(21)Austria se confruntă cu riscuri medii la adresa sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu și lung, fapt care se datorează în principal presiunilor bugetare generate de îmbătrânirea populației. Se preconizează că proporția adulților în vârstă care depind de populația în vârstă de muncă va crește de la doi pensionari la aproximativ trei pensionari per lucrător în următorii 50 de ani. În general, conform scenariului de risc prezentat de Grupul de lucru privind îmbătrânirea populației în Raportul privind îmbătrânirea populației, se preconizează că cheltuielile publice pentru îngrijirea pe termen lung vor crește cu până la 30 % în următorii opt ani. Pe lângă evoluțiile demografice, se preconizează că nevoia de îngrijiri mai intensive din cauza bolilor legate de vârstă va juca, de asemenea, un rol în creșterea costurilor îngrijirii pe termen lung. O reformă cuprinzătoare a sistemului de îngrijire pe termen lung a fost anunțată, dar nu a fost încă finalizată. Până în prezent, un grup operativ special a sintetizat principalele concluzii ale unei consultări publice. Conform raportului grupului operativ, una dintre prioritățile reformei va fi instituirea unui control coordonat al sistemului. Aceasta include o repartizare clară a responsabilităților la toate nivelurile de guvernare și transparența cu privire la originea și utilizarea fondurilor.

(20)În Programul de stabilitate pentru 2022 se preconizează că deficitul public va scădea treptat la 0,7 % din PIB în 2024 și la 0,3 % până în 2025. Prin urmare, se prevede ca deficitul public să rămână la nivelul de sub 3 % din PIB începând cu 2023 până la terminarea perioadei programului. Aceste proiecții presupun o scădere a cheltuielilor publice pentru acest orizont de timp (de la 50,4 % din PIB în 2023 la 49,6 % în 2024 și la 49,4 % în 2025). Conform programului, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea până în 2025, și anume la 74,5 % în 2024 și la 72,1 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par a fi medii pe termen mediu.

(6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind programul de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile) în raport cu creșterea potențială pe termen mediu, excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE. Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

(25)Se estimează că punerea în aplicare a planului de redresare și reziliență al Austriei va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și cea digitală. Măsurile de sprijinire a obiectivelor climatice reprezintă 58,7 % din alocarea financiară totală a planului, în timp ce măsurile de sprijinire a obiectivelor în domeniul digital reprezintă 52,8 % din alocarea financiară totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante, va ajuta Austria să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19, consolidându-și în același timp reziliența. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la planul respectiv, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

(26)Comisia a aprobat acordul de parteneriat al Austriei la 2 mai 2022. La 21 octombrie 2021, Austria și-a prezentat documentele de programare ale Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și ale Fondului pentru o tranziție justă (FTJ), pe care serviciile Comisiei le-au transmis înapoi cu observații la 4 ianuarie 2022. Austria nu și-a prezentat încă programul în temeiul Fondului social european Plus. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Austria va ține seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

(27)Pe lângă provocările economice și sociale abordate de planul de redresare și reziliență, Austria se confruntă cu o serie de provocări suplimentare legate de piața forței de muncă. Sistemul solid de protecție socială al Austriei și măsurile de politică ample au limitat impactul social al pandemiei de COVID-19. Austria are rezultate bune în ceea ce privește majoritatea dimensiunilor Pilonului european al drepturilor sociale, dar persistă unele provocări. Printre aceste provocări se numără, în special, potențialul insuficient exploatat al femeilor, al lucrătorilor slab calificați, al lucrătorilor în vârstă și al persoanelor care provin din familii de migranți. Acest lucru este deosebit de problematic, având în vedere penuria de forță de muncă calificată. Deblocarea potențialului insuficient exploatat al acestor grupuri ar putea reduce presiunea asupra pieței forței de muncă din Austria.

(28)În timp ce rata de ocupare a femeilor este cu mult peste media UE, Austria se situează pe locul al doilea în UE în ceea ce privește încadrarea în muncă cu fracțiune de normă a femeilor. În 2021, 49,9 % dintre femeile austriece lucrau cu fracțiune de normă, în comparație cu media UE de 28,3 %. Acest lucru lasă o marjă considerabilă de consolidare a participării cu normă întreagă a femeilor pe piața forței de muncă. Oferta limitată de servicii de îngrijire a copiilor accesibile și de înaltă calitate îngreunează participarea mai activă a mamelor pe piața forței de muncă. Doar 21,1 % dintre copiii cu vârsta sub 3 ani sunt încadrați într-o structură formală de îngrijire a copiilor, această rată fiind printre cele mai scăzute rate din UE și departe de obiectivul de la Barcelona asumat de UE, respectiv ca 33 % dintre copiii cu vârsta sub 3 ani să fie încadrați în structuri formale de îngrijire a copiilor. Ponderea ridicată a muncii cu fracțiune de normă, împreună cu suprareprezentarea femeilor în sectoarele cu salarii mici, sunt principalii factori care contribuie la diferențele mari de remunerare între femei și bărbați din Austria și la diferențele relativ ridicate dintre pensiile femeilor și pensiile bărbaților. Pandemia a amplificat și mai mult aceste inegalități legate de gen, o proporție semnificativă a femeilor combinând obligațiile de muncă și responsabilitățile casnice. Creșterea ofertei de servicii de calitate de îngrijire a copiilor prin creșterea standardelor de calitate, prelungirea programului de lucru al structurilor de îngrijire a copiilor și combaterea factorilor care descurajează creșterea programului de lucru (de exemplu, prin îmbunătățirea stimulentelor fiscale) sunt esențiale pentru a asigura o mai bună utilizare a potențialului femeilor pe piața forței de muncă.

(29)Mai multe grupuri defavorizate ar putea fi mai bine integrate pe piața forței de muncă, în special lucrătorii slab calificați și lucrătorii în vârstă, precum și lucrătorii proveniți din familii de migranți. Aproape jumătate din șomerii de lungă durată din Austria au absolvit cel mult învățământul secundar inferior (Pflichtschule). Participarea pe piața forței de muncă a persoanelor care provin din familii de migranți rămâne scăzută, cu un nivel de ocupare a forței de muncă cu 12,7 puncte procentuale mai scăzut decât rezidenții autohtoni în 2020. Acest lucru este deosebit de problematic deoarece rezultatele în materie de educație, oportunitățile de angajare și viitoarele niveluri de venit ale copiilor din Austria tind să fie determinate în mod special de cele ale părinților lor. Măsurile de „promovare a recalificării și a perfecționării” din planul de redresare și reziliență al Austriei vor aborda aceste provocări prin sprijinirea formării lucrătorilor slab calificați și a șomerilor de lungă durată. În același timp, măsurile planificate nu abordează pe deplin problema subiacentă a participării persoanelor care provin din familii de migranți și a lucrătorilor slab calificați. În plus, rezultatele în materie de educație pentru aceste grupuri trebuie îmbunătățite mult mai devreme în viață. Este în continuare nevoie de posibilități suplimentare de recalificare și de învățare pe tot parcursul vieții pentru lucrătorii de toate vârstele.

(30)Deficitul tot mai mare de competențe (Fachkräftemangel) devine o provocare din ce în ce mai mare pentru întreprinderile care se bazează pe profesioniști cu înaltă calificare, cum ar fi experții în tehnologia informației (IT). Motivele penuriei de forță de muncă calificată sunt multiple, iar pandemia le-a accentuat. Extinderea oportunităților oferite persoanelor cu înaltă calificare din străinătate pentru posturi care nu pot fi ocupate de forța de muncă austriacă sau din UE ar putea reduce aceste deficite. În prezent, procedurile în vigoare implică o sarcină administrativă semnificativă pentru întreprinderile care doresc să angajeze lucrători din afara UE, ceea ce îngreunează atragerea talentelor necesare din străinătate. Acest lucru împiedică creșterea productivității, în special în sectorul serviciilor și cu precădere în sectorul IT. Recenta reformă a sistemului „accelerat” al Austriei pentru forța de muncă calificată din țări din afara UE (Rot-Weiß-Rot-Karte) nu s-a dovedit eficace în abordarea provocării în ansamblu. Prin urmare, ar putea fi luate măsuri suplimentare pentru ca întreprinderile să poată angaja forță de muncă calificată din străinătate cu mai multă ușurință. Printre aceste măsuri se numără accelerarea procedurilor și o mai bună orientare a lor către nevoile individuale ale întreprinderilor.

(31)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE, prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia, cât mai curând posibil. În acest scop, prin dialog cu statele membre sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a se renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

(32)Evoluțiile geopolitice declanșate de invazia Ucrainei de către Rusia au scos la iveală riscuri pentru securitatea aprovizionării cu energie a Austriei. Austria este foarte dependentă de importurile de gaze din Rusia. În 2020, aproximativ 80 % din totalul importurilor Austriei de gaze au provenit din Rusia, în comparație cu media UE de 44 %. Gazele reprezintă, de asemenea, o parte semnificativă a cererii de energie a Austriei (22,7 %, ușor sub media UE de 24,4 %), în principal pentru consumul industrial și pentru încălzire. Cu toate acestea, Austria este mai puțin dependentă de Rusia în ceea ce privește petrolul (10 % din țițeiul său provine din Rusia, cu mult sub media UE de 26 %). Diversificarea aprovizionării cu energie și creșterea flexibilității și a capacității de flux inversat pentru interconectivitatea deja extinsă cu alte state membre vor fi esențiale pentru reducerea dependenței de gazele rusești. Cu toate acestea, se recomandă ca noile investiții în infrastructură și în rețele legate de gazele naturale să fie adaptate, în cazurile în care este posibil, exigențelor viitorului, pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea viitoare către combustibili durabili. Reducerea dependenței de gazele rusești presupune, de asemenea, investiții în producția de gaze din surse regenerabile (cum ar fi hidrogenul produs din surse regenerabile de energie și biometanul durabil), făcând astfel posibilă înlocuirea gazelor naturale, în special în sectoarele și regiunile cele mai vulnerabile la întreruperile aprovizionării. În plus, sursele regenerabile de energie suplimentare, cum ar fi energia geotermală, sunt în continuare insuficient utilizate și ar putea fi examinate mai îndeaproape.

(33)În 2020, ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final de energie al Austriei a fost de 37 %, depășind obiectivul de 34 % pentru același an. Reforma din 2021 a sprijinului pentru energia din surse regenerabile inclus în planul de redresare și reziliență a creat cadrul necesar pentru creșterea ponderii energiei din surse regenerabile în consumul de energie electrică. Reforma va permite o capacitate anuală de producție de energie electrică din surse regenerabile de 27 TWh până în 2030 și va contribui astfel la atingerea obiectivului de 100 % până în 2030 (față de 81 % în 2020). Cu toate acestea, investițiile în energia din surse regenerabile sunt îngreunate de procedurile îndelungate de amenajare a teritoriului și de acordare a autorizațiilor, o problemă care se datorează, de asemenea, parțial, unei diviziuni complexe a competențelor între nivelul federal și cel regional, precum și problemelor de personal din administrație. Pentru a ține seama de extinderea planificată a producției de energie din surse regenerabile, Austria ar putea lua în considerare creșterea semnificativă a investițiilor în infrastructura de rețea (cum ar fi stocarea, distribuția și transportul) și asigurarea implementării în timp util a acestei infrastructuri. Stabilirea unor obiective mai ambițioase în ceea ce privește eficiența energetică în sectorul construcțiilor și în cel industrial va reduce dependența de combustibilii fosili. Strategia Austriei de renovare pe termen lung stabilește etape clare pentru 2050 și are ca obiectiv atingerea unei rate de decarbonizare de 80 % a parcului său imobiliar. Planul său de redresare și reziliență va accelera eliminarea treptată a centralelor termice care funcționează pe bază de combustibili fosili din sectorul construcțiilor și înlocuirea lor cu tehnologii de încălzire din surse regenerabile sau cu încălzire centralizată. Cu toate acestea, obiectivele Austriei în materie de eficiență energetică pentru 2030 nu sunt foarte ambițioase, iar țara ar putea accelera investițiile în renovarea temeinică a clădirilor, în înlocuirea încălzirii pe bază de combustibili fosili cu încălzirea din surse regenerabile și în gestionarea mai bună a consumului de energie prin digitalizarea utilităților (cum ar fi contoarele inteligente și termostatele). În același timp, eforturile suplimentare de decarbonizare a proceselor industriale, inclusiv prin intermediul gazelor din surse regenerabile, ar contribui la reducerea cererii de gaze și la protejarea întreprinderilor de volatilitatea prețurilor. Va fi necesară o creștere suplimentară a nivelului de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și creșterea ponderii surselor regenerabile de energie și a eficienței energetice pentru ca Austria să fie în conformitate cu obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”.

(34)În timp ce accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și către alte surse decât combustibilii fosili în unele sectoare va crea costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Austria poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul coeziunii pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Austria poate utiliza Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

(35)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2022 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

(36)Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a recomandat statelor membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a pune în aplicare recomandarea privind politica economică a zonei euro. În cazul Austriei, acest lucru se reflectă în special în recomandările 1, 2 și 3 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Austria să întreprindă acțiuni astfel încât:

1.În 2023, să se asigure că creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național este în concordanță cu o orientare politică globală neutră, ținând seama de continuarea sprijinului temporar și specific pentru gospodăriile și întreprinderile cele mai vulnerabile la creșterile prețurilor la energie și pentru persoanele care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente în funcție de evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență, a RePowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada de după 2023, să urmeze o politică bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu. Să asigure caracterul adecvat și sustenabilitatea fiscală a sistemului de îngrijire pe termen lung Să simplifice și să raționalizeze relațiile și responsabilitățile fiscale între diferitele niveluri ale administrației și să alinieze responsabilitățile în materie de finanțare și cheltuieli. Să îmbunătățească mixul fiscal pentru a sprijini o creștere durabilă și favorabilă incluziunii.

2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele convenite, care au fost prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021. Să finalizeze rapid negocierile cu Comisia cu privire la documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, în vederea începerii punerii în aplicare a acestor documente.

3.Să stimuleze participarea femeilor pe piața forței de muncă, inclusiv prin îmbunătățirea serviciilor de calitate de îngrijire a copiilor, și să îmbunătățească rezultatele în ceea ce privește participarea la piața forței de muncă pentru grupurile defavorizate.

4.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili și să diversifice importurile de combustibili fosili, prin accelerarea utilizării energiei din surse regenerabile și a infrastructurii necesare, în special prin simplificarea planificării și raționalizarea în continuare a procedurilor de autorizare, prin creșterea eficienței energetice, în special în industrie și în sectorul construcțiilor, prin diversificarea aprovizionării cu energie, precum și prin creșterea flexibilității și a capacității de flux inversat a interconexiunilor.

Adoptată la Bruxelles,