COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 29.6.2022 COM(2022) 317 final RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR privind Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022













Cuprins 1. INTRODUCERE 2. CONTEXTUL 3. EVALUAREA PLANULUI DE LUCRU: domenii prioritare 3.1. Prioritatea A: Durabilitatea patrimoniului cultural 3.2. Prioritatea B: Coeziunea și bunăstarea 3.3. Prioritatea C: Un ecosistem care să susțină artiștii, profesioniștii din domeniul cultural și creativ și conținutul european 3.4. Prioritatea D: Egalitatea de gen 3.5. Prioritatea E: Relațiile culturale internaționale 3.6. Prioritatea F: Cultura ca motor al dezvoltării durabile 3.7. Statisticile culturale 3.8. Digitalizarea 4. EVALUAREA PLANULUI DE LUCRU: metode de lucru 4.1. Metoda deschisă de coordonare (MDC) 4.2. Diseminarea și comunicarea rezultatelor planului de lucru 4.3. Părțile interesate din domeniul culturii 5. EVALUAREA PLANULUI DE LUCRU: rezultate în materie de politici 6. CONCLUZII: reflecții asupra unui cadru îmbunătățit și a unor noi priorități RAPORT AL COMISIEI

PRIVIND PLANUL DE LUCRU ÎN DOMENIUL CULTURII

PENTRU PERIOADA 2019-2022 1.INTRODUCERE În concluziile sale cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022, Consiliul a invitat Comisia „să adopte (…) un raport final privind punerea în aplicare a acestuia, pe baza contribuțiilor scrise voluntare din partea statelor membre, până în iunie 2022. Pe baza raportului respectiv, Președinția Consiliului poate examina posibilitatea de a propune un nou plan de lucru în domeniul culturii pentru perioada ulterioară”. Prezentul raport prezintă rezultatele obținute în punerea în aplicare a planului de lucru începând din ianuarie 2019, în ceea ce privește prioritățile, metodele de lucru și acțiunile, definite în contextul pandemiei de COVID-19 și al procesului de redresare în urma acesteia. Raportul explorează, de asemenea, modalitățile de consolidare a capacităților de elaborare a politicilor și a cooperării în domeniul culturii la nivelul UE și prezintă câteva sugestii privind prioritățile de abordat în cadrul unui nou plan de lucru după 2022. Pentru elaborarea prezentului raport, Comisia a efectuat un sondaj cu scopul de a colecta opiniile statelor membre cu privire la relevanța și punerea în aplicare a Planului de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (a se vedea anexa). Evaluarea Comisiei se bazează, de asemenea, pe propria activitate și pe schimburile periodice cu alte instituții ale UE, precum și pe dialogul cu sectoarele culturale și creative desfășurat în cadrul diferitelor foruri. Prezentul document se axează pe activitățile derulate în cadrul planului de lucru pentru perioada 2019-2022 și nu include o analiză exhaustivă a tuturor măsurilor de politică culturală adoptate la nivel european în perioada amintită. 2.CONTEXTUL În ultimii ani, măsurile de politică ale UE în domeniul culturii s-au bazat pe Agenda europeană pentru cultură a Comisiei, pe Cadrul de acțiune european pentru patrimoniul cultural , care are la bază rezultatele Anului european al patrimoniului cultural 2018, pe Comunicarea comună „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale” și pe planurile de lucru multianuale ale Consiliului în domeniul culturii . De la începutul anului 2020, impactul devastator al pandemiei de COVID-19 asupra culturii a amplificat provocările cu care se confruntă sectoarele culturale și creative, în special condițiile de viață și de muncă ale artiștilor și profesioniștilor din domeniul culturii, precum și generarea de venituri pentru arte și cultură. Autoritățile publice s-au concentrat în principal pe atenuarea impactului crizei și pe sprijinirea redresării acestor sectoare. Au fost luate măsuri specifice la nivel național și la nivelul UE . În cadrul cooperării lor în domeniul culturii, statele membre și Comisia au monitorizat periodic sprijinul acordat, un proces util coordonat de țara care deține președinția Consiliului UE. De asemenea, Comisia a lansat platforma Creatives Unite pentru a culege informații referitoare la sectoarele culturale și creative din UE ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19. În urma apelurilor lansate de sectoarele culturale și creative pentru adoptarea unor măsuri mai coordonate la nivelul UE, Comisia a elaborat, în iunie 2021, orientări ale UE privind reluarea în siguranță a activităților culturale în sectoarele culturale și creative . Unul dintre ecosistemele industriale identificate în strategia industrială europeană și versiunea actualizată a acesteia este reprezentat de industriile culturale și creative. Această abordare este esențială pentru redresarea favorabilă incluziunii și durabilă a sectoarelor și contribuie la accelerarea dublei tranziții a economiei UE în ansamblu, având în vedere importanța sa pentru alte ecosisteme (de exemplu, pentru ecosistemul turismului). Pentru a deschide calea de ieșire din criză, a fost instituit Mecanismul de redresare și reziliență , care a intrat în vigoare în februarie 2021. Sectoarele și industriile culturale și creative beneficiază în mare măsură de sprijin din partea Mecanismului de redresare și reziliență atât prin măsuri directe prevăzute în planurile naționale de redresare și reziliență, cât și indirect prin măsuri transversale. Comisia a cartografiat aceste investiții și reforme planificate și a publicat o fișă tematică privind industriile culturale și creative referitoare la tabloul de bord privind redresarea și reziliența. În plus, mai multe programe și fonduri ale UE din cadrul financiar multianual 2021-2027 au fost adaptate pentru a oferi un sprijin mai bine direcționat sectoarelor culturale și creative în contextul redresării, inclusiv un buget majorat pentru programul „Europa creativă” și clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii” din cadrul programului Orizont Europa . În noiembrie 2021, Comisia a lansat, de asemenea, CulturEU, primul ghid interactiv privind finanțarea UE pentru cultură . În ceea ce privește evoluțiile instituționale la nivelul UE, actualul plan de lucru în domeniul culturii a început aproape în paralel cu acordul Consiliului European privind „O nouă agendă strategică 2019-2024” și cu noul mandat al Comisiei în decembrie 2019, care a stabilit șase obiective de politică generale. Elaborarea politicilor și acțiunile în domeniul culturii în general au continuat să se axeze pe obiectivele tranziției verzi și digitale și să le îndeplinească pe acestea și au contribuit la promovarea modului nostru de viață european. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a reconfirmat relevanța acestor priorități generale și a accelerat tendințele existente în domeniul culturii, de exemplu transformarea digitală, precum și atenția acordată schimbărilor climatice și degradării mediului. Aceasta a evidențiat rolul inestimabil al culturii pentru bunăstarea oamenilor și pentru îmbunătățirea coeziunii și transformării sociale . În acest nou context au fost lansate și alte inițiative majore ale UE. Acestea fie se bazează în mod substanțial pe cultură, fie modelează procesul de elaborare a politicilor în domeniul culturii, precum noul Bauhaus european , Anul european al tineretului 2022 sau Agenda pentru competențe în Europa. În contextul mondial, vizibilitatea și recunoașterea culturii ca domeniu de politică au crescut în ciuda crizei provocate de pandemia de COVID-19 și chiar datorită acesteia. În Declarația de la Roma (octombrie 2021) , liderii G20 au amintit pentru prima dată valoarea intrinsecă a culturii și rolul acesteia în dezvoltarea durabilă, precum și în creșterea rezilienței și stimularea regenerării economiilor și a societăților. În plus, Rezoluția ONU din decembrie 2021 privind cultura și dezvoltarea durabilă a reconfirmat rolul culturii ca o condiție prealabilă pentru îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU și ca pârghie pentru punerea lor în aplicare. Procesul de pregătire a evenimentului Mondiacult 2022, conferința mondială UNESCO privind politicile culturale și dezvoltarea durabilă, care va avea loc în septembrie 2022 în Mexic, contribuie la menținerea dinamicii în acest domeniu. Începând din februarie 2022, agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei și a poporului ucrainean a devenit, de asemenea, un motiv serios de îngrijorare pentru cooperarea în materie de politici în domeniul culturii. Invazia rusă pune în pericol viața artiștilor și a profesioniștilor din domeniul culturii din Ucraina, afectând, de asemenea, în mod semnificativ patrimoniul și expresiile culturale bogate și diverse ale țării, fapt care necesită un răspuns unitar și coordonat din partea UE. În cadrul reuniunii de la Angers din 7-8 martie 2022, miniștrii europeni ai culturii și mass-mediei au emis o declarație în care își exprimă solidaritatea și angajamentul ferm de a ajuta Ucraina să depășească aceste provocări. Comisia și-a mobilizat instrumentele pentru a sprijini artiștii și profesioniștii din domeniul cultural din Ucraina care își părăsesc țara, precum și organizațiile culturale din țările care primesc refugiați ucraineni, dar și pentru a sprijini protejarea patrimoniului cultural, de exemplu prin programul „Europa creativă” sau prin mecanismul de protecție civilă al UE (a se vedea platforma „Creatives Unite”). 3.EVALUAREA PLANULUI DE LUCRU: domenii prioritare Începând din 2002, statele membre ale UE și-au definit prioritățile pentru cooperarea în materie de politică culturală în cadrul planurilor de lucru multianuale adoptate prin concluzii ale Consiliului. Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2019-2022 (astfel cum a fost modificat în mai 2020) a reprezentat un instrument strategic esențial pentru orientarea cooperării în materie de politici la nivelul UE. Acesta definește 6 domenii prioritare de acțiune și 18 teme cu acțiunile corespunzătoare pentru statele membre, Comisie și președinția Consiliului UE, începând din 2019. Rezultatele sondajului realizat de Comisie indică faptul că statele membre consideră că „durabilitatea patrimoniului cultural”, „cultura ca motor al dezvoltării durabile” și „un ecosistem care să susțină artiștii, profesioniștii din domeniul cultural și creativ și conținutul european” sunt cele mai relevante priorități pentru elaborarea politicilor la nivelul UE. La nivel național, a fost evidențiată și prioritatea „coeziunea și bunăstarea”. Statele membre sunt de acord că statisticile culturale reprezintă o prioritate transversală cheie. În general, toate acțiunile din cadrul planului de lucru au fost întreprinse conform planificării. Obținerea unui număr atât mare de rezultate estimate într-un interval scurt de timp și în contextul pandemiei de COVID-19 reprezintă o realizare remarcabilă. În câteva situații, a fost nevoie de adaptarea formatelor de lucru sau a termenelor pentru a reduce la minimum impactul asupra rezultatelor. Asigurarea unei legături permanente între diferitele rezultate în cadrul unei agende recurente [când, de exemplu, un studiu al UE este urmat de un grup MDC (metoda deschisă de coordonare) și de concluzii ulterioare ale Consiliului] a necesitat eforturi suplimentare de coordonare, dar s-a dovedit benefică pentru elaborarea politicilor într-un mod coerent la nivelul UE. Temele convenite în 2019 în timpul președinției austriece s-au dovedit a fi extrem de adecvate și au rămas relevante pe toată durata planului de lucru, opinie împărtășită de statele membre. Următoarele secțiuni descriu punerea în aplicare a planului de lucru pentru fiecare prioritate, oferind o evaluare a activității și a rezultatelor în raport cu fiecare dintre cele 18 teme. 3.1.Prioritatea A: Durabilitatea patrimoniului cultural

Guvernanța participativă a patrimoniului cultural În 2019 a fost demarat un proiect de învățare inter pares intitulat „Patrimoniul cultural în acțiune”. Conceput de Comisie și finanțat prin programul „Europa creativă”, acest proiect este gestionat de un consorțiu (Eurocities, KEA European Affairs, Rețeaua de cercetare și inovare a regiunilor europene, Europa Nostra și Consiliul Arhitecților din Europa). Este una dintre moștenirile lăsate de Anul european al patrimoniului cultural 2018, inclus în Cadrul de acțiune european pentru patrimoniul cultural. În cadrul acestui proiect, peste 100 de responsabili de elaborarea politicilor la nivel local și regional fac schimb de cunoștințe privind patrimoniul cultural. Proiectul se axează pe guvernanța participativă, reutilizarea adaptivă și principiile de calitate pentru intervențiile în domeniul patrimoniului cultural. În noiembrie 2020, consorțiul a publicat 32 de practici inovatoare . Schimbul de cunoștințe și de experiențe va continua în a doua etapă a proiectului, până în ianuarie 2023, axându-se pe trei teme interconectate: 1) redresarea și reziliența prin patrimoniul cultural în lumea de după pandemie; 2) un patrimoniu cultural mai durabil pentru abordarea crizei climatice; 3) guvernanță și finanțare: roluri noi pentru autoritățile locale și regionale. Proiectul este foarte apreciat de responsabilii de elaborarea politicilor locali și regionali participanți la proiect. Legat de această temă, președinția croată a organizat o conferință în februarie 2020 la Dubrovnik, intitulată „Fostering European cooperation for cultural heritage at risk” (Promovarea cooperării europene în ceea ce privește patrimoniul cultural aflat în pericol). Concluziile conexe ale Consiliului privind gestionarea riscurilor în domeniul patrimoniului cultural au fost adoptate în mai 2020. Adaptarea patrimoniului cultural la schimbările climatice Grupul MDC privind „Consolidarea rezilienței patrimoniului cultural la schimbările climatice” a fost prezidat de Germania. Raportul, însoțit de recomandări, va fi finalizat până în iulie 2022. Principalele obiective au fost identificarea și schimbul de bune practici și de măsuri inovatoare pentru protejarea patrimoniului cultural, atât material, cât și imaterial, în legătură cu schimbările climatice. Acest lucru include analizarea contribuției pe care patrimoniul cultural o poate aduce la atenuarea și combaterea schimbărilor climatice, în concordanță cu obiectivele Pactului verde european. Activitatea grupului s-a axat pe examinarea amenințărilor și a impacturilor actuale și emergente, pe discutarea măsurilor adecvate de adaptare și de atenuare disponibile, precum și pe consolidarea rezilienței bunurilor de patrimoniu cultural într-un mediu în schimbare, evitând, în același timp, adaptarea eronată. În ciuda caracterului urgent, această temă este încă într-o fază incipientă. Raportul final și recomandările acestui grup reprezintă o contribuție valoroasă la dezbaterea atât de necesară pe această temă și la planificarea măsurilor legate de schimbările climatice în domeniul patrimoniului cultural la nivel european și național. Principii de calitate pentru intervențiile finanțate de UE care pot avea un impact asupra patrimoniului cultural În 2019, în urma Anului European al Patrimoniului Cultural, Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor a publicat documentul privind principiile europene de calitate. Președinția română a organizat la Sighișoara, în aprilie 2019, conferința „Quality principles for cultural heritage” (Principii de calitate pentru patrimoniul cultural). Principiile europene de calitate au fost revizuite în noiembrie 2020. Principiile de calitate au fost incluse și în proiectul de învățare inter pares „Patrimoniul cultural în acțiune”. Proiectul a identificat bune practici privind calitatea intervențiilor în domeniul patrimoniului cultural, care au fost incluse în lista de bune practici. Surse complementare de finanțare pentru patrimoniul cultural Comisia a organizat un atelier online privind sursele complementare de finanțare pentru patrimoniul cultural la 25-26 ianuarie 2021. La acesta au participat peste 100 de persoane, inclusiv reprezentanți din 22 de state membre. Prezentările au cuprins exemple de parteneriate public-privat, finanțare participativă și strângere de fonduri, loterii, donații și surse mixte. Printre vorbitorii la nivel înalt, Banca Europeană de Investiții s-a axat pe modalitățile prin care poate fi sporită atractivitatea patrimoniului cultural pentru investitorii privați, în timp ce Fundația Culturală Europeană s-a axat pe rolul filantropiei și al fundațiilor. Au fost prezentate, de asemenea, rezultatele activităților de cercetare și unele studii de caz din cadrul a două proiecte finanțate de UE. Raportul atelierului, care cuprinde peste 100 de bune practici, a fost diseminat pe scară largă. Consiliul miniștrilor culturii a organizat o dezbatere de orientare pe această temă la 18 mai 2021. 3.2.Prioritatea B: Coeziunea și bunăstarea Coeziunea socială La 26-27 noiembrie 2020, Comisia a organizat un atelier online privind contribuția culturii la coeziunea socială. Acesta a înlocuit grupul MDC ce fusese planificat pentru a aborda această temă. Grupul nu a putut fi înființat conform planificării din cauza unei întârzieri a activității MDC privind incluziunea socială din 2017-2018 (pe care s-ar fi bazat noul grup) și din cauza constrângerilor legate de pandemia de COVID-19. În cadrul acestui eveniment, peste 50 de participanți din 22 de state membre au discutat despre modalitățile de promovare a coeziunii sociale prin cultură la nivel local și regional și au explorat modele durabile, reproductibile și favorabile incluziunii pentru cooperarea dintre autoritățile publice și practicienii din sectorul cultural. De asemenea, experții au făcut schimb de opinii cu privire la interacțiunea dintre cultură și îmbătrânire, cultură și bunăstare, rolul culturii în prevenirea depopulării zonelor rurale, precum și în sprijinirea reintrării pe piața muncii. Au fost publicate documentele de informare și raportul atelierului . Schimburile pe această temă au continuat în cadrul conferinței președinției portugheze „Culture, Cohesion and Social Impact” (Cultură, coeziune și impact social), care a avut loc la 5-6 mai 2021 la Porto. O arhitectură și un mediu construit de foarte bună calitate La 6 octombrie 2021, grupul MDC consacrat acestei teme, prezidat de Estonia, a publicat raportul „Towards a shared culture of architecture – Investing in a high-quality living environment for everyone” (Către o cultură comună a arhitecturii – Investind într-un mediu de viață de înaltă calitate pentru toți) . Raportul se bazează pe o colecție de studii de caz colectate de la mai multe niveluri de guvernanță din toată Europa și analizate de grupul MDC în perioada 2020-2021. Acesta include exemple de bune practici și recomandări de politică privind modul de operaționalizare a criteriilor de calitate pentru arhitectură și mediul construit. Una dintre concluzii este că „proiectarea de înaltă calitate și intervențiile bine gândite pot susține viața și autenticitatea bunurilor culturale și pot preveni pierderea nefavorabilă a semnificației culturale a acestora”. Pe lângă acest raport, a fost creat un set de instrumente (disponibil în toate limbile oficiale ale UE) pentru a ajuta factorii de decizie de la nivel local și regional să evalueze calitatea locurilor și a proiectelor imobiliare. O conferință finală pentru prezentarea și discutarea lucrărilor desfășurate a avut loc la Graz și Maribor în perioada 6-8 octombrie 2021. Raportul a sprijinit, de asemenea, elaborarea concluziilor Consiliului privind cultura, arhitectura de înaltă calitate și mediul construit ca elemente-cheie ale inițiativei Noul Bauhaus european, care au fost adoptate în decembrie 2021.

Înțelegerea categoriilor de public digital La sfârșitul anului 2021, Comisia a lansat lucrările experților pe această temă prin intermediul platformei „Vocile culturii” . Scopul este acela de a explora posibilitatea elaborării unor orientări voluntare pentru colectarea și gestionarea datelor privind categoriile de public digital, cu un accent special pe arta spectacolului (teatru, dans, muzică live) și pe patrimoniul cultural (muzee, galerii, clădiri istorice, situri de patrimoniu, evenimente și activități în domeniul patrimoniului imaterial). Experții au utilizat lecțiile învățate din practicile legate de pandemia de COVID-19 și au discutat despre oportunitățile și provocările legate de colectarea și gestionarea datelor privind categoriile de public digital într-un raport care va fi prezentat la jumătatea anului 2022. Tinerele generații creative În urma conferinței „Tinerele generații creative” organizate de președinția română în martie 2019 la București, în mai 2019 au fost adoptate concluzii ale Consiliului. Cetățenie, valori și democrație Președinția finlandeză a organizat în iulie 2019, la Helsinki, o conferință intitulată „Citizenship, values and democracy” (Cetățenie, valori și democrație). În decembrie 2021, Comisia a lansat un studiu independent intitulat „Importanța participării cetățenilor la cultură pentru implicarea civică și democrație – lecții de politică din studiile internaționale”. Acesta va sintetiza cunoștințele și dovezile existente pe această temă, va extrage principalele lecții de politică și va evidenția exemple de acțiuni de succes din mai multe state membre ale UE. Se preconizează că studiul se va încheia în noiembrie 2022. 3.3.Prioritatea C: Un ecosistem care să susțină artiștii, profesioniștii din domeniul cultural și creativ și conținutul european Statutul și condițiile de muncă ale artiștilor În decembrie 2020, Comisia a publicat un studiu privind statutul și condițiile de muncă ale artiștilor și profesioniștilor din domeniul cultural și creativ . Rețeaua europeană de experți în domeniul culturii și audiovizualului a realizat studiul în strânsă colaborare cu organizațiile părților interesate din acest sector. Acesta a fost diseminat la scară largă, inclusiv printr-o prezentare realizată în februarie 2021 în cadrul Comitetului Interguvernamental înființat prin Convenția UNESCO din 2005. Comisia a continuat procesul prin lansarea unui dialog „Vocile culturii” pe aceeași temă. În iunie 2021 a fost publicat raportul de brainstorming „Status & Working Conditions for Artists, Cultural and Creative Professionals” (Statutul și condițiile de muncă ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniul cultural și creativ). Grupul MDC „Statutul și condițiile de muncă ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniul cultural și creativ” și-a început activitatea în septembrie 2021, fiind prezidat de Austria și Irlanda. La lucrările grupului au participat experți din ministerele culturii și muncii/afacerilor sociale din toate cele 27 de state membre ale UE. Grupul urmărește să abordeze condițiile de muncă ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniul creativ și să facă schimb de bune practici, luând în considerare și ecosistemul mai larg care sprijină artiștii, profesioniștii din domeniul cultural și creativ și conținutul european. Recomandările cu privire la aceste teme vor fi elaborate în cadrul celorlalte reuniuni ale grupului. Se preconizează că raportul grupului va fi prezentat până la jumătatea anului 2023. Libertatea artistică La 21 octombrie 2021, Comisia a organizat un atelier online privind libertatea artistică, la care au participat aproximativ 60 de reprezentanți din 20 de state membre. La atelier au participat vorbitori din partea organizațiilor internaționale (ONU, UNESCO, Consiliul Europei), a statelor membre (Suedia, Spania), a societății civile (Culture Action Europe, FreeMuse) și a Universității din Łódź, Polonia. Cele trei sesiuni s-au axat pe a) situația actuală a libertății de exprimare artistică în UE; b) cele mai bune practici pentru asigurarea, promovarea și protejarea libertății de exprimare artistică și c) un cadru juridic pentru protejarea, promovarea și exercitarea libertății de exprimare artistică. Raportul atelierului a fost publicat, iar informațiile cuprinse în acesta vor sprijini, de asemenea, activitățile asociate studiului privind cetățenia, valorile și democrația menționat mai sus. Coproducții audiovizuale În martie 2019 a fost organizată la București conferința președinției române „Consolidarea cooperării europene prin intermediul coproducțiilor” . Aceasta a fost urmată de adoptarea, în mai 2019, a concluziilor Consiliului privind îmbunătățirea circulației transfrontaliere a operelor audiovizuale europene, cu accent pe coproducții . Grupul MDC a fost prezidat de Țările de Jos, România fiind vicepreședinte. Raportul grupului, intitulat „Co-productions that shine” (Coproducții care strălucesc) , a fost publicat la 10 martie 2022. Organizații precum Asociația Directorilor Agențiilor Europene de Film, Cine-Regio, Observatorul European al Audiovizualului și Eurimages au participat în calitate de observatori. Grupul a concluzionat că, deși toate coproducțiile sunt motivate de obiectivul de unire a forțelor și de colaborare, statutul de coproducție „oficială” este esențial pentru a beneficia de susținere publică. Coproducțiile circulă cu mai multă ușurință dincolo de frontiere și ajung la un public mai larg decât operele pur naționale, dând în același timp un impuls carierelor internaționale ale talentelor. Pandemia de COVID-19 a schimbat natura ecosistemului audiovizual și a coproducțiilor, acționând ca un catalizator al tendințelor și subliniind importanța unor relații echilibrate între diferiți actori. Coproducțiile reprezintă o oportunitate de a ne regândi modalitățile de colaborare pentru a aborda cele mai presante provocări ale epocii noastre, cum ar fi înverzirea necesară a sectorului audiovizual. Muzică În iunie 2019, România a organizat la București o conferință a președinției numită „Muzica mișcă Europa – Oportunități și provocări ale sectorului muzicii în epoca digitală”. Planul de lucru pentru perioada 2019-2022 a inclus două ateliere pe tema muzicii în 2020. Acestea au fost îmbinate într-o conferință online importantă organizată de Comisie la 4-5 martie 2021, intitulată „Music Moves Europe: Diversity and Competitiveness of the European Music Sector” (Muzica mișcă Europa: diversitatea și competitivitatea sectorului muzical european). Aceasta a reunit aproape 100 de participanți, în principal experți din statele membre ale UE și reprezentanți ai sectorului muzical. Discuțiile plenare cu vorbitori externi au inclus sesiuni privind impactul pandemiei de COVID-19, contribuția muzicii la coeziunea socială și bunăstare, streamingul de muzică și diversitatea culturală, precum și inițiativa „Muzica mișcă Europa”. Aceste patru sesiuni au fost urmate de o dezbatere de orientare la care au participat doar experții din statele membre. Rezultatele au fost sintetizate într-un raport care a stat, de asemenea, la baza unei sesiuni dedicate din cadrul conferinței președinției portugheze referitoare la lansarea programului „Europa creativă” în iunie 2021. Multilingvism și traducere

Grupul MDC a fost alcătuit din traducători din domeniul literar, editori și reprezentanți ai instituțiilor de finanțare sau ai ministerelor culturii și a fost prezidat de Franța. Grupul și-a publicat raportul la 3 februarie 2022 . Activitatea grupului s-a axat pe principalele provocări cu care se confruntă traducătorii, cum ar fi atractivitatea scăzută a acestei profesii (în principal, din cauza nivelului scăzut de remunerare și a condițiilor de muncă precare) și faptul că piața operelor traduse reprezintă o piață cu o economie fragilă, în special în cazul limbilor de circulație mai restrânsă. În raportul grupului sunt recomandate măsuri care să contribuie la creșterea atractivității profesiei de traducător, să ofere mai multe oportunități de formare și să le permită traducătorilor să negocieze condiții mai bune de remunerare și de muncă. Raportul pledează pentru creșterea finanțării publice în vederea stimulării proiectelor de traducere și a remunerării echitabile printr-o abordare amplă care să acopere întregul lanț valoric, de la autori la librării. Măsurile de promovare a lecturii ar trebui să aibă, de asemenea, o puternică dimensiune europeană. În februarie 2022, președinția franceză a organizat la Lille forumul „Inovare, tehnologii și multilingvism”. Concluziile Consiliului privind consolidarea schimburilor interculturale prin mobilitatea artiștilor și a profesioniștilor din sectoarele culturale și creative, precum și prin multilingvism în era digitală au fost adoptate în aprilie 2022, reflectând și recomandările grupului MDC. Finanțare și inovare în sectoarele culturale și creative Președinția română a organizat la București o reuniune informală a miniștrilor culturii. În urma acesteia a fost adoptată, la 16 aprilie 2019, Declarația de la București a miniștrilor culturii și a reprezentanților acestora privind rolul culturii în construirea viitorului Europei. Cele două seminare de bilanț propuse inițial pentru a continua activitatea desfășurată în cadrul planului de lucru anterior pe această temă au fost îmbinate într-un singur eveniment, „Cultural and creative sectors ecosystems: FLIPping the Odds” (Ecosistemele sectoarelor culturale și creative: FLIPping the Odds). Evenimentul a fost organizat în comun de către Comisie și proiectul Creative FLIP la Bruxelles, la 28-29 ianuarie 2020 . La eveniment au participat aproape 250 de părți interesate din sectoarele culturale și creative din toată Europa. Acesta a reunit responsabili de elaborarea politicilor din UE, reprezentanți ai grupului „Vocile culturii” și Rețeaua europeană a centrelor creative. Evenimentul a dat naștere unor sinergii între proiecte și procesul de elaborare a politicilor, precum și unei colaborări interdisciplinare și între grupuri separate. Participanții au discutat, de asemenea, despre modul în care au fost puse în aplicare recomandările grupurilor MDC anterioare „Acces la finanțare” și „Politici publice pentru inovare și antreprenoriat în sectoarele culturale și creative” și concluziile transversale ale Consiliului, dar și despre acțiunile care mai trebuie întreprinse. Recomandările rezultate au fost sintetizate într-o broșură care a fost diseminată pe scară largă . 3.4.Prioritatea D: Egalitatea de gen Egalitatea de gen Comisia a lansat un studiu independent privind disparitățile de gen în sectoarele culturale și creative, care a fost publicat în august 2019. O versiune actualizată a fost publicată în septembrie 2020 . Rețeaua europeană de experți în domeniul culturii și audiovizualului a realizat studiul în strânsă colaborare cu părțile interesate din acest sector. Raportul a fost prezentat Comitetului pentru cultură al Consiliului în octombrie 2020 și grupului MDC privind egalitatea de gen în sectoarele culturale și creative în septembrie 2019. Raportul a fost diseminat pe scară largă. În plus, acesta a stat la baza unor evenimente privind egalitatea de gen organizate de președinția germană. La 4-5 septembrie 2019, a fost organizată o reuniune de dialog a platformei „Vocile culturii” privind egalitatea de gen, cu sprijinul Comisiei, ocazie cu care a fost prezentat raportul „Vocile culturii” . Grupul MDC privind egalitatea de gen în sectoarele culturale și creative, prezidat de Austria, a împărtășit experiențe pentru a oferi recomandări cu privire la modalitățile de eliminare a disparităților de gen în sectoarele culturale și creative. Raportul grupului, publicat în iunie 2021 , se axează pe provocări-cheie, cum ar fi stereotipurile de gen, hărțuirea sexuală, accesul la piața muncii și diferența de remunerare între femei și bărbați, accesul la prestații sociale, accesul la resurse, accesul la poziții de conducere și antreprenoriatul în rândul femeilor, colectarea de date, egalitatea de gen la locul de muncă, integrarea dimensiunii de gen în buget și metodologiile de integrare a perspectivei de gen, precum și limbajul sensibil la gen. Rezultatele activității grupului MDC au fost prezentate pentru prima dată în cadrul conferinței președinției portugheze privind coeziunea socială din 5-6 mai 2021. Aceasta a fost în concordanță cu adoptarea de către Comisie a strategiei privind egalitatea de gen pentru perioada 2020-2025. În decembrie 2020, Germania a adoptat concluziile președinției Consiliului European privind egalitatea de gen în domeniul culturii, care reflectă în linii mari recomandările experților. Un exercițiu de bilanț a fost desfășurat în aprilie 2022 pentru a identifica progresele și domeniile care necesită îmbunătățiri. Lecțiile învățate în cursul procesului MDC au fost incluse într-un forum privind egalitatea de gen, găzduit de președinția franceză în perioada 8-10 martie 2022 la Angers și organizat în cadrul sezonului Franța-Portugalia din 2022. 3.5.Prioritatea E: Relațiile culturale internaționale Abordare strategică Concluziile Consiliului privind o abordare strategică a UE în ceea ce privește relațiile culturale internaționale și un cadru de acțiune au fost adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 8 aprilie 2019 . În cadrul acestui document este recunoscută necesitatea unei abordări transversale a culturii, urmărindu-se în același timp consolidarea eficacității și a impactului politicii externe a UE prin integrarea relațiilor culturale internaționale în gama de instrumente de politică externă ale sale. Concluziile solicită o mai bună coordonare a politicilor între direcțiile generale ale Comisiei, statele membre și organizațiile culturale, inclusiv în ceea ce privește elaborarea în comun a strategiilor locale de către delegațiile UE, statele membre ale UE și Comisie. Cooperarea culturală a continuat să promoveze valorile comune și diversitatea culturală unică a Europei ca motor al influenței globale a UE în ceea ce privește parteneriatele echitabile, egale și pe termen lung. Evenimentul „Future Unlocked!” al președinției slovene a dezbătut rolul sectoarelor culturale și creative de agenți ai schimbării. Organizat de Ministerul Afacerilor Externe în perioada 12-15 septembrie 2021, evenimentul a îmbinat Conferința la nivel înalt privind cultura în relațiile externe, Creative Forum Ljubljana, Summitul european al industriilor creative și o reuniune la nivel de înalți funcționari privind relațiile culturale internaționale. Sfera geografică a inclus și Balcanii de Vest, țările sud-mediteraneene și Africa. 3.6.Prioritatea F: Cultura ca motor al dezvoltării durabile Dimensiunea culturală a dezvoltării durabile La activitatea grupului MDC, coprezidat de Finlanda și Germania, au participat experți din cadrul administrațiilor naționale, experți științifici, reprezentanți ai UNESCO și alți experți externi. Se preconizează că raportul grupului va fi publicat în septembrie 2022. Lucrările au fost precedate de un dialog „Vocile culturii” pe tema culturii și a obiectivelor de dezvoltare durabilă, organizat în februarie 2021 cu sprijinul Comisiei. În urma acestui dialog a fost elaborat un raport „Vocile culturii” . Grupul MDC s-a axat pe trei teme: 1) sprijinirea și îmbunătățirea integrării culturii în strategiile naționale de dezvoltare durabilă prin revizuiri naționale voluntare, 2) instrumentele de raportare ale UNESCO, în care cultura se evidențiază ca factor ce facilitează realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă și 3) proiectele de tip ascendent coordonate de părțile interesate și de rețele, în cadrul cărora actorii-cheie din domeniul culturii colaborează în vederea realizării obiectivelor de durabilitate și obțin rezultate pozitive. O altă sarcină importantă a grupului este de a aduce contribuții la raportul planificat al Comisiei privind cultura și dezvoltarea durabilă, care se preconizează că va fi publicat în a doua jumătate a anului 2022, precum și la pozițiile și recomandările care vor fi incluse în declarația finală a evenimentului Mondiacult organizat de UNESCO în septembrie 2022 în Mexic. Activitatea acestui grup MDC este, de asemenea, interconectată cu nevoia în evoluție de a integra mai mult cultura în planificarea strategică a politicilor publice, având în vedere că sistemele de viață ale societăților au fost grav afectate atât de pandemie, cât și de criza climatică și de degradarea mediului. 3.7.Statisticile culturale

Elaborarea periodică de date fiabile privind cultura este esențială pentru elaborarea de politici bazate pe date concrete. Planul de lucru subliniază faptul că statisticile culturale reprezintă o prioritate orizontală care va fi examinată în mod corespunzător. Eurostat furnizează date armonizate la nivelul UE și își actualizează secțiunea web dedicată statisticilor culturale atunci când devin disponibile noi date în urma sondajelor europene relevante. În perioada 2020-2021, Eurostat a lansat trei chestionare privind sectorul muzical, al patrimoniului cultural și al cărții pentru institutele naționale de statistică. Scopul a fost acela de a colecta surse de date alternative la nivel național. Grupul de lucru privind statisticile culturale al Eurostat este informat și consultat periodic pentru a contribui la îmbunătățirea calității statisticilor privind cultura și pentru a le dezvolta în continuare. La jumătatea anului 2020, Comisia a lansat o cerere de propuneri privind „Măsurarea sectoarelor culturale și creative din UE” în vederea punerii în aplicare a unui proiect-pilot propus de Parlamentul European în 2019. Scopul este de a crea un cadru pentru măsurarea acestor sectoare și de a completa lacunele în materie de date la nivelul Eurostat. Se preconizează că proiectul va fi finalizat în decembrie 2022. În urma studiului de fezabilitate pentru înființarea unui Observator European al Muzicii în cadrul inițiativei „Muzica mișcă Europa”, anumite activități legate de date au fost integrate în Observatorul European al Încălcărilor Drepturilor de Proprietate Intelectuală. Alte activități statistice descrise în studiu au fost incluse în cererea sectorială specifică din 2022 privind muzica din cadrul programului Orizont Europa („Towards a competitive, fair and sustainable European music ecosystem” – Către un ecosistem muzical european competitiv, echitabil și durabil). 3.8.Digitalizarea Modul în care sectoarele și industriile culturale și creative creează, produc, gestionează și partajează conținut este din ce în ce mai digitalizat, fapt ce le oferă oportunități uriașe pentru a se dezvolta și a experimenta, pentru a regândi modul în care pot atrage mai bine publicul tradițional și mai dificil de accesat și pentru a spori participarea culturală. Pandemia de COVID-19 a accelerat această transformare digitală. În plus, criza a accentuat provocările existente legate de o adoptare echitabilă a digitalizării. Printre aspectele ce trebuie abordate pentru ca actorii din domeniul culturii și cetățenii europeni să beneficieze de tranziția digitală se numără: (i) costurile de acces la tehnologie, (ii) deficitul de competențe (digitale și de gestionare a datelor), (iii) repartizarea inechitabilă a veniturilor pentru utilizările digitale, (iv) dependența de platformele externe, (v) predominanța furnizorilor tradiționali, (vi) promovarea și conservarea diversității culturale, (vii) lipsa infrastructurii/serviciilor pentru anumite sectoare și (viii) decalajul digital. Unele dintre aceste aspecte au stat la baza Planului de lucru în domeniul culturii și au făcut parte din activitatea de elaborare a politicii digitale a Comisiei și a statelor membre, în limita competențelor acestora. 4.EVALUAREA PLANULUI DE LUCRU: metode de lucru Planul de lucru identifică, de asemenea, metodele de lucru care trebuie utilizate pentru toate acțiunile avute în vedere. Printre acestea se numără: grupuri MDC, conferințe, proiecte de învățare inter pares, studii, ateliere, seminare de bilanț, grupuri de experți, concluzii ale Consiliului și reuniuni informale ale miniștrilor culturii . Planul de lucru menționează în total opt grupuri MDC. Totuși, grupul MDC privind coeziunea socială a fost transformat într-un atelier online. Din cauza crizei provocate de pandemia de COVID-19, au fost necesare câteva adaptări minore suplimentare, inclusiv reorganizarea unora dintre cele 10 conferințe planificate, a atelierelor (două ateliere au fost îmbinate, patru au fost amânate) și a activităților de învățare inter pares (două au fost îmbinate). În răspunsurile furnizate în cadrul sondajului lansat de Comisie, marea majoritate a statelor membre consideră că metodele de lucru actuale sunt adecvate pentru realizarea ambițiilor planului de lucru. Acestea consideră că grupurile MDC reprezintă cea mai adecvată metodă de lucru, urmată de ateliere. Conferințele, studiile, seminarele de bilanț și învățarea inter pares au fost evaluate ca fiind mai puțin populare. Având în vedere avantajele și limitările fiecărei metode de lucru, au fost făcute câteva sugestii pentru alte formate de lucru ce ar putea fi adăugate în viitor (a se vedea secțiunea 6 din prezentul raport). 4.1.Metoda deschisă de coordonare (MDC) Fiind un cadru flexibil și fără caracter obligatoriu, MDC a continuat să fie o metodă de lucru esențială în punerea în aplicare a planului de lucru și a facilitat cooperarea structurată între statele membre. Activitatea fiecărui grup MDC a fost aliniată la o prioritate din planul de lucru. Noutatea acestui plan de lucru a fost faptul că mandatele grupurilor au fost pregătite de Comisie și apoi aprobate de Comitetul pentru cultură al Consiliului. Acest lucru a oferit grupurilor un cadru și o orientare clare. Statele membre au o opinie pozitivă cu privire la această abordare. Grupurile MDC au avut, în medie, șase reuniuni oficiale (majoritatea online), toate organizate de Comisie. Unele grupuri au organizat reuniuni informale și sesiuni de redactare suplimentare. De asemenea, unele dintre acestea s-au împărțit în subgrupuri consacrate unor subteme. Această metodă de lucru constă în grupuri la care participă, în medie, între 25 și 50 de experți per grup, din aproximativ 23 de state membre. Activitatea grupurilor acoperă ultimii 1-2 ani, inclusiv timpul necesar pentru finalizarea raportului. Un raport MDC a inclus, în premieră, o pagină web cu studii de caz, materiale care pot fi descărcate și podcasturi; acest lucru a crescut însă volumul de muncă al experților și al Comisiei. La activitatea desfășurată de trei dintre cele șapte grupuri MDC au participat țări partenere precum Elveția, Norvegia și Islanda. Statele membre consideră utilă această colaborare cu țările terțe în cadrul grupurilor MDC și își exprimă deschiderea față de participarea țărilor din Balcanii de Vest pe anumite teme relevante. Potrivit sondajului, statele membre apreciază mult MDC ca metodă de lucru, dar recunosc, de asemenea, sarcina ridicată pe care o reprezintă cerințele de raportare pentru aceste grupuri. Statele membre evaluează rapoartele MDC și reuniunile în sine ca fiind importante. Totuși, aceste rapoarte par să aibă o influență directă limitată asupra elaborării politicilor și a practicilor părților interesate. Sondajul indică, de asemenea, faptul că marea majoritate a statelor membre nu au utilizat mai mult de 5 dintre cele 10 rapoarte MDC (menționate) în scopul elaborării politicilor la nivel național, regional sau local. Cu toate acestea, statele membre au furnizat, de asemenea, mai multe exemple concrete de situații în care rapoartele MDC au influențat elaborarea de politici la nivel național, cum ar fi elaborarea de strategii și reforme sau formarea de noi organizații. 4.2.Diseminarea și comunicarea rezultatelor planului de lucru Potrivit sondajului, majoritatea statelor membre nu consideră că este necesar ca în planul de lucru să se specifice activități de diseminare obligatorii. Au fost dezvoltate deja o serie de activități, cum ar fi traducerea rapoartelor, publicarea de informații pe site-urile și platformele guvernamentale, conferințele, discuțiile și atelierele care sprijină dezbaterea publică pe teme legate de rezultatele concrete ale planului de lucru. Experiența arată că în punerea în aplicare a altor acțiuni din planul de lucru sunt investite multe eforturi și cunoștințe de specialitate. Pentru a spori impactul acestor eforturi asupra procesului de elaborare a politicilor și asupra practicilor părților interesate, s-ar părea că ar fi cel mai util ca rezultatele MDC și alte rezultate ale planului de lucru să fie diseminate și comunicate la scară mai largă în statele membre, într-un mod bine direcționat și inteligent. Acest demers ar trebui să includă toate nivelurile administrative, organizațiile părților interesate, asociațiile profesionale, presa etc. În acest scop, rezultatele MDC și alte rezultate ale planului de lucru ar trebui să fie de înaltă calitate și adecvate pentru responsabilii de elaborarea politicilor. Deși au un conținut bogat, rapoartele pot fi complexe, lungi și dificil de operaționalizat. Pentru a valorifica la maximum potențialul acestora, ele trebuie să prezinte recomandări de politică clare și concrete, susținute de dovezi relevante. Rapoartele trebuie să fie concise și scrise într-un limbaj neacademic, fără jargon, pe care nespecialiștii îl pot înțelege și pe care se pot baza. Ar trebui încurajată elaborarea unor rapoarte mai scurte și mai specifice, care să includă rezumate cu principalele constatări. Acest lucru ar contribui, de asemenea, la accelerarea proceselor de traducere și comunicare. 4.3.Părțile interesate din domeniul culturii Organizațiile și părțile interesate din domeniul culturii au fost implicate mai strâns în punerea în aplicare a Planului de lucru în domeniul culturii, în special în contextul pandemiei de COVID-19. Acest lucru a condus la organizarea mai multor evenimente și discuții în mediul online și a determinat sectoarele culturale și creative să acționeze în comun la nivelul UE și să vorbească cu o singură voce pentru a-și aborda nevoile (de exemplu, declarații publice comune). Implicarea părților interesate a fost descrisă și în alte secțiuni ale prezentului document. În conformitate cu noua agendă europeană pentru cultură, Comisia și-a consolidat în continuare dialogul structurat cu societatea civilă pe tema culturii. În perioada 2019-2022, aceasta a lansat o nouă serie de dialoguri „Vocile culturii” pe teme de actualitate, în concordanță cu prioritățile planului de lucru. Acestea au abordat: rolul culturii în zonele neurbane ale UE ; echilibrul de gen în sectoarele culturale și creative (făcându-se legătura cu MDC); cultura și obiectivele de dezvoltare durabilă (făcându-se legătura cu MDC); statutul și condițiile de muncă ale artiștilor și ale profesioniștilor din domeniul cultural și creativ (făcându-se legătura cu MDC); relațiile culturale internaționale (contribuind la discuțiile din cadrul reuniunii la nivel de înalți funcționari organizate în timpul președinției franceze) . Au fost îmbunătățite sinergiile, inclusiv prin reuniuni la care participă reprezentanți ai MDC și ai grupului „Vocile culturii” pentru a-și prezenta rezultatele și rapoartele.

În plus, Comisia a dezvoltat alte dialoguri sectoriale specifice în domeniul culturii, în special privind patrimoniul cultural (Grupul de experți privind patrimoniul cultural) și muzica (Muzica mișcă Europa). De asemenea, în temeiul Pactului UE pentru competențe și în concordanță cu strategia industrială europeană, Comisia a mobilizat părțile interesate pentru a institui un parteneriat la scară largă privind competențele în ecosistemul industriilor culturale și creative. Atât colaborarea între părțile interesate și societatea civilă, cât și punerea în aplicare a planului de lucru pot fi îmbunătățite, astfel cum susțin și statele membre în sondaj. 5.EVALUAREA PLANULUI DE LUCRU: rezultate în materie de politici Pe lângă prioritățile în materie de cultură stabilite de fiecare președinție a Consiliului UE, în Planul de lucru în domeniul culturii este planificată deja adoptarea mai multor (posibile) concluzii ale Consiliului încă de la început, cu lucrări tehnice prealabile – grupuri MDC, studii și ateliere (agendă dinamică recurentă). În răspunsurile furnizate în cadrul sondajului, statele membre au considerat că această legătură între rezultatele planului de lucru și activitatea președințiilor rotative este utilă. Corelarea activității academice și a experților cu rezultatele concrete în materie de politici s-a dovedit a fi benefică în abordarea priorităților-cheie, aspect care ar trebui consolidat în viitor. Aceasta a condus la următoarele concluzii ale Consiliului: -Concluziile privind tinerele generații creative, adoptate în mai 2019, în timpul președinției române; -Concluziile privind îmbunătățirea circulației transfrontaliere a operelor audiovizuale europene, adoptate în mai 2019, în timpul președinției române; -Concluziile privind gestionarea riscurilor în domeniul patrimoniului cultural, adoptate în mai 2020, în timpul președinției croate; -Concluziile privind egalitatea de gen în sectoarele culturale și creative, adoptate în decembrie 2020, în timpul președinției germane (concluziile președinției Consiliului European) ; -Concluziile privind cultura, arhitectura de înaltă calitate și mediul construit ca elemente-cheie ale inițiativei Noul Bauhaus european, adoptate în decembrie 2021, în timpul președinției slovene; -Concluziile privind consolidarea schimburilor interculturale prin mobilitatea artiștilor și a profesioniștilor din sectoarele culturale și creative, precum și prin multilingvism în era digitală, adoptate în aprilie 2022, în timpul președinției franceze. În plus, noile evenimente cu relevanță majoră pentru elaborarea politicilor culturale și care afectează sectoarele culturale și creative din Europa (de exemplu, cutremurul devastator de la Zagreb din martie 2020, dinamica crescândă a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, pandemia de COVID-19 și procesul de redresare în urma acesteia) au determinat președințiile respective să depună eforturi pentru a obține răspunsuri și rezultate în materie de politici în următoarele domenii: -dimensiunea culturală a dezvoltării durabile, printr-o rezoluție a Consiliului adoptată în noiembrie 2019, în timpul președinției finlandeze ; -modificarea Planului de lucru în domeniul culturii (2019-2022), adoptată în mai 2020, în timpul președinției croate; -redresarea, reziliența și durabilitatea sectoarelor culturale și creative, prin concluziile adoptate în mai 2021, în timpul președinției portugheze . Președințiile au organizat o serie de evenimente la nivel înalt legate de prioritățile din planul de lucru și care orientează agenda politică; acestea nu sunt menționate însă în planul de lucru. Printre acestea se numără: -reuniuni informale ale miniștrilor culturii pentru protejarea patrimoniul cultural comun al Europei, abordarea consecințelor pandemiei de COVID-19 și impactul invadării Ucrainei de către Rusia; -reuniuni la nivel de înalți funcționari în domeniul relațiilor culturale internaționale organizate de/în cooperare cu ministerele afacerilor externe în septembrie 2020, septembrie 2021 și aprilie 2022; -conferințe și evenimente ale președințiilor, de exemplu, privind protejarea patrimoniului cultural și multilateralismul, în noiembrie 2020; privind democrația culturală în aprilie 2021; privind riscurile cu care se confruntă patrimoniul, muzeele, arhivele și arhitectura în martie 2022. Multitudinea de rezultate în materie de politici obținute în cadrul prezentului Plan de lucru în domeniul culturii, dar și al celor anterioare, indică nevoia de a face un bilanț și de a evalua progresele înregistrate în ceea ce privește acțiunile întreprinse ca urmare a constatărilor, a recomandărilor și a invitațiilor în procesul de elaborare a politicilor la nivel național și european. 6.CONCLUZII: reflecții asupra unui cadru îmbunătățit și a unor noi priorități