(Text cu relevanță pentru SEE)

Propunerea de directivă privind reziliența entităților critice, adoptată de Comisie în decembrie 2020, are ca obiectiv consolidarea rezilienței entităților care furnizează servicii esențiale pentru menținerea funcțiilor societale vitale sau a activităților economice importante ale UE. Prin această inițiativă se urmărește crearea unui cadru cuprinzător menit să ajute statele membre să se asigure că entitățile critice care furnizează servicii esențiale sunt în măsură să prevină incidente perturbatoare semnificative precum pericolele naturale, accidentele sau terorismul, să se protejeze de acestea, să reacționeze, să reziste la acestea, să le atenueze, să le absoarbă, să se adapteze la acestea și să se redreseze în urma lor. Directiva va viza unsprezece sectoare-cheie, printre care energia, transporturile, sectorul bancar și sănătatea.

Propunerea Comisiei de modificare a Codului frontierelor Schengen urmărește să ofere un răspuns comun la frontierele interne în situații de amenințări care afectează majoritatea statelor membre. Modificarea propusă va institui, de asemenea, garanții procedurale în cazul reintroducerii unilaterale a controalelor la frontierele interne și va prevedea aplicarea unor măsuri de atenuare și a unor garanții specifice pentru regiunile transfrontaliere în cazurile în care se reintroduc controale la frontierele interne. Controalele de acest tip afectează în special persoanele care trec frontiera în viața lor de zi cu zi (pentru muncă, educație, asistență medicală, vizite familiale), astfel cum s-a demonstrat pe perioada pandemiei de COVID-19. Propunerea promovează utilizarea sporită a unor măsuri alternative eficace pentru a aborda amenințările identificate la adresa securității interne sau a ordinii publice în locul controalelor la frontierele interne, de exemplu intensificarea verificărilor efectuate de poliție sau de alte autorități în regiunile de frontieră, sub rezerva anumitor condiții. De asemenea, propunerea prevede posibilitatea adoptării de către Consiliu a unor norme obligatorii care să stabilească restricții temporare de călătorie pentru resortisanții țărilor terțe la frontierele externe în cazul unei amenințări la adresa sănătății publice. În cadrul ei se clarifică și măsurile pe care le pot lua statele membre pentru a gestiona în mod eficace frontierele externe ale UE într-o situație în care migranții sunt instrumentalizați de țări terțe în scopuri politice.

Propunerea Comisiei referitoare la o Lege privind datele va permite organismelor din sectorul public să acceseze datele deținute de sectorul privat care sunt necesare în circumstanțe excepționale, în special pentru a pune în aplicare un mandat legal în cazul în care datele nu sunt disponibile în alt mod sau în cazul unei urgențe publice (și anume o situație excepțională care are efecte negative asupra populației Uniunii, a unui stat membru sau a unei părți a acestuia, cu un risc de repercusiuni grave și de durată asupra condițiilor de viață sau a stabilității economice ori de degradare substanțială a activelor economice din Uniune ori din statul sau statele membre relevante).

Regulamentul (UE) 2021/953 de instituire a certificatului digital al UE privind COVID stabilește un cadru comun pentru eliberarea, verificarea și acceptarea certificatelor interoperabile de vaccinare, testare sau vindecare de COVID-19, pentru a facilita libera circulație a cetățenilor UE și a membrilor familiilor acestora pe durata pandemiei de COVID-19. În plus, pe baza propunerilor Comisiei, Consiliul a adoptat recomandări specifice privind abordarea coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19. De asemenea, Comisia a anunțat în Raportul din 2020 privind cetățenia că intenționează să revizuiască orientările din 2009 privind libera circulație pentru a îmbunătăți securitatea juridică pentru cetățenii UE care își exercită dreptul la libera circulație și pentru a asigura o aplicare mai eficace și mai uniformă a legislației privind libera circulație în întreaga UE. Orientările revizuite ar trebui să abordeze, printre altele, aplicarea măsurilor restrictive privind libera circulație, în special a celor care se datorează unor preocupări legate de sănătatea publică.

Comunicarea Comisiei intitulată „Un plan de urgență pentru sectorul transporturilor” are ca obiectiv asigurarea pregătirii pentru situații de criză și a continuității activității în sectorul transporturilor. Planul stabilește un „manual de criză” care cuprinde un set de instrumente constând în 10 acțiuni cu scopul de a atenua orice impact negativ asupra sectorului transporturilor, a pasagerilor și a pieței interne în eventualitatea unei crize. Printre acestea se numără măsuri de adaptare a legislației UE în domeniul transporturilor la situațiile de criză, asigurarea unui sprijin adecvat pentru sectorul transporturilor, asigurarea liberei circulații a mărfurilor, serviciilor și persoanelor, schimbul de informații în domeniul transporturilor, teste vizând situații neprevăzute în domeniul transporturilor în situații reale etc.

•Evaluările ex post/verificarea adecvării legislației existente

(3)REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR PĂRȚILOR INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

Activitățile economice din cadrul pieței unice sunt puternic integrate. Este din ce în ce mai frecventă interacțiunea dintre întreprinderi, prestatori de servicii, clienți, consumatori și lucrători situați în state membre diferite care se bazează pe drepturile lor la liberă circulație. Experiența crizei trecute a arătat că distribuția capacităților de producție la nivelul UE este adesea inegală (de exemplu, liniile de producție a anumitor produse sunt situate în principal în câteva state membre). În paralel, în cazul unei crize, cererea de bunuri sau servicii relevante în situații de criză pe teritoriul UE poate fi de asemenea inegală. Obiectivul de a asigura funcționarea armonioasă și neperturbată a pieței unice nu poate fi atins prin intermediul unor măsuri naționale unilaterale. În plus, chiar dacă măsurile adoptate de statele membre în mod individual pot soluționa într-o anumită măsură deficiențele care rezultă dintr-o criză la nivel național, ele riscă să agraveze și mai mult criza respectivă la nivelul UE în ansamblu, deoarece adaugă obstacole suplimentare în calea liberei circulații și/sau pun presiune suplimentară asupra unor produse deja afectate de deficite.

Alte cadre armonizate ale UE, care urmează aceeași abordare, precum Regulamentul (UE) 2017/745 privind dispozitivele medicale și Regulamentul (UE) 2017/746 privind dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro, conțin deja dispoziții care permit statelor membre să deroge de la procedurile armonizate în anumite cazuri. Prin urmare, nu este necesară modificarea acestor cadre.

Serviciul European de Acțiune Externă va sprijini Înaltul Reprezentant în funcția sa, în calitate de vicepreședinte al Comisiei, de coordonare a acțiunii externe a Uniunii în cadrul Comisiei. Delegațiile Uniunii aflate sub autoritatea Înaltului Reprezentant își vor exercita funcțiile de reprezentanți externi ai Uniunii și vor oferi asistență, după caz, în cadrul dialogurilor externe.

Regulamentul (CE) nr. 2679/98, care instituie un mecanism de răspuns pentru a aborda obstacolele din calea liberei circulații a mărfurilor, imputabile unui stat membru, care conduc la perturbări grave și care necesită acțiuni imediate („Regulamentul privind căpșunile”) va fi abrogat. Potrivit evaluării sale finalizate în octombrie 2019 și susținute de un studiu extern, acest mecanism este rareori utilizat, iar sistemul său de schimb de informații este insuficient, deoarece este prea lent și depășit.

•Consultări cu părțile interesate

Astfel cum se subliniază în anexa 2 la evaluarea impactului care însoțește prezenta propunere, activitățile de consultare a părților interesate s-au desfășurat în perioada octombrie 2021-mai 2022. Activitățile de consultare au cuprins: o cerere de contribuții publicată pe portalul „Exprimați-vă părerea” și deschisă în perioada 13 aprilie-11 mai 2022, o consultare publică realizată prin intermediul unui chestionar publicat pe același portal în aceeași perioadă, un atelier pentru părțile interesate la 6 mai 2022, un sondaj în rândul statelor membre în mai 2022 și consultări specifice efectuate prin intermediul unor reuniuni cu statele membre și cu anumite părți interesate.

Părțile interesate sunt în mare măsură de acord cu necesitatea de a asigura libera circulație, precum și o mai mare transparență și coordonare în perioade de criză. Majoritatea experiențelor descrise de părțile interesate au fost legate de criza provocată de pandemia de COVID-19. În ceea ce privește asigurarea disponibilității bunurilor relevante în situații de criză, statele membre și-au exprimat sprijinul pentru măsuri precum coordonarea achizițiilor publice, accelerarea evaluării conformității și îmbunătățirea supravegherii pieței. O serie de state membre și-au exprimat îngrijorarea cu privire la includerea măsurilor ample de pregătire pentru situații de criză atunci când nu apar crize la orizont, fără a specifica lanțuri de aprovizionare specifice. În timp ce unele părți interesate din mediul de afaceri și-au manifestat îngrijorarea cu privire la măsurile obligatorii care vizează operatorii economici, altele și-au exprimat sprijinul pentru o mai mare coordonare și transparență, pentru măsuri de asigurare a liberei circulații a lucrătorilor, pentru notificări accelerate ale măsurilor naționale, pentru proceduri accelerate de elaborare și publicare a standardelor europene, pentru instituirea unor puncte unice de informare la nivelul UE și la nivel național, precum și pentru exerciții de urgență destinate experților.

•Obținerea și utilizarea expertizei

Dovezile și datele care au fost utilizate pentru elaborarea evaluării impactului au inclus:

–„The impact of COVID-19 on the Internal Market” („Impactul pandemiei de COVID-19 asupra pieței interne”), studiu realizat la solicitarea Comisiei IMCO a PE;

–evaluarea Regulamentului (CE) nr. 2679/98 („Regulamentul privind căpșunile”) și studiul extern care a stat la baza acesteia;

–evaluarea noului cadru legislativ;

–informații și/sau dovezi relevante colectate în contextul pregătirii inițiativelor și mecanismelor UE existente sau propuse de răspuns în situații de criză, inclusiv prin activități de consultare sau prin studii de evaluare a impactului [de exemplu, Legea privind datele, Instrumentul de informare privind piața unică (SMIT), cadrul UE de securitate sanitară, Codul frontierelor Schengen, Planul de urgență pentru garantarea aprovizionării cu alimente și a securității alimentare, mecanismul integrat pentru un răspuns politic la crize (IPCR), planul de urgență pentru sectorul transporturilor, Regulamentul referitor la certificatul digital al UE privind COVID, Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 și adaptările sale];

–studii universitare și literatură de specialitate privind efectul crizelor anterioare asupra funcționării pieței unice, precum și documente de poziție existente și alte documente elaborate de părțile interesate relevante;

–articole din ziare și materiale de presă.

Evaluarea impactului s-a bazat, de asemenea, pe informațiile primite în urma activităților de consultare, astfel cum sunt detaliate în raportul de sinteză cuprins în anexa 2 la evaluarea impactului.

Baza de dovezi a raportului este foarte limitată din cauza numărului relativ mic de răspunsuri la cererea de contribuții și la consultarea publică, precum și din cauza lipsei unui studiu de fundamentare. Pentru a remedia această situație, la 6 mai 2022 Comisia a organizat un atelier cu părțile interesate, care a înregistrat un număr mare de participanți, și a organizat o serie de consultări specifice, în special cu statele membre și cu părțile interesate.

•Evaluarea impactului

În conformitate cu politica sa privind o mai bună legiferare, Comisia a efectuat o evaluare a impactului. Aceasta a evaluat trei opțiuni de politică prin care se instituie un organism de guvernanță și un cadru pentru planificarea pentru situații neprevăzute, regimul de vigilență și regimul de urgență. Atât regimul de vigilență al pieței unice, cât și regimul de urgență al pieței unice ar urma să fie activate conform unor criterii și mecanisme de declanșare specifice. Anumite măsuri din setul de instrumente ar necesita o activare suplimentară.

Pe baza analizei factorilor determinanți ai problemelor, precum și a lacunelor din legislația sectorială relevantă, au fost definite opt componente alcătuite din măsuri, prin gruparea măsurilor în blocuri care se aplică la momente diferite (permanent, în regimul de vigilență și în regimul de urgență). Pentru fiecare componentă, au fost analizate trei abordări de politică, de la măsuri fără caracter legislativ (abordarea 1) la o abordare hibridă (abordarea 2) și la un cadru legislativ mai cuprinzător (abordarea 3). Pe baza acestei analize, pentru fiecare componentă s-au reținut unele dintre abordări sau toate abordările, acestea fiind combinate în trei opțiuni de politică realiste care reflectă niveluri diferite de ambiție politică și de sprijin din partea părților interesate:

Regim Componente Opțiunea de politică 1 TRANSPARENȚĂ Opțiunea de politică 2 COOPERARE Opțiunea de politică 3 SOLIDARITATE Permanent 1. guvernanță, coordonare și cooperare Abordarea 2 Grup consultativ formal având rolul unui forum de nivel tehnic și obligația statelor membre de a face schimb de informații în cadrul grupului în anticiparea crizei și pe perioada acesteia Permanent 2. planificare pentru situații neprevăzute în perioade de criză Abordarea 2 Recomandare adresată statelor membre privind evaluarea riscurilor, formare și exerciții și compendiu de măsuri de răspuns în situații de criză Abordarea 3 - Recomandare adresată statelor membre privind evaluarea riscurilor și compendiul de măsuri de răspuns în situații de criză și - Obligația Comisiei de a efectua o evaluare a riscurilor la nivelul Uniunii - Obligația statelor membre de a asigura regulat formare pentru personalul relevant însărcinat cu gestionarea crizelor Vigilență (3) vigilență privind piața unică Abordarea 2 - Recomandare adresată statelor membre privind culegerea de informații legate de lanțurile de aprovizionare strategice identificate - Recomandări adresate statelor membre privind constituirea de rezerve strategice de bunuri de importanță strategică Abordarea 3 - Obligația statelor membre de a culege informații privind lanțurile de aprovizionare strategice identificate - Obligația Comisiei de a întocmi și de a actualiza periodic lista cu obiective pentru rezervele strategice - Obligațiile statelor membre de a constitui rezerve strategice pentru anumite bunuri de importanță strategică în cazul în care rezervele strategice ale statelor membre sunt semnificativ mai mici decât obiectivele Urgență 4. principii-cheie și măsuri de sprijin pentru facilitarea liberei circulații în situații de urgență Abordarea 2 Consolidarea principiilor-cheie ale liberei circulații a bunurilor și serviciilor relevante în situații de criză în cadrul unor norme obligatorii, după caz, pentru gestionarea eficace a crizelor Urgență 5. transparență și asistență administrativă în situații de urgență Abordarea 3 Un mecanism obligatoriu și complet de notificare accelerată, evaluare colegială rapidă și posibilitatea de a declara măsurile notificate incompatibile cu dreptul Uniunii; puncte de contact și platformă electronică Urgență 6. accelerarea introducerii pe piață a produselor relevante în situații de criză pe perioada situațiilor de urgență Abordarea 2 Modificări specifice ale legislației existente de armonizare a pieței unice: produsele relevante în situații de criză se introduc pe piață mai rapid; Comisia poate adopta specificații tehnice; statele membre tratează cu prioritate supravegherea pieței pentru produsele relevante în situații de criză Urgență 7. achiziții publice pe perioada situațiilor de urgență Abordarea 2 O nouă dispoziție privind achizițiile publice comune/achiziționarea comună de către Comisie pentru toate statele membre sau pentru unele dintre ele Urgență 8. măsuri cu impact asupra lanțurilor de aprovizionare relevante în situații de criză pe perioada regimului de urgență Abordarea 1 Orientări privind creșterea capacității de producție; accelerarea procedurilor de autorizare; acceptarea și tratarea cu prioritate a comenzilor de bunuri relevante în situații de criză Recomandări adresate întreprinderilor de a face schimb de informații relevante în situații de criză Abordarea 2 Recomandări adresate statelor membre privind distribuirea produselor stocate; accelerarea procedurilor de autorizare; încurajarea operatorilor economici să accepte comenzile și să le trateze cu prioritate Abilitarea statelor membre să oblige operatorii economici să crească capacitatea de producție și să adreseze operatorilor economici cereri de informații obligatorii Abordarea 3 Obligațiile statelor membre de a distribui produsele stocate anterior; accelerarea procedurilor de autorizare Obligațiile întreprinderilor de a accepta comenzile și de a le trata cu prioritate; de a crește capacitatea de producție și de a furniza informații relevante în situații de criză

În evaluarea impactului nu s-a indicat o opțiune preferată, alegerea opțiunilor urmând să fie determinată în funcție de decizia politică. Măsurile alese în propunerea legislativă corespund opțiunii de politică 3 pentru toate componentele, cu excepția componentei 8. Pentru componenta 8 a fost aleasă o combinație între opțiunea de politică 1 (referitoare la creșterea producției), opțiunea de politică 2 (referitoare la distribuția produselor stocate și la accelerarea procedurilor de autorizare) și opțiunea de politică 3 (referitoare la obligațiile întreprinderilor de a accepta și de a trata cu prioritate comenzile, precum și de a furniza informații relevante în situații de criză).

La 15 iunie 2022, Comisia a înaintat evaluarea impactului către Comitetul de control normativ (CCN). Acesta a emis un aviz negativ, remarcând în special: (1) necesitatea de a furniza informații clare și detaliate referitoare la situația de urgență pe piața unică preconizată, inclusiv o definiție, criteriile și mecanismele de decizie pentru stabilirea și încetarea acesteia, precum și măsurile care ar urma să fie puse în aplicare pe perioada acesteia; (2) necesitatea de a furniza o evaluare aprofundată a impactului opțiunilor de politică; și (3) necesitatea de a prezenta combinații alternative de opțiuni de politică relevante, în plus față de abordările de politică, și de a corela comparația cu analiza impactului. Pentru a răspunde acestor constatări, Comisia a furnizat o definiție clară a situației de urgență pe piața unică, a specificat criteriile și mecanismele de luare a deciziilor, a explicat cele trei regimuri de funcționare a SMEI și a precizat care componentă a SMEI va fi activată în cadrul fiecărui regim. De asemenea, Comisia a elaborat o evaluare a impactului care vizează mai multe tipuri de impacturi, și anume impactul economic pentru principalele părți interesate (întreprinderi, statele membre și Comisia), impactul asupra IMM-urilor și impactul asupra competitivității, concurenței și comerțului internațional, și a făcut diferența între impactul care ar putea apărea cu efect imediat și impactul care ar putea fi preconizat în cadrul regimurilor de vigilență și de urgență. În plus, în evaluarea impactului s-au definit trei opțiuni de politică alternative bazate pe o combinație de abordări diferite ale unora dintre componente, s-a furnizat o evaluare a impactului acestor opțiuni și s-a extins compararea opțiunilor astfel încât să ia în considerare proporționalitatea și subsidiaritatea.