Am identificat cinci provocări:

Pentru a realiza acest lucru, trebuie să asigurăm lansarea sistemului de brevete unitare. Acest lucru va crea un ghișeu unic pentru întreprinderi, simplificând în mod considerabil brevetarea în UE, sporind transparența și facilitând acordarea de licențe. Obținerea unui brevet unitar (care acoperă până la 25 de state membre) și menținerea acestuia pe o durată tipică va costa în jur de 10 000 EUR, aproape de șase ori mai puțin decât obținerea și menținerea unei protecții echivalente în ziua de astăzi. În plus, litigiile centralizate în fața noii Curți Unice în materie de Brevete vor îmbunătăți securitatea juridică și vor evita lansarea unor proceduri paralele în mai multe state membre, reducând considerabil cheltuielile de judecată. Sistemul de brevete unitare va constitui astfel un instrument esențial pentru redresarea industrială a UE, în special pentru ecosistemele energiei din surse regenerabile, electronicelor, industriei aerospațiale și a apărării și mobilității.

·Pe termen scurt, împreună cu EUIPO, va oferi sprijin financiar sau vouchere de proprietate intelectuală pentru IMM-urile afectate de criza provocată de pandemia de COVID-19, ajutându-le să își gestioneze portofoliile de proprietate intelectuală. Această schemă, cu un buget de 20 de milioane EUR pentru un an, ar trebui să devină operațională începând de la 1 ianuarie 2021 și va acoperi rambursările parțiale pentru înregistrările de mărci și de desene și modele industriale și pentru o scanare privind proprietatea intelectuală (o analiză a activelor necorporale ale unei întreprinderi de către un profesionist și o serie de recomandări inițiale cu privire la modul de gestionare strategică a acestor active).

În plus, revoluția digitală necesită reflecție cu privire la ceea ce trebuie protejat și la modul de protecție. Tehnologiile de inteligență artificială creează noi opere și invenții. În unele cazuri, de exemplu în sectorul cultural, utilizarea de mașini inventive poate deveni o regulă. Aceste evoluții ridică problema protecției care ar trebui acordată produselor create cu ajutorul tehnologiilor de inteligență artificială. Discuții privind impactul inteligenței artificiale asupra DPI sunt în curs de desfășurare atât în Europa, cât și la nivel internațional (a se vedea secțiunea 6). Un studiu publicat astăzi subliniază necesitatea de a se face distincție între invențiile și creațiile generate cu ajutorul tehnologiilor de inteligență artificială și cele create exclusiv de tehnologiile de inteligență artificială. În timp ce invențiile și creațiile create în mod autonom de tehnologiile de inteligență artificială sunt încă în mare parte un subiect pentru viitor, Comisia consideră că sistemele de inteligență artificială nu ar trebui tratate ca autori sau ca inventatori. Această opinie este sprijinită, de asemenea, de direcția adoptată de OEB în cauza Dabus. Conform studiului, cadrul actual al UE privind proprietatea intelectuală și Convenția brevetului european par a fi adecvate, în linii mari, pentru a aborda provocările generate de invențiile și de creațiile dezvoltate cu ajutorul inteligenței artificiale. Cu toate acestea, persistă lacune în materie de armonizare și se pot face în continuare îmbunătățiri. Acestea trebuie abordate pentru ca excelența europeană să înflorească în domeniul inteligenței artificiale. Ca prim pas, Comisia va cartografia și va analiza toate aspectele și se va angaja în discuții cu părțile interesate. Dialogul la nivel de industrie menționat anterior ar putea reprezenta un forum util în acest context.

Europa are nevoie, de asemenea, de o nouă abordare a modului în care sunt protejate indicațiile geografice. Indicațiile geografice sunt denumiri de produse legate de mediul natural și de know-how-ul producătorilor locali. Ele fac parte din patrimoniul cultural al Europei și contribuie la durabilitatea socială, economică și de mediu a economiei rurale, fiind denumite uneori și „DPI rurale”. Indicațiile geografice prezintă o valoare economică majoră în sectorul agricol. În 2017, produsele agroalimentare și băuturile ale căror denumiri sunt protejate de UE ca indicații geografice au reprezentat o valoare a vânzărilor de 74,76 miliarde EUR în UE, precum și 7 % din totalul vânzărilor din sectorul european al alimentelor și al băuturilor. Mai mult, indicațiile geografice reprezintă 15,5 % din totalul exporturilor de produse agroalimentare ale UE, cu o marjă mai mare aplicată prețurilor de vânzare ale produselor cu denumiri protejate. Cu toate acestea, există încă un potențial neexploatat. Normele actuale de protecție și de asigurare a respectării protecției ar putea fi mai precise, iar rolurile statelor membre și ale Comisiei în cadrul procesului de înregistrare ar putea fi mai bine identificate. În plus, există diferite sisteme de indicații geografice pentru diferite tipuri de produse agricole. Pe baza rezultatelor evaluării continue, Comisia va analiza modalități de a consolida, a moderniza, a raționaliza și a aplica mai bine protecția indicațiilor geografice pentru produse agricole, pentru alimente, pentru vinuri și pentru băuturi spirtoase.

În Europa, acordarea de licențe obligatorii este reglementată în principal de legislația națională. Comisia invită statele membre să se asigure că instrumentele de care dispun sunt cât mai eficace posibil, de exemplu prin instituirea unor proceduri accelerate pentru eliberarea licențelor obligatorii în situații de urgență. În plus, ea consideră că este necesară o coordonare mai strânsă în acest domeniu, pentru a se evita efectele de denaturare a inovării și a comerțului. Coordonarea și schimbul de informații de timpuriu dintre statele membre, de exemplu cu privire la durata și la redevențele oricăror astfel de licențe, ar trebui să contribuie la obținerea unor beneficii maxime, evitând în același timp denaturările excesive. Comisia va analiza, împreună cu statele membre, posibilitatea de a crea un mecanism de coordonare de urgență, care să fie declanșat în cel mai scurt timp atunci când statele membre au în vedere eliberarea unei licențe obligatorii.

În fine, Comisia consideră că este necesar să se asigure faptul că există sisteme eficace de eliberare a licențelor obligatorii, care să fie utilizate ca mijloc de ultimă instanță și ca plasă de siguranță, atunci când toate celelalte eforturi de a pune la dispoziție proprietatea intelectuală au eșuat. Acordul OMC privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS) prevede posibilitatea, în condițiile enumerate, de a elibera licențe obligatorii, și anume autoritatea guvernamentală de a acorda permisiune unei părți care dorește să utilizeze o invenție brevetată fără consimțământul titularului brevetului. Procedura poate fi accelerată în caz de urgență națională. În combinație cu Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică, este clar că fiecare membru al OMC are nu numai dreptul de a acorda licențe obligatorii, ci și libertatea de a stabili motivele pe baza cărora se acordă astfel de licențe.

În economia actuală, un acces mai ușor și mai rapid la cunoștințe, la date și la tehnologii, inclusiv la cele protejate de proprietatea intelectuală, este esențial. O economie rezilientă, verde și competitivă are nevoie de instrumente care să faciliteze, în momente de criză, accesul la tehnologiile critice protejate de proprietatea intelectuală, care să faciliteze acordarea de licențe pentru drepturile de autor și brevetele esențiale pentru standarde și care să promoveze schimbul de date.

În plus, protecția proprietății intelectuale și difuzarea pe scară largă a noilor tehnologii vor continua să fie elemente centrale ale proiectelor importante de interes european comun (PIIEC-uri) legate de cercetare și inovare și ale finanțării în cadrul Fondului european de dezvoltare regională.

Pentru a facilita acordarea de licențe și partajarea proprietății intelectuale, este nevoie de mai multă transparență în ceea ce privește proprietatea și gestionarea tuturor tipurilor de proprietate intelectuală. Brevetul unitar va oferi un progres real în domeniul brevetelor.

Utilizarea de metadate de înaltă calitate și de noi tehnologii precum blockchain ar putea contribui, de asemenea, la obținerea unei mai mari transparențe și a unei mai bune gestionări a datelor privind drepturile, în special în ceea ce privește drepturile de autor, și la o identificare mai precisă a titularilor drepturilor.

Comisia lansează un studiu privind drepturile de autor și noile tehnologii, care se va axa pe gestionarea datelor privind drepturile de autor și pe inteligența artificială. Rezultatele acestui studiu ar trebui să fie disponibile în 2021. Comisia va colabora în continuare cu părțile interesate relevante pentru a promova calitatea datelor privind drepturile de autor și pentru a realiza o „infrastructură a drepturilor de autor” funcțională (de exemplu, îmbunătățirea informațiilor fiabile și actualizate privind titularii de drepturi, termenele și condițiile, precum și oportunitățile de acordare a licențelor) .

·Brevete esențiale pentru standarde

Brevetele esențiale pentru standarde (BES-uri) sunt brevete pentru tehnologii încorporate în standarde. Numărul de BES-uri și numărul de titulari de BES sunt în creștere (de exemplu, pentru standardele de conectivitate mobilă au fost declarate la ETSI peste 25 000 de familii de brevete de către un grup din ce în ce mai mare de titulari de BES, iar standardele tehnologice nou apărute conțin deseori BES-uri). BES-urile joacă un rol esențial în dezvoltarea tehnologiei 5G și a internetului obiectelor. Integrarea digitală a obiectelor, a dispozitivelor, a senzorilor și obiectelor de uz cotidian, cu aplicații care variază de la automobile, sănătate și energie conectate până la orașe inteligente, necesită soluții interoperabile bazate pe standarde.

În acest context, este esențial să existe norme stabile, eficiente și echitabile care să reglementeze acordarea de licențe pentru BES-uri. În pofida orientărilor furnizate în Comunicarea din 2017 privind BES-urile, unele întreprinderi continuă să întâmpine dificultăți în a ajunge la un acord cu privire la acordarea de licențe pentru BES-uri. Acest lucru poate conduce frecvent la litigii, în cadrul cărora titularii de brevete susțin că BES-ul lor a fost încălcat, iar cealaltă parte reclamă faptul că titularul brevetului a impus condiții inechitabile privind un contract de licență. Cu toate că, în prezent, cele mai mari litigii par să apară în sectorul autovehiculelor, ele ar putea să se extindă, deoarece acordarea de licențe pentru BES-uri este relevantă și pentru ecosistemele din domeniul sănătății, al energiei, al producției inteligente, al tehnologiilor digitale și al electronicelor.

Pe termen scurt, Comisia va facilita inițiativele conduse de industrie pentru a reduce fricțiunile și litigiile în rândul actorilor din anumite sectoare.

În paralel, pe baza abordării din 2017, Comisia va avea în vedere reforme pentru a clarifica și a îmbunătăți în continuare cadrul care reglementează declararea, acordarea de licențe și asigurarea respectării drepturilor în ceea ce privește BES-urile. De exemplu, Comisia va analiza posibilitatea creării unui sistem independent de verificare a caracterului esențial de către terți, pentru a ameliora securitatea juridică și pentru a reduce costurile aferente litigiilor. Eventualele reforme vor ține seama de experiența obținută în urma orientărilor furnizate în Comunicarea din 2017 privind BES-urile și de discuțiile cu părțile interesate relevante.

·Promovarea schimbului de date

În fine, astfel cum se prevede în recenta strategie europeană privind datele a Comisiei, UE are nevoie de un cadru solid care să permită întreprinderilor să creeze, să acceseze, să partajeze și să utilizeze date. Între 2018 și 2025, valoarea economiei bazate pe date a UE aproape că se va tripla, ajungând în 2025 la 829 de miliarde EUR și reprezentând 5,8 % din PIB-ul UE). Dat fiind că unele date pot fi protejate prin drepturi de proprietate intelectuală sau ca secrete comerciale, Comisia evaluează în prezent cadrul privind proprietatea intelectuală pentru a asigura un echilibru între necesitatea de a promova schimbul de date (de exemplu, pentru a facilita accesul la date și utilizarea acestora de către IMM-uri, pentru a facilita reparațiile) și necesitatea de a putea proteja interesele legitime.

Promovarea schimbului de date necesită un mediu sigur în care întreprinderile să poată continua să investească în generarea și colectarea de date, partajându-le în același timp într-un mod securizat, având încredere că datele lor comerciale sensibile nu vor fi dobândite, utilizate sau divulgate în mod ilegal. Directiva privind secretele comerciale oferă deja instrumente eficace de protecție, însă este posibil să fie necesară clarificarea domeniului său de aplicare, de exemplu ce tip de date sau seturi de date ar putea fi considerate „secrete comerciale”, dacă setul actual de excepții poate sprijini economia datelor și economia verde și dacă și în ce mod instrumentele oferite de directivă pot fi utilizate pentru a combate în mod eficient dobândirea, utilizarea și divulgarea ilegală a datelor și a seturilor de date. În vederea clarificării acestor aspecte și a identificării celor mai bune practici, Comisia a lansat un studiu care pune un accent special pe sectoare strategice, inclusiv pe sectorul sănătății și pe cel al autovehiculelor. Pe baza rezultatelor și ca parte a „actului legislativ privind datele”, Comisia va analiza necesitatea unor măsuri suplimentare, de exemplu orientări specifice.

Directiva privind bazele de date prevede protecția sui generis a bazelor de date, care sunt rezultatul unor investiții substanțiale. O evaluare recentă a arătat că, deși Directiva privind bazele de date oferă valoare adăugată, ea ar putea fi revizuită pentru a facilita accesul la date și utilizarea acestora. Prin urmare, pe baza strategiei europene privind datele, Comisia va reexamina directiva, în special pentru a facilita schimbul și comercializarea datelor generate de mașini și ale datelor generate în contextul implementării internetului obiectelor. Reexaminarea va avea loc în paralel cu actul legislativ privind datele și va ține seama de inițiativele privind schimbul de date în domeniul legislației antitrust.

Pentru a stimula acordarea de licențe și partajarea proprietății intelectuale, Comisia: -va asigura disponibilitatea proprietății intelectuale critice în momente de criză, inclusiv prin intermediul unor noi instrumente de acordare a licențelor și al unui sistem de coordonare a acordării licențelor obligatorii (2021-2022); -va îmbunătăți transparența și previzibilitatea în ceea ce privește acordarea de licențe pentru BES-uri, prin încurajarea inițiativelor conduse de industrie, în sectoarele cele mai afectate, combinate cu posibile reforme, inclusiv în materie de reglementare, dacă și acolo unde este necesar, cu scopul de a clarifica și de a îmbunătăți cadrul privind BES și de a pune la dispoziție instrumente eficace în materie de transparență (primul trimestru al anului 2022); -va promova accesul la date și schimbul de date, protejând în același timp interesele legitime, prin clarificarea anumitor dispoziții esențiale ale Directivei privind secretele comerciale și printr-o reexaminare a Directivei privind bazele de date (al treilea trimestru al anului 2021).

5.Combaterea încălcărilor DPI

O asigurare eficace a respectării DPI face parte dintr-un sistem de proprietate intelectuală care funcționează bine. Comisia continuă să monitorizeze îndeaproape aplicarea Directivei privind respectarea DPI, pentru a asigura căi de atac judiciare eficace și echilibrate. Ea colaborează cu statele membre și cu părțile interesate pentru a pune în aplicare orientările recente ale Comisiei, de exemplu pentru a se asigura că, în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile, inclusiv condiția de proporționalitate, ordinele de încetare sunt aplicate în mod uniform și eficient în toate statele membre.

În domeniul brevetelor, lansarea Curții Unice în materie de Brevete ar trebui să faciliteze și să raționalizeze și mai mult asigurarea respectării drepturilor conferite prin brevete.

În ceea ce privește contrafacerea și pirateria, Comisia consideră că există o nevoie clară de intensificare a eforturilor. În 2016, importurile în UE de mărfuri contrafăcute și piratate se ridicau la o valoare de 121 de miliarde EUR, reprezentând până la 6,8 % din importurile UE (față de 5 % din importurile UE în 2013). Prezența produselor contrafăcute pe piața UE are ca rezultat pierderi directe de vânzări în valoare de 50 de miliarde EUR și pierderi directe de locuri de muncă de ordinul a 416 000 de locuri de muncă pe an. De asemenea, constituie o amenințare gravă la adresa sănătății, a siguranței și a securității consumatorilor (de exemplu, măști pentru față contrafăcute) și are un impact negativ asupra mediului.