COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 1.6.2011 
SEC(2011) 672 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
Document de înso țire pentru  
 
Propunerea de 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
privind standardizarea european ă și de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 
93/15/CEE și a Directivelor 94/9CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 
2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/105/CE și 2009/23/CE  
{COM(2011) 315 final} 
{SEC(2011) 671 final}  
 
RO 1   RO Declinarea responsabilit ății: Prezentul rezumat angajeaz ă exclusiv serviciile Comisiei 
implicate în elaborarea sa și nu aduce atingere formei finale a niciunei decizii pe care urmeaz ă 
să o ia Comisia. 
1. D EFINIREA PROBLEMEI  
Prezentul document vizeaz ă exclusiv sistemul european de  standardizare în care cele 
trei organiza ții europene de standardizare CEN, CENELEC și ETSI (denumite în 
continuare „OES”) joac ă un rol esen țial și standardele pentru interoperabilitate din 
domeniul TIC. 
Standardele și standardizarea sunt instrumente foarte eficace de politic ă pentru UE. 
Simpla existen ță a standardelor reprezint ă un stimulent al schimburilor comerciale, 
datorită efectului acestora de reducere a pre țurilor și a asimetriei informa țiilor între 
cerere și ofertă, în special în cazul tranzac țiilor transfrontaliere. Mai multe studii 
econometrice au stabilit o leg ătură clară la nivel macroeconomic între standardizarea 
din economie, cre șterea productivit ății, creșterea schimburilor comerciale și a 
economiei în ansamblu. Studiile arat ă că standardele existente contribuie anual la 
PIB cu o rat ă de aproximativ un punct procentual. De și standardele și standardizarea 
prezintă avantaje mult mai mari pentru economia european ă, acestea sunt utilizate ca 
instrumente de politic ă pentru a asigura, inter alia, func ționarea pie ței unice, 
interoperabilitatea re țelelor și sistemelor, în special în domeniul TIC, un nivel ridicat 
de protecție a consumatorilor și mediului și o mai mare inovare și incluziune social ă. 
Cu toate acestea, consult ările publice ale p ărților interesate și un raport al 
Parlamentului European cu pr ivire la viitorul standardiz ării europene1 indică faptul 
că trebuie solu ționate anumite probleme. 
Standardele europene joac ă un rol foarte important în ceea ce prive ște funcționarea 
pieței interne pentru produse industriale.  Standardele europene înlocuiesc standardele 
naționale deseori conflictuale care, ca atar e, pot crea impediment e tehnice pentru o 
piață națională. În scopul prezentei evalu ări a impactului, standard ele europene pot fi 
împărțite în dou ă categorii:  
• Standardele europene dezvol tate la cererea Comisiei , pe baza unui a șa-numit 
„mandat” prin care se solicit ă OES să elaboreze specifica ții tehnice cu caracter 
normativ care îndeplinesc cerin țele prevăzute în mandat. Aceste standarde pot fi 
împărțite în dou ă subcategorii: 
– Standarde armonizate care asigur ă că produsele îndeplinesc cerin țele 
esențiale prev ăzute în legisla ția UE. Conformitatea cu un standard 
european „armonizat” garanteaz ă nivelul impus de siguran ță a 
produselor. Totu și, utilizarea standardelor armonizate este înc ă 
facultativ ă și un produc ător poate utiliza orice alt ă soluție de ordin 
tehnic care s ă demonstreze c ă produsul s ău îndepline ște cerințele 
esențiale. Procentul de standarde europene care sunt standarde 
armonizate a crescut în ultimele dou ă decenii de la 3,55% la 20% în 
                                                 
1 A7-0276/2010. 
 
RO 2   RO 2009. Aceasta arat ă importan ța din ce în ce mai mare a standardelor ca 
instrument care înso țește legislația UE2. 
– Alte standarde europene în sp rijinul politicilor europene; 
• Celelalte standarde europene  sunt adoptate în afara legisla ției UE, la ini țiativa 
întreprinderilor, organismelor na ționale de standardizare sau altor p ărți interesate 
sau la cererea Comisiei.  
1.1. Problema 1: procesul de adoptare a sta ndardelor europene solicitate de Comisie 
nu este suficient de rapid 
Într-o lume și o societate care se schimb ă cu rapiditate, în special în sectoare 
caracterizate de cicluri de via ță și dezvoltare foarte scurte  ale produselor, standardele 
trebuie să mențină ritmul dezvolt ării tehnologice. Unele p ărți interesate sus țin că 
întregul proces de creare a standard elor europene este prea lent, de și plângerile cu 
privire la caracterul lent al standardiz ării ar putea fi mai pu țin relevante pentru 
tehnologiile care necesit ă un interval lung de ti mp pentru dezvoltare și reintroducere 
pe piață. În momentul de fa ță, timpul necesar pentru elaborarea produselor CEN și 
CENELEC este între 21,5 și 36 de luni, în timp ce calendarul tipic pentru ETSI este 
de la 12 la 24 de luni. Cu toate acestea, în tregul proces de elaborare poate fi mult mai 
lung pentru standardele elabor ate la cererea Comisiei. Pent ru aceste standarde, exist ă 
patru mari etape, și anume preg ătirea mandatului și avizul pozitiv al comitetului 
instituit în temeiul Directivei 98 /34/CE, acceptarea mandatului de c ătre OES și 
începerea activit ății cu privire la standard, ela borarea standardului în sine și 
publicarea referin țelor standardului armonizat în JO și procedura de contestare. 
1.2. Problema 2: subreprezentarea IMM-urilor și a părților interesate din cadrul 
societății în procesul european de standardizare 
Mai multe studii arat ă că IMM-urile se confrunt ă cu o serie de probleme în ceea ce 
privește standardele și standardizarea. Una dintre cele mai importante probleme, 
potrivit multor p ărți interesate, este c ă IMM-urile sunt, în general, subreprezentate în 
activitățile de standardizare, în special la nive l european. În plus, standardele au de 
multe ori leg ătură cu siguran ța și bunăstarea cet ățenilor, eficien ța rețelelor, mediul și 
alte domenii ale politicilor publice. De și standardele joac ă un rol important în 
societate, opinia p ărților interesate relevante din cadrul societ ății nu este suficient 
integrată în procesul de standardizare din UE. Pentru a aborda problema insuficientei 
reprezentări a IMM_urilor și a părților interesate din cadrul societ ății în cadrul 
activităților de standardizare, se pl ătesc contribu ții financiare organiza țiilor care 
reprezintă IMM-urile și părțile interesate din cadrul societ ății. Criteriile de 
eligibilitate pent ru aceste subven ții, condițiile de utilizare a acestora și tipul de 
contribuții financiare di sponibile variaz ă foarte mult. Unele organiza ții primesc 
subvenții pentru ac țiuni în timp ce altele primesc și subvenții de func ționare.  
                                                 
2 Cifre detaliate pot fi g ăsite în anexa 3, în  timp ce anexa 4 con ține o prezentare general ă a legislației UE 
utilizând standardele ca modalitate prin care se poate presupune conformitatea cu cerin țele esențiale. 
 
RO 3   RO 1.3. Problema 3: „standardele elaborate de foruri și consorții” nu pot fi men ționate 
în prezent în cadrul procedurilor de achizi ții publice de TIC.  
În domeniul TIC, numeroase standarde care asigur ă interoperabilitatea nu sunt 
elaborate de OES ci de foruri și consorții globale. Acest aspect este valabil în special 
pentru standardele care sunt legate de internet și World Wide Web. În mare parte din 
cauza lipsei expertizei specializate, organiza țiile tradi ționale de elaborare a 
standardelor nu acoper ă domeniul TIC și astfel, în prezent, o mare parte a activit ății 
globale de standardizare în domeniul TIC se desf ășoară în afara sistemului oficial 
european sau interna țional.  
Referirea la standarde în cadrul achizi țiilor publice poate constitui un mijloc 
important de favorizare a inov ării, acordând, în acela și timp, autorit ăților publice, 
instrumentele de care acestea au nevoie pentru a- și îndeplini sarcinile, îndeosebi în 
domeniul pie țelor-pilot, a șa cum este e-s ănătatea. Achizi țiile publice trebuie s ă se 
conformeze Directivei 2004/18/CE care stabile ște o distinc ție între standardele 
formale și celelalte specifica ții tehnice pentru care se cere, de asemenea, o descriere a 
exigențelor func ționale. Atunci când autorit ățile publice fac referin țe la standarde 
tehnice în specifica țiile lor tehnice, aces tea ar trebui s ă precizeze, de asemenea, dac ă 
autorizeaz ă ca solicitan ții să demonstreze c ă oferta lor îndepline ște cerințele 
specificațiilor, chiar dac ă aceasta nu este conform ă cu standardul tehnic respectiv. Cu 
toate acestea, la achizi ționarea de servicii și produse TIC, este posibil ca cerin țele 
suplimentare s ă fie prioritare. Autorit ățile publice trebuie s ă poată să-și defineasc ă 
strategiile și arhitecturile în materie de TI C, inclusiv interoperabilitatea 
transfrontalier ă și se vor aproviziona cu sisteme/servicii și produse TIC sau 
compozan ți TIC care îndeplinesc cerin țele lor.  
2. O BIECTIVE  
2.1. Obiective strategice generale 
Această inițiativă are ca scop sporirea contribu ției standardelor și standardiz ării 
europene la o mai bun ă funcționare a pie ței interne, stimulând cre șterea și inovarea și 
promovând competitivitatea întreprinderilo r UE, în special a IMM-urilor.  
2.2. Obiective specifice 
• Reducerea timpului necesar procesului de standardizare pentru standardele 
elaborate la cererea Comisiei; 
• Asigurarea reprezent ării adecvate a IMM-urilor și părților interesate din 
cadrul societ ății în procesul de standardizare, în special pentru standardele 
elaborate la cererea Comisiei; 
• Răspândirea utiliz ării standardelor TIC și, astfel, sporirea interoperabilit ății 
printr-o pia ță european ă mai integrat ă a achizi țiilor publice de produse și 
servicii TIC, în special în leg ătură cu crearea unei „e-pie țe interne”; 
• Eliminarea ambiguit ăților din cadrul juridic existent. 
 
RO 4   RO 3. E VALUAREA IMPACTULUI  
3.1. Problema 1: procesul de elaborare a standardelor nu este suficient de rapid 
3.1.1. Op țiunea de politic ă 1.0: scenariul de baz ă 
Astfel cum se descrie mai sus. Aceast ă opțiune serve ște drept referin ță în funcție de 
care sunt evaluate celelalte op țiuni. 
3.1.2. Op țiunea de politic ă 1.A: se specific ă termenele-limit ă pentru prezentarea 
standardelor europene.  
Avantajul acestei op țiuni este c ă standardele europene ar fi disponibile dup ă o 
perioadă destul de scurt ă. Premisa este c ă OES ar accepta termene-limit ă mai scurte 
și ar putea convinge exper ții tehnici dispu și să petreacă mai puțin timp pentru 
elaborarea unui standard. Beneficiile  economice pozitive ale disponibilit ății mai 
rapide a unui standard ar putea fi estimate la o rat ă de creștere de aproximativ un 
punct procentual pe an pentru produsul sa u serviciul care face obi ectul standardului.  
În afara faptului c ă această opțiune s-ar aplica exclusiv  standardelor armonizate și 
standardelor europene solicitate de Comisie, un termen-limit ă care să oblige OES s ă 
crească viteza procesului oficial de elaborar e a standardelor va  avea probabil un 
impact negativ asupra calit ății standardului. Economiile de timp pot fi realizate doar 
prin reducerea consensului și prin scurtarea (sau ev itarea) în mod corespunz ător a 
uneia dintre etapele interm ediare de consultare.  
Termenele-limit ă pentru toate sta ndardele europene și elaborarea cel pu țin a aceluia și 
număr de standarde într-un interval de timp  mai scurt ar putea duce la costuri mai 
mari (de exemplu, reuniuni mai frecvente) în fiecare an. Costul suplimentar anual 
estimativ pentru un standard ar fi  de aproximativ 150 000 EUR-200 000 EUR dac ă 
standardele ar trebui finalizate în doi ani. Cre șterea vitezei ar fi posibil ă doar dac ă 
industria și alte părți interesate ar fi de acord s ă partajeze costurile suplimentare sau 
în cazul în care Comisia ar finan ța aceste costuri. În absen ța adoptării unor m ăsuri 
specifice, termenele-limit ă pentru toate standardele europene ar avea în mod necesar 
un impact negativ asupra implic ării IMM-urilor și părților interesate din cadrul 
societății.  
3.1.3. Op țiunea de politic ă 1.B: crearea unei agen ții europene pentru standarde care s ă 
gestioneze procesul de elaborare a standardelor.  
Avantajul acestei op țiuni este c ă agenția ar fi supravegheat ă de legislatorul european 
și că mandatele privind standardele europene ar deveni mai dificil de refuzat. Crearea 
unei noi agen ții europene pentru sta ndardizare ar însemna c ă cererile privind 
standarde armonizate ar fi gestionate cu pr ioritate. Nivelul de duplicare a resurselor 
administrative și a cheltuielilor ar fi mai sc ăzut și întreaga expertiz ă disponibil ă ar fi 
pusă în comun. În plus, particip area IMM-urilor la procesul de standardizare ar putea 
fi îmbunătățită. 
Cu toate acestea, aceast ă opțiune prezint ă un număr de dezavantaje considerabile. În 
primul rând, pentru a fi viabil ă, se impune cooperarea strâns ă cu ONS. O agen ție 
pentru standardizare european ă nu ar putea func ționa fără sprijinul acestora. În plus, 
o agenție nu ar putea oferi nivelul de expertiz ă necesar pentru îndeplinirea cu 
 
RO 5   RO eficacitate a sarcinilor unei comitet tehni c. Prin urmare, consensul între exper ți ar fi 
încă necesar, indiferent dac ă activitatea acestora se desf ășoară sub auspiciile unui 
OES sau a unei agen ții. Aceast ă opțiune ar conduce în mod cert la costuri 
suplimentare substan țiale pentru bugetul UE. Comisi a contribuie în prezent cu 21,2 
milioane EUR, însemnând aproximativ 47% di n venitul total al celor trei OES (44 
000 000 EUR). Restul venitului OES este finan țat în principal din cotiza țiile și 
contribuțiile membrilor. Trebuie re ținut, de asemenea, c ă numărul de standarde 
mandatate de c ătre Comisie reprezint ă o propor ție destul de mic ă din totalul 
produselor emise de OES.  
3.1.4. Op țiunea strategic ă 1.C: proceduri transparente și simplificate pentru standardele 
armonizate și alte standarde europene solicitate de Comisie.  
Un proces de programare regulat anua l sau multianual mai organizat ar cre ște 
volumul de munc ă al serviciilor Comisiei, îns ă ar avea un impact  general pozitiv. 
Acesta ar permite OES s ă anticipeze solicit ările viitoare și să scurteze procesul de 
acceptare, astfel încât standardele s ă fie mai rapid disponibile pe pia ță spre a fi 
utilizate de întreprinderi. Aceast ă opțiune ar avea un impact pozitiv asupra pie ței 
interne și competitivit ății întreprinderilor (inclusiv IMM-urile) prin reducerea 
perioadei de emitere a mandatelor cu aproximativ 6 luni (prin eliminarea consult ării 
separate a comitetului), în timp ce alte 6 luni ar putea fi eliminate la finalul procesului prin sporirea eficien ței în momentul prezent ării de obiec ții. Nu pot fi 
identificate costuri suplimentare sau un impact negativ. De și această opțiune are un 
impact general pozitiv f ără nici un impact negativ, principalul dezavantaj este c ă s-ar 
putea aplica doar standardelor armonizate elaborate la cererea Comisiei, neavând 
astfel nici un impact asupra ritmului altor activit ăți de standardizare. 
3.2. Problema 2: implicarea IMM-urilor și a părților interesate din cadrul societ ății 
în procesul de standardizare european ă 
3.2.1. Op țiunea de politic ă 2.0: scenariul de baz ă (respectiv, contribu ția financiar ă la 
reprezentarea IMM-urilor și a părților interesate din cadrul societ ății) 
Astfel cum se descrie mai sus. Aceast ă opțiune serve ște drept referin ță în funcție de 
care sunt evaluate celelalte op țiuni. 
3.2.2. Op țiunea de politic ă 2.A: facilitarea reprezent ării directe a IMM-urilor și a părților 
interesate din cadrul societ ății în organiza țiile europene de standardizare  
Participarea direct ă, pe termen lung, a personalu lui cu specializare tehnic ă aparținând 
IMM-urilor individuale 
și părților interesate din cadrul societ ății la reuniunile și 
discuțiile unui comitet tehnic permite aces tui personal constr uirea unei reputa ții în 
interiorul organiza țiilor de standardizare. În plus, personalul poate lucra direct pentru 
influențarea procesului. Participarea la pr ocesul de standardizare necesit ă o înțelegere 
tehnică solidă a standardelor propuse și a contextului acestora.  În plus, participan ții 
trebuie să fie pregătiți să se angajeze la investi ții substan țiale de timp și energie, 
necesare pentru urm ărirea discu țiilor interne cu privire la subiectul viitorului 
standard. Orientarea general acceptat ă este că participarea util ă în cadrul unui comitet 
tehnic sau a unui grup  de lucru necesit ă un minimum de aproximativ 20% din timpul 
unei persoane. 
 
RO 6   RO 3.2.3. Op țiunea de politic ă 2.B: acordarea de drepturi de vot organiza țiilor care reprezint ă 
IMM-uri și părți interesate din cadrul societ ății în organiza țiile europene de 
standardizare  
Acordarea de dreptu ri de vot unui num ăr foarte limitat de organiza ții reprezentative 
pentru activit ățile tehnice din cadrul CEN ar avea un impact deosebit de pozitiv 
asupra implic ării IMM-urilor și părților interesate din cadrul societ ății. Alte delega ții 
cu drept de vot ar trebui s ă ia în considerare opin iile exprimate de delega țiile IMM-
urilor și părților interesate din cadrul societ ății. Nu au putut fi identificate efecte 
negative. Totu și, acordarea de drepturi  de vot altor organiza ții decât ONS trebuie s ă 
fie negociat ă și convenit ă împreună cu membrii OES, astfel încât fezabilitatea acestei 
opțiuni este incert ă. În plus, aceasta poate determina plata unei cotiza ții mai mari, 
ceea ce ar cre ște costurile pentru aceast ă opțiune pentru organiza țiile care reprezint ă 
IMM-uri și părți interesate din cadrul societ ății.  
3.2.4. Op țiunea de politic ă 2.C: consolidarea pozi ției organiza țiilor care reprezint ă IMM-
uri și părți interesate din cadrul societ ăți în OES prin oferirea posibilit ății unei 
subvenții de funcționarei 
Aspectul pozitiv al acestei op țiuni este c ă prevede posibilitatea acord ării de sprijin 
continuu organiza țiilor care reprezint ă IMM-uri și părți interesate din cadrul 
societății, astfel încât acestea s ă își poată consolida rolul în cadrul procesului de 
standardizare. Cel ălalt aspect pozitiv este c ă posibilitatea unei subven ții de 
funcționare con ține un impuls puternic pentru OES în sensul continu ării consider ării 
acestor organiza ții drept parteneri puternici în procesul de standardizare, astfel încât 
opiniile acestor organiza ții sunt luate în considerar e în mod adecvat în timpul 
activității tehnice aferente sta ndardelor europene. Totu și, această opțiune ar necesita 
o exceptare de la principiul diminu ării subven ției în actul principal pe care se 
bazează acordarea subven țiilor. În plus, aceast ă opțiune impune ca sumele bugetare 
care sunt în prezent împ ărțite în cadrul mai multor linii bugetare s ă fie cel pu țin 
menținute de c ătre autoritatea bugetar ă. Nu au putut fi identif icate aspecte negative. 
3.3. Problema 3: „standardele elaborate de foruri și consorții” nu pot fi men ționate 
în prezent în cadrul procedurilor de achizi ții publice de TIC. 
3.3.1. Op țiunea de politic ă 3.0: scenariul de baz ă 
Astfel cum se descrie mai sus. Aceast ă opțiune serve ște drept referin ță în funcție de 
care sunt evaluate celelalte op țiuni. 
3.3.2. Op țiunea de politic ă 3.A: revitalizarea punerii în aplic are a mecanismelor Directivei 
87/95/CEE a Consiliului privind achizi țiile publice și politica  
Avantajul acestei op țiuni este c ă nu este necesar ă nicio modificare legislativ ă, iar 
costurile administrative pe ntru legislatorul UE și statele membre ar putea fi evitate. 
Totuși, transformarea standardelor elaborate de foruri și consorții în standarde 
europene conduce la taxe, responsabilit ăți și costuri suplimentare pentru OES. Va fi 
necesar ca o parte substan țială a acestor costuri s ă fie suportate de Comisie. În plus, 
OES ar fi responsabile pentru revizuirea și actualizarea regulat ă a standardului. Mai 
mult, circumstan țele menționate la articolul 5 alin eatul (3) nu ma i corespund 
realităților tehnologice de pe pia ță. Prin urmare, aceast ă posibilitate ar putea necesita 
 
RO 7   RO o interpretare în sens foarte larg a dispozi țiilor Deciziei 87/95/CEE. Din cauza lipsei 
certitudinii juridice, impacturile asupra pie ței interne, IMM-urilor, autorit ăților 
publice, consumatorilor și inovării ar fi minime. Cu to ate acestea, nu ar exista 
impacturi bugetare.  
3.3.3. Op țiunea de politic ă 3.B: permiterea trim iterilor la „standarde elaborate de foruri și 
consorții”  
Principalul avantaj al acestei op țiuni este c ă posibilitatea de a face referire la 
standardele selectate elaborate de foruri și consorții în scopul achizi țiilor publice în 
deplină conformitate cu legea se a șteaptă să contrabalanseze tendin ța către 
fragmentarea pie ței și să aibă un impact pozitiv asupra pie ței interne, în special 
pentru întreprinderile care respect ă aceste standarde elaborate de foruri și consorții. 
Această opțiune ar avea efecte indire cte pozitive asupra autorit ăților publice, IMM-
urilor și consumatorilor, având în vedere pr oliferarea produselor electronice de 
consum de înalt ă tehnologie care prezint ă efecte de re țea.  
Aceste efecte pozitive ar putea prezenta totu și riscuri corespondente. Un risc 
important este s ă standardele elaborate de foruri și consorții ar putea con ține 
tehnologii brevetate, caz în care ar rezulta un monopol te hnologic de facto pe pia ța 
serviciilor și produselor bazate pe tehnologia respectiv ă. Acest monopol ar favoriza 
furnizorul unic al acelei te hnologii. Astfel, ar fi necesar  ca standardele elaborate de 
foruri și consorții să respecte cel pu țin politicile FRAND IPR, cum este cazul OES, 
sau să funcționeze fără plata de redeven țe. Acesta este unul dintre criteriile sau 
atributele3 predefinite în func ție de care standardele ar trebui s ă fie selectate și 
evaluate de c ătre Comisie cu asisten ța părților interesate prin intermediul unei 
„platforme” consultative formate dintr-o gam ă largă de părți interesate, f ără a se 
apela la expertiz ă externă remunerat ă.  
3.3.4. Op țiunea de politic ă 3.C: acordarea statutului de entit ăți recunoscute în temeiul 
Directivei 98/34/CE forurilor și consorțiilor.  
Efectele acestei op țiuni depind de o serie de factor i externi, precum disponibilitatea 
forurilor și consorțiilor selectate de a fi recunoscute și de a se supune controalelor cu 
privire la criteriile OMC privind standardizarea. Forurile și consorțiile ar putea fi 
reticente în a solicita recunoa șterea din cauza costurilor su plimentare de acreditare, 
de reînnoire a acredit ării (de exemplu, costurile neces are pentru auditul intern) și a 
costurilor legate de conformitatea cu cerin țele referitoare la procese și considerentele 
privind „independen ța” acestora. În cazul recunoa șterii, forurile și consorțiile ar 
trebui să respecte anumite aspecte procedurale ale standardiz ării oficiale care ar 
putea încetini dezvoltarea viit oare a standardelor. Recunoa șterea forurilor și 
consorțiilor private ar ridica anumite prob leme notabile legate de guvernan ță și 
coordonare. Forurile și consorțiile private au, de obicei, cotiza ții ridicate, care ar 
putea descuraja participar ea IMM-urilor la proces ul de standardizare și reprezint ă un 
factor de discriminare. IMM- urile s-ar confrunta cu provoc ări din ce în ce mai mari 
prin participarea la consor ții, însă cu mai pu ține probleme prin observarea pasiv ă a 
                                                 
3 O list ă a posibilelor atribute este prev ăzută la punctul 2.1 din Cartea alb ă a Comisiei privind 
„Modernizarea standardiz ării în domeniul tehnologiei informa ției și a comunica țiilor (TIC) în UE: 
direcții de înaintare”, COM(2009) 324 din 3.7.2009. 
 
RO 8   RO activității acestora. În consecin ță, întreprinderile mai mari ar avea mai degrab ă de 
câștigat prin participarea activ ă la standardizare. În orice caz, aceast ă opțiune ar 
necesita analiza atent ă a garanțiilor procedurale oferite de foruri și consorții, ca parte 
a procesului de selec ție.  
Această opțiune ar genera costuri suplimentare pentru foruri și consorții, în special în 
legătură cu demonstrarea conformit ății cu criteriile OMC și, în special, cu privire la 
cerințele legate de procese și considerente pr ivind „independen ța”. În cazul 
recunoașterii, forurile și consorțiile ar fi nevoite s ă respecte aspectele procedurale ale 
standardiz ării oficiale și ar trebui s ă îndeplineasc ă sarcinile unui organism notificat. 
Niciunul dintre aceste aspecte nu adaug ă valoare con ținutului și calității standardului. 
De asemenea, ar fi necesare resurse suplim entare de la bugetul UE, deoarece ar fi 
rezonabil ca organiza țiilor care respect ă toate criteriile s ă li se permit ă să beneficieze 
de o contribu ție financiar ă din partea UE. 
4. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
Opțiunile de politic ă pentru cele trei do menii problematice sunt comparate în func ție 
de criteriile eficacit ății (în ce m ăsură acestea îndeplinesc obiectivele specifice), 
eficienței (costurile necesare) și coerenței cu alte politic i ale UE. Pe aceast ă bază, pot 
fi reținute urm ătoarele op țiuni: 
• Combinația dintre op țiunile de politic ă 1.A (termene-limit ă pentru prezentarea 
standardelor europene) și 1.C (proceduri transparente și simplificate pentru 
standardele armonizate și alte standarde europene  solicitate de Comisie). 
• Opțiunea de politic ă 2.C: consolidarea pozi ției organiza țiilor care reprezint ă 
IMM-uri și părți interesate din cadrul societ ăți în OES prin oferirea posibilit ății 
unei subven ții de func ționare. 
• Opțiunea de politic ă 3.B: permiterea trimiterilor la „specifica ții elaborate de foruri 
și consorții”.