[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 26.8.2010

COM(2010) 430 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind implementarea acțiunii Forest Focus în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2152/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind supravegherea pădurilor și interacțiunile ecologice în cadrul Comunității (Forest Focus) – Raport final

SEC(2010) 978

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind implementarea acțiunii Forest Focus în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2152/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind supravegherea pădurilor și interacțiunile ecologice în cadrul Comunității (Forest Focus) – Raport final

INTRODUCERE șI REALIZăRI PRINCIPALE

Regulamentul (CE) nr. 2152/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Regulamentul Forest Focus[1]) avea ca scop instituirea unei acțiuni de monitorizare pe termen lung a stării pădurilor și a interacțiunilor de mediu în Uniunea Europeană.

Această acțiune includea menținerea rețelelor existente de monitorizare a poluării aerului și impactului acesteia asupra pădurilor, a incendiilor forestiere și cauzelor și efectelor acestora, precum și a cofinanțării activităților de prevenire a incendiilor forestiere. De asemenea, extindea domeniul de aplicare al sistemului UE de monitorizare a pădurilor prin colectarea de informații cu privire la soluri, biodiversitate, sechestrarea carbonului, efectele schimbărilor climatice și funcția de protecție a pădurilor.

Conform articolelor 18 și 19 din regulament, Comisia trebuie să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la implementarea acțiunii, care să includă o analiză a eficacității acțiunii ca bază pentru o posibilă decizie viitoare cu privire la continuarea acestor activități. Acum că toate programele naționale au fost implementate, iar dosarele financiare au fost închise, prezentul raport reprezintă îndeplinirea acestei cerințe și vine în completarea raportului anterior „intermediar” privind implementarea, din 22 ianuarie 2008[2]. Ambele rapoarte au ca scop înțelegerea modului în care a fost implementată acțiunea Forest Focus în perioada 2003-2010. Ele vor servi ca bază pentru procesul de analizare a viitoarelor nevoi de monitorizare și vor contribui la procesul de consultare deschis în contextul Cărții verzi privind protecția pădurilor și informarea în domeniul forestier în UE, în legătură cu modul în care se poate aborda în viitor informarea în domeniul forestier.

După cum s-a menționat deja în raportul din ianuarie 2008, implementarea Regulamentului Forest Focus a durat mai mult decât cei patru ani prevăzuți inițial. Prezentul raport îl completează pe cel anterior și are ca scop principal raportarea cu privire la utilizarea bugetului Forest Focus. Documentul de lucru al serviciilor Comisiei care îl însoțește prezintă detaliile modului în care organismele naționale competente au utilizat bugetul.

În general, obiectivele au fost atinse, rata ridicată de implementare putând fi considerată în special un succes. Forest Focus a abordat în mod integrat legislația anterioară privind monitorizarea pădurilor și prevenirea incendiilor forestiere. În cadrul acțiunii a fost creată baza de date Forest Focus, care conține informații și date agregate cu privire la starea pădurilor din UE.

Întârzierea cu care a fost pusă în aplicare acțiunea a dus la apariția unor probleme pentru organismele competente naționale responsabile cu implementarea activităților prevăzute în programele naționale. Cu toate acestea, doar în cazuri excepționale s-a retras o parte din activitățile inițial planificate.

S-au colectat informații legate de păduri, în special privind solul și biodiversitatea, lărgind, pentru prima oară, sfera monitorizării pădurilor. Informațiile cu privire la soluri și la biodiversitatea de deasupra solului sunt incluse în baza de date Biosoil, instituită în cadrul acțiunii.

S-a prevăzut ca un procent important din fonduri să fie alocat dezvoltării de studii de cercetare și proiecte demonstrative privind biodiversitatea, stocurile de carbon, biodiversitatea la nivelul solurilor forestiere, incendiile forestiere, ozonul, schimbările climatice, diversitatea genetică, ciupercile, lichenii și alte aspecte legate de păduri.

În ceea ce privește incendiile forestiere, în cadrul acestei acțiuni a fost instituit și dezvoltat sistemul european de informații privind incendiile forestiere (EFFIS). Trebuie semnalate în special modulele care au fost create privind Natura 2000 și pădurile, emisiile în atmosferă estimate sau eroziunea solului în urma incendiilor. Prin urmare, EFFIS reprezintă în prezent un element central al monitorizării incendiilor forestiere la nivel european, iar menținerea sa este asigurată până la sfârșitul anului 2010 prin intermediul unui proiect pilot solicitat de Parlamentul European.

PREZENTARE GENERALă A REGULAMENTULUI FOREST FOCUS

După expirarea, la sfârșitul lui 2002, a Regulamentului (CEE) nr. 3528/86 privind protecția pădurilor din Comunitate împotriva poluării atmosferice[3] și a Regulamentului (CEE) nr. 2158/92 privind protecția pădurilor din Comunitate împotriva incendiilor[4], s-a instituit Regulamentul Forest Focus, pentru o perioadă de patru ani. Acesta avea ca scop asigurarea continuării și dezvoltării pe termen lung a acestei monitorizări comune.

Bugetul global prevăzut pentru implementarea acțiunii Forest Focus în cursul acestei perioade era de 65 milioane EUR.

S-au încheiat 123 de acorduri între 41 de autorități competente[5] desemnate de statele membre și Comisia Europeană, după cum se arată în secțiunea 3.

Autoritățile naționale au elaborat programe la nivel național pe doi ani pentru 2003-2004 și 2005-2006[6], cuprinzând descrierea activităților și studiilor ce urmau să fie realizate.

Acțiunea permitea o finanțare de până la 50% din partea UE pentru activitățile de monitorizare, dezvoltarea EFFIS, studii referitoare la incendii, campanii de sensibilizare, programe speciale de formare și măsuri de prevenire a incendiilor. Evaluarea acțiunii și studiile realizate pentru identificarea de noi activități de monitorizare au fost, de asemenea, cofinanțate în procent de până la 50%.

Studiile, experimentele și proiectele demonstrative realizate în vederea dezvoltării în continuare a acțiunii, a promovării colectării și furnizării de date armonizate și a îmbunătățirii evaluării și calității datelor au fost cofinanțate în procent de până la 75% din costuri.

Pe lângă programele naționale, 16% din buget era alocat următoarelor activități Forest Focus:

- Centrul Comun de Cercetare al Comisiei (CCC) a furnizat sprijin științific și tehnic general, a creat și administrat baza de date Forest Focus, a coordonat Centrul european de date privind pădurile (EFDAC), a întreținut și ameliorat EFFIS și a coordonat studii, experimente și proiecte demonstrative;

- acordul cu Programul de cooperare internațional privind evaluarea și supravegherea efectelor poluării atmosferice asupra pădurilor al CEE-ONU (PCI Păduri[7]), care avea ca scop reunirea datelor colectate de rețeaua de nivel I.

- acordul cu Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind elaborarea raportului „State of forests and sustainable forest management in Europe 2007”[8] („Situația pădurilor și managementul durabil al pădurilor în Europa, 2007”).

- realizarea raportului intermediar „Development and review of the Forest Focus scheme”[9] („Evoluția și evaluarea acțiunii Forest Focus”).

- organizarea de reuniuni și conferințe pentru diseminarea rezultatelor obținute în urma activităților finanțate în cadrul acțiunii[10].

REZULTATE

Baza de date Forest Focus

Unul dintre principalele rezultate ale acțiunii Forest Focus a constituit-o baza de date Forest Focus, care conține informații privind efectele poluării aerului asupra pădurilor. Acestea constau în date cu privire la starea coroanei (decolorare și defoliere) pe cele 6 000 de parcele din rețeaua de nivel I și pe cele 800 de parcele din rețeaua intensivă de nivel II. În cadrul studiului intensiv s-au colectat și inclus în baza de date, de asemenea, date privind creșterea, soluția solurilor, depunerile, vegetația de la sol și chimia foliară.

Din motive de protecție a datelor, datele validate pentru parcele nu pot fi dezvăluite decât autorităților competente. Informațiile referitoare la datele agregate sunt disponibile și pot fi accesate în EFDAC; de asemenea, au fost elaborate și puse la dispoziția publicului larg o serie de rapoarte privind sănătatea pădurilor și monitorizarea pădurilor, de exemplu rapoarte ale CCC și rapoarte anuale ale PCI Păduri.

O primă evaluare a datelor privind monitorizarea extensivă de „nivel I” oferă informații asupra defolierii și decolorării coroanelor, precum și cu privire la tendințele acestor parametri în timp, ca indicatori ai stării de sănătate a pădurii.

Măsurătorile și observațiile efectuate pe parcelele de nivel II intensiv au generat cunoștințe privind:

- Gradul mediu de defoliere al principalelor specii de conifere și de foioase, care arată o tendință generală stabilă la nivelul UE, cu variații locale legate de perioadele de secetă, temperaturi ridicate extreme etc.

- Nivelurile pH-ului în stratul mineral superior al parcelelor, valorile variind în funcție de locul unde se află parcelele.

- Concentrațiile medii de depuneri de sulf, care arată o scădere în general cu 25% în 2005 față de 2000, în timp ce aporturile medii de azot au rămas aproape neschimbate în decursul aceleiași perioade[11].

- Dimensiunile arborilor și creșterea pădurii pe fiecare parcelă în parte, măsurate la fiecare cinci ani.

- Date meteorologice (temperatura medie și precipitațiile anuale totale), urmărite pentru a oferi informații cu privire la influența lor asupra stării pădurilor și pentru a explica variațiile locale punctuale atunci când au loc evenimente extreme.

- Vegetația de la sol, bogăția în specii de plante (măsurată pe baza numărului de specii raportate per strat: arbori, arbuști, ierburi și mușchi) și evoluția acestui indicator în timp.

Rezultatele perioadei 2003-2006, împreună cu informațiile anterioare obținute în urma monitorizării pădurilor în perioada 1986-2002, permit evaluarea situației actuale și a evoluției stării de sănătate a pădurilor prin observarea stării coroanei arborilor. Indicatorul referitor la starea coroanei a arătat o deteriorare a stării pădurilor în 2003, când condiții extreme de uscăciune și căldură au afectat Europa, și o ușoară redresare a gradului de defoliere în anii care au urmat, în funcție de speciile avute în vedere și de regiune.

Obiectivul inițial al rețelei intensive era extrapolarea rezultatelor pentru a se obține informații reprezentative la nivelul întregii UE. Acest obiectiv nu a putut fi atins din cauza faptului că sistemului de nivel II îi lipsea precizia statistică. Obținerea de rezultate la nivelul UE în urma monitorizării intensive necesită încă cercetare.

Baza de date Forest Focus a fost deja utilizată pentru modelarea adecvării habitatului pentru speciile dominante de arbori și evoluția vegetației în cadrul unor scenarii climatice viitoare[12]. Întrucât condițiile climatice se schimbă în timp, aceasta ne ajută să înțelegem modul în care speciile forestiere ar putea fi deplasate în cadrul UE. Datele din cadrul bazei de date ar putea fi folosite, de asemenea, în cadrul proceselor politice internaționale precum Convenția ONU privind diversitatea biologică, „Forest Europe” sau Convenția-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice.

Activitățile de prevenire a incendiilor forestiere și sistemul european de informații privind incendiile forestiere

Printre activitățile de prevenire a incendiilor forestiere cofinanțate în cadrul acțiunii Forest Focus s-au numărat construirea de poteci forestiere, drumuri, puncte de alimentare cu apă și parafocuri, curățarea și tăierea copacilor din zonele expuse riscului de incendiu, furnizarea de instalații de monitorizare și de echipamente de comunicare, organizarea de campanii de sensibilizare și de programe speciale de formare.

După cum s-a arătat în raportul intermediar privind implementarea din 2008, Comisia a creat, în colaborare cu statele membre, sistemul european de informații privind incendiile forestiere (EFFIS), în scopul punerii la dispoziție a unei platforme pentru schimburi cuprinzătoare și intensive de date și informații cu privire la monitorizarea și cartografierea incendiilor forestiere și a efectelor acestora asupra mediului.

În cadrul activităților EFFIS se publică rapoarte anuale privind incendiile, întocmite cu ajutorul celor mai afectate state membre, buletine informative, evaluarea daunelor în Natura 2000 și rapoarte de evaluare a daunelor provocate de furtuni referitoare la păduri[13]. De asemenea, EFFIS este utilizat de Centrul de monitorizare și informare al Comisiei pentru coordonarea operațiunilor de protecție civilă.

Studii

În cadrul acțiunii Forest Focus s-au cofinanțat 143 de studii și proiecte demonstrative, prevăzute în programele naționale[14]. Acestea aveau ca scop sporirea cunoștințelor privind incendiile forestiere, impactul schimbărilor climatice asupra biodiversității, schimbările climatice și relația acestora cu sechestrarea carbonului, solurile pădurilor, indicatorii de biodiversitate, ciupercile, lichenii și diversitatea genetică, managementul integrat al dăunătorilor, precum și alte aspecte legate de păduri.

Proiectul Biosoil, care are ca scop dezvoltarea monitorizării solurilor forestiere și a biodiversității[15], a reunit 59 de proiecte demonstrative, cofinanțate în procent de 75%. Acest proiect a fost împărțit în două module, unul pentru sol și unul pentru biodiversitate.

Biosoil a avut ca rezultat colectarea de informații privind biodiversitatea pădurilor de pe 3 379 de parcele de nivel I. Aceasta este prima dată când s-a realizat la nivelul UE un inventar al componentelor de biodiversitate ale pădurilor. S-au colectat informații armonizate cu privire la diametrul speciilor de arbori, înălțimea acestora, volumul de lemn mort, popularea, coronamentul și vegetația de la sol, precum și o descriere a clasificării pe tipuri de păduri. Parametrii fizico-chimici ai solului (adică pH-ul, conținutul de azot, stocul de carbon etc.), împreună cu indicatorii de biodiversitate colectați, sunt incluși în baza de date Biosoil administrată de CCC.

Pe lângă studiile elaborate în cadrul programelor naționale, CCC a lansat și coordonat 8 alte studii. Acestea s-au axat pe schimbările climatice, armonizarea inventarelor forestiere naționale, funcția de protecție a pădurilor, precum și o parte din studiul demonstrativ Biosoil.

EXECUțIA FINANCIARă

Defalcarea pe activități a fondurilor pentru perioada 2003-2006

Din bugetul total al acțiunii (65 milioane EUR), o sumă totală de 56 468 222 EUR a fost alocată pentru executarea programelor naționale. O sumă totală de 7 587 586 EUR a fost alocată pentru acordul cu Centrul Comun de Cercetare, pentru executarea evaluării intermediare a acțiunii, pentru acordul cu PCI Păduri și pentru diversele reuniuni și conferințe ale experților.

Din bugetul total alocat pentru implementarea acțiunii, suma cea mai mare a fost prevăzută pentru parcelele de monitorizare intensivă (peste 21 milioane EUR), urmate de studii și de proiectele demonstrative (17 milioane EUR) și, apoi, de activitățile de prevenire a incendiilor forestiere, împreună cu dezvoltarea EFFIS (peste 9 milioane EUR)[16].

Studiile și proiectele demonstrative privind biodiversitatea pădurilor, solul, nivelul carbonului, schimbările climatice, aspectele genetice etc. au reprezentat 30% din buget[17]. Aceasta reflectă importanța pe care sistemul Forest Focus a acordat-o, încă de la început, lărgirii sferei tradiționale de monitorizare a pădurilor cu privire la poluarea atmosferică și incendiile forestiere. Proiectul Biosoil privind solul și biodiversitatea pădurilor a primit 10 milioane EUR: 9 milioane EUR pentru partea privind solul și aproximativ 1 milion EUR pentru biodiversitate.

Cheltuielile și folosirea fondurilor în cadrul acțiunii Forest Focus

Se prevede că acțiunea va lua sfârșit, din punct de vedere tehnic și financiar, până la mijlocului anului 2010.

Rata medie de folosire a fondurilor de către programele naționale Forest Focus este de peste 86%, ceea ce poate fi considerat un succes al implementării acțiunii. Doar trei organisme competente au avut o rată de folosire a fondurilor mai mică, de sub 50%. Din cauza demarării cu întârziere a programului și din cauza sarcinii administrative generate de acest fapt, unele organisme competente s-au confruntat cu dificultăți în implementarea acțiunii, consecința fiind că unele dintre activități nu au fost, în cele din urmă, realizate.

În total, pentru acțiune s-au cheltuit 53 342 555,09 EUR. Activitățile prevăzute în programele naționale au reprezentat 45 772 306,10 EUR, iar pentru alte utilizări ale bugetului Forest Focus s-au cheltuit 7 570 248,99 EUR.

O analiză a cheltuielilor pe activitate[18] arată că cea mai mare parte a fondurilor (43%) a fost destinată monitorizării intensive a poluării aerului (rețea de nivel II). Următorul procent ca mărime, 32%, a fost cheltuit pentru studii și proiecte demonstrative. 11% s-au cheltuit pentru activități legate de incendiile forestiere. Rețeaua de monitorizare sistematică de nivel I a folosit doar 9% din bugetul total, iar un procent de 5% din buget a fost folosit pentru activități de coordonare și administrare.

Evaluarea cheltuielilor realizate de statele membre, precum și a activităților arată că majoritatea resurselor financiare au fost dedicate monitorizării intensive a stării de sănătate a pădurilor, urmată de elaborarea de studii și proiecte demonstrative, pe locul trei aflându-se activitățile de monitorizare a incendiilor.

CONCLUZII

În urma implementării acțiunii se pot trage o serie de concluzii:

- În primul rând, majoritatea resurselor financiare pentru monitorizarea pădurilor în UE au fost dedicate rețelei de monitorizare intensivă (nivel II). Această rețea nu oferă suficiente informații reprezentative privind starea pădurilor UE, iar resursele și fondurile folosite pentru această rețea sunt foarte ridicate.

- Monitorizarea tradițională a stării coroanelor se face deja de 20 de ani, de când pădurile UE au început să prezinte simptome de probleme cauzate de ploile acide. Cele mai recente rezultate au arătat că starea pădurilor este mai stabilă în ziua de astăzi și că nivelurile conținutului de sulf au scăzut, în timp ce azotul se menține la niveluri stabile. Starea coroanei mai poate fi considerată încă un indicator reprezentativ și rentabil al stării pădurilor. Cu toate acestea, informațiile pe care le oferă cu privire la starea de sănătate a pădurilor sunt reduse, acestea trebuind completate cu alte informații referitoare la deteriorările de ordin fizic.

- În viitoarele sisteme de monitorizare a pădurilor ar trebui incluși și alți indicatori, utilizând rețele care să ofere informații consecvente la nivelul UE.

- Monitorizarea solului și a biodiversității pădurilor ar trebui continuată în viitor, deoarece oferă informații esențiale pentru elaborarea politicilor UE, dar și deoarece contribuie la convenții internaționale precum UNFCCC sau CBD.

În ceea ce privește incendiile forestiere, în absența unui temei juridic, problema modului în care se poate asigura continuitatea EFFIS și a grupului de experți al Comisiei în domeniul incendiilor forestiere va trebui abordată în contextul noilor perspective financiare și al Cărții verzi privind protecția pădurilor și informarea în domeniul forestier[19]. Concluziile Consiliului din 11 iunie 2010[20], precum și cele din 26 aprilie 2010[21], care fac referire la acest aspect, oferă sprijin și orientări suplimentare Comisiei cu privire la continuarea gestionării datelor referitoare la păduri în cadrul sistemului EFFIS.

Regulamentul Forest Focus a fost abrogat în 2006 de Regulamentul (CE) nr. 614/2007 (Life+)[22]. Până în prezent, în temeiul Regulamentului Life+ se află în derulare un proiect de monitorizare a pădurilor, conceput pentru o perioadă de doar doi ani (2009 și 2010) și, spre deosebire de acțiunea Forest Focus, acesta se bazează pe o participare voluntară.

Pentru a demara o dezbatere cu privire la necesitățile în domeniul politicilor UE, la 1 martie 2010 Comisia Europeană a adoptat Cartea verde privind protecția pădurilor și informarea în domeniul forestier menționată mai sus. Aceasta prezintă situația actuală a pădurilor din UE și stabilește care sunt principalele provocări cu care se confruntă acestea în contextul schimbărilor climatice, făcând parte din măsurile luate ca urmare a Cărții albe privind adaptarea la schimbările climatice[23]. De asemenea, menționează sistemele existente de informare forestieră și instrumentele de protejare a pădurilor și ridică o serie de întrebări relevante pentru elaborarea de viitoare opțiuni de politică. Până la sfârșitul lunii iulie 2010 se află deschisă o consultare publică, la care prezentul raport ar putea contribui ca instrument de informare important, în scopul alimentării dezbaterii cu privire la protecția pădurilor și informarea forestieră.

În contextul etapelor care urmează Cărții verzi vor fi luate în considerare măsurile adoptate după Regulamentul Forest Focus, acțiunile mai recente din cadrul Life+ și aspectul mai larg al monitorizării pădurilor.

[1] JO L 324, 11.12.2003, p. 1.

[2] SEC(2008) 30; COM(2008) 6 final.

[3] JO L 326, 21.11.1986, p. 2. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 804/2002 (JO L 132, 17.5.2002, p. 1).

[4] JO L 217, 31.7.1992, p. 3. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 805/2002 (JO L 132, 17.5.2002, p. 3).

[5] SEC(2010) 978.

[6] A se vedea raportul intermediar privind implementarea, secțiunea „2.2 Funcționare” din COM(2008) 6 final și SEC(2008) 30.

[7] PCI păduri (Programul de cooperare internațional privind evaluarea și supravegherea efectelor poluării atmosferice asupra pădurilor) a fost lansat în 1985 în temeiul Convenției privind poluarea atmosferică transfrontalieră la mare distanță a Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) ca urmare a conștientizării publice sporite a posibilelor efecte negative ale poluării atmosferice asupra pădurilor. Parcelele de observare de nivel I și II sunt comune cu programul Forest Focus. În prezent, 40 de țări participă la PCI păduri. A se vedea, de asemenea: http://www.icp-forests.org/Political.htm

[8] http://www.mcpfe.org/filestore/mcpfe/publications/pdf/state_of_europes_forests_2007.pdf

[9] http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/final_report.pdf

[10] http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/biosoil_brochure2010.pdf

[11] The condition of forest in Europe. 2008 Executive Report .

[12] http://forest.jrc.ec.europa.eu/climate-change

[13] http://effis.jrc.ec.europa.eu/reports

[14] A se vedea anexa I privind studiile C Forest Focus.

[15] http://biosoil.jrc.it/

[16] SEC(2010) 978.

[17] SEC(2010) 978.

[18] Cifrele finale au fost colectate la 15 martie 2010 și iau în considerare toate plățile finale executate până la acea dată, sub rezerva unor posibile audituri viitoare, precum și estimări privind ultimele plăți restante.

[19] COM(2010) 66.

[20] Concluziile Consiliului privind protecția pădurilor și informarea în domeniul forestier în UE - documentul 11037/10 al Consiliului.

[21] Concluziile Consiliului referitoare la prevenirea incendiilor forestiere în cadrul Uniunii Europene, documentul 7788/10 al Consiliului.

[22] JO L 149, 9.6.2007, p. 1.

[23] COM(2009) 147.