RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 22.5.2007 
COM(2007) 267 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI  
CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU  
ŞI COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR 
Către o politic ă generală de luptă împotriva criminalit ăţii cibernetice 
{SEC(2007) 641} 
{SEC(2007) 642} 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI  
CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU  
ŞI COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR 
Către o politic ă generală de luptă împotriva criminalit ăţii cibernetice 
1. INTRODUCERE  
1.1. Ce este criminalitatea cibernetic ă? 
Securitatea sistemelor de informare, din ce în ce mai importante în societ ăţile noastre acoper ă 
numeroase aspecte, dintre ca re, lupta împotriva criminalit ăţii cibernetice reprezint ă un 
element fundamental. În lipsa unei defini ţii comune a criminalit ăţii cibernetice, termenii 
„criminalitate cibernetic ă”, „criminalitate informatic ă”, „criminalitate în sfera informaticii” 
sau „criminalitate în înalta tehnologie” sunt adesea utiliza ţi alternativ. În scopul prezentei 
comunicări „criminalitatea cibernetic ă” este înţeleasă ca „infrac ţiuni comise prin utilizarea 
reţelelor de comunicare electronice şi a sistemelor de informare sau împotriva unor astfel de 
reţele sau de sisteme”.  
În practic ă, termenul de criminalitate cibernetic ă se aplică în cazul a trei categorii de activit ăţi 
infracţionale. Prima categorie de activit ăţi cuprinde formele tradi ţionale de criminalitate  ca 
frauda sau falsificarea, de şi în cazul unei infrac ţiuni cibernetice c ontextul se refer ă în mod 
special la infrac ţiunile comise prin intermediul re ţelelor de comunicare electronice şi a 
sistemelor de informare (în continuare denumite: re ţele electronice). A doua categorie 
cuprinde publicarea conţinutului ilegal  în mediile electronice (de exemplu, material privind 
abuzul sexual asupra copi ilor sau incitarea la ur ă rasială). A treia categorie include 
infracţiunile proprii re ţelelor electronice , de exemplu, atacurile împotriva sistemelor de 
informare, întreruperea furniz ării serviciilor şi pirateria.Aceste tipuri de atacuri pot fi 
îndreptate, de asemenea, împotriva infrastructurilor de importan ţă crucială din Europa şi 
afectează sistemele de alert ă rapidă din multe zone, cu poten ţiale consecin ţe dezastruoase 
pentru întreaga societate. Fiec ărei categorii de infrac ţiuni îi este comun faptul c ă acestea pot fi 
comise pe scar ă largă şi la o distan ţă geografic ă mare între actul infrac ţional şi efectele 
acestuia. În consecin ţă, aspectele tehnice ale metodelor de investigare aplicate sunt adesea 
aceleaşi. Prezenta comunicare se va concentra pe aceste tr ăsături comune. 
1.2. Cele mai recente evolu ţii în domeniul criminalit ăţii cibernetice 
1.2.1. Generalit ăţi 
Activităţile infracţionale în permanent ă evoluţie asociate cu lipsa unor informa ţii precise fac 
dificilă obţinerea unei imagini exacte a situa ţiei actuale. Cu toate ac estea, se pot distinge 
câteva tendin ţe generale: 
 
RO 3   RO • Numărul infrac ţiunilor cibernetice este în cre ştere şi activităţile criminale devin din ce în 
ce mai sofisticate şi mai interna ţionalizate1 
• Indicaţii precise arat ă o implicare din ce în ce mai mare a grupurilor de crim ă organizat ă în 
criminalitatea cibernetic ă 
• Cu toate acestea, num ărul urmăririlor penale efectuate în Europa, în cadrul cooper ării 
transfrontaliere în vederea aplic ării legii, nu sunt în cre ştere 
1.2.2. Infrac ţiuni tradiţionale în cadrul re ţelelor electronice 
Majoritatea infrac ţiunilor pot fi comise prin utilizarea re ţelelor electronice iar diferitele tipuri 
de fraudă şi încercările de fraud ă constituie forme de infrac ţiuni deosebit de uzuale şi din ce în 
ce mai numeroase asupra re ţelelor electronice. Instrumente ca furtul de identitate, phishing2, 
mesajele comerciale nesolicitate (spam) şi coduri ostile (malware) pot fi utilizate pentru 
comiterea infrac ţiunilor pe scar ă largă. Comerţul ilicit prin intermediul Internetului, na ţional 
şi internaţional, a devenit, de asemenea, o problem ă din ce în ce mai grav ă. Aceasta include 
comerţul cu droguri, cu specii pe cale de dispari ţie şi cu arme. 
1.2.3. Con ţinut ilicit 
Un număr în creştere de site-uri cu con ţinut ilicit sunt accesibile în Europa. Acestea con ţin 
material privind abuzul sexual asupra copiilor sau incitarea la acte te roriste, instigarea la 
violenţă, terorism, rasism şi xenofobie. M ăsurile de aplicare a legii împotriva unor astfel de 
site-uri sunt extrem de di ficile, deoarece proprietarii şi administratorii site -urilor sunt adesea 
situaţi în alte ţări decât ţara vizată şi cel mai des în exteriorul UE. Site-urile pot fi deplasate 
foarte rapid şi în afara teritoriului UE iar defini ţia ilegalit ăţii variază considerabil de la un stat 
la altul. 
1.2.4. Infrac ţiuni proprii re ţelelor electronice 
Atacurile pe scar ă largă împotriva sistemelor de informare sau a organiza ţiilor şi persoanelor 
fizice (adesea prin a şa numitele „botnet”-uri3) par să fi devenit din ce în ce mai frecvente. De 
asemenea, au fost de curând observate incident e privind atacuri sistem atice, bine coordonate 
şi pe scară largă împotriva importantei infrastructuri de informa ţii a unui stat. Acest fenomen 
a fost agravat prin fu zionarea tehnologiilor şi interconexiunea accelerat ă a sistemelor de 
informare, datorit ă cărora sistemele au devenit mai vulnera bile. Atacurile sunt adesea bine 
organizate şi utilizate în scopuri de exto rcare. Se poate presupune c ă numărul raport ărilor este 
minimizat, în parte datorit ă prejudiciilor pe care le-ar suferi societ ăţile dacă problemele de 
securitate ar fi date publicit ăţii.  
                                                 
1 Majoritatea afirma ţiilor din prezenta comunicare privind tendin ţele actuale au fost extrase din studiul de 
evaluare a impactului unei comunic ări privind criminalitatea cibernetic ă, comandat ă de către Comisie în 
2006 (Nr. contract JLS/2006/A1/003). 
2 Phishing  descrie încerc ări de a ob ţine în mod  fraudulos informa ţii sensibile, precum parole şi detalii ale 
cărţilor de credit, prin jucarea rolului unei persoane de încredere în cadrul unei comunic ări electronice. 
3 Prin botnet se în ţelege un grup de calculato are compromise, care execut ă programe sub o comand ă 
unică. 
 
RO 4   RO 1.3. Obiective 
În lumina acestui mediu în schimbare, exist ă o nevoie urgent ă de luare a unor m ăsuri – atât la 
nivel naţional cât şi european - împotriva oric ăror forme de criminalitate cibernetic ă, care 
reprezintă ameninţări semnificative pentru infrastructurile de importan ţă majoră, pentru 
societate, întreprinderi şi cetăţeni. Protec ţia persoanelor fizice împotriva criminalit ăţii 
cibernetice este adesea accentuat ă de problemele legate de determinarea competen ţei 
judiciare, de legisla ţia aplicabil ă, de aplicarea transfrontalier ă a legii, sau de recunoa şterea şi 
utilizarea probelor electronice. Natura transfrontalier ă a criminalit ăţii cibernetice accentueaz ă 
astfel de dificult ăţi. Pentru a face fa ţă acestor amenin ţări, Comisia lanseaz ă o iniţiativă pentru 
o politică generală de îmbun ătăţire a nivelului de coordonare european ă şi internaţională în 
lupta împotriva criminalit ăţii cibernetice. 
Obiectivul const ă în consolidarea luptei împotriva criminalit ăţii cibernetice la nivel na ţional, 
european şi internaţional. Dezvoltarea continu ă, în special, a unei polit ici comunitare specifice 
a fost recunoscut ă de mult timp de c ătre statele membre şi de către Comisie ca fiind o 
prioritate. Ini ţiativa se va axa pe aplicarea legii şi pe dimensiunea legisla ţiei penale a acestei 
lupte iar politica va veni în completarea altor ac ţiuni comunitare de ameliorare a securit ăţii în 
spaţiul cibernetic, în general. În cele din urm ă politica va include: o mai bun ă cooperare în 
domeniul aplic ării legisla ţiei operaţionale; o mai bun ă cooperare şi coordonare politic ă între 
statele membre; cooperare politic ă şi juridică cu ţările terţe; accentuarea sensibiliz ării opiniei 
publice; formarea profesional ă; cercetarea; un dialog c onsolidat cu industria şi posibilele 
măsuri legislative. 
Politica în domeniul luptei împotriva criminalit ăţii cibernetice şi acţiunile de urm ărire ale 
acesteia din urm ă vor fi definite şi puse în aplicare astfel încât s ă respecte pe deplin drepturile 
fundamentale, în special pe cele de li bertate a expresiei, respect al vie ţii personale şi al vieţii 
de familie şi protecţia informa ţiilor cu caracter personal. Orice m ăsură legislativ ă luată în 
contextul acestei politici va fi mai întâi verificat ă în vederea compatibilit ăţii cu astfel de 
drepturi, în special cu cele stipulate în Ca rta drepturilor fundamentale ale UE. Trebuie 
menţionat că toate iniţiativele politice de acest gen vor fi efectuate în deplin ă conformitate cu 
articolele 12-15 din a şa numita Directiv ă privind comer ţul electronic4, în cazul c ăreia se 
aplică acest instrument juridic.  
Scopul prezentei comunic ări poate fi organizat în trei direc ţii operaţionale principale care pot 
fi rezumate dup ă cum urmeaz ă: 
• Îmbunătăţirea şi facilitarea coordon ării şi cooper ării între unit ăţile din domeniul 
criminalit ăţii cibernetice, alte autorit ăţi competente şi alţi experţi din Uniunea European ă 
• Dezvoltarea, în colaborare cu statele membre, cu organiza ţiile comunitare şi internaţionale 
competente şi cu alţi participan ţi, a unui cadru coerent pentru o politic ă comunitar ă în 
domeniul luptei împotriva criminalit ăţii cibernetice. 
• Creşterea gradului de sensib ilizare privind costurile şi pericolele pe care le presupune 
criminalitatea cibernetic ă 
                                                 
4 Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite 
aspecte juridice ale serviciilor societ ăţii informa ţionale, în special ale comer ţului electronic, pe pia ţa 
internă (directiva privind comer ţul electronic) (JO C 178, 17.7.2000, p. 1). 
 
RO 5   RO 2. I NSTRUMENTE JURIDICE ÎN VIGOARE ÎN LUPTA ÎMPOTRIVA CRIMINALIT ĂŢII 
CIBERNETICE  
2.1. Instrumente şi măsuri existente la nivel comunitar 
Prezenta comunicare privind pol itica în domeniul criminalit ăţii cibernetice consolideaz ă şi 
dezvoltă Comunicarea din 2001 privi nd „Crearea unei societ ăţi informaţionale mai sigure prin 
consolidarea securit ăţii infrastructurii informatice şi combaterea criminalit ăţii cibernetice”5: 
(Comunicarea din 2001). Aceasta din urm ă propune dispozi ţii legislative adecvate de fond şi 
de procedur ă în vederea reprim ării acţiunilor infrac ţionale na ţionale, precum şi a celor 
transnaţionale. Ca urmare a acestei comunic ări au rezultat numeroas e propuneri importante. 
Acestea includ, în special propunerea care a condus la elaborarea  Deciziei – cadru 
2005/222/JHA privind atacurile împotri va sistemelor de informare6. În acest context, trebuie 
menţionat, de asemenea, c ă a fost adoptat ă o altă legislaţie mai general ă care acoper ă tot 
aspecte ale luptei împotriva criminalit ăţii cibernetice, ca de exemplu, Decizia - cadru 
2001/413/JHA privind combaterea fraudei şi contrafacerea unor  sisteme de plat ă altele decât 
numerarul7. 
Decizia – cadru 2004/68/JHA privind exploatarea sexual ă a copiilor8 constituie un bun 
exemplu al accentului deosebit pus de c ătre Comisie pe protecţia copiilor , în special în lupta 
împotriva tuturor formelor de materiale privind abuzul sexual asupra copiilor, publicat ilegal 
prin intermediul sistemelor informa ţionale, o prioritate orizontal ă care va fi p ăstrată în viitor.  
Comunitatea European ă a răspuns problemei securit ăţii privind societatea informa ţională prin 
elaborarea unei abord ări cu trei componente pentru securitatea re ţelelor şi a informa ţiilor: 
măsuri specifice privind securitatea re ţelelor şi a informa ţiilor, cadrul de reglementare al 
comunica ţiilor electronice şi lupta împotriva criminalit ăţii cibernetice. De şi aceste trei aspecte 
pot fi tratate sepa rat, într-o anumit ă măsură, ele prezint ă numeroase interdependen ţe care 
necesită o coordonare intens ă. În domeniul conex al securit ăţii reţelelor şi informa ţiilor, o 
Comunicare a Comisiei din 2001 privind securitatea re ţelelor şi a informa ţiilor: O propunere 
pentru o abordare politic ă european ă9 a fost adoptat ă în paralel cu Comunicarea din 2001 
privind criminalitatea cibernetic ă. Directiva 2002/58/EC privind via ţa privată şi comunica ţiile 
electronice oblig ă furnizorii serviciilor de comunica ţii electronice accesibile publicului s ă 
asigure securitatea acest or servicii. Sunt prev ăzute dispozi ţii împotriva mesajelor comerciale 
nesolicitate (spam) şi a programelor spion (spyware). Politica de securitate a re ţelelor şi a 
informaţiei a fost completat ă de atunci printr-o serie de ac ţiuni, cel mai recent în Comunicarea 
privind o strategie pent ru o societate informa ţională sigură10 care expune o strategie 
revitalizat ă şi defineşte cadrul pentru continuarea şi precizarea unei abord ări coerente în 
materie de securitate a re ţelelor şi a informa ţiei, precum şi în Comunicarea privind lupta 
împotriva mesajelor comerciale nesolicita te (spam), a programelor spion (spyware) şi a 
programelor ostile (malicious software)11 şi crearea în 2004 a ENISA12. Principalul obiectiv al 
                                                 
5 COM(2000) 890, 26.1.2001. 
6 JO L 69, 16.3.2005, p. 67. 
7 JO L 149, 2.6.2001, p. 1. 
8 JO L13, 20.1.2004, p. 44. 
9 COM(2001) 298. 
10 COM(2006) 251. 
11 COM(2006) 688. 
12 Regulamentul 460/2004 de stabilire a Agen ţiei Europene pentru Securitatea Re ţelelor şi Informa ţiilor 
(ENISA)., (JO L 77, 13.3.2004, p. 1). 
 
RO 6   RO ENISA este dezvoltarea competen ţelor specializate în vederea stimul ării cooper ării între 
sectorul public şi cel privat şi furnizarea de asisten ţă Comisiei şi statelor membre. Rezultatele 
cercetărilor  din domeniul tehnologic de securi zare a sistemelor de informa ţii joacă în mod 
egal un rol important în lupta împotriva criminalit ăţii cibernetice. Prin urmare, tehnologiile de 
informare şi de comunicare, precum şi securitatea figureaz ă printre obiectivele celui de-al 
şaptelea Program – cadru de cercetare al UE (PC 7) care va deveni opera ţional în perioada 
2007-201313. Revizuirea cadrului legislativ pentru comunic ări electronice ar putea avea ca 
rezultat modific ări destinate înt ăririi eficien ţei dispozi ţiilor privind securitatea din Directiva 
privind confiden ţialitatea şi comunica ţiile electronice şi în Directiva 2002/22/EC privind 
serviciile universale14. 
2.2. Instrumente interna ţionale existente 
Datorită caracterului global al re ţelelor de informa ţii, nici o politic ă privind criminalitatea 
cibernetic ă nu poate fi eficient ă dacă eforturile sunt limitate în cadrul UE. Autorii 
infracţiunilor pot ataca nu numai sistemele de informa ţii sau comite infrac ţiuni dintr-un stat în 
altul, dar pot cu u şurinţă realiza aceasta din afara teritoriului UE. În consecin ţă, Comisia a 
participat activ la dezbaterile interna ţionale şi în structurile de coopera re, în special în cadrul 
grupului Lyon/Roma al G8 priv ind criminalitatea de înalt ă tehnologie şi la proiectele 
administrate de Interpol. În special, Comisia urm ăreşte îndeaproape lucr ările reţelei de contact 
permanent, 24 de ore din 24, în domeniul criminalit ăţii de înalt ă tehnologie (re ţeaua 24/7)15 la 
care au aderat numeroase ţări la nivel mondial, inclusiv majo ritatea statelor membre ale UE. 
Reţeaua G8 constituie un mecanism de accelerar e a contactelor între statele membre 
participante, a punctelor de contact pe rmanent pentru cazurile care implic ă producerea de 
probe electronice şi a celor care necesit ă asistenţă urgentă din partea autorit ăţilor străine 
responsabile de aplicarea legii.  
Principalul instrument european şi internaţional în acest domeniu este f ără îndoială Convenţia 
din 2001 a Consiliului Europei priv ind criminalitatea cibernetic ă16. Conven ţia, adoptat ă şi 
intrată în vigoare în 2004, con ţine defini ţii comune a diferitor tipuri de infrac ţiuni cibernetice 
şi pune bazele unei cooper ări judiciare opera ţionale între statele cont ractante. Aceasta a fost 
semnată de numeroase state, inclusiv  Statele Unite ale Americii şi alte state non-europene şi 
de către toate statele membre. Totu şi, o serie de state membre nu au ratificat înc ă Convenţia şi 
nici protocolul adi ţional al acesteia privind actele de natur ă rasistă şi xenofob ă comise prin 
intermediul sistemelor informatice. Luând în considerare importan ţa Conven ţiei, Comisia va 
încuraja statele membre şi ţările terţe vizate s ă ratifice Conven ţia şi va examina posibilitatea 
pentru Comunitatea European ă de a lua parte la Conven ţie. 
                                                 
13 Uniunea European ă a sprijinit deja, în cadrul celui de-a l 6-lea Program – cadru pentru cercetare şi 
dezvoltare tehnologic ă, o serie de proiecte de cercetare pertinente şi fructuoase 
14 COM(2006) 334, SEC(2006) 816, SEC(2006) 817. 
15 A se vedea articolul 35 din Conven ţia Consiliului Europei privind criminalitatea cibernetic ă 
16 http://conventions.coe.int/Tre aty/en/Treaties/Html/185.htm 
 
RO 7   RO 3. D EZVOLTAREA INSTRUMENTELOR SPECIFICE DE LUPT Ă ÎMPOTRIVA 
CRIMINALIT ĂŢII CIBERNETICE  
3.1. Consolidarea cooper ării operaţionale între autorit ăţile responsabile de aplicarea 
legii şi eforturile form ării profesionale la nivel comunitar 
Lipsa sau utilizarea defectuoas ă a structurilor imediate pentru cooperarea transfrontalier ă 
operaţională rămâne o sl ăbiciune major ă în domeniul justi ţiei, libert ăţii şi a securit ăţii. 
Asistenţa reciproc ă tradiţională în situaţiile de cazuri urgentede infrac ţiuni cibernetice s-a 
dovedit lent ă şi ineficient ă şi deocamdat ă nu au fost suficient dezvoltate noi structuri de 
cooperare. În timp ce autorit ăţile judiciare şi poliţieneşti coopereaz ă îndeaproape prin 
intermediul Europol, al Eurojust şi al altor structuri, necesitatea evident ă a consolid ării şi 
clarificării responsabilit ăţilor încă persistă. Consulta ţiile iniţiate de c ătre Comisie indic ă 
neutilizarea în mod optim a acestor canale ex trem de importante. O abordare european ă mai 
coordonat ă trebuie s ă fie atât opera ţională cât şi strategic ă şi, de asemenea, s ă includă 
schimbul de informa ţii şi de bune practici. 
În viitorul apropiat, Comisia va  pune un accent deosebit pe necesit ăţile de formare 
profesional ă. Este cunoscut faptul c ă dezvoltările tehnologice implic ă necesitatea unei 
pregătiri continue a autorit ăţilor responsabile de aplicarea legii şi a autorit ăţilor juridice în 
probleme legate de infrac ţiunea cibernetic ă. În concluzie, se prev ede un sprijin financiar 
consolidat şi mai bine coordonat acordat de c ătre UE programelor multina ţionale de formare. 
Comisia, în strâns ă colaborare cu statele membre şi cu alte organe co mpetente ca Europol, 
Eurojust, Colegiul European de Poli ţie (CEPOL) şi Reţeaua Judiciar ă European ă (EJNT) va 
acţiona în vederea atingeri i unui nivel de coordonare şi de interconectare a tuturor 
programelor de formare pertinente.  
Comisia va organiza în 2007 o reuniune a experţilor din domeniul aplic ării legii din statele 
membre precum şi cu exper ţi ai Europol, CEPOL şi EJTN pentru a dezbate modalitatea 
îmbunătăţirii cooper ării strategice şi operaţionale precum şi a preg ătirii, în domeniul 
criminalit ăţii cibernetice în Europa. Printre altele, vor  fi luate în consider are atât crearea unui 
punct comunitar de contact permanent pentru schimbul de informa ţii cât şi a unei platforme 
comunitare de formare în domeniul criminalit ăţii cibernetice. Întâln irea din 2007 va fi prima 
dintr-o serie de reuniuni planificate în viitorul apropiat.  
3.2. Consolidarea dialogului cu industria 
Atât sectoarele private cât şi cele publice au interesul de a elabora împreun ă metode de 
identificare şi de prevenire a prejudiciilor cauzate de ac ţiunile infrac ţionale. O participare 
comună a sectorului privat şi a celui public, bazat ă pe respectul reciproc şi pe un obiectiv 
comun, de reducere a prejudiciilor,  promite a fi o cale eficient ă de întărire a securit ăţii, de 
asemenea, în cadrul luptei împotriva criminalit ăţii cibernetice. Dimensiunile publice şi private 
ale politicii Comisiei în mate rie de criminalitate cibernetic ă vor fi, în timp, integrate într-o 
politică globală în materie de criminalitate cibernetic ă planificat ă de către UE cu privire la 
dialogul dintre cele dou ă sectoare, înglobând integral itatea domeniului securit ăţii europene. 
Această politică va fi definitivat ă de către Forumul european de cercetare şi inovare în 
domeniul securit ăţii, pe care Comisia inten ţionează să îl creeze în scurt timp şi care va 
regrupa p ărţile interesate din sectorul public şi privat. 
 
RO 8   RO Evoluţia tehnologiilor moderne de informare şi a sistemelor electronice de comunicare este 
amplu controlat ă de către operatorii priva ţi. Societăţile private efectueaz ă evaluări ale 
ameninţărilor, stabilesc programe pentru lupta împotriva infrac ţiunilor şi dezvoltă soluţii 
tehnice de prevenire a infrac ţiunilor. Industria a afi şat o atitudine foarte pozitiv ă în asistarea 
autorităţilor publice în lupta împotriva criminalit ăţii cibernetice, în special în eforturile de 
prevenire a pornografiei infantile17 şi a altor tipuri de con ţinut ilicit pe Internet. 
Un alt aspect se refer ă la aparenta lips ă a schimbului de informa ţii, a competen ţelor şi a 
bunelor practici între sectorul public şi sectorul privat. În vederea protej ării modelelor şi a 
secretelor societ ăţilor, operatorii din sectorul  privat sunt adesea reticen ţi sau nu se afl ă sub 
nici o obliga ţie legală clară de a raporta sau împ ărtăşi autorităţilor responsabile de aplicare a 
legii informa ţii pertinente privind frecven ţa delictelor. Cu toate acest ea, o astfel de informa ţie 
poate fi utilizat ă dacă autorităţile publice vor formula o politic ă de lupt ă împotriva 
criminalit ăţii, eficient ă şi adaptată. Posibilit ăţile de a îmbun ătăţi schimbul intersectorial de 
informaţii vor fi analizate, de asemenea, în lumina regulilor existente privind protec ţia 
informaţiilor cu caracter personal. 
Comisia joac ă deja un rol important în diferite structuri publice şi private care lupt ă împotriva 
criminalit ăţii cibernetice ca, de exemplu, Grupul de exper ţi pentru prevenirea fraudei18. 
Comisia este convins ă că o politic ă generală eficientă pentru combaterea criminalit ăţii 
cibernetice trebuie s ă includă, de asemenea, o strategie de cooperare între operatorii din 
sectorul public şi din cel privat, inclusiv organiza ţiile societ ăţii civile. 
Pentru realizarea unei cooper ări publice şi private mai ample în acest domeniu, Comisia va 
organiza în 2007 o conferin ţă destinat ă experţilor responsabili de aplicarea legii şi 
reprezentan ţilor sectorului privat, în speci al furnizorilor de servicii de  Internet, cu scopul de a 
dezbate modalitatea de îmbun ătăţire a cooper ării operaţionale public şi private în Europa19. 
Conferinţa va aborda toate temele presupuse a aduce valoare ad ăugată ambelor sectoare, în 
special: 
• Îmbunătăţirii cooper ării operaţionale în lupta împotriva activit ăţilor şi a conţinutului ilicit 
pe Internet, în special în do meniul terorismului, exploat ării sexuale a copiilor şi împotriva 
altor activit ăţi ilicite deosebit de sensibile din perspectiva protec ţiei copilului 
• Iniţierea acordurilor dint re sectoarele public şi privat cu scopul bloc ării la nivel UE a site-
urilor web cu con ţinut ilegal, în special con ţinutul privind exploatarea sexual ă a copiilor 
• Conceperea unui model european de distribu ţie a informa ţiilor necesare şi pertinente între 
sectorul privat şi cel public, ţinând seama de cultivarea unui climat de încredere reciproc ă 
şi luarea în considerare a intereselor tuturor p ărţilor 
• Stabilirea unei re ţele de puncte de contact în vederea aplic ării legii atât în sectorul public 
cât şi în cel privat 
                                                 
17 Un exemplu recent de cooperare în acest do meniu o constituie colaborarea între autorit ăţile responsabile 
de aplicare a legii şi societăţile emitente de carduri de credit, acestea din urm ă sprijinind poli ţia în 
localizarea cump ărătorilor de pornografie infantil ă online. 
18 A se vedea: http://ec.europa.eu/internal_market/finances/policy/index_en.htm 
19 Conferin ţa ar putea fi considerat ă o continuare a Forumului UE prezentat în sec ţiunea 6.4 din 
Comunicarea privind criminalitatea în domeniul informatic.  
 
RO 9   RO 3.3. Legisla ţie 
Armonizarea general ă a definiţiilor infrac ţiunilor şi a legisla ţiei naţionale penale în domeniul 
criminalit ăţii cibernetice nu este înc ă adecvată, datorită diversităţii tipurilor de infrac ţiuni 
cuprinse în aceast ă noţiune. Având în vedere c ă eficienţa cooperării dintre autorit ăţile care 
aplică legea depinde adesea de de ţinerea unei defini ţii a criminalit ăţii măcar parţial 
armonizat ă, continuarea armoniz ării legisla ţiei statelor membre20 rămâne un obiectiv pe 
termen lung. În ceea ce prive şte anumite defini ţii ale unor infrac ţiuni fundamentale, o etap ă 
important ă a fost deja dep ăşită prin decizia - cadru priv ind atacurile care vizeaz ă sistemele de 
informaţii. Conform celor descrise mai sus au ap ărut ulterior noi amenin ţări iar Comisia 
urmăreşte îndeaproape aceast ă evoluţie dată fiind importan ţa evaluării continue a necesit ăţii 
unei legisla ţii suplimentare. Supravegherea acestor amenin ţări în evolu ţie este coordonat ă 
îndeaproape prin intermediul Programului european pentru protec ţia infrastructurii critice.  
Totuşi, trebuie avut ă în vedere de acum înainte adopt area instrumentelor legislative 
concentrate pe lupta împotriva criminalit ăţii cibernetice. O alt ă problem ă care ar putea 
necesita adoptarea unei reglement ări priveşte situaţia în care o infrac ţiune cibernetic ă este 
comisă în cadrului unui furt de identitate . În mod normal, prin „furt de identitate” se în ţelege 
utilizarea informa ţiilor de identificare personale, de exemplu, un num ăr al unei c ărţi de credit, 
pentru comiterea altor infrac ţiuni. În majoritatea statelor membre autorul va fi mai mult ca 
probabil urm ărit pentru fraud ă sau pentru o alt ă infracţiune decât pentru uzurparea identit ăţii 
frauda fiind considerat ă o infracţiune mult mai grav ă. Furtul de identitate ca atare nu a f ăcut 
obiectul unei criminaliz ări în toate statele membre. Adesea este mai u şor de dovedit delictul 
decât frauda, astfel încât cooperarea european ă în materie de aplicare a legisla ţiei ar fi 
beneficiat de faptul c ă uzurparea identit ăţii este considerat ă infracţiune penal ă în toate statele 
membre. În 2007, Comisia va începe consult ări pentru determinarea necesit ăţii unei legifer ări. 
3.4. Realizarea informa ţiilor statistice 
Este general acceptat c ă situaţia actuală a informa ţiilor referitoare la frecven ţa infracţiunilor 
este inadecvat ă şi, în special, c ă este nevoie de o puternic ă ameliorare în vederea compar ării 
informaţiilor între statele membre. Un plan cincinal ambi ţios de solu ţionare a acestei 
probleme a fost prezentat în Comuni carea din partea Comisiei privind Elaborarea unei 
strategii globale şi coerente a UE de m ăsurare a criminalit ăţii şi justiţiei penale : Planul de 
acţiune al UE 2006 – 2010  din 7.8.200621 Grupul de exper ţi instituit în cadrul acestui Plan de 
acţiune ar trebui s ă constituie un forum pentru elaborarea indicatorilor pertinen ţi care permit 
aprecierea amplorii criminalit ăţii cibernetice. 
4. D IRECŢIA DE URMAT  
Comisia inten ţionează să aprofundeze în prezent politica general ă de lupt ă împotriva 
criminalit ăţii cibernetice. Ca urmare a puterii lim itate a Comisiei în domeniul legisla ţiei 
penale, aceast ă politică poate fi doar o completare a ac ţiunilor întreprinse de c ătre statele 
membre şi de către alte organisme. Cele mai importante ac ţiuni – fiecare dintre ele implicând 
utilizarea unuia, mai multor sau a tuturor instrume ntelor prezentate în capitolul 3 – vor fi, de 
asemenea, sprijinite prin Programul financiar „Prevenirea şi lupta împotriva criminalit ăţii": 
                                                 
20 Acest obiectiv pe termen lung a fost deja men ţionat în pagina 3 a Comunic ării din 2001.  
21 COM(2006) 437, 7.8.2006. 
 
RO 10   RO 4.1. Lupta împotriva criminalit ăţii cibernetice în general 
• Stabilirea unei cooper ări operaţionale consolidate între autorit ăţile responsabile de 
aplicarea legii din statele membre, ac ţiune care va începe cu organizarea, în 2007, a unei 
reuniuni specializate a exper ţilor şi care ar putea include cons tituirea unui punct de contact 
al UE în materie de criminalitate cibernetic ă 
• Creşterea sprijinului financiar acordat ini ţiativelor destinate amelior ării formării 
autorităţilor responsabile de aplicar ea legii în raport cu rezolvarea cazurilor de 
criminalitate şi întreprinderea de ac ţiuni în vederea coordon ării tuturor eforturilor 
multinaţionale de formare în acest domeniu, prin stabilirea unei platforme comunitare de 
formare 
• Încurajarea angaj ării statelor membre şi a tuturor autorit ăţilor publice în luarea unor m ăsuri 
eficiente împotriva criminalit ăţii cibernetice şi în alocarea resursel or suficiente pentru 
combaterea unor astfel de infrac ţiuni 
• Sprijinirea cercet ării care contribuie la lu pta împotriva criminalit ăţii cibernetice 
• Organizarea a cel pu ţin unei conferin ţe importante (în 2007) cu  participarea autorit ăţilor 
responsabile de aplicarea legii şi a operatorilor priva ţi, în special pentru ini ţierea cooper ării 
în lupta împotriva activit ăţilor ilicite prin Internet în cadrul şi împotriva re ţelelor 
electronice şi promovarea unui schimb mai eficient de informa ţii cu caracter impersonal şi 
continuarea acestei conferin ţe din 2007 prin proiecte concre te privind cooperarea între 
sectorul public şi cel privat 
• Iniţierea unor ac ţiuni publice şi private şi participarea în cadrul aces tora, în scopul sporirii 
sensibiliz ării, în special a consumatorilor cu privire la costul şi la pericolele reprezentate de 
criminalitatea cibernetic ă, evitând în acela ş timp subminarea încred erii consumatorilor şi a 
utilizatorilor prin concentrarea numai  pe aspectele negative ale securit ăţii 
• Participarea activ ă la o cooperare interna ţională globală în lupta împotriva criminalit ăţii 
cibernetice 
• Iniţierea, participarea şi sprijinirea proiectelor interna ţionale, în conformitate cu politica 
Comisiei în acest domeniu, de exemplu cele ini ţiate de G8 şi compatibile cu documentele 
de strategie regional ă şi naţională (în materie de cooperare cu ţările terţe) 
• Întreprinderea de ac ţiuni concrete de încurajare a tuturor statelor membre şi a ţărilor terţe 
vizate în vederea ratific ării Conven ţiei Consiliului Europei cu privire la criminalitatea 
cibernetic ă şi a protocolului s ău suplimentar şi luarea în considerare a posibilit ăţii de 
participare a Comunit ăţii în cadrul Conven ţiei 
• Examinarea, împreun ă cu statele membre, a fenomenului atacurilor coordonate şi pe scară 
largă împotriva infrastructurii de informare a statelor membre, în vederea prevenirii şi 
combaterii acestora, inclusiv a r ăspunsurilor coordonate şi schimbul de informa ţii şi de 
bune practici 
 
RO 11   RO 4.2. Lupta împotriva criminalit ăţii tradiţionale în re ţelele electronice 
• Realizarea unei analize aprof undate în perspectiva elabor ării unei propuneri de 
reglementare comunitar ă specifică de luptă împotriva furtului de identitate 
• Promovarea elabor ării metodelor tehnice şi a procedurilor pentru combaterea fraudei şi a 
comerţului ilicit prin Internet, de asemenea,  prin proiecte de cooperare public ă şi privată 
• Continuarea şi dezvoltarea lucr ărilor realizate în domenii ţintă specifice ca, de exemplu, 
Grupul de exper ţi în materie de prevenire a fraudei consacrat luptei împotriva fraudei cu 
mijloace de plat ă, altele decât cele în numerar comise în cadrul re ţelelor electronice 
4.3. Con ţinut ilicit 
• Continuarea elabor ării măsurilor de lupt ă împotriva con ţinutului ilicit specific, în special 
materialele privind exploatarea sexual ă a copiilor şi incitarea la terorism, şi anume prin 
urmărirea punerii în aplicare a deciziei  - cadru privind exploatarea sexual ă a copiilor 
• Invitarea statelor membre s ă aloce resurse financiare sufi ciente pentru consolidarea 
activităţii agenţilor responsabili de ap licarea legii acordând o aten ţie deosebit ă identificării 
victimelor violen ţei sexuale care apar în imaginile difuzate online 
• Lansarea şi susţinerea ac ţiunilor de lupt ă împotriva con ţinuturilor ilicite care pot incita 
minorii la comportamente violen te sau ilegale ca, de exempl u, anumite tipuri de jocuri 
violente online 
• Iniţierea şi promovarea dialogului între statele membre şi cu ţări terţe privind metodele 
tehnice de lupt ă împotriva con ţinutului ilicit, precum şi privind procedurile de închidere a 
site-urilor ilegale, de asemen ea, cu privire la posibila elaborare a acordurilor formale în 
acest domeniu cu ţări vecine şi alte ţări  
• Elaborarea de acorduri voluntare şi de conven ţii la nivel comunitar între autorit ăţile publice 
şi operatorii priva ţi, în special furnizorii de servicii In ternet, privind proc edura de blocare 
şi de închidere a site-urilor Internet ilegale 
4.4. Monitorizare 
Prezenta comunicare a subliniat, o serie de m ăsuri care vizeaz ă ameliorarea structurilor de 
cooperare în UE ca pa şi următori. Comisia va continua aceste m ăsuri, va evalua progresul 
privind punerea în aplicare a activit ăţilor şi va realiza un raport c ătre Consiliu şi Parlament.