Tranziția către neutralitatea climatică poate constitui o ocazie unică de a reduce inegalitatea sistemică. Instrumentele de tarifare a carbonului, de exemplu, generează venituri care pot fi reinvestite pentru a aborda sărăcia energetică și dificultățile legate de mobilitate ale persoanelor vulnerabile, pentru a stimula inovarea și creșterea economică și pentru a crea locuri de muncă. Aceasta nu este doar o chestiune de echitate și solidaritate, ci o necesitate societală mai amplă de a aborda inegalitățile care existau înainte de Pactul verde european și care s-ar înrăutăți fără acțiuni ferme împotriva schimbărilor climatice și în scopul reducerii la zero a poluării.

Pachetul „Pregătiți pentru 55” consolidează poziția de lider mondial a UE prin acțiuni și prin exemplu în lupta împotriva schimbărilor climatice. Cu toate acestea, doar acțiunea UE nu este suficientă și nu poate asigura reducerea globală a emisiilor de gaze cu efect de seră de care are nevoie lumea. UE își menține angajamentul deplin față de ordinea mondială multilaterală și face apel la partenerii din întreaga lume să acționeze împreună. Acesta este motivul pentru care UE colaborează cu G7, cu G20 și cu alți parteneri internaționali pentru a demonstra că ambiția sporită în materie de climă, prosperitatea economică și creșterea durabilă pot merge mână în mână. În perspectiva celei de a 26-a sesiuni a Conferinței părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („COP26”), care va avea loc la Glasgow în noiembrie 2021 și va fi crucială, acest set de propuneri urmărește să stabilească o agendă de colaborare cu restul lumii în direcția unei tranziții verzi care să abordeze amenințările existențiale și să creeze noi oportunități pentru toți.

Datorită acestei experiențe și acestor cunoștințe pachetul constituie cel mai cuprinzător set de propuneri pe care Comisia l-a prezentat vreodată cu privire la climă și energie, punând bazele pentru noi locuri de muncă și o economie europeană rezilientă și durabilă pentru viitor. Pachetul stabilește cadrul de reglementare de bază necesar pentru a ne atinge obiectivele într-un mod echitabil, eficient din punctul de vedere al costurilor și competitiv; stabilește un preț al carbonului în mai multe sectoare, ceea ce generează venituri suplimentare semnificative pentru asigurarea unei tranziții echitabile și contribuie la scăderea costurilor pentru soluțiile nepoluante; sprijină o utilizare mai intensă a energiei din surse regenerabile și realizarea mai multor economii de energie; facilitează creșterea vânzărilor de vehicule noi nepoluante și de combustibili mai ecologici; asigură faptul că industria poate avea un rol de lider în cadrul tranziției și îi oferă certitudinea de care are nevoie pentru stimularea investițiilor și a inovării; se axează pe impozitarea surselor de energie în conformitate cu obiectivele noastre climatice și de mediu; transpune în practică principiul „poluatorul plătește”; urmărește să inverseze tendința de scădere a capacității naturii de a elimina carbonul din atmosferă și contribuie la asigurarea faptului că obiectivele noastre climatice nu sunt subminate de amenințarea relocării emisiilor de dioxid de carbon, prin încurajarea acțiunilor climatice la nivel mondial.

Propunerile de astăzi se bazează pe politicile și legislația pe care Uniunea Europeană le-a pus deja în aplicare. Pactul verde european a stabilit planul pentru această schimbare transformațională. Acesta a pus bazele economiei de mâine prin strategii de referință privind biodiversitatea, economia circulară, reducerea la zero a poluării, mobilitatea durabilă și inteligentă, valul de renovări, alimentele durabile, hidrogenul, bateriile, energia din surse regenerabile offshore și multe altele. Au fost alocate resurse fără precedent pentru a sprijini tranziția, fie prin intermediul planului de redresare al UE, NextGenerationEU, care contribuie cu cel puțin 37 % la tranziția verde, și prin intermediul următorului buget pe termen lung al UE pentru perioada 2021-2027, fie prin continuarea concentrării asupra finanțării durabile și a deblocării investițiilor private. De asemenea, vom continua să mobilizăm toate politicile UE pentru a sprijini trecerea la neutralitatea climatică, inclusiv politicile în materie de cercetare, competențe, industrie, concurență și comerț.

În acest spirit, pachetul de propuneri are scopul de a ajuta UE să fie „pregătită pentru 55” și de a realiza schimbările transformatoare necesare în întreaga noastră economie, societate și industrie. Aceasta este o responsabilitate colectivă și o oportunitate care trebuie să fie deschisă tuturor, indiferent dacă sunt inovatori și investitori, întreprinderi și orașe sau consumatori, gospodării și persoane fizice. Cu toții ne bucurăm de beneficiile aduse de un spațiu mai mare pentru natură, un aer mai curat, orașe mai răcoroase și mai verzi, cetățeni mai sănătoși, scăderea consumului de energie și facturi la energie mai mici, precum și de noi locuri de muncă, tehnologii și oportunități industriale. Provocarea care stă la baza tranziției verzi a UE este modul în care putem aduce aceste beneficii tuturor cât mai rapid și într-un mod cât mai echitabil posibil, consolidând în același timp competitivitatea noastră, creând locurile de muncă de mâine și abordând în mod eficace costurile și impactul tranziției.

Combustibilii fosili utilizați de sectoarele transportului rutier și clădirilor reprezintă surse substanțiale de emisii și poluare. Întrucât au fost foarte dificil de decarbonizat până în prezent, acestea au, de asemenea, un potențial ridicat în materie de inovare și de creare de locuri de muncă. De exemplu, comercializarea certificatelor de emisii în sectorul transportului rutier va spori stimulentele pentru furnizarea de combustibili mai ecologici pentru vehiculele existente. Aceasta va conduce la o evoluție a combustibililor disponibili pe piață pentru parcul de autovehicule existent, determinând furnizorii să își decarbonizeze combustibilii. Cu toate acestea, prețul carbonului nu garantează în sine o tranziție rapidă către o mobilitate cu emisii zero, pentru care sunt necesare politici complementare, inclusiv pentru infrastructura de încărcare.

Tranziția verde creează o multitudine de oportunități pentru industria UE, deoarece întreaga lume ne urmează exemplul în ceea ce privește dezvoltarea piețelor pentru noi tehnologii și produse curate și asigurarea de locuri de muncă durabile, locale și calificate în întreaga UE. Industria din UE este pregătită să investească, însă are nevoie de previzibilitate și de un cadru de reglementare coerent, de acces la infrastructură și de sprijin pentru inovare.

Pentru a consolida și mai mult dimensiunea socială, Comisia invită statele membre să utilizeze o parte din veniturile generate de licitarea certificatelor pentru sectoarele clădirilor și transportului rutier pentru a atenua impactul asupra gospodăriilor vulnerabile și a utilizatorilor mijloacelor de transport cu venituri mici și medii, în plus față de finanțarea din Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice.

Volumul său va reprezenta, în principiu, 25 % din veniturile preconizate din noul sistem de comercializare a certificatelor de emisii care acoperă sectoarele clădirilor și transportului rutier, începând cu un an înainte de intrarea în vigoare a tarifării carbonului, pentru a fi pregătit pentru schimbare. Acesta va fi combinat cu contribuții naționale de cel puțin 50 %. Comisia va propune în curând o modificare a Deciziei privind resursele proprii și a cadrului financiar multianual 2021-2027 pentru a integra acest nou instrument. În plus, Comisia intenționează să stabilească orientări suplimentare pentru statele membre prin intermediul unei propuneri de recomandare a Consiliului cu privire la modul optim de abordare a aspectelor sociale și în materie de ocupare a forței de muncă ale tranziției climatice.

Astfel, un nou Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va oferi finanțare specifică statelor membre pentru a-i sprijini pe cetățenii europeni cei mai afectați sau expuși riscului de sărăcie energetică sau de sărăcie în materie de mobilitate și pentru a însoți introducerea comercializării certificatelor de emisii pentru sectoarele transportului rutier și clădirilor. Numai sărăcia energetică afectează în prezent aproximativ 34 de milioane de persoane din Uniunea Europeană. Fondul va contribui la atenuarea costurilor pentru persoanele cele mai expuse la creșterile prețurilor combustibililor fosili în timpul tranziției. Noul fond va promova echitatea și solidaritatea între statele membre și în interiorul acestora, reducând în același timp riscul de sărăcie energetică și de sărăcie în materie de mobilitate. Acesta se va baza pe mecanismele de solidaritate existente și le va completa. Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va furniza 72,2 miliarde EUR în prețuri curente pentru perioada 2025-2032 la bugetul UE din noul sistem de comercializare a certificatelor de emisii. Aceasta va permite statelor membre să sprijine gospodăriile vulnerabile cu venituri mici și medii, utilizatorii mijloacelor de transport și microîntreprinderile care vor avea de suferit în urma extinderii comercializării certificatelor de emisii la sectoarele clădirilor și transporturilor. Fondul va implica acordarea de sprijin pentru investiții destinate creșterii eficienței energetice și a renovărilor clădirilor, încălzirii și răcirii nepoluante și integrării energiei din surse regenerabile într-un mod care să poată reduce în mod durabil atât emisiile de CO2, cât și facturile la energie pentru gospodăriile și microîntreprinderile vulnerabile. De asemenea, acesta va finanța accesul la mobilitatea cu emisii zero și cu emisii scăzute. Atunci când este necesar și atât timp cât este necesar, fondul poate acoperi sprijinul direct pentru venituri, în timp ce investițiile verzi realizate prin intermediul fondului, precum și prin Mecanismul de redresare și reziliență și Fondul european de dezvoltare regională, sunt realizate și aduc beneficii.

Acesta este motivul pentru care Comisia propune începerea aplicării sistemului de comercializare a certificatelor de emisii în 2026 pentru sectoarele transportului rutier și clădirilor. Acest lucru se va realiza într-un sistem separat, axat pe furnizorii de combustibili din amonte, care să impună producătorilor de combustibili responsabilitatea de a se conforma sistemului, mai degrabă decât să solicite gospodăriilor individuale sau utilizatorilor transportului rutier să participe în mod direct. Emisiile generate de sectoarele transportului rutier și clădirilor vor fi plafonate, plafonul fiind redus în timp, astfel încât emisiile totale să scadă.

Dacă partenerii internaționali nu împărtășesc o ambiție comparabilă cu cea a UE, există riscul relocării emisiilor de dioxid de carbon, prin care producția este transferată din UE către alte țări cu un nivel mai scăzut de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor. Dacă acest risc se materializează, nu va avea loc o reducere a emisiilor globale. Din acest motiv, astfel cum se prezintă în detaliu în secțiunea 4 din prezenta comunicare, Comisia propune un mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon care stabilește un preț pentru importurile unui număr limitat de bunuri foarte poluante, pe baza conținutului lor de carbon.

Această tranziție industrială către 2030 – și, ulterior, către neutralitatea climatică – trebuie să fie un efort colectiv și incluziv, conceput în comun cu ecosistemele industriale. Strategia industrială actualizată a anunțat crearea în comun a unor parcursuri de tranziție împreună cu partenerii sociali și cu alte părți interesate, pentru a elabora cele mai bune modalități de a accelera dubla tranziție și de a beneficia de aceasta, analizând amploarea, viteza și condițiile cu care se confruntă fiecare ecosistem. Parcursurile vor identifica amploarea nevoilor, inclusiv în materie de recalificare, investiții sau necesități tehnologice, și vor elabora acțiuni pentru a răspunde acestora, pe baza contribuțiilor, cum ar fi foile de parcurs privind strategia industrială. Se acordă prioritate ecosistemelor care se angajează pe calea tranziției, se confruntă cu cele mai mari provocări și au fost puternic afectate de criză, cum ar fi în sectoarele mobilității și construcțiilor, precum și industriile mari consumatoare de energie.

Comisia recunoaște că tranziția verde poate avea succes numai dacă UE dispune de forța de muncă calificată de care are nevoie pentru a rămâne competitivă. Educația și formarea sunt esențiale pentru sensibilizarea publicului și stimularea competențelor necesare pentru economia verde prin utilizarea de instrumente, cum ar fi componenta ecologică a programului Erasmus + și Coaliția în domeniul educației privind clima. Prin intermediul Agendei pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței, a echității sociale și a rezilienței, Comisia desfășoară acțiuni emblematice pentru a înzestra cetățenii cu competențele adecvate necesare pentru tranziția verde și digitală. În temeiul agendei, Comisia facilitează, de asemenea, dezvoltarea angajamentelor în materie de recalificare și perfecționare în toate ecosistemele industriale. Diverse ecosisteme, inclusiv ecosistemul autovehiculelor, s-au angajat deja să își recalifice și să perfecționeze forța de muncă de-a lungul întregului lanț valoric, ca parte a Pactului privind competențele.

2.2.2 O mobilitate și combustibili pentru transporturi mai ecologici

Pe lângă tarifarea carbonului, sunt necesare și alte măsuri pentru a plasa sectorul transporturilor pe o traiectorie fermă către emisii zero și pentru a reduce poluarea aerului, deoarece emisiile generate de transporturi reprezintă aproape un sfert din emisiile de gaze cu efect de seră ale UE și constituie principala cauză a poluării aerului în orașe. Emisiile rămân mai ridicate decât în 1990 și, pentru a atinge neutralitatea climatică, va fi necesară o reducere cu 90 % a emisiilor totale din sectorul transporturilor până în 2050.

Prin urmare, pachetul „Pregătiți pentru 55” include patru propuneri privind promovarea vehiculelor mai puțin poluante și a combustibililor mai ecologici într-un mod neutru din punct de vedere tehnologic. Revizuirea standardelor de emisii de CO2 pentru autoturismele și camionetele noi vizează reducerea în continuare a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de aceste vehicule, oferind o direcție clară și realistă către mobilitatea cu emisii zero. Cererea consumatorilor pentru vehicule cu emisii zero cunoaște deja o creștere rapidă.

Regulamentul privind infrastructura pentru combustibili alternativi va asigura implementarea necesară a unei infrastructuri interoperabile și ușor de utilizat pentru reîncărcarea și realimentarea vehiculelor mai puțin poluante în întreaga UE, ținând pasul cu dezvoltarea pieței și garantând faptul că zonele rurale și cele îndepărtate vor fi, de asemenea, acoperite. Obiectivele obligatorii propuse privind infrastructura pentru combustibili alternativi sunt esențiale pentru a sprijini pătrunderea pe piață a vehiculelor mai puțin poluante și creșterea continuă a acestei piețe, care oferă oportunități extraordinare pentru industria automobilelor din UE.

Toate aceste măsuri se consolidează și se completează reciproc. Cunoscând faptul că autoturismul mediu are o durată de viață între 10 și 15 de ani, este urgent să se stabilească un preț pentru emisiile de dioxid de carbon generate de transportul rutier, pentru ca parcul de autovehicule actual să devină mai puțin poluant. În plus, standardele mai ambițioase privind emisiile de CO2 vor contribui la creșterea rapidă a numărului de vehicule cu emisii zero puse în circulație, în timp ce obligațiile în materie de infrastructură vor conduce la instalarea stațiilor de încărcare și de realimentare necesare pentru a deservi milioanele de vehicule noi preconizate până în 2030 în paralel cu continuarea dezvoltării unui lanț valoric durabil și competitiv la nivel mondial al bateriilor.

Tranziția industriei autovehiculelor și a lanțului său de aprovizionare este deja în plină desfășurare. Aceasta necesită utilizarea resurselor financiare, cum ar fi Fondul pentru inovare, și a posibilităților oferite de normele privind ajutoarele de stat pentru realizarea de investiții în scopul creării unor noi oportunități de afaceri în diferite segmente ale ecosistemului industrial. În plus, Fondul social european Plus (FSE+), InvestEU și alte programe de finanțare ale UE pot fi utilizate pentru a sprijini măsurile de recalificare și perfecționare.

Comisia propune, de asemenea, promovarea utilizării combustibililor durabili în sectorul aviației și în cel maritim, în completarea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru aceste sectoare, ceea ce va conduce la creșterea prețului combustibililor poluanți pentru furnizori. Inițiativa ReFuelEU în domeniul aviației, care are scopul de a promova combustibilii durabili pentru aviație, îi va obliga pe furnizorii de combustibili să folosească combustibili amestecați într-o proporție tot mai mare cu combustibili durabili pentru alimentarea avioanelor cu reacție în aeroporturile din UE și va stimula utilizarea combustibililor sintetici, cunoscuți sub denumirea de e-combustibili. Viitoarea Alianță pentru aviația cu emisii zero va completa aceste măsuri pentru a asigura pregătirea pentru piață a configurațiilor disruptive în domeniul aeronavelor (de exemplu, hidrogen, energie electrică). De asemenea, Comisia invită Consiliul și Parlamentul European să ajungă rapid la un acord asupra cadrului de reglementare actualizat privind cerul unic european, care se estimează că va contribui la reducerea emisiilor generate de aviație cu până la 10 %.

Propunerea privind inițiativa FuelEU în domeniul maritim, care urmărește promovarea combustibililor maritimi durabili, va crea noi cerințe pentru navele care sosesc sau pleacă din porturile situate în UE, indiferent de pavilion, prin impunerea unei limite maxime a conținutului de gaze cu efect de seră al energiei pe care o utilizează și prin introducerea în timp a unor limite mai stricte. Viitoarea Alianță pentru lanțul valoric al combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon va stimula furnizarea și adoptarea celor mai promițători combustibili pentru toate modurile de transport.

Certitudinea cu privire la performanța în materie de emisii în aceste sectoare poate fi asigurată numai prin garantarea faptului că noii combustibili respectă criteriile de durabilitate pentru sursele regenerabile de energie. Această legătură trebuie păstrată și trebuie să ne asigurăm că promovăm doar cei mai ecologici biocombustibili avansați și noii e-combustibili cu cele mai bune performanțe în materie de emisii. În sectorul aviației va fi pusă în aplicare Schema OACI de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA). Aceste măsuri sunt completate de Directiva revizuită privind impozitarea energiei, care va spori atractivitatea combustibililor mai ecologici pentru toate modurile de transport și va elimina lacunele în ceea ce privește combustibilii poluanți.

2.2.3 Energia

Consumul de energie generează 75 % din emisiile din UE și, prin urmare, transformarea sistemului nostru energetic este esențială pentru ambițiile noastre în materie de climă. Economiile sporite de energie și utilizarea în mai mare măsură a surselor regenerabile de energie reprezintă un factor-cheie pentru crearea de locuri de muncă, creșterea economică și reducerea emisiilor.

În vederea atingerii obiectivului pentru 2030, Directiva actualizată privind energia din surse regenerabile propune creșterea obiectivului global obligatoriu de la nivelul actual de 32 % la un nou nivel de 40 % de energie din surse regenerabile în mixul energetic al UE. Acesta va fi completat de contribuții naționale orientative, care vor arăta ce contribuție ar trebui să aibă fiecare stat membru la atingerea obiectivului colectiv. Propunerea sprijină statele membre în ceea ce privește valorificarea la maximum a potențialului lor eficient din punctul de vedere al costurilor în materie de energie din surse regenerabile în toate sectoarele, printr-o combinație de obiective și măsuri sectoriale. Obiectivul său este ca sistemul energetic să devină mai curat și mai eficient prin promovarea electrificării bazate pe energie din surse regenerabile și, în sectoare precum industria și transporturile, în care acest lucru este mai dificil, va promova adoptarea combustibililor din surse regenerabile, cum ar fi hidrogenul curat.