COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport de monitorizare cu privire la pregătirile de aderare a Croației /* COM/2012/0186 final */





COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport de monitorizare cu privire la pregătirile de aderare a Croației 1. Introducere Negocierile de aderare cu Croația au fost finalizate, cu acordul tuturor statelor membre, în iunie 2011, ca urmare a îndeplinirii de către Croația a tuturor obiectivelor prevăzute în capitolele de negociere. Pe această bază, Tratatul de aderare a fost semnat de statele membre și de Croația la 9 decembrie 2011, iar aceasta din urmă va deveni membră a Uniunii Europene la 1 iulie 2013, sub rezerva ratificării tratatului de către parlamentele naționale ale tuturor statelor membre. În cursul negocierilor, Croația a fost de acord să îndeplinească o serie de angajamente, care trebuie puse în aplicare până, cel târziu, la data aderării, cu excepția cazului în care s-a convenit asupra unor dispoziții tranzitorii specifice. În conformitate cu articolul 36 din Actul de aderare, Comisia va monitoriza îndeaproape toate angajamentele asumate de Croația în negocierile de aderare, concentrându-se în special pe politica în domeniul concurenței, sistemul judiciar și drepturile fundamentale, precum și pe domeniul libertății, securității și justiției. De asemenea, actul prevede că, până la aderare, Comisia efectuează evaluări semestriale cu privire la punerea în aplicare a angajamentelor asumate de Croația în domeniile menționate, aceste evaluări făcând parte integrantă din tabelele și rapoartele de monitorizare periodice ale Comisiei. În conformitate cu articolul 36 din Actul de aderare, prezentul raport evaluează progresele înregistrate de Croația în pregătirile sale pentru aderare în perioada 1 septembrie 2011 – 29 februarie 2012, prevede o evaluare globală a gradului de pregătire pentru aderare și subliniază domeniile în care sunt necesare eforturi suplimentare pentru ca această țară să fie pregătită să devină membră a UE la 1 iulie 2013. Această evaluare se bazează pe informațiile culese și analizate de Comisie, inclusiv pe informațiile furnizate de Croația, precum și pe informațiile comunicate de statele membre, organizații internaționale și ale societății civile, în cadrul contactelor curente ale acestora cu Comisia. Evaluarea se bazează, de asemenea, pe concluziile Comisiei prezentate în tabelele de monitorizare actualizate, un instrument de lucru care are ca scop urmărirea în detaliu a tuturor angajamentelor asumate de Croația în contextul negocierilor. Tabelele de monitorizare sunt actualizate la fiecare șase luni. Prin intermediul prezentului raport, Comisia dorește, de asemenea, să sprijine Croația în pregătirile sale pentru aderare. 2. Angajamente și cerințe care decurg din negocierile de aderare 2.1. Politica în domeniul concurenței În general, Croația a înregistrat progrese în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor și a cerințelor care decurg din negocierile de aderare cu privire la acest capitol. Croația poate fi considerată ca fiind, în linii mari, pe calea cea bună în pregătirile sale pentru aderare în ceea ce privește politica în domeniul concurenței. Croația și-a continuat eforturile de a obține rezultate pozitive în ceea ce privește aplicarea politii antitrust, inclusiv a politii în domeniul concentrărilor și al ajutoarelor de stat. Autoritatea de concurență din Croația, care este pe deplin operațională și independentă din punct de vedere funcțional, își exercită atribuțiile în conformitate cu legislația în vigoare. A fost instituit un sistem adecvat de control privind concentrările și ajutoarele de stat. În ceea ce privește obligațiile de raportare ale Croației cu privire la sectorul siderurgic și cel al construcțiilor navale, primele rapoarte au fost înaintate Comisiei în conformitate cu cerințele prevăzute pe parcursul negocierilor. Primul raport privind industria siderurgică, transmis Comisiei la 15 decembrie 2011, este complet și reflectă angajamentul Croației de a informa Comisia cu privire la situația recuperării ajutoarelor de stat și a dobânzii compuse de care a beneficiat combinatul siderurgic CMC Sisak. Acesta nu a rambursat încă ajutorul primit. În octombrie 2011, proprietarii întreprinderii au decis să închidă și să vândă combinatul, ceea ce a condus la oprirea completă a producției. Raportul furnizează, de asemenea, informații actualizate privind procedurile de faliment care vizează celălalt combinat siderurgic, Željezara Split. La 16 ianuarie 2012, Croația a prezentat primul raport semestrial privind restructurarea șantierelor navale croate aflate în dificultate, astfel cum se prevede în anexa VIII la Actul de aderare. Raportul conține date cu privire la măsurile adoptate în vederea restabilirii viabilității, ajutoarele folosite, contribuția proprie și capacitatea de producție, în conformitate cu metodologia convenită cu serviciile Comisiei privind monitorizarea punerii în aplicare de către Croația. Raportul furnizează, de asemenea, detalii privind acordurile de reglementare a dreptului de proprietate. În martie 2012, oferta pentru șantierul naval Brodosplit a fost acceptată, iar Croația a menționat finalizarea fără întârziere a contractului de privatizare și prezentarea acestuia Comisiei spre acceptare. Cu toate acestea, ofertele pentru șantierele navale Kraljevica și Brodotrogir au fost respinse de către guvern, iar oferta pentru șantierul naval 3.Maj a fost retrasă de către investitorul potențial. Guvernul a decis să inițieze procedura de faliment în cazul Kraljevica și să găsească noi modalități de privatizare și restructurare a șantierelor navale 3.Maj și Brodotrogir în termen de 90 de zile. · Croația trebuie să continue procedurile în vederea semnării contractului de privatizare a Brodosplit și în vederea găsirii unei soluții pentru 3.Maj și Brodotrogir în regim de urgență, pentru a îndeplini cerințele anexei la tratat privind restructurarea șantierelor navale până la data aderării Croației. În cele din urmă, în ceea ce privește ajutoarele existente, Croația a furnizat Comisiei o listă de unsprezece măsuri de ajutor, dorind ca acestea să fie considerate drept ajutor existent până la data aderării. Șapte din aceste măsuri au fost incluse în Actul de aderare. Restul sunt în curs de evaluare de către Comisie. 2.2. Sistemul judiciar și drepturile fundamentale Croația a înregistrat progrese în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor și a cerințelor care decurg din negocierile de aderare cu privire la prezentul capitol, astfel cum se prevede în anexa VII la Actul de aderare. Croația poate fi considerată ca fiind, în linii mari, pe calea cea bună în pregătirile sale pentru aderare în domeniul judiciar și al drepturilor fundamentale. 1) Asigurarea, în continuare, a punerii în aplicare efective a strategiei și a planului de acțiune privind reforma judiciară Punerea în aplicare a strategiei și a planului de acțiune privind reforma judiciară a continuat, în general, în conformitate cu termenele prevăzute, inclusiv ajustarea legislativă într-o serie de domenii. Cu toate acestea, intrarea în vigoare a noului sistem privind executorii judecătorești publici, ca parte a reformei în materie de executare a hotărârilor judecătorești, care este un element important al strategiei, a fost amânată (a se vedea, de asemenea, punctul 3 de mai jos). · Este necesară îmbunătățirea în continuare de către Croația a planificării resurselor umane, inclusiv pentru a răspunde necesităților pe termen lung ale sistemului judiciar. 2) Consolidarea, în continuare, a independenței, responsabilității, imparțialității și profesionalismului sistemului judiciar A continuat punerea în aplicare a diferitelor măsuri luate în 2010 și 2011 pentru consolidarea independenței, responsabilității, imparțialității și profesionalismului sistemului judiciar. Consiliul Judiciar de Stat (CJS) și Consiliul de Stat pentru Procurori (CSP) au fost reformate și au continuat să funcționeze independent. Cele două organisme au continuat să numească funcționari ai sistemului judiciar pe baza unor criterii transparente, uniforme și obiective. · Cu toate acestea, sunt necesare îmbunătățiri în punerea în aplicare a sistemului de tranziție privind numirea judecătorilor, inclusiv o mai mare transparență în evaluarea interviurilor, în vederea garantării unui tratament egal pentru toți candidații. Academia judiciară continuă să funcționeze bine. Cu toate acestea, înregistrarea celui de al doilea contingent anual la Școala de Stat pentru Funcționarii Sistemului Judiciar a fost întârziată. CJS a inițiat punerea în aplicare a noului sistem de declarare a averii judecătorilor. Sunt luate măsuri disciplinare împotriva funcționarilor sistemului judiciar care încalcă normele în materie de declarare a averii. · Este necesară modificarea legislației secundare pentru a limita imunitatea judecătorilor, în vederea completării cadrului legislativ în acest domeniu și ar trebui furnizate instrucțiuni suplimentare privind aplicarea codului de conduită. · Este necesar ca CJS și CSP să beneficieze de resurse administrative suplimentare pentru a funcționa mai eficient, inclusiv în ceea ce privește procedurile de recrutare și funcționarea școlii, verificarea sistematică și precisă a declarațiilor de avere și aplicarea proactivă a procedurilor disciplinare. 3) Îmbunătățirea, în continuare, a eficienței sistemului judiciar Croația a continuat să pună în aplicare diverse măsuri în vederea îmbunătățirii eficienței sistemului judiciar. Continuă fuzionarea instanțelor, ca parte a procesului de raționalizare a acestora. Executarea hotărârilor judecătorești s-a îmbunătățit, în special datorită activității agenției financiare FINA. Intrarea în vigoare a noului sistem de executori judecătorești publici a fost amânată cu șase luni, până la 1 iulie 2012. S-au înregistrat unele progrese privind infrastructura fizică și informatizarea instanțelor. Sistemul integrat de gestionare a cauzelor este operațional în aproximativ 60 % din instanțe. În perioada decembrie 2010 și decembrie 2011, numărul total de cauze pendinte a crescut cu 5,2 %. Numărul cauzelor penale nesoluționate continuă să scadă, acesta reducându-se cu 12,3 % în anul 2011. Cu toate acestea, numărul cauzelor civile nesoluționate a crescut cu 6,5 % în aceeași perioadă, în timp ce numărul cauzelor civile pe rolul tribunalelor de primă instanță a scăzut cu 9,5 %. · Trebuie să se garanteze faptul că instanțele superioare, inclusiv Curtea Supremă, sunt echipate în mod adecvat pentru a face față creșterii disproporționate a cauzelor aflate în curs de judecare. Noul sistem de justiție administrativă a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2012, deși cu unele întârzieri în numirea personalului necesar. · Este necesară continuarea punerii în aplicare cu rigurozitate de către Croația a măsurilor de sporire a eficienței, în special pentru asigurarea unor rezultate mai bune în ceea ce privește soluționarea cauzelor și reducerea numărului de cauze nesoluționate. 4) Îmbunătățirea, în continuare, a instrumentării cauzelor interne privind crimele de război Croația a continuat să instrumenteze cauzele privind crimele de război, efectuând noi arestări, puneri sub acuzare și hotărâri judecătorești, inclusiv în cauze prioritare, identificate la nivel național și regional, ca parte a strategiei din 2011 privind impunitatea. Au început câteva procese importante privind crimele de război, inclusiv împotriva unui fost adjunct al ministrului de interne și împotriva a doi foști ofițeri de poliție acuzați de uciderea unor civili sârbi în cauza „Grubori”. Mai multe cauze au fost transferate camerelor specializate. Au fost luate măsuri pentru protecția martorilor, fiind îmbunătățite serviciile de sprijin al martorilor din cadrul anumitor instanțe. Noul guvern a luat contact cu Serbia și cu Bosnia și Herțegovina în scopul abordării potențialelor impacturi negative ale Legii privind invalidarea unor acte normative emise de autoritățile judiciare ale fostei armate naționale iugoslave, ale fostei Republici Socialiste Federative Iugoslavia și ale Republicii Serbia, adoptată în noiembrie 2011 de Parlamentul croat la final de mandat cu privire la cooperarea bilaterală privind cauzele de crime de război. · Cu toate acestea, soluționarea problemei impunității în cazul crimelor de război rămâne o provocare majoră în Croația, în special datorită faptului că majoritatea crimelor nu au fost puse încă sub urmărire penală. Sunt necesare măsuri pentru a facilita participarea martorilor la procese, în special în cauzele transferate camerelor specializate. 5) Asigurarea, în continuare, a unor rezultate pozitive substanțiale bazate pe investigații, urmărire penală și hotărâri judecătorești eficiente, eficace și nepărtinitoare în cauzele privind criminalitatea organizată și corupția, la toate nivelurile, inclusiv în cazurile de corupție la nivel înalt și în sectoarele vulnerabile, cum ar fi achizițiile publice Un cadru juridic și instituțional adecvat în ceea ce privește lupta împotriva corupției și a criminalității organizate continuă să fie în vigoare, înregistrându-se în continuare rezultate pozitive privind punerea sa în aplicare. Organismele de aplicare a legii rămân active, în special în ceea ce privește cauzele la nivel înalt. Evoluțiile recente includ verdictul de vinovăție pronunțat împotriva unui fost director al întreprinderii de stat furnizoare de energie, noi trimiteri în judecată ale unor primari locali (Dubrovnik) și judecători de la Tribunalul regional (Split) pentru abuz în serviciu și o trimitere în judecată pentru corupție a unui partid politic. În timp ce organismele de aplicare a legii continuă să se concentreze asupra cauzelor mai complexe, la nivel înalt, numărul total de cauze tratate este în scădere. · Este necesară vigilența în ceea ce privește corupția la nivel local, în special în cauzele legate de achiziții publice. Punerea în aplicare a cadrului juridic privind sechestrarea și confiscarea activelor trebuie consolidat la toate nivelurile. · Este necesară acordarea unei atenții suplimentare sistemului de control al clasării cauzelor penale de către procuror. Administrația precedentă a efectuat o serie de numiri în posturi de conducere în cadrul poliției. · Este necesară acordarea unei atenții sporite în cazul numirilor și al altor reforme în cadrul poliției, în special pentru asigurarea depolitizării și pentru creșterea profesionalismului. 6) Îmbunătățirea, în continuare, a rezultatelor în materie de consolidare a măsurilor de prevenire în lupta împotriva corupției și a conflictelor de interese În ceea ce privește finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale, autoritatea de control (Comisia Electorală de Stat) a fost consolidată, iar noile norme din 2011 au fost puse în aplicare fără dificultăți majore cu ocazia alegerilor generale din decembrie 2011, fiind identificate doar câteva deficiențe. De asemenea, se aplică noi norme privind accesul la informație, având loc și primele acțiuni în justiție în acest sens. · Este necesar ca practica privind aplicarea criteriului interesului public pentru informațiile clasificate să fie încurajată. Legislația privind achizițiile publice a fost aliniată începând cu ianuarie 2012, ordonanța guvernului din primăvara anului 2011 prevăzând o mai mare transparență, inclusiv publicarea informațiilor privind execuția efectivă a contractelor. Până în prezent, un număr mic de informații a fost pus la dispoziția publicului. · O legislație îmbunătățită și mai strictă privind conflictele de interese a fost adoptată la începutul anului 2011, însă noua Comisie privind conflictele de interese nu a fost încă numită, întârziind astfel punerea în aplicare a legii. Este necesară, în continuare, consolidarea sistemului de verificare a declarațiilor de avere și a averilor nejustificate. Primele măsuri luate de noul guvern referitor la normele privind conflictele de interese sunt un motiv de îngrijorare, în special în ceea ce privește consiliile de supraveghere și cele de administrație ale întreprinderilor publice. Dispozițiile anterioare privind criteriile de participare în cadrul acestor consilii au fost suprimate. · Este necesară instituirea de către Croația a unui sistem solid pentru prevenirea corupției în întreprinderile de stat. · Este necesară aprofundarea, în continuare, a noțiunilor de responsabilitate politică și de toleranță zero față de corupție. 7) Consolidarea, în continuare, a protecției minorităților, inclusiv prin punerea în aplicare efectivă a Legii constituționale privind drepturile minorităților naționale (CARNM) Măsurile privind protecția minorităților, inclusiv Legea constituțională privind drepturile minorităților naționale (CARNM), continuă să fie puse în aplicare, ceea ce contribuie la îmbunătățirea ulterioară a situației în acest domeniu. În decembrie 2011, au fost aleși opt membri ai Parlamentului care reprezintă minorități naționale. Deși aceștia nu fac parte din coaliția aflată la guvernare, cooperarea între reprezentanții politici ai minorităților și guvern a început bine. Guvernul a luat o serie de măsuri pentru punerea în aplicare a planului de acțiune din mai 2011 privind ocuparea forței de muncă de către minorități pentru perioada 2011-2014, în cadrul CARNM. · Cu toate acestea, numărul efectiv al persoanelor recrutate din rândul minorităților rămâne limitat, în principal, din cauza nivelurilor scăzute de recrutare. Este necesară o monitorizare mai strictă în acest domeniu. · De asemenea, este necesară continuarea de către Croația a promovării unui spirit de toleranță față de minorități, în special față de sârbii croați, și adoptarea unor măsuri adecvate pentru protecția persoanelor care ar putea fi încă supuse amenințărilor sau unor acte de discriminare, ostilitate sau violență. Comunitatea romă se confruntă cu condiții deosebit de dificile de trai și rămân, în continuare, probleme de rezolvat în domeniile educației, protecției sociale, îngrijirii medicale, ocupării forței de muncă și accesului la documente personale. 8) Abordarea, în continuare, a chestiunilor nesoluționate în materie de returnare a refugiaților S-au înregistrat progrese suplimentare în ceea ce privește aspectele legate de locuințe. Programele de acordare a locuințelor pentru persoanele returnate continuă să fie puse în aplicare. De la punerea în aplicare a planului de acțiune din martie 2011 care viza tratarea celor aproximativ 2 350 de cereri restante, au fost soluționate 210 cazuri, ca urmare a acestui fapt 86 de familii obținând o locuință. Până în prezent, au fost aprobate 1 012 cereri de acordare de locuințe. A continuat procesul de punere în aplicare a deciziei de validare a drepturilor de pensie. Croația a continuat, de asemenea, să participe împreună cu vecinii săi în cadrul procesului de la Sarajevo în care se înregistrează progrese, în special, privind un proiect imobiliar regional de mare amploare. Implementarea noilor opțiuni de achiziție în condiții favorabile pentru beneficiarii programelor privind acordarea de locuințe este limitată. 9) Îmbunătățirea, în continuare, a protecției drepturilor omului Drepturile omului continuă să fie, în general, bine respectate. · Cu toate acestea, este necesară aplicarea cu mai multă fermitate a dispozițiilor juridice existente. Croația a înregistrat, în continuare, rezultate pozitive în ceea ce privește punerea în aplicare a legii privind lupta împotriva discriminării și a legislației privind infracțiunile săvârșite din ură. · Este necesar ca acestea să fie dezvoltate în continuare asigurându-se că sancțiunile disuasive sunt aplicate. În octombrie 2011, a fost votată o lege privind fuzionarea Biroului Ombudsmanului cu Centrul pentru drepturile omului, precum și cu birourile celor trei mediatori specializați în domeniile egalității de șanse între femei și bărbați, copiilor și persoanelor cu handicap. În februarie, Curtea Constituțională a hotărât, din motive procedurale, că legea nu poate intra în vigoare la 1 iulie 2012, astfel cum era prevăzut. · Odată ce cadrul legislativ intră în vigoare, Croația ar trebui să se asigure că fuziunea birourilor este pusă în aplicare în mod corespunzător. Ar trebui acordată o atenție deosebită consolidării sistemului de protecție a drepturilor omului și asigurării unor birouri adecvate, a unei baze de date comune și a unei finanțări transparente. 10) Continuarea cooperării depline cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII) Croația a continuat să coopereze cu TPII. Nu au existat evoluții deosebite cu privire la investigațiile Croației în scopul localizării sau al stabilirii situației privind documentele militare dispărute care au fost solicitate de Biroul procurorului TPII. Solicitarea Croației de a acționa în calitate de amicus curiae în recursul împotriva verdictului pronunțat la 15 aprilie 2011 împotriva generalilor croați Gotovina și Markač a fost respinsă de tribunal. 2.3. Justiție, libertate și securitate Croația a înregistrat progrese în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor și a cerințelor care decurg din negocierile de aderare cu privire la acest capitol. Croația poate fi considerată ca fiind pe calea cea bună în pregătirile sale pentru aderare în domeniul justiției, libertății și securității. În ceea ce privește migrația, o nouă lege privind străinii a fost adoptată la 28 octombrie 2011 și a intrat deja în vigoare, îmbunătățind astfel nivelul de aliniere a legislației croate cu acquis-ul în acest domeniu. · Cu toate acestea, trebuie instituită o strategie în materie de migrare pentru a se asigura o abordare mai largă a protecției migranților și refugiaților. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a soluționa problemele legate de construirea de centre de primire și pentru a acorda o asistență adecvată minorilor neînsoțiți. În ceea ce privește domeniul azilului, au continuat pregătirile pentru punerea în aplicare a acquis-ului relevant. Începând cu ianuarie 2012, instanțele administrative recent înființate pentru tratarea cauzelor în a doua instanță sunt pe deplin operaționale. Au fost numiți președinții celor patru instanțe, precum și 20 de judecători și 34 de funcționari civili. În 2011, numărul solicitărilor de azil a crescut considerabil, necesitând consolidarea capacității administrative în acest domeniu. · În special, este necesar să se asigure transferul de know-how de la Comisia pentru azil către instanțele administrative, precum și cursuri de formare pentru noii judecători din cadrul acestora. În ceea ce privește politica în domeniul vizelor, lista Croației cu țările ai căror cetățeni au nevoie de viză pentru a intra pe teritoriul acesteia este, în continuare, doar parțial aliniată listei UE. · În ceea ce privește securitatea documentelor, trebuie continuate eforturile în vederea gestionării pașapoartelor biometrice conforme standardelor UE, a eliminării treptate a cărților de identitate eliberate înainte de 2003, precum și a modificării cadrului juridic în consecință. În ceea ce privește frontierele externe și Schengen, a continuat procesul de aliniere cu acquis-ul Schengen prin îmbunătățirea, în continuare, a sistemului de gestionare integrată a frontierelor. Cooperarea între agenții, precum și coordonarea cu țările învecinate și cu organismele UE în acest domeniu se află într-un stadiu mai avansat. Activitățile prevăzute în Planul de acțiune din 2011 privind gestionarea integrată a frontierelor (GIF) au fost parțial implementate. Cu toate acestea, se semnalează unele întârzieri privind achizițiile publice pentru anumite echipamente tehnice și infrastructuri. În octombrie 2011, au fost adoptate modificări ale legii privind controlul frontierelor de stat în vederea instituirii verificării în linia a doua; este necesar ca punerea sa în aplicare să fie însoțită de furnizarea unei infrastructuri corespunzătoare. Un sistem de analiză a riscului este în curs de implementare. Cooperarea cu FRONTEX a continuat. Au loc reuniuni în mod curent cu autoritățile relevante din țările învecinate, precum și patrule comune ale poliției de frontieră. A fost instituit un punct de contact comun cu Serbia la punctul de trecere a frontierei (PTF) din Bajakovo. În decembrie 2011, a avut loc o primă întâlnire de coordonare cu autoritățile din Bosnia și Herțegovina (BiH) în vederea punerii în aplicare a acordului comun privind controlul frontierelor de stat. Discuțiile cu ambele țări, precum și cele cu Muntenegru, în vederea alinierii acordurilor bilaterale privind micul trafic de frontieră cu acquis-ul comunitar, avansează și ar trebui să fie finalizate înainte de aderare. Acordul de liber tranzit cu Bosnia și Herțegovina ar trebui aliniat cu acquis-ul UE înainte de aderare. Efectivele poliției de frontieră au crescut, 308 ofițeri de poliție fiind recrutați în 2011. Formările specializate pentru ofițerii de poliție de frontieră nu au fost incluse în mod sistematic în programa de învățământ. Instalarea sistemului național de informații cu privire la gestionarea frontierelor (NBMIS) a continuat în 33 de puncte de trecere a frontierei suplimentare. La sfârșitul lunii februarie 2012, acesta era operațional în 74 de puncte de trecere a frontierei, din care 38 sunt situate la viitoarele frontiere externe ale UE; sistemul nu este încă pe deplin funcțional. La Neum, a fost instalat un sistem de supraveghere integrată a frontierelor care funcționează în permanență. Lucrările de construcție la noile puncte de trecere a frontierei sunt în întârziere, însă se așteaptă să fie finalizate până la sfârșitul anului 2012. Sistemul de supraveghere video a frontierei verzi de la Metkovic este operațional. A fost finalizată o primă etapă a instituirii Centrului maritim național pentru schimbul de informații, care permite urmărirea și monitorizarea navelor pe teritoriul croat. · Activitatea centrului trebuie consolidată prin dotarea cu personal specializat și bine instruit. Este necesară asigurarea interconexiunii cu radarele ministerelor de resort. · Este necesar ca punerea în aplicare a Planului de acțiune privind gestionarea integrată a frontierelor să continue în termenele stabilite și ca întârzierile să fie abordate în mod adecvat. Ar trebui elaborat un plan cuprinzător pentru renovarea infrastructurilor frontaliere. În domeniul cooperării judiciare în materie civilă și penală, au fost semnate, în octombrie 2011, un acord cu Muntenegru privind executarea reciprocă a hotărârilor judecătorești în materie penală și un acord de extrădare cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei. A fost înființat un grup de lucru care s-a reunit de mai multe ori în vederea elaborării noii legi privind dreptul internațional privat. Cooperarea cu Rețeaua judiciară europeană în materie civilă și comercială se află într-un stadiu mai avansat. · Este necesară continuarea eforturilor pentru alinierea legislației, precum și consolidarea cadrului instituțional și a comunicării dintre autorități în materie de cooperare judiciară. În ceea ce privește cooperarea polițienească și lupta împotriva criminalității organizate, a continuat buna cooperare cu Europol. Pregătirile tehnice și formarea personalului în vederea instituirii Biroului SIRENE (solicitări suplimentare de informații la intrarea pe teritoriul național) și a Oficiului național pentru Sistemul de Informații Schengen (SIS) au înregistrat progrese. · Cu toate acestea, lipsește în continuare cadrul de reglementare pentru aceste organisme. Au avut loc diverse sesiuni de formare având ca subiect lupta împotriva criminalității organizate, inclusiv în ceea ce privește analiza datelor operative în materie penală și măsurile de combatere a spălării banilor. Un sistem de monitorizare a luptei împotriva corupției în gestionarea frontierelor este în vigoare. · În prezent, o nouă lege privind poliția este în curs de elaborare; ar trebui să se acorde atenție faptului că proiectul include criteriile transparenței și tratamentului egal, în conformitate cu strategia de gestionare a resurselor umane. S-au înregistrat, în continuare, rezultate pozitive privind lupta împotriva criminalității organizate, în special printr-un număr de investigații și condamnări în domeniul contrabandei cu droguri. · Este necesară creșterea nivelului activelor confiscate. · Ar trebui acordată atenție coordonării investigațiilor penale și financiare, precum și punerii în aplicare a cadrului legal în domeniul luptei împotriva traficului de persoane. Capacitățile biroului național de poliție pentru combaterea corupției și a criminalității organizate (PNUSKOK) au fost consolidate prin sesiuni de formare ad-hoc a personalului. · Sunt necesare eforturi suplimentare pentru modernizarea echipamentelor și a instalațiilor, în special în departamentul Split. Cooperarea între agenții în materie de schimb de date referitoare la operațiunile suspectate că ar reprezenta spălare a banilor și finanțare a terorismului este facilitată în prezent prin semnarea unei anexe la protocolul privind cooperarea între autoritățile responsabile cu lupta împotriva corupției, a criminalității organizate și a infracțiunilor conexe de spălare a banilor și de finanțare a terorismului. 2.4. Privire de ansamblu asupra stadiului pregătirilor în alte capitole ale acquis-ului În majoritatea domeniilor acquis-ului, pregătirile pentru aderare sunt destul de avansate. Pregătirile sunt aproape complete în domeniile liberei circulații a lucrătorilor, dreptului societăților comerciale, drepturilor de proprietate intelectuală, serviciilor financiare, politicii economice și monetare, statisticilor, rețelelor transeuropene, științei și cercetării, educației și culturii, și politicii externe, de securitate și de apărare. Croația a atins un nivel satisfăcător de aliniere, un număr limitat de aspecte rămânând nesoluționate, în cea mai mare parte a capitolelor acquis-ului. · În ceea ce privește libera circulație a mărfurilor, Croația trebuie să finalizeze alinierea legislativă în domeniul măsurilor orizontale, precum și al legislației privind produsele din cadrul noii și vechii abordări. Trebuie acordată o atenție urgentă cerinței impuse de Croația privind depozitarea intermediară suplimentară a produselor petroliere importate, care constituie o măsură cu un efect echivalent unei restricții cantitative, contrare acquis-ului. · În ceea ce privește libera circulație a capitalurilor, trebuie acordată mai multă atenție modificărilor legii privind privatizarea INA și ale legii privind privatizarea Telecom; trebuie să continue eforturile pentru punerea în aplicare a planului de acțiune împotriva spălării banilor. · În ceea ce privește achizițiile publice, trebuie acordată atenție alinierii legislative a legislației secundare, în special în domeniul contractelor de achiziții publice pentru apărare, precum și punerii în aplicare în mod corespunzător a legislației adoptate recent, în special la nivel local, ținând cont, de asemenea, de gestionarea viitoare a fondurilor structurale. · În domeniul societății informaționale și al mass-mediei, este necesar ca taxa/măsura fiscală cu privire la serviciile mobile, reintrodusă în ianuarie 2012, să fie eliminată de urgență. · În ceea ce privește politica în domeniul transporturilor, trebuie să se acorde atenție continuării alinierii legislative în sectorul transportului combinat și îmbunătățirii capacității administrative, în special în ceea ce privește funcționarea agenției privind siguranța feroviară. · În ceea ce privește energia, trebuie să se acorde atenție alinierii legislative ulterioare în domeniul pieței interne a energiei și continuării procesului de liberalizare a piețelor electricității și gazelor naturale. · În ceea ce privește fiscalitatea, Croația ar trebui să se asigure că toate sistemele informatice relevante sunt instalate și operaționale, având capacitatea de a face schimb de informații cu Uniunea Europeană și cu alte state membre, începând cu data aderării. · În domeniul politicii sociale și al ocupării forței de muncă, trebuie acordată atenție continuării alinierii legislative în domeniul luptei împotriva discriminării și al egalității de șanse. Deficiențele structurale ale pieței muncii, precum și consolidarea capacităților partenerilor sociali și consolidarea suplimentară a capacității administrative în toate domeniile trebuie, de asemenea, abordate. · În ceea ce privește politica privind întreprinderile și politica industrială, sunt necesare eforturi pentru îmbunătățirea mediului de afaceri. · În domeniul protecției consumatorilor și a sănătății, sunt necesare, în continuare, eforturi pentru modernizarea, restructurarea și autorizarea instalațiilor pentru manipularea sângelui, țesuturilor și celulelor, în conformitate cu cerințele tehnice ale UE. · În ceea ce privește uniunea vamală, este necesară finalizarea de către Croația a pregătirilor și a desfășurării tuturor sistemelor informatice necesare pentru interconectivitatea și interoperabilitatea cu sistemele vamale ale UE. · În ceea ce privește relațiile externe, Croația trebuie să asigure alinierea acordurilor sale internaționale cu acquis-ul până la momentul aderării. · În domeniul controlului financiar, este necesară continuarea eforturilor pentru a îmbunătăți funcționarea generală a controlului financiar intern public și a auditului extern la nivel central și local. · În domeniul dispozițiilor financiare și bugetare, este necesar ca departamentul de coordonare să continue consolidarea capacității sale de a coordona sistemul global de resurse proprii în mod eficient după aderare. Este necesar ca modernizarea strategiei de control vamal, care ca trebui să se concentreze în mai mare măsură pe controalele vamale ulterioare vămuirii, să fie intensificată. Croația a atins, în general, un bun nivel de aliniere și în ceea ce privește celelalte șase capitole ale acquis-ului, însă sunt necesare eforturi sporite în anumite domenii. · În ceea ce privește dreptul la liberă stabilire și libertatea de a presta servicii, pregătirile sunt în plină desfășurare. Cu toate acestea, este necesar ca eforturile să se concentreze pe punerea în aplicare a legii privind serviciile. · În ceea ce privește agricultura și dezvoltarea rurală, trebuie acordată atenție continuării alinierii legislative și consolidării capacității administrative în domeniul plăților directe și al dezvoltării rurale. · În ceea ce privește siguranța alimentelor, politica veterinară și fitosanitară, trebuie acordată atenție construirii și echipării punctelor de control la frontieră în timp util, precum și modernizării unităților pentru manipularea și prelucrarea laptelui, cărnii, peștelui și subproduselor de origine animală. Trebuie să se acorde în continuare atenție consolidării capacității administrative în acest domeniu. · În domeniul pescuitului, trebuie să se acorde atenție continuării alinierii legislative și punerii în aplicare a acquis-ului în domeniile gestionării resurselor și a flotei, inspecțiilor și controlului, precum și al măsurilor structurale, în special în ceea ce privește elaborarea planurilor de gestionare, eliminarea treptată a categoriei pescuitului de subzistență, precum și finalizarea sistemului de monitorizare a navelor prin satelit. Este necesar să se acorde în continuare atenție consolidării capacității administrative, în special în ceea ce privește recrutarea și formarea inspectorilor în sectorul pescuitului. · În ceea ce privește politica regională și coordonarea instrumentelor structurale, este necesar ca eforturile suplimentare susținute să se concentreze pe implementarea efectivă a planurilor în vederea creșterii capacității administrative de punere în aplicare viitoare a politicii de coeziune și pe dezvoltarea unor proiecte mature. · În ceea ce privește mediul, trebuie să se acorde o atenție deosebită continuării alinierii legislative și punerii în aplicare în domeniile acquis-ului orizontal și schimbărilor climatice. Este necesară acordarea unei atenții deosebite participării efective a publicului și accesului la justiție în probleme de mediu, precum și, în ceea ce privește schimbările climatice, finalizării alinierii legislative și asigurării punerii în aplicare, în special în ceea ce privește schema UE de comercializare a certificatelor de emisii. În cele din urmă, Comisia invită autoritățile croate să accelereze ritmul traducerii și revizuirii acquis-ului, care trebuie finalizate înainte de data aderării pentru a se asigura securitatea juridică în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE. 3. Concluzii În general, pregătirile Croației pentru aderarea la UE sunt pe drumul cel bun. Croația a atins un nivel considerabil de aliniere legislativă la acquis. Au fost înregistrate progrese suplimentare de la raportul intermediar din 2011 și de la ultima actualizare a tabelelor de monitorizare din toamna anului 2011. Cu toate acestea, Comisia a identificat un număr limitat de aspecte în care sunt necesare eforturi suplimentare. Ar trebui ca autoritățile croate să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că această țară este pe deplin pregătită pentru aderare la 1 iulie 2013, atât în interesul Croației, cât și al UE. Comisia va continua să monitorizeze îndeplinirea angajamentelor asumate de Croația în cadrul negocierilor de aderare, concentrându-se asupra aspectelor identificate în tabelele de monitorizare și reflectate în prezentul raport și, în cazul în care circumstanțele justifică acest lucru, va utiliza instrumentele disponibile în temeiul articolului 36 din Actul de aderare. În conformitate cu acest articol, Comisia va prezenta Parlamentului European și Consiliului un raport complet de monitorizare, precum și o actualizare a tabelelor de monitorizare, în toamna anului 2012.