ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.33

Există multe discuții cu privire la cine poate fi tras la răspundere dacă un sistem IA provoacă daune, cu atât mai mult în condițiile în care sistemul IA are capacitatea de autoînvățare și își continuă învățarea după punerea sa în funcțiune. Parlamentul European a prezentat o serie de recomandări pentru legislația civilă cu privire la robotică, cu propunerea de a acorda roboților o așa-numită e-personalitate, astfel ca aceștia să poată fi trași la răspundere în materie civilă pentru daunele pe care le-ar putea provoca. CESE se declară împotriva introducerii oricărei forme de statut juridic pentru roboți sau sistemele de IA, întrucât acest demers induce un risc inacceptabil de hazard moral. Legislația în materie de răspundere civilă are un efect preventiv de corectare a comportamentului, care poate dispărea odată ce riscul răspunderii nu îi mai revine fabricantului, întrucât acesta a fost redirecționat către robot (sau către sistemul IA). În plus, există riscul de utilizare improprie și abuzivă a unui asemenea statut juridic. Comparația cu răspunderea limitată a societăților este eronată în acest caz, întrucât în acea situație responsabilul ultim este întotdeauna o persoană fizică. În acest sens, trebuie analizat în ce măsură legislația și reglementările, precum și jurisprudența actuală națională și europeană din domeniul răspunderii (pentru produs și risc) și al culpei proprii oferă suficiente răspunsuri la această întrebare și dacă nu, care sunt soluțiile juridice oferite.
3.2.4.

În avizul său privind „O mobilitate mai echitabilă a forței de muncă în cadrul UE” (12), CESE a solicitat Comisiei să abordeze practicile neloiale care duc la dumping social. Această problemă devine tot mai urgentă, având în vedere faptul că exemple concrete din statele membre arată că riscul de dumping social și salarial crește vertiginos în context transfrontalier. Controalele efectuate de BUAK (13) în Austria au arătat că, dintre cele 7 238 de întreprinderi inspectate în 2015, 38 au fost suspectate că își plătesc angajații sub limita acceptabilă stabilită de legea privind combaterea dumpingului salarial și social. Aceasta înseamnă că 0,53 % dintre întreprinderi au fost suspectate că își plătesc angajații sub limita acceptabilă. În aceeași perioadă, s-au efectuat controale la 1 481 de întreprinderi care își desfășoară activitatea în Austria, dar care au sediul în alte state membre ale UE. Dintre aceste întreprinderi, 398 au fost suspectate că își plătesc salariații sub limita acceptabilă, practicând astfel dumpingul salarial. Această cifră este echivalentă cu 26,87 %.
3.1.

Cea mai mare provocare a punerii în aplicare a Agendei 2030 este eradicarea sărăciei sub toate formele ei, inclusiv a sărăciei extreme, aceasta constituind și un principiu transversal esențial și o valoare consacrată în tratatele Uniunii Europene, fiind o condiție obligatorie pentru realizarea dezvoltării durabile (obiectivul 1). UE are o prezență puternică la nivel mondial și, prin urmare, a devenit de fapt un actor important, cu o influență semnificativă asupra creșterii economice și a politicilor de dezvoltare la nivel mondial. Așadar, Uniunea are oportunitatea unică de a-și direcționa politicile și programele externe către punerea în aplicare a Agendei 2030 la nivel mondial, asigurându-se că cei trei piloni ai acesteia sunt integrați în mod echilibrat în toate instrumentele sale de acțiune externă. Având în vedere caracterul universal și indivizibil al Agendei 2030, UE ar trebui să țină seama de faptul că va fi verificată cu atenție, în primul rând cu privire la modul în care reușește să abordeze această provocare.
3.2.

Dreptul internațional impune ca fiecare navă comercială să fie înregistrată într-o țară. UNCTAD (Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare) a raportat că aproape 73 % din flota mondială de transport maritim este înregistrată sau își are pavilionul într-o altă țară decât cea în care este înregistrat proprietarul efectiv al navei. Printre motivele de alegere a pavilionului altei țări se numără evaziunea fiscală, posibilitatea de a evita legislația muncii și de mediu de la nivel național și de a angaja echipaje din țări cu salarii mai mici. Multe dintre aceste registre deschise sunt numite pavilioane de complezență (FOC – „Flag of Convenience”) sau pavilioane de neconformitate (FONC – „Flag of Non-Compliance”). Acestea sunt pavilioanele unor țări deficitare în ce privește aplicarea dreptului internațional. Aproximativ 40 % din totalul navelor scoase din uz eșuate în mod deliberat în Asia de Sud au fost importate sub FOC sau FONC, cum ar fi pavilionul Federației Saint Kitts și Nevis, al Uniunii Comorelor și al Tuvalu. Aceste pavilioane „de scoatere din uz” sunt foarte puțin utilizate în perioada cât navele sunt operaționale și oferă reduceri speciale pentru ultimele curse, precum și o înregistrare ușoară și rapidă, pe termen scurt, fără cerințe legate de naționalitate.
4.6.7.

CESE reiterează că obiectivul activității platformei REFIT este ex post . Platforma are sarcina de a examina recomandările făcute prin intermediul site-ului web Lighten the Load și de a elabora recomandări privind modul de simplificare a legislației UE deja existente. Platforma nu ar trebui să fie utilizată pentru a propune o nouă legislație.
New trends in the shipbuilding and marine supply industries

CESE a luat act de constatările raportului ( 1 ) și invită Comisia Europeană să coopereze cu SEA Europe și IndustriALL și cu alte părți interesate, pentru a pune în aplicare recomandările formulate în acest raport.
2.3.

Afișarea activităților culturale existente și desprinderea de învățăminte din proiectele de succes au o valoare reală, însă festivitățile din 2018 ar trebui să includă și evenimente culturale noi, inovatoare, care să se bazeze pe experiențele anterioare și care să transfere patrimoniul cultural către noile generații într-un mod contemporan, oferind noi oportunități pentru zonele rurale. Europa creativă are două proiecte rurale, „ Roots and Roads ” („Rădăcini și drumuri”) și „ Food is Culture ” („Hrana înseamnă cultură”), care, în cazul în care vor avea succes, ar putea contribui la învățare și dezvoltare.
3.5.

rata de acoperire . Rata de acoperire este exprimată în raport cu o anumită durată a șomajului (de exemplu, proporția șomerilor care beneficiază de o anumită prestație după un an de șomaj). Și din acest punct de vedere există diferențe mari între statele membre. În medie, ponderea șomerilor de scurtă durată (persoane aflate în șomaj de mai puțin de un an) care beneficiază de ajutor de șomaj reprezintă doar o treime din totalul șomerilor. Germania are cea mai mare rată de acoperire, cu aproximativ 63 %. În schimb, ratele de acoperire se situează mult sub 15 % în Malta, Croația, Polonia, România și Bulgaria Numărul șomerilor care primesc prestații din asigurări raportat la numărul total de șomeri este exprimat prin. Rata de acoperire este exprimată în raport cu o anumită durată a șomajului (de exemplu, proporția șomerilor care beneficiază de o anumită prestație după un an de șomaj). Și din acest punct de vedere existăîntre statele membre. În medie, ponderea șomerilor de scurtă durată (persoane aflate în șomaj de mai puțin de un an) care beneficiază de ajutor de șomaj reprezintă doar o treime din totalul șomerilor. Germania are cea mai mare rată de acoperire, cu aproximativ 63 %. În schimb, ratele de acoperire se situează mult sub 15 % în Malta, Croația, Polonia, România și Bulgaria ( 20 )
CESE a subliniat în avizele sale anterioare ( 10 ) efectul pe care îl au digitalizarea, robotizarea, noile modele economice precum Industria 4.0, economia circulară și economia colaborativă asupra noilor cerințe în materie de competențe. De asemenea, CESE și-a exprimat opinia cu privire la necesitatea ca, în domeniul educației și al dezvoltării competențelor, să fie introduse mai multe soluții inovatoare, având în vedere că Europa are nevoie de o adevărată schimbare de paradigmă sub aspectul obiectivelor și al modului în care funcționează sectorul educației, și de o altă înțelegere a locului și rolului acestuia în societate ( 11 ) . Conform estimărilor Cedefop ( 12 ) , competențele existente ale forței de muncă a UE sunt cu aproximativ o cincime sub nivelul necesar pentru ca lucrătorii să își desfășoare activitatea la cel mai înalt nivel de productivitate. Astfel, sunt necesare acțiuni concertate, pentru a stimula și mai mult educația adulților în Europa.
Dezbaterea referitoare la adoptarea unui venit minim la nivel european are loc în contextul unei crize sociale care, în pofida unei anumite redresări economice, persistă și induce o excluziune masivă. Conform ultimelor cifre ale Eurostat, „112,9 milioane de persoane, adică 22,5 % din populație, erau amenințate în Uniunea Europeană (UE) de sărăcie sau de excluziune socială. Aceasta înseamnă că aceste persoane se aflau în cel puțin una din următoarele trei situații: amenințate de sărăcie după transferurile sociale (sărăcie monetară), în situație de lipsuri materiale severe sau trăind în gospodării cu intensitate foarte scăzută a muncii. După trei ani consecutivi de agravare, între 2009 și 2012, când a atins aproape 25 %, procentul persoanelor amenințate de sărăcie sau de excluziune socială în UE a scăzut în mod constant, pentru a ajunge la 22,5 % anul trecut, cu alte cuvinte cu 1,2 % sub nivelul de referință din 2008 și cu 1 % sub nivelul din 2016 ( 4 )
3.1.

CESE se angajează ferm în favoarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, stabilită de Națiunile Unite, și a Acordului de la Paris. Cu toate acestea, traiectoria pe care ne aflăm va permite, în cel mai bun caz, o limitare a creșterii temperaturii la 3 o C sau mai mult, depășind considerabil nivelul stabilit prin acordul de la Paris. Tranziția către durabilitate va impune eforturi semnificative și investiții importante. În privința atenuării schimbărilor climatice pentru perioada 2015-2050, totalul investițiilor energetice în modalități de limitare a încălzirii la 1,5 o C atinge o medie anuală estimată la aproximativ 900 de miliarde USD, în conformitate cu raportul special al IPCC referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 o C peste nivelurile preindustriale.
Promovarea rețelelor de consum locale, a prosumatorilor și a practicilor de autofabricare sau autoproducție ( make / do it yourself) .
6.1.2.

O fermă produce multe tipuri de date, care pot fi clasificate în diferite categorii, cum ar fi date agronomice, date financiare, date privind conformitatea, date meteorologice, date privind mediul, date referitoare la utilaje, date cu privire la personal etc. Aceste seturi de date provin dintr-o gamă largă de surse tot mai eficiente și mai rentabile, cum ar fi utilajele, dronele, sistemele GPS, senzorii telecomandați, sateliții, telefoanele inteligente și altele, și sunt completate de furnizorii de servicii, organismele consultative, autorități publice etc. În plus, alți parteneri din lanțul valoric, cum ar fi întreprinderile de prelucrare, și comercianții cu amănuntul, supermarketurile și hipermarketurile, precum și agențiile de publicitate colectează cantități enorme de date cu privire la piețele pe care agricultorii își vând produsele.
Temei juridic Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Rule 32(2) of the Rules of Procedure Aviz din proprie inițiativă
6.3.

Politica comercială a UE a consolidat rolul societății civile atât în faza de negociere, cât și în cea de punere în aplicare, grație contribuțiilor grupurilor consultative interne. CESE sprijină profesionalizarea tuturor organizațiilor care le permit cetățenilor să aibă un cuvânt de spus în ceea ce privește stabilirea conținutului acordurilor comerciale și un control sporit asupra modului în care partenerii comerciali respectă angajamentele și standardele „calitative” ( 26 ) — Întrucât UE este liderul global în domeniul sustenabilității, politica sa comercială trebuie să reflecte valorile interne ale acesteia și să fie conformă cu ele, așa cum se întâmplă cu diplomația și politica sa de vecinătate. UE ar trebui să își poată menține competitivitatea și să își gestioneze alianțele cu partenerii-cheie, fără să renunțe la a menține, consolida și îmbunătăți modelul de standarde ridicate în domeniul ecologic și social. — CESE solicită în special o agendă ambițioasă pentru politica comercială la toate cele trei niveluri, unilateral, bilateral și multilateral – o politică ce va crea creștere economică și locuri de muncă în UE, promovând o politică comercială bazată pe norme la nivel global. — La nivel unilateral, UE ar trebui să modernizeze și să îmbunătățească sistemul generalizat de preferințe tarifare (SGP) și inițiativa „totul în afară de arme” (EBA) pentru a încuraja dezvoltarea țărilor cel mai puțin dezvoltate și a țărilor în curs de dezvoltare. — La nivel bilateral, UE ar trebui să deschidă în continuare piețe noi și să își sporească oportunitățile de afaceri, precum și satisfacția consumatorilor, în colaborare cu mai mulți parteneri, asigurând standarde sociale și ecologice ridicate în agricultură, industrie și servicii. — La nivel multilateral, UE ar trebui să joace un rol fruntaș în reforma OMC, pentru a evita paralizarea organului de apel în cadrul sistemului de soluționare a litigiilor. CESE a adoptat recent un set de propuneri ambițioase și orientate către viitor pentru această reformă pe termen scurt și mediu (27). Scopul este de a asigura că OMC, unicul gardian al comerțului internațional, are o contribuție fundamentală la atingerea ODD-urilor, asigură consecvența între normele comerciale și standardele internaționale în domeniul muncii și facilitează îndeplinirea angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris. — Deschiderea față de comerț implică existența unor instrumente eficace de apărare comercială și a unui mecanism operațional de verificare a investițiilor străine directe în sectoare strategice ale UE. Se are în vedere, desigur, protecția UE și a consumatorilor, lucrătorilor și întreprinderilor sale împotriva practicilor comerciale neloiale și agresive. — Este esențială aprofundarea cooperării la nivel internațional cu toate organizațiile relevante (OCDE, UNECE, OIM, OMC etc.), pentru a aborda într-o manieră eficientă provocările globale, inclusiv schimbările climatice, sărăcia, frauda, evaziunea fiscală și atacurile cibernetice.
3.8.

Dezvoltarea serviciilor publice și private legate de BC permite accesul la efectele pozitive enorme ale transformării digitale a economiei UE și a societății în ansamblu. În prezent sunt în curs de elaborare patru cazuri de utilizare blockchain (EBSI). Acestea sunt: actele notariale și autentificarea, diplomele, identitatea autonomă europeană, impozitarea și schimbul de date fiabile. La nivelul statelor membre, beneficiile economice se obțin din accesul direct la piețe, cu costuri intermediare zero sau minime, care transferă valoare economică netă către consumatori. Acest lucru poate fi îmbunătățit cu ajutorul nivelurilor ridicate de siguranță și de securitate pentru consumatori obținute prin trasabilitatea cu ajutorul tehnologiei BC și prin co-crearea participativă de bunuri și servicii. În plus, sistemele de vot bazate pe BC pot face ca înregistrarea și identificarea alegătorilor să devină sigure, oferind un sistem de vot robust și verificabil. legate de BC permite accesul la efectele pozitive enorme ale transformării digitale a economiei UE și a societății în ansamblu. În prezent sunt în curs de elaborare patru cazuri de utilizare ( 12 ) în cadrul infrastructurii europene de servicii bazate pe tehnologia(EBSI). Acestea sunt: actele notariale și autentificarea, diplomele, identitatea autonomă europeană, impozitarea și schimbul de date fiabile. La nivelul statelor membre, beneficiile economice se obțin din accesul direct la piețe, cu costuri intermediare zero sau minime, care transferă valoare economică netă către consumatori. Acest lucru poate fi îmbunătățit cu ajutorul nivelurilor ridicate de siguranță și de securitate pentru consumatori obținute prin trasabilitatea cu ajutorul tehnologiei BC și prin co-crearea participativă de bunuri și servicii. În plus, sistemele de vot bazate pe BC pot face ca înregistrarea și identificarea alegătorilor să devină sigure, oferind un sistem de vot robust și verificabil.
inter pares

Stand Up for the Social Pillar
2.7.

La 9 aprilie 2020, Comisia Europeană a anunțat un pachet amplu de instrumente menite să atenueze efectele grave ale crizei provocate de pandemia de COVID-19 în UE, în valoare de 540 de miliarde EUR. Acesta include un nou instrument de sprijin în contextul crizei provocate de pandemie prin intermediul MES, în valoare de până la 240 de miliarde EUR, care vizează sprijinirea statelor membre ale zonei euro pentru finanțarea națională a costurilor directe și indirecte cu asistența medicală, vindecarea și prevenția legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, însă fără a depăși 2 % din PIB-ul fiecărei țări pe 2019. Pachetul include, totodată, împrumuturi temporare în valoare de 100 de miliarde EUR pentru finanțarea regimurilor naționale de lucru cu program redus și a altor măsuri similare, cu scopul de a proteja locurile de muncă din statele membre ale UE în cadrul inițiativei SURE, cu acordarea unor garanții de către statele membre. În plus, Banca Europeană de Investiții (BEI) va furniza sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor din întreaga Europă, în special IMM-urilor, în valoare de până la 200 de miliarde EUR. Totodată, la 27 aprilie 2020, Consiliul European a fost de acord, în principiu, cu instituirea unui fond de redresare pentru UE, în valoare de cel puțin 1 000 de miliarde EUR, și a solicitat Comisiei elaborarea unei propuneri privind dezvoltarea și utilizarea unui astfel de fond.
3.1.4.

plenary guardianship ) sau sub curatelă ( partial guardianship ). Pe parcursul celor două luni care s-au scurs între publicarea raportului din martie și alegerile pentru PE din luna mai, au fost hotărâte modificări legislative în Germania ( 3 ) și în Franța ( 4 ) , care le-au permis să voteze unor persoane care fuseseră private de acest drept. În ciuda acestui fapt, în temeiul legislațiilor naționale din 14 state membre, aproximativ 400 000 de cetățeni ai UE nu au posibilitatea să voteze în cadrul alegerilor pentru PE din cauza unor dizabilități intelectuale sau probleme de sănătate mintală, de obicei ca urmare a deciziei plasării lor sub tutelă plenară () sau sub curatelă ().
5.8.

În plus, CESE are convingerea că în Balcanii de Vest există un potențial considerabil de eficiență energetică . Reabilitarea stocului de locuințe, care include clădiri publice și private, precum și activitățile industriale și de altă natură vor genera economii semnificative de energie și costuri, oferind totodată soluții pentru problema sărăciei energetice. Economisirea energiei constituie, de asemenea, o parte importantă din modelul economic și social bazat pe „energia locală”, întrucât recuperarea de căldură în scopuri industriale și/sau rezidențiale își are utilitatea la nivel local sau regional. Pierderile din sistemul de distribuție sunt, de asemenea, mari în majoritatea țărilor din regiune și se impun investiții semnificative. Așadar, acesta este un alt domeniu în care fondurile UE și cele internaționale ar putea fi esențiale pentru dezvoltarea unui sistem local de producție și consum de energie eficient și cu impact scăzut. Având în vedere mijloacele limitate ale țărilor din regiune, astfel de fonduri vor fi necesare date fiind intensitatea capitalului inițial pentru investiții și perioada de amortizare relativ lungă. Tehnologiile europene sunt mature din punct de vedere tehnic și economic și, prin urmare, sunt adecvate pentru regiune. CESE solicită UE și organismelor de finanțare relevante să își consolideze angajamentul pentru elaborarea de proiecte de eficiență energetică la nivel local și regional.
2.3.2.1.

În schimb, există o tendință de diferențiere a ETS-urilor mai ales sub aspectul caracteristicilor specifice proiectării: — acoperire sectorială: acoperirea sectorială exactă diferă la nivelul ETS-urilor. Unele ETS-uri, de exemplu, acoperă doar sectorul energiei electrice, în vreme ce altele se extind dincolo de energie electrică și industrie pentru a acoperi și alte sectoare precum gestionarea deșeurilor, transporturile, aviația internă, clădirile și silvicultura; — dispoziții privind stabilitatea pieței: mai multe ETS-uri conțin dispoziții privind stabilitatea pieței care pot lua forma unor praguri și plafoane de preț, precum și a unor rezerve de certificate; — dispoziții privind flexibilitatea: disponibilitatea și normele aplicabile dispozițiilor privind flexibilitatea, cum ar fi serviciile bancare, împrumuturile și utilizarea de credite internaționale, diferă la nivelul ETS-urilor; — prețul carbonului: în cadrul unui ETS, prețul carbonului nu este stabilit (cu excepția reglementărilor specifice privind prețurile, cum ar fi impunerea de praguri și plafoane), ci este determinat de echilibrul și dinamica pieței. Prin urmare, prețurile în cadrul diferitelor ETS variază de la câțiva euro la peste 30 euro/tonă; — scăderea plafonului: rata de scădere a plafonului de la an la an diferă de la un sistem la altul și reflectă nivelul de ambiție al obiectivului de reducere a emisiilor pe termen lung al țării; — norme privind relocarea emisiilor de dioxid de carbon și competitivitatea: normele specifice privind relocarea emisiilor de dioxid de carbon și sectoarele care intră sub incidența acestor norme diferă printre ETS-uri; — utilizarea veniturilor: veniturile provenite din licitarea certificatelor pot fi utilizate în diferite moduri. În unele sisteme, acestea sunt utilizate în scopuri specifice, cum ar fi sprijinirea cercetării și dezvoltării, compensarea entităților acoperite etc., în timp ce în alte sisteme ele se varsă în bugetul general public. În UE, statele membre ar trebui să utilizeze cel puțin 50 % din veniturile din licitare în scopuri legate de climă și energie.
4.7.

La nivelul ONU, Grupul major pentru copii și tineret ( the Major Group for Children and Youth – UN MGCY) este un mecanismul autoorganizat, formal, oficial și autorizat de Adunarea Generală a ONU, prin care tinerii pot să se implice în mod semnificativ în activitatea ONU. UN MCGY are structuri de lucru și coordonare responsabile pentru diferite aspecte ale activității sale, precum și mai multe posturi delegate în mod oficial.
3.6.

Promovarea colaborării industriale. Bugetele uriașe pentru C&D (în prezent, 60 de miliarde EUR pe an) care sunt investite în prezent în dezvoltarea mobilității decarbonizate, conectate, automatizate și partajate necesită colaborare industrială și parteneriate public-privat. În acest sens, dezvoltarea parteneriatelor pentru inovare în cadrul clusterului 5 (climă, energie, mobilitate) al programului Orizont Europa (hidrogen curat, baterii, mobilitate conectată și automatizată, transport rutier cu emisii zero, stimularea tranziției urbane) merită un sprijin deplin. În plus, alianțele industriale sub auspiciile Comisiei Europene (precum cele pentru baterii, hidrogen, materii prime și cea anunțată pentru lanțul valoric al combustibililor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon) oferă o platformă amplă și deschisă pentru stabilirea unor foi de parcurs strategice și coordonarea C&D, pentru investiții și pentru introducerea pe piață a noilor inovații. În cele din urmă, punerea în comun a resurselor publice și private în cadrul proiectelor importante de interes european comun va consolida în mod clar lanțul european de aprovizionare al autovehiculelor, va reduce dependențele strategice și va stimula dubla tranziție, verde și digitală. Trebuie avute în vedere noi proiecte importante de interes european comun: autoturisme conectate și automatizate, economia circulară, integrarea sistemelor energetice, furnizarea de materii prime, economia datelor, semiconductorii.