RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport anual privind punerea în aplicare a acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Coreea /* COM/2015/0139 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport anual privind punerea în aplicare a acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Coreea 1. Introducere Data de 1 iulie 2014 a marcat cea de a treia aniversare a acordului de liber schimb (ALS) între Uniunea Europeană și statele sale membre și Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”), care a fost pus în aplicare cu titlu provizoriu începând cu iulie 2011[1]. Acesta este primul dintr-o nouă generație de ALS, fiind un acord cuprinzător și cu implicații profunde. De asemenea, acesta este primul acord comercial al UE cu o țară asiatică. ALS a făcut deja obiectul unei prime modificări. Protocolul suplimentar la ALS, care ia în considerare aderarea Croației la UE, a fost semnat în martie 2014 și se aplică cu titlu provizoriu de la 26 mai 2014. Acesta va fi încheiat imediat ce Coreea va fi notificat UE cu privire la finalizarea procedurilor sale interne. Prezentul raport este al treilea raport anual privind punerea în aplicare a ALS, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 511/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2011 de punere în aplicare a clauzei de salvgardare bilaterale a Acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și statele sale membre și Republica Coreea[2]. În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul menționat, Comisia are obligația de a publica un raport anual privind aplicarea și punerea în aplicare a acordului. De asemenea, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3), Comisia are obligația să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport anual de monitorizare cu privire la datele statistice actualizate referitoare la importurile din Coreea de produse din sectoarele sensibile și din sectoarele care au fost incluse în monitorizare. Prin urmare, prezentul raport combină cele două cerințe de raportare. Raportul oferă, de asemenea, o privire de ansamblu asupra activităților diferitelor comitete și grupuri de lucru constituite în temeiul ALS pentru a monitoriza punerea în aplicare a acordului. Întrucât cele mai multe dintre respectivele comitete și grupuri de lucru s-au reunit în a doua jumătate a anului 2014, prezentul raport acoperă perioada iulie 2013 – decembrie 2014, în ceea ce privește activitățile organismelor de punere în aplicare a ALS. 2. Evaluare globală: evoluția schimburilor comerciale la trei ani de la punerea în aplicare a ALS 2.1. Metodologia utilizată pentru analiză Analiza de mai jos a fluxurilor comerciale bilaterale între UE și Coreea este bazată pe o comparație între datele corespunzătoare celui de al treilea an de punere în aplicare a ALS (iulie 2013 – iunie 2014) și datele pentru perioada de 12 luni anterioară intrării în vigoare și aplicării cu titlu provizoriu a ALS (iulie 2010 – iunie 2011). Ar trebui remarcat faptul că modificările fluxurilor comerciale nu pot fi atribuite exclusiv ALS, întrucât există și alți factori care influențează fluxurile comerciale. Cu toate acestea, cifrele furnizate mai jos sunt un bun indicator al modului în care ALS a funcționat până în prezent. 2.2. Evoluția globală a comerțului cu mărfuri Exporturile UE în Coreea au crescut cu 35 %, de la 30,6 miliarde EUR în perioada de 12 luni anterioară aplicării cu titlu provizoriu a ALS la 41,4 miliarde EUR în al treilea an de punere în aplicare a ALS. În aceeași perioadă, exporturile UE în Coreea de mărfuri care au fost liberalizate integral sau parțial în temeiul ALS au crescut mai mult decât exporturile totale, și anume cu 46 % și, respectiv, cu 37 %. Figura 1: Exporturile UE în Coreea și importurile UE din Coreea, iulie 2010 – iunie 2014 (în milioane EUR) Sursă: COMEXT În al treilea an de punere în aplicare a ALS, importurile UE din Coreea s-au ridicat la o valoare totală de 37,9 miliarde EUR, care este aproximativ egală cu cea din perioada de 12 luni anterioară intrării în vigoare a ALS. Cu toate acestea, în al treilea an, importurile au crescut cu 6 % față de anul precedent. Trebuie menționat faptul că, în al treilea an de punere în aplicare a ALS, importurile UE din restul lumii au scăzut cu 4 % față de anul precedent. De fapt, importurile UE de la cei 14 furnizori principali au scăzut, excepție făcând Coreea și Turcia (creștere de 6 % fiecare) și China (creștere de 1 %). Spre deosebire de evoluția importurilor totale din Coreea în UE, importurile de mărfuri care au fost liberalizate integral sau parțial în temeiul ALS au crescut cu 21 % și, respectiv, cu 26 %, în timp ce importurile UE din Coreea de mărfuri care fac obiectul nivelului zero al taxelor vamale aplicabile națiunii celei mai favorizate a scăzut cu 23 %. În ansamblu, deficitul comercial de 7,6 miliarde EUR cu Coreea s-a transformat într-un excedent comercial de 3,6 miliarde EUR în favoarea UE în al treilea an de punere în aplicare a ALS. Cota UE din totalul importurilor efectuate de Coreea din restul lumii a crescut de la 9 %, înainte de ALS, la 11 % în al treilea an de punere în aplicare a ALS. În aceeași perioadă, cota UE din totalul exporturilor din Coreea a scăzut de la 11 % la 9 %. În ceea ce privește exporturile UE, cele mai importante categorii de produse au fost: § „Mașini și aparate” (secțiunea XVI din Tariful vamal comun[3]), reprezentând aproximativ 34 % din totalul exporturilor UE în Coreea. Exporturile respective au crescut cu peste 23 % în al treilea an de punere în aplicare a ALS, comparativ cu perioada de 12 luni înainte de intrarea în vigoare a ALS. § „Mijloace de transport” (secțiunea XVII din Tariful vamal comun), pentru care exporturile au crescut cu peste 56 % după intrarea în vigoare a ALS, iar principalele creșteri au avut loc în ultimii doi ani de punere în aplicare a ALS. Acestea reprezintă 16 % din totalul exporturilor UE în Coreea. § „Produse ale industriei chimice” (secțiunea VI din Tariful vamal comun), pentru care exporturile au crescut cu 9 % în al treilea an de punere în aplicare a ALS, reprezentând peste 12 % din totalul exporturilor UE. § Alte categorii de produse pentru care exporturile UE au crescut semnificativ începând cu luna iulie 2011 sunt „produsele minerale” (peste 1 000 %)[4]), „lemn” și „perle și metale prețioase”[5] (aproximativ 120 %). În cazul în care ALS nu ar fi fost în vigoare, nivelul actual al exporturilor UE în Coreea ar fi făcut obiectul unor taxe vamale de 1,6 miliarde EUR în al treilea an de punere în aplicare a ALS. În ceea ce privește importurile UE din Coreea, principalele categorii de produse sunt: § „Mașini și aparate” (36 % din importurile UE din Coreea), pentru care importurile UE au scăzut cu 20 % de la intrarea în vigoare a ALS. § „Mijloace de transport” (26 % din totalul importurilor UE din Coreea), pentru care importurile UE au fluctuat pe parcursul celor trei ani de punere în aplicare a ALS. În iunie 2014, acestea se aflau aproape la același nivel ca în iunie 2011. § S-au observat creșteri semnificative ale importurilor UE de materiale plastice, minerale și produse chimice (cu aproximativ 51 %, 112 % și, respectiv, 48 % de la intrarea în vigoare a ALS). 2.3. Comerțul cu servicii și investițiile străine directe (ISD) Statisticile comerciale pentru servicii înregistrează întârzieri, nefiind încă disponibile pentru al treilea an de punere în aplicare a ALS. În 2013, exporturile UE de servicii în Coreea s-au ridicat la 10,6 miliarde EUR, fiind în creștere cu 18 % față de anul precedent. În același timp, importurile UE de servicii din Coreea au fost în valoare de 5,6 miliarde EUR, reprezentând o creștere de 11 % comparativ cu anul 2012. În 2013, stocurile de investiții străine directe ale UE în Coreea au fost în valoare de 32,6 miliarde EUR, în timp ce investițiile străine directe coreene în UE au fost în valoare de 18,9 miliarde EUR. 2.4. Evoluția comerțului cu autovehicule și piese de schimb Exporturile UE de autovehicule (cod SA 8703) în Coreea au crescut cu 90 %, de la 2 miliarde EUR (74 600 de unități) în perioada de 12 luni anterioară intrării în vigoare a ALS la 3,8 miliarde EUR (141 800 de unități) în al treilea an de punere în aplicare a ALS, reprezentând 9 % din totalul exporturilor UE în Coreea. Creșterea a avut loc, în principal, în al doilea și al treilea an de punere în aplicare a ALS, perioadă în care creșterea anuală a exporturilor a fost de aproximativ 35 %. Importurile UE din Coreea au crescut cu 53 %, de la 2,6 miliarde EUR la 4 miliarde EUR, sau cu 25 % în ceea ce privește unitățile importate, de la 300 000 la 375 000 de unități. Aproape întreaga creștere (53 %) a avut loc în primul an de punere în aplicare a ALS. Autovehiculele reprezintă 11 % din totalul importurilor UE din Coreea. În aceeași perioadă, importurile UE de autoturisme din restul lumii au scăzut cu 7 %. Figura 2: Exporturile UE în Coreea și importurile UE din Coreea de autovehicule, iulie 2010 – iunie 2014 (milioane EUR) Sursă: COMEXT Exporturile UE de piese de schimb în Coreea s-au ridicat la aproximativ 1,1 miliarde EUR în al treilea an de punere în aplicare a ALS, înregistrând o creștere cu 6 % față de perioada de 12 luni anterioară intrării în vigoare a ALS, în timp ce importurile UE din Coreea de piese de schimb au crescut cu peste 20 %, de la 2,2 miliarde EUR în perioada de 12 luni anterioară intrării în vigoare a ALS la 2,6 miliarde EUR în al treilea an de punere în aplicare a ALS. În cursul perioadei de trei ani, importurile din restul lumii au crescut cu numai 3 %. 2.5. Utilizarea preferințelor tarifare în temeiul ALS Pe baza celor mai recente informații disponibile, care acoperă perioada iulie 2013 – iunie 2014, rata globală a UE de utilizare a preferințelor tarifare pe piața coreeană este de 65,9 %. Pe baza categoriilor din Tariful vamal comun, cele mai ridicate rate globale de utilizare a preferințelor tarifare se înregistrează pentru mijloacele de transport (secțiunea XVII din Tariful vamal comun), de 94 %, precum și pentru animale și produsele de origine animală (secțiunea I din Tariful vamal comun), de 89 %. Cele mai scăzute rate globale de utilizare a preferințelor tarifare se înregistrează pentru perle și metale prețioase (secțiunea XIV din Tariful vamal comun), de 40 %, metale comune (secțiunea XV din Tariful vamal comun), piei și blănuri (secțiunea VIII din Tariful vamal comun) și mașini (secțiunea XVI din Tariful vamal comun), de aproximativ 50 %. Utilizarea relativ redusă a preferințelor tarifare pentru unele categorii nu pare să fie explicată prin caracterul restrictiv al regulilor de origine sau prin marjele preferențiale ale exportatorilor din UE în raport cu taxa vamală aplicabilă națiunii celei mai favorizate valabilă în cazul Coreei. Un motiv posibil, identificat prin consultări cu industria, este cerința ALS care prevede obligația exportatorilor de a solicita statutul de exportator autorizat pentru a beneficia de tarife preferențiale, care este percepută ca fiind consumatoare de timp și resurse. De asemenea, clauza de transport direct din ALS, care prevede ca mărfurile să fie expediate direct din UE către Coreea (și invers) pentru a fi considerate „originare” în UE sau în Coreea împiedică unii exportatori, care utilizează propriile centre regionale din Asia, să beneficieze de preferințele tarifare în temeiul ALS. În ceea ce privește exporturile coreene în UE, rata globală de utilizare a preferințelor tarifare coreene pentru UE a fost de 81,3 % în 2013. Cele mai ridicate rate globale de utilizare a preferințelor (peste 90 %) s-au înregistrat pentru mijloacele de transport și produsele minerale (secțiunea V din Tariful vamal comun), iar cele mai mici rate globale de utilizare a preferințelor (aproximativ 33 %) s-au înregistrat pentru perle și piei brute. 3. Activitățile organismelor de punere în aplicare înființate în temeiul ALS Dispozițiile instituționale ale ALS prevăd înființarea a șapte comitete specializate și a șapte grupuri de lucru și stabilirea unui dialog privind proprietatea intelectuală (PI). Comitetul anual pentru comerț înființat în temeiul ALS între UE și Coreea la nivel ministerial joacă un rol de supraveghere și garantează funcționarea corectă a ALS. În 2014, cele mai multe reuniuni ale comitetelor și grupurilor de lucru, precum și dialogul pe tema proprietății intelectuale au avut loc la Bruxelles, astfel cum este rezumat mai jos. Grupul de lucru privind autovehiculele și piesele de schimb s-a reunit la 17 iunie 2014 la Bruxelles. Cele mai multe aspecte discutate au fost aspecte legate de accesul pe piață, mai degrabă decât aspecte legate de punerea în aplicare a ALS. Acestea au inclus, printre altele, propunerile legislative coreene pentru economia de combustibil, sisteme de monitorizare a emisiilor medii provenind de autovehicule, marcajul pentru anvelope, noul regulament coreean privind eficiența energetică a anvelopelor, sisteme de frânare auxiliare pentru autobuze de dimensiuni mari, limite de lățime pentru autovehicule și tractoare de tractare. Părțile au discutat, de asemenea, actualizarea anexei 2-C la ALS pentru a lua în considerare referințele juridice revizuite ale UE în ceea ce privește cârligul de remorcare și dispozitivele de asigurare a vizibilității șoferului și au stabilit că Comitetul pentru comerț ar trebui să fie de acord cu actualizarea. Grupul de lucru privind produsele farmaceutice și dispozitivele medicale, reunit la 18 iunie 2014 la Bruxelles, a discutat despre sistemul de stabilire a prețurilor pentru produsele farmaceutice în Coreea și recunoașterea corespunzătoare a valorii medicamentelor inovatoare, acordul preț-volum coreean în variantă revizuită, instituirea de către Coreea a unui număr de serie pentru medicamente, ingredientele farmaceutice active, metodologia de reducere a prețurilor de rambursare pentru dispozitive medicale în Coreea și proiectul de modificare a legislației UE privind dispozitivele medicale. După reuniunea grupului de lucru, a avut loc o discuție între experți, pentru a identifica oportunitățile de armonizare legislativă în sectorul produselor farmaceutice și al dispozitivelor medicale. În aceeași zi, la 18 iunie 2014, Grupul de lucru privind produsele chimice s-a reunit la Bruxelles pentru a face schimb de informații cu privire la punerea în aplicare de către fiecare parte a Regulamentului REACH. Partea coreeană a informat partea europeană cu privire la calendarul și procesul de punere în aplicare a Legii privind înregistrarea și evaluarea substanțelor chimice în Coreea (K-REACH), iar partea europeană a furnizat informații cu privire la măsurile de sprijin pentru IMM-urile care au fost constituite în UE pentru punerea în aplicare a Regulamentului REACH. De asemenea, comitetul a convenit cu privire la cooperarea tehnică ulterioară în materie de produse chimice între Ministerul Mediului din Coreea și Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA). În perioada 18-19 iunie 2014, Comitetul vamal s-a reunit la Seul. Acesta a discutat procedurile și metodele de verificare a originii și regulile de origine, inclusiv regula privind transportul direct, iar partea europeană a reamintit importanța revizuirii regulii curente privind transportul direct într-o regulă de bază de nemodificare, care ar permite fracționarea transporturilor într-o țară terță. Comitetul a discutat, de asemenea, interpretarea „ingredientului principal” din preparatul de surimi și transpunerea regulilor de origine specifice, de la codul SA 2007 la codul SA 2012. De asemenea, au fost discutate posibilitățile de a încheia un acord de recunoaștere reciprocă a operatorilor economici autorizați. La 16 septembrie 2014, Comitetul pentru comerțul cu mărfuri s-a reunit la Bruxelles. Comisia a aprobat un proiect de decizie al Comitetului pentru comerțul cu mărfuri cu privire la adoptarea normelor privind gestionarea contingentelor tarifare. Comitetul a discutat, de asemenea, diferite aspecte legate de punerea în aplicare a ALS și schimburile comerciale bilaterale, de exemplu echivalența produselor agricole ecologice, revizuirea anexei 2-B-3 (produse electronice) la ALS, cerințele coreene în materie de certificate de siguranță pentru mașini și produse cosmetice. De asemenea, UE a reiterat solicitarea sa de modificare a ALS prin revizuirea clauzei de transport direct, introducerea unei clauze privind mărfurile care revin în circuitul comercial după reparații și includerea tractoarelor de tractare în domeniul de aplicare a anexei privind barierele netarifare pentru autovehicule și autoturisme (anexa 2-C). La 17 septembrie 2014, Comitetul privind zonele de perfecționare pasivă din Peninsula Coreeană s-a reunit la Bruxelles. Coreea a oferit o actualizare cu privire la situația complexului industrial Gaeseong, parcul industrial inter-coreean situat în Coreea de Nord. Comitetul a evaluat condițiile pentru dezvoltarea economică ulterioară și a discutat elaborarea de criterii pentru zonele de perfecționare pasivă și stabilirea unui prag maxim. UE a luat act de propunerile Coreei și a explicat constrângerile politice din UE. Ambele părți au recunoscut sensibilitatea politică a aspectului, dar au fost de acord să continue discuțiile la nivelul grupurilor de lucru. Dialogul privind proprietatea intelectuală a avut loc la Seul la 25 septembrie 2014. Ambele părți au oferit o actualizare cu privire la evoluțiile legislative și politice în domeniul proprietății intelectuale, în special în ceea ce privește brevetele, mărcile comerciale, proiectarea și drepturile de autor. UE a reamintit aspectul legat de punerea în aplicare a ALS privind dispozițiile în materie de drepturi de execuție publică, precum și necesitatea de aliniere a legislației coreene la ALS. Dialogul a vizat, de asemenea, aspecte legate de respectarea drepturilor de proprietate intelectuală. De asemenea, părțile au discutat abordarea și strategia fiecăreia în raport cu aspectele legate de proprietatea intelectuală în țări terțe. Grupul de lucru privind achizițiile publice s-a reunit pentru prima dată la 26 septembrie 2014 la Seul. Ambele părți au făcut schimb de informații cu privire la situația actuală și perspectivele pieței achizițiilor publice interne și au evaluat situația curentă a accesului pe piață pentru fiecare dintre cele două piețe, precum și punerea în aplicare a capitolului privind achizițiile publice din ALS. Părțile au discutat, de asemenea, barierele și constrângerile actuale ale pieței și modul în care acestea ar trebui abordate, precum și modul de creștere a participării pe piețele de achiziții publice pentru ambele părți. Comitetul privind măsurile sanitare și fitosanitare s-a reunit la 10 octombrie 2014 la Bruxelles. Comitetul a discutat aspecte legate de exporturile coreene de supă de pui cu ginseng și de cambulă vie în UE, consolidarea încrederii și cooperarea pe probleme de bunăstare a animalelor, transparență, exporturile UE de carne de vită în Coreea, focarul de pestă porcină africană din Polonia și cererea UE de a aplica principiile regionalizării, clauza „născut și crescut”, precum și exporturile UE de produse lactate din lapte crud și de fructe și legume în Coreea. La 10 octombrie 2014, Comitetul pentru cooperare culturală s-a reunit pentru a doua oară la Seul. Acesta a aprobat comisia de arbitraj, menționată la articolul 3a din Protocolul pentru cooperare culturală la ALS. De asemenea, părțile au făcut schimb de opinii cu privire la politicile culturale respective și au discutat aspecte legate de industriile culturale și creative, drepturile de ședere pentru artiști, precum și coproducțiile audiovizuale. În cel din urmă domeniu, s-a convenit luarea unei serii de măsuri pentru o mai bună informare a profesioniștilor din industria cinematografică. Trebuie menționat faptul că, astfel cum prevede Protocolul pentru cooperare culturală, Comitetul pentru comerț nu are jurisdicție asupra protocolului și, prin urmare, Comitetul pentru cooperare culturală exercită funcțiile Comitetului pentru comerț în ceea ce privește protocolul respectiv. La 6 noiembrie 2014, Grupul de lucru privind indicațiile geografice (IG) s-a reunit la Bruxelles. S-au realizat progrese substanțiale cu privire la proiectul de norme de procedură, care poate fi adoptat după ce ambele părți și-au finalizat procedurile interne. Ambele părți au prezentat și au discutat propriile liste de indicații geografice noi care urmează să fie adăugate pe lista indicațiilor geografice protejate în temeiul ALS. La 8 decembrie 2014, Comitetul pentru comerț și dezvoltare durabilă s-a reunit la Bruxelles. Ambele părți au făcut schimb de opinii cu privire la politicile lor în domeniul mediului și al ocupării forței de muncă, inclusiv în domeniul schimbărilor climatice, al creșterii ecologice și al economiei circulare. Comitetul a discutat, de asemenea, o serie de acorduri de mediu multilaterale cheie și a făcut schimb de informații cu privire la traficul de animale sălbatice și exploatarea forestieră ilegală. De asemenea, au fost discutate aspecte legate de ocuparea forței de muncă, printre care convențiile fundamentale ale OIM, în special cu privire la libertatea de asociere și de negociere colectivă și munca forțată, inclusiv măsuri de combatere a practicilor neloiale în domeniul ocupării forței de muncă. În cele din urmă, Comitetul a discutat punerea în aplicare a orientărilor și principiilor internaționale în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI). La 9 decembrie 2014, Grupul de lucru privind cooperarea în materie de măsuri de apărare comercială s-a reunit la Seul. Cele două părți au discutat starea generală a măsurilor de apărare comercială în vigoare în ceea ce privește comerțul bilateral dintre Coreea și UE. De asemenea, acestea au făcut schimb de opinii cu privire la direcția politică generală a fiecăreia, inclusiv modificările recente. A avut loc, de asemenea, o discuție tehnică cu privire la dumping și anchetele referitoare la riscul de prejudiciu. În cele din urmă, cele două părți au discutat ultimele evoluții în ceea ce privește cazurile țărilor terțe. La 16 decembrie 2014, Comitetului privind comerțul cu servicii, înființarea și comerțul electronic s-a reunit la Seul. Cele două părți au discutat o gamă largă de aspecte în domeniul serviciilor poștale și de curierat, al serviciilor financiare și al serviciilor de distribuție. În ceea ce privește serviciile poștale, cele două părți au convenit să se angajeze în sensul elaborării principiilor cadrului de reglementare până la următoarea reuniune a Comitetului pentru comerț. Comitetul a discutat, de asemenea, revizuirea cadrului juridic de investiții, în conformitate cu articolul 7.16 din ALS, precum și climatul general de afaceri în sectorul serviciilor. În aceeași zi, 16 decembrie 2014, Grupul de lucru privind acordurile de recunoaștere reciprocă (ARR) în domeniul serviciilor s-a reunit, de asemenea, la Seul. Reuniunea a fost precedată de o discuție între asociațiile profesionale ale inginerilor și arhitecților de ambele părți. Cele două părți au făcut schimb de opinii cu privire la inițiativele lor privind ARR cu alte țări și au realizat bilanțul progreselor înregistrate în discuțiile purtate de asociațiile profesionale cu privire la ARR. Cele două părți au convenit că asociațiile profesionale ar trebui să fie încurajate să lucreze împreună în continuare. De asemenea, acestea au convenit să continue schimbul de informații util cu privire la ARR în temeiul acordurilor bilaterale ale ambelor părți. Comitetul pentru comerț s-a reunit la 16 octombrie 2014 la Bruxelles. Acesta a fost coprezidat de fostul comisar pentru comerț, dl Karel De Gucht, și de ministrul coreean al comerțului, industriei și energiei, dl Yoon Sang-jick. Comitetul a evaluat dezvoltarea schimburilor comerciale bilaterale după trei ani de punere în aplicare a ALS și a convenit că ALS a avut efecte pozitive, în special din perspectiva schimburilor comerciale liberalizate integral sau parțial, în cazul cărora ambele părți au înregistrat creșteri ale exporturilor. UE și-a reiterat solicitarea de modificare a ALS și de stabilire a unui pachet de modificări reciproc avantajoase. Ambele părți au convenit să procedeze la modificarea tehnică a anexei netarifare privind autovehiculele și piesele de schimb (anexa 2-C), prin actualizarea referințelor juridice caduce din tabelele de echivalență, în vederea garantării securității juridice pentru operatorii economici. Ambele părți au prezentat problemele de punere în aplicare cu care se confruntă, cum ar fi comerțul cu servicii, punerea în aplicare a articolului 13.4 din ALS cu privire la standardele și acordurile de muncă multilaterale și interpretarea „ingredientului principal” din surimi. Au fost discutate și alte aspecte care afectează comerțul bilateral, inclusiv echivalența produselor agricole ecologice, interdicția impusă de Coreea la importurile de carne de porc din Polonia din cauza pestei porcine africane, formarea marcajelor „E” pentru anvelope, preocupările UE privind accesul pe piața produselor cosmetice și exporturile coreene de cambulă vie în UE. Cele două părți au ajuns la concluzia că rămân angajate pe deplin în sensul punerii în aplicare a ALS. 4. Punerea în aplicare a capitolului 13 din ALS privind comerțul și dezvoltarea durabilă Cea de a treia reuniune a Comitetului pentru comerț și dezvoltare durabilă (CTSD) a avut loc la Bruxelles, la 8 decembrie 2014. În conformitate cu declarația comună din cea de a doua reuniune a CTSD, pe ordinea de zi s-a alocat timp pentru prezentarea de către copreședinții Forumului societății civile (FSC) a unei actualizări cu privire la activitatea grupurilor consultative naționale (DAG). UE a salutat reînnoirea componenței grupului consultativ național coreean, în special reprezentarea mai amplă a sindicatelor și a angajatorilor. CTSD a fost de acord să prezinte rezumatul discuției din cadrul celei de a treia reuniuni la a treia reuniune a Forumului societății civile, care a avut loc în ziua următoare, la 9 decembrie. Segmentul de mediu a fost dedicat discutării unor aspecte precum schemele de comercializare a certificatelor de emisii, creșterea ecologică și economia circulară, precum și o serie de acorduri multilaterale de mediu cheie. În contextul lansării schemei coreene de comercializare a certificatelor de emisii la 1 ianuarie 2015, părțile au subliniat importanța continuării cooperării pe această temă și UE a descris o serie de oportunități de afaceri generate de piețele de carbon emergente din Europa și Asia de Est. Ulterior, UE a oferit Coreei informații actualizate referitoare la Comunicarea sa privind abordarea în materie de trafic cu animale sălbatice și consultarea părților interesate în curs de desfășurare cu privire la modalitățile de consolidare, inclusiv prin cooperarea mai strânsă cu țările partenere, în timp ce Coreea și-a prezentat politica națională. UE a subliniat principalele sale instrumente de combatere a exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, iar Coreea a declarat că elaborează în prezent o propunere legislativă care abordează comerțul cu lemn recoltat în mod ilegal. Ambele părți au convenit să facă schimb de experiență având în vedere evoluțiile în curs de desfășurare. Segmentul de politică în domeniul ocupării forței de muncă a fost introdus prin prezentarea de către un expert din cadrul Organizației Internaționale a Muncii (OIM) a evoluțiilor privind ratificarea convențiilor fundamentale (în special cele referitoare la muncă forțată, precum și libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă) și actualizate ale OIM și a lecțiilor învățate de la alte țări cu privire la obstacolele din calea ratificării și la modalitățile de îndepărtare a acestora. OIM s-a angajat să continue să coopereze și să ofere consultanță tehnică cu privire la aceste aspecte. În ceea ce privește aspectele legate de ocuparea forței de muncă, CTSD a discutat convențiile fundamentale ale OIM, precum și angajamentul părților în temeiul ALS de a respecta, în legislațiile și practicile lor, principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă prevăzute de OIM. Părțile au convenit să partajeze, înainte de următoarea reuniune a CTSD, textele de stabilire a progresului înregistrat până în prezent și măsurile ulterioare în vederea ratificării convenției fundamentale a OIM și a altor convenții actualizate și să facă schimb de informații cu Forumul societății civile. În ceea ce privește cooperarea în temeiul anexei 13 din ALS, Coreea și UE au discutat evoluțiile recente privind lansarea negocierilor pentru un acord având ca obiect bunurile de mediu și și-au reiterat angajamentul în sensul unui nivel ridicat de determinare pentru această inițiativă. Cele două părți au discutat, de asemenea, cu privire la responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) și posibilele domenii de cooperare în privința mărcii de mediu coreene și a etichetei ecologice a UE. În cele din urmă, UE a oferit o scurtă prezentare a noului instrument de parteneriat. CTSD a salutat discuția deschisă și constructivă de la a treia reuniune și a decis să continue dialogul cu Forumul societății civile. CTSD a fost de acord cu titlu provizoriu să organizeze a patra reuniune înainte de sfârșitul lunii septembrie 2015 în Coreea și ca aceasta să aibă loc înainte de reuniunea Comitetului pentru comerț. 5. Punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 511/2011 Regulamentul (UE) nr. 511/2011 (denumit în continuare „Regulamentul privind măsurile de salvgardare”) este actul legislativ al UE de punere în aplicare a clauzei bilaterale de salvgardare a ALS între UE și Coreea. În conformitate cu articolele 3 și 11 din Regulamentul privind măsurile de salvgardare, Comisia monitorizează evoluția importurilor și a exporturilor de produse coreene în sectoarele sensibile precum automobilele, piesele de schimb pentru automobile, textilele și produsele electronice destinate consumatorilor, care pot fi afectate de restituirile taxelor vamale. De la începerea aplicării cu titlu provizoriu a ALS în iulie 2011, Comisia a comunicat statelor membre, Parlamentului European și părților interesate, o dată la două luni, rezultatele monitorizării. De asemenea, Regulamentul privind măsurile de salvgardare prevede posibilitatea de a iniția o anchetă de salvgardare sau de a introduce măsuri prealabile de supraveghere, în anumite condiții definite în regulament. În cursul celui de al treilea an de punere în aplicare a ALS, Comisia nu a primit nicio astfel de cerere. 5.1. Evoluția importurilor de produse coreene în UE în sectoarele supuse monitorizării Rezultatele monitorizării în cel de al treilea an de punere în aplicare a ALS sunt rezumate în continuare. Trebuie remarcat faptul că, în scopul monitorizării, datele pentru al treilea an de punere în aplicare a ALS au fost comparate cu cele pentru perioada anterioară de 12 luni și, prin urmare, anumite cifre pot să difere față de analiza globală a schimburilor comerciale prezentată la punctul 2 de mai sus, unde datele pentru cel de al treilea an de punere în aplicare a ALS au fost comparate cu cele pentru anul anterior intrării în vigoare a ALS. De asemenea, trebuie notat faptul că, în cadrul exercițiului de monitorizare, comparația efectuată este bazată pe cantitățile importate din Coreea în UE, și anume unități în cazul automobilelor și 1000 kg în cazul pieselor de schimb pentru automobile, al textilelor și al produselor electronice. (i) Sectorul automobilelor Importurile de automobile din Coreea au crescut cu 20 % în al treilea an de punere în aplicare a ALS (iulie 2013 – iunie 2014) comparativ cu anul anterior (iulie 2012 – iunie 2013). Tendința de creștere este marcată, în special, pentru automobilele cu motor electric, deși volumul importurilor este nesemnificativ pentru această categorie. Importurile de automobile cu motoare medii și mari a crescut cu 50 %, în timp ce importurile de automobile cu motoare mici au scăzut cu 7 %. Trebuie remarcat faptul că importurile de automobile din Coreea se află încă la un nivel mai scăzut decât în perioada iulie 2007 – iunie 2008. În ceea ce privește importurile de piese de schimb pentru automobile, în al treilea an de punere în aplicare a ALS a avut loc o ușoară creștere de 6 % comparativ cu anul anterior. Creșterea este mai mare decât în al doilea an de punere în aplicare a ALS. Aceasta sugerează însă că nivelurile importurilor s-au stabilizat în ultimii trei ani. (ii) Sectorul textilelor Importurile de textile din Coreea au scăzut cu 12 % în al treilea an de punere în aplicare a ALS comparativ cu anul anterior. Tendința a continuat cu o scădere suplimentară de 6 % în al doilea an de punere în aplicare a ALS, comparativ cu primul an de punere în aplicare a ALS. (iii) Sectorul produselor electronice Deși importurile de produse electronice au scăzut cu 13 % în al doilea an de punere în aplicare a ALS, în al treilea an acestea au crescut cu 31 %. 5.2. Restituirea taxelor vamale În conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentului privind măsurile de salvgardare, Comisia a realizat, de asemenea, o monitorizare specifică a restituirilor de taxe vamale în legătură cu regulile de origine, pentru a evalua conținutul de origine străină din procesul coreean de producție și, în consecință, din exporturile de produse finite din Coreea în UE. Articolul 11 alineatul ​​(1) prevede o procedură de aplicare a articolului 14 din Protocolul privind regulile de origine referitoare la restituirea taxelor vamale sau la scutirea de la plata acestora. Analiza s-a axat pe valoarea de import a produselor care au făcut obiectul monitorizării în cursul primelor zece luni ale anului 2014 comparativ cu aceeași perioadă din 2013, întrucât pentru aceste perioade sunt disponibile date complete. În sectorul produselor electronice, importurile de produse coreene în UE au evoluat (în sens ascendent sau descendent) în principal pentru următoarele coduri SA: 8519.20, 8519.50, 8519.89, 8521.10, 8521.90, 8525.50, 8525.60, 8526.91, 8526.92, 8527.12 8527.13, 8527.19, 8527.21, 8527.29, 8527.91, 8527.92, 8527.99, 8528.41, 8528.49, 8528.51, 8528.59, 8528.69 și 8528.72. În general, importurile au scăzut pentru codurile SA 8521 (-14 %) și 8527 (-17 %) și au crescut pentru codurile SA 8526 (73 %) și 8528 (52 %). În același timp, importurile în Coreea de părți ale produselor respective au scăzut în principal: pentru codul SA 8522 s-a înregistrat o scădere a importurilor din China (-10 %) și o creștere a celor din Japonia (4 %), în timp ce pentru codul SA 8529 s-a înregistrat o scădere a importurilor atât din China (-3 %), cât și din Japonia (-2 %). În ceea ce privește textilele (fire și țesături), se poate observa o scădere semnificativă a importurilor pentru codul SA 5204 (ață de cusut din bumbac) și pentru codul SA 5205 (fire din bumbac condiționate pentru vânzarea cu amănuntul). În același timp, se poate observa o creștere semnificativă a importurilor pentru codul SA 5207 (fire din bumbac necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul), codul SA 5408 (țesături din fire de filamente artificiale), codul SA 5509 (fire din fibre sintetice discontinue), codul SA 5510 (fire din fibre artificiale discontinue) și codul SA 5511 (fire din fibre artificiale discontinue). Firele intră sub incidența regulii „Fabricare din fibre artificiale discontinue, necardate sau nepieptănate sau altfel prelucrate pentru filare” pentru care sunt alocate contingente anuale. În ceea ce privește automobilele, s-a înregistrat o scădere generală a importurilor din Coreea în UE (-1 % în medie) pentru codul SA 8703, chiar dacă scăderea respectivă nu se aplică la toate tipurile de automobile, ci depinde de tipul și de dimensiunea motorului cu care acestea sunt echipate. În același timp, importurile de materii prime pentru componentele de automobile încadrate la codurile SA 8707 și 8708 din China în Coreea au scăzut cu 67 % și, respectiv, cu 9 %. Importurile de piese de schimb pentru automobile încadrate la codurile SA 8707 și 8708 din Japonia în Coreea a scăzut cu 96 % și, respectiv, cu 2 %. Importurile coreene de motoare din China au scăzut cu 19 % pentru codul SA 8407 și cu 4 % pentru codul SA 8408. În ceea ce privește motoarele originare din Japonia, importurile lor în Coreea au scăzut cu 32 % pentru codul SA 8407 și au crescut cu 24 % pentru codul SA 8408. Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că până în prezent restituirea taxelor vamale pentru produsele care fac obiectul clauzei specifice de monitorizare nu pare să fi avut un impact semnificativ asupra modelului de producție coreean. În special, aceasta nu a condus la o creștere semnificativă a importurilor de materii prime din țările vecine în Coreea. 6. Concluzie Având în vedere cei trei ani de punere în aplicare a ALS între UE și Coreea, este clar că ALS a funcționat foarte bine pentru ambele părți, în special pentru UE. Exporturile UE de mărfuri în Coreea au crescut cu 35 % în al treilea an de punere în aplicare a ALS, comparativ cu perioada de 12 luni anterioară intrării în vigoare a ALS. În timp ce importurile din Coreea au fost aproximativ egale cu cele din perioada de 12 luni anterioară intrării în vigoare a ALS, acestea au crescut cu 6 % în al treilea an de punere în aplicare a ALS, comparativ cu anul precedent. Performanța mai slabă a exporturilor coreene trebuie privită în contextul scăderii cererii în UE ca urmare a crizei financiare: Importurile UE de la cei 14 furnizori principali au scăzut și, de fapt, Coreea este unul dintre puținii parteneri comerciali, împreună cu Turcia și China, ale cărui exporturi în UE au crescut în al treilea an de punere în aplicare a ALS. Prin urmare, se pare că ALS a atenuat impactul crizei asupra exporturilor coreene și că, în lipsa ALS, exporturile coreene în UE ar fi avut mai mult de suferit. Atunci când se ia în considerare dezvoltarea comerțului bilateral de mărfuri care au fost liberalizate integral sau parțial în temeiul ALS, situația pare mai favorabilă, de asemenea, pentru Coreea, cu o creștere a exporturilor în UE de 21 % pentru mărfurile liberalizate integral și de 26 % pentru mărfurile liberalizate parțial. În ceea ce privește UE, exporturile de mărfuri liberalizate integral sau parțial au crescut, de asemenea, mai mult decât exporturile globale, cu o creștere de 46 % pentru mărfurile liberalizate integral și de 37 % pentru mărfurile liberalizate parțial. În timp ce comerțul prosperă, punerea în aplicare integrală a ALS rămâne de o importanță majoră. Unele probleme legate de punerea în aplicare și de schimburile comerciale bilaterale persistă. De exemplu, în sectorul automobilelor, abordarea barierelor netarifare rămase este în continuare o provocare. În ceea ce privește măsurile sanitare și fitosanitare, unele dintre problemele cu care se confruntă exportatorii din UE provin din faptul că statul coreean aplică condiții diferite de import pentru statele membre ale UE la produsele de origine animală și la cele vegetale, deși legislația este pe deplin armonizată în cadrul UE. Acest lucru întârzie accesul pe piața coreeană, întrucât statele membre ale UE trebuie să poarte negocieri individuale. Cu toate acestea, există, de asemenea, povești de succes, cum ar fi încheierea acordului de echivalență pentru produsele agricole ecologice prelucrate, la sfârșitul anului 2014. În consecință, produsele ecologice prelucrate, care fac obiectul prelucrării și certificării în UE, pot fi vândute ca produse ecologice în Coreea de la 1 februarie 2015. Structura de punere în aplicare a ALS, cu diferitele sale comitete specializate și grupuri de lucru, s-a dovedit a fi un mod eficient de a discuta și de a căuta soluții la problemele privind punerea în aplicare și accesul pe piață. Acestea oferă, de asemenea, un forum regulat de discuție cu privire la evoluția reglementărilor actuale și viitoare și la orice implicații pe care aceasta le-ar putea avea asupra exporturilor viitoare. Discuțiile privind modificarea ALS vor continua în al patrulea an de punere în aplicare, cu scopul de a stabili un „pachet” echilibrat de modificări, care să implice beneficii economice atât pentru exportatorii și consumatorii din UE, cât și pentru cei din Coreea, de a aduce îmbunătățiri suplimentare acordului și de a ajunge la o formă a acestuia care să faciliteze și mai mult schimburile comerciale. [1] ALS este aplicat provizoriu în UE până la ratificarea sa de către toate statele membre ale UE. Situația actuală a ratificării poate fi verificată pe site-ul Consiliului dedicat acordurilor: http://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/agreements-conventions/agreement/?aid=2010036 [2] JO L 145, 31.5.2011, p. 19. [3] „Tarif Douanier Commun” (= Tariful vamal comun). [4] Exporturile UE de „produse minerale” (secțiunea V din Tariful vamal comun) în Coreea au crescut în principal în primul an de punere în aplicare a ALS (aproximativ 674 %). [5] Secțiunile IX și, respectiv, XIV din Tariful vamal comun.