RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 3.10.2008 
SEC(2008) 2595  
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru 
un proiect de propunere 
de directiv ă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 
92/85/CEE a Consiliului privind introducerea de m ăsuri pentru promovarea 
îmbunătățirii securit ății și a sănătății la locul de munc ă în cazul lucr ătoarelor gravide, 
care au n ăscut de curând sau care al ăptează [a zecea directiv ă specială în sensul 
articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] 
Rezumatul evalu ării impactului  
 
 
{COM(2008) 637} 
{SEC(2008) 2596} 
 
RO 2   RO  
1. INTRODUCERE 
Egalitatea de șanse între femei și bărbați este unul dintre principalele obiective ale Uniunii 
Europene, care trebuie atins prin in termediul tuturor politicilor Uniunii1, iar Foaia de parcurs 
privind egalitatea între femei și bărbați (2006-2010)2 a Comisiei subliniaz ă necesitatea ca 
femeile și bărbații să participe în egal ă măsură la piața forței de munc ă. Egalitatea de șanse 
între femei și bărbați reprezint ă un obiectiv al strategiei europene pentru ocuparea for ței de 
muncă (SEOFM) din momentul lans ării acesteia, în noiembrie 1997. Politicile de conciliere 
a vieții profesionale, a vie ții private și a vieții de familie, a c ărei importan ță este în prezent 
recunoscut ă la scară largă, au devenit un imperativ economic, având în vedere c ă presiunile 
demografice și concuren țiale subliniaz ă din ce în ce mai mult necesitatea optimiz ării 
participării pe pia ța forței de munc ă. În plus, exist ă o corela ție pozitiv ă între ratele de 
fertilitate și participarea pe pia ța forței de munc ă: Statele membre în care ratele de fertilitate 
sunt mai ridicate sunt și cele în care sunt încadrate în munc ă mai multe femei. 
Foaia de parcurs privind egalitatea între femei și bărbați (2006-2010) stabilește șase 
priorități de acțiune, prima dintre acestea fiind ob ținerea aceleia și independen țe economice 
între femei și bărbați. La aceasta contribuie direct o alt ă prioritate – concilierea activit ății 
profesionale, a vie ții private și de familie.  
Parlamentul European  a solicitat în mod constant s ă se aduc ă îmbunătățiri legisla ției 
comunitare actuale privind concediul de maternitate și concediul pentru cre șterea copilului3: 
în propunerile sale din ma i 2008 de modificare a orient ărilor privind ocuparea for ței de 
muncă, acesta s-a pronun țat în favoarea introducerii unor prevederi privind schemele de 
concediu parental sau de alt tip4.  
Partenerii sociali europeni joacă de asemenea un rol important în privin ța concilierii . În 
martie 2005 ace știa au adoptat Cadrul de ac țiuni privind egalitatea de șanse între femei și 
bărbați, una dintre priorit ățile acestuia consistând în ac țiuni de sprijinire a echilibrului dintre 
viața profesional ă și cea privat ă.  
Comisia a preg ătit această evaluare a impact ului pe baza op țiunilor legislative de îmbun ătățire 
a concilierii men ționate în a doua etap ă a consult ării cu partenerii sociali europeni, din 20075. 
În iulie 2008, partenerii sociali și-au confirmat inten ția de a ini ția procedura de negociere 
prevăzută la articolul 139 din Tratatul CE referitoar e la revizuirea directivei privind concediul 
pentru cre șterea copilului. Prin urmare, Comisia a restrâns domeniul de aplicare a prezentei 
propuneri la concediul de maternitate, deoa rece partenerii soci ali au confirmat c ă nu 
intenționează să abordeze acest aspect în negocierile  lor. Cu toate acestea, evaluarea 
impactului acoper ă toate op țiunile, nu numai pe cele refe ritoare la modificarea condi țiilor 
fixate pentru concediul de maternitate. 
2. D OVEZI șI CONSULTARE  
                                                 
1 Articolul 2 și articolul 3 alineatul (2) din Tratatul CE. 
2 COM(2006) 92. 
3 De exemplu, Rezolu ția 2003/2129(INI), P5_TA(2004)0152), punctul 26. 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P6-TA-2008-
0207+0+DOC+XML+V 0//RO&language=RO . 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/social_dialogue/docs/reconciliation2_en.pdf . 
 
RO 3   RO Comisia s-a consultat cu parten erii sociali europeni în dou ă etape, în 2006 și în 2007.  Ca 
urmare a celei de a doua etape a consult ărilor, patru pa rteneri sociali6 au decis s ă creeze un 
grup de lucru comun în contextul dialogului social european îns ărcinat cu efectuarea unei 
revizuiri ale acordului-cadru refe ritor la concediul pentru cre șterea copilului anexat la 
Directiva 96/34/CE. În iulie 2008, ace știa au decis s ă inițieze negocieri formale privind 
concediul pentru cre șterea copilului, în conformitate cu articolul 138 din Tratatul CE. 
În decembrie 2007, Comisia a consultat statele membre pentru a colecta informa ții privind 
legislația referitoare la toate formulele de concediu din motive familiale și pentru a le 
cunoaște punctele de vede re în ceea ce prive ște diferitele op țiuni de modificare a acestei 
legislații. 
La 3 iulie 2008, Comitetul consul tativ pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați7 a 
adoptat, prin procedur ă scrisă, un aviz privind introducerea unor noi forme de concediu 
(concediu de paternitate, concediu de adop ție și concediu filial)8. Comisia a consultat, de 
asemenea, mai multe ONG-uri europe ne, prin chestionar, în privin ța diferitelor op țiuni de 
modificare și completare a legisla ției existente în materie de concedii legate de conciliere. 
În decembrie 2007, Comisia a comandat grupului ECORYS un studiu extern privind costurile 
și beneficiile aferente op țiunilor de îmbun ătățire a dispozi țiilor referitoare la concilierea 
activității profesionale, a vie ții private și de familie9. Rețeaua exper ților judiciari na ționali în 
domeniul egalit ății de șanse între femei și bărbați a emis, de asemenea, un raport privind 
măsurile naționale în domeniul sarcinii, maternit ății și al drepturilor parentale și de paternitate 
din statele membre, precum și un raport de evaluare a m ăsurilor na ționale privind formulele 
de lucru flexibile10.  
3. C ADRUL JURIDIC ACTUAL  
Două directive abordeaz ă tema concediilor din motive familiale și a drepturilor conexe, 
respectiv Directiva 92/85/CEE11 (denumit ă în continuare „directiva privind concediul de 
maternitate”) și Directiva 96/34/CE12 (denumit ă în continuare „directiva privind concediul 
pentru cre șterea copilului”), care au  fost adoptate în 1992, re spectiv în 1996. Acestea prev ăd 
dreptul la un concediu de maternitate de minim 14 s ăptămâni, cu o remunera ție cel puțin 
echivalent ă celei acordate în caz de concediu medical, precum și la un concediu de trei luni 
fără plată pentru fiecare p ărinte, care poate fi transferat, în multe state membre, celuilalt 
părinte. Dispozi țiile actuale nu fixeaz ă nici durata sau condi țiile exacte ale concediului de 
adopție, nici dreptul la concediul de paternitate sau la concediul filial (concediul pentru 
îngrijirea membrilor familiei afla ți în întreținere). 
                                                 
6 CES, BUSINESSEUROPE, CEIP și UEAPME. 
7 Acest comitet reune ște reprezentan ți ai statelor membre, organismelor de promovare a egalit ății, 
parteneri sociali și ONG-uri. 
8 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/docs/2008/opinion_newforms_en.pdf . 
9 http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/new_legislation_en.html . 
10 Pentru mai multe informa ții, a se vedea: 
http://ec.europa.eu/employment_social/gender_equality/legislation/bulletin_en.html . 
11 Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de m ăsuri pentru 
promovarea îmbun ătățirii securit ății și a sănătății la locul de munc ă în cazul lucr ătoarelor gravide, care 
au născut de curând sau care al ăptează. (JO L 348, 28.11.1992, p.1.) 
12 Directiva 96/34/CE a Consiliului din 3 iunie 1996 privind acordul-cadru referitor la concediul pentru 
creșterea copilului încheiat de UNICE, CEIP și CES (JO L 145, 19.6.1996, p.4). 
 
RO 4   RO În ceea ce prive ște politica facilit ării concilierii, între statele membre exist ă diferențe 
semnificative. În general, concediul de maternitate variaz ă între 14 și 52 de s ăptămâni, cu 
remunera ții cuprinse între 55% (în limita unui plafon) și 100% (f ără plafon). Dispozi țiile 
referitoare la concediul pentru cre șterea copilului prev ăd dreptul la un concediu cuprins între 
trei luni și trei ani. În cazul în care se acord ă, remunera ția se acord ă pentru o perioad ă 
cuprinsă între 15 zile și doi ani. În ceea ce prive ște concediul de adop ție, durata sa variaz ă 
între 10 zile și o perioad ă identică celei oferite în cazul concediului pentru cre șterea copilului. 
Unele state membre nu prev ăd nicio remunera ție, altele prev ăd o remunera ție similar ă celei 
acordate pentru concediul de cre ștere a copilului. În mai multe state membre nu exist ă dreptul 
la concediu de paternitat e. Atunci când acesta exist ă, acoperă o perioad ă cuprinsă între una și 
10 zile. În unele state membre, o parte din concediul de cre ștere a copilului este rezervat ă 
taților. În unele state membre nu este prev ăzută nicio remunera ție, în altele este prev ăzută 
plata în rate fixe care poate reprezenta pân ă la 100% din remunera ție. În unele state membre 
nu este prev ăzut deloc dreptul la concediu filial. Durata acestuia variaz ă între dou ă și 10 zile 
pentru un copil cu handicap sau bolnav, în unele cazuri și pentru alte rude. În unele state 
membre, acest tip de concediu este remunerat s ub forma unei sume forfetare la rata aplicabil ă 
în caz de boal ă sau la o alt ă rată. 
3. D EFINIREA PROBLEMEI  
În prezent este acceptat ă la nivel comunitar ideea c ă este necesar ca politic ile de conciliere s ă 
garanteze faptul c ă atât femeile, cât și bărbații nu trebuie s ă recurgă la compromisuri între o 
viață privată, de familie și profesional ă împlinite. Astfel de politici pot permite atât femeilor, 
cât și bărbaților să facă alegeri veritabile în acest domeniu și, în special, pot conduce la o rat ă 
a ocupării forței de munc ă mai ridicat ă și o rată a șomajului mai sc ăzută în rândul femeilor. 
Acestea ar putea reduce, de asemenea, segregarea pe pia ța forței de munc ă și ar putea elimina 
diferența de remunerare între femei și bărbați. Cu toate acestea, chiar și atunci când au fost 
create diverse formule flexibile de lucru pentru sprijinirea concilierii, acestea au fost mult mai 
utilizate, în practic ă, de femei decât de b ărbați, mai mult din motive de necesitate economic ă 
decât din libertatea de a alege.  
În ciuda unei particip ări sporite a femeilor pe pia ța forței de munc ă, diferența de remunerare  
a rămas constant ă, reprezentând 15% între 2003 și 2007, reducându-se doar cu un punct în 
raport cu anul 200013. Această diferență se datoreaz ă într-o anumit ă măsură problemelor cu 
care se confrunt ă femeile încercând s ă concilieze obliga țiile profesionale cu cele private. Un 
factor important care influen țează participarea femeilor la pia ța forței de munc ă este 
disponibilitatea facilit ăților de îngrijire a copiilor. Facilit ățile de îngrijire a copiilor  sunt 
insuficiente în statele membre și nu sunt întotdeauna adaptate necesit ăților familiale14. 
Danemarca și Portugalia sunt singurele țări în care mai mult de 30% din copiii cu vârsta sub 
trei ani pot beneficia de o îngrijire formal ă de peste 30 de ore pe s ăptămână. Femeilor le 
revine în principal, de asemenea, responsabilitatea îngrijirii persoanelor în vârst ă.  
Participarea femeilor pe pia ța forței de munc ă este puternic influen țată de existen ța 
copiilor.  Astfel, rata de ocupare a femeilor cu cop ii în îngrijire în 2007 a fost doar de 65,5%, 
față de 91,7% în cazul b ărbaților, respectiv o diferen ță de peste 26 de puncte. În 2007, rata de 
ocupare a femeilor cu vârste cuprinse între 20 și 49 de ani a sc ăzut cu aproape 12 puncte 
                                                 
13 Defini ție utilizată de Eurostat: „Diferen ța de remunerare între femei și bărbați reprezint ă diferența dintre 
remunera ția orară brută medie a angaja ților plătiți de sex masculin și cea a angaja ților plătiți de sex 
feminin ca și procent din remunera ția orară brută medie a angaja ților plătiți de sex masculin.” 
14 A se vedea recentul raport intitulat The Provision of Childcare Services, Platenga/Remery, 2008. 
 
RO 5   RO procentuale pentru cele care av eau copii, în timp ce cea a b ărbaților a crescut  cu aproximativ 
șapte puncte. Responsabilit ățile familiale implic ă faptul că probabilitatea ca femeile s ă lucreze 
cu timp par țial este mai mare decât în cazul b ărbaților. Acest lucru are implica ții negative 
asupra perspectivelor de carier ă și a salariilor femeilor. În plus, mamele ( și tații) cu copii mici 
se confrunt ă cu discriminare  pe piața forței de munc ă, iar tații recurg în mic ă măsură la 
posibilitatea de a beneficia de un concediu pentru cre șterea copilului . Cu toate acestea, 
atâta timp cât femeile, atunci când au copii, renun ță mai ușor decât b ărbații la participarea pe 
piața forței de munc ă și recurg la dispozi țiile referitoare la concediul pentru cre șterea 
copilului, angajatorii vor continua, în general, s ă considere c ă femeile sunt mai pu țin 
preocupate de carier ă decât b ărbații și vor fi mai rezerva ți în privin ța investiției în 
oportunitățile de carier ă ale femeilor.  
4. S CENARIUL DE BAZ Ă 
În cazul în care nu se adopt ă nicio măsură nouă la nivel comunitar, directivele CE actuale vor 
rămâne aplicabile, iar programele și obiectivele actuale vor fi men ținute. Unele state membre, 
dar nu toate, vor dispune de dispozi ții juridice na ționale detaliate referitoare la m ăsuri în 
vederea unei mai bune concilieri. Obiectivele strategiei de la Lisabona vor fi evaluate în 2010 
și se vor stabili orient ări și obiective noi în cadrul SEOFM. Foai a de parcurs privind egalitatea 
între femei și bărbați va expira în 2010, dar lucr ările partenerilor sociali europeni vor 
continua. 
Cu toate acestea, va continua s ă existe o diferen ță semnificativ ă între participarea pe pia ța 
forței de munc ă a femeilor cu copii și cea a b ărbaților cu copii. În statele membre va fi 
necesară participarea mai multor femei pe pia ța forței de munc ă, nu numai pentru solu ționarea 
problemelor aferente îmb ătrânirii societ ății, ci și pentru garantarea competitivit ății la nivel 
mondial. Prin urmare, o mai mare part icipare în rândul fe meilor este vital ă. Pentru a putea 
face față provocării demografice, statele membre au  nevoie, de asemenea, de o rat ă a 
natalității stabilă. În țările în care rata ocup ării femeilor este ridicat ă (de exemplu în Finlanda, 
Suedia, Danemarca, Țările de Jos și Regatul Unit), ratele de fertilitate sunt, de asemenea, în 
mod semnificativ superioare ratelor medii15. În mare m ăsură, statele membre respective 
dispun, de asemenea, de politicile de conciliere cele mai eficace. 
5. A CțIUNI EVENTUALE ALE UE 
Obiectivele urm ărite sunt abordarea ratelor de  ocupare a femeilor cu copii și reducerea 
dezechilibrului și discrimin ării între femei și bărbați prin cre șterea posibilit ăților oferite, 
îmbunătățirea condi țiilor de acces la concediul din motive familiale și acordarea de sprijin 
financiar pe parcursul ac estui tip de concediu.  
Au fost luate în consid erare o serie de posibilit ăți înainte de a se  concluziona c ă opțiunea 
neadoptării unor m ăsuri este exclus ă, deoarece Comisia a fixat printre priorit ățile prezentate în 
Foaia de parcurs privind egalitatea între femei și bărbați un dispozitiv mai bun în materie de 
conciliere, iar principalele p ărți implicate au invitat-o s ă își consolideze ac țiunile în acest 
domeniu. În orice caz, vor fi luate în continuare m ăsuri cu caracter nele gislativ (de exemplu, 
schimburi de bune practici și inițiativele partenerilor sociali), ca și alte măsuri menite s ă 
mărească rata de ocupare a for ței de munc ă în rândul femeilor. UE trebuie s ă adopte m ăsuri 
suplimentare pentru promovarea ocup ării forței de munc ă în rândul femeilor și care să le 
permită să își exploateze la maxim poten țialul și talentele. Având în vedere c ă există în 
                                                 
15 Ibid . p. 18. 
 
RO 6   RO continuare discrepan țe semnificative între formele de ocupare a for ței de munc ă reale și 
preferate, este evident c ă femeile vor, în general, s ă lucreze mai mult. Prin urmare, exist ă un 
potențial important de cre ștere a particip ării femeilor pe pia ța forței de munc ă. 
Opțiunile au fost reduse la urm ătoarele: lipsa ac țiunii la nivel european, diseminarea bunelor 
practici, modificarea regulilor privind conc ediul de maternitate (Directiva 92/85/CEE), 
modificarea normelor privind concediul pentru cre șterea copilului (Directiva 96/34/CE), 
adoptarea de dispozi ții mai specifice privind concediul de adop ție și introducerea a dou ă noi 
forme de concediu, respectiv  concediul de paternitate și concediul filial.  
6. E VALUAREA OP țIUNILOR  
Fiecare op țiune a fost analizat ă din perspectiva înde plinirii obiectivelor și în compara ție cu 
scenariul de baz ă. A reieșit că opțiunea „nicio m ăsură nouă” nu ar rezolva problemele 
identificate. Op țiunea „disemin ării bunelor practici ” ar contribui la real izarea unui echilibru 
mai bun între via ța profesional ă și cea privat ă. 
În ceea ce prive ște concediul de maternitate , un nivel de remunerare în valoare de 100% din 
salariul precedent și o prelungire a concediului cu patru s ăptămâni ar constitui un sprijin util și 
prețios în vederea unei mai bune conc ilieri. Acest lucru este valabil și pentru o clauz ă care să 
prevadă dreptul de a solicita un program de lucr u flexibil la întoarcerea din concediul de 
maternitate. Obiectivele ar fi îndeplinite, cu excep ția reducerii diferen ței în ceea ce prive ște 
rata femeilor, respectiv a b ărbaților, care beneficiaz ă de concediu din motive familiale. 
În ceea ce prive ște concediul pentru cre șterea copilului , se consider ă că prelungirea acestuia 
cu o lună și acordarea unui nivel de remunerare echiv alent cu 66% din salariul precedent 
reprezintă un sprijin pre țios acordat concilierii, în cazu l în care fiecare dintre p ărinți ar lua cel 
puțin o lună de concediu pentru îngr ijirea copilului. Remunerarea concediului pentru cre șterea 
copilului ar fi constitui un stimulent pentru ta ți să ia cel pu țin o lună de concediu pentru 
creșterea copilului, drept care altfel ar  fi pierdut. Acest tip de dispozi ții s-au dovedit foarte 
eficace în țările nordice. 
În ceea ce prive ște concediul de adop ție, s-a considerat c ă alinierea dispozi țiilor pe cât posibil 
la cele privind concediul pentru cre șterea copilului ar fi promi țătoare, din acelea și motive ca și 
modificarea reglement ărilor în materie de concediu pentru îngrijirea copilului. 
Acordarea unui concediu de paternitate  de 10 zile a fost considerat ă o măsură deosebit de util ă 
în termeni de încurajare a mai multor ta ți să își ia concediu de cre ștere a copilului. Experien ța 
anterioară a statelor membre a ar ătat că tații își iau concediu din motive familiale numai dac ă 
nivelul remuner ării acordate pe parcursul concediului de paternitate este corelat cu salariul 
lor. Prin urmare, aceast ă opțiune prevede o remunerare echivalent ă cu cel pu țin 66% din 
salariu. 
Posibilitatea acord ării unui concediu filial  de o lună pentru îngrijirea unui membru al familiei 
aflat în între ținere (inclusiv copiii cu vârsta peste opt ani) a fost considerat ă utilă din punct de 
vedere al sprijinirii femeilor (sau b ărbaților) să continue s ă lucreze în paralel cu îngrijirea 
membrului de familie aflat în între ținere.  
7. C ONCLUZIE  
Concluzia raportului de evalua re a impactului este aceea c ă cel mai bun instrument pentru 
îndeplinirea obiectivelor fixate îl constituie m ăsurile obligatorii din punct de vedere juridic la 
 
RO 7   RO nivel comunitar. Modific ările reglement ărilor privind concediul de maternitate și concediul 
pentru cre șterea copilului, care au f ăcut obiectul unei evalu ări, însoțite de introducerea unor 
forme noi/diferite de concediu ar  constitui un ansamblu de m ăsuri foarte util în vederea 
asigurării unei mai bune concilieri. Cu  toate acestea, întrucât part enerii sociali vor negocia pe 
tema concediului pentru cre șterea copilului, Comisia ar trebui s ă se abțină de la prezentarea 
unor propuneri privind concediul pentru cre șterea copilului și să nu piardă din vedere faptul 
că negocierile partenerilor sociali ar putea aco peri noile formule de concediu. În aceste 
condiții, singura m ăsură posibilă, pentru moment, este o propunere de modificare a 
reglement ărilor privind concediul de maternitate.