Se propune, de asemenea, să se îmbunătățească transparența în ceea ce privește deciziile de investiții și procedurile de guvernanță. În deciziile sale, care sunt făcute publice, Comitetul de investiții va trebui să explice mai în detaliu motivele pentru care consideră că o anumită operațiune ar trebui să beneficieze de garanția UE, în special în ceea ce privește adiționalitatea. În plus, tabloul de bord al indicatorilor va fi publicat de îndată ce este semnată o operațiune în baza garanției UE. Propunerea prevede, de asemenea, că BEI și Fondul European de Investiții (FEI) au obligația de a informa beneficiarii finali, inclusiv IMM-urile, cu privire la existența sprijinului FEIS.

Unul dintre obiectivele importante ale FEIS 2.0 îl constituie îmbunătățirea acoperirii geografice a FEIS și creșterea ratei de absorbție în regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție. În această privință, combinarea FEIS cu alte surse de finanțare din partea Uniunii, inclusiv fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), constituie un element-cheie . Astăzi, Comisia a adoptat o propunere de simplificare a Regulamentului privind dispozițiile comune, pentru a facilita această combinare. În plus, platforma europeană de consiliere în materie de investiții va fi consolidată la nivel regional și local, astfel încât să contribuie în mod activ la diversificarea sectorială și geografică a FEIS.

Pe lângă prelungirea în timp și sporirea capacității de acțiune, propunerea legislativă de astăzi consolidează adiționalitatea, axându-se pe disfuncționalitățile pieței și pe situațiile de investiții sub nivelul optim, pentru a asigura un nivel mai ridicat de atragere de capital din sectorul privat. Pentru ca impactul inițiativei să fie maxim, FEIS ar trebui să se concentreze în continuare în primul rând pe calitatea proiectelor de investiții (cele care conduc la creșterea productivității și a competitivității), pe lângă creșterea volumului investițiilor. Având în vedere importanța lor pentru piața unică, proiectele de infrastructură transfrontaliere, inclusiv serviciile conexe, au fost identificate în mod expres ca proiecte ce oferă adiționalitate. În plus, în viitor FEIS se va concentra și mai mult asupra investițiilor durabile în toate sectoarele, pentru a realiza într-o măsură și mai mare obiectivele Acordului de la Paris privind schimbările climatice (COP21) și a contribui la tranziția către o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, circulară și fără emisii de dioxid de carbon , în conformitate cu Agenda 2030 și obiectivele de dezvoltare durabilă. De asemenea, se propune să se direcționeze o parte mai mare din finanțare către IMM-uri, dat fiind că absorbția pe piață a fost deosebit de rapidă în cadrul componentei destinate IMM-urilor, unde rezultatele FEIS depășesc cu mult așteptările. În cele din urmă, a fost conceput un set de noi instrumente financiare, care pun în comun resurse din cadrul Programului pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială („EaSI”) și al FEIS, cu scopul de a întări sprijinul acordat antreprenoriatului social și microfinanțării.

Planul de investiții pentru Europa s-a dovedit a fi un instrument util pentru obținerea de rezultate concrete și încurajarea unei creșteri durabile a investițiilor din Europa, care înregistrau niveluri scăzute în urma crizei financiare. Prin modul în care este constituită, garanția asigură un nivel optim de utilizare și mobilizare a resurselor publice limitate, pentru a produce rezultate concrete în materie de creare de locuri de muncă și creștere economică. Grupul Băncii Europene de Investiții (BEI) – în calitate de partener strategic al Comisiei pentru Planul de investiții pentru Europa – a mobilizat prin intermediul FEIS aproape 116 miliarde EUR în 26 de state membre, în curs de mai puțin de un an. În aceeași perioadă, peste 200 000 de IMM-uri beneficiaseră deja de FEIS . De la Finlanda la Grecia, de la Irlanda la Croația, de la proiecte industriale de vârf la modernizarea industriei agroalimentare realizată de IMM-uri și întreprinderi cu capitalizare medie din Europa, de la parcuri eoliene la introducerea unor noi tehnologii medicale, FEIS aduce o schimbare reală, venind în sprijinul proiectelor novatoare care contribuie la crearea de locuri de muncă și la creșterea economică în comunitățile locale. Astfel, FEIS este esențial și pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor .

Înlăturarea obstacolelor din calea investițiilor și aprofundarea în continuare a pieței unice (al treilea pilon):

Mediul general de afaceri este un element important în ceea ce privește promovarea investițiilor durabile. Unele dintre eforturile de îmbunătățire a acestuia trebuie să fie depuse la nivel național; alte provocări pot fi abordate în mod util la nivel european. În cadrul eforturilor depuse pentru a îmbunătăți mediul de investiții din Europa, Comisia a prezentat deja inițiative concrete menite să contribuie la sprijinirea investițiilor și la facilitarea finanțării economiei reale, cum ar fi reducerea cerințelor de capital pentru companiile de asigurare și de reasigurare în cazul investițiilor în infrastructuri și adoptarea de orientări practice privind aplicarea normelor referitoare la ajutoarele de stat în contextul finanțării publice a infrastructurilor. În plus, strategiile privind uniunea energetică, uniunea piețelor de capital, piața unică și piața unică digitală, precum și pachetul privind economia circulară și acordurile comerciale și de investiții internaționale cuprind, fără excepție, măsuri specifice care vor elimina obstacolele, vor promova inovarea și vor consolida în continuare mediul de investiții, de îndată ce vor fi puse în aplicare integral. De exemplu, uniunea energetică va contribui la creșterea securității ex ante privind contabilitatea publică pentru anumite sectoare, cum ar fi cel al eficienței energetice. Eurostat a continuat să elaboreze și să clarifice normele contabilității publice relevante (SEC 2010), în special în domeniul parteneriatelor de tip public-privat (PPP). La 29 septembrie 2016 va fi publicat un ghid privind tratamentul statistic al PPP-urilor, elaborat în cooperare cu BEI și adresat în principal părților interesate private. Această publicare va fi urmată de o campanie de sensibilizare activă. În plus, după cum s-a evidențiat în comunicarea de la 1 iunie, Eurostat monitorizează îndeaproape impactul normelor de contabilitate publică asupra creării de PPP în diferite sectoare și va lua măsuri suplimentare, dacă este cazul.

Uniunea piețelor de capital va contribui la eliminarea obstacolelor financiare din calea investițiilor. În acest scop, sunt în studiu noi modificări ale Directivei Solvabilitate II în ceea ce privește investițiile asigurătorilor în societățile a căror activitate se bazează pe active de infrastructură și cadrul de reglementare privind capitalul de risc. De asemenea, în cadrul viitoarei revizuiri a legislației bancare care va fi adoptată înainte de sfârșitul anului, Comisia va propune reducerea cerințelor de capital care se aplică băncilor în cazul în care investesc în active de infrastructură. De o importanță esențială pentru deblocarea întregului potențial investițional în Europa sunt și inițiativele menite să consolideze în continuare piața unică a bunurilor și a serviciilor. Strategia privind piața unică va contribui la crearea de noi oportunități de afaceri și la eliminarea barierelor administrative și de reglementare existente, în special pentru prestatorii de servicii care doresc să își extindă activitatea în întreaga Europă. În prezent, sunt în curs de pregătire propuneri concrete legate de asigurarea aplicării normelor privind piața unică și măsuri în domeniul serviciilor pentru întreprinderi, al restructurării întreprinderilor și al insolvenței, precum și măsuri vizând crearea unui sistem TVA simplu, modern și invulnerabil la fraude. Strategia privind piața unică digitală va spori securitatea în materie de reglementare în sectorul digital. Comisia efectuează analize în vederea elaborării unui cadru unic de autorizare la nivelul UE, care s-ar aplica în mod direct marilor proiecte cu o dimensiune transfrontalieră sau platformelor de investiții majore care implică o cofinanțare națională.

Statele membre ar trebui să își intensifice eforturile de punere în aplicare a reformelor necesare menite să elimine obstacolele din calea investițiilor identificate în cadrul semestrului european. Aceasta se referă la chestiuni precum insolvența, achizițiile publice, sistemele judiciare și eficiența administrației publice sau a reglementărilor sectoriale. Aceste reforme identificate în recomandările specifice fiecărei țări sunt o condiție necesară pentru a menține și a crește nivelurile investițiilor în statele membre, ținând seama de specificul național. Recomandările privind reformele în domeniul investițiilor vor fi discutate la toamnă, în cadrul diferitelor formațiuni ale Consiliului. De asemenea, în acest context și în pregătirea semestrului european 2017, Comisia va actualiza evaluările privind provocările la adresa mediilor de investiții din statele membre, care vor fi publicate din nou împreună cu analiza anuală a creșterii.

II. Planul european de investiții externe

Investițiile reprezintă, de asemenea, un factor esențial pentru transformarea politicii de dezvoltare și a asistenței, astfel încât să sprijine mai bine realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă și să răspundă provocărilor multiple cu care se confruntă atât în vecinătatea UE, cât și în Africa. Investițiile inteligente și sustenabile pot juca un rol esențial în stimularea creării de locuri de muncă și a creșterii economice în țările în curs de dezvoltare, aducând mai multă stabilitate și îmbunătățind condițiile de pe teren în țările fragile afectate de conflicte.

La 28 iunie 2016, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei privind un nou cadru de parteneriat cu țările terțe . Acest cadru se bazează pe premisa că abordarea provocării reprezentate de migrație necesită un efort comun, pe deplin integrat în relația generală a UE cu țările partenere și sprijinit de toate politicile și instrumentele relevante ale UE. Pentru a se soluționa problema fluxurilor de migrație, sunt în curs de elaborare convenții cu țările partenere prin care se urmărește realizarea obiectivelor pe termen scurt privind salvarea de vieți pe mare, mărirea ratei returnărilor și crearea condițiilor necesare pentru ca migranții și refugiații să rămână mai aproape de țările lor de origine.

Este necesară o abordare nouă care să vizeze factorii ce constituie cauzele profunde ale migrației și să sprijine eforturile depuse de parteneri pentru a gestiona consecințele migrației, atât în Africa, cât și în vecinătatea UE, prin finanțarea investițiilor și eliminarea barierelor din calea investițiilor private. În 2015, peste 60 de milioane de oameni și-au părăsit locurile de origine în căutarea unei vieți mai bune, fie pentru că încercau să se refugieze din calea conflictelor și a războaielor, fie pentru că oportunitățile economice din propria țară erau limitate. Țările nord-africane și din Orientul Mijlociu au găzduit aproximativ 40 % din toate persoanele strămutate la nivel mondial, alte 30 % fiind găzduite de Africa Subsahariană. Combinația dintre numărul mare de persoane strămutate și slabele perspective economice reprezintă o provocare comună pentru UE și țările sale partenere.

Politicile externe ale Uniunii, în special cea de dezvoltare și cea de vecinătate, încearcă să promoveze valorile și interesele Uniunii, inclusiv prin promovarea prosperității. Creșterea economică este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea durabilă, dar în țările în curs de dezvoltare aceasta înregistrează cel mai scăzut nivel din 2003 până în prezent. Instabilitatea și conflictele din Africa și din vecinătatea UE au fost agravate de criza economică mondială, ducând la creșterea nivelului global de îndatorare. Întreprinderile se confruntă cu crize ale creditelor, care reduc accesul la finanțare pentru realizarea investițiilor extrem de necesare. Exploatarea nesustenabilă a resurselor naturale privează deseori țările în curs de dezvoltare de surse potențiale de creștere economică.

În ceea ce privește investițiile străine directe (ISD) în țările în curs de dezvoltare, numai 6 % sunt realizate în țări fragile , unde investițiile pe cap de locuitor înregistrează, din acest motiv, un nivel de aproape cinci ori mai scăzut decât în celelalte țări în curs de dezvoltare. De asemenea, costul necesar pentru înființarea unei întreprinderi este de aproape trei ori mai mare în țările fragile decât în restul țărilor în curs de dezvoltare. Africa se confruntă cu o încetinire a creșterii economice, care a scăzut la niveluri ce nu mai fuseseră înregistrate de multă vreme, în pofida creșterii demografice continue. Această tendință, la care se adaugă importante probleme de securitate, agravează sărăcia, frânează dezvoltarea durabilă și conduce la apariția unor condiții economice și sociale care constituie adesea una dintre cauzele profunde ale migrației.

Plasarea unui accent mai puternic pe investiții reprezintă, de asemenea, un element-cheie al Agendei ONU 2030, al obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) și al Agendei pentru acțiune de la Addis Abeba privind finanțarea pentru dezvoltare. Deși asistența oficială pentru dezvoltare rămâne esențială pentru sprijinirea eforturilor depuse de țările cele mai sărace și de cele fragile pentru a combate sărăcia și a crea o dezvoltare durabilă, un rol din ce în ce mai important este jucat de alte mijloace de finanțare a țărilor noastre partenere, printre care investițiile, comerțul, mobilizarea resurselor interne și buna guvernanță. Pe plan economic, este necesară o nouă abordare care să constea în atragerea de investiții îndeosebi din sectorul privat, astfel încât să se genereze investiții la scara necesară pentru a răspunde provocărilor economice, sociale și de mediu. Angajamentele asumate la Addis Abeba de comunitatea internațională , inclusiv de Uniune și de statele sale membre, urmăresc să încurajeze o prosperitate economică favorabilă incluziunii pentru a îmbunătăți bunăstarea oamenilor, protejând în același timp mediul înconjurător. În cadrul acestui proces , este esențial să se promoveze un acces stabil și abordabil la finanțare.

Această nouă abordare precis orientată va contribui la sprijinirea dezvoltării durabile în țările partenere, care, la rândul lor, vor deveni piețele de creștere din viitor. De asemenea, va crea noi oportunități pentru întreprinderile private prin intermediul comerțului și al investițiilor, inclusiv dinspre Europa, sprijinind astfel diplomația economică europeană și contribuind la creșterea economică a UE. Această abordare va sprijini punerea în aplicare a noului parteneriat-cadru pe care UE l-a propus țărilor partenere.

Pentru a realiza aceste obiective, care sunt pe deplin conforme cu strategia globală a UE în domeniul politicii externe și de securitate și cu Politica europeană de vecinătate revizuită , Comisia prezintă pentru prima dată un plan ambițios, destinat inițial Africii și țărilor din vecinătatea UE. Acest plan va reprezenta, de asemenea, o contribuție importantă pe care UE o va prezenta partenerilor săi cu ocazia următoarei Adunări Generale a ONU de la New York, care își va concentra dezbaterile asupra partajării la nivel mondial a responsabilității legate de abordarea tendințelor pe termen lung în materie de migrație.

Pachetul de măsuri al Planului de investiții externe (PIE) Pachetul de măsuri PIE adoptat astăzi de Comisie cuprinde următoarele elemente: 1.Propunerea de regulament privind Fondul european de dezvoltare durabilă (FEDD) și de instituire a garanției FED și a Fondului de garantare FEDD; 2.Raportul Comisiei privind evaluarea la jumătatea perioadei a aplicării Deciziei nr. 466/2014/UE în ceea ce privește garanția UE acordată BEI pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii; 3.Propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii; 4.Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu referitor la activitatea externă a BEI din 2015 care a beneficiat de garanția bugetară a UE; 5.Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 480/2009 al Consiliului privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe; 6.Proiectul de decizie a Comisiei privind măsura individuală intitulată „Crearea platformei de investiții pentru Africa” și de abrogare a Deciziei C(2015)5210; 7.Proiectul de decizie a Comisiei privind „Platforma de investiții pentru Politica de vecinătate”, de modificare a Deciziei C(2016)3436 a Comisiei privind Facilitatea de investiții pentru vecinătate în cadrul Instrumentului european de vecinătate; și 8.Proiectul de decizie a Comisiei privind măsura individuală pentru o contribuție la Fondul de garantare FEDD care urmează să fie finanțată din cel de al 11-lea Fond european de dezvoltare.

Principalele elemente ale Planului european de investiții externe

PIE asigură o abordare europeană coerentă a investițiilor realizate în afara UE, prin combinarea instrumentelor existente cu trei elemente novatoare importante. În primul rând, regrupează într-un singur plan coerent mai multe acțiuni care promovează un mediu de afaceri mai bun și un mediu de politici mai amplu în țările partenere în ceea ce privește accesul la finanțare și dezvoltarea unor proiecte viabile din punct de vedere economic. În al doilea rând, creează un ghișeu unic pentru cererile de finanțare pentru investiții, asigurând astfel eficiența instituțiilor financiare publice și a sectorului privat, precum și exercitarea, de către acestea, a efectului de levier. În al treilea rând, răspunde, prin intermediul unui nou mecanism de garantare, unor nevoi specifice în materie de investiții private în medii cu riscuri mai ridicate.

PIE constituie o nouă abordare a modului în care UE sprijină dezvoltarea durabilă și identifică, pregătește și oferă sprijin pentru realizarea de proiecte de investiții în țări din afara Europei. Planul oferă un cadru integrat în vederea unui parteneriat care să permită deplina cooperare între UE, statele membre, instituțiile financiare internaționale, alți donatori, autoritățile publice și sectorul privat. Acesta va îmbunătăți modul în care sunt utilizate fondurile publice limitate și modul în care autoritățile publice și investitorii privați cooperează cu privire la proiectele de investiții . De asemenea, va sprijini reformele necesare pentru combaterea corupției, îmbunătățirea guvernanței economice și a mediului de afaceri local, în deplină cooperare cu țările partenere în cauză.