C 404/24

Avizul Comitetului European al Regiunilor — O bioeconomie durabilă pentru Europa: consolidarea legăturilor dintre economie, societate și mediu

(2019/C 404/05)

Raportor : Jácint HORVÁTH (HU-PSE), membru al Consiliului Local Nagykanizsa Document de referință : O bioeconomie durabilă pentru Europa: consolidarea legăturilor dintre economie, societate și mediu COM(2018) 673 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații generale

1. salută Comunicarea Comisiei Europene intitulată „ O bioeconomie durabilă pentru Europa: consolidarea legăturilor dintre economie, societate și mediu ”, care propune un plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Strategiei UE reînnoite în domeniul bioeconomiei pentru anii următori. Comitetul Regiunilor poate juca un rol esențial ca instrument de dialog cu Comisia Europeană;

2. consideră că planul de acțiune publicat este suficient de ambițios și că punerea în aplicare a acțiunilor pe care le conține este esențială pentru un ritm adecvat de dezvoltare a bioeconomiei europene;

3. consideră, de asemenea, că dezvoltarea bioeconomiei are un potențial foarte mare de creștere economică și de ocupare a forței de muncă și subliniază că acest potențial nu poate fi exploatat decât dacă actorii regionali și locali cooperează strâns pe teren și urmăresc obiective comune; Comitetul subliniază și importanța bioeconomiei durabile pentru atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă;

4. este ferm convins că inițiativele europene, naționale, regionale și locale în domeniul bioeconomiei trebuie armonizate prin valorificarea guvernanței pe mai multe niveluri, astfel încât să se creeze condiții optime pentru dezvoltarea bioeconomiei în Europa. În plus, și în ceea ce privește bioeconomia, nivelul local și regional joacă un rol important în promovarea cooperării dintre universități, industrie, guvern și societatea civilă, datorită modelului „elice cvadruplă”;

5. subliniază posibilitățile imense de dezvoltare a bioeconomiei în perioada 2021-2027. Autoritățile locale și regionale sunt esențiale pentru punerea în aplicare a politicii de coeziune a UE și a unui număr mare de strategii regionale de specializare inteligentă, care permit cofinanțarea programelor și a proiectelor care consolidează bioeconomia;

6. constată, de asemenea, că Comisia prevede, începând din 2021, obligativitatea elaborării planurilor de acțiune pentru bioeconomie la cel mai adecvat nivel teritorial – prin consolidarea rolului autorităților locale și regionale – și a gestionării programelor într-o cooperare cât mai strânsă cu sectoarele și cu cetățenii implicați, în conformitate cu principiul subsidiarității și al guvernanței pe mai multe niveluri. Pentru realizarea unei bioeconomii durabile și circulare, este necesar ca activitățile să fie solid ancorate la nivel regional și local, având în vedere că populațiile locale sunt familiarizate cu lanțurile valorice existente în cadrul regiunilor. Regiunile investesc în serviciile și capacitățile de bază, astfel încât abordarea locală și regională să asigure o legătură solidă cu particularitățile și specializările regionale;

7. consideră că, pentru a pune în aplicare cu succes viziunea privind o extindere cât mai mare a bioeconomiei, este necesar să se revizuiască cu regularitate cadrul juridic, pentru a elimina obstacolele juridice din calea investițiilor;

8. este convins că dezvoltarea unei bioeconomii europene durabile va duce la crearea de locuri de muncă, în special în zonele rurale și de coastă, prin participarea sporită a producătorilor primari la bioeconomiile lor locale. Potrivit estimărilor din sector, în industriile bioeconomice ar putea fi create, până în 2030, un milion de noi locuri de muncă;

9. solicită ferm tuturor țărilor UE să își stabilească, până în 2021, o strategie națională în domeniul bioeconomiei, în cadrul planificării următorului cadru financiar multianual pentru perioada 2021–2027, pentru a facilita astfel posibilitățile de coordonare a programelor de dezvoltare;

10. încurajează toate regiunile Europei, întrucât acestea reprezintă unul dintre cele mai adecvate niveluri teritoriale pentru punerea în aplicare a unor strategii de dezvoltare a bioeconomiei, ca, până cel târziu la sfârșitul anului 2024, să elaboreze planuri de acțiune în domeniul bioeconomiei sau să prevadă un capitol separat privind bioeconomia în strategia lor globală de dezvoltare. De asemenea, Comitetul consideră că, deoarece limitele de natură ecologică ale bioeconomiei depășesc limitele administrative, ar putea fi avute în vedere și strategii interregionale, menite să consolideze cooperarea transfrontalieră și interregională (parteneriate, rețele) cu regiunile ce au un profil similar. În același timp, parteneriatele din domeniul bioeconomiei ar trebui promovate în cadrul strategiilor macroregionale și al strategiilor pentru bazinele maritime;

11. dorește ca, în viitor, creșterea achizițiilor publice ecologice să fie cât mai puternică în Uniunea Europeană și subliniază că dezvoltarea bioeconomiei este esențială în acest scop. Subliniază, în acest sens, că achizițiile publice reprezintă un instrument important care poate sprijini dezvoltarea de produse și soluții din surse biologice. Adeseori, sprijinul și facilitarea acestora presupune un sprijin de la nivel european, sub forma unor standarde de proiectare ecologică, a unor norme specifice, a unor declarații de mediu pentru produse și a unor strategii pentru măsurile de dezvoltare;

12. constată cu îngrijorare că, potrivit unui document recent elaborat de Centrul Comun de Cercetare, „în perioada 2015-2030, aproximativ 11 % (peste 20 de milioane de hectare) de teren agricol din UE sunt expuse unui risc potențial considerabil de abandon din cauza unor factori ce țin de caracterul adecvat al terenurilor, de structura exploatațiilor agricole și de viabilitatea agricolă, de populație și de specificul regional” ( 1 ) . Având în vedere cele de mai sus, Comitetul subliniază potențialul important al terenurilor agricole abandonate pentru intensificarea producției de diferite tipuri de bioresurse, cu condiția ca această utilizare diversificată să nu pună în pericol terenurile agricole de mare valoare naturală și nici să nu reducă biodiversitatea și potențialul de refacere și restaurare ecologică a habitatelor;

13. reamintește că, într-un aviz precedent privind reforma politicii agricole comune ( 2 ) , CoR a subliniat că, în ceea ce privește mediul și alimentația, suprafața exploatată în statele membre în cadrul agriculturii biologice sau cel puțin 30 % din suprafața agricolă utilă din statele membre ar trebui dublată în comparație cu anul 2017;

14. este de acord cu concluziile raportului privind evaluarea intermediară a Strategiei UE pentru păduri, potrivit cărora revizuirea strategiei pentru păduri ar trebui coordonată cu reforma strategiei în domeniul bioeconomiei. Trebuie asigurată coerența între diferitele politici ale UE în cadrul dezvoltării bioeconomiei forestiere și al promovării inovării;

Consolidarea și extinderea sectoarelor bioeconomice, deblocarea investițiilor și a piețelor

15. consideră că inovațiile din domeniul bioeconomiei atrag în prezent investitori în întreprinderi doar dacă acestea sunt legate de dezvoltarea de produse cu valoare adăugată ridicată. Pentru a dezvolta tehnologii pentru produsele bazate pe resurse bio, care au o valoare de piață mai mică, dar care sunt menite să înlocuiască produsele obținute din resurse fosile, ar fi necesar să se ajusteze schemele de sprijin. Resursele bioenergetice presupun mecanisme mai clare de stabilire a prețurilor, fără să se specifice în detaliu scopul în care vor fi utilizate resursele. Stabilirea coerentă a prețurilor pentru combustibilii fosili este o condiție prealabilă pentru competitivitatea bioeconomiei;

16. este de părere că, pentru organizațiile implicate în cercetarea, dezvoltarea și fabricarea de produse din surse regenerabile, instituirea unui sistem armonizat de reglementare a normelor referitoare la produsele care pot fi fabricate într-un mod durabil și la deșeurile rezultate din acestea, precum și garantarea stabilității acestui sistem în întreaga Uniune Europeană, ar reprezenta un important pas înainte;

17. solicită Comisiei Europene să sprijine procesele din cadrul producției și vânzării de bioproduse în statele membre ale UE, precum și multiplicarea tehnologiilor în domeniul bioeconomiei durabile. UE ar trebui să se profileze ca lider în acest sector, dezvoltând tehnologii bioeconomice de ultimă generație, cu scopul de a promova crearea de locuri de muncă și de a garanta aprovizionarea cu produse din surse biologice de înaltă calitate;

18. subliniază că normele aplicabile ar trebui să evite sarcinile administrative excesive pentru utilizatorii de bioresurse. În prezent, astfel de obligații de raportare privind durabilitatea și parametrii economici (inclusiv ai partenerilor de afaceri) sunt impuse atât prin normele privind ajutoarele de stat, cât și prin Directiva privind energia din surse regenerabile (RED II). În același timp trebuie evitată și microgestionarea utilizării unor resurse biologice diferite, atât timp cât resursele îndeplinesc cerințele privind reducerea impactului climatic și de îmbunătățire a durabilității. În special biorafinăriile sunt cele care utilizează diferite fluxuri de resurse în diverse scopuri, inclusiv pentru biocombustibili;

19. consideră că dezvoltarea bioeconomiei, în special în regiunile mai puțin dezvoltate, este legată de proiecte concrete și că evoluția acesteia poate fi urmărită prin realizarea unor inovații importante. În ceea ce privește BIOEAST și alte inițiative similare care implică mai multe state membre, CoR propune ca Comisia Europeană să încurajeze consolidarea sinergiilor pozitive prin intermediul programelor și al subvențiilor tematice. Este important ca interconexiunea dintre activitățile de transfer tehnologic și resursele de biomasă ale regiunilor să permită obținerea de rezultate vizibile și pentru societate, care să demonstreze că bioeconomia durabilă reprezintă nucleul economiei circulare;

20. consideră că se impune o adaptare a Directivei privind impozitarea energiei și a normelor privind ajutoarele de stat, pentru a accelera tranziția energetică și pentru ca energia din surse regenerabile să devină mai competitivă în raport cu combustibilii fosili, fără ca acest ajutor să fie considerat ajutor de stat ilegal;

21. salută faptul că Comisia Europeană intenționează să înființeze în următorii ani un instrument de susținere a politicilor care vizează eliminarea dezechilibrelor teritoriale în domeniul bioeconomiei, subliniind în același timp că funcționarea acestui instrument trebuie asigurată cel puțin până la sfârșitul anului 2027 pentru a reduce în mod eficient disparitățile teritoriale apărute în trecut în acest domeniu;

22. salută faptul că biotehnologia a fost inclusă în strategiile de specializare inteligentă (RIS3) ale mai multor țări din UE. Elaborarea unor strategii de specializare inteligentă a fost o condiție ex ante pentru obținerea accesului la fondurile europene de cercetare, dezvoltare și inovare (CDI) din perioada de programare 2014-2020; aceste strategii sunt, în același timp, instrumente politice care, oferind o imagine a caracteristicilor regionale și teritoriale ale sectoarelor și ale priorităților tehnologice, constituie puncte de reper pentru punerea în aplicare a politicilor. În plus, consideră că RIS3 regionale legate de bioeconomie sunt mai eficiente dacă se bazează pe eforturi coordonate atât între regiunile învecinate, cât și la nivelul statelor membre, pentru a proteja mediul pe termen lung și a păstra biodiversitatea, valorificând potențialul bioeconomiei;

23. CoR consideră că este necesar să se consolideze sprijinul pentru biotehnologie, atât în ceea ce privește prioritățile în domeniul cercetării și inovării (C+I), cât și prioritățile de investiții. Datorită bazei sale de cunoștințe și instrumentelor sale, biotehnologia poate, întrucât constituie legătura dintre etapele de tratare a biomasei, nu numai să reducă efectele negative asupra mediului, ci și să promoveze dezvoltarea durabilă a industriilor bioeconomice;

24. sprijină acțiunea 1.5 din planul de acțiune, care prevede dezvoltarea a 300 de noi biorafinării durabile ( 3 ) . CoR propune ca, pe baza datelor din sistemul unic de indicatori de monitorizare, la înființarea unei noi biorafinării, regiunile mai puțin dezvoltate în materie de bioeconomie să fie ajutate să își recupereze decalajul, în conformitate cu normele și subvențiile din cadrul PAC și din cadrul celui de-al 9-lea program-cadru. Introducerea inovațiilor tehnologice și dezvoltarea sistemelor conexe de transfer de cunoștințe vor permite să se asigure exploatarea rațională din punct de vedere ecologic a potențialului ecosistemelor, ceea ce poate duce la dezvoltarea unor lanțuri valorice durabile de biomasă;

25. consideră că, pentru a optimiza, transforma și integra lanțurile de valori, este esențială implicarea activă a actorilor locali și regionali, în special a IMM-urilor, astfel încât să fie antrenat întregul lanț de afaceri, dincolo de nivelul producătorilor primari. Este esențial să se sprijine angajarea IMM-urilor în procesele de tranziție către bioeconomie în ceea ce privește tehnologia și desfășurarea afacerilor;

Răspândirea rapidă a bioeconomiilor locale în toată Europa

26. recomandă Comisiei Europene să acorde o atenție deosebită informării responsabililor din cadrul administrațiilor din orașe și din zonele rurale, pentru ca aceștia să integreze posibilitățile de producție și de transformare a biomasei în procese de planificare strategică și bugetare pe termen lung;

27. subliniază că, prin intermediul cooperării reciproce, consultările dintre regiunile învecinate ar trebui să permită dezvoltarea tehnologiilor și a soluțiilor pentru agricultura biologică circulară;

28. este de părere că orașele ar trebui să devină centre importante ale bioeconomiei circulare. Gestionarea circulară a materialelor și reciclarea (sau, acolo unde este posibil, revalorificarea) deșeurilor, inclusiv a deșeurilor organice, în orașe sunt de o importanță majoră, iar punerea în aplicare a acestora necesită nu numai infrastructuri și sisteme de colectare, tratare și reciclare (sau revalorificare), ci și sensibilizarea populației. CoR solicită Comisiei Europene să prevadă, într-un mod coordonat, resursele necesare în acest sens, inclusiv dezvoltarea comună și complementară a adaptărilor tehnologice și a sistemelor de transfer de cunoștințe;

29. consideră, în special, că, într-adevăr, definirea responsabilităților administrative nu este prevăzută în strategie sau în planul de acțiune în domeniul bioeconomiei. Pentru realizarea proceselor elaborate în cadrul planului de acțiune, trebuie atribuite responsabilități clare actorilor relevanți, cu respectarea deplină a guvernanței pe mai multe niveluri, pentru a se asigura punerea în aplicare efectivă și eficientă a fiecărui element al strategiei;

30. consideră că este necesar să se armonizeze legislația, având în vedere că cele 28 de state membre aplică norme diferite în ceea ce privește fluxurile de biomasă, care constituie principalele materii prime pentru lanțurile valorice relevante ale bioeconomiei, și fluxurile de deșeuri rezultate din prelucrarea acestora;

31. este de părere că organizațiile (precum ECRN), platformele (precum BIC) și organizațiile clusterelor, care pot maximiza potențialul rezultatelor și al cunoștințelor dobândite și pot combina inițiativele locale și regionale, au capacitatea de a promova în mod eficient procesul bioeconomiei. În viitor, va fi deosebit de important ca acestea să fie integrate în sistemele de transfer de cunoștințe;

Înțelegerea limitelor ecologice ale bioeconomiei

32. propune ca limitele ecologice și ecosistemele, mai degrabă decât limitele administrative, să servească drept bază pentru evaluarea potențialului de producție a biomasei. Pentru a realiza obiectivele planului de acțiune, ar fi necesar să se evalueze cu precizie cantitățile de biomasă produse și ca acestea să fie înregistrate într-un sistem unic. Acest lucru necesită o cooperare coordonată între regiuni, iar elaborarea și definirea metodelor standardizate de măsurare și de control sunt esențiale pentru această evaluare;

33. salută sprijinul acordat de Comisia Europeană, în conformitate cu acțiunea 3.2 din planul de acțiune, dezvoltării sistemelor de cartografiere și statistice pentru monitorizarea ecosistemelor. Totuși, CoR propune dezvoltarea și implementarea unui sistem european uniform de indicatori pentru monitorizarea producției de biomasă. Punerea în aplicare a unui cadru unic de informare este de o importanță primordială pentru implementarea tehnologiilor de post-tratare și pentru optimizarea funcționării acestora din punctul de vedere al eficienței energetice, al protecției mediului și al logisticii biomasei;

34. recomandă stabilirea unui sistem unic de indicatori care să ofere informații cu privire la activitățile regiunilor prin intermediul indicatorilor de bază și specifici. În ceea ce privește indicatorii de bază, se recomandă monitorizarea următorilor parametri: 1. PIB per regiune (% din PIB-ul național); 2. activitate internațională în domeniul cercetării și inovării; 3. economisirea de combustibili fosili ( saving fossil fuels ); 4. reducerea emisiilor, în special a emisiilor de amoniac (NH 3 ) și a emisiilor de gaze cu efect de seră (GHG – green house gas ) (CO 2 , CH 4 ); 5. producția de energie din surse regenerabile (în acest caz, se propune standardizarea dimensiunii măsurătorilor). Indicatorii specifici care pot caracteriza performanțele regiunilor în conformitate cu planul de acțiune și cu strategia în domeniul bioeconomiei ar fi următorii: 1. numărul de noi locuri de muncă (în raport cu dezvoltarea bioeconomiei); 2. rolul bioeconomiei în ceea ce privește performanțele regionale; 3. amploarea eforturilor de menținere și dezvoltare a biodiversității (fonduri alocate); 4. conservarea mediului și reducerea cantității de deșeuri;

35. consideră că extinderea sistemelor transfrontaliere de sprijinire a proceselor de inovare și a posibilităților de cooperare, concepute special pentru a sprijini dezvoltarea bioeconomiei, contribuie în mod eficient la coordonarea transfrontalieră a strategiilor din regiunile învecinate. Cooperarea axată pe abordări ecologice, sociale și economice similare poate orienta specializarea formărilor la nivel local și poate avea un impact pozitiv asupra ratelor de ocupare a forței de muncă din sectoare;

36. recomandă să se promoveze mecanismele care permit realizarea compromisurilor între biodiversitate și producție și să se caute sinergii între diferitele politici. Accelerarea schimbărilor climatice conduce, de asemenea, la schimbări la nivel microregional;

37. solicită crearea unui cadru global de dezvoltare, care să contribuie la coordonarea măsurilor de politică în domeniul climei la nivelul Uniunii, pentru a lupta împotriva pierderii biodiversității și împotriva schimbărilor de mediu, conservând și îmbunătățind resursele și fertilitatea solurilor;

38. salută elaborarea unei strategii în domeniul bioeconomiei, care respectă obiectivele de durabilitate și care include un plan de acțiune bazat pe protecția zonelor de producție împotriva supraexploatării, în paralel cu valorizarea potențialului biomasei. Comitetul Regiunilor salută, de asemenea, protecția resurselor pe care se bazează producția și invită Comisia Europeană să garanteze regiunilor un nivel mai ridicat de egalitate în ceea ce privește accesul la fondurile destinate sensibilizării;

Probleme legate de finanțarea bioeconomiei

39. salută faptul că obiectivul propunerilor Comisiei Europene privind următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2021-2027 este acela de a da un impuls puternic inovării și cercetărilor sistemice în domeniile și sectoarele acoperite de bioeconomie; în special, este prevăzut să se aloce un buget de 10 miliarde EUR ( 4 ) , aproximativ 10 % din buget, pentru clusterul „Alimente și resurse naturale” din programul Orizont Europa ( 5 ) . Comitetul salută în special și adăugarea unor „soluții ecologice durabile, circulare și favorabile incluziunii” la cele opt domenii de parteneriat ale programului;

40. subliniază totuși că dezvoltarea bioeconomiei necesită o abordare globală, ceea ce înseamnă, de asemenea, că finanțarea acesteia necesită recurgerea simultană și coordonată la diferite surse. Comitetul consideră că este necesar, la nivelul Comisiei Europene, să se îmbunătățească complementaritatea unor instrumente financiare și să se dezvolte instrumente adecvate pentru coordonarea resurselor din cadrul Fondului european de dezvoltare regională, al Fondului social european Plus, al Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime, al politicii agricole comune, precum și a resurselor disponibile pentru cercetare și inovare și a instrumentelor financiare din cadrul programului InvestEU, pentru a permite statelor membre și regiunilor să utilizeze pe deplin fondurile disponibile pentru a asigura sprijinirea bioeconomiei;

41. insistă asupra importanței care trebuie acordată programului InvestEU ca viitoare sursă de finanțare pentru bioeconomie. Prin urmare, solicită ca bioeconomia să rămână o zonă-țintă de finanțare și să fie în continuare unul dintre domeniile finanțate prin programul InvestEU;

42. reiterează faptul că obiectivul de a utiliza 25 % din cheltuielile bugetului UE pentru realizarea obiectivelor în domeniul climei nu este suficient pentru a îndeplini obiectivele Acordului de la Paris. CoR menționase deja în avizul său referitor la Pachetul privind cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027 ( 6 ) că propunerea privind viitoarele perspective financiare ar trebui să vizeze creșterea la peste 30 % a nivelului cheltuielilor care contribuie la decarbonizarea sectorului energetic, al industriei și transporturilor și la tranziția către o economie circulară. Aceste obiective permit dezvoltarea bioeconomiei într-un ritm adecvat;

43. reiterează că propunerea Comisiei Europene privind un regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa include justificarea pentru măsurile specifice în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii în ceea ce privește accesul acestora la programele orizontale ale Uniunii, având în vedere situația lor structurală, socială și economică. CoR regretă faptul că această recunoaștere nu este reflectată în textul propus; prin urmare, va fi foarte dificil ca programul să țină seama de particularitățile acestor regiuni și de avantajele unice pe care acestea le posedă, ca bancuri de testare pentru cercetare și inovare în domenii precum bioeconomia sau schimbările climatice, în conformitate cu strategiile lor de specializare inteligentă;

Educație, formare și sensibilizare privind bioeconomia

44. este îngrijorat de faptul că, potrivit statisticilor, vârsta medie a producătorilor și a antreprenorilor care își desfășoară activitatea în domeniul bioeconomiei crește în fiecare an. Se poate afirma că, în lipsa reînnoirii populației îmbătrânite și a transferului de cunoștințe, precum și a dobândirii noilor abilități și competențe necesare, aprovizionarea viitoare cu alimente de calitate și în cantitate suficientă – și tot mai mare – este amenințată. Ar trebui să se acorde prioritate dezvoltării unor sisteme adecvate de transfer de cunoștințe în sectoarele bioeconomiei și dimensiunilor inovatoare, socială, economică și ecologică ale conectivității intersectoriale;

45. consideră că forța de muncă necesară pentru lanțurile valorice durabile bazate pe resurse bio, adaptate ecosistemului, va fi disponibilă pe termen lung dacă ne angajăm să răspundem nevoilor specifice legate de forța de muncă din sectoarele bioeconomiei prin intermediul unor module de educație progresive și coerente, începând cu școala primară, precum și a unor module de formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții, elaborate de statele membre pe baza metodei deschise de coordonare. CoR consideră că dezvoltarea acestor module este indispensabilă, deoarece cunoștințele în materie de cultură ecologică și durabilitate trebuie să fie transferate la fiecare nivel de educație, inclusiv în cadrul formării și învățării pe tot parcursul vieții. Invită, în acest sens, Comisia Europeană să faciliteze identificarea și definirea în comun de către statele membre a obiectivelor comune, precum și a mijloacelor de realizare a acestora la nivelul UE;

46. subliniază faptul că crearea cererii de pe piața produselor bazate pe resurse bio este esențială pentru dezvoltarea bioeconomiei. Atrage atenția asupra necesității de a întreprinde acțiuni și activități de sensibilizare, dar și de a sprijini cererea, fapt care necesită existența unei cooperări între Comisia Europeană, regiuni și municipalități.

Bruxelles, 26 iunie 2019. Președintele Comitetului European al Regiunilor Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Agricultural Land Abandonment in the EU within 2015-2030 (Abandonarea terenurilor agricole în UE în perioada 2015-2030), JRC Policy Insights (octombrie 2018), accesibil la adresa: https://ec.europa.eu/jrc/sites/jrcsh/files/jrc113718.pdf

(2) Avizul CoR pe tema „Reforma PAC” (COR-2018-03637).

(3) OCDE, Meeting Policy Challenges for a Sustainable Bioeconomy (Cum răspundem provocărilor legate de politică pentru o bioeconomie durabilă?), 2018, ISBN 9789264292345; BIO-TIC, O foaie de parcurs pentru un sector industrial al biotehnologiei prosper în Europa, 2015.

(4) COM(2018) 435 final, 7 iunie 2018: Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa și de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare.

(5) COM(2018) 321 final, 2 mai 2018: Un buget modern pentru o Uniune care protejează, capacitează și apără – Cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027.

(6) COR-2018-02389.