RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 7.6.2007 
COM(2007) 308 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI 
Raportul înaintat Parlamentului European şi Consiliului: evaluarea managementului 
integrat al zonelor litorale (ICZM) în Europa  
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI 
Raportul înaintat Parlamentului European şi Consiliului: evaluarea managementului 
integrat al zonelor litorale (ICZM) în Europa  
1. INTRODUCERE  
Recomandarea Parlamentului European şi a Consiliului din 30 mai 2002 privind 
managementul integrat al zonelor litorale1 (Recomandarea Uniunii Europene cu 
privire la ICZM) impunea reexamin area punerii în aplicare a recomand ării de către 
Comisie şi prezentarea unui raport de eval uare Parlamentului European şi 
Consiliului2.  
Prezenta comunicare constituie raportul Comisiei ca urmare a Recomand ării UE cu 
privire la ICZM. Sursele principale utilizate pentru acest raport sunt: 
• Un raport de evaluare extern ă3, analizând în special punerea în aplicare de c ătre 
statele membre cu zon ă litorală a Recomand ării UE cu privire la ICZM; 
• Un raport al Agen ţiei Europene de Mediu4 conţinând o evaluare spa ţială a zonelor 
litorale ale Europei; 
• Un raport al grupului de lucru pentru indicatori şi date examinând utilizarea 
indicatorilor în rapoartele na ţionale stabilite ca  urmare a Recomand ării UE cu 
privire la ICZM.5  
În octombrie 2005, Comisia a ad optat strategia sa tematic ă pentru protec ţia şi 
conservarea mediului marin, incl usiv o propunere de directiv ă privind strategia 
pentru mediul marin6. Prin propunerea unui cadru legisl ativ pentru garantarea unei 
bune stări ecologice a mediului  marin, strategia tematic ă consolideaz ă ansamblul 
existent al politicilor şi dispoziţiilor legislative europene disponibile privind partea 
terestră a zonelor litorale, sus ţinând punerea în aplicare a ma nagementului integrat al 
zonelor litorale. 
Strategia pentru mediul marin şi politica european ă a managementului integrat al 
zonelor litorale vor fi, de asemenea, luate în considerare în cadrul mai larg al politicii maritime europene, lansat ă în iunie 2006 cu adoptarea C ărţii verzi a Comisiei: „C ătre 
                                                
 
1 2002/413/CE, JO L148, 6.6.2002, p.24. 
2 Idem. 1, capitolul VI alineatul (3). 
3 An evaluation of integrated coastal zone management (ICZM) in Europe (Evaluarea managementului 
integrat al zonelor litorale (ICZM) în Europa, 1.12.2006, http://ec.europa.eu/environment/iczm/home.htm
.  
4 The changing faces of Eur ope's coastal areas, (Evolu ţia zonelor litorale europene) Raport al SEE: nr. 
6/2006, ISSN 1725-9177; 
5 Report on the use of the ICZM indicators from the WG-ID (Raport privind utilizarea indicatorilor 
ICZM de la WG-ID) septembrie 2006, http:// ec.europa.eu/environment/iczm/pdf/report_wgid.pdf . 
6 COM(2005) 504 şi 505, 14.10.2005. 
 
RO 3   RO o viitoare politic ă maritimă pentru Uniune: O viziune european ă asupra oceanelor şi 
mărilor”7 În măsura în care, din punct de vede re geografic, politica maritim ă propusă 
în această carte verde cuprinde zonele litorale , managementul integrat al acestora î şi 
are rolul s ău în cadrul de ac ţiune propus. Mai mult, luând în considerare faptul c ă 
zonele litorale sunt îndeosebi expuse eventualelor consecin ţe ale schimb ărilor 
climatice, cel de-al doilea Pr ogram european privind schimb ările climatice8, în 
special partea consacrat ă efectelor şi adaptării şi Cartea verde propus ă referitoare la 
adaptarea la schimb ările climatice9, au, de asemenea, o importan ţă capitală pentru 
zonele litorale ale Europei.  
Va fi necesar, pentru definirea op ţiunilor strategice previzibile la emiterea evalu ării 
Recomand ării UE cu privire la ICZM, s ă se ia în considerare discu ţiile 
interinstitu ţionale aflate în curs re feritoare la directiva propus ă privind strategia 
pentru mediul marin, rezultatele consult ării publice lansate odat ă cu Cartea verde 
privind politica maritim ă care se va încheia în luna iunie 2007 şi politica comunitar ă 
emergentă privind adaptarea la schimb ările climatice. Elaborarea unei politici 
energetice durabile, sigure şi competitive pentru Uniunea European ă va trebui, de 
asemenea, s ă fie luată în considerare, ca urmare a rolului s ău major. 
2. CONTEXTUL POLITICII ICZM  ÎN EUROPA ŞI RAPOARTELE STATELOR MEMBRE CU 
PRIVIRE LA ICZM 
2.1. Recomandarea Uniunii Europene cu privire la ICZM 
Zonele litorale sunt de o importan ţă strategic ă pentru Uniunea European ă. Un 
procentaj apreciabil de cet ăţeni europeni s-au stabilit în aceste zone; acestea 
constituie o surs ă important ă de produse alimentare şi materii prime, un liant 
important pentru transport şi schimburi comerciale, locul de stabilire a unora dintre 
habitatele noastre cele mai pre ţioase şi destinaţia preferat ă pentru petrecerea timpului 
liber10. Totuşi, în ceea ce prive şte elementul de atrac ţie al zonelor litorale, acestea 
sunt supuse unei presiuni în continu ă creştere: explorarea resurselor litoralului 
depăşeşte capacit ăţile lor limit ă, insuficien ţa spaţiului conduce la conflicte între 
utilizări, domeniul ocup ării forţei de munc ă şi demografia se confrunt ă cu variaţii 
sezoniere de amploare, iar eco sistemele naturale care sus ţin zonele litorale se afl ă în 
stare de degradare. Zonele litora le sunt îndeosebi expuse riscurilor şi puse în pericole 
de eventualele efecte ale schimb ărilor climatice. Cre şterea posibil ă a nivelurilor m ării 
măreşte probabilitatea producerii mareelor de furtun ă, intensific ă riscul de eroziune 
şi de inundare a zonei litorale, accentueaz ă penetrarea apei s ărate în interiorul 
plăcilor tectonice şi poate amenin ţa pe viitor zonele naturale tampon precum zonele 
cu umiditate sporit ă. Sectoare importante pentru z onele litorale, precum turismul, 
pescuitul şi agricultura, se num ără printre domeniile cele mai vulnerabile la 
posibilele schimb ări climatice11. Vulnerabilitatea a şezărilor umane şi a sistemelor 
naturale din zonele litorale a crescut datorit ă dezvoltării continue şi construirii în 
                                                 
7 COM(2006) 275 final, 7.6.2006. 
8 COM(2005) 35, 9.2.2005; http://ec.europa.eu/environment/climat/aviation_en.htm . 
9 2006/ENV/012, Programul legislativ şi de lucru al Comisiei pentru 2006, COM(2005) 531 final, 
25.10.2005. 
10 COM(2000) 547 final, 27.9.2000. 
11 COM(2005) 35, 9.2.2005. 
 
RO 4   RO imediata vecin ătate a ţărmului, datorit ă lipsei de spa ţiu necesar în eventualitatea 
creşterii nivelului m ării şi ca urmare a deficitului cronic al echilibrului sedimentar12. 
În acest context, Recomandarea UE cu priv ire la ICZM impune o abordare strategic ă 
pentru amenajarea şi managementul zonelor lito rale în vederea înregistr ării unui 
progres durabil. Diverse m ăsuri şi dispozi ţii legislative privind managementul 
zonelor litorale şi mecanismele acestora de punere în aplicare au fost, în general, 
elaborate separat şi pe o baz ă strict sectorial ă. Acest lucru poate conduce la priorit ăţi 
aflate în contradic ţie, la lipsa clarit ăţii şi, în ansamblu, la o abordare fragmentat ă în 
cazul punerii în aplicare a m ăsurilor şi dispoziţiilor legislative relevante. O abordare 
mai coerent ă şi mai integrat ă a amenaj ării şi a managementului zonelor litorale ar 
trebui să ofere un cadru mai propice pentru ob ţinerea de avantaje din sinergii, s ă 
permită diminuarea neconcordan ţelor şi, în ultimul rând, s ă înregistreze, într-o 
manieră mai bun ă şi mai eficient ă, un progres de durat ă. Astfel se define şte 
managementul integrat al zonelor litorale şi acesta reprezint ă obiectivul recomand ării 
UE cu privire la ICZM. 
Recomandarea UE cu privire la ICZM enumer ă opt principii care definesc 
caracteristicile principale ale ICZM. Integrarea intersectorial ă şi între diversele nivele 
de guvernare, precum şi o abordare bazat ă pe participare şi cunoaştere, reprezint ă 
elemente definitorii ale ICZM. Pe baza acestor principii, Recomandarea UE cu 
privire la ICZM invit ă statele membre cu zon ă litorală să elaboreze strategii na ţionale 
pentru punerea în practic ă a ICZM. Luând în considerare natura transfrontalier ă a 
numeroaselor procese legate de zona litoral ă, este, de asemenea, necesar ă stabilirea 
coordonării şi cooperării cu ţările vecine într-un cont ext maritim regional.  
2.2. Rapoarte ale statelor membre privind punerea în aplicare a recomand ării cu 
privire la ICZM 
Recomandarea UE cu privire la ICZM  a invitat statele membre cu zon ă litorală să 
prezinte Comisiei progresele în registrate în ceea ce prive şte punerea în aplicare a 
recomand ării, în special în leg ătură cu elaborarea unei strategii na ţionale de 
promovare a ICZM. Rapoartele trebuiau depuse pân ă la finele luni i februarie 2006. 
Dintre cele 20 de state membre cu zon ă litorală, 14 au prezentat rapoarte oficiale 
Comisiei13. Acest num ăr reprezint ă 65% din statele membre cu zon ă litorală ale UE 
şi peste 70%14 din zona litoral ă european ă.  
Rapoartele fac, deseori, referin ţă la situa ţii foarte diferite: strategii na ţionale 
elaborate recent, o nou ă fază în procesul de durat ă de punere în aplicare a ICZM, la 
nivel naţional, rezultatele bilan ţurilor şi propunerile ini ţiale pentru o strategie în ceea 
ce priveşte zonele litorale. Studi ile de cercetare indic ă faptul că toate statele membre 
cu zonă litorală ale UE reglementeaz ă, într-o form ă sau alta, exploatarea şi 
dezvoltarea zonelor litorale . În perioada 2000-2005 s-au f ăcut progrese înspre o 
abordare mai integrat ă privind amenajarea şi managementul, dar înc ă se observ ă 
                                                 
12 Idem. 4. 
13 Până la 31.12.2006, urm ătoarele state au prezentat rapoarte: Belgia, Cipru, Danemarca, Finlanda, 
Franţa, Germania, Grecia, Letonia, Lituania, Malta, Regatul Unit, Portugalia, Spania şi Ţările de Jos. 
Proiecte de materiale şi alte contribu ţii s-au primit din partea Poloniei, Sloveniei şi Suediei. Nici o 
contribuţie naţională nu s-a primit din partea Estoniei, Irlandei şi Italiei. 
14 Lungimea zonei litorale astfel cum este definit ă prin proiectul Eurosion (2004). 
 
RO 5   RO foarte rar un ICZM bine gândit şi eficient care s ă cuprindă toate nivelele de 
guvernare15. Acest cadru nu sufer ă schimbări majore dac ă se iau în considerare cele 2 
state membre cu zon ă litorale care s-au al ăturat Uniunii Europene la 1 ianuarie 
200716. 
3. REZULTATELE EVALU ĂRII ŞI ORIENT ĂRI PENTRU CONSOLIDAREA PROMOV ĂRII 
ICZM  ÎN EUROPA  
În ceea ce prive şte orientarea viitoare a management ului integrat al zonelor litorale, 
Comisia trage urm ătoarele concluzii din rapoartele disponibile. 
3.1. Rezultatele evalu ării Recomand ării UE cu privire la ICZM 
Punerea în aplicare a managementului integr at al zonei litorale constituie un proces 
lent şi de durat ă. Majoritatea strategiilor na ţionale elaborate ca urmare a 
Recomand ării UE cu privire la ICZM  au fost adoptate în 2006 şi punerea lor în 
aplicare este doar în faz ă incipient ă. În cea mai mare parte a statelor membre, reac ţia 
la Recomandarea UE cu privire la ICZM se înscrie într-un proces lent dar continuu în 
favoarea unei amenaj ări şi a unui management mai inte grate ale zonelor litorale. 
Recomandarea UE cu pr ivire la ICZM sprijin ă aceste procese şi a avut repercusiuni 
clare în ceea ce prive şte sensibilizarea şi creşterea num ărului de ac ţiuni întreprinse în 
favoarea amenaj ării şi managementului de durat ă ale zonelor litorale. Cu toate c ă 
abordarea actual ă încă rămâne sectorial ă, strategiile na ţionale ar trebui s ă ofere un 
context mai strategic şi mai integrat. Recomandarea UE cu privire la ICZM r ămâne o 
bază validă în continuarea sus ţinerii acestor procese de integrare. Având în vedere c ă 
majoritatea statelor membre cu zon ă litorală au răspuns recomand ării UE cu privire 
la ICZM, c ă majoritatea strategiilor na ţionale nu au fost lansate decât în 2006 şi că 
noi progrese se a şteaptă în cadrul Directivei privind st rategia pentru mediul marin, a 
Cărţii verzi privind viitoarea politica maritim ă european ă şi în cadrul continu ărilor 
acestora, Comisia nu consider ă oportun, în aceast ă fază, să se adopte un nou 
instrument juridic specific pentru promovarea ICZM. Aceast ă estimare va fi 
examinată în cadrul continu ării viitoarei politici maritime europene şi după 
încheierea discu ţiilor interinstitu ţionale referitoare la Directiva privind strategia 
pentru mediul marin, prev ăzută pentru 2008. 
Cu toate acestea, Comisia noteaz ă faptul că rapoartele na ţionale privind ICZM ofer ă 
doar indica ţii limitate ale eficien ţei mecanismelor de punere în aplicare. 
Concretizarea strategiilor şi înregistrarea progreselor semnificative de c ătre ICZM în 
Europa, vor solicita eforturi de punere în aplicare reale şi constante. Un aspect al 
provocării îl constituie asigurarea unei finan ţări suficiente pentru sus ţinerea 
strategiilor. O problem ă de mai mare amploare r ămâne garantarea unui sprijin şi 
angajament efectiv pe termen lung în favoarea integr ării într-un context de 
administra ţii organizate în special în sectoare. ICZM tinde, de asemenea, s ă implice 
mai multe organisme în aspectele legate de mediu, în timp ce strategiile ar trebui s ă 
ia în considerare şi dezvoltarea economic ă şi considera ţiile de ordin social. 
                                                 
15 Idem. 4. 
16 Cu toate c ă Recomandarea UE cu privire la ICZM nu a solicitat României şi Bulgariei s ă prezinte 
rapoarte, s-au primit proiecte de materiale şi alte contribu ţii din partea României pân ă la 31.12.2006 
(nicio contribu ţie oficială nu s-a primit din partea Bulgariei). 
 
RO 6   RO O realizare important ă a Recomand ării UE cu privire la ICZM a constituit-o 
codificarea unui set comun de pr incipii care ar trebui s ă constituie o baz ă pentru 
managementul şi amenajarea bine elaborate ale zonelor litorale. Cu toate c ă 
evaluarea confirm ă pertinen ţa acestor principii ale IC ZM, punerea în aplicare a 
Recomand ării UE cu privire la ICZM arat ă, de asemenea, faptul c ă ICZM este 
interpretat şi înţeles în diverse moduri în Europa . Pentru a favoriza o punere în 
aplicare mai coerent ă şi mai eficient ă a ICZM, aceste principii trebui s ă fie mai 
operaţionale şi mai bine difuzate. Diversit atea zonelor litorale, împreun ă cu diferitele 
sisteme administrative de la un stat la altul şi în cadrul statelor membre, indic ă, 
totuşi, faptul c ă nu există soluţii universale la îndemân ă. Este mai degrab ă necesar s ă 
se procedeze la o analiz ă comparativ ă mai sistematic ă şi să se consolideze schimbul 
de experien ţă în Europa. 
Cu toate c ă s-au realizat progrese în favoarea unui cadru de  evaluare comun pentru 
ICZM17, doar câteva ţări şi regiuni s-au angajat efectiv în colectarea şi analiza 
indicatorilor specifici ai zonelor litorale. Este înc ă necesară stabilirea unei metode 
care să permită stabilirea unei leg ături între eforturile derulate în cadrul ICZM şi 
tendinţele de dezvoltare durabil ă. Cu toate c ă metodologia care permite evaluarea 
incidenţei politicilor comunitare privind amenajarea spa ţiului a înregistrat progrese18, 
lacunele din date şi lipsa sistemelor eficiente de schimb de informa ţii rămân un 
obstacol în calea utiliz ării sale mai r ăspândite şi proactive în ca drul proceselor 
decizionale.  
Pentru a sus ţine punerea în aplicare a ICZM va fi necesar ă o investi ţie mai mare în 
capacitatea de culegere a informa ţiilor, analizarea acestora şi informarea factorilor de 
decizie implica ţi precum şi a publicului larg. Directiva INSPIRE19, adoptată recent, 
stabileşte cadrul juridic necesar unei infrastruc turi mai eficiente în vederea utiliz ării 
şi difuzării de informa ţii spaţiale. Sistemul de schimb de informa ţii legate de mediu 
pe care Comisia, Agen ţia European ă de Mediu şi statele membre sunt pe cale s ă îl 
elaboreze în contextul INSPIRE, ar trebui s ă contribuie la facilitarea accesului la 
informaţii legate de zonele litorale.  
3.2. Teme prioritare pentru consolidarea promov ării ICZM: adaptarea la 
schimbările climatice şi la riscuri şi managementul interfe ţei uscat-ap ă şi a 
zonelor marine  
În timp ce diversitatea zonelor litorale în Europa implic ă faptul că problemele puse în 
joc şi importan ţa lor pot fi divergente, toate zone le litorale europene se confrunt ă cu 
provocarea comun ă reprezentat ă de expunerea tot mai mare la riscuri şi efecte 
posibile ale schimb ărilor climatice. În acela şi timp, zonele litorale pot contribui 
considerabil la dezvoltarea unor forme de energie regenerabil ă şi, astfel, la o politic ă 
energetică durabilă, sigură şi competitiv ă pentru Uniunea European ă. Acest lucru 
implică, totuşi, reclama ţii suplimentare în ce prive şte spaţiul şi o nouă sursă 
                                                 
17 Working Group on Indicators and Data WG-ID (Grup de lucru pentru indicatori şi date WG-ID) 
http://ec.europa.eu/environment/iczm/home.htm#zone6 , proiect DEDUCE (Interreg) 
http://www.gencat.net/mediamb/sosten/deduce/deduce.htm . 
18 The changing faces of Eur ope's coastal areas, (Evolu ţia zonelor litorale europene) Raport al SEE: nr. 
6/2006, ISSN 1725-9177; Observatorul în Re ţea al Amenaj ării Teritoriului European 
http://www.espon.eu/ . 
19 Directiva 2007/2/CE a Pa rlamentului European şi a Consiliului, OJ L 108, din 25.4.2007. 
 
RO 7   RO potenţială de conflicte între utiliz ări şi valori în zonele litorale şi în zonele din largul 
coastei. Se a şteaptă ca schimb ările climatice s ă aibă o inciden ţă mai mare asupra 
posibilităţilor şi riscurilor care vizeaz ă activităţile economice de importan ţă majoră 
din zonele litorale.  
Pentru a aborda în mod corespunz ător provoc ările menţionate precum şi altele care ar 
putea apărea, şi pentru a face fa ţă unor eventuale calamit ăţi, este necesar s ă se adopte 
o abordare teritorial ă intersectorial ă coerentă. Luând în considerare faptul c ă 
planurile şi programele actuale define sc cadrul pentru anii urm ători, este imperativ ca 
deciziile luate în momentul de fa ţă în materie de amenajare şi investiţie să ţină cont 
de riscurile legate de ev entualele efecte ale schimb ărilor climatice. ICZM contribuie 
la crearea unui cadru adecvat pentru prom ovarea strategiilor globale de reducere a 
riscurilor şi de adaptare la riscurile din zonele  litorale, pe baza instrumentelor 
existente şi a rezultatelor cercet ărilor întreprinse de Uniunea European ă20. Cartea 
verde a Comisiei referitoare la adaptarea la schimb ările climatice21 prevăzută pentru 
2007 şi Strategia integrat ă pentru prevenirea dezastrelor, anun ţată pentru 200822 vor 
contribui la consolidarea promov ării adaptării la riscuri posibile legate, între altele, 
de schimb ările climatice în zonele litorale ale Europei. 
În momentul lans ării strategiei sale de pune re în aplicare a Recomand ării UE cu 
privire la ICZM23, Comisia a ar ătat faptul c ă zonele litorale au nevoie în special de o 
abordare teritorial ă integrată, dar că, în esenţă, această bună guvernare teritorial ă este 
valabilă şi în cazul altor zone care se confrunt ă cu presiuni multiple şi interese 
contradictorii. Acesta îl constituie din ce în ce mai mult cazul m ărilor şi oceanelor24. 
În ciuda necesit ăţii continue de aplicare a ICZM la ţărm, va fi nevoie s ă se acorde 
mai multă importan ţă punerii în aplicare a ICZM la nivelul interfe ţelor uscat-ap ă şi 
într-un context maritim regional. Fundame ntele pentru o astfel de cooperare 
îmbunătăţită într-un cadru maritim regional au fost stabilite, de exemplu, sub forma 
spaţiilor maritime de coope rare transfrontalier ă şi transna ţională ca parte a 
obiectivului de cooperare în temeiul politicii de coeziune25. Un aspect foarte 
important de men ţionat este faptul c ă Directiva propus ă privind strategia pentru 
mediul marin introduce unit ăţi de amenajare şi management ale zonelor marine sub 
forma regiunilor şi a subregiunilor marine26. În cele din urm ă, privitor la Marea 
Mediteran ă, un cadru juridic pentru ICZM se afl ă în curs de elaborare sub forma unui 
protocol la Conven ţia de la Barcelona, la care Uniunea European ă este parte 
contractant ă27. 
                                                 
20 De exemplu, Directiva propus ă cu privire la evaluarea şi managementul inunda ţiilor, COM(2006) 15 
din 18.1.2006; Directiva-cadru propus ă pentru protejarea solurilor, COM(2006) 232 din 22.9.2006; 
Decizia Consiliului de stabilire a unui instrument financiar pentru protec ţia civilă, 2007/162/EC, 
Euratom, din 5.3.2007; M ăsuri în ceea prive şte securitatea maritim ă: 
http://ec.europa.eu/environment/climat/aviation_en.htm .; studiul EUrosion www.eurosion.org ; 
ARMONIA applied multi-risk mapping for impact assessm ent (cartografie referito are la riscuri multiple 
aplicată pentru evaluarea impactul ui): www.armoniaproject.net . 
21 Idem. 9. 
22 Strategia politic ă anuală pentru 2008, COM(2007) 65 final, 21.2.2007. 
23 COM(2000) 547 final, 27.9.2000. 
24 Cartea verde ,,C ătre o viitoare politic ă maritimă pentru Uniune”, COM(2006) 275 final, 7.6.2006. 
25 Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului , L210, 31.7.2006, p.25. 
26 Idem. 6, articolul 3. 
27 Convenţia cu privire la protejarea mediului marin şi a zonei litorale a M ării Mediterane, Barcelona, 
1976, modificat ă în 1995: http://www.pap-thecoastcentre.org/ . 
 
RO 8   RO Directiva propus ă privind strategia pentru mediul marin va stabili standardele de 
mediu necesare protej ării mediului marin şi a bazei de resurse marine pe care o 
reprezintă. Aceasta identific ă, de asemenea, controalele spa ţiale şi temporale ca parte 
a unei serii de m ăsuri necesare pentru atingerea obiectivului global al unei st ări 
ecologice bune28. În alţi termeni, m ăsurile de amenajare a spa ţiului maritim vor face 
parte din îmbinarea politicilor necesare puner ii în aplicare cu su cces a directivei 
propuse. Acest aspect este deja luat în considerare de anumite conven ţii maritime 
regionale care vor juca un rol cheie în coor donarea punerii în aplicare a directivei la 
nivel maritim regional. Comisia de la Helsinki cu privire la protejarea M ării Baltice, 
Convenţiile de la Oslo şi de la Paris pentru protejar ea Atlanticului de Nord-Est şi 
Convenţia de la Barcelona pentru protejarea M ării Mediterane au f ăcut recent 
demersuri importante pentru integrarea considerentelor de amenajare a spa ţiului 
maritim în activit ăţile lor actuale sau prev ăzute. Acest lucru va constitui un 
fundament esen ţial pentru continuarea lucr ărilor de amenajare a spa ţiului maritim în 
contextul directivei pr opuse privind strategia pentru mediul marin. 
Pe baza m ăsurilor men ţionate anterior şi a altor ini ţiative aflate în curs la nivel 
comunitar, maritim regional şi naţional, viitoarea politic ă maritimă european ă va lua 
în considerare, astfel cum s- a indicat în Cartea Verde adoptat ă în iunie 2006, 
introducerea unui sistem de amenajare a spa ţiului maritim. Este, într-adev ăr, posibil 
ca dezvoltarea durabil ă a mărilor şi oceanelor Uniunii Europene s ă impună o 
abordare mai larg ă a amenaj ării şi managementului pentru a face fa ţă utilizărilor 
contradictorii şi concurente ale spa ţiului şi resurselor oceanice. Este, de asemenea, 
esenţial să se găsească locaţii optime pentru activit ăţi economice, evitându-se 
conflictele între diferitele utiliz ări, să se foloseasc ă spaţiul în modul cel mai eficient 
şi să se administreze într-o manier ă cât mai eficace dezvoltarea maritim ă şi 
dezvoltarea sa conex ă la ţărm.  
În acest scop, caracterul global, axat pe obiective şi pe soluţionarea problemelor al 
ICZM, în contextul unei politici maritime generale pentru Uniunea European ă, oferă 
un plus de valoare net ă în raport cu anumite sisteme tradi ţionale de amenajare şi 
management care sunt mai rigide. În plus, ICZM ar contribui la garantarea coeren ţei 
între politici, planuri şi programe, precum şi la imbricarea eficient ă şi punerea în 
aplicare a planurilor şi programelor la diferite  niveluri de interven ţie. A munci la 
diferite niveluri şi în cadrul limitelor administrative şi sectoriale, r ămâne o provocare 
extraordinar ă, dar are o importan ţă esenţială pentru realizarea integr ării. Rezultatul 
global ar trebui s ă constea într-un grad mai ma re de claritate, certitudine şi 
pevizibilitate a politicii şi a luării deciziilor. Acest lucru va facilita dezvoltarea 
durabilă a economiilor maritime şi va îmbun ătăţi condiţiile de via ţă ale comunit ăţilor 
din zonele litorale. 
3.3. Contextul aflat în evolu ţie al politicilor şi legislaţiei UE care vizeaz ă zonele 
litorale 
Comunicarea Comisiei intitulat ă „Manangementul integrat al zonelor litorale: O 
strategie pentru Europa”29 confirmă că majoritatea, dac ă nu totalitatea, politicilor şi 
instrumentelor UE au un anume impact asupra zonelor litorale. Comisia va continua 
                                                 
28 Idem. 6, anexa V. 
29 Idem. 10. 
 
RO 9   RO să vegheze asupra coeren ţei acestor politici şi instrumente, astfel încât s ă se faciliteze 
punerea lor în aplicare la niveluri  inferioare de guvernare. Din 2001 şi de la lansarea 
Cărţii albe privind guvernarea european ă30, Comisia a pus în aplicare o serie de 
măsuri structurale pentru a îmbun ătăţi transparen ţa, participarea, responsabilitatea, 
eficienţa şi coerenţa în procesul decizional şi în punerea în aplicare a politicilor 
comunitare (de exemplu, programe de lucru accesibile publicului, evalu ări ale 
impactului politicii, consult ări mai sistematice ale p ărţilor interesate). Viitoarea 
politică maritimă european ă – ale cărei directive privind st rategia pentru mediul 
marin constituie p ilonul ecologic – ofer ă o platform ă pentru continuarea consolid ării 
coerenţei şi sinergiilor între numeroasele instrumente şi politici europene care 
vizează zonele litorale.  
În plus fa ţă de iniţiativele de importan ţă strategică pentru mediul marin men ţionate 
mai sus, elaborarea altor instrumente specifice axate pe solu ţionarea problemelor 
importante legate de zonele litorale se afl ă în derulare din anul 2000. 
Luând în considerare tendin ţele continue de epuizare a resu rselor din zonele litorale 
şi dispariţia spaţiilor naturale, aceste instrumente reprezint ă componente esen ţiale ale 
unei abord ări globale vizând s ă garanteze dezvoltarea durabil ă a zonelor litorale 
europene. Printre cele mai pertinente instrumente se num ără Directiva de stabilire a 
unui cadru de politic ă comunitar ă în domeniul apei31, adoptată în anul 2000 şi 
Directivele privind habitatele naturale şi păsările sălbatice32, precum şi planul de 
acţiune „Stoparea pierderii biodiversit ăţii până în anul 2010 – şi mai departe”33 şi 
Directiva privind evaluarea ac ţiunilor strategice asupra mediului34 din 2001 
aplicabilă în cazul anumitor planuri şi programe. În ceea ce prive şte riscurile 
specifice din zonele litorale, inunda ţiile din aceste zone sunt  cuprinse în propunerea 
de directiv ă privind evaluarea şi managementul inunda ţiilor35; alunecările de teren şi 
impermeabilizarea solului datorit ă urbanismului sunt cupr inse în Directiva-cadru 
propusă pentru protejarea solurilor36. În ceea ce prive şte probleme cum ar fi lipsa 
apei şi seceta, au avut deja loc discu ţii în Consiliu, şi, ca urmare, aceste aspecte vor 
face obiectul unei comunic ări a Comisiei în 200737. Luând în considerare importan ţa 
turismului în zonele litorale, este necesar, de asemenea, s ă se sublinieze ini ţiativele 
Comisiei privind îmbun ătăţirea durabilit ăţii turismului European38.  
3.4. Orientări pentru consolidarea promov ării ICZM în Europa 
Pe baza concluziilor prezentate mai sus, Comisia consider ă necesar s ă se întreprind ă 
eforturi continue, la nivelul UE, pentru sus ţinerea ICZM, dup ă cum urmeaz ă:  
• statele membre cu zon ă litorală sunt încurajate s ă pună în aplicare propriile 
strategii na ţionale privind ICZM sau s ă elaboreze anumite strategii în cazul c ărora 
Recomandarea UE cu privire la ICZM nu a fost înc ă pusă în aplicare, orientat ă 
                                                 
30 COM(2001) 428 final, 25.7.2001;  http://ec.europa.eu/tr ansparency/access_documents/index_en.htm.  
31 Directiva 2000/60/CE a Pa rlamentului European şi a Consiliului, JO L327 din 22.12.2000. 
32 Directiva 92/43/CEE a Consiliului, JO L 206 din 22.7.1992 şi Directiva 79/409/CEE a Consiliului, JO L 
103, din 25.4.1979. 
33 COM(2006) 216 final, 22.5.2006 
34 Directiva 2001/42/CE a Pa rlamentului European şi a Consiliului, OJ L 197, din 21.7.2001. 
35 COM(2006) 15 final, 18.1.2006. 
36 COM(2006) 232 final, 22.9.2006. 
37 Programul legislativ şi de lucru al Comisiei pentru 2007, COM(2006) 629 final, 24.10.2006. 
38 http://ec.europa.eu/enterprise/services /tourism/tourism_sustainability_group.htm . 
 
RO 10   RO spre o dezvoltare echilibrat ă ecologică, socială, economic ă şi culturală şi care se 
află în parteneriat cu p ărţile interesate relevante; 
• În vederea în ţelegerii şi punerii în aplicare mai coer ente ale ICZM în statele 
membre, trebuie s ă se defineasc ă orientări în vederea clarific ării principiilor care 
susţin managementul şi amenajarea bine gândite ale zonelor litorale, precum şi 
metode care s ă permită transpunerea acesto r principii în ac ţiuni;  
• având în vedere c ă Directiva propus ă privind strategia pe ntru mediul marin şi 
lucrările asociate ale conven ţiilor maritime regionale sunt de o importan ţă 
deosebită pentru elaborarea unei abord ări globale a dezvolt ării de durat ă a mărilor 
şi oceanelor de pe teri toriul UE, este esen ţial ca strategiile ICZM s ă fie concepute 
în strânsă coordonare şi cooperare cu aceste instrument e. Procedând în acest mod, 
ICZM va deveni, de asemenea, o component ă important ă a viitoarei politici 
maritime europene;  
• cu toate c ă este necesar ă întărirea sprijinului pentru punerea în aplicare a ICZM la 
ţărm, trebuie s ă se acorde mai mult ă importan ţă cooperării la nivel maritim 
regional, în special coeren ţei dintre planuri, programe şi managementul 
suprafeţelor terestre şi maritime ale zonelor litorale. Directiva propus ă privind 
strategia pentru mediul marin şi lucrările asociate ale conven ţiilor maritime 
regionale vor furniza instrumente importa nte pentru realizarea progreselor în 
această direcţie;  
• luând în considerare vulnerabilitatea crescut ă a zonelor litorale la riscuri şi 
impacte posibile legate de schimb ările climatice, ar trebui elaborate şi puse în 
aplicare strategii pentru adaptarea la aceste riscuri, în concordan ţă perfectă cu 
strategiile şi instrumentele ICZM în materie de  riscuri naturale  sau tehnologice 
specifice; 
• se impun eforturi suplimentare atât pentru  realizarea analizel or comparative cât şi 
pentru difuzarea şi promovarea bunelor practici privind ICZM, inclusiv între 
zonele litorale. Este, de asemenea, necesar ă să se continue culegerea de date 
pertinente, precum şi schimbul şi utilizarea eficiente de informa ţii în cadrul 
procesului decizional şi de elaborare a politicilor.  Dezvoltarea indicatorilor 
comuni şi a unui cadru care s ă permită evaluarea eficacit ăţii şi a eficien ţei ICZM 
va trebui continuat ă.  
Abordarea integrat ă a elabor ării politicilor propus ă de viitoarea politic ă maritimă 
europeană şi pilonul s ău ecologic, strategia UE pentru mediul marin, ne permite s ă 
facem progrese importante spre punerea în aplicare a programului de mai sus.  
În ceea ce prive şte sprijinul direct  acordat punerii în aplicare a ICZM şi începând cu 
anul 2007, politica european ă de coeziune va avea o contribu ţie majoră, în special cu 
privire la Obiectivul de cooperare şi la Iniţiativa regiunilor pentru schimbare 
economic ă39, care include managementul  zonelor litorale printre temele sale. În plus, 
                                                 
39 Regiuni pentru schimbare economic ă, COM(2006) 675 şi SEC(2006) 1432, 8.11.2006. 
 
RO 11   RO Fondul European pentru Pescuit40 cuprinde o parte dedicat ă dezvoltării integrate şi 
durabile a zonele dependente de pescuit. Ac ţiunea de coordonare ENCORA41, 
sprijinită de UE şi lansată în 2006, va avea ca obiectiv structurarea abord ării 
fragmentate a cercet ării şi educaţiei privind zonele litorale în Europa42. 
4. CONCLUZII  
Evaluarea Recomand ării UE cu privire la ICZM a ar ătat că această recomandare a 
avut un impact pozitiv în ceea ce prive şte stimularea progresului spre un 
management şi o amenajare mai integrate ale zonelor litorale în Europa. Viitoarea 
politică maritimă european ă şi pilonul s ău ecologic, strategia UE pentru mediul 
marin, vor da un nou elan politicii noastre cu privire la ICZM şi vor îmbun ătăţi în 
continuare punerea sa în aplicare în anii urm ători.  
Pentru solu ţionarea problemelor persistente de degradare a mediului în zonele 
litorale, un num ăr de instrumente specifice a fost propus sau adoptat de la lansarea 
Recomand ării UE cu privire la ICZM. Comisia va continua s ă garanteze coeren ţa şi 
sinergia între numeroasele instrumente şi politici ale Uniunii Europene care vizeaz ă 
zonele litorale.  
Posibilităţi de a sprijini punerea în aplicare a ICZM sunt ofer ite în special în cadrul 
politicii de coeziune, în cadrul Fo ndului European pentru Pescuit şi al Programului-
cadru de cercetare. 
În acest context, Recomandarea UE actual ă cu privire la ICZM r ămâne valabil ă 
pentru sus ţinerea punerii în aplicare a strategiilor na ţionale şi pentru promovarea 
ICZM de-a lungul zonei litorale a Europei. 
                                                 
40 Fondul European pentru Pescuit, Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului, L223, din 15.8.2006, 
p.1. http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/struct ural_measures/arrangements_2007_2013_en.htm. 
41 ENCORA http://www.encora.eu/ . 
42 Adoptarea instrumentului financiar pentru mediu „LIFE+” este în curs (propunerea Comisiei 
COM(2004) 621 din 29.9.2004).