[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 28.5.2010

COM(2010) 260 final

2010/0154 (COD)

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Uniunii Europene

(Reformare)

{SEC(2010 639}

EXPUNERE DE MOTIVE

1. INTRODUCERE

Bugetul reprezintă unul dintre instrumentele esențiale pentru punerea în practică a politicilor UE. Este prevăzut ca în 2011 să se aloce peste 130 de miliarde EUR politicilor UE, în beneficiul Uniunii și al cetățenilor acesteia. În contextul economic actual, este chiar și mai important ca mecanismele de punere în aplicare ale bugetului să funcționeze în cel mai eficient mod și să faciliteze punerea în practică a politicilor UE, asigurând, în același timp, utilizarea judicioasă a banilor contribuabililor europeni. În special, este important ca aceste mecanisme să fie simple și transparente (mai ales pentru beneficiarii finali ai fondurilor UE), să prevadă posibilitatea mobilizării resurselor exterioare bugetului UE și, în același timp, să consolideze răspunderea Comisiei pentru execuția bugetului, astfel cum este prevăzut la articolul 317 din TFUE.

Regulamentul financiar (denumit în continuare RF[1]) conține toate principiile și normele care guvernează execuția a bugetului Uniunii. Acesta are un caracter orizontal, fiind aplicabil tuturor domeniilor de cheltuieli și tuturor veniturilor. RF face obiectul unei revizuiri la fiecare trei ani sau ori de câte ori acest lucru se dovedește necesar, iar prezenta propunere constituie o astfel de revizuire trienală. Acesta reflectă, de asemenea, necesitatea reală a revizuirii mecanismelor de punere în aplicare a bugetului, în contextul economic actual și având în vedere provocările politice viitoare[2].

Pentru prima dată, această revizuire trienală este efectuată în conformitate cu procedura legislativă ordinară prevăzută la articolul 322 din TFUE. Aceasta se prezintă sub forma unei reformări, în conformitate cu Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative[3]. Pentru a permite autorității legislative să aibă o imagine de ansamblu a modificărilor propuse, normele de aplicare a RF (denumite în continuare „NA”[4]) sunt prezentate, într-un document de lucru al serviciilor Comisiei, împreună cu RF într-un pachet unic. Normele de aplicare, care conțin dispoziții mai detaliate care completează RF, vor fi adoptate în temeiul competențelor delegate Comisiei în conformitate cu articolul 290 din TFUE.

Prezenta revizuire nu vizează schimbările care decurg din intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, cu excepția obligațiilor statelor membre privind controlul intern și auditul și răspunderile care decurg din acestea în cadrul gestiunii repartizate, care sunt incluse în prezenta revizuire. Comisia a tratat alte modificări legate de Tratatul de la Lisabona, datorită naturii lor foarte specifice, în două propuneri ad-hoc distincte: prima referitoare la crearea Serviciului european pentru acțiune externă[5], iar cea de a doua privind noile reguli bugetare[6] (introducerea cadrului financiar multianual în tratat și nouă procedură bugetară anuală, în special).

Prezenta propunere se bazează pe rezultatele consultării publice din 19 octombrie 2009[7], care a permis colectarea unui total de 235 de contribuții ale părților interesate care pun în aplicare sau primesc fonduri ale Uniunii: de la cetățeni la operatorii publici și privați, precum și administrațiile regionale și naționale. Comisia a adoptat propunerea sa pe baza rezultatelor acestei consultări, precum și a experienței serviciilor sale operaționale și a concluziilor desprinse din revizuirile anterioare.

2. CALENDAR

Revizuirea RF va fi negociată în paralel cu pregătirea programelor aferente perioadei ulterioare anului 2013 și ar trebui să fie luată în considerare în acest context mai larg. Din acest motiv, este important ca toți actorii implicați în procesul legislativ, în special Parlamentul European și Consiliul, să convină asupra unui calendar ambițios pentru prezenta revizuire, asupra necesității de a asigura coerența între normele financiare înscrise în RF, precum și asupra conținutului actelor sectoriale de bază. În acest scop, aceștia ar trebui să ajungă la un acord privind pachetul (RF + NA) care ar putea intra în vigoare înainte de sfârșitul anului 2011, ceea ce constituie un calendar foarte ambițios, având în vedere constrângerile inerente ale procedurii legislative ordinare.

3. BAZA UTILIZATă PENTRU EFECTUAREA PREZENTEI REVIZUIRI

RF ar trebui să conțină numai principiile fundamentale (RF, titlul II), precum și normele de bază ale gestiunii bugetare și financiare, rămânând ca detaliile să fie specificate în NA și instrumentele juridice neobligatorii („soft law”), cum ar fi orientările interne. Aceste principii trebuie respectate în toate actele legislative[8] și de către toate instituțiile; acestea ar trebui să rămână stabile, iar derogările de la acestea ar trebui limitate strict la minimum necesar.

În ceea ce privește conținutul, ar trebui păstrate elementele-cheie ale reformelor financiare, în special: rolul actorilor financiari, importanța deciziei de finanțare adoptată de Colegiu în ceea ce privește cheltuielile operaționale, integrarea controalelor la nivelul serviciilor operaționale, funcția de audit intern, întocmirea bugetului pe activități, precum și modernizarea principiilor contabile și normelor de bază aplicabile granturilor. Normele privind achizițiile ar trebui să fie păstrate în conformitate cu directivele privind achizițiile.

În plus, trebuie să se țină cont de faptul că nu toate problemele întâlnite în aplicarea normelor implică modificări ale RF. În marea majoritate a cazurilor, dificultățile apărute în timpul consultărilor publice nu își au originea în Regulamentul financiar sau ar putea fi rezolvate prin interpretarea normelor. Dificultățile rezultă, de asemenea, din reglementările sectoriale, al căror nivel de detaliu și complexitate măresc semnificativ riscul de eroare sau de interpretare greșită.

În ceea ce privește metoda, orice modificare de substanță a fost evaluată în raport cu următoarele obiective de referință:

- reducerea sarcinii administrative pentru beneficiari, contractori și partenerii de execuție;

- înlesnirea, în măsura posibilului, efectului de pârghie al creditelor bugetare;

- înlesnirea îndeplinirii, de către Comisie, a obligației prevăzute la articolul 317 din tratat de a executa bugetul și de a realiza obiectivele de politică, prin îmbunătățirea instrumentelor de punere în aplicare și simplificarea normelor și a procedurilor;

- asigurarea bunei gestiuni financiare și protejarea intereselor financiare ale Uniunii împotriva fraudei și a altor activități ilegale[9].

4. NECESITATEA UNEI REFORME

Este necesar să se realizeze o reformă în vederea adaptării normelor financiare la noile cerințe de execuție bugetară (cofinanțare cu alți donatori, instrumente financiare specifice, PPP) sau în cazul în care principiile de bază creează un volum de muncă disproporționat (dobânzi la prefinanțare) sau pot compromite, în mod nejustificat, eficiența (interzicerea execuției bugetului prin intermediul organismelor din sectorul privat). Atribuirea granturilor și a contractelor cu valori mici trebuie, de asemenea, să fie înlesnită.

În plus, noua procedură aplicabilă NA, astfel cum este prevăzută în Tratatul de la Lisabona, ar trebui să conducă la o nouă articulare între RF și NA, ceea ce impune o revizuire completă a întregului set de reguli financiare. În acest sens, unele dispoziții prevăzute în NA, care definesc în prezent excepții sau derogări de la dispozițiile prevăzute în RF ar trebui să fie introduse în RF propriu-zis, în timp ce NA ar trebui limitate la detaliile tehnice și modalitățile de execuție[10].

În acest context, Comisia și-a întemeiat propunerea pe următoarele obiective:

- îmbunătățirea nivelului de flexibilitate în aplicarea principiilor bugetare, care ar trebui să corespundă mai bine nevoilor operaționale și să reducă sarcina administrativă inutilă care revine beneficiarilor fondurilor Uniunii;

- raționalizarea relațiilor cu partenerii de execuție, cărora Comisia le încredințează gestionarea programelor sau a unei părți din acțiunile de programare (proiecte), în special ținând seama de natura partenerului de execuție (state membre, agenții, BEI, operatori publici și privați etc.), precum și de riscurile financiare generate (proporționalitate);

- modificarea regimului granturilor, trecându-se de la o gestionare bazată pe costurile reale (resurse) la un sistem bazat pe performanță (rezultate), în vederea unei realizări mai precise a obiectivelor de politică și pentru a ajunge la o simplificare semnificativă a cerințelor procedurale și de documentare în beneficiul beneficiarilor, precum și pentru a facilita utilizarea sumelor forfetare;

- asigurarea bunei gestiuni financiare, lăsând ordonatorilor de credite, în paralel, o marjă semnificativă de manevră, astfel încât aceștia să poată adapta mijloacele la constrângerile lor operaționale și la riscurile financiare cu care se confruntă;

- modernizarea sistemului de gestionare a riscurilor și de măsuri de control, astfel încât acestea să fie mai proporționale cu probabilitatea de erori și cu costurile implicate.

5. MODIFICăRI PROPUSE DE COMISIE

5.1. Excepții de la principiile bugetare

În ceea ce privește principiul unității bugetului , normele care reglementează dobânzile generate de prefinanțare ar trebui simplificate (articolele 5 și 5a din RF), deoarece generează sarcini administrative excesive de ambele părți și neînțelegeri cu operatorii și partenerii (în special în perioada actuală de rate scăzute ale dobânzii). Aceste dobânzi sunt colectate în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare și reprezintă venituri deloc neglijabile pentru bugetul Uniunii (+/- 50 MEUR pe an). Prin urmare, modificările propuse se concentrează pe beneficiarii de granturi, iar obligația de a genera dobândă la prefinanțare și de a recupera aceste dobânzi se suprimă, cu excepția prevederii unor dispoziții contrare într-un acord de delegare. Acest lucru înseamnă că agențiilor naționale li se va permite reutilizarea dobânzilor pentru programele pe care le gestionează, iar dobânzile generate de organismele UE vor continua să fie recuperate anual. Această măsură va determina o pierdere limitată pentru veniturile diverse ale Uniunii (+/- 15 MEUR).

În ceea ce privește principiul universalității , se propune un regim dual pentru veniturile alocate (articolul 18 din RF), făcându-se distincția între: 1. reutilizarea în același scop a fondurilor alocate inițial de către autoritatea bugetară ( venituri alocate interne ), pentru care se menține regimul actual (report limitat la un an și obligația de a utiliza fondurile reportate înaintea creditelor noi) și 2. veniturile colectate de la diverși donatori și atribuite de aceștia unui program sau unei acțiuni specifice ( venituri alocate externe : contribuția AELS și a țărilor terțe la un program al Uniunii, cofinanțarea acțiunilor externe de către statele membre și alți donatori...), pentru care regimul de reportare ar trebui să fie mai flexibil în vederea garantării obiectivului atribuit de către donator. Este prevăzut un regim adecvat de reportare către autoritatea bugetară.

În ceea ce privește principiul specificității bugetului , normele care reglementează transferurile de credite ar trebui să fie clarificate și ar trebui să se permită o mai mare flexibilitate în procedura de adoptare a unor transferuri decise de către Comisie (articolele 21, 23, 26 din RF), pentru a răspunde necesității unei mai bune execuții bugetare, în special în ceea ce privește creditele de plată, veniturile alocate și creditele administrative care sunt comune mai multor titluri. De asemenea, se propune simplificarea normelor referitoare la transferurile care impun ca autoritatea bugetară să fie informată pentru a se evita întârzierile recurente în execuția acestora.

În ceea ce privește principiul bunei gestiuni financiare , care include conceptul de proporționalitate, RF ar trebui să introducă noțiunea de risc tolerabil (articolul 28b din RF). Obiectivul acestei propuneri, formulată în cursul ultimei revizuiri și sprijinită în prezent prin analiza aprofundată a costurilor și a beneficiilor controlului, este de a stabili un nivel de risc de eroare admisibil pentru fiecare domeniu de politică , luând în considerare costurile controlului, riscul de eroare și beneficiile politicii. Acest lucru va însemna, în unele domenii, stabilirea unui nivel admisibil de risc peste pragul de semnificație de 2% utilizat de Curtea de Conturi în toate domeniile de politică pentru a se pronunța cu privire la legalitatea și regularitatea tranzacțiilor subiacente. Nivelurile admisibile de risc ar fi determinate de către autoritatea legislativă și ar stabili un nivel de control care să prezinte un bun raport costuri/eficacitate pentru a oferi o bază mai adecvată care să permită autorității de descărcare (adică PE) să evalueze calitatea sistemelor de gestionare a riscurilor ale Comisiei.

În ceea ce privește principiul anualității , nu se propune niciun amendament la RF, cu excepția normelor de reportare a veniturilor alocate externe (articolul 10 din RF), pentru a ține seama de regimul dual propus pentru venituri alocate. Cu toate acestea, Comisia este pe deplin conștientă de preocupările exprimate de unii dintre partenerii săi de implementare a programelor multianuale (BEI, ITER, Galileo, programele de cercetare gestionate de inițiative tehnologice comune, etc.), care, înainte de a semna un contract sau acord cu Comisia, solicită o asigurare cu privire la durata angajamentului de la bugetul Uniunii față de un proiect specific, uneori chiar depășind cadrul financiar multianual actual. Ar trebui remarcat faptul că, în prezent, există o astfel de asigurare, prin tranșe anuale, în cazul în care actul de bază stabilește sumele anuale pentru toată durata cadrului financiar multianual (de exemplu, fondurile structurale) sau chiar pentru perioada ulterioară (de exemplu, ITER), în conformitate cu articolul 76 alineatul (3) din RF. Deși orientativă, această programare financiară[11] oferă informații adecvate privind sumele anuale prevăzute pentru programele importante, precum inițiativele tehnologice comune și, mai ales, furnizează perspectiva pe termen mediu a finanțării Uniunii, de care unii dintre partenerii de punere în aplicare ai Uniunii ar dori să dispună. În plus, sumele anuale care sunt înscrise în temeiurile juridice prezintă un grad de certitudine sporit odată cu extinderea procedurii legislative de codecizie, care este în prezent procedura legislativă ordinară.

În cele din urmă, nu se propune nicio modificare în ceea ce privește principiul transparenței .

5.2. Execuția bugetului

5.2.1. Raționalizarea metodelor de punere în aplicare de la 5 la 2 moduri (articolul 53 din RF)

Dispozițiile privind metodele de execuție sunt un element-cheie al reformei din 2001 și reglementează condițiile de externalizare a sarcinilor bugetare către terți . Obiectivul acestora este de a asigura faptul că, indiferent de modul ales, cheltuielile se execută cu un nivel de control și de transparență echivalent cu cel așteptat din partea serviciilor Comisiei astfel cum se prevede în RF.

Totuși, aceste dispoziții au devenit atât de complexe de-a lungul anilor încât justificarea lor inițială a dispărut. Prin urmare, propunerea Comisiei are ca scop stabilirea unei distincții clare între :

- situațiile în care bugetul este executat direct [de către Comisie sau de către agențiile executive - articolul 53 alineatul (1) punctul 1];

- și situațiile în care bugetul este executat indirect în cadrul gestiunii repartizate cu statele membre sau prin intermediul altor entități sau persoane [articolul 53 alineatul (1) punctul 2].

Propunerea stabilește cerințe comune pentru toate tipurile de gestiune indirectă și prevede dispoziții specifice pentru gestiunea indirectă cu statele membre (articolul 53a din RF).

Propunerea vizează în special găsirea unui echilibru între, pe de o parte, facilitarea sarcinii ordonatorului de credite de determinare a modului de execuție bugetară corespunzător pentru acțiuni specifice, și, pe de altă parte, crearea unui mediu mai sigur pentru acesta. Acest echilibru se bazează pe următoarele două elemente:

- nevoile operaționale ale serviciilor sunt luate în considerare prin introducerea unei mai mari proporționalități în controalele ex-ante, în funcție de riscurile specifice ale acțiunii și ale mediului său de control global, inclusiv măsurile luate de către Comisie în vederea supravegherii și a sprijinirii execuției. În plus, sunt propuse dispoziții pentru a răspunde nevoilor de dezvoltare create de instrumentele financiare care s-au dezvoltat recent, cum ar fi cele cu BEI și parteneriatele public-privat;

- se consolidează responsabilitatea statelor membre și a entităților cărora le-a fost încredințată execuția sau a persoanelor însărcinate cu gestiunea indirectă și se raționalizează obligațiile Comisiei în materie de control și de audit pentru toate tipurile de gestiune bugetară.

În același timp, se propun dispoziții pentru a se consolida buna gestiune financiară în vederea asigurării răspunderii asumate de Comisie pentru execuția bugetului. Acestea vizează:

- obligațiile de control și de audit, care trebuie respectate de statele membre și de entitățile cărora le-a fost încredințată execuția în vederea obținerii unui nivel suficient de protecție a intereselor financiare ale Uniunii;

- declarațiile de asigurare în materie de gestiune pentru toate tipurile de gestiune bugetară indirectă care nu fac obiectul unei descărcări separate din partea autorității bugetare, care ar trebui să consolideze responsabilitatea statelor membre și a entităților cărora le-a fost încredințată execuția și să ofere o mai mare asigurare ordonatorului de credite, în special în ceea ce privește sarcinile sale de raportare;

- obligațiile Comisiei în materie de control și de audit, inclusiv procedurile de închidere a conturilor, precum și posibilitatea de a suspenda sau întrerupe plățile.

5.2.2. Obligațiile de control și de audit ale statelor membre (articolul 53a din RF)

Prezenta propunere introduce dispoziții noi bazate pe articolul 317 din TFUE, care conțin următoarele elemente: o structură administrativă armonizată în statele membre; obligațiilor comune în materie de gestiune și control pentru aceste structuri; declarația anuală de asigurare în materie de gestiune însoțită de un aviz de audit independent prin care organismul național acreditat își asumă responsabilitatea pentru gestiunea fondurilor Uniunii care i-au fost încredințate; mecanisme de închidere a conturilor, de suspendare și de corecție financiară gestionate de Comisie.

Aceste dispoziții ar trebui să se aplice numai pentru următoarea generație de reglementări sectoriale, adică ulterior anului 2013 (articolul 187 din RF).

5.2.3. Plăți și conturilor fiduciare [articolul 61 alineatul (4) din RF]

Dispozițiile prevăzute în RF se aplică doar conturilor bancare deschise pentru gestiunea numerarului sub responsabilitatea contabilului. Crearea de conturi fiduciare , consacrate implementării unui program în cadrul gestiunii indirecte de către instituțiile financiare ar trebui să fie autorizată. Aceste conturi fiduciare ar fi deschise sub responsabilitatea ordonatorilor de credite cu acordul contabilului.

În plus, normele referitoare la prefinanțare au fost revizuite (articolul 81 din RF), pentru a permite o plată de prefinanțare unică, ce va trebui lichidată în funcție de evoluția acțiunii. Acest lucru ar trebui să ofere beneficiarilor de granturi UE o securitate sporită în ceea ce privește suma pe care aceștia primesc, întrucât Comisia ar aproba eligibilitatea costurilor în mod regulat prin intermediul plăților intermediare.

5.2.4. Operațiunile de venituri (articolul 73b și 74 din RF)

Normele privind recuperarea ar trebui consolidată pentru a apăra în mod mai eficient interesele financiare ale Uniunii. În special, statele membre ar trebuie să trateze recuperările în același mod în care tratează propriile cereri pe teritoriul lor.

De asemenea, se propune simplificarea regimului de estimări ale veniturilor în concordanță cu nevoile bugetare. Înregistrarea ar trebui să fie obligatorie atunci când veniturile sunt estimate cu un anumit grad de probabilitate și pot fi cifrate în mod rezonabil.

5.2.5. Achizițiile (articolele 88-107 din RF)

În limitele autorizate de Directiva din 2004 privind achizițiile publice[12], dispozițiile privind achizițiile se revizuiesc în vederea simplificării normelor (praguri, garanții bancare) ținându-se cont de statutul specific al BEI în tratat și a definirii mai precise a domeniului de aplicare a unor dispoziții, în special pentru selectarea experților. În plus, o bază de date cuprinzând furnizorii ar trebui să permită o comunicare mai eficientă cu potențialii ofertanți pentru astfel de valori contractuale inferioare pragurilor prevăzute în Directiva privind achizițiile publice.

În ceea ce privește normele privind excluderea , la articolul 93 din RF se introduce o derogare de la obligația de excludere pentru cerințe imperative de interes general, în special pentru a menține continuitatea serviciului instituțiilor. Această dispoziție vizează alinierea normelor prevăzute în RF la directiva relevantă. La articolul 95 din RF se introduce o dispoziție care autorizează accesul BCE și BEI la baza de date centrală privind excluderile pe picior de egalitate cu instituțiile UE.

În cele din urmă, la articolul 96 alineatul (2) din RF se inserează o dispoziție care prevede un temei juridic solid pentru publicarea deciziilor administrative în materie de excludere și sancțiuni financiare, în conformitate cu cerințele de protecție a datelor.

5.2.6. Granturi (articolele 108-120 din RF)

Normele privind granturile au fost introduse pentru prima dată în RF și NA cu ocazia reformării 2002. Revizuirea din 2006 a implicat doar modificări limitate, care s-au dovedit a fi insuficiente pentru a reduce sarcina administrativă impusă serviciilor operaționale și beneficiarilor.

Această sarcină administrativă împiedică utilizarea, de către servicii, a resurselor pentru îndeplinirea obiectivelor de politică și pentru realizarea la timp și implică, în același timp, formalități administrative excesive pentru beneficiari. Acest fenomen are două cauze directe: similitudinea excesivă între normele și procedurile privind achizițiile și cele privind granturile, deși obiectivele sunt diferite (achiziționarea față de sprijin), precum și faptul că aceste controale privind granturile se concentrează pe costurile reale (grant pe baza costurilor reale), mai degrabă decât pe rezultatele scontate (produse și servicii furnizate) ale proiectelor.

Prin urmare, se propune ca Uniunea să treacă la un sistem bazat pe performanță, axat pe definirea indicatorilor și a obiectivelor convenite (realizări și rezultate), și să opereze o simplificare robustă a sumelor forfetare (sume forfetare, baremul standard al costurilor unitare și ratele forfetare), disociat în mod clar de orice verificare a costurilor reale de punere în aplicare (articolul 109 din RF). Această nouă abordare ar trebui să fie, în esență, integrată în normele de aplicare și ar îngloba metodele de control (inclusiv audituri operaționale), garantând, în același timp, respectarea principiilor comune aplicabile granturilor. Din aceste motive, pragul maxim pe sume forfetare (25 000 EUR) ar trebui să fie eliminat și să fie lăsat la latitudinea Colegiului atunci când adoptă un cadru specific pentru sumele forfetare.

Pentru a se asigura că recurgerea la sume forfetare face parte dintr-o evaluare a riscurilor efectuată de ordonatorul de credite și pentru a salvgarda principiul egalității de tratament între beneficiari, cadrul care urmează să fie utilizat pentru determinarea sumelor forfetare (coerența cu activitățile finanțate, valoarea maximă, baza și metodele de calcul) ar trebui adoptat de către Comisie, cu excepția regimurilor de granturi de valoare scăzută (≤50 000 EUR). Astfel, ordonatorul de credite ar putea stabili, pe durata programului, sume forfetare, baremuri pentru costuri unitare și rate forfetare pe baza unui buget provizoriu prezentat de solicitant, ținând cont de practicile sale contabile interne, incluzând numai categoriile de costuri acceptabile, pe care solicitantul le aplică în mod consecvent tipurilor similare de operațiuni (fără distorsiune în detrimentul fondurilor UE).

În paralel, regimul costurilor reale , menținut ca regim implicit, ar trebui revizuit (clarificarea diferitelor tipuri de costuri, costurile suportate efectiv, contribuțiile în natură, profitul), iar profitul posibil al unei acțiuni ar trebui recuperat în regim prorata (în cazul în care UE finanțează 50% din costuri, doar 50% din profit ar trebui recuperat).

În ceea ce privește descreșterea treptată a granturilor de funcționare [articolul 113 alineatul (2) din RF], se propune revizuirea aplicării acestei reguli de-a lungul a patru ani, mai degrabă decât abandonarea completă a acesteia, deoarece aceasta se justifică în principiu.

Procedurile de acordare de granturi prevăzute în NA sunt revizuite astfel încât să lase, pe cât posibil, ordonatorului de credite posibilitatea de a alege modalitățile (decizie sau acord, garanții bancare și documente care servesc la evaluarea capacității financiare și operaționale). În plus, acordarea de granturi cu valoare mică ar trebui facilitată, prin suprimarea cerințelor administrative excesive, în conformitate cu principiul proporționalității și prin majorarea pragului actual (de la 25 000 EUR la 50 000 EUR). Astfel, se urmează tendința începută în 2006.

Normele de autorizare cu titlu excepțional a granturilor „în cascadă” s-au dovedit a fi prea stricte și ar trebui să fie mai flexibile [articolul 120 alineatul (2) din RF], pentru a permite beneficiarului să redistribuie grantul prin acordarea de subvenții părților terțe. Acest lucru ar trebui să îmbunătățească implementarea programelor care vizează un grup mare de persoane fizice care nu sunt accesibile decât prin două niveluri de distribuire (universitățile pentru Erasmus și ONG-urile pentru programele de transfer de numerar în domeniul acțiunilor externe). Comisia propune facilitarea granturilor „în cascadă” prin eliminarea sau relaxarea unora dintre restricțiile actuale în cazul în care redistribuirea de fonduri este scopul principal al acțiunii și dacă beneficiarul de prim rang prezintă garanții adecvate în ceea ce privește recuperarea sumelor. Principiul care limitează marja de manevră în redistribuirea granturilor de către beneficiarul primar este menținut.

În plus, ordonatorilor de credite ar trebui să li se acorde o anumită flexibilitate care să le permită să ia în considerare ca beneficiar unic un grup de parteneri de punere în aplicare, cum ar fi un consorțiu care face parte dintr-o rețea. De asemenea, la articolul 109 alineatul (6) din RF se prevede o flexibilitate procedurală în cazul granturilor acordate BEI, ținându-se astfel cont de statutul special al acesteia în temeiul tratatului.

În cele din urmă, se propun dispoziții pentru extinderea concluziilor privind erorile sistemice în cadrul regimului costurilor reale în cazul în care s-au detectat astfel de erori în timpul unui audit ex post . În aceste cazuri, ordonatorul de credite responsabil ar trebui să aibă dreptul de a aplica, în aceeași proporție, o corecție financiară altor proiecte neauditate implementate de către același beneficiar și de a recupera sumele aferente în cazul în care beneficiarul nu poate demonstra că eroarea nu afectează proiectele neauditate.

5.2.7. Premii (noul titlu VIa articolul 120a din RF)

Premiile sunt oferite ca recompensă după un concurs și constituie un instrument de contribuție al Uniunii diferit de granturi. Prin urmare, se propune introducerea unor dispoziții referitoare la premii într-un titlu separat al RF. Contribuția Uniunii în acest context ar fi complet disociata de orice trimitere la costurile previzibile.

5.2.8. Instrumente financiare gestionate de IFI (noul titlu VIb articolele 120b și 120c din RF)

Instrumentele financiare sunt tot mai mult considerate drept un mijloc adecvat de sporire a efectului de pârghie al fondurilor UE, în special atunci când sunt puse în comun cu alte fonduri (fonduri de garantare, capital de risc, instrumente care combină un grant comunitar cu un împrumut sau o garanție).

Se propune prevederea unui nou tip de contribuție financiară , deoarece aceste instrumente financiare, în prezent cea mai mare parte puse în aplicare de către BEI și FEI, nu pot fi asimilate la servicii sau granturi. Acestea ar trebui să facă obiectul unor dispoziții specifice pentru a ține seama de specificul punerii lor în aplicare (fonduri de tip revolving, cascada de contribuții prin intermediul rețelelor bancare), respectându-se în paralel principiul responsabilității (precum repartizarea riscurilor sau cofinanțarea și sancțiuni în caz de neexecutare) și cel al bunei gestiuni financiare (limitarea riscurilor la care sunt expuse fondurile publice).

5.2.9. Rapoartele Curții de Conturi și sinteze ale constatărilor preliminare (Articolele 143 și 144)

Se propune o serie de amendamente cu privire la rapoartele anuale și speciale ale Curții de Conturi, pentru a reflecta practicile curente (procedura contradictorie, publicarea răspunsurilor fiecărei instituții în raport cu observațiile CCE sau ca urmare a acestora, transmiterea răspunsurilor statelor membre) sau în vederea raționalizării calendarului. În cele din urmă, o nouă dispoziție formalizează practica de transmitere, de către CCE, a unor sinteze ale constatărilor preliminare către comisari, organisme și statele membre.

5.2.10. Fondurile fiduciare ale Uniunii (articolul 164 din RF)

Se propune autorizarea Comisiei să instituie și să gestioneze fondurile fiduciare ale Uniunii pentru acțiuni externe care ar interveni în situații de urgență și operațiuni de criză ulterioare situațiilor de urgență (de exemplu, în Haiti) sau pentru acțiuni tematice și ar grupa contribuția de la bugetul Uniunii cu fonduri de la alți donatori.

Principalul obiectiv al unui astfel de instrument de realizare a obiectivelor este de a permite Uniunii să acționeze în calitate de actor important și mai vizibil în domeniul ajutorului pentru dezvoltare.

5.2.11. Posibilitatea de a contracta împrumuturi pentru a finanța achizițiile de imobile [articolul 179 alineatul (3) litera (b) din RF]

Atât din motive de transparență, cât și de raport cost/eficiență, Comisia propune introducerea posibilității de a contracta împrumuturi, doar în cazul în care instituțiile intenționează să își achiziționeze propriile sedii. Acest lucru ar simplifica în mod considerabil sistemul actual, ar fi mai rentabil întrucât instituțiile ar putea profita de scăderea ratelor dobânzilor datorită ratingului AAA al Uniunii pe piața financiară și ar permite instituțiilor să dezvolte o politică imobiliară pe termen lung (în special pentru delegații, OIB și OIL).

În practică, în buget ar fi înscrise doar tranșele anuale de împrumut (rambursarea împrumutului), dar împrumuturile „imobiliare” în sine trebuie considerate drept exterioare bugetului, deoarece acestea nu finanțează bugetul, ci achiziționarea de active. Din acest motiv, modificarea se introduce la articolul 179 în loc de articolul 14 din RF. Articolul 96 din NA, care definește cheltuielile administrative acoperite de angajamentele provizorii, se modifică de asemenea, întrucât plata fiecărei tranșe anuale (sau periodice) trebuie tratată ca o cheltuială administrativă recurentă, în mod similar plății chiriei.

5.2.12. O abordare flexibilă pentru parteneriatele public-privat (PPP)

Propunerea Comisiei vizează facilitarea utilizării mai largi a PPP, în special în domeniul cercetării, ceea ce corespunde unei cereri puternice din partea majorității operatorilor în cauză. Flexibilitatea propusă ar trebui să autorizeze o gamă largă de PPP, în funcție de structura acestora și de definiția precisă a activității finanțate (proiecte identificate în mod clar sau teme C&D). Prin urmare, se propune adăugarea altor două posibilități de structură la cele două deja existente (organismele comunitare în temeiul articolului 185 din RF , ca inițiativele tehnologice comune în prezent, consorțiul de parteneri având structura unei entități juridice private sau a unei rețele pur contractuale, care primesc un grant în temeiul articolului 108 din RF ). În special, se prevede:

- posibilitatea însărcinării organismelor private cu punerea în aplicare a unui PPP, precum și gestionarea fondurilor UE (de exemplu, acordarea de granturi) în acest sens în cadrul gestiunii indirecte [articolul 53 alineatul (1) și alineatul (2) litera (g) din RF];

- prevederea adoptării, în temeiul competențelor delegate, a unui model simplificat de regulament financiar separat, aplicabil organismelor create printr-un act de bază și care sunt responsabile cu punerea în aplicare a unui PPP ( articolul 185a din RF ). Un astfel de model de regulament financiar va cuprinde un set comun de principii care vor fi obligatorii pentru a se asigura o bună gestionare a fondurilor UE și o protecție adecvată a intereselor financiare ale Uniunii. Cu toate acestea, PPP ar fi în măsură să aplice propriile reguli (contabilitate, audit intern și extern, achiziții ...) în cadrul legislației naționale aplicabile, precum și al actului de bază.

Astfel ar fi posibil să se aleagă structura cel mai bine adaptată la obiectivele și natura activităților care urmează să fie puse în aplicare, într-o gamă care variază de la modalități contractuale la dispoziții instituționalizate („încorporate”), acestea din urmă cuprinzând un organism al Uniunii (articolul 185 din RF), un organism din sectorul privat [articolul 53 alineatul (1) și alineatul (2) litera (g) din RF) și un organism mixt (articolul 185a și articolul 53 alineatul (1) și alineatul (2) litera (e) din RF].

5.3. Dispoziții finale (articolele 182-187 din RF)

Revizuirea trienală periodică a RF, astfel cum este prevăzută în prezent, nu garantează o securitate și o stabilitate juridică suficientă a normelor financiare. În plus, mecanismul de revizuire este foarte rigid și nu ia în considerare ciclul de programare multianuală a bugetului UE și legislația sectorială conexă. În consecință, se propune ca viitoarele revizuiri ale Regulamentului financiar să se facă ori de câte ori se dovedește necesar, fără a recurge la stabilirea unor termene specifice.

ê 1605/2002 (adaptat)

ð nou

2010/0154 (COD)

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene ð bugetului general al Uniunii Europene ï

(Reformare)

CUPRINS |

PARTEA 1 | DISPOZIȚII COMUNE … |

TITLUL I | DOMENIUL DE APLICARE … |

TITLUL II | PRINCIPIILE BUGETARE … |

Capitolul 1 | Principiile unității și exactității bugetare … |

Capitolul 2 | Principiul anualității … |

Capitolul 3 | Principiul echilibrului … |

Capitolul 4 | Principiul unității de cont … |

Capitolul 5 | Principiul universalității … |

Capitolul 6 | Principiul specificității … |

Capitolul 7 | Principiul bunei gestiuni financiare … |

Capitolul 8 | Principiul transparenței … |

TITLUL III | ÎNTOCMIREA ȘI STRUCTURA BUGETULUI … |

Capitolul 1 | Întocmirea bugetului … |

Capitolul 2 | Structura și prezentarea bugetului … |

TITLUL IV | EXECUȚIA BUGETARĂ … |

Capitolul 1 | Dispoziții generale … |

Capitolul 2 | Modalitățile de execuție … |

Capitolul 3 | Actorii financiari … |

Secțiunea 1 | Principiul separării sarcinilor … |

Secțiunea 2 | Ordonatorul de credite … |

Secțiunea 3 | Contabilul … |

Secțiunea 4 | Administratorul contului de avans … |

Capitolul 4 | Răspunderea actorilor financiari … |

Secțiunea 1 | Norme generale … |

Secțiunea 2 | Norme aplicabile ordonatorilor de credite delegați și subdelegați … |

Secțiunea 3 | Norme aplicabile contabililor și administratorilor conturilor de avans … |

Capitolul 5 | Operațiunile de venituri … |

Secțiunea 1 | Punerea la dispoziție a resurselor proprii … |

Secțiunea 2 | Estimarea creanțelor … |

Secțiunea 3 | Constatarea creanțelor … |

Secțiunea 4 | Ordonanțarea recuperărilor … |

Secțiunea 5 | Recuperarea … |

Capitolul 6 | Operațiunile de cheltuieli … |

Secțiunea 1 | Angajarea cheltuielilor … |

Secțiunea 2 | Lichidarea cheltuielilor … |

Secțiunea 3 | Ordonanțarea cheltuielilor … |

Secțiunea 4 | Plata cheltuielilor … |

Secțiunea 5 | Termenele pentru operațiunile de cheltuieli … |

Capitolul 7 | Sistemele informatice … |

Capitolul 8 | Auditorul intern … |

TITLUL V | ACHIZIȚII … |

Capitolul 1 | Dispoziții generale … |

Secțiunea 1 | Domeniul de aplicare și principiile de adjudecare … |

Secțiunea 2 | Publicarea … |

Secțiunea 3 | Procedurile de achiziționare … |

Secțiunea 4 | Garanțiile și controlul … |

Capitolul 2 | Dispoziții aplicabile contractelor adjudecate de instituțiile comunitare √ Uniunii Õ în cont propriu |

TITLUL VI | GRANTURI … |

Capitolul 1 | Domeniul de aplicare și forma granturilor … |

Capitolul 2 | Principii … |

Capitolul 3 | Procedura de acordare … |

Capitolul 4 | Plățile și controlul … |

Capitolul 5 | Punere în aplicare … |

TITLUL VII | PREZENTAREA CONTURILOR ȘI CONTABILITATEA … |

Capitolul 1 | Prezentarea conturilor … |

Capitolul 2 | Informații privind execuția bugetară … |

Capitolul 3 | Contabilitate … |

Secțiunea 1 | Dispoziții comune … |

Secțiunea 2 | Contabilitatea generală … |

Secțiunea 3 | Contabilitatea bugetară … |

Capitolul 4 | Inventarierea patrimoniului … |

TITLUL VIII | AUDITUL EXTERN ȘI DESCĂRCAREA DE GESTIUNE … |

Capitolul 1 | Auditul extern … |

Capitolul 2 | Descărcarea de gestiune … |

PARTEA II | DISPOZIȚII SPECIALE … |

TITLUL I | FONDUL EUROPEAN DE GARANTARE AGRICOLĂ … |

TITLUL II | FONDURI STRUCTURALE, FONDUL DE COEZIUNE, FONDUL EUROPEAN PENTRU PESCUIT ȘI FONDUL EUROPEAN AGRICOL PENTRU DEZVOLTARE RURALĂ … |

TITLUL III | CERCETAREA … |

TITLUL IV | ACȚIUNILE EXTERNE … |

Capitolul 1 | Dispoziții generale … |

Capitolul 2 | Punerea în aplicare a acțiunilor … |

Capitolul 3 | Achizițiile … |

Capitolul 4 | Granturi … |

Capitolul 5 | Verificarea conturilor … |

TITLUL V | OFICIILE EUROPENE … |

TITLUL VI | CREDITELE ADMINISTRATIVE … |

TITLUL VII | EXPERȚI … |

PARTEA III | DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE … |

TITLUL I | DISPOZIȚII TRANZITORII … |

TITLUL II | DISPOZIȚII FINALE … |

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 322, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Curții de Conturi[13],

după transmiterea proiectului de act legislativ către Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor,

după transmiterea proiectului de act legislativ spre informare către parlamentele naționale,

după transmiterea proiectului de act legislativ spre informare către Banca Centrală Europeană și Banca Europeană de Investiții,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară[14],

întrucât:

ò nou

(1) Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene[15] a fost modificat de mai multe ori în mod substanțial. Din motive de claritate, ar trebui, cu ocazia noilor modificări, să se procedeze la reformarea regulamentului menționat.

ê 1605/2002 considerentul 1 (adaptat)

(2) Din moment ce contextul în care a fost adoptat Regulamentul financiar din 21 decembrie 1977 aplicabil bugetului general al Comunităților Europene[16] a evoluat în mod considerabil, în special ca urmare a perspectivelor financiare care formează un cadru pentru evoluția bugetului, dar și ca urmare a evoluției structurii instituționale și lărgirilor succesive, regulamentul financiar respectiv a fost modificat în mod substanțial de mai multe ori. Pentru a se ține seama în special de cerințele de simplificare legislativă și administrativă, precum și de o rigoare și mai accentuată în gestiunea finanțelor comunitare, se cuvine, în interesul clarității, a reformula regulamentul financiar din 21 decembrie 1977.

ò nou

(3) Principiile bugetare și normele financiare care ar trebui respectate în toate actele legislative și de către toate instituțiile au fost stabilite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002. Principiile fundamentale, conceptul și structura regulamentului menționat anterior, precum și normele de bază ale gestiunii bugetare și financiare trebuie menținute. Derogările de la aceste principii fundamentale ar trebui revizuite și simplificate cât mai mult posibil, ținându-se cont de pertinența lor continuă, valoarea lor adăugată pentru bugetul anual al Uniunii (denumit în continuare „bugetul”) și sarcina pe care o impun părților interesate. Este necesar să se mențină și să se consolideze elementele-cheie ale reformei financiare – rolul actorilor financiari, integrarea controalelor în serviciile operaționale, auditorii interni, întocmirea bugetului pe activități (ABB), modernizarea principiilor și normelor contabile, precum și principiile de bază referitoare la granturi.

ê 1995/2006 considerentul 4 (adaptat)

(4) Ar trebui să se țină seama de dispozițiile de execuție a veniturilor și cheltuielilor bugetare cuprinse în actele juridice de bază adoptate pentru perioada 2007-2013, în scopul asigurării coerenței dintre aceste acte și √ prezentul Õ regulamentul financiar.

ò nou

(5) Experiența practică a demonstrat că ar trebui aduse anumite modificări regulamentului financiar în vederea adaptării acestuia la evoluția cerințelor în materie de execuție bugetară, precum cofinanțarea cu alți donatori, a sporirii eficienței ajutorului extern și a facilitării utilizării instrumentelor financiare specifice, cum ar fi cele încheiate cu Banca Europeană de Investiții, sau a execuției prin parteneriate public-privat.

ê 1605/2002 considerentul 2 (adaptat)

ð nou

(6) Prezentul rRegulamentul √ (CE, Euratom) nr. 1605/2002 Õ trebuie să se limiteze √ se limita Õ la enunțarea principiilor generale și a normelor de bază care reglementează întregul sector bugetar prevăzut de tratat √ tratate Õ , în timp ce dispozițiile de aplicare ar trebui incluse într-un regulament privind normele de aplicare a acestui regulament √ erau definite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene[17] Õ , pentru a îmbunătăți ierarhia normelor și lizibilitatea Regulamentului financiar √ (CE, Euratom) nr. 1605/2002 Õ . Prin urmare, se cuvine a autoriza Comisia să adopte normele de aplicare. ðCu toate acestea, Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene limitează posibilitatea de a delega Comisiei competența de adoptare a unor măsuri de punere în aplicare doar în scopul completării sau al modificării elementelor neesențiale ale actelor legislative. În consecință, unele dispoziții prevăzute de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 ar trebui încorporate în prezentul regulament. Măsurile de execuție adoptate de Comisie ar trebui limitate la detaliile tehnice și la modalitățile de execuție. ï

ê 1605/2002 considerentul 3

(7) Întocmirea și execuția bugetului trebuie să respecte cele patru principii fundamentale ale dreptului bugetar (unitate, universalitate, specificitate, anualitate), precum și principiile exactității bugetare, echilibrului, unității de cont, bunei gestiuni financiare și transparenței.

ê1605/2002 considerentul 4

(8) Prezentul regulament trebuie să reafirme aceste principii și să limiteze excepțiile la strictul necesar, sub rezerva unor condiții stricte.

ê 1605/2002 considerentul 5 (adaptat)

ð nou

(9) În ceea ce privește principiul unității, prezentul regulament trebuie să specifice că acesta se aplică în egală măsură cheltuielilor operaționale privind punerea în aplicare a dispozițiilor Tratatului privind Uniunea Europeană referitoare la politica externă și de securitate comună și la cooperarea polițienească și judiciară în materie penală, în cazul în care aceste cheltuieli sunt prevăzute de buget. Principiul unității și exactității bugetare implică înregistrarea în buget a tuturor veniturilor și cheltuielilor Comunităților și ale Uniunii, în cazul în care acestea sunt prevăzute de buget.

(10) ðNormele care reglementează dobânda generată de prefinanțare ar trebui simplificate, deoarece determină o sarcină administrativă excesivă atât pentru destinatarii fondurilor acordate de Uniune, cât și pentru serviciile Comisiei și creează neînțelegeri între serviciile Comisiei și operatori și parteneri. Pentru simplificare, în special în ceea ce privește beneficiarii granturilor și în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, nu ar trebui să mai existe obligația de a genera dobândă la prefinanțare și de a recupera această dobândă. Cu toate acestea, ar trebui să se poată include o astfel de obligație într-un acord de delegare în vederea permiterii reafectării dobânzilor generate de prefinanțare către programele gestionate de anumiți delegați sau a recuperării acestor dobânzi. ï

ê 1605/2002 considerentul 8 (adaptat)

(11) În ceea ce privește principiul anualității, se impune menținerea distincției dintre creditele diferențiate și cele nediferențiate. Deciziile cu privire la reportarea creditelor de angajament și a creditelor de plată trebuie să fie luate de fiecare instituție în parte. Prelungirea termenelor trebuie limitată exclusiv la cazurile în care este absolut necesară, adică la plățile FEOGA. În ceea ce privește principiul anualității, ar trebui să se introducă o mai mare √ Nivelul actual de Õ flexibilitate și transparență √ ar trebui menținut Õ pentru a răspunde mai bine cerințelor funcționale. Reportarea creditelor ar trebui să fie permisă, în mod excepțional, în cazul cheltuielilor privind plățile directe către agricultori efectuate în cadrul Fondului European de Garantare Agricolă (FEGA) instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune[18].

ê 1995/2006 considerentele 9 și 10 (adaptat)

ð nou

(12) Cererile de plată ale statelor membre în temeiul noilor regulamentelor agricole se vor concentra √ din domeniul agriculturii tind să se concentreze Õ în principal la începutul anului bugetar n . Prin urmare, pragul maxim al angajamentelor anticipate în legătură cu FEGA (de la data de 15 noiembrie a anului n-1 ) pentru acoperirea cheltuielilor de gestiune curente (înregistrate în bugetul anului n ) ar trebui să fie majorat la trei sferturi din creditele corespunzătoare în ultimul buget agricol adoptat. În ceea ce privește √ Dispozițiile referitoare la Õ limita angajamentului anticipat privind cheltuielile administrative, textul ar trebui modificat astfel încât √ ar trebui Õ să facă trimitere la creditele stabilite de autoritatea bugetară, excluzând astfel transferurile de credite

(13) Utilizarea unor credite nediferențiate pentru măsuri veterinare, contractate din FEGA, împiedică, în mod necorespunzător, punerea în aplicare a acestor măsuri, în special în ceea ce privește limitarea posibilităților de reportare. Prin urmare, ar trebui să se permită utilizarea unor credite diferențiate pentru aceste cheltuieli, ceea ce ar corespunde într-o mai mare măsură caracterului multianual al acțiunilor.

ò nou

(14) Normele în materie de reportare al veniturilor alocate ar trebui să țină seama de distincția dintre venituri alocate externe și interne. Pentru respectarea finalității definite de donator, veniturile alocate externe ar trebui reportate în mod automat și utilizate până la efectuarea tuturor operațiunilor legate de programul sau acțiunea pentru care acestea au fost alocate. În cazul în care veniturile alocate externe sunt încasate în ultimul an al programului sau al acțiunii, ar trebui să fie posibil ca acestea să fie utilizate și în primul an al programului sau acțiunii următoare. Veniturile alocate interne nu pot fi reportate decât în limita a un an, cu excepția cazurilor în care se prevede altfel în actul de bază aplicabil sau în circumstanțe justificate corespunzător.

ê 1605/2002 considerentul 9 (adaptat)

(15) Principiul echilibrului reprezintă o normă bugetară de bază. Astfel, se cuvine sublinierea că recurgerea la împrumuturi nu este compatibilă cu sistemul resurselor proprii ale Comunității √ Uniunii Õ . Cu toate acestea, principiul echilibrului nu este de natură să împiedice √ ar trebui interpretat ca reprezentând un obstacol în calea Õ operațiunilore de împrumut și de credit garantate de bugetul general al Uniunii.

ê 1605/2002 considerentul 10 (adaptat)

(16) În conformitate cu articolul 277 primul paragraf √ 320 Õ din Tratatul CE √ privind funcționarea Uniunii Europene Õ și cu articolul 181 primul paragraf din Tratatul Euratom, se cuvine stabilirea unității de cont în care se întocmește bugetul și care servește, de asemenea, la execuția și prezentarea conturilor.

ê 1605/2002 considerentul 6 (adaptat)

ð nou

(17) În ceea ce privește principiul universalității, se cuvine a elimina practica rambursării avansurilor și a reutilizării √ a fost eliminată Õ ; √ și Õ , în unele cazuri, acestea trebuie înlocuităe cu venituri alocate și cu modalități de reconstituire a creditelor deblocate. Aceste modificări nu afectează nNormele speciale aplicabile fondurilor structurale √ nu au fost afectate Õ .

(18) ðDerogarea referitoare la veniturile alocate ar trebui modificată astfel încât să țină seama, pe de o parte, de specificitățile „veniturilor alocate interne” provenite din creditele autorizate de autoritatea bugetară și, pe de altă parte, de cele ale „veniturilor alocate externe” colectate de la diverși donatori și alocate de aceștia unui program sau unei acțiuni specifice. Mai mult, donatorilor externi ar trebui să li se permită în continuare să cofinanțeze acțiuni externe, în special acțiuni umanitare, chiar și în cazurile în care actul de bază nu prevede în mod expres acest lucru. Pentru facilitarea gestionării patrimoniului imobiliar, lista veniturilor alocate interne ar trebui să includă veniturile provenite din vânzarea de imobile sau din operațiuni asimilate. ï

ò nou

(19) În ceea ce privește prezentarea veniturilor alocate în proiectul de buget, ar trebui asigurată o mai mare transparență prin prevederea includerii veniturilor alocate în proiectul de buget în limita valorilor care sunt sigure la data întocmirii acestuia.

ê 1995/2006 considerentul 12 (adaptat)

(20) În prezent, Comisia trebuie să fie autorizată de către autoritatea bugetară înainte de a accepta orice donații, precum daruri sau moșteniri, care presupun plata unei taxe. Pentru a evita procedurile inutile și greoaie înainte √ de a i se permite ÕComisiei să accepte orice donații, precum daruri sau moșteniri, care presupun plata unei taxe, autorizațiile din partea autorității bugetare ar trebui să fie obligatorii numai în cazul donațiilor care depășesc o anumită valoare și implică taxe semnificative.

ê 1605/2002 considerentul 7

(21) În ceea ce privește principiul specificității, un anumit grad de flexibilitate a gestiunii este indispensabil instituțiilor, pentru transferurile de credite. Prezentul regulament trebuie să permită o prezentare integrată a alocării resurselor financiare și administrative pe destinații. De asemenea, se cuvine să fie armonizate procedurile de transfer de credite pentru toate instituțiile, astfel încât transferurile de credite pentru personal și de credite de funcționare să țină de competența fiecărei instituții. În ceea ce privește transferul de credite privind cheltuielile operaționale, Comisia poate efectua transferuri între capitole în cadrul aceluiași titlu, până la o limită totală de 10 % din creditele exercițiului financiar care apar la linia din care se efectuează transferul. Autorității bugetare nu trebuie să i se permită să constituie rezerve decât în două cazuri: absența unui act de bază sau incertitudinea cu privire la caracterul adecvat al creditelor.

ê 1995/2006 considerentele 13 și 14

ð nou

(22) Dispozițiile care reglementează transferurile de credite ar trebui să fie simplificate și clarificate cu privire la anumite aspecte, deoarece s-au dovedit greu de aplicat sau neclare în practică. ðEste necesar să se asigure o mai bună execuție bugetară, în special în ceea ce privește creditele de plată, veniturile alocate și creditele administrative care sunt comune mai multor titluri. Prin urmare, ar trebui să se permită o mai mare flexibilitate în cadrul procedurii de adoptare a anumitor transferuri. ï

(23) Pentru o mai mare eficiență, Comisia ar trebui să fie abilitată să decidă în mod autonom cu privire la transferurile din rezervă, în cazul în care nu există niciun act de bază pentru acțiunea în cauză la data întocmirii bugetului și atunci când actul de bază este adoptat în cursul exercițiului financiar. ðÎn plus, pentru a se evita întârzierile recurente în efectuarea transferurilor, referitor la care trebuie transmise informații autorității bugetare, este necesar să se simplifice procedura și tipologia acestor transferuri. În special, posibilitatea acordată Comisiei de a decide cu privire la transferul creditelor bugetare neutilizate în caz de catastrofe și crize umanitare internaționale s-a dovedit relevantă și eficientă. Prin urmare, această posibilitate ar trebui extinsă la evenimente similare care se produc după 1 decembrie. În aceste cazuri, din motive de transparență, Comisia ar trebui să comunice imediat decizia sa autorității bugetare. Comisia ar trebui, de asemenea, să decidă în mod autonom, în anumite limite, cu privire la transferurile din rezerva pentru ajutoare de urgență. ï

ê 1995/2006 considerentul 15 (adaptat)

(24) Normele privind transferurile administrative ale Comisiei ar trebui să fie adaptate noii structuri de întocmire a bugetului pe activități (IBA) √ coerente cu structura ABB Õ . Prin urmare, ar trebui să se prevadă o derogare de la "„procedura de notificare”". În cursul ultimei luni a exercițiului financiar, Comisia ar trebui să fie abilitată să decidă în mod autonom cu privire la transferurile de credite pentru cheltuielile de personal, în anumite limite.

ê 1605/2002 considerentul 11 (adaptat)

(25) Principiul bunei gestiuni financiare trebuie definit în raport cu principiile economiei, eficienței și eficacității, iar respectarea acestor principii trebuie asigurată prin urmărirea unor indicatori de performanță stabiliți pentru fiecare activitate și măsurabili astfel încât rezultatele obținute să poată fi evaluate. Instituțiile trebuie să procedeze la evaluări ex ante și ex post , în conformitate cu liniile directoare √ orientările Õ stabilite de Comisie.

ê 1995/2006 considerentul 5 (adaptat)

ð nou

(26) Ar trebui √ de asemenea Õ să se precizeze că o bună gestiune financiară necesită un control intern eficace și eficient și să se stabilească principalele caracteristici și obiective ale sistemelor de control intern.

(27) ð În ceea ce privește dispozițiile referitoare la proporționalitate, ar trebui introdusă noțiunea de risc admisibil de eroare ca parte a evaluării riscurilor efectuată de ordonatorul de credite. Instituțiile ar trebui să fie în măsură de a se îndepărta de pragul general de semnificație de 2% utilizat de Curtea de Conturi pentru a se pronunța în privința legalității și a regularității tranzacțiilor subiacente. Nivelurile de risc admisibil ar constitui pentru autoritatea care acordă descărcarea de gestiune o bază mai adecvată pentru evaluarea calității gestionării riscului de către Comisie. Autoritatea legislativă ar trebui, prin urmare, să determine nivelul riscului de eroare admisibil pentru fiecare domeniu de politică, ținând seama de costurile și beneficiile controalelor. ï

ê 1605/2002 considerentul 12 (adaptat)

(28) În final, îÎn ceea ce privește principiul transparenței, se impune asigurarea unei mai bune informări cu privire la execuția bugetară și la contabilitate. De asemenea, trebuie stabilit un termen strict pentru publicarea bugetului, fără a aduce atingere publicării provizorii de către Comisie între constatarea adoptării definitive de către președintele Parlamentului European și publicarea în Jurnalul Oficial al Comunităților √ Uniunii Õ Europene. Se menține, de asemenea, √ Ar trebui menținută Õ posibilitatea unei rezerve negative.

ê 1995/2006 considerentul 6

(29) Pentru a asigura transparența utilizării fondurilor provenite din buget, este necesar să se pună la dispoziție informații referitoare la beneficiarii acestor fonduri, în anumite limite necesare pentru a proteja interesele publice și private legitime și a lua în considerare perioada contabilă specifică pentru Fondul European de Garantare Agricolă.

ê 1605/2002 considerentul 13 (adaptat)

ð nou

(30) În ceea ce privește întocmirea și prezentarea bugetului, dispozițiile actuale trebuie armonizate și simplificate prin eliminarea distincției, fără consecințe concrete, dintre bugete suplimentare și bugete rectificative.

(31) ðÎn ceea ce privește întocmirea bugetului, este important ca structura și prezentarea proiectului de buget elaborat de Comisie să fie definite clar. Conținutul introducerii generale care precede proiectul de buget ar trebui să fie mai detaliat. De asemenea, este necesar să se includă o dispoziție privind programarea financiară pentru anii următori, precum și privind posibilitatea prezentării de către Comisie a oricărui document de lucru care să permită susținerea solicitărilor bugetare. ï

ê 1605/2002 considerentul 14

(32) Secțiunea din buget referitoare la Comisie trebuie să permită prezentarea creditelor și resurselor în funcție de destinație, adică întocmirea bugetului pe activități ( activity-based budgeting ), în vederea consolidării transparenței în gestiunea bugetului în ceea ce privește obiectivele bunei gestiuni financiare, în special obiectivele eficienței și eficacității.

ê 1605/2002 considerentul 15 (adaptat)

(33) Instituțiile trebuie să dispună de o anumită flexibilitate în gestiunea posturilor statutare în raport cu ceea ce este autorizat prin buget, ținând seama în special de noua orientare în care gestiunea se axează pe rezultate și nu pe mijloace. Cu toate acestea, această libertate continuă să fie √ flexibilitate ar trebui să rămână Õ limitată de dubla constrângere a creditelor bugetare pentru un exercițiu financiar și de numărul total de posturi alocate;. Dde asemenea, sunt √ ar trebui Õ excluse de la această libertate de acțiune √ flexibilitate Õ posturile pentru gradele A 1, A 2 și A 3 √ gradele AD 16, AD 15 și AD 14 Õ.

ê 1995/2006 considerentul 19 (adaptat)

(34) În ceea ce privește execuția bugetului, sunt necesare unele adaptări pentru o reflectare mai bună a √ ar trebui reflectate Õ caracteristicilore specifice ale Ppoliticii externe și de securitate comună (PESC). Pentru o mai mare claritate juridică, formele pe care le pot avea actele de bază în conformitate cu Tratatul CE √ privind funcționarea Uniunii Europene Õ , precum și cu titlurile V și VI din Tratatul privind Uniunea Europeană ar trebui să fie identificate în rRegulamentul financiar și nu în normele de punere în aplicare. În plus, ar trebui să se adauge o prevedere √ prevadă o dispoziție Õ specifică, pentru a reflecta în mod corespunzător tipurile de măsuri pregătitoare care pot fi adoptate în domeniul PESC.

ê 1605/2002 considerentul 16 (adaptat)

ð nou

(35) În ceea ce privește execuția bugetară, se cuvine să fie clarificate diferitele modalități posibile de execuție bugetară, fie în mod centralizat de către Comisie, fie în mod repartizat împreună cu statele membre sau în mod descentralizat cu țări terțe beneficiare ale ajutoarelor externe, fie, în cele din urmă, în comun cu organizații internaționale. Gestiunea centralizată trebuie să poată fi efectuată fie direct de către departamentele Comisiei, fie indirect, prin delegarea organismelor reglementate de dreptul comunitar sau de dreptul public național. Diferitele modalități de execuție trebuie să asigure respectarea procedurilor de protecție a fondurilor comunitare, indiferent de entitatea însărcinată parțial sau integral cu această execuție, și trebuie să confirme faptul că responsabilitatea finală în ceea ce privește execuția bugetară revine Comisiei în conformitate cu articolul 274 din tratat.

(36) ðÎn ceea ce privește metodele de execuție, care reglementează în special condițiile de externalizare a competențelor de execuție către părți terțe, normele au devenit prea complexe de-a lungul anilor și ar trebui simplificate. În același timp, obiectivul inițial de externalizare – garantarea faptului că, indiferent de metoda de execuție, cheltuielile sunt executate cu un nivel de control și transparență echivalent cu cel așteptat din partea serviciilor Comisiei – ar trebui menținut. Prin urmare, ar trebui făcută o distincție clară între situațiile în care bugetul este executat direct, de către Comisie sau agențiile executive ale acesteia, și situațiile în care bugetul este executat indirect, prin intermediul unor părți terțe. Acest lucru ar trebui să permită instituirea unui regim comun pentru gestiune indirectă cu posibilitatea de adaptare a acestuia la normele specifice ale sectorului, în special în cazul în care bugetul este executat indirect de statele membre în cadrul gestiunii repartizate. Acest regim comun ar trebui să includă în special principiile de bază care trebuie respectate de Comisie în cazul în care aceasta decide să execute bugetul indirect și principiile de bază care trebuie respectate de părțile cărora le-a fost încredințată execuția. Comisia ar trebui să fie în măsură să aplice normele și procedurile Uniunii sau să accepte aplicarea normelor și a procedurilor entității căreia i-a fost încredințată execuția, cu condiția ca această entitate să garanteze o protecție echivalentă a intereselor financiare ale Uniunii. ï

ê 1605/2002 considerentele 17 și 18 (adaptat)

ð nou

(37) Responsabilitatea Comisiei pentru execuția bugetară îi interzice acesteia delegarea oricărei sarcini de autoritate publică care presupune utilizarea unor competențe discreționare. Prezentul regulament trebuie să reafirme acest principiu și să specifice sfera sarcinilor care pot fi delegate. De asemenea, se cuvine precizarea că organismele de drept privat, altele decât cele care îndeplinesc obligații de serviciu public și în condiții precise, nu pot să efectueze nici un act de execuție bugetară, ci doar să presteze servicii de expertiză tehnică și administrativă sau să îndeplinească sarcini pregătitoare sau auxiliare.

(38) În vederea respectării principiilor transparenței și bunei gestiuni financiare, organismele din sectorul public sau organismele care îndeplinesc obligații de serviciu public, încredințate cu sarcini de execuție în numele Comisiei, trebuie să dispună de proceduri transparente de achiziționare, de controale interne eficiente, de un sistem de prezentare a conturilor diferit de restul activităților lor și de un audit extern.

(39) ðNormele privind „evaluarea ex ante” a entităților – altele decât statele membre care nu fac obiectul evaluării ex ante – ar trebui adaptate pentru a garanta că toate entitățile și persoanele cărora le-a fost încredințată execuția oferă un nivel de protecție a intereselor financiare ale Uniunii echivalent cu cel prevăzut de prezentul regulament. În cadrul sarcinilor de supraveghere ale Comisiei, ar trebui prevăzute o serie de obligații de control și de audit, inclusiv procedurile de închidere a conturilor pentru toate tipurile de gestiune bugetară. ï

ò nou

(40) Pentru a ține seama de nevoile operaționale și pentru a facilita execuția de către beneficiari potențiali sau parteneri de execuție, cerințele ar trebui să rămână proporționale cu riscurile specifice ale acțiunii și ale mediului de control general al acesteia. Natura sarcinilor și măsurile elaborate de Comisie în cadrul supravegherii și al sprijinirii executării acțiunii ar trebui luate în considerare la evaluarea capacității părții sau entității terțe de a îndeplini aceste cerințe. În plus, prezentul regulament ar trebui să includă noi instrumente financiare, precum instrumente financiare și parteneriate public-privat, în vederea îmbunătățirii execuției bugetului și a punerii în aplicare a politicilor.

ò nou

(41) Experiența dobândită în materie de instituționalizare a parteneriatelor public-privat (PPP) ca organisme ale Uniunii în temeiul articolului 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 demonstrează că ar trebui să se adauge noi posibilități care să lărgească oferta de instrumente, astfel încât să includă organisme ale căror norme sunt mai flexibile și accesibile partenerilor privați decât cele aplicabile instituțiilor Uniunii. Aceste posibilități ar trebui puse în aplicare prin gestiune indirectă. Una dintre acestea ar trebui să constea într-un organism instituit printr-un act de bază și supus unor norme financiare care ar trebui să țină seama de principiile necesare garantării bunei gestiuni financiare a fondurilor Uniunii. Aceste principii ar trebui adoptate într-un regulament delegat și ar trebui să se bazeze pe cele pe care trebuie să le respecte entitățile terțe cărora le-au fost încredințate sarcinile de execuție bugetară. Altă posibilitate ar trebui să fie punerea în aplicare a PPP de către organisme de drept privat ale unui stat membru.

ò nou

(42) Obligațiile fundamentale de control și de audit care revin statelor membre atunci când execută bugetul indirect prin gestiune repartizată, care sunt prevăzute în prezent doar în regulamentele sectoriale, ar trebui introduse în prezentul regulament, în conformitate cu articolul 317 din tratat. Prin urmare, este necesară includerea de dispoziții care să stabilească un cadru coerent pentru toate domeniile de politică vizate, privind o structură administrativă armonizată la nivel național, obligații comune de gestiune și de control pentru aceste structuri, o declarație anuală de asigurare în materie de gestiune însoțită de un aviz de audit independent și o declarație anuală a statelor membre prin care acestea își asumă responsabilitatea pentru gestionarea fondurilor Uniunii care le-au fost încredințate, precum și mecanisme de închidere a conturilor, de suspendare și de corecție financiară gestionate de Comisie. Dispozițiile detaliate ar trebui să fie în continuare prevăzute de regulamentele sectoriale.

ê 1605/2002 considerentul 19 (adaptat)

(43) În conformitate cu articolul √ 322 Õ 279 litera (c) din tratat, prezentul regulament √ ar trebui să definească Õ definește competențele și responsabilitățile √ actorilor financiari, în special ale Õ ordonatoruluiilor de credite, ale contabiluluiilor și ale auditorului intern.

Ordonatorii de credite √ ar trebui să răspundă Õ răspund în întregime pentru toate operațiunile de venituri și de cheltuieli efectuate sub autoritatea lor și √ ar trebui Õ trebuie trași la răspundere pentru acțiunile lor, dacă este necesar, inclusiv prin proceduri disciplinare. Astfel, împuternicirea ordonatorilor de credite trebuie consolidată prin înlăturarea controalelor prealabile centralizate, în special prin eliminarea, pe de-o parte, a aprobării prealabile a operațiunilor de venituri și de cheltuieli de către controlorul financiar și, pe de altă parte, prin eliminarea verificării plății liberatorii de către contabil.

Contabilul √ ar trebui să rămână Õ rămâne în continuare responsabil cu buna executare a plăților, cu încasarea veniturilor și cu recuperarea creanțelor. Contabilul √ ar trebui să gestioneze Õ gestionează trezoreria, conduce √ să țină Õ evidența contabilă și este √ să fie Õ responsabil cu întocmirea situației financiare a instituției.

Auditorul intern √ ar trebui să își exercite Õ își exercită atribuțiile în conformitate cu normele internaționale de audit. Rolul său constă √ ar trebui să constea Õ în verificarea bunei funcționări a sistemelor de gestiune și de control instituite de ordonatorii de credite.

Auditorul intern nu este un actor implicat în operațiunile financiare și nu are rolul de a exercita un control, prealabil deciziilor luate de ordonatorii de credite, al acestor operațiuni; ordonatorii de credite își asumă pe viitor responsabilitatea deplină pentru aceste decizii.

ò nou

(44) Referitor la atribuțiile ordonatorului de credite delegat, anumite dispoziții ar trebui clarificate, în special în ceea ce privește procedurile de control intern pe care acesta le pune în aplicare ex ante și ex post și sarcinile de raportare ale acestuia. În această privință, conținutul raportului anual de activitate al acestuia ar trebui actualizat ținându-se cont de practica ce constă în includerea informațiilor financiare și de gestiune necesare pentru a-și susține declarația de asigurare referitoare la îndeplinirea atribuțiilor sale.

ê 1995/2006 considerentul 24

ð nou

(45) ðResponsabilitățile contabilului Comisiei ar trebui clarificate, în special ar trebui precizat că acesta este singura persoană care are dreptul să definească normele contabile și planurile de conturi armonizate, în timp ce contabilii tuturor celorlalte instituții definesc procedurile contabile aplicabile în instituțiile lor. ï Ar trebui clarificată responsabilitatea contabililor de certificare a conturilor pe baza informațiilor financiare care le sunt furnizate de către ordonatorii de credite. În acest scop, contabilul trebuie să fie abilitat să verifice informațiile primite de ordonatorul de credite delegat și, dacă este cazul, să formuleze rezerve.

ò nou

(46) Pentru a facilita implementarea anumitor programe sau acțiuni încredințate instituțiilor financiare, ar trebui introdusă în prezentul regulament posibilitatea deschiderii de conturi fiduciare. Aceste conturi bancare ar trebui deschise în numele și în contul Comisiei în registrele unei instituții financiare. Acestea ar trebui gestionate de instituția financiară respectivă sub responsabilitatea ordonatorului de credite și ar trebui să poată fi deschise în alte monede decât euro.

ê 1605/2002 considerentul 20 (adaptat)

(47) Răspunderea ordonatorilor de credite, a contabililor-șefi și a administratorilor contului de avans nu este √ ar trebui să fie Õ de natură diferită de cea a altor funcționari sau angajați și ar trebuie supusă aplicării sancțiunilor disciplinare și pecuniare existente, conform Statutului funcționarilor Comunităților Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene. √Cu toate acestea Õ Pe de altă parte , se cuvine a menține anumite dispoziții specifice care identifică situații de conduită necorespunzătoare a contabililor-șefi și a administratorilor contului de avans, având în vedere natura specială a sarcinilor lor;aceștia nu vor mai beneficia de alocații sau de asigurări speciale. De asemenea, se impune clarificarea responsabilităților ordonatorului de credite. În cazurile care nu implică fraudă, pentru a asigura autorității împuternicite să facă numiri expertiza necesară, fiecare instituție √ ar trebui să instituie Õ va institui un grup specializat în materie de nereguli financiare care √ ar trebui să stabilească Õ va stabili dacă au avut sau nu loc nereguli de natură să antreneze responsabilitatea disciplinară sau pecuniară a funcționarului sau a angajatului și care, dacă a detectat probleme de sistem, este însărcinat să prezinte un raport ordonatorului de credite și auditorului intern. Cu toate acestea, pentru cazurile de fraudă, prezentul regulament trebuie să facă trimitere la dispozițiile în vigoare privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene √ Uniunii Õ și combaterea corupției care implică funcționari ai Comunităților Europene √ Uniunii Õ sau ai statelor membre ale Uniunii Europene.

ê 1995/2006 considerentul 23

(48) Ar trebui să fie posibilă constituirea, de către mai multe instituții, a unor instanțe comune specializate în materie de nereguli financiare.

ò nou

(49) În ceea ce privește operațiunile de venituri, este necesar să se raționalizeze normele de estimare a creanțelor pentru a se lua în considerare nevoile bugetare. Înregistrarea ar trebui să fie obligatorie atunci când veniturile scontate au un anumit grad de probabilitate și pot fi cifrate cu un grad rezonabil de aproximare. Simplificarea ar trebui realizată prin introducerea anumitor dispoziții specifice privind procedurile de ajustare sau anulare a unei estimări a creanțelor.

ê 1995/2006 considerentul 26 (adaptat)

ð nou

(50) Ar trebui să se introducă √ stabilească Õ o perioadă de limitare pentru valabilitatea creanțelor. Spre deosebire de multe state membre, Comunitatea √ Uniunea Õ nu este supusă unei perioade de limitare a valabilității creanțelor financiare. De asemenea, posibilitatea de recuperare a creanțelor de către Comunitate √ Uniune Õ de la terți nu este limitată în timp. Introducerea unei asemenea perioade de limitare corespunde unei bune gestiuni financiare.

(51) ðNormele privind recuperările ar trebui atât simplificate, cât și consolidate. Clarificarea este necesară, în special, în vederea precizării faptului că anularea unei creanțe constatate nu implică renunțarea la un drept constatat al Uniunii Europene. Mai mult, în vederea consolidării protejării intereselor financiare ale Uniunii, fondurile Uniunii care fac obiectul unei cereri de rambursare ar trebui tratate de statele membre în același fel ca cererile adresate de societățile publice la nivel național. ï

(52) Având în vedere Comunicarea Comisiei privind gestionarea amenzilor percepute cu titlu provizoriu[19], amenzile, penalitățile și sancțiunile și orice venit generat de acestea ar trebui înregistrate ca venit bugetar în anul care urmează epuizării tuturor căilor de atac împotriva deciziilor care le impun. Ca excepție de la această regulă, o parte limitată la 2% din valorile totale ale amenzilor sau penalităților care urmează a fi înscrise în buget ar trebui reținută pentru aprovizionarea fondului creat prin comunicarea menționată anterior.

ê 1605/2002 considerentul 21 (adaptat)

(53) Se impune definirea conceptelor de angajament bugetar și juridic al cheltuielilor și condițiile de aplicare a acestora. Pentru a reduce volumul de angajamente latente, trebuie limitată perioada în care se pot încheia angajamente juridice individuale pe baza angajamentelor bugetare globale. De asemenea, se cuvine a prevedea √ ar trebui să se prevadă Õ o dispoziție de deblocare pentru angajamentele individuale care nu au generat plăți pe o perioadă de trei ani.

ò nou

(54) În ceea ce privește plățile și în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, ar trebui clarificate diferitele tipuri de plăți. Mai mult, plățile de prefinanțare ar trebui lichidate periodic de ordonatorul de credite responsabil în conformitate cu normele contabile definite de contabilul Comisiei. În acest scop, ar trebui introduse dispoziții adecvate în contracte, deciziile de grant, acordurile de grant, precum și în acordurile de delegare cu părți terțe.

ê 1605/2002 considerentul 22 (adaptat)

(55) Prezentul regulament trebuie să definească tipologia plăților care pot fi efectuate de către ordonatorii de credite. Aceste plăți trebuie √ ar trebui Õ efectuate în principal în funcție de eficiența eficacitatea acțiunii și de rezultatele ei. Conceptele vagi de avans și de acont trebuie eliminate; Pplățile trebuie să se efectueze sub formă de prefinanțări, plăți intermediare și plăți ale soldului final, atunci când întreaga sumă nu este plătită într-un singur vărsământ.

ê 1605/2002 considerentul 23 (adaptat)

(56) Prezentul regulament trebuie să precizeze că Ooperațiunile de lichidare, de ordonanțare și de plată trebuie √ ar trebui Õ efectuate într-un termen care va fi stabilit în normele de aplicare și că, în cazul nerespectării acestui termenului respectiv, creditorii au ar trebui să aibă dreptul la o dobândă de penalizare plătită din buget.

ò nou

(57) Ar trebui să li se permită instituțiilor să își dea acordul prealabil pentru a accepta în mod oficial transmiterea documentelor printr-o procedură electronică. Mai mult, în conformitate cu deciziile Comisiei privind documentele electronice și digitalizate, dispozițiile financiare referitoare la verificări aplicabile angajamentelor ar trebui actualizate, recunoscând explicit valoarea juridică a bonurilor de comandă și a facturilor electronice pentru înregistrarea angajamentelor juridice.

ê 1995/2006 considerentul 25

(58) Ar trebui clarificată relația dintre auditorul intern al Comisiei și organismele create de Comunități. Aceste organisme ar trebui să dispună de un serviciu de audit intern propriu, care să raporteze propriului consiliu de administrație, în timp ce auditorul intern al Comisiei raportează Colegiului comisarilor cu privire la procedurile și sistemele Comisiei. Ar trebui să fie necesar doar ca auditorul intern al Comisiei să confirme că serviciile de audit intern ale organismelor sunt conforme cu standardele internaționale și, în acest scop, el ar trebui să poată întreprinde evaluări ale calității activității de audit intern.

ê 1995/2006 considerentul 27 (adaptat)

(59) Prezentul rRegulamentul financiar ar trebui să reflecte importanța contractelor-cadru în gestionarea achizițiilor publice. Acesta ar trebui să încurajeze utilizarea procedurilor de achiziții publice interinstituționale și să prevadă posibilitatea unor proceduri de achiziții publice mixte între o instituție și autoritatea contractantă a unui stat membru.

ê 1605/2002 considerentul 24 (adaptat)

(60) În ceea ce privește contractele adjudecate de instituțiile comunitare în cont propriu, se cuvine a prevedea aplicarea normelor conținute în directivele Parlamentului European și ale Consiliului de coordonare a procedurilor de adjudecare a contractelor de achiziții publice de lucrări, de servicii și de bunuri; de asemenea, normele aplicabile contractelor adjudecate în numele unor terțe părți trebuie să fie conforme cu principiile prevăzute în aceste directive.

ê 1995/2006 considerentul 28 (adaptat)

ð nou

(61) √În ceea ce privește normele privind achizițiile publice, Õ aAr trebui să se facă anumite adaptări tehnice ajustări pentru a asigura o concordanță între prezentul regulament și Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii[20]. Posibilitatea, acordată prin această directivă statelor membre, de a stabili proceduri specifice pentru contractele declarate secrete, atunci când executarea lor trebuie să fie însoțită de măsuri de siguranță speciale sau atunci când este necesar pentru protecția statului membru, ar trebui să fie stabilită pentru instituțiile comunitare √ Uniunii Õ .

ê 1605/2002 considerentul 25

(62) Pentru a preveni neregulile și a combate frauda și corupția și a promova buna și eficienta gestiune, candidații și ofertanții care se fac vinovați de asemenea acte sau cei care se află într-o situație de conflict de interese trebuie excluși de la adjudecarea contractelor.

ê 1995/2006 considerentul 29 (adaptat)

ð nou

(63) În conformitate cu Directiva 2004/18/CE, ar trebui clarificate regulile de excludere de la procedura de achiziții publice. În plus, dDin motive de certitudine securitate juridică și proporționalitate, prezentul regulamentul financiar ar trebui să prevadă o perioadă de excludere maximă. √Mai mult, Õ aAvând în vedere Directiva 2004/18/CE, ar trebui să se facă o derogare de la regulile de excludere pentru achiziționarea de bunuri în condiții deosebit de avantajoase, fie de la un furnizor care își lichidează definitiv activitatea comercială, fie de la administratori judiciari sau lichidatori în cazul unui faliment printr-un concordat judiciar sau printr-o procedură similară prevăzută de legislația națională.

(64) ðRegulile de excludere ar trebui, de asemenea, îmbunătățite în vederea consolidării protecției intereselor financiare ale Uniunii. Ar trebui adăugată trimiterea la spălarea de bani, astfel cum s-a prevăzut în Directiva 2004/18/CE. Mai mult, situațiile de excludere privind candidații sau ofertanții condamnați printr-o hotărâre cu valoare de res judicata pentru un delict legat de conduita lor profesională, pentru fraudă, corupție, participare la o organizație criminală, spălare de bani sau o infracțiune similară care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii ar trebui extinse la persoanele care dețin competență de reprezentare, de luare a deciziilor sau de control asupra acestor candidați și ofertanți. Cu toate acestea, din motive de proporționalitate, nu ar trebui excluși candidații și ofertanții care pot demonstra că au luat măsurile adecvate împotriva persoanelor respective care au competență de reprezentare. În cele din urmă, pentru a asigura continuitatea serviciului instituției, ar trebui introdusă o derogare de la obligația de excludere care să se bazeze pe motive de faliment sau situații analoage, greșeală profesională gravă și nerespectarea obligațiilor sociale, în cazul procedurilor negociate în care, din rațiuni tehnice sau artistice ori din rațiuni legate de protecția drepturilor exclusive, contractul nu poate fi atribuit decât unui anumit operator economic. ï

ê 1995/2006 considerentul 30 (adaptat)

(65) Ar trebui ca regulamentul financiar să prevadă obligația Ccandidațilori sau a ofertanțilori care participă la procedurile de achiziții publice √ ar trebui să fie obligați să certifice Õ de a certifica, în cazul în care li se solicită, cine este proprietarul sau cine deține puterea de decizie, de control și de reprezentare a entității juridice care prezintă o ofertă sau că subcontractanții acestora nu se găsesc într-una din situațiile √ care conduc la excluderea de la participarea la licitații Õ menționate la articolul 93 din regulamentul financiar. Ofertanții nu trebuie să fie obligați să certifice că nu se găsesc într-una dintre situațiile de excludere atunci când participă la o procedură de achiziții publice pentru atribuirea unor contracte de valoare foarte mică.

ê 1995/2006 considerentul 31 (adaptat)

ð nou

(66) Pentru a spori eficiența eficacitatea procedurilor de achiziții publice, baza de date privind candidații sau ofertanții în situații de excludere ar trebui să fie comună instituțiilor, agențiilor executive și organismelor menționate de √ prezentul Õ regulamentul financiar.

(67) ðCu toate că Banca Centrală Europeană (BCE) și Banca Europeană de Investiții (BEI) au fiecare propriul statut în cadrul Uniunii, utilizarea resurselor proprii are consecințe financiare la nivelul Uniunii. Prin urmare, acestea ar trebui să aibă acces la informațiile conținute în baza de date centrală destinată excluderii, care a fost creată pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, precum și să țină cont de aceste informații atunci când le revine responsabilitatea de atribuire a contractelor în conformitate cu normele lor privind achizițiile. BCE și BEI ar trebui, de asemenea, să comunice Comisiei informații privind ofertanții care fac obiectul unei hotărâri definitive pentru fraudă sau infracțiuni similare care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii. ï

ê 1605/2002 considerentele 26 și 27 (adaptat)

(68) De asemenea, pentru asigurarea transparenței, candidații și ofertanții trebuie informați într-o manieră adecvată despre adjudecarea contractelor.

(69) În sfârșit, în cadrul procesului de împuternicire a ordonatorilor de credite, se cuvine a elimina controlul prealabil exercitat de actualul Comitet consultativ privind achizițiile publice și contractele.

ê 1995/2006 considerentele 32 și 33 (adaptat)

(70) Pentru a ține seama de interesele ofertanților necâștigători, este necesar să se prevadă ca un contract reglementat de Directiva 2004/18/CE să nu poată fi semnat înainte de sfârșitul unei perioade suspensive rezonabile.

(71) Ar trebui să fie clarificate obligațiile instituțiilor de suspendare a unei proceduri de achiziții publice sau a unui contract în conformitate cu √ prezentul Õ regulamentul financiar în caz de fraudă sau nereguli pentru ca √ în vederea creșterii gradului de aplicare a altor Õ dispozițiile relevante ale regulamentului menționat să devină mai operaționale.

ò nou

(72) În ceea ce privește sancțiunile administrative și financiare, ar trebui introdus un temei juridic solid pentru publicarea deciziilor care se aplică acestor sancțiuni, în conformitate cu cerințele privind protecția datelor. Publicarea ar trebui să rămână facultativă din motive de protecție a datelor și de securitate juridică.

ê 1605/2002 considerentul 28 (adaptat)

ð nou

(73) În ceea ce privește granturilesubvențiile, se cuvine instituirea unui cadru pentru acordarea și monitorizarea subvențiilor comunitare √ granturilor Uniunii Õ prin dispoziții specifice care să pună în aplicare principiile transparenței, tratamentului egal, cofinanțării, ð caracterului nonprofit, acordării degresive a granturilor de funcționare ï interdicției efectului retroactiv și controlului.

ê 1605/2002 considerentul 29 (adaptat)

(74) Pentru a evita cumulul de subvenții, se cuvine ca acestea să nu poată fi acordate pentru finanțarea de două ori a aceleiași acțiuni sau pentru cheltuieli de funcționare din același exercițiu.

ê 1605/2002 considerentul 30 (adaptat)

(75) În mod similar normelor de adjudecare a contractelor de achiziții publice, se impune prevederea cauzelor excluderii unor părți de la acordarea subvențiilor, pentru a atribui instituțiilor mijloacele adecvate de combatere a fraudei și a corupției.

ê 1605/2002 considerentul 31 (adaptat)

(76) Pentru a asigura claritatea și respectarea drepturilor și obligațiilor instituției și ale beneficiarului subvenției, acordarea trebuie să facă obiectul unui acord scris.

ê 1995/2006 considerentele 34, 35 și 36 (adaptat)

(77) √Cu toate acestea, din motive de simplitate, Õ În ceea ce privește granturile, este necesară o simplificare a normelor. Ccerințele referitoare la controale și garanții ar trebui să fie mai proporționale cu riscurile financiare aferente. Este necesar √ Ar trebui Õ ca definiția granturilor să fie clarificată, în special în ceea ce privește finanțarea activităților de creditare sau de acționariat, precum și cheltuielile pentru piața produselor pescărești. Pentru îmbunătățirea √ a asigura buna Õ gestionăriiare a granturilor și simplificarea procedurilor, ar trebui să fie posibilă acordarea de granturi fie printr-o decizie a instituției, fie printr-o convenție scrisă cu beneficiarul.

(78) Pentru mai multă claritate și transparență, ar trebui să se autorizeze utilizarea unei sume forfetare și a unor plăți forfetare, pe lângă metoda mai tradițională de rambursare a costurilor suportate efectiv.

(79) Pentru mai multă claritate juridică, excepțiile de la regula non-profitului care sunt prevăzute în prezent în normele de punere în aplicare ar trebui să fie incluse în rRegulamentul financiar. Mai mult, ar trebui să se precizeze clar că scopul acordării de granturi pentru anumite acțiuni îl constituie consolidarea capacității financiare sau generarea unui venit.

ê 1525/2007 considerentele 1, 4 și 5 (adaptat)

(80) Regulamentul (CE) nr. 2004/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind statutul și finanțarea partidelor politice la nivel european[21] stabilește, inter alia , normele aplicabile finanțării de la bugetul general al Uniunii Europene a partidelor politice la nivel european. Aceste nNormele care reglementează finanțarea partidelor politice la nivel european ar trebui adaptate astfel încât să ia mai bine în considerare condițiile speciale în care partidele politice își desfășoară activitatea, inclusiv provocările și prioritățile politice în schimbare care au consecințe bugetare și pe care partidele politice nu le pot prevedea în momentul elaborării programelor lor de lucru și a bugetelor anuale. În acest scop, ar trebui introdusă posibilitatea limitată de reportare a fondurilor dintr-un an în primul trimestru al anului următor.

(81) Pentru a consolida capacitățile de planificare financiară pe termen lung a partidelor, pentru a ține seama de necesitățile de finanțare variabile de la un an la altul și pentru a încuraja în și mai mare măsură partidele să nu se bazeze numai pe finanțarea publică, partidele politice la nivel european ar trebui autorizate să își constituie rezerve financiare limitate pe baza resurselor proprii, provenite din alte surse decât bugetul general al Uniunii Europene. Excepțiile de la regula de nonprofit, menționate mai sus, ar trebui să fie excepționale și să nu constituie un precedent.

ê 1995/2006 considerentele 37, 38, 41 (adaptat)

(82) NormaRegula potrivit căreia granturile ar trebui să fie acordate pe baza unor cereri de propuneri și-a dovedit importanța. Cu toate acestea, experiența a demonstrat că, în anumite cazuri, natura acțiunii nu permite selectarea beneficiarilor; prin urmare, asemenea cazuri ar trebui să fie exceptate de la această regulă.

(83) Regula potrivit căreia pentru aceeași acțiune nu ar trebui să se acorde mai mult de un singur grant aceluiași beneficiar ar trebui să fie adaptată. Anumite acte juridice de bază permit combinarea finanțărilor comunitare √ Uniunii Õ din diferite surse, iar astfel de cazuri ar putea fi mai frecvente în viitor pentru a asigura eficiența eficacitatea cheltuielilor. Cu toate acestea, prezentul regulamentul financiar ar trebui să precizeze că aceleași costuri nu pot fi finanțate de două ori din bugetul comunitar.

(84) Ar trebui eliminate √ ca Õ anumite restricții privind eligibilitatea beneficiarilor √ să nu se aplice în anumite cazuri Õ pentru a se permite acordarea unor granturi persoanelor fizice și anumitor tipuri de entități fără personalitate juridică. În conformitate cu principiul proporționalității, în cazul granturilor de valoare foarte mică, ordonatorului de credite poate √ ar trebui să i se permită Õ să nu ceară solicitanților să certifice că nu se găsesc într-una dintre situațiile de excludere menționate de dispozițiile relevante ale √ prezentul Õ regulamentului financiar.

(85) În ceea ce privește standardele privind achizițiile publice care se aplică beneficiarilor de granturi, regula actuală prevăzută de prezentul regulamentul financiar este neclară și ar trebui simplificată. De asemenea, ar trebui să se prevadă în mod expres cazul în care punerea în aplicare a unei acțiuni necesită acordarea unui sprijin financiar terților.

ò nou

(86) Din perspectiva experienței practice dobândite, regimul sumelor forfetare (sume forfetare, baremul standard pentru costurile unitare și tarife forfetare) ar trebui clarificat și diferențiat în mod clar de orice verificare ex post a costurilor reale. Măsurile de control ar trebui adaptate la această nouă abordare cu posibilitatea de a se solicita audituri operaționale și de a se extinde constatările la proiecte neauditate ale aceluiași beneficiar în cazul în care s-au detectat erori recurente în cadrul unor proiecte similare. În cele din urmă, ar trebui extinsă, în anumite condiții, posibilitatea ca un beneficiar să își redistribuie grantul sub formă de subvenții către părți terțe, în vederea facilitării implementării corecte a programelor consacrate unui număr mare de persoane fizice care nu sunt accesibile decât prin două niveluri de distribuire. Ar trebui să se autorizeze redistribuirea în măsura în care beneficiarul de prim rang prezintă garanții adecvate și se introduc în acordul de grant clauze adecvate menite să limiteze marja de apreciere pentru alegerea sub-beneficiarilor, precum și valoarea grantului acordat.

ò nou

(87) Ca nou tip de sprijin financiar, premiile ar trebui reglementate separat de regimul granturilor, prin norme specifice care să nu facă nicio trimitere la costurile previzibile. Premiile ar trebui să facă parte din programul anual de lucru și, dacă depășesc un anumit prag, ar trebui atribuite de către un beneficiar sau un contractant după aprobarea, de către Comisie, a condițiilor și criteriilor de atribuire.

ò nou

(88) Instrumentele financiare sunt tot mai utile pentru multiplicarea efectului fondurilor Uniunii atunci când acestea sunt puse în comun cu alte fonduri sau când prezintă un efect de pârghie. Întrucât aceste instrumente financiare nu pot fi asimilate serviciilor sau granturilor, ar trebui instituit un nou tip de sprijin financiar.

ê 1605/2002 considerentul 32

(89) În ceea ce privește contabilitatea și prezentarea conturilor, se cuvine să se prevadă că prima se compune dintr-o contabilitate generală și o contabilitate bugetară, subliniindu-se faptul că cea generală se bazează pe sistemul independenței exercițiului, în timp ce contabilitatea bugetară este destinată să determine contul rezultatului bugetar și să furnizeze rapoarte privind execuția bugetară.

ê 1995/2006 considerentul 44 (adaptat)

ð nou

(54) În ceea ce privește regulile referitoare la contabilitate și conturi, ð prezentarea conturilor ar trebui simplificată, prevăzându-se ca în contabilitatea Uniunii să fie incluse doar situațiile financiare consolidate și contabilitatea bugetară agregată. De asemenea, ar trebui precizat faptul că procesul de consolidare nu vizează decât instituțiile finanțate din bugetul Uniunii, pentru a se lua în considerare statutul independent specific al BCE. În cele din urmă, ï regulamentul financiar ar trebui să prevadă √ ar trebui să existe Õ posibilitatea de a stabili, de către contabilul Comisiei, în conformitate cu standardele internaționale, ce alte organisme, în afara celor care primesc subvenții comunitare √ ale Uniunii Õ , intră sub incidența consolidării conturilor, înțelegându-se faptul că prin consolidarea conturilor nu se impune niciun transfer de fonduri de la organismele cu autofinanțare către bugetul general al Uniunii Europene și nici nu este influențată autonomia financiară și operațională sau procedurile de descărcare de gestiune în cazul conturilor acestora.

ò nou

(55) Pentru a separa clar atribuțiile și responsabilitățile contabilului Comisiei de cele ale contabililor instituțiilor sau organismelor ale căror conturi sunt consolidate, ar trebui să se prevadă faptul că raportul privind gestiunea bugetară și financiară din timpul exercițiului financiar trebuie pregătit de fiecare instituție sau organism, apoi transmis autorității bugetare și Curții de Conturi înainte de data de 31 martie a exercițiului financiar următor.

ê 1605/2002 considerentul 33 (adaptat)

(90) Principiile pe care se bazează contabilitatea generală și pe baza cărora se prezintă situațiile financiare trebuie definite în raport cu principiile contabile recunoscute la nivel internațional și cu √ a patra Directivă 78/660/CEE a Consiliului din 25 iulie 1978 în temeiul articolului 54 alineatul (3) litera (g) din tratat Õ directivele Parlamentului European și ale Consiliului privind situația financiară anuală a anumitor tipuri de societăți √ [22] Õ , în măsura în care acestea sunt relevante în contextul serviciilor publice.

ê 1605/2002 considerentul 34 (adaptat)

(91) Dispozițiile cu privire la furnizarea informațiilor referitoare la execuția bugetară trebuie adaptate pentru a extinde aceste informații la √ include Õ utilizarea creditelor reportate, reconstituite și reutilizate și la diferitele organisme de drept comunitar √ ale Uniunii Õ și pentru a organiza mai bine furnizarea informațiilor lunare și a raportului privind execuția, care va fi √ ar trebui Õ trimis de trei ori pe an autorității bugetare.

ê 1605/2002 considerentul 35

(92) Metodele contabile utilizate de instituții trebuie armonizate, dreptul de inițiativă trebuind să-i revină în acest domeniu contabilului Comisiei.

ê 1605/2002 considerentul 36 (adaptat)

(93) Se cuvine a preciza, de asemenea, că utilizarea sistemelor computerizate de gestiune financiară nu trebuie să afecteze în nici un fel drepturile Curții de Conturi de acces la documentele justificative.

ò nou

(94) Este necesar să se actualizeze normele și principiile contabile ale Uniunii în vederea garantării coerenței acestora cu standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public (IPSASB).

ò nou

(95) Dispozițiile privind conturile provizorii și finale ar trebui actualizate, în special pentru a stabili informațiile de raportare care ar trebui să însoțească conturile transmise de contabilul Comisiei în scopul consolidării. Ar trebui menționată și scrisoarea de reprezentare care însoțește transmiterea, de către instituțiile și organismele finanțate de la buget, a conturilor lor finale către Curtea de Conturi, precum și scrisoarea de reprezentare care însoțește transmiterea conturilor consolidate finale ale Uniunii. În cele din urmă, ar trebui stabilit un termen mai scurt pentru prezentarea de observații de către Curtea de Conturi privind conturile provizorii ale celorlalte instituții în afara Comisiei și a organismelor finanțate de la buget, astfel încât instituțiile respective să își poată întocmi conturile finale ținând cont de observațiile Curții.

ê 1605/2002 considerentul 37

(96) În ceea ce privește auditul extern și descărcarea de gestiune, cu toate că responsabilitatea integrală pentru execuția bugetară îi revine Comisiei, importanța gestiunii repartizate împreună cu statele membre implică o cooperare a acestora în procedura de audit a Curții de Conturi și în procedura descărcării de gestiune a autorității bugetare.

ê 1605/2002 considerentul 38 (adaptat)

(97) Pentru a √ Programul procedurii de descărcare de gestiune ar trebui să asigure Õ asigura condiții optime pentru prezentarea conturilor și procedura descărcării de gestiune, se cuvine a modifica programul procedurii descărcării de gestiune.

ê 1605/2002 considerentul 39 (adaptat)

(98) Comisia trebuie să furnizeze Parlamentului European, la cererea acestuia, toate informațiile necesare bunei derulări a procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar √ respectiv Õ în cauză, în conformitate cu articolul 276 √ 319 Õ din Ttratatul CE.

ê 1605/2002 considerentul 40 (adaptat)

(99) Trebuie stabilite dispoziții speciale pentru anumite politici √ ale Uniunii Õ comunitare, în conformitate cu principiile de bază ale prezentului regulament.

ê 1605/2002 considerentul 41 (adaptat)

(100) Este necesar a prevedea posibilitatea angajamentelor anticipate începând cu data de 15 noiembrie a anului care precede exercițiul financiar în cauză pentru creditele FEOGA și pentru creditele administrative.

ê 1995/2006 considerentele 45 și 46 (adaptat)

ð nou

(101) Având în vedere înființarea FEGA, care va înlocui Fondul European de Orientare și Garantare Agricolă (FEOGA), în ceea ce privește finanțarea măsurilor de susținere începând cu 1 ianuarie 2007, ar trebui ca terminologia utilizată în regulamentul financiar să fie adaptată. De asemenea, Eeste necesar să se clarifice că angajamentele provizorii pot fi asumate după termenul obișnuit de două luni de la primirea declarațiilor statelor membre privind cheltuielile, în cazul în care se așteaptă o decizie privind un transfer de credite. Dispozițiile speciale ale rRegulamentului financiar referitoare la transferuri ar trebui să fie clarificate.

(102) De asemenea, terminologia ar trebui să fie adaptată, astfel încât să se facă trimitere numai la fondurile structurale, Fondul de coeziune, Fondul eEuropean pentru pescuit și Fondul eEuropean aAgricol pentru dDezvoltare rRurală și fondurile din domeniul spațiului