RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 289/15

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2011/C 289/10

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„VADEHAVSSTUDE”

NR. CE: DK-PGI-0005-0770-25.03.2009

IGP ( X ) DOP ( )

1. Denumire:

„Vadehavsstude”

2. Statul membru sau țara terță:

Danemarca

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1. Tip de produs:

Clasa 1.1: Carne și organe comestibile proaspete

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Vadehavsstude” constă în carne de bovine tinere crescute într-o arie geografică delimitată. Animalele sunt din rasa daneză „Black and White”, cunoscută și sub denumirea „Danish Holstein”, sau o încrucișare între rasele „Danish Holstein” și „Belgian Blue”. „Vadehavsstude” este produs în mod exclusiv din carnea masculilor castrați, care trebuie să se fi născut în aria geografică menționată.

Carne proaspătă : carcase întregi, semicarcase, sferturi de carcase și carne tranșată Greutatea la sacrificare : 200-380 kg Vârsta la sacrificare : minimum 18 luni-maximum 30 de luni Formă : min. 3,50 Culoare : 3-4 Grăsime : 3-4

Scara culorii și a conținutului de grăsime corespunde scării calității minime prevăzute în notificarea Danish Crown privind carnea de vită.

3.3. Materii prime:

—

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Iarna, cel puțin 50 % din nutrețuri trebuie produse în aria definită.

Hrana din timpul lunilor de iarnă constă în iarbă însilozată și porumb însilozat.

Animalele trebuie să pască pe pajiștile sărate din aria geografică delimitată cel puțin patru luni și jumătate pe an.

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Toate animalele trebuie crescute în aria geografică delimitată și trebuie să se fi născut în zona respectivă.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7. Norme specifice privind etichetarea:

Tuturor animalelor sacrificate trebuie să li se aplice sigla Vadehav Marsk og Mad. Sigla trebuie aplicată pe ambalajul produsului final și pe animalele sacrificate pentru garantarea trasabilității.

4. Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria geografică este regiunea Mării Wadden din sud-vestul Danemarcei. Regiunea Mării Wadden cuprinde cele trei insule, Romø, Mandø și Fanø, precum și partea continentală, unde regiunea daneză a Mării Wadden este delimitată la sud de frontiera cu Germania. Limita nordică este aceeași cu cea a Nationalpark Wattenmeer. Aria este delimitată la est de autostrada A11.

5. Legătura cu aria geografică:

5.1. Specificitatea ariei geografice:

Localitatea Ribe a fost fondată în jurul anului 710 ca punct de comerț, iar săpăturile arheologice au scos la iveală bunurile care erau comercializate aici. Unul dintre produsele care se găsea pe piață încă de la început erau bovinele. Bovinele proveneau din satele situate pe pajiștile sărate din regiunea Mării Wadden, ceea ce însemna că agricultorii din zonă creșteau vite încă din Epoca Fierului. Comerțul cu vite din Ribe a continuat și în timpul Evului Mediu, iar vitele din zona Mării Wadden au rămas, timp de mai multe secole, principalul produs exportat din punctul de comerț Ribe.

Producția de „Vadehavsstude” (vită de la Marea Wadden) își are originile în vechea tradiție de a crește vite pe pajiștile sărate. Viața agricultorilor din zonă nu era una ușoară. În fiecare an, terenurile agricole erau afectate de inundații. Marea lăsa în urmă un nămol fertil, creând astfel pajiști luxuriante pe terenurile sărate unde animalele pășteau vara și de unde se adunau nutrețuri pentru iarnă.

În articolul „Jordbundsundersøgelser i marsken” (Studii agricole pe pajiștile sărate) din „Tidsskrift for planteavl” („Jurnalul recoltelor”) din 1968, Lorens Hansen studiază mostre de sol prelevate doar din pajiștile sărate. În articol se menționează că solul din zona pajiștilor sărate este, în mod natural, foarte bogat în potasiu, datorită conținutului ridicat de argilă și modului în care s-a format. Pe un teren arabil normal, nivelul de sodiu este identificat cu greu din cauză că este foarte scăzut și nu are nicio influență asupra structurii solului. Solul pajiștilor sărate are deseori un nivel ridicat de sodiu datorită sării de mare depuse la crearea pajiștilor.

Plantele rezistente la ger de pe pajiștile sărate sunt bogate în substanțe nutritive și, în același timp, pot rezista la diverse fenomene meteorologice. În fapt, impactul dur și aportul de sare ale Mării Wadden sunt cele care fac ca pășunatul în această zonă să fie unic. Atunci când terenul este inundat de apa de mare, solul se impregnează cu sare și minerale. Următoarele plante și ierburi se găsesc în special în foreland:

— iarba măruntă, trifoiul alb de tipul silvestris, ghizdeiul mărunt, clocoticiul, piciorul-cocoșului și limba-peștelui prosperă în apropierea digului;

— Limonium, Triglochin maritima și alte ierburi rezistente cresc în zona mai joasă;

— iarba de sărătură și salicornia cresc în cele mai îndepărtate și joase zone ale forelandului.

5.2. Specificitatea produsului:

În urma unui test „în orb” efectuat cu carne de la vitele crescute pe pajiștile sărate carnea s-a dovedit a fi:

— mai fragedă,

— mai suculentă,

— cu gust mai sărat,

— cu o consistență mai bună,

— mai aromată

decât carnea provenită de la vitele obișnuite.

Carnea obișnuită a avut punctaje mai mari decât carnea din regiunea Mării Wadden doar la capitolele grăsime și culoare.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului:

Mediul dur este necruțător cu agricultorii care cresc vite în zona Mării Wadden. Într-o descriere veche a condițiilor se menționează: „Zona avea ceva special: pajiștile întinse care produceau cantități uriașe de iarbă pentru animalele înfometate și de unde se adunau nutrețuri pentru iarnă. Iarba de pe pajiștile sărate conține toate substanțele nutritive necesare, deoarece este inundată de mai multe ori pe an, primind un supliment de sare și minerale naturale din apa de mare. Numeroși viței se nasc la fermele de pe continent pentru ca mai apoi să fie trimiși pe pajiștile sărate la îngrășat pentru a fi vânduți în piețele din Husum sau Hamburg. Deseori, vițeii mai mari erau slăbiți sau chiar bolnavi atunci când erau duși pe pajiști, dar după o vară pe pajiștile luxuriante deveneau animale sănătoase și bine hrănite.”

Produsele din vită din regiunea Mării Wadden sunt cunoscute de secole pentru calitatea lor excepțională, carnea având un gust distinctiv sărat datorită condițiilor speciale de creștere din zonă. Atunci când terenul este inundat la flux, solul se impregnează cu sare și minerale. Animalele pasc pe pajiștile sărate, iar conținutul ridicat de potasiu și sodiu al ierbii influențează gustul cărnii, dând „Vadehavsstude” caracteristicile sale speciale și gustul distinctiv sărat.

„Vadehavsstude” se comercializează ca produs special din Nationalpark Wattenmeer, iar denumirea este folosită atât de producătorii autohtoni, cât și de distribuitorii de carne.

Producția de „Vadehavsstude” este prezentată în broșurile turistice din regiunea Mării Wadden și a Nationalpark Wattenmeer ca fiind o caracteristică importantă a zonei.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/25_PDF_word_filer%20til%20download/06kontor/Maerkning/Oprindelsesmaerkning_af_foedevarer/Varespecifikation%20for%20Vadehavsstude.pdf

(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.