RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 54/62

Avizul Comitetului European al Regiunilor – O politică europeană de reabilitare antiseismică a parcului imobiliar și a infrastructurii

(2018/C 054/11)

Raportor: Vito SANTARSIERO (IT-PSE), membru al Consiliului Regional Basilicata

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

1. ia act de faptul că studii recente privind riscul seismic în context european (de exemplu, proiectul SHARE (1), finanțat în contextul celui de-al 7-lea program-cadru) confirmă faptul că cele mai ridicate niveluri de risc există în țări ca Italia, Grecia și România etc., dar și că niveluri moderate de risc prezintă și anumite zone din țări precum Franța, Germania, Belgia, Spania și Portugalia (printre riscuri numărându-se și pericolul de tsunami);

2. observă că în statele membre ale Uniunii Europene (UE) există numeroase clădiri și infrastructuri care necesită lucrări majore de întreținere, impuse de situația lor structurală, de modificările condițiilor de mediu și de normele care reglementează domeniul construcțiilor; în special în ceea ce privește parcul imobiliar, din datele Eurostat și ale Institutului european pentru performanța clădirilor (Building Performance Institute Europe – BPIE) (2) reiese că, din cei aproximativ 25 de miliarde m2 de suprafață utilă din țările UE27 (plus Elveția și Norvegia), o suprafață de aproximativ 40 % a fost construită înainte de 1960;

3. observă că unele țări din UE, mai ales din zona mediteraneeană, au fost afectate relativ recent de seisme devastatoare, care au provocat daune majore, atât pe plan social, cât și economic; situația este deosebit de gravă în Italia, unde, în cursul ultimilor cincizeci de ani, s-au înregistrat numeroase cutremure, care s-au soldat în total cu peste 5 000 de victime și cu pierderi economice estimate la aproximativ 150 de miliarde EUR;

4. constată că, din analiza fenomenelor seismice înregistrate în trecut la nivel mondial reiese că numărul de victime și distrugerile au legătură mai curând cu vulnerabilitatea construcțiilor și lipsa de pregătire a comunităților afectate, decât cu gradul de intensitate a fenomenelor;

5. subliniază că, dacă se examinează efectele unui cutremur asupra structurilor locale și a articulațiilor locative și de infrastructură, precum și economice și de producție, se constată o încetinire marcată și, adesea, o stopare efectivă a proceselor de creștere teritorială;

6. evidențiază faptul că garantarea siguranței parcului imobiliar și a infrastructurii presupune o interacțiune pozitivă inclusiv cu politicile regionale și cu cea de coeziune, precum și cu obiectivele de creștere urbană și rurală ale Uniunii Europene;

7. consideră că o politică europeană de reabilitare antiseismică a parcului imobiliar și a infrastructurii ar trebui să se bazeze pe o abordare inspirată de guvernanţa pe mai multe niveluri, care să coordoneze competențele europene, naționale și regionale relevante, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității și în concordanță cu metoda aplicată în cadrul Agendei urbane a UE. Reamintește, în acest context, că nivelul decizional european este cel mai în măsură să instituie standarde tehnice, în vreme ce nivelul național, regional sau local este competent mai ales pentru legislația privind sectorul construcțiilor, precum și pentru planificarea urbană;

8. afirmă că o acțiune structurală de prevenire a riscului seismic este o necesitate primordială a UE, menită să protejeze siguranța cetățenilor săi, să salveze patrimoniul istoric și cultural, să limiteze cheltuielile pe care le implică daunele pricinuite persoanelor și bunurilor și să mențină condițiile de dezvoltare a teritoriilor și de efectuare a unor investiții în favoarea creșterii;

9. subliniază că autoritățile locale și regionale sunt primele cărora le revine responsabilitatea politică și instituțională de a-și proteja cetățenii, atât datorită faptului că ele reprezintă primul nivel de guvernanță care trebuie să gestioneze operațiunile de salvare și de ajutorare a populației în caz de urgență, cât și pentru că le revine un rol important în faza de planificare a urgențelor și în conceperea de acțiuni de prevenire structurale (intervenții) și nestructurale (informări);

10. subliniază, de asemenea, că autoritățile locale și regionale, care sunt instituțiile cele mai apropiate de cetățeni, pot facilita o mai bună conștientizare cu privire la dreptul/obligația de prevenire a riscurilor și, în consecință, adoptarea unor comportamente active în materie de atenuare;

ACȚIUNI DE ATENUARE A RISCURILOR SEISMICE

11. consideră că, având în vedere numărul considerabil de clădiri publice și private și de infrastructuri care trebuie supuse unor intervenții, trebuie efectuată, pe baza unor criterii uniforme la nivel european (Eurocod și altele), clasificarea vulnerabilității seismice a clădirilor și infrastructurilor;

12. îndeamnă Comisia Europeană să încurajeze inițierea unui dialog cu sectorul asigurărilor la nivel paneuropean, pentru a căuta un stimulent financiar, sub forma unei reduceri a primelor de asigurare pe durata procesului de reabilitare, și consideră că este util să se analizeze mai aprofundat sustenabilitatea economică și beneficiile potențiale pe care se preconizează că le-ar oferi consolidarea sistemului de asigurări, prin prevederea unor măsuri de mutualizare a riscurilor;

13. consideră că ar fi util, pentru a sprijini dezvoltarea unor acțiuni de atenuare prin creșterea gradului de conștientizare a comunităților, să se precizeze și să se prezinte în mod clar atât consecințele unor posibile seisme, cât și, mai ales, avantajele care decurg din efectuarea lucrărilor de reabilitare, sub aspectul atenuării impactului social (în special pierderile de vieți omenești) și economic;

14. ia act de faptul că, în condițiile în care nu sunt încă disponibile metode exacte și date precise care să poată fi transmise părților interesate care nu au pregătire tehnică (administrații, cetățeni etc.) cu privire la principalele avantaje care pot rezulta din efectuarea unor intervenții preventive de reabilitare, este important să se analizeze mai bine această chestiune, prin finanțarea de activități de cercetare specifice;

15. consideră că, pentru a optimiza și a orienta în mod adecvat efortul tehnic și financiar care vizează reducerea riscului seismic în cazul parcului imobiliar existent, este esențială promovarea unei cunoașteri și unei analize a vulnerabilității structurilor existente, ca punct de plecare pentru acțiunile viitoare, constând în inițiative publice și private de anvergură, prin încurajarea unor campanii de culegere de date pentru evaluări pe baze statistice, definirea unor linii prioritare și a unor metodologii comune, care să țină pasul cu evoluțiile reglementărilor din sector, precum și adoptarea unor măsuri de stimulare sau de finanțare;

16. observă că experiența unor state membre, cum ar fi Italia, arată că prea puțini dintre proprietarii în vârstă sau care dețin reședințe secundare sunt înclinați să investească resurse în intervenții; prin urmare, s-ar impune lansarea unor inițiative de sensibilizare a acestor categorii de persoane, precum și a unor formule de stimulare care să nu se limiteze la „prima casă”. Recunoaște, într-adevăr, necesitatea de a adapta măsurile destinate verificării și reabilitării parcului imobiliar existent, inclusiv pe baza unor studii și experiențe care să integreze clădirea vizată într-un cadru de evaluare a vulnerabilității ariei sau aglomerării urbane respective, identificând astfel orice problemă care ar putea să apară în condițiile reale de utilizare a clădirilor;

17. ia act de faptul că, în statele membre, a fost deja inițiată o amplă activitate, finanțată inclusiv din fonduri europene, de reabilitare a parcului imobiliar public și privat, pentru a se asigura o creștere a eficienței energetice, dar și că, în general, aceste intervenții nu abordează problema siguranței structurale și în caz de cutremur;

18. subliniază, cu toate acestea, că este necesară o activitate eficientă de reabilitare, prin intervenții integrate și durabile, capabile să garanteze, în același timp și într-un mod cât mai puțin intruziv, atât reducerea vulnerabilității la seisme, cât și creșterea eficienței energetice;

19. consideră că este esențial ca, pe lângă măsurile de prevenire structurale, să se întreprindă și acțiuni de prevenire „nestructurale”, care să vizeze aprofundarea cunoștințelor privind riscul seismic, în general, și creșterea gradului de conștientizare și de implicare activă a cetățenilor, în special;

20. consideră că, pe lângă faptul că atenuează riscurile, activitățile de prevenire structurală pot avea un impact pozitiv asupra mediului, prin prelungirea duratei de viață utilă a lucrărilor de construcții și reducerea în consecință a intervențiilor de demolare și reconstrucție după cutremur, obiectiv evidențiat și în Regulamentul privind produsele pentru construcții [Regulamentul (UE) nr. 305/2011], care a introdus, în comparație cu versiunea legislativă anterioară (Directiva 89/106/CEE), cea de-a șaptea cerință fundamentală aplicabilă construcțiilor, „utilizarea durabilă a resurselor naturale”;

21. recunoaște că, deși necesită resurse importante și este extrem de împovărător în regiunile și statele membre cu un grad ridicat și extins de risc seismic, un program de reabilitare antiseismică contribuie oriunde la ocuparea forței de muncă și la creșterea economică, în special în ceea ce privește redresarea pieței construcțiilor;

22. consideră că este important ca intervențiile de reabilitare antiseismică să fie reglementate de un cadru de standarde tehnice la nivel european, care să trateze, de asemenea, chestiunea adaptării clădirilor existente la cutremur pe baza unei abordări globale menite să asigure siguranța, rezistența și durabilitatea;

23. consideră că ar fi utilă lansarea unei platforme europene pentru schimbul de cunoștințe, experiențe și bune practici la diferite niveluri în țările UE;

NOUA POLITICĂ EUROPEANĂ DE ATENUARE A RISCURILOR SEISMICE

24. aprobă și reafirmă observațiile din avizul privind cadrul de la Sendai (3), și anume că toate proiectele UE privind construirea de noi infrastructuri ar trebui să garanteze o capacitate adecvată de reziliență la dezastre, subliniind, în același timp, că acest obiectiv ar putea duce la creșterea costurilor;

25. propune ca parametrii descriptivi ai vulnerabilității la dezastre naturale dintr-o anumită zonă, precum și cei ai riscurilor legate de alte catastrofe naturale, evaluați în conformitate cu criterii definite în mod adecvat, să poată fi considerați drept unii dintre parametrii de referință pentru distribuția fondurilor ESI între regiunile Europei; subliniază că UE trebuie să solicite ca toate infrastructurile construite cu fonduri ESI sau cu orice alte fonduri UE să fie reziliente la dezastre;

26. propune ca reglementările UE să poată prevedea utilizarea fondurilor ESI pentru adaptarea la cutremur a clădirilor, atât publice, cât și private, precum și a infrastructurilor de transport rutier sau de serviciu care au un caracter strategic pentru țările din UE;

27. propune ca planul de acțiune să prevadă reabilitarea tuturor clădirilor, inclusiv a celor rezidențiale, precum și a spațiilor publice, nu numai pentru a le transforma în locuri sigure în cazul unei situații de urgență, ci și pentru a pune în aplicare o strategie urbană pe termen lung care să includă posibilitatea de a transfera populația rezidentă în spații publice menite să o protejeze;

28. solicită Comisiei Europene să elaboreze, în colaborare cu statele membre și, atunci când este cazul, cu autoritățile locale și regionale, un plan de acțiune pentru reabilitare antiseismică a parcului imobiliar și a infrastructurii, în spiritul articolului 5, alineatul (5), litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 privind Fondul european de dezvoltare regională; de asemenea, solicită statelor membre și autorităților locale și regionale să valorifice pe deplin sprijinul oferit pentru această prioritate investițională în cadrul programelor lor operaționale de dezvoltare regională;

29. propune, prin urmare, să se trimită un semnal puternic de încurajare a investițiilor, inclusiv prin intermediul cooperării între sectorul public și cel privat, pentru reabilitarea antiseismică a clădirilor și infrastructurilor, cu un accent special pe conservarea patrimoniului cultural și istoric, pe infrastructura strategică și pe construcțiile și infrastructurile industriale și agricole;

30. solicită să se promoveze creșterea investițiilor în cercetare și inovare în domeniul protecției seismice a clădirilor, dar și dezvoltarea unor ample programe de informare și de pregătire;

31. invită statele membre și regiunile în cauză să includă reabilitarea antiseismică a clădirilor existente ca prioritate în cadrul programelor lor operaționale de dezvoltare regională, subliniind necesitatea de a aloca resurse financiare, inclusiv prin instrumente adecvate de stimulare a activităților de prevenire a riscului seismic;

32. consideră că propunerile menționate mai sus trebuie puse în aplicare ținând seama de hărțile zonelor seismogenice și de risc din fiecare țară și/sau regiune, în vederea optimizării resurselor și obținerii de rezultate mai bune. Astfel, se propune promovarea unor activități de cercetare oportune pentru elaborarea acestor hărți sau, dacă ele există deja, pentru actualizarea lor;

33. consideră că un plan de acțiune propus de Comisia Europeană ar fi un instrument potrivit de promovare activă a reabilitării antiseismice a construcțiilor existente ca prioritate în cadrul programelor operaționale de dezvoltare regională ale statelor membre;

34. ia act de faptul că acțiunile comune în acest domeniu s-ar putea dovedi mai eficiente decât măsurile fragmentate aplicate de fiecare stat membru în parte și solicită, prin urmare, un efort comun și coordonat în materie de protejare și de reabilitare antiseismică a clădirilor;

35. recomandă sprijinirea și încurajarea, în conformitate cu obiectivele stabilite în cadrul priorității nr. 1 a cadrului de la Sendai, a inițiativelor de popularizare și de informare a cetățenilor, desfășurate atât la nivel local, cât și național, și menite să promoveze generalizarea unei culturi a prevenirii.

Bruxelles, 11 octombrie 2017. Președintele Comitetului European al Regiunilor Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) www.share-eu.org.

(2) BPIE, 2011. Europe's buildings under the microscope. A country-by-country review of the energy performance of buildings (Clădirile Europei sub microscop. O analiză a performanței energetice a clădirilor din fiecare țară).

(3) A se vedea Avizul CoR pe tema „Planul de acțiune privind Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre pentru perioada 2015-2030”, NAT-VI/015; raportor: Adam BANASZAK (PL-CRE).