RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 30.6.2010 
SEC(2010) 797 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
 
Document de înso țire pentru 
  
Propunerea de 
 
  
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
  
privind dispozi țiile referitoare la traducere pentru  brevetul Uniunii Europene 
  
{COM(2010) 350 final} 
{SEC(2010) 796}  
 
RO 2   RO REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
Evaluarea impactului înso țește propunerea de regulament al  Consiliului privind dispozi țiile 
referitoare la traducere pentru brevetul UE. 
1. D EFINIREA PROBLEMEI  
În UE, inven ţiile pot fi protejate prin brevete na ţionale acordate de c ătre Oficiul European de 
Brevete (OEB) sau oficiile na ţionale de brevete. Nu exist ă niciun brevet unitar care s ă ofere 
protecţie în întreaga Uniune European ă. Acest lucru conduce la un sistem de brevetare 
fragmentat. 
Fragmentarea este cauzat ă de costurile ridicate, care se pot ridica la 40 % din costurile totale 
de brevetare în Europa şi de complexitatea procesului de validare a brevetelor europene în 
statele membre. De exemplu, un brevet european validat în 13 ţări este de peste 10 ori mai 
costisitor decât un brevet din St atele Unite sau Japonia. Prin urmare, titularii de brevete 
limitează de obicei protec ția la câteva state membre ale UE.  
Costurile ridicate de validare provin de la cerin ţele naţionale de furnizare a traducerilor în 
limbile oficiale ale ţărilor în care se solicit ă protecția:  
– Costuri provenind din pl ățile către traduc ătorii specializa ți în domeniul brevetelor. În 
medie, pentru un brevet cu lungimea tipic ă de 20 de pagini, o pagin ă tradusă costă 85 
EUR. 
– Taxe percepute de c ătre agenţii de brevetare pentru servici ile din sfera traducerii, de 
exemplu intermedierea între titular şi oficiile na ţionale de brevete, gestionarea şi 
verificarea tra ducerilor, precum şi asigurarea conformit ăţii traducerilor cu legisla ţia 
naţională. Aceste taxe variaz ă între 150 și 600 EUR per validare.  
– Taxe oficiale, perceput e de anumite oficii na ționale de brevete pentru publicarea 
traducerilor, variind între 25 și 400 EUR.  
Iată câteva exemple de taxe tipice de validare pentru un brevet european de 20 de pagini, 
acordat în limba german ă: 
– nicio taxă pentru Germania, Fran ța și Regatul Unit, deoarece pentru aceste țări nu exist ă 
nicio cerin ță de validare;  
– peste 4 500 EUR, pentru 6 state membre ale UE; 
– aproape 12 000 EUR, pentru 13 state membre ale UE. 
Costurile ridicate şi complexitatea procesului de validar e au ca rezultat validarea unui brevet 
european, în medie, în 5 state membre. Num ărul mediu de valid ări a scăzut în ultimii 15 ani, 
în timp ce num ărul statelor semnatare ale Conven ţiei Brevetului European  (CBE) a crescut de 
la 17 la 37. Rata de valid are este foarte ridicat ă în cele mai mari 3 state membre ale UE. În 
2003, dintre toate brevetele acordate de OEB, 95 % au fost validate în Germania; 80 % în 
Franța și 75 % în Regatul Unit. Pe de alt ă parte, îns ă, în celelalte state membre se valideaz ă 
mai puțin de 40 % din brevetele europene. 
 
RO 3   RO Numărul scăzut de valid ări implică un sistem fragmentat de protec ţie prin brevete în UE, cu 
efecte negative asupra func ţionării pieţei interne. În jurul statelor membre se ridic ă „frontiere” 
în materie de drepturi de brev et, reducându-se valoarea comercial ă a invenţiilor brevetate, fapt 
ce conduce la obstruc ţionarea activit ăţilor transfrontaliere şi împiedic ă exploatarea din plin a 
oportunităţilor de afaceri. Brevetul UE ar oferi în schimb protec ție în întreaga Uniune 
European ă. 
Anumite reforme destinate reducerii costului traducer ilor au fost deja rea lizate. Acordul de la 
Londra a intrat în vigoare la 1 mai 2008 în 14 state semnatare ale CBE, care au convenit 
asupra abandon ării totale sau par țiale a cerin țelor legate de traducere. În 4 state membre ale 
UE (DE, FR, LU, UK), costurile legate de valida re au fost eliminate în întregime. În alte 6 
state membre (DK, LV, LT, NL, SE, SI), traducerea „revendic ărilor” rămâne obligatorie. Cu 
toate acestea, 17 state membre ale UE nu s unt semnatare ale Acordului de la Londra și solicită 
încă traducerea întregului brevet în limbile oficiale respective. De și Acordul de la Londra a 
redus costurile, diferen țele în materie de practici de validare ar putea încuraja practicile 
selective ale titularilor de brevete, fapt ce ar avea efecte indezirabile asupra func ționării pieței 
interne. 
• Localizarea protec ției prin brevete în câteva state membre risc ă să conducă la o concentrare 
a investițiilor în cercetare și dezvoltare și a transferului de tehnol ogie. Este probabil ca 
activitatea de brevetare redus ă din alte state membre s ă se răsfrângă asupra activit ății de 
cercetare și dezvoltare și asupra inov ării, afectând în mod particul ar IMM-urile. Acest fapt 
accentueaz ă diferențele structurale din in teriorul UE, influen țând în mod negativ 
competitivitatea la nivel global. 
• În ceea ce prive ște supravegherea respect ării brevetelor, în cazul în care m ărfurile intr ă pe 
teritoriul UE printr-un stat membru în care br evetul nu este în vigoare, titularul drepturilor 
nu poate apela la Codul Vamal al UE pentru a bloca m ărfurile suspectate de înc ălcarea 
brevetului. Aceste m ărfuri pot circula apoi  în interiorul pie ței unice. 
2. S UBSIDIARITATE  
Crearea de drepturi de proprietate intelectual ă europene pentru a asigura o protec ţie uniform ă 
pe întreg teritoriul UE, precum şi regimurile lingvistice asociate sunt prev ăzute de articolul 
118 din TFUE. Doar UE este abilitat ă să acționeze pentru crearea unui brevet uniform al UE 
și pentru implementarea regimului de traducerea al acestuia. 
3. O BIECTIVE  
La 3 martie 2010, Comisia a adoptat strategia Europa 2020, care stabile ște trei priorit ăți care 
se susțin reciproc: cre ștere inteligent ă, sustenabil ă și favorabil ă incluziunii. Prima dintre 
aceste priorit ăți constă în stimularea cunoa șterii și a inovării, motoare ale cre șterii viitoare. Un 
element cheie este îmbun ătățirea condi țiilor cadru pentru inovarea întreprinderilo r, inclusiv 
crearea unui brevet unic al UE și a unei instan țe specializate în materie de brevete. Prin 
garantarea unei protec ţii uniforme a drepturilor de  brevet în cadrul pie ţei interne, brevetul UE 
va crea un mediu mai fa vorabil pentru investi ţiile în cercetare și dezvoltare, în special în 
regiunile unde ac tivitatea de inova re se situeaz ă sub medie. Acest fapt ar trebui s ă contribuie 
la realizarea obiectivului de investi ții în cercetare și dezvoltare de 3 % din PIB, prev ăzut de 
strategia Europa 2020. 
 
RO 4   RO Consultările cu părțile interesate, în mod deosebit ampla consultare efectuat ă în 2006 privind 
viitoarea politic ă a brevetelor în Europa, au demonstrat c ă instituirea unui brevet UE ar trebui 
să confere valoare ad ăugată sistemelor de brevetare na ţionale şi europene. Protec ția prin 
brevet ar trebui s ă fie mai accesibil ă tuturor întreprinderilor eur opene, inclusiv IMM-urilor. 
Dispozițiile referitoare la traducere trebuie prin urmare s ă fie: 
(i) rentabile (garantând competitivitatea în raport cu sistemele de brevetare din alte 
economii mondiale majore),  
(ii) simplificate (asigurând un echilibru între nevoia de informa ții tehnologice a 
întreprinderilor inovatoare și costurile aferente),  
(iii) sigure din punct de vedere juridic (evitând incertitudine a în ceea ce prive ște 
traducerile cu efect juridic). 
4. O PțIUNI DE POLITIC Ă șI ANALIZA IMPACTULUI ACESTORA  
4.1. Introducere 
Toate opțiunile analizate se bazeaz ă pe următoarele principii: 
1) Furnizarea centralizat ă a traducerilor și publicarea electronic ă. La acordarea 
brevetului, toate traducerile n ecesare trebuie furni zate centralizat la OEB, care va fi 
responsabil cu public area electronic ă a brevetelor UE şi cu traducerea tuturor revendic ărilor. 
Acest principiu va permite diminuarea apreciabil ă a costurilor și simplificarea considerabil ă a 
procedurii, în raport cu situa ția actuală. 
2) Traducerea automat ă. Programele de traducere automat ă asistată de calculator pentru 
documenta ția brevetelor vor completa traducerile ma nuale furnizate la acordarea brevetului. 
Acest lucru va îmbun ătăţi diseminarea de informa ţii tehnologice în beneficiul cercet ătorilor şi 
va conferi brevetului UE un car acter multilingv. Traducerea automat ă va permite accesul 
utilizatorilor la cererile de brevet atunci când aces tea sunt publicate de c ătre OEB. Traducerile 
automate vor fi gratuite, vor avea caracter pur informativ și nu vor produce efecte juridice.  
3) Traducerea complet ă în caz de litigiu.  În caz de litigiu cu privire la un brevet UE, 
titularul de brevet furnizeaz ă pe propria cheltuial ă și la solicitarea presup usului contravenient, 
o traducere complet ă într-una din limbile oficiale ale statului membru în care a avut loc 
presupusa contraven ție sau într-una din limbile oficiale ale statului membru în care 
domiciliaz ă presupusul contravenient. Se estimeaz ă că mai puțin de 1 % din totalul brevetelor 
vor face obiectul unor litigii. 
4) Rambursarea cheltuielilor.  Cererile de brevet UE pot fi depuse în orice limb ă. Atunci 
când aceast ă limbă nu face parte dintre limbile oficia le ale OEB, pentru ca cererea s ă fie 
procesată trebuie furnizat ă o traducere a acesteia, într-un termen limit ă stabilit. Pentru 
solicitanţii care au re şedinţa sau care î și desfășoară activitatea principal ă într-un stat membru 
a cărui limbă oficială nu face parte dintre limbile oficiale ale OEB, costurile de traducere sunt 
suportate de sistem. 
Raportul analizei de impact examineaz ă următoarele op țiuni: 
 
RO 5   RO Scenariul de baz ă – absența oricăror propuneri privind dispozi țiile referitoare la traducere 
pentru brevetul UE. 
Opțiunea 1  – brevetele UE sunt procesate, acordate și publicate în englez ă. 
Opțiunea 2  – brevetele UE sunt procesate, acordate și publicate într-una di ntre cele 3 limbi 
de lucru ale OEB; revendic ările sunt traduse în celelalte dou ă limbi de lucru. 
Opțiunea 3  – brevetele UE sunt procesate, acordate și publicate într-una di ntre cele 3 limbi 
de lucru ale OEB; revendic ările sunt traduse în celelalte 4 limbi cel mai frecvent vorbite ale 
UE. 
Opțiunea 4  – brevetele UE sunt procesate, acordate și publicate într-una di ntre cele 3 limbi 
de lucru ale OEB; revendic ările sunt traduse în toate limbile oficiale ale UE. 
Analiza op ţiunilor de politic ă se concentreaz ă pe principalele efecte economice ale 
dispozițiilor referitoare la traducere pe ntru brevetul UE. Ea se refer ă la utilizatorii sistemului 
de brevetare (per ansamblu şi la IMM-uri), la inovatori în general, la utilizatorii de informa ţii 
conținute în brevete şi la serviciile profesionale legate de traduceri.  
4.2. Scenariul de baz ă 
În cazul în care Comisia nu propune un regulament privind dispozi țiile referitoare la traducere 
pentru brevetul UE, el nu se  va putea materializa niciodat ă. Acest fapt ar contraveni 
concluziilor Consiliului din 4 decembrie 2009 și strategiei Europa 2020. Aceast ă opțiune nu 
ar permite solu ționarea problemei costurilor ridicate legate de traducere şi de cerin ţele de 
validare în cadrul sistemului european  actual de brevetare. Ea ar men ţine de asemenea 
fragmentarea sistemului, împiedicând func ţionarea pie ţei interne. 
O reducere a costurilor legate de  traducere ar putea avea loc dac ă mai multe state membre 
aderă la Acordul de la Londra. Îns ă chiar dac ă toate statele membre ar adera la Acordul de la 
Londra, regimurile lingvistice costisitoare ale brevetului european ar  persista din cauza 
cerinței de traducere a revendic ărilor brevetelor, care continu ă să fie prezent ă în legisla ţiile 
naţionale. 
4.3. Op țiunea 1 
Această opţiune ar folosi limba englez ă ca limba de procedur ă pentru brevetele UE şi nu ar 
necesita traduceri suplimentare. Impactul asupra  unui procent semnificativ de utilizatori ai 
sistemului de brevetare în Eur opa ar fi pozitiv. Ce i care depun cereri de brevet european în 
limba englez ă nu ar mai trebui s ă traducă revendic ările în francez ă şi germană la momentul 
acordării brevetului. Cu toate acestea, op ţiunea 1 ar avea un impact negativ asupra mai multor 
utilizatori care depun în prezent cererile de brevet european în francez ă şi germană. Circa 
48 % din totalul cererilor provenind din Europa sunt depuse la OEB în francez ă sau german ă. 
Opţiunea 1 ar schimba actualul regim trilingv al OEB pentru cererile de brevet UE. Toate 
comunicările scrise şi orale legate de procedurile de acordare şi de opozi ţie la OEB s-ar derula 
în englez ă. Întreprinderile care depun în prezent cereri de brevet european în francez ă sau 
germană ar trebui s ă facă față unor schimb ări semnificative pentru a introduce o cerere de 
brevet UE. Prin eliminarea flexibilit ății sistemului actual de care beneficiaz ă numeroase 
întreprinderi din UE, op ţiunea 1 ar putea avea un impact negativ asupra competitivit ăţii 
globale a industriei europene, în special în ceea ce prive ște IMM-urile. Este posibil, prin 
 
RO 6   RO urmare, ca brevetul UE s ă nu aducă beneficiile scontate, deoarece  utilizarea aces tuia ar putea 
fi scăzută în rândul întreprinderilor eu ropene care nu folosesc în  prezent limba engleza la 
OEB. 
Impactul negativ s-ar face sim țit și în cazul altor grupuri afectate, printre care utilizatorii de 
informaţii conținute în brevete şi furnizorii de servicii profesi onale din sfera traducerilor. 
Singurii beneficiari ar fi traduc ătorii având engleza ca limb ă maternă, dat fiind faptul c ă toate 
cererile de brevete UE si toate documentele procedurale aferente ar fi în limba englez ă. 
4.4. Op țiunea 2 
Această opţiune corespunde cu actualul regim din cadrul CBE, conform c ăruia procedura se 
derulează într-una din cele 3 lim bi de lucru. La acordarea brevet elor UE, titularul  de brevet ar 
furniza OEB traducerea revendic ărilor în celelalte dou ă limbi de lucru. Traducerile 
revendicărilor nu ar produce niciun efect juridic.  
Impactul asupra utilizatorilor sistemului de brevetare ar fi pozitiv. Toate cerin țele în materie 
de traducere și de validare ulterioare acord ării brevetului ar fi eliminate, conducând la 
reduceri semnificative ale costurilor şi la simplificarea considerabil ă a procedurii. Costurile de 
traducere s-ar ridica la circa 680 EUR per brevet, ceea ce ar co respunde costului minim al 
traducerilor revendic ărilor depuse la acordarea unui brev et european. Spre deosebire de 
opțiunea 1, op țiunea 2 nu ar influen ța negativ regimul lingvistic al CBE.  
Această opţiune ar crea beneficii pentru majo ritatea grupurilor, inclusiv pentru to ți utilizatorii 
sistemului de brevetare, precum şi pentru IMM-uri, inovatori în general şi utilizatori ai 
informaţiilor con ținute în brevete. Doar furnizorii de servicii profes ionale din sfera 
traducerilor ar fi afecta ți negativ, prin eliminarea cerin ţele de traducere dup ă acordarea 
brevetului. 
4.5. Op țiunea 3 
În ceea ce prive ște faza prealabil ă acordării brevetelor UE, aceast ă opţiune se aliniaz ă 
regimului actual pentru cererile de brevet  european. La acordarea brevetului, revendic ările ar 
fi traduse în celelalte 4 limbi cel mai frecvent vorbite ale UE (de exempl u, celelalte 2 limbi de 
lucru ale OEB şi celelalte 2 limbi cel mai frecvent vorbite ale UE, şi anume italiana şi 
spaniola). 
Opţiunea 3 ar avea un impact pozitiv asupra utilizat orilor sistemului de brevetare din Europa, 
cu o important ă simplificare şi o reducere semnificativ ă a costurilor. Costurile directe de 
traducere ar fi de aproximativ 1 360 EUR per brevet. 
Opţiunea 3 presupune costuri mai mari  per brevet pentru solicitan ţi, dar rămâne accesibil ă 
pentru utilizatorii sist emului de brevetare şi pentru inovatori în general. Disponibilitatea 
revendicărilor în limbile cele mai vorbite al e UE ar avea un impact pozitiv asupra 
utilizatorilor de informa ţii conținute în brevete. Furnizorii de se rvicii profesionale ar suferi un 
impact negativ, dar într-o mai mic ă măsură decât în cazul op țiunii 2. 
4.6. Op țiunea 4 
Opţiunea 4 corespunde abord ării politice comune din 3 martie 2003. Brevetul UE ar fi 
procesat, publicat şi acordat într-una dintre cele 3 limbi  de lucru ale OEB. La acordarea 
 
RO 7   RO brevetului, titularul de  brevet ar trebui s ă furnizeze o traducere a revendic ărilor în toate 
limbile oficiale ale UE, conform cerin țelor. 
Această opţiune ar crea un brevet UE cu costuri de traducere ridica te, contrabalansând 
avantajele unui titlu unic al UE. Costul traducerii revendic ărilor în celelalte 20 de limbi, 
conform cerin țelor actuale din statele membre ale UE , ar fi de aproximativ 6 800 EUR per 
brevet. 
Părţile interesate au respins f ără echivoc abordarea politic ă comună din cauza dispozi țiilor 
nesatisfăcătoare referitoare la traducer e. Utilizatorii de brevete, în special IMM-urile, afirm ă 
în mod clar c ă această opţiune referitoare la acordarea brevetel or UE ar fi prea  costisitoare. Ei 
ar trebui s ă furnizeze şi să gestioneze numeroase traduceri într-un interval de timp limitat. În 
plus, ar trebui luate decizii care afecteaz ă caracterul unitar al brevetului UE, de exemplu 
atunci când nu este depus ă o traducere într-o anumit ă limbă.  
În pofida acestor inconveniente, în  cazul în care traducerile ar fi disponibile foarte devreme, 
informaţiile conținute în brevete ar fi mai accesibile în  multe limbi europene. Furnizorii de 
servicii profesionale din sfera traduc erilor s-ar putea de asemenea num ăra printre beneficiari, 
în cazul în care s-ar utiliza un astfel de brevet UE costisitor. De asemenea, num ărul de 
traducători specializa ți în materie de brevete ar putea fi  insuficient pentru anumite limbi. 
5. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
Deşi opţiunea 1 pare s ă reprezinte o solu ţie simplificat ă şi rentabilă, aceasta ar conduce la o 
schimbare semnificativ ă a sistemului actual al OEB, care ofer ă o anumit ă flexibilitate în 
limbile procedurale. Tranzi ția spre un sistem monolingv (englez ă) ar putea descuraja 
majoritatea solicitan ților europeni care utilizeaz ă franceza sau germana de la a mai depune o 
cerere de brevet UE.  
Opţiunea 2 ar fi prin urmare mai adecvat ă, deoarece men ține regimul lingvistic opera țional al 
OBE pentru etapa anterioar ă acordării brevetelor. Aceast ă opţiune este, de asemenea, 
rentabilă, simplificat ă şi sigură din punct de vedere juridic.  
Sistemul de 5 limbi propus în op ţiunea 3 ar fi la fel de simplificat şi de sigur din punct de 
vedere juridic ca și opţiunea 2, dar ar fi mult mai pu ţin rentabil, din cauza costurilor directe de 
traducere mai mari.  
Prin impunerea traducerii revendic ărilor în toate limbile oficiale ale UE, op ţiunea 4 ar implica 
riscuri financiare ridicate și costuri considerabile pentru uti lizatorii sistemului. Ea nu ar fi 
rentabilă, simplificat ă sau sigur ă din punct de vedere juridic. 
6. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Brevetul UE vizeaz ă crearea unui mediu mai favorabil inov ării în Europa. Activitatea de 
inovare este m ăsurată prin „INNO-Metrics”, incluzâ nd Tabloul de bord al inov ării europene 
(European Innovation Scoreboard  – EIS) şi Eurobarometrul. Strategia Europa 2020 se 
angajează de asemenea s ă elaboreze un nou indicator de urm ărire a inov ării. 
Brevetul UE ar trebui s ă coexiste cu sistemele de brevete na ţionale și cu sistemul de brevete 
european. Num ărul de brevete acor date publicate de c ătre oficiile de brevete ar trebui s ă fie 
 
RO 8   RO prin urmare monitorizat,  pentru a se garanta c ă aceste op ţiuni satisfac necesit ățile inovatorilor, 
inclusiv în materie de dispozi ții referitoare la traducere.