P9_TA(2021)0503

Punerea în aplicare a Directivei privind performanța energetică a clădirilor

Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Directivei privind performanța energetică a clădirilor (2021/2077(INI))

(2022/C 251/05)

Parlamentul European,

— având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 194,

— având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la maximizarea potențialului de eficiență energetică al parcului imobiliar al UE (1),

— având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la accesul la locuințe decente și la prețuri abordabile pentru toți (2),

— având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană de integrare a sistemelor energetice (3),

— având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la o strategie europeană pentru hidrogen (4),

— având în vedere Directiva 2010/31/EU a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (5) (Directiva privind performanța energetică a clădirilor – EPBD),

— având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE (6) (Directiva privind eficiența energetică),

— având în vedere Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (7) și revizuirea planificată a acesteia,

— având în vedere Regulamentul (UE) 2019/631 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturismele noi și pentru vehiculele utilitare ușoare noi (8) și propunerea Comisiei din 14 iulie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) 2019/631 în ceea ce privește consolidarea standardelor menționate anterior, în conformitate cu obiectivele climatice mai ambițioase ale Uniunii (COM(2021)0556),

— având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (9),

— având în vedere Recomandarea (UE) 2019/786 a Comisiei din 8 mai 2019 privind renovarea clădirilor (10),

— având în vedere Recomandarea (UE) 2019/1019 a Comisiei din 7 iunie 2019 privind modernizarea clădirilor (11),

— vând în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640) și rezoluția Parlamentului din 15 ianuarie 2020 (12) referitoare la acesta,

— având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020 intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 6 iulie 2021 intitulată „Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă” (COM(2021)0390),

— având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 25 martie 2021 intitulat „Analiză preliminară a strategiilor de renovare pe termen lung elaborate de 13 state membre” (SWD(2021)0069),

— având în vedere pachetul „Pregătiți pentru 55”, publicat recent,

— având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 la Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă,

— având în vedere avizul Comisiei pentru transport și turism,

— având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0321/2021),

A. întrucât clădirile sunt responsabile pentru 36 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) și întrucât sectorul renovării clădirilor este unul dintre domeniile-cheie pentru reducerea GES și atingerea obiectivelor UE privind neutralitatea climatică, eficiența energetică și ale Pactului verde european;

B. întrucât renovarea etapizată și aprofundată a celor 210 milioane de clădiri existente va fi esențială pentru orice strategie convingătoare, deoarece acestea sunt cele mai ineficiente din punct de vedere energetic și aproape 110 milioane de clădiri ar putea avea nevoie de renovare (13);

C. întrucât, în 2019, 6 % dintre gospodăriile din UE nu au putut să își plătească facturile la utilități; întrucât eficiența energetică a clădirilor poate avea un impact pozitiv în combaterea sărăciei energetice;

D. întrucât rata de renovare a clădirilor este în prezent foarte scăzută, de aproximativ 1 % pe an, iar rata renovărilor aprofundate este de 0,2 % pe an; întrucât programele de renovare nu acoperă întotdeauna îmbunătățirile în materie de eficiență energetică și creșterea surselor regenerabile de energie;

E. întrucât, în conformitate cu definiția de la articolul 2 punctul 18 din Regulamentul (UE) 2018/1999 (14) privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, „eficiența energetică pe primul loc” este un principiu director al politicii energetice a UE pentru a mări eficiența cererii și a ofertei de energie, în special prin economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor la nivelul utilizării finale, prin inițiative de răspuns al părții de consum și printr-o conversie, transport și distribuție mai eficiente ale energiei;

F. întrucât, potrivit unei evaluări a Comisiei, în gospodăriile din UE, numai încălzirea și apa caldă reprezintă 79 % din consumul total final de energie (192,5 Mtoe) (15);

G. întrucât cea mai recentă revizuire a Directivei EPBD din 2018 prin Directiva (UE) 2018/844 (16) a urmărit să accelereze renovarea clădirilor existente până în 2050, să sprijine modernizarea tuturor clădirilor cu tehnologii inteligente și o legătură mai clară cu mobilitatea curată, precum și să asigure un mediu stabil pentru deciziile de investiții și să permită consumatorilor și întreprinderilor să facă alegeri în cunoștință de cauză pentru a economisi energie și bani;

H. întrucât, de la ultima revizuire a Directivei EPBD, UE a adoptat obiectivul de realizare a neutralității climatice până cel târziu în 2050;

I. întrucât EPBD mandatează statele membre să adopte strategii de renovare pe termen lung (SRTL), dar fără să le oblige să renoveze și fără să stabilească modul în care ar trebui să se realizeze acest lucru și nu le oferă mijloace clare de verificare a strategiilor lor în funcție de rezultate,

J. întrucât SRTL-urile ar trebui să sprijine în mod adecvat performanța energetică a locuințelor sociale;

K. întrucât măsurile privind sistemul de automatizare și control al clădirilor incluse în Directiva EPBD revizuită nu au fost încă transpuse integral în statele membre; întrucât punerea în aplicare ar crea mai multă certitudine pentru investitori și profesioniști;

L. întrucât Directiva privind eficiența energetică impune statelor membre să efectueze evaluări cuprinzătoare ale încălzirii și răcirii eficiente și regenerabile, pentru a identifica potențialul soluțiilor de încălzire și răcire în sectorul construcțiilor și a propune politici care să asigure eficiența și potențialul de energie din surse regenerabile;

M. întrucât inițiativa „noul Bauhaus european” vizează înlăturarea decalajului dintre proiectare și funcționare, viața sustenabilă, utilizarea inteligentă a resurselor și soluții inovatoare și favorabile incluziunii;

N. întrucât fondurile și finanțarea adecvate sunt esențiale pentru declanșarea valului de renovări; întrucât renovarea este un domeniu emblematic pentru investiții și reforme în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență;

O. întrucât vehiculele electrice (VE) reprezintă un element important al tranziției UE către o energie curată, bazate pe măsuri de eficiență energetică, pe energie din surse regenerabile, pe combustibili alternativi și pe soluții inovatoare pentru gestionarea flexibilității energetice și pentru a atinge obiectivul neutralității climatice până cel târziu în 2050;

P. întrucât Directiva EPBD completează Directiva 2014/94/UE privind infrastructura pentru combustibili alternativi, oferind temeiul juridic pentru instalarea punctelor de reîncărcare în clădirile rezidențiale și nerezidențiale; întrucât EPBD joacă un rol-cheie la nivelul UE pentru a sprijini reîncărcarea inteligentă privată, având în vedere că cea mai mare parte a reîncărcării va avea loc probabil în locații nerezidențiale private și accesibile publicului;

Q. întrucât încărcătoarele private pentru VE au frecvent aplicații și cerințe tehnice diferite de cele ale punctelor de reîncărcare publice, deoarece sunt alimentate cu o putere mai mică și sunt utilizate pe perioade de încărcare mai lungi, rămânând totodată în mare măsură cel mai accesibil tip de metodă de încărcare;

R. întrucât EPBD ar trebui să reflecte cerințele pentru instalarea unui număr minim de puncte de reîncărcare pentru spațiile de parcare ale clădirilor, prin mandatarea instalării unei precablări prealabile adecvate pentru încărcarea VE; întrucât, începând din 2025, statele membre trebuie să definească o cerință minimă de puncte de reîncărcare pentru toate clădirile nerezidențiale, atât publice, cât și private, cu peste 20 de locuri de parcare, în conformitate cu condițiile naționale, regionale și locale relevante,

Observații

1. subliniază că dispozițiile de la articolul 2a din EPBD vor trebui consolidate și puse în aplicare în mod eficace pentru a garanta că sectorul construcțiilor contribuie cu succes la reducerea cu cel puțin 55 % a GES până în 2030 și la îndeplinirea obiectivului UE de neutralitate climatică până cel târziu în 2050; consideră că obiectivele principale și indicatorii și etapele intermediare din EPBD vor trebui, de asemenea, adaptați în consecință, întrucât SRTL nu se află în prezent la nivelurile necesare pentru atingerea obiectivelor EPBD;

2. subliniază că EPBD și SRTL detaliate ar trebui să fie o forță motrice pentru a crește amploarea, viteza profunzimea și calitatea renovării parcului imobiliar al Europei prin noi măsuri de politică inovatoare, astfel cum se sugerează în inițiativa „Valul de renovări ale clădirilor”;

3. regretă că unele state membre și-au prezentat SRTL cu întârziere și că un stat membru nu și-a prezentat încă SRTL; subliniază că, prin urmare, este dificil să se compare planurile statelor membre; subliniază aspectul pozitiv reprezentat de faptul că strategiile transmise cu întârziere au putut să includă legături cu planurile naționale de redresare adoptate în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 și cu cele mai recente inițiative de politică ale UE, cum ar fi Pactul verde european și Valul de renovări ale clădirilor; constată, cu toate acestea, că acest lucru a creat disparități între statele membre care și-au prezentat SRTL înainte de planurile lor de redresare în urma pandemiei;

4. reamintește că este important să se pună la dispoziție resurse financiare adecvate prin intermediul NextGenerationEU în domeniul renovării, al performanței energetice și al eficienței clădirilor; consideră că stabilirea unei legături între renovarea clădirilor și fondurile de redresare le oferă statelor membre o oportunitate economică și un mijloc de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră;

5. ia act de faptul că SRTL prezentate au respectat în general, în linii mari, cerințele de la articolul 2a din EPBD, furnizând informații cu privire la diferitele categorii prevăzute în cadrul acestuia; regretă, cu toate acestea, că nivelul de detaliere și de ambiție variază de la o SRTL la alta; regretă că mai multe state membre nu au stabilit etape clare pentru 2030, 2040 și 2050, astfel cum se prevede la articolul 2a; regretă, în plus, că nu toate SRTL furnizează date privind reducerea GES, fapt care îngreunează evaluarea nivelului de ambiție al strategiilor în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice; consideră că SRTL ar trebui să vizeze crearea unor instrumente de monitorizare și măsuri clare pentru a tripla rata anuală de renovare, ținând seama de diferențele dintre statele membre în ceea ce privește situația inițială și parcurile imobiliare;

6. subliniază că statele membre s-au concentrat în mare măsură pe decarbonizarea sistemelor de aprovizionare cu energie și pe emisiile de GES, în loc să dezvolte în mod activ măsuri și politici menite să îmbunătățească performanța energetică a clădirilor, aplicând principiul „eficiența energetică înainte de toate” și reducând, astfel, consumul global de energie în acest sector, ca parte a unei abordări în materie de energie bazate pe sisteme integrate; subliniază că eficiența energetică și utilizarea energiei din surse regenerabile ar trebui maximizate de-a lungul întregului lanț valoric energetic, inclusiv în cazul energiei electrice, al energiei termice și al gazelor, nu doar la nivelul clădirilor;

7. invită Comisia să urmărească îndeaproape dacă obiectivele SRTL sunt aliniate la Valul de renovări ale clădirilor, la evaluările cuprinzătoare privind încălzirea și răcirea impuse de Directiva privind eficiența energetică și de Directiva privind energia din surse regenerabile ( 17 ) , precum și la noile obiective în materie de climă și energie pentru fiecare stat membru, în funcție de parcul lor imobiliar;

8. invită statele membre să promoveze renovarea care favorizează integrarea surselor regenerabile de energie în sistemul energetic al clădirilor, cum ar fi instalarea infrastructurii de reîncărcare a vehiculelor electrice, stocarea termică și conectarea la rețelele inteligente; încurajează statele membre și Comisia să promoveze schimbul de bune practici;

9. consideră că implicarea cetățenilor în tranziția verde și în renovarea clădirilor sunt esențiale pentru succesul acestora; subliniază că includerea experților și valorificarea expertizei publice pot contribui la îmbunătățirea punerii în aplicare; invită statele membre să asigure o transparență suficientă pe parcursul procesului de consultare publică privind SRTL și să se asigure că acesta este favorabil incluziunii, facilitând implicarea tuturor părților interesate relevante, în conformitate cu cerințele specifice ale EPBD;

10. regretă că UE nu și-a atins obiectivul de eficiență energetică în 2020; subliniază că contribuțiile naționale în cadrul planurilor energetice și climatice naționale pentru a atinge obiectivul de eficiență energetică în 2030 dau dovadă în mod colectiv de un nivel de ambiție insuficient și că, prin urmare, statele membre vor trebui să își intensifice eforturile în mod semnificativ;

11. indică faptul că construcțiile sunt o activitate complexă, care necesită o coordonare strânsă a multor profesioniști și meșteșugari și se bazează pe folosirea unei game largi de tehnici și materiale de construcție; consideră că revizuirea EPBD trebuie să aibă în vedere interacțiunea cu alte politici sustenabile din domeniul construcțiilor și neutralitatea materialelor pentru o decarbonizare eficientă a clădirilor europene;

12. subliniază importanța sustenabilității în ceea ce privește utilizarea materialelor și consumul de resurse în ciclul de viață al unei clădiri, de la extracția, construcția și utilizarea materialelor, până la sfârșitul utilizării și demolare, precum și a reciclării și reutilizării, inclusiv a materialelor regenerabile și sustenabile obținute din natură; subliniază și faptul că planificarea construcțiilor ar trebui să țină seama de economia circulară în diferitele etape ale procesului de construcție;

13. sprijină folosirea materialelor de construcție sustenabile, inovatoare și netoxice și pune în evidență importanța de a se consolida circularitatea materialelor de construcții prin implementarea sau crearea unui sistem de etichetare pentru economia circulară, bazat pe standarde de mediu și pe criterii specifice pentru anumite materiale; ia act de faptul că sunt necesare cercetări suplimentare în ceea ce privește materialele și procesele durabile; subliniază că materialele pe bază de lemn pot juca un rol în înlocuirea alternativelor bazate pe combustibili fosili în construcția de clădiri și subliniază potențialul lor de stocare a carbonului pe termen lung;

14. recunoaște că, deși renovările în profunzime au avantajul de a genera o schimbare globală a performanței energetice a clădirilor, renovările realizate în etape și renovările în profunzime realizate în etape pot permite măsuri de renovare mai puțin perturbatoare și mai eficiente din punctul de vedere al costurilor, aliniindu-le la anumite „praguri de declanșare”; ia act de faptul că astfel de ocazii sunt determinate fie de oportunități practice, circumstanțe personale, schimbarea proprietarului, fie de o schimbare a chiriașului în cazul proprietăților închiriate; încurajează statele membre să analizeze modul în care se pot folosi „pragurile de declanșare” pentru a stimula renovările; constată că renovările într-o singură etapă și cele realizate în mai multe etape nu se află în concurență unele cu altele, ci ambele sunt soluții adecvate, în funcție de situația specifică; consideră că renovările realizate în etape și renovările în profunzime realizate în etape trebuie efectuate în conformitate cu standardele de renovare în profunzime pentru a evita efectele de blocare prin asigurarea unei foi de parcurs pentru renovarea clădirilor;

15. constată că actuala definiție a clădirilor al căror consum de energie este aproape egal cu zero din EPBD este de natură calitativă și lasă o marjă largă de apreciere statelor membre în ceea ce privește stabilirea standardelor aferente; invită Comisia să introducă un standard de „renovare în profunzime” pentru a economisi energie și a reduce emisiile de GES, precum și o definiție armonizată a clădirilor al căror consum de energie este aproape egal cu zero;

16. consideră că renovările și standardele pentru clădirile noi ar trebui să abordeze chestiunea siguranței împotriva incendiilor și a riscurilor legate de activitatea seismică intensă, care afectează eficiența energetică și durata de viață a clădirilor, precum și să includă standarde ridicate în materie de sănătate; invită statele membre să dezvolte un regim de inspecții electrice, având în vedere că 30 % din incendiile domestice și 50 % din incendiile domestice accidentale sunt provocate de o sursă de energie electrică ( 18 ) ; consideră că renovarea parcului imobiliar european ar trebui să includă verificări și modernizări ale siguranței electrice și să asigure o ventilație suficientă pentru fum în caz de incendiu; subliniază că SRTL ar trebui să contribuie și la consolidarea statică și structurală a parcului imobiliar;

17. reafirmă necesitatea de a lua în considerare prezența în clădiri a produselor care conțin azbest, de a elimina aceste produse și de a preveni emisiile de azbest în mediu atunci când clădirile sunt modernizate în scopuri de eficiență energetică ( 19 )

18. regretă că, deși termenul-limită pentru transpunerea Directivei EPBD a expirat la 10 martie 2020, unele state membre nu au pus încă pe deplin în aplicare această legislație;

19. reamintește importanța instituirii unor stimulente adecvate pentru renovarea clădirilor, precum și a unor măsuri financiare condiționate de îmbunătățirea eficienței energetice și de economiile de energie, în conformitate cu articolul 10 alineatul (6) din EPDB, inclusiv pentru a garanta accesibilitatea din punct de vedere financiar la renovări;

20. subliniază importanța unor informații clare și exacte privind performanța energetică și costul energiei pentru potențialii cumpărători și potențialii chiriași; recunoaște necesitatea de a îmbunătăți și de a armoniza mai bine certificatele de performanță energetică (CPE) în toate statele membre, pentru ca acestea să fie mai ușor de comparat, de o calitate mai bună și mai fiabile, ținând seama, în același timp, de diferitele situații inițiale și parcuri imobiliare din statele membre; consideră, prin urmare, că CPE ar trebui să fie mai ușor de accesat și citit, ar trebui să conțină informații practice privind performanța energetică reală, în special privind amprenta reală de carbon a unei clădiri, să fie digitalizate și să integreze informații de pe piața locală la nivelul UE și informații privind parametrii de calitate a mediului interior, cum ar fi confortul termic; subliniază că, prin urmare, CPE ar putea fi utilizate pentru servicii opționale de adaptare la cerere, ca referință pentru măsurile de reglementare, programele de finanțare și politicile integrate de renovare;

21. subliniază decalajul dintre performanța energetică reală și performanța calculată prin CPE, care este o sursă de confuzie pentru utilizatorii CPE; precizează că este nevoie ca pașaportul de renovare a clădirilor, registrul digital al clădirilor și indicatorul gradului de pregătire pentru soluții inteligente să fie integrate în CPE pentru a evita multiplicarea instrumentelor și a oferi mai multă claritate consumatorilor; crede că acest lucru va înlesni renovarea, care se va face mai în profunzime, va asigura coordonarea între diferitele măsuri de-a lungul timpului și va valorifica beneficiile multiple;

22. reamintește că SRTL ar trebui să includă beneficiile mai ample ale renovărilor, cum ar fi sănătatea, siguranța, confortul termic și calitatea aerului din interior; constată că, potrivit unui studiu al Comisiei ( 20 ) , sănătatea a fost identificată ca fiind principalul factor care a stimulat proprietarii privați de locuințe să efectueze renovări energetice, existând o legătură clară între calitatea locuințelor, sărăcia energetică și sănătate; consideră că ar trebui menționată calitatea aerului interior atunci când statele membre promovează renovarea clădirilor prin programe publice de stimulare și campanii de informare, printre alte inițiative; încurajează statele membre să îmbunătățească colectarea de date privind parametrii de calitate a mediului interior pentru a elabora standarde minime de calitate a mediului interior;

23. subliniază că obiectivele ambițioase pentru renovarea în profunzime și pentru renovarea în profunzime realizată în etape a parcului imobiliar existent ar putea crea până la două milioane de locuri de muncă ( 21 ) , în mare parte locale și neexternalizabile, în special în întreprinderile mici și mijlocii, și ar putea oferi consumatorilor energie curată și la prețuri accesibile, îmbunătățind în același timp condițiile de viață ale ocupanților;

24. reamintește că clădirile publice trebuie să dea exemplu în ceea ce privește renovarea, decarbonizarea, eficiența energetică și rentabilitatea, contribuind astfel la creșterea gradului de conștientizare și de acceptare în rândul publicului larg;

25. își reiterează solicitarea de promovare a unei inițiative a UE privind competențele, care să încurajeze incluziunea din punctul de vedere al genului, alături de eforturile naționale, pentru a le permite intermediarilor, cum ar fi instalatorii, arhitecții sau contractanții, să recomande, să indice sau să instaleze soluții necesare, inclusiv digitale, pentru programele de eficiență energetică și pentru un parc imobiliar decarbonizat, precum și de concentrare pe perfecționarea și recalificarea tuturor actorilor implicați în sectorul construcțiilor; consideră că este necesar ca statele membre să stabilească o legătură clară între strategiile lor naționale de renovare pe termen lung și inițiativele adecvate de promovare a competențelor și a educației în sectoarele construcțiilor și eficienței energetice;

26. consideră că principiul eficienței din punctul de vedere al costurilor și cel al neutralității costurilor, conform cărora creșterea chiriilor este echilibrată cu economii de energie, vor reduce facturile la energie pentru consumatorii finali; încurajează statele membre să includă în mod sistematic în SRTL politici și acțiuni care să abordeze problema sărăciei energetice și a clădirilor cu cele mai slabe performanțe din parcurile lor imobiliare naționale, precum și să combată denaturările pieței și achizițiile speculative care conduc la chirii mai mari, care afectează în mod disproporționat chiriașii cu venituri mici; reamintește că povara asupra celor mai vulnerabili consumatori cauzată de fluctuațiile de pe piețele energiei poate fi redusă semnificativ prin creșterea eficienței energetice a clădirilor; subliniază necesitatea de a asigura sprijin financiar și mecanisme flexibile pentru acești consumatori pentru a contribui la combaterea sărăciei energetice; consideră, însă, că ar trebui avute în vedere stimulente pentru a reduce costurile de renovare pentru grupuri-țintă și sectoare specifice;

27. subliniază că Directiva europeană privind performanța energetică a clădirilor ar trebui să garanteze că renovarea oferă un randament al investițiilor pentru proprietarii de locuințe și de clădiri prin stabilirea unor îmbunătățiri reale și măsurate ale performanței energetice a clădirilor; subliniază că o abordare bazată pe energia măsurată economisită ca urmare a renovării va reduce costurile și va crește profunzimea, calitatea și amploarea modernizării în ceea ce privește eficiența energetică pentru clădirile existente; îndeamnă Comisia să analizeze necesitatea de a revizui nivelul optim din punctul de vedere al costurilor, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (14), în cadrul revizuirii Directivei europene privind performanța energetică a clădirilor;

28. salută succesul relativ al „ghișeelor unice” și subliniază rolul esențial pe care acestea îl pot juca în conectarea proiectelor potențiale cu actorii de pe piață, printre care cetățenii, autoritățile publice și dezvoltatorii de proiecte, inclusiv a proiectelor la scară mai mică; constată că nu există o înțelegere comună cu privire la ceea ce este un ghișeu unic, deoarece modelele existente în întreaga UE sunt diferite în ceea ce privește structura, gestionarea și tipul de asistență furnizată; reamintește că este important să se mărească gradul de sensibilizare cu privire la ghișeele unice, inclusiv la nivel local și regional; subliniază că ghișeele unice pot juca un rol considerabil în abordarea problemei reprezentate de procedurile de autorizare lungi și greoaie, precum și în promovarea accesului la finanțare pentru renovarea clădirilor, contribuind la diseminarea informațiilor privind termenele și condițiile; consideră că ghișeele unice ar trebui să ofere consiliere și sprijin atât pentru locuințele unifamiliale, cât și pentru clădirile cu mai multe unități și să ofere sprijin instalatorilor acreditați;

29. reamintește că articolul 19 din Directiva EPBD prevede o clauză de revizuire, inclusiv o evaluare ex post care trebuie efectuată până cel târziu în 2026; subliniază că acest lucru ar trebui să permită desprinderea de învățăminte din punerea în aplicare a EPBD și să servească la evaluarea progreselor înregistrate în aplicarea acesteia în întreaga Uniune;

Recomandări

30. subliniază că Directiva europeană privind performanța energetică a clădirilor este esențială pentru a realiza cu succes valul de renovări și reducerea emisiilor;

31. invită statele membre să garanteze punerea în aplicare corespunzătoare a directivei în toate aspectele sale, acordând o atenție deosebită fondului de locuințe sociale; invită Comisia să monitorizeze în continuare această punere în aplicare și să ia măsuri, atunci când este necesar, în caz de nerespectare;

32. invită Comisia să consolideze dispozițiile actuale ale EPBD pentru a se asigura că SRTL ale statelor membre sunt în concordanță cu obiectivele privind neutralitatea climatică și cu obiectivele energetice ale UE; subliniază că renovările clădirilor vor trebui să fie efectuate în proporție de 3 % pe an pentru modernizarea profundă și modernizarea profundă și în etape, pentru ca UE să realizeze neutralitatea climatică până în 2050;

33. invită Comisia să analizeze modul în care ar putea formula un model standard pe care statele membre l-ar putea utiliza pentru a se asigura că respectă toate cerințele prevăzute la articolul 2a din EPBD, în care ar putea armoniza obiectivele și cerințele pentru a permite o mai bună comparabilitate a progreselor și rezultatelor și în care ar putea realiza o evaluare a planurilor naționale de redresare și reziliență sau a oricărei alte finanțări din partea UE pentru care finalizarea strategiei de renovare pe termen lung este o condiție; încurajează Comisia să creeze o rețea ad-hoc de experți pentru a sprijini statele membre în procesele de elaborare, monitorizare și punere în aplicare a SRTL;

34. invită Comisia să analizeze modalitățile de a facilita în continuare dezvoltarea ghișeelor unice care oferă servicii de consiliere cetățenilor și altor părți interesate, inclusiv prin măsuri mai stricte în EPBD; este convins că măsurile suplimentare de orientare și sprijin, în special asistența tehnică, campaniile de informare, formarea și finanțarea proiectelor, pot conduce la o rată mai mare de renovare;

35. invită statele membre să maximizeze sinergiile dintre SRTL-urile lor, planurile lor naționale de redresare și reziliență și alte măsuri de redresare, asigurându-se astfel că NextGenerationEU oferă atât finanțare imediată pentru renovări aprofundate și etapizate, în special în ceea ce privește clădirile cu cele mai slabe performanțe și gospodăriile cu venituri scăzute, cât și creează cadrul favorabil pentru ca piețele-lider în renovările sustenabile să continue să se dezvolte și după încheierea perioadei de finanțare;

36. consideră că digitalizarea clădirilor și a tehnologiilor de construcție, atunci când acest lucru este fezabil, poate juca un rol important în creșterea eficienței energetice; consideră că revizuirea EPBD ar trebui să servească la promovarea în continuare a tehnologiilor clădirilor inteligente și flexibile, în conformitate cu principiul „eficiența energetică înainte de toate”, și la promovarea unei abordări centrate pe date; încurajează utilizarea și implementarea tehnologiilor emergente, cum ar fi contoarele inteligente, încărcarea inteligentă, aparatele de încălzire inteligente, tehnologiile de stocare a energiei și sistemele de gestionare a energiei interoperabile cu rețeaua energetică, modelarea și simularea 3D și inteligența artificială pentru a stimula reducerea emisiilor de dioxid de carbon în fiecare etapă a ciclului de viață al clădirii, începând cu etapele de planificare și proiectare și continuând cu cele de construcție, intervenție și renovare;

37. subliniază că existența unor date actualizate, fiabile și complete privind performanța întregului parc imobiliar european este esențială pentru elaborarea și punerea în aplicare a unor politici eficace, care să vizeze îmbunătățirea eficienței energetice a sectorului; ia act de faptul că tehnologiile digitale ar trebui să fie utilizate și pentru a sprijini cartografierea stocului existent și pentru a sprijini implementarea SRTL;

38. consideră că ar trebui utilizată o abordare centrată pe date pentru a asigura o mai mare disponibilitate a datelor agregate și anonimizate pentru proprietarii de locuințe, chiriași și terți, care le pot utiliza pentru a optimiza consumul de energie, inclusiv prin intermediul unor sisteme de consimțământ sigur pe baza RGPD, precum și în scopuri statistice și de cercetare;

39. încurajează statele membre să asigure punerea în aplicare eficace, ambițioasă și consecventă în întreaga UE a sistemului aprobat privind indicatorul capacității de a utiliza tehnologii inteligente; subliniază că indicatorul capacității de a utiliza tehnologii inteligente ar trebui să servească la realizarea valului de renovări și a integrării sistemului energetic prin sprijinirea alegerilor în favoarea unor clădiri inteligente și flexibile; recunoaște că indicatorul capacității de a utiliza tehnologii inteligente va contribui la încurajarea într-o măsură mai mare a proiectării și construirii de clădiri noi cu consum zero de energie;

40. consideră că SRTL ar trebui să ofere mai multe detalii despre acțiunile pe termen lung și planificarea integrată a infrastructurii, pe baza unei foi de parcurs cu politici concrete și un calendar cu etape clare pentru 2030, 2040 și 2050, pentru a crea un mediu mai stabil pentru investitori, dezvoltatori, proprietari de locuințe și chiriași și pentru a aborda impactul clădirilor de-a lungul întregului lor ciclu de viață; subliniază că statele membre trebuie să îmbunătățească accesul la o serie de mecanisme financiare și fiscale pentru a sprijini mobilizarea investițiilor private și a promova parteneriatele public-privat; solicită măsuri pentru a promova împrumuturile care stabilesc eficiența energetică drept criteriu pentru rate mai mici ale dobânzii;

41. subliniază că EPBD ar trebui să garanteze că renovarea oferă un bun raport calitate-preț și un randament al investițiilor pentru proprietarii de locuințe și proprietarii de clădiri, facturi la energie mai mici și o mai mare sustenabilitate, prin stabilirea unor îmbunătățiri reale și măsurate ale performanței energetice a clădirilor; subliniază că o abordare bazată pe energia economisită în mod real ca urmare a renovării va reduce costurile și va crește atât calitatea, cât și amploarea modernizării în scopul eficienței energetice la renovarea clădirilor;

42. subliniază potențialul infrastructurilor verzi, cum ar fi acoperișurile și pereții verzi, pentru a îmbunătăți performanța energetică a clădirilor și a promova adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora, precum și biodiversitatea, mai ales în zonele urbane;

43. invită statele membre să utilizeze SRTL pentru a pune în aplicare politici inovatoare de implicare activă a cetățenilor în elaborarea și punerea în aplicare a acestora și în programele de eficiență energetică; subliniază că este important să se asigure implicarea și mobilizarea părților interesate, inclusiv a cetățenilor, a municipalităților locale, a asociațiilor de locuințe și a profesioniștilor din domeniul construcțiilor, pentru a crea planuri integrate și strategii de punere în aplicare pentru decarbonizarea clădirilor;

44. recunoaște dinamica diferită a construcției și renovării pentru diferite tipuri de clădiri (publice și private, nerezidențiale și rezidențiale) în statele membre; invită Comisia să ofere un cadru pentru introducerea unor standarde minime de performanță energetică, care să țină seama de diferitele situații inițiale și parcuri imobiliare din statele membre, în special în cazul clădirilor cu valoare arhitecturală sau istorică specială, pentru a accelera ratele de renovare și a oferi vizibilitate întregului lanț valoric cu privire la îmbunătățirile preconizate și pentru a stimula inovarea, asigurând totodată accesibilitatea din punct de vedere financiar, în special pentru persoanele cu venituri mici și în situații vulnerabile;

45. îndeamnă statele membre să dezvolte un cadru integrat care să includă finanțarea și asistența tehnică relevante pentru introducerea treptată a unor standarde minime de performanță energetică, ceea ce va asigura, în cele din urmă, realizarea obiectivelor lor de etapă pentru 2030, 2040 și 2050 prevăzute în SRTL; subliniază că aceste standarde minime ar contribui la realizarea obiectivului de neutralitate climatică în sectorul construcțiilor cel târziu până în 2050 și ar putea oferi vizibilitate și securitate pieței în ceea ce privește transformarea parcului imobiliar existent; recunoaște că statele membre au flexibilitatea de a elabora măsurile necesare pentru a ține seama de diferitele situații economice, climatice, politice, sociale și de construcție; consideră că ar trebui oferite instrumente financiare și stimulente specifice pentru clădirile cu constrângeri tehnice, arhitecturale, legate de patrimoniu sau istorice, care nu pot fi renovate la un cost rezonabil în comparație cu valoarea proprietății;

46. invită Comisia să coreleze SRTL cu dispozițiile relevante ale Directivei privind eficiența energetică și ale Directivei privind energia din surse regenerabile referitoare la termoficarea și răcirea centralizată eficientă și la promovarea energiei din surse regenerabile în sectorul construcțiilor, de exemplu în ceea ce privește energia solară, termică și geotermală, acordarea unui rol mai important stocării de energie și autoconsumului ca răspuns la semnalele rețelelor și ale minirețelelor, recunoscând, în același timp, că combustibilii fosili, în special gazele naturale, sunt în prezent utilizați în sistemele de încălzire a clădirilor; ia act de faptul că consumatorii au nevoie de sprijin pentru a renunța la combustibilii fosili;

47. invită statele membre să pună în aplicare pe deplin dispozițiile articolului 14 și ale articolului 15 alineatul (4) din EPBD, oferind cetățenilor și profesioniștilor detalii clare cu privire la modul în care sistemul de automatizare și control al clădirilor poate furniza capacitățile obligatorii cât mai curând posibil, pentru a garanta că toate acțiunile pregătitoare au loc fără întârziere și înainte de termenul-limită, și anume 2025; invită Comisia și statele membre să ia în considerare posibilitatea de a utiliza, în procesul de transpunere a acestor dispoziții, instrumentele sau listele de verificare elaborate de experți și profesioniști;

48. invită statele membre să vizeze decarbonizarea încălzirii și răcirii în clădiri, în conformitate cu prioritățile inițiativei „Valul de renovări ale clădirilor”, și să aibă în vedere sisteme de stimulente, cu accent pe consumatorii cei mai vulnerabili, pentru a înlocui sistemele de încălzire vechi, bazate pe combustibili fosili și ineficiente din clădiri, inclusiv prin introducerea unor obiective de înlocuire în conformitate cu SRTL;

49. reamintește solicitarea sa ca următoarea revizuire să evalueze necesitatea de a stabili cerințe mai ridicate privind infrastructura de încărcare din EPBD, ținând seama de necesitatea de a asigura stabilitatea rețelei, de exemplu prin introducerea unor funcționalități de reîncărcare inteligente, să promoveze mobilitatea sustenabilă și să includă o abordare integrată, sistematică și circulară atât pentru dezvoltarea urbană, cât și pentru cea rurală, pe baza unei planificări urbane și a unor rute de transport adecvate;

50. încurajează statele membre să analizeze cele mai bune modalități de a profita de avantajele unei abordări bazate pe districte pentru renovările la scară largă, în colaborare cu părțile interesate și cu comunitățile locale;

51. invită Comisia și statele membre să se asigure că punctele de reîncărcare din clădiri sunt pregătite pentru încărcarea inteligentă și să alinieze cerințele la directiva revizuită privind energia din surse regenerabile; invită statele membre să dezvolte un cadru care să contribuie la simplificarea și accelerarea instalării de puncte de încărcare în clădirile rezidențiale și nerezidențiale noi și existente, să abordeze posibilele bariere de reglementare și să promoveze, la proiectarea clădirilor, modalități adecvate de a asigura accesul și depozitarea ușoară a bicicletelor;

52. salută recunoașterea de către Comisie a importanței electromobilității prin introducerea unor cerințe minime pentru parcări peste o anumită dimensiune și a altor infrastructuri minime pentru clădirile mai mici; subliniază că dezvoltarea acestei infrastructuri de reîncărcare trebuie sprijinită în continuare;

53. subliniază rolul important pe care îl pot juca renovarea clădirilor existente și proiectarea de noi clădiri în încurajarea folosirii vehiculelor electrice, precum autoturisme, camionete, biciclete și motociclete, prin asigurarea atât a unor spații de parcare adecvate, cât și a unei infrastructuri de încărcare adecvate, contribuind astfel la decarbonizarea generală a sectorului transporturilor; ia act de faptul că, în cadrul acestei intervenții, clădirile pot deveni mai sănătoase, mai ecologice și interconectate într-un cartier, precum și mai rezistente la efectele negative ale schimbărilor climatice; invită Comisia să ia în considerare extinderea domeniului de mobilitate al Directivei EPBD prin introducerea unor cerințe minime, atunci când este fezabil, pentru infrastructura de parcare a bicicletelor și punctele de reîncărcare pentru bicicletele electrice în diferitele tipuri de clădiri;

54. salută recunoașterea importanței cerințelor privind infrastructura de precablare în noile clădiri rezidențiale și nerezidențiale ca una dintre condițiile pentru instalarea rapidă a punctelor de reîncărcare; invită Comisia să încurajeze includerea unor astfel de cerințe în cadrele naționale de politică;

55. subliniază că disponibilitatea punctelor de încărcare este unul dintre elementele care stimulează locatarii sau proprietarii unei locuințe private să opteze pentru o soluție de electromobilitate; constată, cu toate acestea, că EPBD stabilește în prezent doar cerințele privind infrastructura încastrată pentru clădirile noi și clădirile care fac obiectul unor renovări majore, cu peste 10 locuri de parcare; subliniază că directiva prevede o excepție în cazul în care costul instalațiilor de reîncărcare și încastrare depășește 7 % din costul total al renovării globale a clădirii; invită Comisia, în cooperare cu statele membre, să realizeze o analiză a costurilor, prin care să examineze posibilele modalități de a încuraja dezvoltatorii să instaleze infrastructura adecvată pentru utilizatorii de vehicule electrice;

56. reamintește că statele membre trebuie să prevadă cerințe pentru instalarea unui număr de puncte de reîncărcare pentru toate clădirile nerezidențiale cu peste 20 de locuri de parcare până la 1 ianuarie 2025; ia act de importanța identificării, în acest sens, a deficiențelor în punerea în aplicare a EPBD, a cărei revizuire ar trebui să cuprindă dispoziții care să încurajeze și să faciliteze mai mult instalarea unei infrastructuri de încărcare private și publice în clădirile rezidențiale și nerezidențiale;

57. subliniază că soluțiile de electromobilitate trebuie să fie ușor accesibile tuturor persoanelor; subliniază, în acest sens, necesitatea renovării clădirilor, inclusiv a parcărilor, pentru a îmbunătăți accesibilitatea pentru persoanele cu mobilitate redusă; subliniază, în plus, necesitatea de a rezerva spații de depozitare pentru dispozitivele de mobilitate din clădirile renovate și cele noi, inclusiv pentru scaunele cu rotile și cărucioarele pentru copii;

58. salută recunoașterea măsurilor necesare pentru a facilita și accelera instalarea infrastructurii de reîncărcare prin eliminarea barierelor existente, cum ar fi motivațiile divergente și sarcinile administrative; subliniază, totuși, că la nivel național și local continuă să existe bariere administrative în ceea ce privește planificarea infrastructurii și procedurile de aprobare a infrastructurii de reîncărcare, care împiedică instalarea infrastructurii de reîncărcare în clădirile rezidențiale și nerezidențiale noi și existente; subliniază că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a elimina aceste bariere administrative evidente;

59. subliniază că reîncărcarea vehiculelor electrice în clădirile rezidențiale și nerezidențiale trebuie să completeze infrastructura de reîncărcare accesibilă publicului pentru a asigura capacitatea de reîncărcare a acestor vehicule; subliniază necesitatea de a majora investițiile în electromobilitate și de a dezvolta o infrastructură de reîncărcare capabilă de o reîncărcare inteligentă, care să poată facilita modificarea consumului de energie în orele de vârf și răspunsul părții de consum, creând rețele de energie electrică mai ieftine și mai eficiente, care necesită mai puține capacități de producție și infrastructură;

60. consideră că instalarea unei infrastructuri de reîncărcare inteligente publice, semipublice și private rămâne o condiție prealabilă esențială pentru a stimula introducerea pe piață a vehiculelor electrice; solicită, prin urmare, creșterea investițiilor în clădiri și mobilitate, stimularea inovării și utilizarea instrumentelor digitale pentru electromobilitate;

61. subliniază că actele juridice relevante ale UE ar trebui să faciliteze instalarea punctelor de reîncărcare pentru vehiculele electrice, în paralel cu renovările, construcțiile noi și noile instalații; subliniază importanța investițiilor în punctele publice de reîncărcare de-a lungul coridoarelor rețelei centrale și în rețeaua globală, dar subliniază că acestea nu pot decât să completeze numărul mult mai mare de puncte de reîncărcare care vor fi necesare în zonele urbane; subliniază că modalitatea cea mai rentabilă și mai practică de accelerare a trecerii la energia electrică a parcurilor de vehicule este de a pune la dispoziție puncte de reîncărcare în apropierea gospodăriilor și a locurilor de muncă, unde acestea sunt o completare fundamentală la infrastructura de reîncărcare rapidă necesară, dar mai costisitoare;

62. subliniază importanța de a asigura o mobilitate favorabilă incluziunii, coerentă și sustenabilă pentru toți europenii și pentru toate regiunile, inclusiv pentru regiunile ultraperiferice; subliniază importanța de a promova moduri de transport alternative, incluzive, sigure și sustenabile, precum și infrastructura necesară în acest scop; invită statele membre să asigure coeziunea socioeconomică și teritorială atunci când își concep cerințele pentru instalarea unui număr minim de puncte de reîncărcare; îndeamnă statele membre să identifice și să elimine toate barierele sociale, economice, juridice, de reglementare și administrative din calea dezvoltării rapide a punctelor de reîncărcare;

63. recunoaște importanța de a menține cât se poate de mult spațiile verzi urbane și rețelele durabile de canalizare urbană existente atunci când se planifică construirea de infrastructuri de reîncărcare și de parcare rezidențiale și nerezidențiale;

64. constată că numai câteva state membre au raportat progrese promițătoare în ceea ce privește infrastructura de reîncărcare pentru vehiculele electrice în clădiri și în parcări; își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa de progrese din alte state membre și solicită o disponibilitate mai rapidă a unei game mai largi de date; ia act de faptul că majoritatea statelor membre au furnizat estimări privind utilizarea vehiculelor electrice și obiective pentru instalarea de sisteme de reîncărcare cu energie electrică pentru anul 2020; subliniază, cu toate acestea, că doar două treimi din statele membre au furnizat date privind obiectivele pentru 2025 și 2030;

65. subliniază că mai multe autorități locale au început să elaboreze planuri de decarbonizare care includ și stabilirea unor termene-limită obligatorii pentru interzicerea utilizării motoarelor cu ardere internă la vehicule; invită aceste autorități să se asigure că planurile lor includ sprijin financiar și tehnic specific pentru a adapta parcul imobiliar în vederea realizării planurilor lor de decarbonizare;

o

o o

66. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

(1) JO C 385, 22.9.2021, p. 68.

(2) JO C 456, 10.11.2021, p. 145.

(3) Texte adoptate, P9_TA(2021)0240.

(4) Texte adoptate, P9_TA(2021)0241.

(5) JO L 153, 18.6.2010, p. 13.

(6) JO L 315, 14.11.2012, p. 1.

(7) JO L 307, 28.10.2014, p. 1.

(8) JO L 111, 25.4.2019, p. 13.

(9) JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

(10) JO L 127, 16.5.2019, p. 34.

(11) JO L 165, 21.6.2019, p. 70.

(12) JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(13) Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic pentru politici economice și științifice, Boosting Building Renovation: What Potential and Value for Europe?, (Intensificarea renovării clădirilor: care este potențialul și valoarea sa pentru Europa?), octombrie 2016.

(14) Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

(15) Studiul intitulat „Mapping and analyses of the current and future (2020-2030) heating/cooling fuel deployment (fossil/renewables)” („Cartografierea și analizele utilizării actuale și viitoare (2020-2030) a combustibililor pentru încălzire/răcire (combustibili fosili/surse regenerabile de energie)”, martie 2017.

(16) JO L 156, 19.6.2018, p. 75.

(17) JO L 328, 21.12.2018, p. 82.

(18) Forumul pentru siguranța electrică domestică (FEEDS), „In the news: the European Parliament calls on Member States to develop an electrical inspection regime”.

(19) Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind protecția lucrătorilor împotriva azbestului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0427).

(20) Comprehensive study of building energy renovation activities and the uptake of nearly zero-energy buildings in the EU, noiembrie 2019.

(21) Comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456).