(I) Defrișarea înseamnă conversia pădurilor în alte destinații ale terenurilor, indiferent dacă este sau nu provocată de oameni (FAO 2018, Evaluarea resurselor forestiere globale 2020. Termeni și definiții. http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf ).

(II) Degradarea pădurilor înseamnă o reducere a capacității unei păduri de a furniza produse și servicii, ceea ce înseamnă o pădure care și-a pierdut, din cauza activităților umane, structura, funcția, componența speciilor sau productivitatea, asociate în mod normal cu un tip natural de pădure, care se așteaptă să fie găsit în zona respectivă. Prin urmare, o pădure degradată furnizează o cantitate redusă de produse și servicii din zona respectivă și menține doar o biodiversitate limitată. Biodiversitatea din pădurile degradate include multe componente neforestiere, care pot fi predominante în vegetația care se dezvoltă sub coronamentul copacilor. (Sursă: Convenția privind diversitatea biologică. https://www.cbd.int/forest/definitions.shtml și IPBES https://www.ipbes.net/glossary/forest-degradation )

(III) Cinci figuri referitoare la păduri, Banca Mondială. Disponibile la adresa: https://blogs.worldbank.org/opendata/five-forest-figures-international-day-forests

(IV) Necesitatea de a diminua reducerea suprafețelor împădurite este subliniată în IPBES, 2019, Global assessment report on biodiversity and ecosystem services of the Intergovernmental Science- Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services (Raportul global de evaluare privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice). E. S. Brondizio, J. Settele, S. Díaz și H. T. Ngo (editori). Secretariatul IPBES, Bonn, Germania. https://www.ipbes.net/global-assessment-report-biodiversity-ecosystem-services.

(V) Smith P et al. (2014), Agricultură, silvicultură și alte destinații ale terenurilor (AFOLU). În: Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change. Contribution of Working Group III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (Schimbările climatice 2014: atenuarea schimbărilor climatice. Contribuția grupului de lucru III la cel de al cincilea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice) [Edenhofer O et al. (Eds.)]. Cambridge University Press, Cambridge, Regatul Unit și New York, NY, SUA.

(VI) FAO, 2018. The State of the World’s Forests 2018 - Forest pathways to sustainable development (Starea pădurilor la nivel mondial - Modalități de dezvoltare durabilă în domeniul forestier), Roma. http://www.fao.org/3/a-i9535en.pdf

(VII) Organizația Națiunilor Unite, 2017. Sustainable Development Goals Report 2017 (Raportul privind obiectivele de dezvoltare durabilă 2017). https://unstats.un.org/sdgs/files/report/2017/TheSustainableDevelopmentGoalsReport2017.pdf

(IX) FOREST EUROPE, 2015: State of Europe’s Forests 2015 (FOREST EUROPE, 2015: Starea pădurilor din Europa în 2015). https://www.foresteurope.org/docs/fullsoef2015.pdf

(X) Comunicare a Comisiei. O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier. COM(2013) 659. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52013DC0659 . A se vedea, de asemenea, Raportul Comisiei intitulat „Progresele înregistrate în implementarea strategiei UE pentru păduri «O nouă strategie a UE pentru păduri: în beneficiul pădurilor și al sectorului forestier»” COM(2018) 811. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52018DC0811 .

(XI) O pădure primară este o pădure care nu a fost exploatată niciodată și s-a dezvoltat ca urmare a unor perturbări naturale și în cadrul unor procese naturale, indiferent de vechimea ei – https://www.cbd.int/forest/definitions.shtml

(XII) Împădurirea înseamnă crearea unei păduri prin plantare și/sau însămânțare intenționată pe un teren care, până la momentul respectiv, a avut o destinație diferită, implică o schimbare a destinației terenurilor din terenuri neforestiere în terenuri forestiere (FAO 2018, Evaluarea resurselor forestiere globale 2020. Termeni și definiții. http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf ). Reîmpădurirea este refacerea unei păduri prin plantare și/sau însămânțare intenționată pe terenuri clasificate ca terenuri forestiere (ibid.). Regenerarea este definită ca o serie de măsuri pentru restabilirea proceselor ecologice, care accelerează recuperarea structurii pădurilor, a funcției ecologice și a nivelurilor de biodiversitate apropiate de cele tipice pădurii în stadiul de climax [Elliott, S., D. Blakesley și K. Hardwick, în curs de publicare. Restoring Tropical Forests: a Practical Guide (Refacerea pădurilor tropicale: ghid practic), Kew Publications, Londra]. Proiectele de împădurire și reîmpădurire ar trebui să contribuie la menținerea sau îmbunătățirea furnizării de produse și servicii ecosistemice la nivel de peisaj și ar trebui să fie favorabile climei, atenuării schimbărilor climatice, producției de biomasă, conservării biodiversității, protecției solului și a apei, controlului eroziunii și deșertificării, precum și să evite pătrunderea speciilor invazive (Orientări paneuropene pentru împădurire și reîmpădurire - Forest Europe 2008).

(XIII) A se vedea secțiunea 3.5 din Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (2018). Raportul IPBES de evaluare a degradării și refacerii terenurilor. https://www.ipbes.net/system/tdf/2018_ldr_full_report_book_v4_pages.pdf?file=1&type=node&id=29395

(XIV) Obiectivele 5, 7, 11, 14, 15 se referă direct la păduri.

(XV) Planul strategic pentru păduri al ONU pentru 2030 prezintă obiective care vizează inversarea reducerii suprafețelor împădurite la nivel mondial și creșterea suprafeței forestiere globale cu 3 % până în 2030.

(XVI) FAO, 2016, State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities (Starea pădurilor la nivel mondial în 2016. Pădurile și agricultura: provocări și oportunități legate de exploatarea terenurilor), Roma. http://www.fao.org/3/a-i5588e.pdf

(XVII) Aceste proiecții se bazează pe harta ROADLESS-FOR și pe extrapolarea ratelor de perturbări (defrișări și degradări) observate pe parcursul ultimilor 10 ani (2009-2018) - sursa JRC, 2019.

(XVIII) De exemplu, potrivit Interpol, comerțul ilegal cu lemn se ridică la 51 de miliarde USD/an. [The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment (Creșterea numărului de infracțiuni împotriva mediului – o amenințare tot mai gravă la adresa resurselor naturale, a păcii, a dezvoltării și a securității, O evaluare a reacției rapide UNEP-INTERPOL].

(XIX) Household Energy Access for Cooking and Heating Lessons Learned and the Way Forward (Accesul gospodăriilor la energie pentru gătit și încălzire, lecțiile învățate și calea de urmat), Koﬃ Ekouevi și Voravate Tuntivate, 2012, Banca Internațională pentru Reconstrucție și Dezvoltare/Banca Mondială.

(XX) La nivelul UE, cota de produse importate asociate cu defrișarea (1990-2008) se ridică la 4,45 milioane de hectare (Mha) pentru soia (39 %), 0,9 Mha pentru uleiul de palmier, 0,6 Mha pentru cacao (27 %), 0,3 Mha pentru cafea (27 %) - Studiu de fezabilitate 2018 - partea I - tabelul 4-3.

(XXI) Raportul privind situația expansiunii la nivel mondial a producției de anumite culturi alimentare și furajere [COM(2019) 142 final] a indicat o expansiune semnificativă la nivel mondial a plantațiilor de palmieri destinați producției de ulei pe terenuri care stochează cantități ridicate de carbon, cum ar fi pădurile. De asemenea, datele au arătat că expansiunea putea fi observată și pentru alte materii prime pentru biocombustibili, fiind însă limitată la anumite țări.

(XXII) Alte produse cum ar fi bumbacul, cafeaua, trestia de zahăr, rapița, creveții (din zonele cu păduri de mangrove), nucile de cocos și produsele miniere, ale căror extracție și producție excesivă pot avea, de asemenea, un impact semnificativ asupra mediului și societății.

(XXIII) Noțiunea de „produse asociate cu defrișarea” se utilizează pentru a face legătura între defrișări și consum. Noțiunea se referă la produsele asociate cu defrișarea (ca o externalitate) într-un produs, bun, produs de bază sau serviciu fabricat, comercializat sau consumat.

(XXIV) Comisia Europeană, 2013, Impactul consumului UE asupra defrișărilor: analiză cuprinzătoare a impactului consumului UE asupra defrișărilor. Raport final. Studiu finanțat de Comisia Europeană și efectuat de VITO, Institutul Internațional de Analiză a Sistemelor Aplicate, HIVA - Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving și de Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii, Țările de Jos.

(XXV) Comunicare a Comisiei către Consiliu și Parlamentul European – Asigurare a respectării legislației, guvernanță și schimburi comerciale în domeniul forestier (FLEGT) – Propunere pentru un plan de acțiune al UE [COM(2003) 251 final].

(XXVI) Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn.

(XXVIII) Comunicarea Comisiei către Parlamentul european, către Consiliu, către Comitetul economic și social european și către Comitetul regiunilor - Abordarea problemelor legate de defrișări și de degradarea pădurilor pentru a combate schimbările climatice și reducerea biodiversității [COM(2008)645 final].

(XXIX) Comunicare a Comisiei. O planetă curată pentru toți. O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei, COM(2018) 773 final.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/ALL/?uri=COM%3A2018%3A773%3AFIN

(XXX) Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului.

(XXXII) Reducerea anuală a suprafețelor împădurite între 2005-2010 și 2010-2015 a fost de aproximativ 17 % (de la 6,6 la 5,5 Mha/an); potrivit FAO (2015), Evaluarea resurselor forestiere globale 2015 și Keenan et al. (2015), Ecologia și gestionarea pădurilor, 352, 9–20.

(XXXIII) The global tree restoration potential (Potențialul global de refacere a copacilor), Science, 5 iulie 2019, vol. 365, publicația 6448, pp. 76-79; https://science.sciencemag.org/content/365/6448/76

(XXXIV) Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), An IPCC Special Report on the Impacts of Global Warming of 1.5 °C Above Pre-Industrial Levels and Related Global Greenhouse Gas Emission Pathways (Un raport special al IPCC referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 °C peste nivelurile preindustriale și la direcțiile conexe de evoluție a emisiilor globale de gaze cu efect de seră), IPCC, 2018.

(XXXV) Creating forestry jobs to boost the economy and build a green future (Crearea de locuri de muncă în domeniul forestier pentru a stimula economia și a construi un viitor verde), C.T.S. Nair și R. Rut. Document de bază elaborat pentru evenimentul special intitulat „Impactul turbulenței economice globale asupra sectorului forestier”, din cadrul celei de a 19-a sesiuni a Comisiei Forestiere a FAO, Roma, 20 martie 2009.

(XXXVI) Parlamentul European a adoptat o serie de rezoluții referitoare la păduri și defrișări, a se vedea, de exemplu, Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la gestionarea transparentă și responsabilă a resurselor naturale în țările în curs de dezvoltare: pădurile [2018/2003(INI)]

http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0333_RO.pdf

(XXXVII) A se vedea Concluziile Consiliului din 2019 privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a Strategiei UE pentru păduri și un nou cadru strategic pentru păduri

(https://www.consilium.europa.eu/media/39173/ccs-on-forestry-st08609-en19.pdf), Declarația din 2014 de la New York privind pădurile, Declarația din 2015 de la Amsterdam, Declarația ministerială din 2018 de la Katowice privind importanța pădurilor pentru climă; sute de întreprinderi și-au luat angajamente în vederea eliminării defrișărilor din lanțurile lor de aprovizionare (http://www.supply-change.org/); iar recenta Inițiativă pentru cacao și păduri este, de asemenea, relevantă.

(XXXVIII) Comunicare a Comisiei. Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020 [COM(2011) 244] https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=celex:52011DC0244

(XXXIX) Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:32013D1386

(XLI) Unele ecosisteme naturale, cum ar fi turbăriile și savanele, bogate în carbon și biodiversitate, nu se încadrează în definiția pădurilor, dar sunt afectate de producția agricolă și sunt grav amenințate.

(XLII) Informații suplimentare cu privire la conferințele din 2014 și 2017, studii și consultări publice se pot găsi la adresa http://ec.europa.eu/environment/forests/deforestation.htm .

(XLIII) Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile.

(XLIV) Regulamentul delegat (UE) al Comisiei din 13.3.2019 de completare a Directivei (UE) 2018/2001 în ceea ce privește stabilirea materiilor prime care prezintă riscuri ridicate din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor, în cazul cărora se observă o expansiune semnificativă a suprafeței de producție în detrimentul terenurilor care stochează cantități ridicate de carbon și certificarea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă care prezintă riscuri reduse din perspectiva schimbării indirecte a destinației terenurilor (JO L 133, 21.5.2019, p. 1–7).

(XLVII) Food in the Anthropocene: the EAT–Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems (Alimentele în antropocen: Comisia EAT-Lancet privind regimurile alimentare sănătoase din sisteme alimentare durabile). https://www.thelancet.com/commissions/EAT

(XLVIII) Planul de acțiune al Comisiei privind finanțarea creșterii durabile.

(XLIX) Value-Chain Analysis for Development Initiative (Inițiativa privind analiza lanțurilor valorice pentru dezvoltare) (VCA4D). https://europa.eu/capacity4dev/value-chain-analysis-for-development-vca4d-

(L) Lia et al. (2019), The economic contribution of the world's forest sector (Contribuția economică a sectorului forestier la nivel mondial), Forest Policy and Economics, volumul 100, martie 2019. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1389934118300753?via%3Dihub

(LII) Gestionarea pădurilor bazată pe comunitate a dus la reducerea ratelor defrișărilor în Bolivia, Brazilia și Columbia (Stevens et al.2014, Blackman și Veit 2018).

(LIII) Deși 86 % dintre pădurile la nivel mondial sunt proprietatea statului, în practică, 60 % dintre terenurile și resursele de la nivel mondial sunt gestionate pe baza unor norme cutumiare, dintre care mai puțin de o cincime sunt recunoscute oficial.

(LIV) Orientările voluntare privind guvernanța responsabilă a proprietății funciare, a pescuitului și a pădurilor în contextul securității alimentare naționale stabilesc principii și standarde acceptate la nivel internațional pentru practici legate de guvernanța responsabilă a proprietății funciare. Acestea prevăd un cadru care poate fi utilizat de către țări la elaborarea propriilor strategii, politici, legislații, programe și activități. De asemenea, permit guvernelor, societății civile, sectorului privat și cetățenilor să evalueze dacă acțiunile pe care le-au propus sau acțiunile propuse de alții constituie practici acceptabile.

(LV) Comunicare a Comisiei. Planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră [COM(2016) 87 https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=COM:2016:87:FIN ].

(LVI) În coordonare cu inițiative existente, precum Provocarea de la Bonn: http://www.bonnchallenge.org/ , Declarația de la New York privind pădurile și Parteneriatul global pentru păduri și refacerea peisajelor: http://www.forestlandscaperestoration.org/.

(LVII) O arie desemnată pe baza valorilor de conservare ridicate, și anume valori biologice, ecologice, sociale sau culturale care sunt considerate deosebit de semnificative la nivel național, regional sau mondial: https://hcvnetwork.org/ .

(LVIII) Abordarea stocurilor ridicate de carbon este o metodologie prin care sunt identificate zonele forestiere care trebuie protejate de terenurile degradate cu niveluri scăzute de carbon și cu valori ale biodiversității care pot fi dezvoltate: http://highcarbonstock.org/ .

(LIX) A se vedea https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/report-tfra_mar2019_en.pdf . Printre alte exemple de inițiative relevante se numără Alianța pentru pădurile tropicale, Inițiativa privind comerțul durabil, Declarația de la Marrakech privind uleiul de palmier, Inițiativa pentru cacao și păduri, Inițiativa privind transparența în industriile extractive și Proiectul industriei anvelopelor elaborat de Consiliului Mondial de Afaceri pentru Dezvoltare Durabilă privind cauciucul natural .

(LX) În concordanță cu Comunicarea Comisiei intitulată „Comerț pentru toți - Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă”, COM(2015)497.

(LXI) A se vedea, de exemplu, Acordul de principiu UE-Mexic, anunțat la 21 aprilie 2018.

(LXII) Precum Organizația Internațională pentru Esențele de Lemn Tropical, Organizația Internațională pentru Cacao și Organizația Internațională a Cafelei.

(LXIII) Climate Focus. (2017), Progress on the New York Declaration on Forests: Finance for Forests - Goals 8 and 9 Assessment Report (Progresele înregistrate în ceea ce privește Declarația de la New York privind pădurile: Finanțare pentru păduri - Raport de evaluare privind obiectivele 8 și 9). Elaborat de Climate Focus în cooperare cu partenerii de evaluare a Declarației de la New York privind pădurile, cu sprijinul Alianței pentru climă și exploatarea terenurilor.

(LXIV) B. Singer, Financing Sustainable Forest Management in Developing Countries: The Case for a Holistic Approach (Finanțarea gestionării durabile a pădurilor în țările în curs de dezvoltare: nevoia unei abordări holistice), International Forestry Review 18(1), 96-109, (1 martie 2016). https://doi.org/10.1505/146554816818206159.

(LXV) Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului InvestEU (COM/2018/439 final).

(LXVII) Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1011 privind indicii de referință pentru activitățile cu impact scăzut în ceea ce privește emisiile de carbon și indicii de referință pentru activitățile cu impact pozitiv în ceea ce privește emisiile de carbon [COM(2018) 355 final].

(LXVIII) Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informările referitoare la investițiile durabile și riscurile legate de durabilitate și de modificare a Directivei (UE) 2016/2341 [COM(2018) 354 final].

(LXIX) Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile [COM (2018) 353 final].

(LXX) A se vedea Directiva (UE) revizuită 2017/828 privind drepturile acționarilor și Propunerea Comisiei COM (2018) 354 final privind informările referitoare la investițiile durabile, care vizează să contribuie la creșterea transparenței.

(LXXI) Directiva 2014/95/UE privind prezentarea de informații nefinanciare și de informații privind diversitatea. În acest context, Comisia va actualiza orientările fără caracter obligatoriu (C/2017/4234) până la sfârșitul trimestrului 2 din 2019, în special în ceea ce privește raportarea informațiilor legate de climă, și va sublinia legăturile cu defrișările.

(LXXII) A se vedea, de exemplu, practica emergentă de contabilizare a capitalului natural al întreprinderii, sprijinită de Consiliul Mondial de Afaceri pentru Dezvoltare Durabilă, protocolul acestuia privind capitalul natural și parteneriatele public-privat asociate.

(LXXIII) Directiva 2014/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește prezentarea de informații nefinanciare și de informații privind diversitatea de către anumite întreprinderi și grupuri mari. Text cu relevanță pentru SEE.

(LXXIV) De exemplu, sprijinul pentru: Evaluarea FAO a resurselor forestiere globale (www.fao.org/forest-resources-assessment/en/), proiectul ROADLESS-FOR ( https://forobs.jrc.ec.europa.eu/roadless/ ), Observatorul pentru Africa Centrală (http://www.observatoire-comifac.net), prototipuri pentru Asia de Sud-Est ( www.rfo-sea.org/ ), prototipuri pentru Africa de Est ( http://apps.rcmrd.org/ofesa ) și monitorizarea, raportarea și verificarea fluxului de lucru al REDD+.

(LXXV) Comunicare a Comisiei. „O bioeconomie durabilă pentru Europa: consolidarea legăturilor dintre economie, societate și mediu” (COM/2018/673 final) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3A52018DC0673

(LXXVI) De exemplu, inițiativa TRASE (Transparent supply chains for sustainable economies - Lanțuri de aprovizionare transparente pentru economii durabile) și Platforma Global Forest Watch privind produsele de bază a Institutului Mondial al Resurselor.

(LXXVII) De exemplu, Parteneriatul UE-Africa în domeniul cercetării și inovării privind securitatea alimentară și nutrițională și agricultura durabilă (FNSSA), proiectul de cofinanțare ERA-NET LEAP-Agri din 2016 și actuala cerere de propuneri LC-SFS-34-2019 din 2019: Sisteme alimentare Africa.

(LXXVIII) Soluțiile bazate pe natură sunt considerate soluții de trai inspirate din natură și sprijinite de aceasta, care sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor, care oferă totodată beneficii de mediu, sociale și economice și ajută la creșterea rezilienței.

(LXXIX) Global Wildfire Information System (Sistemul mondial de informare privind incendiile de pădure)(http://gwis.jrc.ec.europa.eu).

(LXXX) Sistemul european de informare privind incendiile forestiere (http://effis.jrc.ec.europa.eu).