1. Introducere

Cu ocazia reuniunii din martie 2014, Consiliul European a reafirmat importanța proprietății intelectuale (PI) ca vector fundamental al creșterii și inovării și a subliniat necesitatea combaterii contrafacerii în vederea creșterii competitivității industriale a UE la nivel global. Drepturile de proprietate intelectuală (DPI) constituie unul dintre principalele mijloace prin care societățile comerciale, creatorii și inventatorii obțin profit în urma investiției lor în domeniile cunoașterii, inovării și creativității.

Într-un studiu realizat recent se estimează faptul că sectoarele care utilizează intensiv DPI reprezintă aproximativ 39 % din PIB-ul Uniunii Europene (în valoare de aproape 4,7 trilioane EUR anual) și, luând în considerare locurile de muncă indirecte, până la 35 % din totalul locurilor de muncă[1]. În mod concret, prin acordarea de drepturi exclusive temporare, PI este legată în mod direct de producția și distribuția de bunuri și de servicii noi și autentice, de pe urma cărora beneficiază toți cetățenii. Cheia pentru realizarea acestor obiective este o „infrastructură” de proprietate intelectuală optimă și eficientă din punct de vedere economic, care să acopere recunoașterea legală, înregistrarea, utilizarea și aplicarea echilibrată a tuturor formelor de DPI.

UE are nevoie de inovare pentru a rămâne competitivă față de țările cu costuri mai scăzute ale forței de muncă, energiei și materiilor prime, și trebuie să creeze condițiile care să stimuleze inovarea, astfel încât întreprinderile europene să ne poată ajuta la depășirea crizei prin comerț. Acesta este motivul pentru care industriile bazate pe cunoaștere joacă un rol principal în cadrul strategiilor „Europa global”'[2] și „Europa 2020”[3].

Creațiile intelectuale au nevoie de protecție, dacă se dorește o creștere a creativității și inovării, și acesta este rolul DPI, care joacă, de asemenea, o funcție importantă în promovarea dezvoltării[4] și în abordarea unora dintre provocările globale actuale. Pentru țările în curs de dezvoltare, o abordare pragmatică și flexibilă va contribui la ajutarea acestora de a-și maximiza potențialul propriului capital intelectual și de a-și consolida integrarea în comerțul internațional, obținând în același timp bunăstare socială pe o scară mai largă.

Conform anumitor estimări, UE pierde aproximativ 8 miliarde EUR din PIB în fiecare an ca urmare a contrafacerii și pirateriei[5], costurile la nivel global ar putea ajunge până la 1,7 trilioane USD până în anul 2015.[6] UE a dezvoltat de-a lungul multor ani un regim modern, integrat al DPI, care aduce o contribuție majoră la creșterea economică și crearea de locuri de muncă, asigurând în același timp menținerea unui echilibru adecvat între interesele titularilor de drepturi și utilizatori.

UE, inclusiv Comisia Europeană, precum și marile organizații internaționale (OMPI, OMS, OMC, WCO, OCDE, G20[7]) au solicitat măsuri de combatere a încălcării DPI[8],[9],[10].

În 2004, comunicarea Comisiei intitulată „Strategia pentru asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală în țările terțe”[11], a definit un cadru larg pentru combaterea încălcării DPI în țările terțe, precum și linii de măsuri specifice care au fost puse în aplicare de la această dată.

Însă, astfel cum s-a menționat în documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei [SEC(2013)30], nu au existat doar schimbări tehnologice semnificative, dar și natura și anvergura provocărilor și riscurilor legate de PI aparținând societăților comerciale europene și a evoluțiilor societale asociate DPI au înregistrat evoluții considerabile în ultimii 10 ani.

Prin urmare, prezenta comunicare analizează abordarea adoptată de către Comisie în anul 2004 și stabilește o strategie revizuită pentru promovarea drepturilor de proprietate intelectuală și pentru combaterea încălcării acestora în străinătate. Aceasta va evidenția moduri în care pot fi îmbunătățite abordările politice actuale pentru a ține pasul cu vremurile și propune, de asemenea, instrumente și idei pentru tratarea noilor realități. Combinarea continuității și a schimbării vor arăta depunem toate eforturile necesare pentru a sprijini și încuraja inovarea și creativitatea, asigurând în același timp un echilibru între interesele tuturor părților interesate.

Comunicarea este completată de un plan de acțiune al UE care se axează pe aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală pe piața unică și pe dezvoltarea unei cooperări mai strânse între autoritățile vamale din UE și din țările terțe în ceea ce privește comerțul cu bunuri care încalcă proprietatea intelectuală, astfel cum este stabilit în planul de acțiune vamală al UE de combatere a încălcării DPI.

2. Schimbări în contextul extern începând din 2004

2.1. Strategia din 2004

O evaluare[12] a Strategiei din 2004 a avut loc în 2010 și i-a confirmat relevanța. Au fost formulate mai multe recomandări menite să o îmbunătățească și să o nuanțeze, de exemplu privind intensificarea consultărilor cu toate părțile interesate, asimilarea agendei de dezvoltare și continuarea dezvoltării programelor de cooperare tehnică. Principalele concluzii ale acestei evaluări, precum și un volum mare de informații suplimentare, pot fi găsite în documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei [(SEC(2013)30].

2.2. Schimbări și provocări

Creșterea economică și ocuparea forței de muncă rămân esențiale în mediul economic dificil al zilelor noastre. Globalizarea și dezvoltările tehnologice reprezintă nu doar imense oportunități în materie de comerț, dar și provocări majore. Cota țărilor BRIC[13] în comerțul mondial a crescut de la 8 % în 2000 la 18,2 e % în 2010[14] și se estimează că țările în curs de dezvoltare reprezenta aproape 60 % din PIB-ul global până în 2030[15]. Deși relația acestora cu PI este în curs de schimbare, de la imitație către creație, contrafacerile, pirateria, furtul de PI și alte forme de însușire ilegală de PI sunt în continuare larg răspândite. Există o cursă imensă a țărilor în curs de dezvoltare de a-și continua creșterea economică impresionantă și de a urca pe lanțul valoric prin controlul sau prin dobândirea accesului la tehnologie străină, prin concurență legitimă sau, de către unii actori, prin mijloace nelegitime. Prin urmare, nu este suficient ca UE să-și creeze corect politica DPI – trebuie, de asemenea, să depunem eforturi pentru a asigura protecția și aplicarea PI în străinătate, mai ales printre partenerii noștri comerciali cheie.

Într-adevăr, în ciuda consolidării legislației la nivel mondial, încălcarea DPI a atins niveluri fără precedent, facilitate mai ales de tehnologia digitală, care permite reproducerile pe scară largă la costuri scăzute și de înaltă calitate. Comerțul internațional cu bunuri contrafăcute și piratate în 2008 a fost estimat la o valoare de aproximativ 250 miliarde USD (adică 2 % din comerțul mondial)[16].

Succesul internetului facilitează promovarea locală, națională și internațională la costuri relativ scăzute, nu doar pentru afacerile legale, dar și pentru cele care se implică în încălcarea PI și care sunt din ce în ce mai organizate și mai rapide în adaptarea modelelor lor de afaceri pentru exploatarea lacunelor din protecția PI.

Este necesară o strategie de acțiune nu doar pentru a asigura protecția și aplicarea efectivă a DPI la nivel internațional, ci și pentru a crește gradul de sensibilizare a publicului cu privire la impacturile economice și de altă natură ale bunurilor care încalcă DPI și la prejudiciul adus inovării și, de asemenea, sănătății și siguranței. Într-o economie globalizată a lanțurilor de aprovizionare internaționale, lipsa protecției adecvate a PI în cadrul unora dintre jurisdicții poate afecta în mod dramatic afacerile și, prin urmare, crearea durabilă de locuri de muncă precum și pe consumatori oriunde s-ar afla în lume. Bunurile și serviciile care încalcă DPI sunt produse fără prea multă considerație normelor de muncă și legate de mediu[17]. Implicarea din ce în ce mai mare a criminalității organizate reprezintă, de asemenea, un motiv de îngrijorare deosebit de serios pentru guverne[18].

Dată fiind amploarea schimbărilor în domeniul PI, este așadar esențial să ne asigurăm că prezenta strategie răspunde provocărilor actuale. Această comunicare revizuiește și actualizează abordările UE din politici și introduce noi instrumente și idei. Scopul său este să ajute UE să obțină nu doar creștere economică, ci și să atingă obiective societale mai largi, inclusiv în ceea ce privește țările în curs de dezvoltare.

2.2.1. Aplicare

Accesul internațional la remedii efective este important pentru ca titularii de drepturi să-și protejeze drepturile – stimularea investițiilor este scăzută în jurisdicțiile unde acestea sunt incerte – de aici nevoia de cadre DPI solide și previzibile care să creeze medii care încurajează inovarea și creșterea economică durabilă și care asigură o aplicare eficientă. În multe țări terțe au existat reforme de reglementare semnificative în domeniul PI ca urmare a Acordului OMC privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS), dar eforturile depuse pentru aplicarea acestora nu s-au ridicat întotdeauna la nivelul respectivelor reforme. Posibilitățile de aplicare efectivă a DPI sunt adesea limitate ca urmare a deficiențelor mari în cadrul general al DPI, de exemplu autorități vamale care nu au puteri din oficiu, tribunale care dispun sancțiuni insuficient de descurajante, funcționari publici care nu au cunoștințe și pregătire suficientă cu privire la DPI. Eforturile de aplicare pot, de asemenea, să fie împiedicate de lipsa voinței politice.

UE a avut parte de o triplare a numărului de bunuri care încalcă DPI reținute la granițele UE în perioada 2005- 2012. E-comerțul a dus la creșterea comerțului cu pachete de mici dimensiuni, ceea ce face ca depistarea cazurilor de încălcare a DPI să fie și mai dificilă. Datorită acestei noi tendințe, cazurile vamale care implică încălcarea DPI în UE au crescut cu mai mult decât dublu în perioada 2009- 2012. În anul 2012, autoritățile vamale au înregistrat aproape 90 000 de cazuri de rețineri, implicând aproape 40 de milioane de articole reținute (valoarea produselor autentice echivalente este estimată la aproape 1 miliard EUR[19]).

Aplicarea eficientă a DPI are o utilitate limitată în lipsa instituirii unui set de reguli și proceduri clare și adecvate privind protecția DPI. Regulile de fond (de exemplu criteriile de brevetabilitate), inclusiv excepțiile concepute în mod corespunzător, precum și procedurile vizând protecția PI ar trebui să fie clare și proporționate. În același timp, regulile trebuie să fie suficient de stricte pentru a evita abuzarea de DPI și transformarea acestora într-un scop în sine, precum și pentru a asigura faptul că drepturile au o „calitate” suficientă pentru a preveni înmulțirea drepturilor false (de exemplu înregistrări cu rea-credință). Întârzierile în procesare și drepturile de calitate scăzută creează o nesiguranță juridică dăunătoare solicitanților și terților.

2.2.2. Dezbatere publică

Sprijinul acordat sistemelor DPI în unele sectoare ale opiniei publice a scăzut în ultimii ani. O desconsiderarea tot mai mare a DPI le-ar putea reduce acestora beneficiile dorite. Este posibil ca incidența în creștere (și costurile reduse) a(le) bunurilor care încalcă PI să fi afectat încrederea consumatorilor într-o măsură atât de mare încât aceștia sunt mai dispuși să le achiziționeze. Unele inițiative recente au fost afectate de preocupările exprimate de public. Aceste îngrijorări par să reiasă dintr-o combinație de factori. În primul rând, o percepție a întrecerii măsurii de către titularii de drepturi, făcând ca unele bunuri sau servicii să fie prea scumpe și/sau greu de accesat. În al doilea rând, o impresie conform căreia contrafacerea și pirateria sunt infracțiuni care nu fac victime. În al treilea rând, în unele zone, o lipsă de conștientizare a motivului existenței și efectelor DPI și a implicațiilor economice și pe scară mai largă a încălcării acestora pentru economie.

În timp ce factorii de decizie trebuie să revizuiască în mod continuu gradul de adecvare a regulilor existente la provocările momentului, trebuie păstrat un echilibru rezonabil între (1) nevoia de îmbunătățire a accesului la bunuri și servicii protejate prin DPI și (2) nevoia de stimulare a titularilor de drepturi pentru a continua investiția în inovare și (3) nevoia de a echilibra drepturi fundamentale diferite. Doar o aplicare mai bună nu va rezolva această problemă, care trebuie abordată prin dezbatere și creșterea gradului de sensibilizare, orientate către consumatori și producători. Consumatorii ar trebui să conștientizeze mai bine consecințele pe scară largă a încălcării DPI. Acestea sunt legate de stimularea creației, dar și de impactul asupra tipului și numărului de lucrări disponibile, de pierderea de locuri de muncă în UE, în cazul în care drepturile slăbesc sau devin mai greu de aplicat. Acest lucru se aplică și în cazul unor țări în curs de dezvoltare, unde producția de bunuri care încalcă DPI este adesea ușurată de cadre DPI slab dezvoltate.

2.2.3. Internetul și DPI

Internetul a devenit vital pentru multe sectoare, în special pentru cele culturale și cele creative. Îi revin aproximativ 3,4 % din PIB în 13 țări analizate într-un studiu recent[20], și chiar 6% în Marea Britanie și Suedia. În țările G8, Coreea de Sud și Suedia, economia internetului a generat 21% din creșterea PIB-ului între 2006 și 2011. Deși această creștere a adus oportunități uriașe, încălcările PI pe internet sunt în creștere la o rată și mai mare (din cele raportate, aproape un sfert din traficul de internet la nivel mondial încalcă drepturile de autor[21]). Acest lucru nu implică doar bunuri digitale precum muzica, conținutul audiovizual și programele informatice ci și bunuri fizice, care sunt comercializate din ce în ce mai mult pe platforme de e-comerț.

Acest mediu în continuă schimbare, precum și faptul că internetul nu are frontiere, spre deosebire de legislația PI, face dificilă dezvoltarea de politici rapide, bine echilibrate. „Tratatele Internet” OMPI – Tratatul OMPI privind dreptul de autor (WCT) și Tratatul OMPI privind interpretările, execuțiile și fonogramele (WPPT), adoptate în anul 1996 – au constituit o dezvoltare binevenită pentru abordarea acestor probleme, dar rămân încă multe provocări.

O astfel de provocare de reglementare este legată de răspunderea intermediarilor precum furnizorii de servicii de internet. Dat fiind rolul acestora atât în activitățile legale, cât și în cele care încalcă PI, obligațiile lor continuă să constituie un subiect de dezbatere. Furnizorii de servicii care găzduiesc site-uri ce încalcă DPI sunt dificil de abordat mai ales când se află în țări terțe fără legislație corespunzătoare și/sau dorință de a acționa.

Cadrul general legal trebuie să fie echilibrat în mod corespunzător între drepturile individuale pe de o parte - inclusiv drepturi fundamentale precum libertatea de exprimare, protecția datelor cu caracter personal, drepturi procedurale - și respectul pentru PI - de asemenea, un drept fundamental, de cealaltă parte [22].

În plus față de politica publică, creatorii și intermediarii trebuie să colaboreze în luarea de inițiative operaționale în cadrul legal, pentru combaterea încălcărilor DPI. Acest lucru poate fi realizat prin instrumente juridice neobligatorii care să vină în completarea cadrelor legale, de exemplu inițiative, cu caracter voluntar, care să stabilească un cod de practici de combatere a acestui tip de vânzări, și îmbunătățirea colaborării.[23]

2.2.4. Contribuția potențială a DPI la dezvoltare

În cazul țărilor dezvoltate, la fel ca în cazul țărilor în curs de dezvoltare emergente și cu venituri medii, experiența și dovezile sugerează faptul că DPI eficiente aduc mai multe beneficii, mai ales atunci când sunt însoțite de îmbunătățiri în ceea ce privește alte aspecte ale mediului investițional și de afaceri[24].

Acestea includ:

– exploatarea potențialului comercial[25] al bunurilor intelectuale, de exemplu produse agricole (inclusiv indicațiile geografice și varietăți de plante)

– protejarea veniturilor fiscale și a locurilor de muncă prin combaterea mai eficientă a încălcărilor DPI

– îmbunătățirea securității juridice și promovarea inovării, făcând-o mai favorabilă investițiilor străine și transferului tehnologic[26].

– nu ar trebui subestimate nici beneficiile indirecte care pot exista în domeniile sănătății și securității în muncă în urma eliminării bunurilor care încalcă DPI[27].

Astfel cum s-a spus mai devreme, economiile emergente devin din ce în ce mai mult exportatoare de bunuri care stau puternic sub semnul proprietății intelectuale, beneficiind astfel de regimuri PI mai puternice, deși acestea nu au atins încă standardele UE. Această absență a unor condiții de concurență echitabilă cu țările emergente dăunează creșterii și dezvoltării economice a UE și a țărilor terțe, iar cei care încalcă PI caută să exploateze aceste diferențe.

Regimurile DPI efective, împreună cu un mediu de facilitare și o capacitate suficientă de absorbție tehnologică pot ajuta țările în curs de dezvoltare să dezvolte o bază puternică, fiabilă din punct de vedere tehnologic, la nivel local. Acestea pot îmbunătăți capacitatea de cercetare-dezvoltare, cere societăților comerciale locale cu rezultate de top să-și intensifice activitățile ce cercetare-dezvoltare și să ofere stimulente companiilor multinaționale pentru introducerea de inovare pe aceste piețe. În particular, aceste regimuri pot juca un rol pozitiv în stimularea transferului de tehnologie și a investițiilor străine directe - care implică oportunități atât pentru titularii de drepturi, cât și pentru recipienți - inclusiv tehnologii care pot ajuta la rezolvarea unor probleme la nivel global, precum schimbările climatice.

Există mai multe tipuri de tehnologii, precum și mai multe canale de transmisie, și într-adevăr, transferul de tehnologie este adesea mai degrabă o componentă a unui proiect mai complex, decât o activitate de sine stătătoare. Achiziționarea de către țările cele mai puțin dezvoltate a unei baze puternice și fiabile din punct de vedere tehnologic nu depinde doar de dotarea cu obiecte și echipamente fizice, ci și de achiziționarea de cunoștințe, de abilități de gestionare și producție, de accesul îmbunătățit la sursele de cunoaștere precum și de adaptarea la condițiile locale economice, sociale și culturale.

UE asigură o diferențiere în politica sa (astfel cum s-a confirmat în cadrul unei Comunicări recente a Comisiei cu privire la „Comerț, creștere și dezvoltare”[28]) luând în calcul nivelul de dezvoltare[29] și capacitatea instituțională din țările în curs de dezvoltare. În funcție de țara vizată, Strategia noastră se poate deci baza mai mult pe asistența tehnică pentru construirea capacității decât pe negocieri menite să îmbunătățească regimurile DPI. În special, UE va onora pe de-a întregul cerința TRIPS ca țările dezvoltate să ofere societăților lor comerciale stimulente pentru transferul tehnologic către țările cele mai puțin dezvoltate[30], conform abordării prezentate în anul 2003[31], și va acționa pentru încurajarea țărilor celor mai puțin dezvoltate să construiască medii de facilitare pentru transferul tehnologic.

2.2.5. Economii emergente

Rata de creștere economică a țărilor cu venituri medii - precum și rolul în creștere pe care îl joacă în cadrul economiei globale - reprezintă oportunități imense pentru activitățile economice UE și internaționale, dar a ridicat și ștacheta pentru companiile proprietare de DPI, care sunt mai expuse ca niciodată riscurilor legate de DPI venite din străinătate.

Unele economii emergente au inițiat politici agresive care caută să-și însușească tehnologie străină și să stimuleze campionii locali, mai ales în sectoarele considerate strategice, de exemplu prin „transfer tehnologic forțat”, cerințe privind conținutul local și politici de inovare locală având ca scop „saltul tehnologic”[32]. Acest tip de politici, combinate cu capacitățile în rapidă creștere a companiilor lor și lipsa unui cadru general pentru DPI eficace, înseamnă că unele companii apelează la acumularea de PI străine prin orice metode, în unele cazuri prin mijloace ilegale, iar acest lucru are un efect fără precedent asupra industriei țărilor industrializate. Există din ce în ce mai multe rapoarte cum că unele dintre aceste activități ar putea fi susținute de stat[33].

Pe de altă parte, au loc schimbări deoarece multe state recunosc din ce în ce mai mult beneficiile DPI pentru a-și îmbunătăți competitivitatea în cadrul eforturilor de urmare pe scara valorică. Prin urmare, societățile comerciale din aceste țări își generează și promovează din ce în ce mai mult propriile PI. De exemplu în China, cererile de brevet au crescut în medie cu 34 % anual între 2003 și 2007, iar cererile de brevet la nivel european depuse de către persoane chineze a crescut cam de zece ori între 2001 și 2010.

Cu toate acestea, trebuie abordate în mod efectiv riscurile practicilor abuzive de accesare a tehnologiei UE. Acestea pot apărea în domenii precum:

– Achiziții publice. Multe companii din UE se confruntă cu probleme legate de DPI, precum încălcarea confidențialității, măsuri protecționiste care atrag transfer forțat de tehnologie[34], și chiar ofertarea (de către ofertanți din țări terțe) de tehnologie pe care nu au dobândit-o în mod legal;

– Investițiile și procedurile de evaluare a conformității, acolo unde apar probleme similare (de exemplu condiționarea accesului la piețele din afara UE de transferul tehnologic, sau evaluări de conformitate care solicită dezvăluirea de informații sensibile fără garanții adecvate legate de PI), împreună cu alte măsuri care limitează comerțul[35];

Situațiile în care țări terțe au pus în aplicare sau propun măsuri care impun companiilor din UE cu sedii locale transferul tehnologic trebuie să fie monitorizate atent și să conducă la acțiuni acolo unde este cazul.

2.2.6. Cercetare, inovare și TIC

Peisajul global privind cercetarea și inovare s-a modificat dramatic pe parcursul ultimei decade. Economiile emergente au investit considerabil în consolidarea sistemelor lor de cercetare și inovare și, ca rezultat, se dezvoltă un sistem multipolar, în care țări precum cele din BRIC exercită o influență crescândă.

Cercetarea și inovarea reprezintă un efort cu o natură din ce în ce mai internațională. Publicațiile cu co-autori internaționali sunt în creștere, organizațiile de cercetare își deschid sedii în străinătate, iar investițiile în cercetare și inovare ale companiilor multinaționale țintesc adesea economiile emergente.

Provocările societale, precum schimbările climatice și dezvoltarea durabilă, sunt la nivel global. Acestea au nevoie ca UE să își mărească cooperarea în domeniul cercetării și inovării cu partenerii internaționali, în același timp devenind mai strategică în stabilirea de condiții-cadru adecvate pentru cooperare. În acest sens, Comisia a adoptat în anul 2012 o nouă strategie pentru cooperarea internațională în domeniul cercetării și inovării[36]. Deși strategia are drept scop o creștere în activitatea de cooperare, aceasta recunoaște și faptul că acest lucru aduce în același timp noi riscuri și că interesele economice ale Uniunii trebuie garantate. În acest context, trebuie depuse, de asemenea, eforturi sporite pentru a asigura tratamentul corect și echitabil al DPI în țările partenere pentru a evita pierderea necontrolată de cunoștințe ale Uniunii.

În contextul industriei TIC, care trebuie să caute rețele și dispozitive interoperaționale la nivel global, protecția la nivel mondial al DPI integrate în standarde este, de asemenea, importantă. Este esențial ca sistemul de standardizare internațional să recunoască nu doar nevoia de a asigura accesul al tehnologiile incluse în standardele internaționale, dar și să garanteze o modalitate eficientă de recompensare corectă și la timp a investiției în dezvoltarea acestor tehnologii.

2.2.7. Provocările accesului la medicamente

Accesul la medicamente convenabile, sigure și eficace este crucial pentru toate țările, iar provocarea este îndeosebi de mare când este vorba despre țările cele mai puțin dezvoltate și despre cele în curs de dezvoltare. Recunoscând acest lucru, UE este un participant major la ajutoarele legate de sănătate – de exemplu Fondul global pentru lupta împotriva HIV/SIDA, tuberculozei și malariei și alte organizații-cheie[37]. Uniunea a inițiat, de asemenea, Parteneriatul între Uniunea Europeană și țări în curs de dezvoltare privind trialurile clinice (EDCTP) pentru a accelera procesul de dezvoltare în domeniul cercetării clinice pentru medicamente împotriva bolilor neglijate legate de sărăcie.

Rolul PI în accesul la medicamente a fost dezbătut pe larg. Astfel cum se notează într-un studiu recent OMS-OMC-OMPI „lipsa de acces la tehnologii medicale se datorează arareori unui singur factor izolat”[38]. Sunt mulți factori care afectează accesul (explicați în mai mare detaliu în Documentul de lucru al serviciilor comisiei (SEC(2013)30) atașat), dar majoritatea nu au legătură cu DPI, precum lipsa accesului la servicii medicale de calitate, infrastructura deficientă, lipsa sistemelor de distribuție și furnizare și lipsa controlului de calitate. Totuși, DPI pot afecta prețul medicamentelor. Provocarea este găsirea unui răspuns pe scară largă la această problemă complexă și cu fațete multiple și oferirea de acces la medicamente la prețuri accesibile fără a afecta stimulentele necesare pentru continuarea cercetării în domeniul farmaceutic. Trebuie luat în considerare faptul că medicamentele generice joacă un rol important și că acestea nu ar trebui echivalate cu medicamente contrafăcute[39].

UE abordează aceste provocări din sfera DPI, aliniindu-se unei rezoluții a parlamentului European[40], prin politici menite să reducă obstacolele comercializării atât a medicamentelor inovatoare, cât și a celor generice, în același timp promovând inovarea și limitând comerțul cu medicamente contrafăcute și falsificate, care pot fi periculoase pentru pacienți[41].

În special, UE:

– se asigură că orice acorduri multilaterale și bilaterale reflectă aceste obiective;

– susține Declarația de la Doha privind TRIPS și sănătatea publică (pusă în aplicare prin Regulamentul 816/2006);

– a adoptat reguli privind „tarifarea eșalonată”[42],[43],[44] și excepții armonizate privind trialurile clinice[45].

Comisia analizează, de asemenea, modalități de îmbunătățire a suportului său pentru țările în curs de dezvoltare, prin punerea în aplicare a Acordului TRIPS - inclusiv mecanismelor acestuia de flexibilitate în cazurile adecvate, precum urgențele medicale.

2.2.8. Provocări legate de mediu

PI pot aduce o contribuție importantă la rezolvarea provocărilor legate de mediu la nivel mondial. În ciuda încercărilor de slăbire a protecției DPI (de exemplu, prin licențierea obligatorie sistematică sau prin excluderi de brevetabilitate), stimulentele orientate către DPI sunt cruciale pentru promovarea investițiilor[46] în tehnologiile verzi. În ceea ce privește schimbările climatice, regimurile DPI adecvate pot juca un rol pozitiv în stimularea transferului și diseminării tehnologiilor verzi inovatoare, care implică oportunități atât pentru titularii de drepturi cât și pentru beneficiari.

UE a avut un rol principal în discuțiile privind schimbările climatice pentru promovarea și oferirea de finanțare pentru climă, inclusiv suport pentru tehnologiile verzi. UE a contribuit, de asemenea, în mod activ la încheierea cu succes a negocierilor privind Protocolul de la Nagoya cu privire la Convenția privind diversitatea biologică (CBD) privind accesul la resursele genetice și distribuirea beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora. UE a pus în aplicare și a ratificat protocolul de la Nagoya în aprilie 2014 și va continua să joace un rol activ în dezbaterea globală privind aspectele ecologice legate de DPI.

3. O strategie DPI revizuită vizavi de țările terțe

Este cazul actualizării strategiei din 2004 pentru a lua în considerare observațiile evaluării din 2010, și pentru abordarea în general a provocărilor analizate mai sus.

În timp ce titularii de drepturi sunt responsabili pentru luarea de măsuri adecvate pentru protejarea și aplicarea propriilor DPI atât în UE cât și în țările terțe, și pentru adoptarea măsurilor operaționale (de exemplu, măsuri tehnice de protecție pentru lucrări digitale protejate prin drepturi de autor), autoritățile publice au, de asemenea, un rol de jucat, și anume prin oferirea unui cadru general care să susțină inovarea și creativitatea și să protejeze DPI. UE are la dispoziție un set de „instrumente”, precum lucrul prin intermediul organizațiilor internaționale sau acordurile bilaterale, monitorizarea și raportarea gradului de adecvare a protecției PI și aplicarea în țări terțe, precum și cooperarea cu țările terțe pentru abordarea problemelor DPI specifice.

Eficacitatea acestor instrumente variază foarte mult. În unele cazuri, EU are drepturi legale care pot fi în cele din urmă aplicate de exemplu prin proceduri de soluționare a litigiilor. În alte cazuri, abilitatea UE de a obține rezultate depinde de disponibilitatea țărilor terțe de a aborda îngrijorările sale.

În UE accentul este pus pe potențialul economic al PI și rolul acesteia de vector fundamental pentru inovare, creștere economică și ocuparea forței de muncă. DPI au într-adevăr o importanță capitală pentru parcursul inventatorului/ creatorului, deoarece acestea oferă un mediu sigur în care ideile pot fi mai întâi inventate și apoi aduse pe piață, răsplătind investiția. DPI sunt, de asemenea, valori pentru companiile inovatoare, deoarece le ajută să atragă fonduri și prin urmare le permit să prospere, să creeze locuri de muncă, să propună noi produse și servicii pentru consumatori și, în final, să exporte aceste produse și servicii către țări terțe. Acest cerc virtuos provocat de către parcursul inventatorului/creatorului poate avea un impact pozitiv similar asupra creșterii economice și a ocupării forței de muncă în țările terțe.

3.1. Îmbunătățirea implicării părților interesate

3.1.1. Situația actuală

Influența din ce în ce mai vizibilă a politicii DPI asupra vieților noastre de zi cu zi înseamnă că aceasta se regăsește mai mult ca niciodată sub scrutinul public și că este, în mod natural, din ce în ce mai discutată într-un spectru mai larg de dezbatere. Unele inițiative de politici PI au suferit de pe urma reacțiilor negative, care au avut ca rezultat respingerea lor, fie la nivel european (cf Acordului comercial de combatere a contrafacerii propus) sau în alte părți (cf. propunerilor legislative SOPA și PIPA din SUA). Există motive diferite pentru eșecul acestor inițiative, dar un punct comun a fost opinia că îngrijorările publicului nu au fost luate suficient în considerare, de exemplu, dacă aceste reguli erau potrivite pentru o economie digitală sau impactul pe care aceste măsuri l-ar putea avea asupra drepturilor fundamentale precum și asupra așa-numitelor „libertăți ale internetului”.

3.1.2. Perspective viitoare

Dezbaterile recente au scos la iveală nevoia pentru un dialog pe scară mai largă cu părțile interesate, cu privire la rolul și importanța PI și la impactul încălcărilor DPI. Este, de asemenea, important să ne asigurăm că în continuare cadrul general al PI va rămâne suficient de flexibil pentru a facilita, mai degrabă decât a obstrucționa, capacitatea tehnologiei digitale de a produce creștere economică, stimulând în același timp inovarea.

Există prin urmare o nevoie de îmbunătățire a interacțiunii nu doar cu titularii de drepturi, ci și cu autoritățile publice, societatea civilă (potențial prin utilizarea mecanismelor existente, precum instrumentele Strategiei pentru dialog cu societatea civilă și acces pe piață ale Comisiei)[47] și Parlamentul European, astfel încât să se discute obiectivele UE și impactul încălcării DPI în țările terțe, și pentru a explica eforturile UE de îmbunătățire a aplicării DPI în țările respective și mediul pentru promovarea parcursului inventatorului.

3.2. Oferirea de date mai bune

3.2.1. Situația actuală

În ultimii 15 ani, cercetarea privind economia PI s-a extins în mod considerabil (din aceasta, studiul recent privind contribuția PI la performanța economică și ocuparea forței de muncă în Europa are o valoare deosebită)[48]. Anumite date, precum scara și impactul încălcărilor DPI sunt în mod inerent dificil de obținut, dat fiind faptul că se ocupă de un fenomen ilegal și deoarece titularii de drepturi sunt adesea reticenți să dezvăluie detalii[49]. Există încă arii în care sunt necesare studii suplimentare pentru a susține o elaborare de politici bazată pe dovezi și pentru a cuantifica cu o mai mare precizie rolul PI și impactul încălcărilor DPI.

Diverse asociații industriale (de exemplu, BSA, IIPA) și firme de avocatură[50] publică rapoarte asupra sectoarelor specifice, iar organizații internaționale-cheie precum OCDE și OMPI realizează, de asemenea, lucrări similare.

3.2.2. Perspective viitoare

Un set îmbunătățit de date va fi important pentru factorii de decizie pentru o dezbatere a politicii în cunoștință de cauză și pentru orice eforturi de îmbunătățire a percepției; există deja mai multe inițiative în derulare. Comisia strânge anual date privind bunurile reținute la frontierele UE[51], suspectate de încălcarea drepturilor PI, și a înființat un Observatorul European al Încălcărilor Drepturilor de Proprietate Intelectuală[52]. Printre alte sarcini, Observatorul ar trebui să asigure disponibilitatea datelor complete și de încredere cu privire la încălcările DPI în UE. În decursul anului 2013 acesta a produs studiul sus-menționat privind valoarea PI în UE, și a publicat, de asemenea, un studiu cu privire la percepția publică a DPI. Va emite, de asemenea, „ghiduri de țară” pentru mai multe țări-cheie. Comisia realizează în mod regulat sondaje cu privire la situația DPI în țările nemembre ale UE[53] (a căror bază tehnică este acum oferit de către Observator), care ajută la stabilirea priorităților și la informarea părților interesate.

3.3. Pornind de la legislația UE

3.3.1. Situația actuală

Armonizarea are beneficii intrinseci pentru crearea unui cadrul general mai simplu și mai predictibil pentru consumatori și pentru industrie, care contribuie la creșterea economică și crearea de locuri de muncă. În plus, legislația armonizată la nivel UE privind DPI (de exemplu, Regulamentul vamal[54] sau Directiva privind respectarea DPI[55]) facilitează negocierile cu țările terțe deoarece oferă o bază clară pentru stabilirea poziției de negociere a UE.

În negocierile recente legate de liberul schimb au fost făcute adesea solicitări, de exemplu, de a include protecția secretelor comerciale și a anumitor produse nealimentare ca indicații geografice, pentru care nu există la momentul actual un acquis la nivel UE. Lipsa armonizării la nivel UE în anumite domenii privind DPI poate, prin urmare, să complice sau cel puțin să limiteze scopul UE în abordarea unora dintre problemele legate de PI prin negocieri cu țări nemembre ale UE.

3.3.2. Perspective viitoare

Comisia lansează o nouă comunicare privind un plan de acțiune privind încălcarea drepturilor de proprietate intelectuală în UE. Sunt preconizate acțiuni nelegislative pentru promovarea proporțională și echitabilă a măsurilor de aplicare în domeniul PI, precum și acțiuni de prioritizare a politicilor pentru a aduce mai multă concentrare, o mai bună coordonare și raționalizare a politicilor actuale pentru protejarea DPI.

Comisia a adoptat, de asemenea, recent o propunere legislativă (directivă) privind secretele comerciale (ca parte a programului de lucru al Comisiei pentru 2013) cu scopul îmbunătățirii condițiilor din UE pentru activitățile inovatoare de afaceri. Dată fiind importanța secretelor comerciale, acest lucru ar putea inspira pe alții să urmeze exemplul în oferirea acestui tip de protecție.

Deoarece armonizarea poate fi promovată nu doar la nivelul UE ci și prin intermediul tratatelor internaționale, randamentul UE ar crește dacă toate statele membre ar ratifica tratatele internaționale relevante. De exemplu, unele tratate precum Tratatul privind dreptul mărcilor și Actul de la Geneva al Aranjamentului de la Haga (privind desenele și modelele industriale), de exemplu, au fost semnate de către UE, dar nu de către toate statele membre ale acesteia.

3.4. Îmbunătățirea cooperării în cadrul UE

3.4.1. Situația actuală

Cooperarea pe teren între Comisie și statele membre în țările nemembre ale UE este adesea bună. Este important ca misiunile diplomatice ale statelor membre și delegațiile UE să fie mai bine informate cu privire la activitățile fiecărora în țările terțe. Acest lucru asigură o abordare strategică, coerentă, și sporește abilitatea UE de a aborda în mod eficace problemele legate de PI în țările în cauză.

3.4.2. Perspective viitoare

Sfera de aplicare pentru îmbunătățirea continuă a cooperării dintre Comisie și statele membre (de exemplu, privind schimbul de informații) ar trebui explorată pornind de la parteneriatul care a fost stabilit, de exemplu, între Comisie, statele membre și societăți comerciale pentru punerea în aplicare a strategiei privind accesul la piață fiind astfel mai eficientă din punct de vedere al resurselor.

3.5. Îmbunătățirea protecției și aplicării DPI în țări terțe

3.5.1. Nivel multilateral și plurilateral

3.5.1.1. Situația actuală

Armonizarea la nivel internațional permite alinierea pe scară largă a regulilor, prin urmare un mediu mai predictibil cu privire la PI. Aceasta presupune negocierea de noi tratate multilaterale, ratificarea și punerea în aplicare a acestora, precum și extinderea numărului de membri cu mai multe țări nemembre ale UE (de exemplu, UPOV pentru protecția varietății de plante). Cu toate acestea, în epoca de după TRIPS au fost încheiate doar câteva acorduri multilaterale semnificative în domeniul DPI(de exemplu, tratatele internet[56] OMPI, și tratatele de la Marrakesh[57] și Beijing[58]).

Astfel cum se nota în studiul de evaluare din 2010, „Comisia a fost un participant major la aplicarea PI la nivel multilateral, în special în cadrul Consiliului TRIPS al OMC, însă a obținut numai realizări limitate în principal din cauza opoziției țărilor terțe” În ceea ce privește indicațiile geografice[59], au fost desfășurate negocieri îndelungate în cadrul OMC și acestea vor fi continuate de către UE.

Poate fi eficace o abordare plurilaterală pentru grupuri mai mici de țări cu obiective politice similare.

3.5.1.2. Perspective viitoare

Deși aceste opțiuni ar trebui utilizate oriunde sunt disponibile, oportunitățile sunt rare, prin urmare merită atenția alte abordări. Acest lucru nu înseamnă că eforturile noastre privind lucrările multilaterale ar trebui să înceteze - de exemplu, vom promova în continuare protecția indicațiilor geografice în cadrul OMC și vom promova, de asemenea, protecția eficace a indicațiilor geografice pe internet. În același timp ar putea fi adecvat să reflectăm asupra unei noi strategii pentru OMPI, pentru a face organizația să își realizeze mai bine mandatul.

3.5.2. Nivel bilateral

Este necesar să ne concentrăm eforturile și resursele pe țările cele mai relevante. Interacțiunile bilaterale - pentru care există mai multe categorii, astfel cum se menționează mai jos - oferă o oportunitate utilă pentru a adresa într-un mod personalizat problemele și nevoile specifice ale fiecărui partener (în special pentru „țările noastre prioritare”). Activitățile bilaterale pot, de asemenea, să continue cu organizațiile relevante din domeniul proprietății intelectuale (de exemplu, OAPI, ARIPO[60]).

3.5.2.1. Situația actuală

– Acorduri comerciale bilaterale

Astfel de acorduri pot aborda provocări din domeniul DPI specifice fiecărei țări, și au „facilitat un progres sporit în domeniul aplicării DPI în țările terțe”, astfel cum s-a notat în studiul de evaluare din 2010. Luăm ca referință legislația UE existentă și calibrăm nivelul ambițiilor noastre la nivelul de dezvoltare a țării partenere. Pentru țările cele mai puțin dezvoltate și țările în curs de dezvoltare mai sărace, se poate lua în considerare un set mai limitat de prevederi în domeniul DPI.

Negocieri încheiate recent de către Uniunea Europeană cu privire la acorduri comerciale au integrat cu succes capitole privind protecția și aplicarea PI. Cele mai recente, cu țări din Parteneriatul estic (de exemplu, Georgia, Moldova, Ucraina) au obținut standarde de reglementare semnificative conform acquis-ului UE. Altele conțin îmbunătățiri substanțiale la TRIPS (de exemplu, Canada, Republica Coreea, Singapore), în timp ce altele sunt, de asemenea, demne de menționat pentru îmbunătățirea în plus față de standardele internaționale minime (de exemplu. America Centrală, Columbia, Peru).

Negocierile actuale cu privire la acorduri comerciale le includ pe cele cu Mercosur, Maroc, Japonia, Thailanda, Statele Unite și Vietnam. Un acord bilateral care abordează în mod specific protecția indicațiilor geografice este în curs de negociere cu China.

– Dialoguri privind PI

Pentru țările cu care UE nu poartă negocieri, o modalitate practică de a adresa provocările din domeniul DPI este aceea de a stabili „dialoguri privind PI”, sau „grupuri de lucru cu privire la PI” care să implice interacțiuni regulate între UE și autoritățile relevante din țările nemembre ale UE. Studiul de evaluare din 2010 a evidențiat contribuția pozitivă a dialogurilor privind PI la „creșterea nivelului de sensibilizare a autorităților naționale cu privire la aceste aspecte și la clarificarea interpretărilor și pozițiilor reciproce.”

La momentul de față sunt în curs de desfășurare mai multe Dialoguri privind PI. Acestea permit Comisiei să ridice probleme sistemice privind PI, să facă schimb de cele mai bune practici și, acolo unde este cazul, să ofere asistență pentru țările în curs de dezvoltare, de exemplu pentru dezvoltarea de legislație națională și practici de aplicare. De exemplu, Dialogul privind PI și Grupul de lucru cu privire la PI cu China, au permit UE să obțină angajamente pentru activități consolidate de aplicare, precum așa-numita „campanie specială” și să ofere contribuții la analizele locale ale legii chineze cu privire la PI. Se poartă, de asemenea, dialoguri cu parteneri care au regimuri similare cu privire la DPI, de exemplu SUA și Japonia, pentru schimbul de informații și puncte de vedere asupra problemelor și celor mai bune practici.

Aplicarea DPI constituie, de asemenea, o prioritate identificată în cadrul acordurilor bilaterale de cooperare vamală ale UE. În acest context, un nou Plan de măsuri vamale UE–China privind aplicarea DPI a fost semnat recent pentru perioada 2014-2017.

– Asistență tehnică

Țările în curs de dezvoltare care doresc să-și îmbunătățească sistemul privind DPI adesea nu au abilitățile și/sau resursele să facă acest lucru. Asistența tehnică legată de DPI are ca scop abordarea acestui aspect[61], prin activități precum instruirea funcționarilor, creșterea nivelului de sensibilizare și asistență legislativă (de exemplu pentru a respecta angajamentele internaționale și pentru a utiliza mecanismele de flexibilitate disponibile).

În timp ce impactul asistenței tehnice se face arareori simțit pe termen scurt, studiul de evaluare din 2010 nota că „proiectele finanțate de UE și asistența tehnică oferită au sporit capacitatea tehnică a instituțiilor naționale și a autorităților de aplicare a legii de a trata cazuri legate de DPI.”

De exemplu, „Proiectul UE-China privind protecția drepturilor de proprietate intelectuală” (IPR2, 2007-11) de succes, cu o finanțare comună de 16 milioane EUR, reflectă un angajament mutual pentru aplicarea eficace în China a DPI. Implicarea unor organizații precum Oficiul european de brevete, Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (inclusiv prin potențiale detașări în cadrul Delegațiilor UE) și Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante vor spori capacitatea noastră de creare și punere în aplicare de măsuri de asistență eficiente.

– Rezolvarea disputelor și alte remedii

UE continuă să monitorizeze situația DPI în țările terțe și să solicite respectarea acordurilor internaționale, mai ales prin intermediul dialogului și negocierii. Se poate apela, de asemenea, la proceduri de rezolvare a disputelor de către OMC în cazul încălcărilor Acordului TRIPS. Într-adevăr, simpla existență a acestor proceduri poate funcționa ca un mecanism de inhibare pentru potențialele încălcări. Proceduri similare sunt prevăzute, de asemenea, în majoritatea acordurilor noastre bilaterale.

Regulamentul privind obstacolele din calea comerțului[62] — care permite societăților comerciale din UE să depună plângeri cu privire la posibilele încălcări ale regulilor internaționale de comerț — a fost deja folosit pentru a trata încălcări ale regulilor privind PI, și rămâne disponibil pentru utilizare în cazurile adecvate.

3.5.2.2. Perspective viitoare

Deși sunt mai degrabă căi care utilizează multe resurse decât multilaterale sau plurilaterale, aceste modalități de acțiune bilaterale au fost utilizate intensiv în trecut, cu rezultate pozitive, și ar trebui folosite în continuare conform Strategiei revizuite. Este important să avem ca scop o mai bună coerență între DPI și alte politici.

Un exemplu este legat de strategia Uniunii pentru inițierea de cooperare internațională în domeniul cercetării și inovării, acolo unde este de importanță capitală asigurarea unui tratament corect și echitabil al DPI de către țările partenere ale Uniunii. Programele de finanțare ale Uniunii din domeniul cercetării și inovării, la momentul de față Horizon 2020, sunt complet deschise participării țărilor partenere internaționale, oferind acces la o piață internă europeană cu reguli previzibile și corecte în ceea ce privește protecția PI. Un scop pe termen lung ar trebui să fie efortul ca toate țările partenere ale Uniunii să răspundă cu aceeași deschidere, inclusiv prin asigurarea unei protecții echivalente în domeniul DPI.

În contextul instrumentelor de apărare comercială, oferirea statutului de economie de piață depinde, printre alte criterii, de protecția PI din țara respectivă.

Pentru țările care încalcă în mod repetat angajamentele internaționale privind regulile PI care au un impact major asupra UE, și acolo unde autoritățile nu doresc să coopereze, sau unde cooperarea arată rezultate limitate, Comisia poate lua în considerare restricționarea participării acestora la finanțare în programe specifice cu finanțare UE, în cazuri suficient de serioase și clar țintite. Acest lucru nu ar afecta programele finanțate de către Fondul european de dezvoltare sau Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare. Dialoguri ale Comisiei cu țările partenere pe teme de politici pot fi, de asemenea, utilizate pentru abordarea problemelor grave de încălcare a DPI. Pentru a asigura coerența, ar trebui făcute eforturi pentru ca statele membre să aplice în tandem acest tip sau alte tipuri de abordări.

În ceea ce privește Acordurile de liber schimb trebuie totuși să se recunoască faptul că negocierea capitolelor legate de DPI vor rămâne o provocare. Multe dintre țările cu care UE a deschis negocieri (sau cu care urmează să inițieze negocieri) au percepția că au puțin de câștigat dintr-un regim puternic al DPI. Pentru a obține un rezultat semnificativ pentru UE, va fi necesar prin urmare un proces continuu de sensibilizare și apropiere a tuturor părților interesate, atât la nivel tehnic cât și, uneori, la nivel politic.

3.6. Oferirea de asistență titularilor de drepturi din UE în țările terțe

3.6.1. Situația actuală

Accesul pe teren la expertiză este de un mare ajutor atât pentru ajutarea titularilor de drepturi din UE[63] cât și pentru facilitarea interacțiunii UE cu autoritățile locale. Din acest motiv, mai multe state membre au „atașați pentru PI” în cadrul delegațiilor lor din țări-cheie. Din acest motiv, Comisia a stabilit trei centre de asistență pentru DPI pentru a oferi asistență firmelor din UE, în special IMM-urilor. Aceste centre de asistență acoperă marea Chină, Asia de sud-est și America de Sud. Scopul acestora este să permită IMM-urilor europene să ia cele mai bune decizii legate de DPI pentru afacerile lor și să se asigure că știu cum să își protejeze în mod eficace imobilizările necorporale[64].

3.6.2. Perspective viitoare

UE va explora posibilitatea de creștere a expertizei în domeniul PI în cadrul Delegațiilor UE din regiunile-cheie, fie prin personal suplimentar sau prin Centrele de asistență pentru DPI. În contextul cadrului financiar multianual 2014-2020[65], Comisia ia în considerare extinderea serviciilor centrelor de asistență pentru IMM-uri, adaptându-le la noi nevoi. Consolidarea expertizei în domeniul PI a delegațiilor UE se va baza pe și va integra mai bine resursele existente (cunoștințe legate de PI ale atașaților din cadrul delegațiilor UE și al ambasadelor statelor membre, precum și al Centrele de asistență pentru DPI). Comisia și statele membre s-ar asigura, de asemenea, că expertiza în domeniul PI este distribuită pe scară largă prin inițiative ale UE care sprijină extinderea internațională a IMM-urilor[66]. Acest lucru ar permite extinderea beneficiilor rețelelor în desfășurare, ar asigura colectarea unor informații mai bune privind situația PI în regiunile-cheie și ar permite mediului de afaceri să se familiarizeze cu practicile legate de PI pe care ar trebui să le ia în calcul în momentul extinderii la nivel internațional.

3.7. Accent geografic

3.7.1. Situația actuală

La fiecare doi ani, în baza unui sondaj la scară largă realizat în rândul părților interesate europene și internaționale, UE își actualizează lista de țări prioritare în care titularii de drepturi din UE suferă de o protecție și/sau aplicare neadecvată în domeniul DPI[67].

3.7.2. Perspective viitoare

Acest tip de prioritizare a funcționat bine și va continua să o facă, deoarece permite o abordare concentrată și eficientă din punct de vedere al resurselor.

3.8. Puncte de acțiune

Prezenta strategie este menită să asigure continuitatea politicii urmărite de Uniunea Europeană începând din 2004, pe baza acțiunilor care au dat rezultate bune și să o aplice în contextul schimbărilor tehnologice semnificative și a noilor provocări legate de DPI și de evoluțiile societale produse în ultimii 10 ani. Pentru a aborda problemele sus-menționate, următoarele puncte de acțiune vor fi adoptate de către Comisie:

· Asigurarea unei interacțiuni regulate cu toate părțile interesate pentru a crește nivelul de sensibilizare și pentru a ghida politici;

· Îmbunătățirea procesului de strângere de date și de raportare, pentru a îmbunătăți înțelegerea rolului DPI și a impactului încălcării; realizarea de sondaje periodice pentru a menține o listă de „țări prioritare” pentru concentrarea eforturilor UE;

· Asigurarea unui rol puternic și coerent pentru UE în cadrul forurilor internaționale din domeniul DPI, în concordanță cu Tratatul de la Lisabona;

· Continuarea eforturilor multilaterale pentru îmbunătățirea cadrului internațional din domeniul DPI, inclusiv prin încurajarea ratificării tratatelor existente; promovarea ratificării tratatelor relevante privind DPI de către toate statele membre ale UE;

· Asigurarea ca acele capitole legate de DPI din acordurile comerciale bilaterale să asigure o protecție adecvată și eficace pentru titularii de drepturi și să adreseze slăbiciunile-cheie din sistemele privind DPI ale țărilor partenere, în același timp calibrând angajamentele față de nivelul de dezvoltare al țărilor terțe;

· Asigurarea posibilității de recurs a Comisiei la mecanisme de soluționare a disputelor sau la alte remedii, acolo unde sunt încălcate drepturile UE din acordurile internaționale;

· Continuarea și, acolo unde este posibil, îmbunătățirea „Dialogurilor legate de PI” cu țări terțe-cheie; dialoguri comerciale și politice la nivel înalt cu efect de levier pentru a asigura progresul cu privire la problemele identificate legate de DPI;

· Oferirea și promovarea creșterii nivelului de sensibilizare privind programele de asistență tehnică din domeniul PI corespunzătoare în țările terțe, inclusiv privind folosirea potențială a mecanismelor de flexibilitate în domeniul PI; expertiza organizațiilor internaționale relevante cu efect de levier în aplicarea programelor de asistență tehnică

· Stabilirea unei relații mai strânse între Comisie, statele membre și sectorul afacerilor din UE pentru sprijinirea directă a operatorilor economici în depășirea dificultăților concrete cu privire la aspecte din domeniul PI, sporirea activității în rețea și a coordonării acțiunilor între UE și reprezentanțele statelor membre în țările terțe;

· Țintirea unei mai bune coerențe între politicile privind DPI și alte politici, de exemplu luarea în calcul a limitării participării sau finanțării în anumite programe cu finanțare UE în cazurile suficient de serioase și vizate în mod clar, și îmbunătățirea în acest scop a coerenței dintre Comisie și statele membre în țările terțe;

· Continuarea acordării de asistență titularilor de drepturi (prin proiecte precum Centrele de asistență pentru DPI) și luarea în calcul a posibilei extinderi a acestora; luarea în considerare a detașării suplimentare de experți în domeniul DPI în cadrul delegațiilor-cheie ale UE.

[1] „Intellectual property rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in the European Union”, raport de analiză la nivelul sectoarelor industriale, proiect comun al Oficiului European de Brevete și al Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne, München și Alicante, 2013.

[2] A se vedea Comunicarea privind Europa globală: concurența pe plan mondial. O contribuție la strategia UE privind creșterea economică și ocuparea forței de muncă din 4 octombrie 2006, COM(2006) 567 final.

[3] http://ec.europa.eu/europe2020/index_ro.htm

[4] „Intellectual property and development. Lessons from recent economic research”, Eds. C. Fink, K.E. Maskus, publicație comună a Băncii Mondiale și Oxford University Press, Washington DC, 2005.

[5] CEBR, „The impact of counterfeiting on four main sectors in the European Union”, Centre for Economic and Business Research, London, 2000.

[6] „Global impacts study. A new study, conducted by Frontier Economics examines the global economic and social impacts of counterfeiting and piracy”, ICC, februarie 2011. disponibil la adresa http://www.iccwbo.org/Advocacy-Codes-and-Rules/BASCAP/BASCAP-Research/Economic-impact/Global-Impacts-Study/

[7] OMPI (Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale), OMS (Organizația Mondială a Sănătății), OMC (Organizația Mondială a Comerțului), WCO (Organizația Mondială a Vămilor), OCDE (Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică), G20 (Grupul celor 20)

[8] Rezoluția Consiliului 2008/C253/01 din 25 septembrie 2008, privind un plan european global de combatere a contrafacerii și a pirateriei , JO C253, 4.10.2008.

[9] Rezoluția Consiliului 2009/C71/01 din16 martie 2009, privind planul de acțiune vamală al UE de combatere a încălcării DPI pentru perioada 2009-2012, JO C71, 25.3.2009.

[10] Rezoluția Parlamentului European din 22 septembrie 2010, 2009/2178(INI).

[11] Strategia pentru asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală în țările terțe, 2005/C29/03, JO C129, 26.5.2005.

[12] DG Comerț - Contract N°SI2.545084. Evaluation of the Intellectual Property Rights enforcement strategy in third countries. Raport final, volumul I - raport principal, Analysis for Economic Decisions (ADE) și Comisia Europeană, Louvain-la-Neuve, 2010.

[13] Brazilia, Rusia, India, China.

[14] OMC, Eurostat, FMI.

[15] OCDE, Economy: Developing countries set to account for nearly 60% of world GDP by 2030, according to new estimates, iunie 2010.

[16] OCDE, Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products: an update, noiembrie 2009, http://www.oecd.org/dataoecd/57/27/44088872.pdf

[17] http://www.unep.org/roap/Portals/96/Trade%20in%20Intellectual%20Property-21Nov2013.pdf

[18] Cf. ex. IP crime: the new face of organised crime – from IP theft to IP crime, B. Godart, Journal of Intellectual Property Law and Practice, 2010, Vol. 5, No. 5, http://jiplp.oxfordjournals.org/cgi/reprint/5/5/378?etoc

[19] Raport privind punerea în aplicare a drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale din UE: Rezultate la frontiera UE 2012: Comisia Europeană (2013).

[20] Internet matters: The Net’s sweeping impact on growth, jobs, and prosperity, M. Pélissié du Rausas et al., Raport al McKinsey Global Institute, mai 2011.

[21] Technical report: An estimate of infringing use of the internet-Summary, Envisional, ianuarie 2011, http://www.mpaa.org/Resources/8aaaecf5-961e-4eda-8c21-9f4f53e08f19.pdf

[22] „Report of the Special Rapporteur on the promotion and protection of the right to freedom of opinion and expression, Frank La Ru”e, Adunarea Generală a Națiunilor Unite - Consiliul drepturilor omului. Sesiunea a 17-a, Punctul 3 pe agendă, A/HRC/17/27, mai 2011.

[23] Cum este cazul Memorandumului de înțelegere privind vânzarea mărfurilor contrafăcute pe internet, http://ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement/docs/memorandum_04052011_en.pdf

[24] „Intellectual Property Rights: Economic principles and trade rules”, C. Fink, mai 2007- ediție revizuită. În: „Handbook of Trade Policy for Development”, A. Lukauskas et al., Oxford Scholarship Online, 2014.

[25] „Creative economy report 2010: A feasible development option”, parteneriat între UNCTAD și Unitatea specială PNUD pentru cooperarea sud-sud, 2010, http://unctad.org/en/Docs/ditctab20103_en.pdf

[26] „Intellectual Property Rights, imitation, and foreign direct investment: theory and evidence”, L. Branstetter et al., Document de lucru 13033, National Bureau of Economic Research, Cambridge, 2007.

[27] „Record seizure of illicit medicines in Africa. The World Customs Organization (WCO) and the Institute of Research Against Counterfeit Medicines (IRACM) issue a new warning on the health and safety of African population”s, Paris, 2013, http://www.wcoomd.org/en/media/newsroom/2013/june/wco-and-iracm.aspx

[28] COM(2012)22 – Comerț, creștere și dezvoltare. Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin, Comisia Europeană, Belgia, 2012, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2012/january/tradoc_148992.EN.pdf

[29] http://content.undp.org/go/cms-service/stream/asset/?asset_id=1948200 — vezi Capitolul11.

[30] „Climate change and technology transfer. Can Intellectual Property Rights work for the poor?”, K. Kretzschmar, Prague Global Policy Institute Glopolis, Praga, 2012.

[31] Comunicare din partea Comunităților Europene și a statelor membre ale acestora către Consiliul TRIP , din data de 13 februarie 2003, Ref. 032/03 – final.

[32] dezvoltare economică accelerată

[33] „Policy recommendations to combat state sponsored IP theft (SSIPT)”, Trans Atlantic Business Dialogue, http://transatlanticbusiness.org/s/TABD-Trade-Secrets-Policy-Recommendations-December-2012.pdf

[34] Technology transfer to China: Guidance for businesses, Biroul de asistență pentru IMM-uri privind DPI în China, 2008, http://www.china-iprhelpdesk.eu/docs/publications/Tech_transfer_English.pdf

[35] DG COMERȚ, „Ninth Report on Potentially Trade Restrictive Measures, September 2011-May 2012”, Raport asupra măsurilor comerciale G-20, OMC,

http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2012/june/tradoc_149526.pdf

[36] COM(2012)497.

[37] Inclusiv GAVI, OMS, UNICEF.

[38] „Promoting Access to Medical Technologies and Innovation. Intersections between public health, intellectual property and trade”, Studiu trilateral de către OMS, OMPI și OMC, Geneva, 2012.

[39] Merită menționat faptul că anumite concepte, precum medicamente substandard, ilegale sau falsificate nu implică aspecte DPI - vezi discuția OMS pe această temă la http://apps.who.int/gb/ssffc/pdf_files/A64_16-en.pdf

[40] Rezoluția Parlamentului European din 12 iulie 2007, B6-0288/2007.

[41] „Counterfeit drugs kill!”, broșură finală OMS și IMPACT, actualizată în mai 2008, http://www.who.int/impact/FinalBrochureWHA2008a.pdf

[42] Regulamentul (CE) nr. 953/2003 al Consiliului din 26 mai 2003 pentru evitarea deturnării spre țările Uniunii Europene a anumitor medicamente esențiale, JO L135/5, 3.6.2003.

[43] prețuri care permit exportatorilor să livreze medicamente esențiale către țările sărace la prețuri care depășesc cu puțin propriile costuri de producție.

[44] În anul 2014 UE va iniția o evaluare a Regulamentului 953/2003.

[45] UE a introdus o „scutire de tip Bolar” în Directiva 2004/27/CE.

[46] „Are IPR a barrier to the transfer of climate change technology?”, Raport comandat de Comisia Europeană (DG Comerț), Copenhagen Economics A/S și The IPR Company ApS, 2009, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2009/february/tradoc_142371.pdf

[47] http://ec.europa.eu/trade/creating-opportunities/trade-topics/market-access/

[48] http://ec.europa.eu/internal_market/intellectual-property/docs/joint-report-epo-ohim-final-version_en.pdf

[49] Astfel, deși studiul de evaluare din 2010 afirmă pe drept cuvânt că „Deși există numeroase indicații cu privire la creșterea volumului de încălcare a DPI, gradul general în care produsele sunt contrafăcute și piratate este necunoscut și nu există, încă, metodologii care ar putea fi utilizate pentru a dezvolta o estimare generală corectă”, există limite privind ceea ce se poate face, date fiind circumstanțele.

[50] http://www.taylorwessing.com/ipindex

[51] http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics

[52] http://ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement/observatory/index_en.htm

[53] http://ec.europa.eu/trade/creating-opportunities/trade-topics/intellectual-property/enforcement/

[54] Regulamentul (UE) Nr. 608/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului, JO L181/15, 29.6.2013.

[55] Directiva 2004/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală, JO L157/45, 30.4.2004.

[56] Tratatul OMPI privind dreptul de autor, Tratatul OMPI privind interpretările, execuțiile și fonogramele

[57] Tratatul de la Marrakesh pentru facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate

[58] Tratatul de la Beijing privind interpretările și execuțiile audiovizuale

[59] Adică negocierea privind stabilirea unui sistem multilateral de notificare și înregistrare a indicațiilor geografice pentru vinuri și spirtoase și probleme legate de extinderea indicațiilor geografice prevăzute la articolul 23 din TRIPS la alte produse decât vinuri și spirtoase.

[60] Organisation Africaine de la Propriété Intellectuelle (OAPI), African Regional Intellectual Property Organization (ARIPO)

[61] http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=328

[62] http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers

[63] De exemplu, biroului de asistență pentru IMM-uri privind DPI în China — http://www.china-iprhelpdesk.eu

[64] Birourile de asistență cooperează cu organizațiile locale și oferă următoarele servicii: consiliere de către experți personalizată de primă linie, materiale de training generale și personalizate, ateliere de training specializate, legături cu experți externi și cu administrațiile guvernamentale din regiunile-țintă, evenimente de socializare de afaceri și de conștientizare.

[65] A se vedea COSME (Programul UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii ), http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/cosme/index_en.htm

[66] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/documents/internationalisation/

[67] A se vedea Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2013)30, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2013/march/tradoc_150789.pdf