Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor pe tema „NAIADES III: Promovarea unui transport european pe căile navigabile interioare adaptat exigențelor viitorului”

[COM(2021) 324 final]

(2022/C 194/15)

Raportor: Mateusz SZYMAŃSKI

Sesizare Comisia Europeană, 10.8.2021 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională Data adoptării în secțiune 17.12.2021 Data adoptării în sesiunea plenară 19.1.2022 Sesiunea plenară nr. 566 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri) 242/1/5

1. Concluzii și recomandări

1.1. În opinia Comitetului, transportul pe căile navigabile interioare are încă un potențial neexploatat. Comunicarea supusă examinării ia în considerare problemele semnificative cu care se confruntă dezvoltarea acestui mod de transport, iar CESE sprijină, în principiu, scopul și obiectivele propuse în comunicare.

1.2. Date fiind evoluțiile în ce privește cererea de transport și tendința de creștere a cifrei de afaceri a porturilor maritime, este necesar ca transporturile europene să se adapteze în permanență la nevoile actuale și viitoare. CESE solicită ca această adaptare să se bazeze pe principiul multimodalității și al navigației inteligente, care implică utilizarea optimă a avantajelor diferitelor moduri de transport pentru a obține cele mai bune rezultate posibile, sporind în același timp siguranța și reducând presiunile asupra mediului.

1.3. În ceea ce privește conținutul comunicării, se recomandă să se stabilească o ierarhie a direcțiilor de schimbare propuse, în funcție de gradul de prioritate. În opinia CESE, atingerea obiectivelor va fi facilitată dacă se vor stabili două priorități principale: (1) pe termen lung – dezvoltarea și întreținerea infrastructurii căilor navigabile și (2) pe termen scurt – dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare în orașe.

1.4. În opinia CESE, schimbările planificate nu se vor putea concretiza cât timp nu va exista o infrastructură adecvată care să stea la baza dezvoltării și menținerii acestui mod de transport. Fără perspectiva îmbunătățirii condițiilor de navigație pe căile navigabile, proprietarii de nave nu își vor asuma riscuri și nu vor investi într-o flotă modernă, iar autoritățile locale din diferitele țări nu vor fi interesate de crearea de terminale intermodale.

1.5. Prioritatea pe termen scurt privind dezvoltarea transportului pe căi navigabile interioare în orașe necesită condiții specifice de punere în aplicare. În acest sens, cele mai importante aspecte sunt următoarele: crearea infrastructurii pentru „ultimul kilometru” (ultima etapă de transport) al transportului pe căile navigabile interioare și al transportului de călători, extinderea la transportul de călători pe căile navigabile interioare a tratamentului preferențial aplicat altor moduri de transport urban sau regional, acordarea unui tratament preferențial transportului pe căile navigabile interioare cu emisii zero în orașe și digitalizarea. În același timp, este important ca dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare în orașe să contribuie la îmbunătățirea calității vieții.

1.6. Este important să se prevadă mecanisme adecvate de sprijin financiar. Ar trebui să se asigure finanțarea infrastructurii și a tehnologiilor inovatoare în cadrul programelor actuale și viitoare ale UE. Instrumentele de acest tip sunt esențiale, având în vedere caracteristicile acestui sector, inclusiv poziția dominantă a IMM-urilor. Acest aspect este cu atât mai important cu cât politicile favorabile mediului creează provocări semnificative și pot avea un impact asupra acestui sector.

1.7. Ar trebui să se pună un accent deosebit pe aspectele legate de situația echipajelor. Noile tehnologii necesită noi competențe. Sunt necesare investiții în competențe și calificări. Lipsa de acțiune dă naștere unor riscuri la adresa siguranței lucrătorilor, a echipajelor și a călătorilor. Prin urmare, CESE reamintește necesitatea ca statele membre să pună în aplicare în mod corespunzător Directiva (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului ( 1 ) privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare. În plus, trebuie îmbunătățite condițiile de ocupare a forței de muncă, inclusiv normele privind timpul de lucru, legislația adecvată în materie de protecție socială în ceea ce privește detașarea lucrătorilor și sănătatea și siguranța la locul de muncă în acest sector.

1.8. Problema salariilor mici din acest sector, în special în Europa Centrală și de Est, rămâne relevantă, ceea ce face ca navigația interioară să nu fie un loc de muncă atractiv. Se observă îmbătrânirea echipajelor, deoarece tinerii nu sunt interesați să lucreze în acest sector. În același timp, acest sector nu prezintă interes pentru femei. Ca atare, mâna de lucru este insuficientă, iar perspectivele de dezvoltare sunt limitate. Esențiale pentru elaborarea de soluții în această privință ar trebui să fie dialogul social și negocierile colective pe mai multe niveluri în acest sector, desfășurate corespunzător și sprijinite de autoritățile publice.

1.9. CESE subliniază, de asemenea, că până în prezent, multe dintre acțiunile anunțate și planificate nu au fost puse în aplicare. Prin urmare, este esențial ca autoritățile europene, naționale și locale să fie pe deplin implicate și hotărâte să îndeplinească aceste obiective, în temeiul competențelor respective ale UE, ale statelor membre și ale autorităților locale. Acest lucru este valabil și pentru sursele de finanțare, care ar trebui să ia în considerare atât finanțarea europeană, cât și pe cea națională. Din păcate, CESE constată cu regret că investițiile în transportul pe căile navigabile interioare nu apar decât într-o măsură limitată în planurile naționale de redresare prezentate de statele membre.

2. Context

2.1. În comunicarea sa, Comisia Europeană subliniază importanța transportului pe căile navigabile interioare în procesul de construire a unui transport modern și cu emisii scăzute de dioxid de carbon în Uniunea Europeană. Ea reamintește că construirea unui transport mai ecologic face parte din Pactul verde european, indicând obiectivele în acest sens: transportul pe căile navigabile interioare și transportul maritim pe distanțe scurte ar trebui să crească cu 25 % până în 2030 și cu 50 % până în 2050 ( 2 )

2.2. Comunicarea constată progrese nesatisfăcătoare în ce privește creșterea ponderii modale a sectorului transportului pe căile navigabile interioare din UE. În același timp, se atrage atenția asupra potențialului neexploatat, atât de-a lungul coridoarelor TEN-T, cât și în orașe.

2.3. Având în vedere cele de mai sus, se propun acțiuni suplimentare pentru a îmbunătăți atractivitatea acestui mod de transport. Potrivit Comisiei, trebuie urmărite două obiective principale: transferarea mai multor transporturi de mărfuri către căile navigabile interioare și înscrierea sectorului pe o traiectorie ireversibilă către emisii zero, susținute de o schimbare de paradigmă în direcția unei digitalizări suplimentare, precum și de măsuri însoțitoare pentru a sprijini forța de muncă actuală și viitoare.

2.4. Aceste obiective urmează să fie realizate prin intermediul a opt inițiative emblematice planificate pentru perioada 2021-2027. Planul prezentat include inițiative privind infrastructura (inițiativele emblematice 1 și 4), transportul multimodal (2 și 5), navele cu emisii zero (6, 3, 8) și echipajele (inițiativa emblematică 7). În această privință, CESE consideră că toate inițiativele emblematice sunt importante, dar că ar trebui să se ia în considerare stabilirea de priorități, întrucât de ea depinde atingerea obiectivelor stabilite.

3. Observații generale

3.1. CESE dorește să sublinieze că, la fel ca în avizele sale de până acum, sprijină inițiativele de consolidare a transportului pe căile navigabile interioare, considerând că este vorba de unul dintre cele mai durabile moduri de transport, care prezintă încă un potențial neexploatat. Din păcate, datele arată că transportul pe căile navigabile interioare, la fel ca alte moduri de transport, a avut de suferit de pe urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 ( 3 )

3.2. Date fiind evoluțiile în ce privește cererea de transport și tendința de creștere a cifrei de afaceri a porturilor maritime, este necesar ca transporturile europene să se adapteze în permanență la nevoile actuale și viitoare. Având în vedere necesitatea de a reduce presiunile asupra mediului și de a garanta siguranța, este important să se reducă congestionarea cauzată de transportul rutier. CESE solicită ca acest lucru să se realizeze pe baza principiului multimodalității, care implică utilizarea optimă a avantajelor diferitelor moduri de transport pentru a obține cele mai bune rezultate posibile. De asemenea, va fi important să se exploateze potențialul asociat soluțiilor inteligente de transport maritim.

3.3. CESE propune să se stabilească o ierarhie a direcțiilor de schimbare propuse, în funcție de gradul de prioritate. Atingerea obiectivelor ar fi înlesnită dacă s-ar identifica două priorități principale: (i) pe termen lung – dezvoltarea și întreținerea infrastructurii căilor navigabile, care va oferi o bază durabilă pentru dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare și va consolida competitivitatea acestuia; (ii) pe termen scurt – dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare în orașe.

3.4. În opinia CESE, acțiunile nu se vor putea concretiza cât timp nu va exista o infrastructură adecvată care să stea la baza dezvoltării și menținerii acestui mod de transport. Pe lângă condițiile naturale, infrastructura este cea care determină dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare în fiecare țară. Dacă nu dispun măcar de perspectiva îmbunătățirii condițiilor de navigație pe căile navigabile, proprietarii de nave nu își vor asuma riscuri și nu vor investi într-o flotă modernă, iar autoritățile locale din diferitele țări nu vor fi interesate de crearea de terminale intermodale. Toate celelalte acțiuni legate de transportul pe căile navigabile interioare sunt subordonate acestei priorități.

3.5. Prioritatea pe termen scurt privind dezvoltarea urbană a transportului de călători și de mărfuri pe căi navigabile interioare necesită condiții specifice de punere în aplicare. În acest sens, cele mai importante aspecte sunt următoarele: crearea infrastructurii pentru „ultimul kilometru” (ultima etapă de transport) al transportului pe căile navigabile interioare și al transportului de călători, extinderea la transportul de călători pe căile navigabile interioare a tratamentului preferențial aplicat altor moduri de transport urban sau regional, acordarea unui tratament preferențial transportului pe căile navigabile interioare cu emisii zero în orașe și digitalizarea. În același timp, este important ca dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare în orașe să contribuie la îmbunătățirea calității vieții, de exemplu prin reducerea congestionării traficului, reducerea riscului de accidente, a poluării aerului și a zgomotului.

3.6. Este important, de asemenea, să se prevadă mecanisme adecvate de sprijin financiar. Structura acestui sector, în care predomină IMM-urile, reduce posibilitățile de acces la finanțare. Ar trebui să se asigure sprijinul financiar pentru investiții în infrastructură și în tehnologiile inovatoare în cadrul programelor actuale și viitoare ale UE. Ar trebui avute în vedere, de asemenea, soluții legate de impozitarea sectorului. Astfel de instrumente sunt esențiale, având în vedere durata de viață lungă a flotei și, prin urmare, planificarea pe termen lung în industrie. Acest aspect este cu atât mai important cu cât politicile favorabile mediului creează provocări semnificative și pot avea un impact asupra acestui sector.

3.7. De asemenea, CESE atrage atenția că este nevoie nu numai de acțiuni concrete, ci și de o implicare adecvată și hotărâtă a autorităților europene, naționale și locale în punerea în aplicare a acestor măsuri. Este nevoie de o politică clar formulată de către statele membre pentru a sprijini dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare.

3.8. CESE este conștient de faptul că rolul și angajamentul statelor membre în punerea în aplicare a fiecărei acțiuni și a fiecărui obiectiv sunt esențiale. Participarea statelor membre la investiții este una dintre formele specifice de manifestare a angajamentului lor deplin. Prin urmare, CESE solicită ca finanțarea europeană pentru sprijinirea transportului pe căile navigabile interioare să fie completată cu măsuri naționale, în temeiul competențelor respective ale UE și ale statelor membre. Din păcate, CESE constată cu regret că investițiile în transportul pe căile navigabile interioare nu apar decât într-o măsură limitată în planurile naționale de redresare prezentate de statele membre.

Observații specifice

3.9. După cum s-a arătat deja, dezvoltarea infrastructurii este un factor-cheie pentru succesul dezvoltării transportului pe căile navigabile interioare. În comunicare se recunoaște această problemă și se atrage atenția asupra rețelei TEN-T, însă ar trebui să se țină seama de faptul că: (1) nu toate căile navigabile importante din UE care prezintă un potențial semnificativ sunt incluse la ora actuală în TEN-T; (2) unele căi navigabile care în prezent nu îndeplinesc cerințele rețelei centrale TEN-T pot constitui o legătură importantă către conexiuni multimodale în cadrul coridoarelor de transport; (3) anumite tronsoane de căi navigabile care nu sunt incluse în TEN-T ar putea, după amenajarea lor corespunzătoare, să elimine blocajele din hinterlandul porturilor maritime situate în coridoarele de transport.

3.10. Punerea în aplicare a acestei priorități pe termen lung depinde de crearea unor condiții organizaționale și financiare pentru a sprijini dezvoltarea infrastructurii căilor navigabile. Ca un prim pas, este necesară coordonarea rețelei de căi navigabile TEN-T cu Acordul AGN (Comisia Economică pentru Europa a ONU) și revizuirea TEN-T prin includerea în rețeaua TEN-T a căilor navigabile cu potențial ridicat ale AGN sau a anumitor căi navigabile care pot constitui un element important al conexiunilor internaționale intermodale din coridorul de transport.

3.11. multipurpose river development ). Luarea în considerare a tuturor funcțiilor căilor navigabile în procesul de amenajare presupune extinderea perioadei de proiectare și de realizare a investițiilor în infrastructură și creșterea costurilor de investiții. Prin urmare, pe lângă revizuirea rețelei TEN-T, soluția ar putea fi crearea unui fond pentru sprijinirea dezvoltării căilor navigabile care nu fac parte din rețeaua TEN-T. Fără un sprijin specific, dezvoltarea căilor navigabile în întreaga UE va fi inegală și, în multe cazuri, limitată la investiții de modernizare la scară mică, care nu oferă o bază durabilă pentru dezvoltarea acestui mod de transport. De asemenea, ar trebui create mai multe posibilități pentru a sprijini finanțarea dezvoltării căilor navigabile interioare. Observația este valabilă nu numai pentru căile navigabile care sunt deja utilizate cu succes pentru transportul de mărfuri în rețeaua TEN-T, ci și pentru cele care sunt în prezent puțin importante și care nu sunt incluse în rețeaua TEN-T ( 4 ) . Căile navigabile interioare nu sunt utilizate numai pentru transport și, ca atare, trebuie gestionate în cadrul unei dezvoltări fluviale multifuncționale (). Luarea în considerare a tuturor funcțiilor căilor navigabile în procesul de amenajare presupune extinderea perioadei de proiectare și de realizare a investițiilor în infrastructură și creșterea costurilor de investiții. Prin urmare, pe lângă revizuirea rețelei TEN-T, soluția ar putea fi crearea unui fond pentru sprijinirea dezvoltării căilor navigabile care nu fac parte din rețeaua TEN-T. Fără un sprijin specific, dezvoltarea căilor navigabile în întreaga UE va fi inegală și, în multe cazuri, limitată la investiții de modernizare la scară mică, care nu oferă o bază durabilă pentru dezvoltarea acestui mod de transport.

3.12. Este deosebit de important să se sublinieze necesitatea coordonării activităților tuturor instituțiilor care au legătură cu acest sector. CESE subliniază că, după cum se menționează în comunicare în ce privește guvernanța, printre principalele structuri de guvernanță relevante pentru transportul pe căile navigabile interioare se numără Comisia Economică pentru Europa a ONU (UNECE). Cu toate acestea, atunci când se face referire la entități cu care Comisia Europeană va coopera, această instituție este trecută cu vederea. CESE consideră că este necesară o cooperare eficientă între Comisia Europeană, UNECE și alte părți interesate.

3.13. Acțiunile de consolidare a rolului transportului pe căile navigabile interioare în cadrul transportului urban ar trebui să vizeze integrarea acestui mod de transport în sistemul de aprovizionare, unde necesitățile și costurile în materie de infrastructură nu sunt semnificative, deoarece vizează în principal infrastructura punctuală. În plus, ar fi oportună includerea transportului pe căi navigabile interioare în sistemul de transport public urban, acolo unde este posibil. CESE atrage atenția asupra faptului că sistemul preferențial pentru transportul public rutier urban face ca transportul de călători pe căile navigabile interioare să fie neatractiv din punctul de vedere al prețurilor și că, prin urmare, este necesar să se asigure condiții de concurență echitabile. Implicarea autorităților locale este deosebit de importantă în acest caz.

3.14. CESE dorește să sublinieze că atât transportul de pasageri, cât și transportul de mărfuri în orașe nu necesită căi de navigație sofisticate, și de aceea investițiile în infrastructură necesare pentru dezvoltarea transportului pe căi navigabile nu sunt considerabile, ele cuprinzând infrastructura punctuală – debarcadere și facilități de transbordare – și infrastructura pentru utilizarea combustibililor din surse regenerabile pentru navele moderne cu emisii zero.

3.15. De asemenea, CESE consideră că dezvoltarea transportului pe căi navigabile interioare în orașe ar fi un stimulent excelent pentru accelerarea testării noilor soluții, inclusiv a celor legate de sursele de energie cu emisii zero, având în vedere că o astfel de dezvoltare a acestui mod de transport necesită nave mai mici, pentru care există mai puține cerințe în materie de infrastructură. Cu toate acestea, sunt necesare stimulente pozitive pentru investiții.

3.16. Comunicarea Comisiei descrie foarte exact problemele și direcțiile de dezvoltare ale digitalizării în acest domeniu. Ar fi de menționat doar o sugestie cu privire la navigația în scopuri turistice (European Recreational Inland Navigation Network – Rețeaua europeană de navigație interioară de agrement – AGNP). Dezvoltarea dinamică a turismului nautic face necesară instituirea unui sistem de informații privind condițiile de navigație pe căile navigabile de agrement. O serie de țări au instituit deja astfel de sisteme. Ar fi util să se sugereze coordonarea acestor activități sau stabilirea unor standarde comune în acest sens.

3.17. CESE subliniază că utilizarea noilor surse de energie pentru transportul pe căile navigabile interioare și utilizarea noilor tehnologii, inclusiv a celor digitale, au un impact asupra situației echipajelor. Sunt necesare investiții în competențe și calificări. Lipsa de acțiune dă naștere unor riscuri la adresa siguranței echipajelor și a călătorilor. Prin urmare, CESE reamintește necesitatea ca statele membre să pună în aplicare în mod corespunzător, până la 17 ianuarie 2022, Directiva (UE) 2017/2397 privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare.

3.18. În ceea ce privește ocuparea forței de muncă, CESE este de acord cu o serie de concluzii și propuneri ale Comisiei. Este de apreciat faptul că se subliniază chestiunea legăturii reale dintre proprietarul întreprinderii/operator și drepturile lucrătorului. Considerăm că cadrul juridic din acest domeniu trebuie să fie revizuit cu atenție. Punerea în aplicare eficace a normelor privind timpul de lucru prevăzute în Directiva 2014/112/UE a Consiliului ( 5 ) rămâne esențială. În plus, este important să se introducă o legislație adecvată în materie de protecție socială în ceea ce privește detașarea lucrătorilor și să se asigure sănătatea și siguranța la locul de muncă pe navele care circulă pe căile navigabile interioare și să se țină seama de aceste aspecte în procesul de punere în aplicare.

3.19. Nivelurile scăzute ale salariilor din acest sector rămân, de asemenea, o problemă. CESE atrage atenția asupra unui decalaj salarial semnificativ în acest sector între Europa de Vest și Europa Centrală și de Est. Acest lucru duce la migrația forței de muncă către vest și la deficite de personal în centrul și în estul Europei. Cu toate acestea, în întreaga Europă se constată dificultăți în materie de recrutare. Îmbătrânirea echipajelor contribuie, de asemenea, la acest lucru. Munca pe navele care circulă pe căile navigabile interioare nu este atractivă pentru tineri. Sectorul nu prezintă interes nici pentru femei. În plus, proprietarii de nave caută personal din ce în ce mai specializat, care nu este ușor de găsit pe piața forței de muncă ( 6 ) . Toate aceste aspecte trebuie abordate prin adoptarea unor măsuri corespunzătoare, cu respectarea competențelor respective ale UE și ale statelor membre.

3.20. CESE apreciază faptul că, în comunicarea Comisiei, se atrage atenția asupra mecanismelor de dialog social din acest sector. Comitetul subliniază potențialul important al dialogului social și al negocierii colective, în special într-o perioadă de probleme economice majore și de schimbări structurale considerabile legate de digitalizare și de trecerea la o economie verde. Așa cum arată lucrările Comitetului sectorial european pentru dialog social privind porturile (SSDC for inland water transport), desfășurate în domeniul transportului pe căile navigabile interioare, partenerii sociali recunosc provocările cu care se confruntă acest sector. Pentru a valorifica pe deplin oportunitățile oferite de dialogul social, este necesar un sprijin adecvat pentru partenerii sociali de la diferite niveluri. Prin urmare, se solicită Comisiei și statelor membre să se implice pe deplin și să ofere sprijin egal părților, atunci când ele solicită acest lucru.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) Directiva (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2017 privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivelor 91/672/CEE și 96/50/CE ale Consiliului (JO L 345, 27.12.2017, p. 53).

(2) Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului [COM(2020) 789 final].

(3) Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin (CCNR), Market Insight, Inland Navigation in Europe, [Raport de analiză a pieței, Transportul pe căile navigabile interioare în Europa], aprilie 2021.

(4) Comisia Europeană, Assessment of the Potential of Maritime and Inland Ports and Inland Waterways and of Related Policy Measures, Including Industrial Policy Measures, Final Report, 2020 [Evaluarea potențialului porturilor maritime și fluviale, a căilor navigabile interioare și a măsurilor politice conexe, inclusiv a măsurilor din domeniul politicii industriale, raport final, 2020].

(5) Directiva 2014/112/UE a Consiliului din 19 decembrie 2014 de punere în aplicare a Acordului european privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru în transportul pe căi navigabile interioare, încheiat de „European Barge Union” (Uniunea Europeană a Navigației Interioare) (EBU), „European Skippers Organisation” (Uniunea Europeană a Marinarilor Fluviali) (ESO) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) (JO L 367, 23.12.2014, p. 86).

(6) CCNR, The European Inland Navigation Sector, Labour Market, 2021 [Sectorul european al navigației interioare – Piața forței de muncă].