Raportul special A fost eficace sprijinul 
acordat de FEDR pentru 
întreprinderile mici și 
mijlocii în domeniul 
comerțului electronic?RO 2014  nr. 20
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
ISBN 978-92-872-1336-5
doi: 10.2865/17279
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
A fost eficace sprijinul 
acordat de FEDR pentru 
întreprinderile mici și 
mijlocii în domeniul 
comerțului electronic?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2014  nr. 20
02
 Cuprins
Puncte
 Termeni și acronime
I-IV Sinteză
1-11  Introducere
1-3 De ce este important comerțul electronic?
4-6 Strategiile UE legate de societatea informațională
7-9 Sprijinul acordat de Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) pentru investițiile din 
domeniul comerțului electronic
10 -11  Sistemul de gestionare a FEDR
12-16  Sfera și obiectivele auditului
17- 62  Observații
17-27  Programele operaționale ale statelor membre au reprezentat o bază adecvată pentru acordarea 
de sprijin pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM‑uri) în domeniul comerțului electronic, dar nu 
și pentru măsurarea performanței
18-19  Toate statele membre selectate au elaborat programele operaționale auditate în conformitate cu strategiile 
relevante de la nivel regional sau național în materie de tehnologii ale informației și comunicațiilor
20-27  Toate programele operaționale auditate includeau măsuri legate de comerțul electronic, însoțite de 
niveluri‑țintă și de indicatori, dar modificările de ultimă oră aduse indicatorilor au îngreunat uneori 
evaluarea corespunzătoare a performanței
28-51  Atât în etapa de selecție, cât și în etapa de monitorizare, autoritățile de management s‑au axat mai 
mult pe realizări decât pe rezultate
29-43  În cadrul procedurilor de selecție a proiectelor, nu se evalua decât rareori dacă proiectele alese erau cele 
mai susceptibile să contribuie la dezvoltarea IMM‑urilor și/sau la îndeplinirea obiectivelor UE legate de 
societatea informațională
44-51  În majoritatea cazurilor, autoritățile de management nu au putut să evalueze impactul unui proiect asupra  
dezvoltării IMM‑ului care l‑a implementat
03 Cuprins
52-62  Per ansamblu, IMM‑urile au implementat proiectele fără probleme, însă rezultatele obținute nu au 
fost întotdeauna demonstrate
53-57  În general, realizările obținute în cadrul proiectelor erau conforme cu cele prevăzute în cererile de finanțare
58-62  Numeroase IMM‑uri au afirmat că au obținut beneficii în urma implementării proiectului depus, dar 
rezultatele obținute nu erau măsurate în mod sistematic
63-68  Concluzii și recomandări
 Răspunsurile Comisiei
04
 Termeni și acronime
Autoritate de management : O autoritate publică națională, regională sau locală ori un organism public sau privat 
desemnat de statul membru să gestioneze un program operațional.
B2B : Business‑to‑Business
B2C : Business‑to‑Consumer
Efect de balast (efect deadweight ): „Efectul de balast” se produce atunci când se acordă finanțare pentru 
sprijinirea unui beneficiar care ar fi luat decizia de a investi în proiect și în lipsa ajutorului. În acest caz, rezultatul 
observat nu poate fi pus pe seama politicii, iar ajutorul plătit acestui beneficiar nu a produs niciun efect. Partea 
din cheltuieli care generează un „efect de balast” este, așadar, prin natura ei, ineficace, întrucât nu contribuie la 
atingerea obiectivelor.
FEDR : Fondul european de dezvoltare regională: prin acest fond se acordă asistență financiară destinată să 
promoveze coeziunea economică și socială între regiunile UE. Acțiunile FEDR sunt implementate în principal prin 
intermediul unor programe operaționale care cuprind un număr important de proiecte.
IMM‑uri : Întreprinderi mici și mijlocii. Potrivit definiției Comisiei, această categorie cuprinde întreprinderi cu mai 
puțin de 250 de angajați, care au o cifră de afaceri anuală ce nu depășește 50 de milioane de euro și/sau al căror 
bilanț anual total nu depășește 43 de milioane de euro.
Impact : Consecințe socioeconomice pe termen mai lung care pot fi observate după o anumită perioadă de la 
finalizarea unei intervenții și care pot afecta fie destinatarii direcți ai acțiunii, fie destinatarii indirecți care nu fac 
parte din sfera acțiunii (aceștia pot obține beneficii sau pot avea de pierdut în urma intervenției).
Organism intermediar : Orice organism public ori privat sau serviciu care acționează sub responsabilitatea unei 
autorități de management sau care îndeplinește sarcini în numele unei astfel de autorități în raport cu operațiunile 
implementate de beneficiari.
Program operațional : Document aprobat de Comisie, care ia forma unui set coerent de priorități cuprinzând 
măsuri multianuale, în cadrul cărora este inclus un număr mare de proiecte.
Realizare (output) : Ceea ce se produce sau se obține cu ajutorul resurselor alocate unei intervenții (de exemplu: 
granturi distribuite către IMM‑uri, site‑urile web dezvoltate, programele informatice achiziționate).
Rezultat : Schimbări imediate survenite în situația destinatarilor direct vizați la sfârșitul participării lor la 
o intervenție (de exemplu: creșterea cifrei de afaceri, creșterea numărului de clienți, o creștere a procentului de 
vânzări online, crearea de locuri de muncă).
TIC: Tehnologii ale informației și comunicațiilor
UE: Uniunea Europeană
05
 Sinteză
I
Tehnologiile utilizate în comerțul electronic sunt 
considerate a fi o modalitate de a mări ritmul creșterii 
economice, de a dezvolta în continuare piața unică și 
de a accelera integrarea europeană. Aceste aspecte 
sunt deosebit de importante în cazul întreprinderilor 
mici și mijlocii (IMM‑urile), care sunt încă în urmă în 
comparație cu întreprinderile mari în ceea ce privește 
adoptarea tehnologiilor informației și comunicațiilor.
II
Prin urmare, Comisia a pus din ce în ce mai mult 
accentul pe necesitatea de a încuraja dezvoltarea 
comerțului electronic, în special prin intermediul 
uneia dintre inițiativele sale emblematice, intitulată 
„O agendă digitală pentru Europa”. În perioada de 
programare 2007‑2013, din bugetul FEDR au fost alo ‑
cate aproximativ trei miliarde de euro pentru a încu ‑
raja IMM‑urile să adopte tehnologiile informației și 
comunicațiilor.
III
În cadrul auditului său, Curtea a urmărit să stabilească 
dacă sprijinul acordat de FEDR pentru IMM‑uri în 
domeniul comerțului electronic a fost eficace și a con ‑
cluzionat că sprijinul oferit de FEDR pentru proiectele 
legate de comerțul electronic a contribuit la crește ‑
rea disponibilității serviciilor comerciale online. Cu 
toate acestea, deficiențele observate în monitorizare 
au făcut imposibilă evaluarea măsurii în care acest 
sprijin a contribuit la îndeplinirea obiectivelor fixate 
de strategiile Uniunii și ale statelor membre în materie 
de tehnologii ale informației și comunicațiilor sau la 
atingerea obiectivelor de dezvoltare ale IMM‑urilor. 
În plus, procedurile deficitare de selecție au avut ca 
rezultat cofinanțarea de proiecte care nu erau suscep ‑
tibile să ofere un bun raport costuri‑beneficii.IV
În consecință, Curtea recomandă Comisiei 
următoarele:
(a) să se asigure că obține informații coerente și 
fiabile de la statele membre cu privire la progresul 
programelor operaționale, nu numai din punct de 
vedere financiar, ci și în termeni de performanță, 
cu un accent special pe indicatorii de rezultat și pe 
nivelurile‑țintă;
(b) să insiste ca procedurile și criteriile de selecție 
instituite de statele membre să garanteze selecția 
acelor proiecte care maximizează valoarea adă ‑
ugată în rândul solicitanților în ceea ce privește 
promovarea dezvoltării comerțului electronic în 
cadrul IMM‑urilor și realizarea obiectivelor Agen ‑
dei digitale europene. În același timp, Comisia 
ar trebui să se asigure că procedurile respective 
sunt adecvate în raport cu beneficiarii vizați, din 
perspectiva timpului și a sarcinii administrative 
necesare;
(c) să solicite autorităților de management din statele 
membre să instituie instrumente de gestionare 
pentru a putea monitoriza impactul granturilor 
acordate asupra dezvoltării comerciale a IMM‑uri ‑
lor care au beneficiat de sprijin.
06
 Introducere
De ce este important 
comerțul electronic?
01 
Comerțul electronic constă în „vân ‑
zarea sau cumpărarea de bunuri sau 
servicii, prin intermediul tranzacțiilor 
electronice realizate pe internet sau 
prin alte rețele informatice (comuni ‑
care online), indiferent dacă relația de 
vânzare‑cumpărare are loc între între ‑
prinderi, gospodării, persoane fizice 
sau organizații private”1.
02 
Tehnologiile utilizate în comerțul elec ‑
tronic sunt considerate a fi o modalita ‑
te de a mări ritmul creșterii economice, 
de a dezvolta în continuare piața unică 
și de a accelera integrarea europeană. 
Aceste aspecte sunt deosebit de im ‑
portante în cazul întreprinderilor mici 
și mijlocii (IMM‑urile), al căror rol în 
economia europeană a fost recunoscut 
în mod repetat de Consiliu, de Parla ‑
mentul European și de Comisie, dar 
care au rămas în urma întreprinderilor 
mari în ceea ce privește adoptarea teh ‑
nologiilor informației și comunicațiilor.
03 
Promovarea adoptării tehnologiilor in ‑
formației și comunicațiilor și, în special, 
a comerțului electronic este deci un 
aspect esențial atât pentru îmbună ‑
tățirea dezvoltării și a competitivității 
generale, în special în cazul IMM‑urilor, 
cât și pentru crearea de locuri de mun ‑
că2, așa cum s‑a subliniat deja în mai 
multe documente ale Comisiei3.Strategiile UE legate de 
societatea informațională
04 
Începând din 2000, Comisia a elaborat 
o serie de strategii vizând dezvoltarea 
societății informaționale în UE: a lansat 
inițiativa eEurope4 și Strategia pen ‑
tru 2010 privind o societate informa ‑
țională europeană (Strategia i2010)5 
în cadrul Strategiei de la Lisabona, iar 
în 2010 a fost lansată Agenda digitală 
pentru Europa. Aceasta se numără 
printre cele șapte inițiative emblema ‑
tice ale actualei Strategii Europa 2020, 
care vizează creșterea economică și 
ocuparea forței de muncă (a se vedea 
figura 1).
05 
Agenda digitală pentru Europa se 
bazează pe Strategia i2010 și subli ‑
niază importanța unui angajament 
susținut din partea UE și a statelor 
membre în ansamblu, inclusiv la nivel 
regional6. Agenda digitală cuprinde 
acțiuni grupate în piloni7. Unul dintre 
piloni („piața unică digitală”) se axează, 
printre altele, pe simplificarea tranzac -
țiilor online și a celor transnaționale . 
Trei dintre cele 13 obiective prevăzu ‑
te se referă la comerțul electronic și 
unul dintre acestea se axează în mod 
specific pe IMM‑uri, preconizând ca 
33 % din IMM‑uri să efectueze vânzări 
și achiziții online până în 20158. Cel 
mai recent tablou de bord al Agendei 
digitale ( Digital Agenda Scoreboard ) 
a indicat o creștere lentă a numărului 
de IMM‑uri care efectuează vânzări și 
achiziții online, și anume de la 12 % 
și, respectiv, 24 % în 2009 la 14 % și, 
respectiv, la 26 % în 2013.1 Definiția comună 
a Organizației pentru 
Cooperare și Dezvoltare 
Economică (OCDE) și 
a Eurostat.
2 Se estimează că economia 
bazată pe internet generează 
2,6 locuri de muncă pentru 
fiecare loc de muncă suprimat 
și ar putea reprezenta 25 % din 
totalul net al locurilor de 
muncă create (se consideră că 
acest procent a fost atins în 
Franța în perioada 1995 ‑2010). 
McKinsey, Impact d’internet sur 
l’économie française  (Impactul 
internetului asupra economiei 
franceze), martie 2011.
3 COM(2010) 245 final/2 din 
26 august 2010: „O agendă 
digitală pentru Europa”; 
COM(2011) 777 final din 
15 noiembrie 2011: „Programul 
de lucru al Comisiei pentru 
anul 2012”; COM(2013) 739 
final din 22 octombrie 2013: 
„Programul de lucru al 
Comisiei pentru anul 2014”.
4 COM(99) 687 final din 
8 decembrie 1999: eEurope   An 
information society for all 
(eEurope – O societate 
informațională pentru toți).
5 COM(2005) 229 final din 
1 iunie 2005: i 2010 - A European 
Information Society for growth 
and employment  (i2010 – 
O societate informațională 
europeană pentru creștere 
economică și ocuparea forței 
de muncă).
6 COM(2010)245 final/2, p. 8.
7 În 2010, Agenda digitală 
pentru Europa cuprindea 
101 acțiuni grupate în șapte 
piloni. În 2012, în contextul 
actualizării agendei, Comisia 
a adoptat șapte noi priorități și 
31 de acțiuni suplimentare.
8 Celelalte două obiective sunt 
următoarele: 50 % din 
persoanele fizice ar trebui să 
efectueze cumpărături pe 
internet până în 2015 și 20 % 
din persoanele fizice ar trebui 
să efectueze cumpărături 
transfrontaliere online până în 
2015.
07 Introducere
9 Scopul urmărit era dublarea, 
până în 2015, a ponderii 
comerțului electronic în cadrul 
vânzărilor cu amănuntul (3,4 % 
în 2010), precum și dublarea 
ponderii economiei 
internetului în PIB‑ul european 
(sub 3 % în 2010). 
COM(2011) 942 final din 
11 ianuarie 2012: „Un cadru 
coerent pentru creșterea 
încrederii în piața unică 
digitală a comerțului 
electronic și a serviciilor 
online”.Figura 1Strategiile UE legate de societatea informațională
v
2000 2005 2015 2010 2020Strategia de la Lisabona (2000)
Scop: Până în 2010, Europa trebuie să devină cea 
mai dinamică și competitivă economie din lume.
Strategia subliniază faptul că Europa trebuie să proﬁte de 
oportunităţile oferite de economia digitală și de internet.
Iniţiativa eEurope și 
planurile de acţiune
Scop: să stimuleze serviciile, 
aplicaţiile și conţinutul pe 
internet. Iniţiativa include 
10 priorităţi, una dintre 
acestea ﬁind accelerarea 
comer/uni021Bului electronic.Strategia privind 
societatea 
informaţională 
(Strategia i2010)
Scop: să promoveze convergenţa 
în materie de tehnologii ale 
informaţiei și comunicaţiilor 
până în 2010 prin implementar-
ea a trei subprograme, unul 
dintre acestea vizând 
dezvoltarea unui spaţiu unic 
european al informaţiei.Scop: să asigure o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă 
incluziunii prin intermediul a șapte iniţiative emblematice, 
una dintre acestea ﬁind Agenda digitală pentru Europa.Strategia pentru ocuparea forţei de muncă și 
creștere economică Europa 2020 (2010)
Agenda digitală pentru Europa
Scop: să relanseze economia UE și să permită cetăţenilor și 
întreprinderilor din Europa să fructiﬁce la maximum tehnologiile 
digitale.
Obiective: 13 obiective, dintre care trei obiective speciﬁce 
privind comerţul electronic
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
06 
În plus, în ianuarie 2012, Comisia 
a adoptat o comunicare privind comer ‑
țul electronic și serviciile online, scopul 
urmărit fiind de a dubla volumul co ‑
merțului electronic în UE până în 20159.
08 Introducere
Sprijinul acordat de 
Fondul european de 
dezvoltare regională 
(FEDR) pentru investițiile 
din domeniul comerțului 
electronic
07 
În perioada de programare 2007 ‑2013, 
orientările strategice comunitare10 
au subliniat importanța pe care o are 
utilizarea tehnologiilor informației și 
comunicațiilor de către întreprinderi, în 
special de către IMM‑uri, pentru crește ‑
rea productivității și pentru promova ‑
rea unei economii digitale deschise și 
competitive. Evaluarea la jumătatea 
perioadei a Strategiei de la Lisabona11 
a subliniat, de asemenea, importanța 
asimilării tehnologiilor informației 
și comunicațiilor în toate sectoarele 
economiei și rolul pe care politica de 
coeziune l‑ar putea juca în promovarea 
adoptării acestor tehnologii.
08 
Bugetul FEDR alocat pentru a încuraja 
IMM‑urile să adopte tehnologiile infor ‑
mației și comunicațiilor, inclusiv pentru 
investițiile din domeniul comerțului 
electronic, s‑a ridicat în perioada de 
programare 2007‑2013 la aproximativ 
trei miliarde de euro, reprezentând 
11 % din sprijinul destinat direct 
IMM‑urilor, respectiv 21 % din spriji ‑
nul vizând tehnologiile informației și 
comunicațiilor. Potrivit Comisiei, până 
în luna noiembrie 2013, numai 57 % 
din bugetul menționat mai sus fusese 
alocat unor proiecte selectate, ceea ce 
indică o rată de absorbție scăzută în 
comparație cu procentul de 85 % în ‑
registrat pentru ansamblul fondurilor 
structurale (a se vedea, de asemenea, 
punctele 24 și 27).
09 
Nu sunt disponibile cifre cu privire la 
sumele alocate în mod specific pentru 
investițiile din domeniul comerțului 
electronic deoarece categoriile de 
raportare stabilite în regulamente12 nu prevăd o raportare separată cu privire 
la sprijinul pentru comerțul electronic. 
Mai mult, categoria de cheltuieli care 
acoperă acest tip de sprijin include, de 
asemenea, educația, formarea, crea ‑
rea de rețele și alte servicii și aplicații 
destinate IMM‑urilor.
Sistemul de gestionare 
a FEDR
10 
FEDR este unul dintre fondurile politicii 
de coeziune. Aceste fonduri sunt im ‑
plementate prin programe multianu ‑
ale, în cadrul unor mecanisme de gesti ‑
une partajată între Comisie și statele 
membre. Pentru fiecare perioadă de 
programare, Comisia aprobă, pe baza 
propunerilor statelor membre, diverse 
programe operaționale, însoțite de 
planuri de finanțare orientative care 
stipulează contribuția din partea UE și 
contribuția națională.
11 
Proiectele finanțate în cadrul progra ‑
melor operaționale sunt selectate de 
autoritățile de management și sunt 
implementate de persoane fizice, de 
asociații, de întreprinderi publice sau 
private ori de organisme publice loca ‑
le, regionale sau naționale.10 Decizia 2006/702/CE 
a Consiliului din 
6 octombrie 2006 privind 
orientările strategice 
comunitare în materie de 
coeziune (JO L 291, 22.10.2006, 
p. 11).
11 COM(2005) 24 final din 
2 februarie 2005: Working 
together for growth and jobs. 
A new start for the Lisbon 
strategy (Cooperarea pentru 
creștere și locuri de muncă. Un 
nou început pentru Strategia 
de la Lisabona).
12 Regulamentul (CE) 
nr. 1083/2006 al Consiliului din 
11 iulie 2006 de stabilire 
a anumitor dispoziții generale 
privind Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european și Fondul de 
coeziune și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1260/1999 și Regulamentul 
(CE) nr 1828/2006 al Comisiei 
din 8 decembrie 2006 de 
stabilire a normelor de punere 
în aplicare a Regulamentului 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului de stabilire 
a anumitor dispoziții generale 
privind Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european și Fondul de 
coeziune și a Regulamentului 
(CE) nr. 1080/2006 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională.
09
 Sfera și obiectivele 
auditului
12 
Curtea a examinat dacă sprijinul 
acordat de FEDR pentru IMM‑uri în 
domeniul comerțului electronic a fost 
eficace. În cadrul auditului, Curtea 
a urmărit să răspundă la următoarele 
trei întrebări principale:
(a) Programele operaționale elabora ‑
te de statele membre și aprobate 
de Comisie au constituit o bază 
adecvată pentru sprijinirea în mod 
eficient a măsurilor privind comer ‑
țul electronic destinate IMM‑urilor?
(b) Autoritățile de management au 
selectat și au monitorizat în mod 
corespunzător proiectele legate de 
comerțul electronic?
(c) Proiectele din domeniul comerțu ‑
lui electronic cofinanțate de FEDR 
au fost puse în aplicare cu succes 
și au adus beneficii măsurabile 
pentru IMM‑urile beneficiare?
13 
Auditul s‑a concentrat pe sprijinul 
acordat prin FEDR în perioada de 
programare 2007 ‑2013 și a acoperit 
cinci programe operaționale din ur ‑
mătoarele patru state membre: Grecia 
(„Convergență digitală”), Italia („Pie ‑
monte” și „Emilia‑Romagna”), Polonia 
(„Economie inovatoare”) și Regatul 
Unit („Lowlands și Uplands din Scoția”). 
În total, aceste programe operaționale 
reprezintă 1,6 miliarde de euro (51 %) 
din bugetul FEDR rezervat pentru 
adoptarea tehnologiilor informației și 
comunicațiilor de către IMM‑uri.
14 
Statele membre enumerate mai sus au 
fost selectate deoarece programele lor 
operaționale includeau măsuri legate 
de comerțul electronic, dar selecția 
s‑a făcut și pe baza bugetului alocat și 
a sumelor angajate pentru a încuraja 
adoptarea tehnologiilor informației și 
comunicațiilor de către IMM‑uri.15 
Activitățile de audit au inclus:
(a) examinarea cadrului strategic al 
Comisiei pentru comerțul electro ‑
nic și societatea informațională;
(b) examinarea documentelor de stra ‑
tegie națională și a documentelor 
de strategie regională relevante 
pentru comerțul electronic, elabo ‑
rate pentru perioada 2007 ‑2013 de 
către statele selectate, precum și 
o analiză a programelor operațio ‑
nale conexe;
(c) vizite efectuate la autoritățile nați ‑
onale și regionale responsabile de 
gestionarea programelor operațio ‑
nale în statele membre selectate;
(d) o examinare la fața locului a 30 de 
proiecte13 care au fost operaționale 
timp de cel puțin doi ani, astfel în ‑
cât Curtea să poată evalua impac ‑
tul acestora. Costurile eligibile tota ‑
le ale proiectelor auditate au variat 
de la aproximativ 1 800 de euro la 
527 000 de euro (contribuția FEDR 
la aceste costuri a variat de la 12 % 
la 74 %). Trei proiecte au luat forma 
unei asistențe nefinanciare, care 
a constat în furnizarea de servicii 
de consultanță;
(e) o vizită de studiu într‑o regiune care 
implementa așa‑numitul „sistem de 
bonuri valorice pentru tehnologii 
ale informației și comunicațiilor” (a 
se vedea caseta 2),  un proiect‑pi ‑
lot introdus recent de Comisie, cu 
scopul de a evalua această alter ‑
nativă de utilizare a FEDR și de a o 
compara cu procedurile de selecție 
în cadrul cărora fuseseră selectate și 
implementate proiectele auditate.
16 
Probele de audit au fost colectate în 
cadrul unor interviuri desfășurate cu 
personalul Comisiei și cu funcționari 
din statele membre, precum și cu ma ‑
nageri de proiect.13 Ar trebui remarcat faptul că în 
Regatul Unit (Lowlands și 
Uplands din Scoția) au existat 
două niveluri de 
implementare a proiectelor 
(proiecte ale sponsorilor de 
proiecte și proiecte ale 
IMM‑urilor). Numărul indicat 
include numai proiectele 
implementate de IMM‑uri.
10
 Observații
Programele operaționale 
ale statelor membre au 
reprezentat o bază 
adecvată pentru acordarea 
de sprijin pentru 
întreprinderile mici și 
mijlocii (IMM‑uri) în 
domeniul comerțului 
electronic, dar nu și pentru 
măsurarea performanței
17 
Curtea a examinat:
(a) dacă statele membre și‑au elaborat 
programele operaționale în confor ‑
mitate cu strategiile relevante din 
domeniul tehnologiilor informației 
și comunicațiilor;
(b) dacă programele operaționale con ‑
țineau obiective și măsuri specifice 
care să abordeze nevoile identi ‑
ficate, precum și niveluri‑țintă și 
indicatori adecvați pentru monito ‑
rizarea performanței lor.
Toate statele membre selec ‑
tate au elaborat programele 
operaționale auditate în 
conformitate cu strategiile 
relevante de la nivel regional 
sau național în materie de 
tehnologii ale informației și 
comunicațiilor
18 
Atunci când și‑au elaborat programele 
operaționale, toate statele membre 
selectate dispuneau de un cadru 
strategic care aborda nevoile existen ‑
te în ceea ce privește atât adoptarea 
tehnologiilor informației și comuni ‑
cațiilor/societatea informațională, 
cât și dezvoltarea și competitivitatea 
IMM‑urilor. Totuși, numai strategia exa ‑
minată elaborată de Grecia era sufici ‑
ent de cuprinzătoare pentru a include 
o structură organizatorică în care erau 
repartizate responsabilitățile legate de punerea în aplicare a obiectivelor 
strategice și de resursele necesare și 
disponibile.
19 
Într‑o etapă ulterioară, autoritățile 
de management au ținut seama de 
aceste strategii în contextul elabo ‑
rării programelor operaționale, deși 
numai programele operaționale din 
Italia (Emilia‑Romagna) și Grecia le 
menționau în mod explicit. Mai mult, 
numai autoritatea de management din 
Grecia a formulat, încă de la începutul 
perioadei de programare, o trimitere 
explicită la strategiile UE privind socie ‑
tatea informațională. După ce Agenda 
digitală pentru Europa a fost lansată în 
mai 2010, o autoritate de management 
din Regatul Unit a ținut seama în mod 
corespunzător de aceasta și și‑a modi ‑
ficat în consecință programul operațio ‑
nal (a se vedea punctul 23 și caseta 1) .
11 Observații
Toate programele operațio ‑ 
nale auditate includeau 
măsuri legate de comerțul 
electronic, însoțite de nive ‑
luri‑țintă și de indicatori, dar 
modificările de ultimă oră 
aduse indicatorilor au îngre ‑
unat uneori evaluarea cores ‑
punzătoare a performanței
20 
Toate autoritățile de management 
incluseseră în programele lor operați ‑
onale măsuri de promovare a comer ‑
țului electronic, fie în mod specific în 
cadrul IMM‑urilor, fie ca parte a unor 
măsuri mai generale legate de activită ‑
țile economice electronice ( e-business ) 
și de adoptarea tehnologiilor informa ‑
ției și comunicațiilor de către IMM‑uri, 
răspunzând astfel nevoilor identifica ‑
te în strategiile aferente (a se vedea 
punctul 18).
21 
La rândul său, Comisia a evaluat 
analizele cu privire la nevoi incluse în 
programele operaționale și a verificat 
dacă nivelurile‑țintă au fost stabilite 
ținându‑se seama de aceste analize și 
dacă ele contribuiau la politicile UE.22 
Toate autoritățile de management își 
definiseră propriii indicatori de realiza ‑
re pentru măsurile legate de comerțul 
electronic descrise în programele lor 
operaționale. De asemenea, cu o sin ‑
gură excepție, toate autoritățile de 
management definiseră indicatori de 
rezultat (a se vedea figura 2),  precum 
și valori‑țintă asociate acestora. La 
început, acești indicatori au constituit 
o bază adecvată pentru monitorizarea 
punerii în aplicare a programelor. To ‑
tuși, doar două programe operaționale 
[Italia (Piemonte) și Grecia] au inte ‑
grat indicatorul „comerțul electronic 
pentru întreprinderi” stabilit în Agenda 
digitală pentru Europa. Diversitatea 
indicatorilor a împiedicat însă orice 
agregare a acestora, care ar fi putut fi 
utilizată pentru a oferi informații la un 
nivel mai general.
23 
Curtea a constatat că, între 
2009 și 2013, Comisia aprobase mai 
multe modificări la toate cele cinci 
programe operaționale examinate. 
În trei cazuri [Grecia, Italia (Piemonte) 
și Polonia), indicatorii fuseseră însă re ‑
vizuiți prin intermediul unor modificări 
ale programelor operaționale care au 
fost realizate spre sfârșitul perioadei 
de programare, și anume în 2012 și/sau 
în 2013 (a se vedea și punctul 19)14.14 Programul operațional pentru 
Piemonte a fost modificat de 
patru ori (în 2009, 2010, 
2012 și 2013), iar cel al Greciei, 
de două ori (în 2011 și în 2012), 
dar, în ambele cazuri, 
indicatorii au fost modificați 
o singură dată, și anume în 
2012. Programul operațional al 
Poloniei a fost modificat în 
2011 și în 2013, indicatorii fiind 
modificați cu ambele ocazii.Exemplu de modificare a unui program operațional în logica noii inițiative a UE: 
Regatul Unit (Lowlands și Uplands din Scoția)
Programul operațional „Lowlands și Uplands din Scoția” a fost modificat în martie 2011 pentru a include mă ‑
suri care urmăreau să răspundă mai bine obiectivelor unei noi inițiative emblematice ale UE, și anume Agenda 
digitală pentru Europa.
Modificarea a fost efectuată pentru a include sprijinul pentru conexiunea în bandă largă pentru IMM‑urile din 
zonele rurale și pentru a alinia strategia digitală a guvernului scoțian la Agenda digitală pentru Europa.Caseta 1
12 Observații Figura 2Detalii și schimbări referitoare la indicatorii de performanță privind comerțul 
electronic și la nivelurile‑țintă utilizate în programele operaționale examinate
Economie inovatoare
(Polonia)Numărul proiectelor coﬁnanţate (13 100)
Numărul întreprinderilor care au 
beneﬁciat de sprijin (11 400) Lowlands și Uplands din Scoţia
(Regatul Unit)Convergenţă digitală 
(Grecia)Numărul întreprinderilor 
care au beneﬁciat de 
ﬁnanţare pentru integrarea 
TIC în activităţile lor curente
(13 561 --> redus la 7 700)Emilia-Romagna (Italia)Piemonte (Italia)Numărul proiectelor 
coﬁnanţate (125 pentru 
furnizarea de servicii și 
250 pentru utilizarea de 
servicii de informaţii)Programul operaţional
Numărul întreprinderilor care au primit 
sprijin pentru comerţul electronic (5 700)Numărul întreprinderilor care au 
beneﬁciat de sprijin (450)Indicatori de realizare 
(și niveluri-ţintă)
Întreprinderi ﬁnanţate care pot accepta 
comenzi (8,75 %) 
Întreprinderi ﬁnanţate care pot accepta plăţi 
online pentru vânzări pe internet (1,31 %) 
--> Combinat: Întreprinderi ﬁnanţate care 
pot accepta comenzi și/sau plăţi online 
pentru vânzări pe internet (20 %)Niciun indicatorIndicatori de rezultat 
(și niveluri-ţintă)
Întreprinderi care au primit comenzi online (60 %) --> 
Suprimat
Întreprinderi care au făcut comenzi online (26 %) --> 
Înlocuit cu: Numărul întreprinderilor care au făcut 
comenzi online (90) 
De la început: Numărul strategiilor privind 
comerţul electronic elaborate (4 100)
Text/cifre în caractere aldine: indicator aplicabil în prezent
Text/Cifre în caractere normale: indicator care nu se mai aplicăProcentul întreprinderilor care realizează vânzări către alte 
întreprinderi (B2B) pe pieţe specializate de pe internet 
(12 %)
Procentul întreprinderilor care au sisteme informatice 
integrate cu sistemele altor întreprinderi (17 %) 
--> Ambii indicatori au fost combinaţi și înlocuiţi cu: 
Numărul întreprinderilor care dispun de un sistem 
informatic B2B implementat și/sau integrat (5 300)
Procentul întreprinderilor care primesc comenzi pe 
internet sau prin alte reţele
(50 %) --> suprimat
De la început: Numărul locurilor de muncă nou create 
ca rezultat al implementării proiectelor (17 500 în 
echivalent normă întreagă)
De la început: Numărul serviciilor electronice care pot 
ﬁ furnizate ca rezultat al implementării proiectelor 
(11 000)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
13 Observații
24 
În special, indicatorii de rezultat și/
sau nivelurile‑țintă asociate au sufe ‑
rit modificări considerabile, ceea ce 
a îngreunat evaluarea rezultatelor 
efective obținute în urma implemen ‑
tării proiectelor. În cazul în care au fost 
modificate nivelurile‑țintă [programele 
operaționale din Grecia, Italia (Piemon ‑
te) și Polonia], nivelurile nou fixate nu 
au putut fi comparate cu nivelurile pre ‑
cedente, întrucât definiția indicatorilor 
(programele operaționale din Grecia și 
Polonia) sau unitățile de măsură [pro ‑
gramele operaționale din Grecia și Ita ‑
lia (Piemonte)] fuseseră modificate, iar 
aceste modificări nu erau întotdeauna 
justificate de reduceri bugetare sau de 
factori externi. În două cazuri, motivul 
pentru modificarea indicatorilor a con ‑
stat în cererea redusă pentru acțiunile 
propuse, care a condus, la rândul 
său, la un nivel scăzut de absorbție 
a fondurilor (a se vedea, de asemenea, 
punctele 8 și 27).
25 
Curtea consideră că aceste modifi ‑
cări aduse spre sfârșitul perioadei de 
programare (într‑un moment în care 
în care realizările efective erau deja 
cunoscute) au periclitat măsurarea 
obiectivă a eficacității programelor 
operaționale în dezvoltarea comerțului 
electronic. Totuși, modificările respec ‑
tive au fost acceptate de către Comisie 
în cadrul procesului de aprobare a mo ‑
dificărilor aduse programelor operațio ‑
nale în 2012 și 2013.26 
În plus, cea mai mare parte a activității 
de monitorizare a Comisiei cu privire 
la programele operaționale s‑a axat 
pe informațiile financiare, care sunt 
într‑adevăr importante, dar insuficien ‑
te pentru a evalua progresele efective 
realizate. Mai mult, clasificarea datelor 
financiare raportate Comisiei de către 
două autorități de management (în 
Grecia și Regatul Unit) nu a fost pre ‑
zentată într‑un mod consecvent, întru ‑
cât acestea nu clasificau întotdeauna 
în mod corect proiectele din domeniul 
comerțului electronic, și anume în 
funcție de codurile de cheltuieli prevă ‑
zute în regulamentul Consiliului15.
27 
Începând din 2013, Comisia a depus 
eforturi pentru a emite ghiduri16 me ‑
nite să promoveze utilizarea instru ‑
mentelor puse la dispoziție în cadrul 
politicii vizând absorbția tehnologiilor 
informației și comunicațiilor de către 
IMM‑uri și, în special, comerțul electro ‑
nic. În plus, în 2013, Comisia a propus 
o inițiativă alternativă care ar facilita 
implementarea de către IMM‑uri a pro ‑
iectelor din acest domeniu. Inițiati ‑
va constă într‑un sistem de bonuri 
valorice pentru inovare în domeniul 
tehnologiilor informației și comunica ‑
țiilor (a se vedea caseta 2).  Ea urmărea 
să ofere o soluție la problema ritmului 
lent de absorbție a fondurilor puse la 
dispoziție pentru încurajarea adoptării 
tehnologiilor informației și comunicați ‑
ilor de către IMM‑uri17.15 Regulamentul (CE) 
nr. 1083/2006 al Consiliului din 
11 iulie 2006 de stabilire 
a anumitor dispoziții generale 
privind Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european și Fondul de 
coeziune și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1260/1999 (JO L 210, 
31.7.2006, p. 25).
16 De exemplu, ghidurile 
Regional Policy for Smart 
Growth of SMEs  și Digital 
Agenda ToolCaseta  [disponibile 
pe pagina Platformei de 
specializare inteligentă ( Smart 
Specialisation Platform ) 
gestionată de Centrul Comun 
de Cercetare al Comisiei, la 
adresa http://s3platform.jrc.
ec.europa.eu/guides ].
17 Ratele de absorbție pentru 
măsurile care încurajează 
adoptarea de către IMM‑uri 
a tehnologiilor informației și 
comunicațiilor se situau cu 
mult sub media observată 
pentru FEDR.
14 Observații
Atât în etapa de selecție, 
cât și în etapa de 
monitorizare, autoritățile 
de management s‑au axat 
mai mult pe realizări 
decât pe rezultate
28 
Curtea a examinat dacă autoritățile de 
management s‑au asigurat că:
(a) procedura de selecție a furnizat 
suficiente informații privind logica 
investițiilor preconizate de în ‑
treprinderi și privind potențialul 
proiectelor de a contribui, prin 
implementarea lor, la atingerea 
obiectivelor programelor opera ‑
ționale, permițând în același timp 
autorităților de management să 
maximizeze potențialul fondurilor 
FEDR de a aduce o valoare adăuga ‑
tă în ceea ce privește atât stimu ‑
larea dezvoltării IMM‑urilor, cât și 
contribuția la punerea în aplicare 
a strategiilor UE referitoare la soci ‑
etatea informațională;(b) performanța proiectelor a fost 
monitorizată atât în cursul imple ‑
mentării lor, cât și ulterior, pentru 
a se evalua contribuția acestora la 
dezvoltarea IMM‑urilor și la înde ‑
plinirea obiectivelor strategice.Sistemul de bonuri valorice pentru inovare în domeniul tehnologiilor informației și 
comunicațiilor – o schemă alternativă de sprijin pentru IMM‑uri
Sistemul de bonuri valorice pentru inovare în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor este o sche ‑
mă simplificată care urmărește să ajute IMM‑urile să își modernizeze activitățile existente prin adoptarea 
tehnologiilor informației și comunicațiilor. În practică, IMM‑urile beneficiază de o mică linie de credit, care le 
permite să cumpere produse sau servicii predefinite de la furnizori acreditați. Sistemul încearcă astfel să ofere 
un sprijin prompt IMM‑urilor și să reducă sarcina administrativă care le revine acestora.
Mecanismul a fost testat de două regiuni din Spania începând din 2013. În regiunea în care proiectul‑pilot este 
mai avansat (Murcia), procedura durează două luni între data emiterii cererii de propuneri și data la care sunt 
aprobate granturile. În plus, potrivit autorității de management, costul administrativ este mai mic de 10 %.
Curtea a identificat totuși două deficiențe. În primul rând, nu s‑a acordat suficientă atenție asigurării faptu ‑
lui că finanțarea proiectelor a fost determinată de cererea existentă din partea IMM‑urilor (și nu de cererea 
din partea furnizorilor de tehnologii ale informației și comunicațiilor) și, în al doilea rând, nu au fost solicitați 
indicatori de rezultat de la IMM‑urile beneficiare, ceea ce împiedică evaluarea impactului efectiv produs de 
implementarea proiectelor.Caseta 2
15 Observații
În cadrul procedurilor de 
selecție a proiectelor, nu se 
evalua decât rareori dacă 
proiectele alese erau cele mai 
susceptibile să contribuie la 
dezvoltarea IMM‑urilor și/
sau la îndeplinirea obiecti ‑
velor UE legate de societatea 
informațională
În cadrul procedurii de evaluare 
a cererilor de finanțare 
pentru proiecte, autoritățile 
de management nu solicitau 
decât rareori prezentarea unui 
plan de afaceri sau a unor 
niveluri‑țintă cuantificabile
29 
Reglementările referitoare la FEDR nu 
solicitau prezentarea unor planuri de 
afaceri sau a altor obiective economi ‑
ce sau financiare măsurabile pentru 
programele operaționale care țineau 
de perioada de programare 2007‑2013. 
Acest tip de cerință este însă consi ‑
derat a fi o bună practică atunci când 
este vorba de evaluarea viabilității 
și a pertinenței unui proiect de afa ‑
ceri. În ceea ce privește programele 
operaționale examinate, doar două 
dintre autoritățile de management (din 
Polonia și Regatul Unit) au solicitat pla ‑
nuri de afaceri care să fie prezentate împreună cu cererile de finanțare. 
Această solicitare nu era însă sistemati ‑
că. În consecință, doar șase dintre cele 
30 de întreprinderi ale căror proiecte 
au fost examinate au prezentat un 
plan de afaceri sau alte ținte financiare 
sau comerciale măsurabile (a se vedea 
caseta 3).
30 
În plus față de cei șase solicitanți 
care au depus un plan de afaceri, alte 
opt întreprinderi dintre cele 30 ale 
căror proiecte au fost auditate incluse ‑
seră obiective comerciale cuantifica ‑
bile în cererile lor de finanțare. Aceste 
obiective au oferit o bază solidă pentru 
monitorizarea proiectelor (a se vedea 
punctele 44 ‑46).
31 
În cazul celorlalte 16 proiecte examina ‑
te (dintre cele 30), autoritatea de ma ‑
nagement nu dispunea de informații 
adecvate cu privire la justificarea care 
stătea la baza investiției preconizate 
de întreprindere. Mai concret, în aceste 
cazuri, informațiile solicitate de către 
autoritatea de management nu inclu ‑
deau un plan de afaceri sau obiective 
comerciale cuantificabile.
Exemplu constând într‑un plan de afaceri exhaustiv anexat la cererea de finanțare 
a unui proiect
În Polonia, pentru toate proiectele finanțate în cadrul măsurii de promovare a soluțiilor Business‑to‑Busi ‑
ness (B2B), s‑a solicitat prezentarea unui plan de afaceri exhaustiv, care să fie anexat la cererea de finanțare 
a proiectului.
Planul de afaceri trebuia să conțină informații detaliate care să includă o descriere a societății, o descriere 
a proiectului (componentele acestuia, justificarea pentru investiția propusă, detaliile legate de resursele uma ‑
ne, tehnice și financiare necesare pentru realizarea proiectului), beneficiile preconizate (inclusiv obiectivele, 
indicatori de realizare și de rezultat măsurabili, precum și niveluri‑țintă), precum și informații financiare privind 
societatea respectivă (bilanț, contul de profit și pierdere și situația fluxurilor de trezorerie).
Aceste informații detaliate au constituit o bază pentru o bună înțelegere a justificării furnizate pentru proiecte 
și, în consecință, pentru selectarea celor mai eficiente dintre acestea.Caseta 3
16 Observații
În unele cazuri, proiectele 
auditate nu au îndeplinit 
obiectivele măsurii, așa cum 
fuseseră ele prevăzute în 
programele operaționale
32 
În Grecia, cinci dintre proiectele 
cofinanțate auditate nu au îndeplinit 
obiectivele măsurii, așa cum fuseseră 
ele prevăzute în programele operațio ‑
nale. În timp ce programul operațional 
sublinia necesitatea susținerii mi ‑
croîntreprinderilor și a întreprinderilor 
mici, cererile de propuneri în cadrul 
cărora fuseseră selectate proiectele 
auditate permiteau și întreprinderilor 
mari să solicite cofinanțare (a se vedea 
caseta 4).33 
În ceea ce privește o măsură din cadrul 
unui program operațional (Polonia), 
care urmărea să ajute întreprinderile 
nou înființate să ofere servicii online, 
Curtea a constatat că, în etapa de 
selecție, singura dovadă solicitată 
pentru a demonstra că întreprinderea 
era nou înființată consta într‑un extras 
din registrul comerțului, care trebuia 
să indice data creării întreprinderii 
respective. Prin urmare, acest criteriu 
de selecție era ușor de eludat. În fapt, 
dintre cele cinci proiecte auditate care 
au beneficiat de sprijin în cadrul măsu ‑
rii menționate anterior, două implicau 
de fapt o nouă formă juridică a unor 
întreprinderi care existaseră anterior 
și care fie își încetaseră activitatea, 
fie o limitaseră drastic, transferând‑o 
apoi către întreprinderea nou creată. 
Antreprenorii au decis să înființeze 
o nouă întreprindere care îndeplinea 
criteriile de eligibilitate pentru a putea 
beneficia de cofinanțare din partea 
FEDR. Această eludare a criteriului de 
eligibilitate menționat mai sus a redus 
eficacitatea măsurii.
Au fost selectate proiecte care nu erau conforme cu obiectivele măsurii, așa cum 
fuseseră ele prevăzute în programele operaționale
În Grecia, programul operațional conținea o trimitere explicită la nevoia de susținere a microîntreprinderilor 
din sectorul turismului și definea măsuri care urmăreau obiectivul de a răspunde acestei nevoi. Microîntreprin ‑
derile vizate erau foarte numeroase în zona acoperită de programul operațional și prezentau un nivel deosebit 
de scăzut de adoptare a tehnologiilor informației și comunicațiilor. Multe dintre întreprinderile vizate au fost 
evaluate ca având o prezență online slabă sau inexistentă. Sprijinul pentru astfel de microîntreprinderi viza, 
de asemenea, reducerea impactului pe care îl are caracterul sezonier al turismului în Grecia, prin intensificarea 
activităților economice care s‑ar putea desfășura pe tot parcursul anului.
Totuși, cererea de propuneri a fost elaborată în așa fel încât nu se punea un accent special nici pe microîntre ‑
prinderi și nici măcar pe întreprinderile mici. Rezultatul a fost că și hotelurile de mari dimensiuni au beneficiat 
de finanțare (patru dintre cele șapte societăți evaluate în sectorul turismului făceau parte din cele mai impor ‑
tante lanțuri hoteliere din Grecia).
Aceste hoteluri aveau un model de afaceri deja bine stabilit, bazat pe două elemente principale: vânzarea prin 
intermediul operatorilor de turism (vânzările efectuate prin intermediul site‑urilor web fiind deci reduse) și 
caracterul sezonier al activității (hotelurile erau deschise șase luni pe an). Implementarea proiectelor cofinan ‑
țate nu a avut niciun impact asupra modelului de afaceri menționat mai sus, chiar dacă acest lucru constituia 
un obiectiv prevăzut în programul operațional și în orientările aferente.Caseta 4
17 Observații
18 În Regatul Unit (Scoția), 
procedura de selecție se 
desfășura în două etape. Într‑o 
primă fază, autoritatea de 
management urma 
o procedură cu două părți 
pentru a selecta sponsorii de 
proiecte (intermediarii). În 
prima parte a procedurii, 
autoritatea de management 
(sau organismul intermediar) 
stabilea dacă proiectul 
răspundea sau nu criteriilor de 
eligibilitate din programul 
operațional. Cererile de 
finanțare a proiectelor care 
erau reținute treceau apoi prin Procedurile deficitare de 
selecție au avut ca rezultat 
cofinanțarea de proiecte care 
nu erau susceptibile să ofere un 
bun raport costuri‑beneficii
34 
Au fost constatate diferențe între pro ‑
cedurile de selecție din cadrul progra ‑
melor operaționale auditate, în special 
în ceea ce privește tipurile de proiecte, 
plafoanele de finanțare și procesele de 
selecție (a se vedea figura 3)18.Figura 3Sisteme diferite de selecție a proiectelor din domeniul comerțului electronic, pe 
state membre
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Selectarea proiectelor IMM-urilor de 
către sponsorii de proiecte, pe baza 
principiului „primul venit, primul 
servit”, în funcţie de îndeplinirea 
criteriilor de eligibilitateIerarhizarea cererilor în urma 
evaluării unor criterii de fond
 (evaluare realizată de experţi 
externi)
Până la 200 000 de euroPână în 2010: pe baza principiului „primul 
venit, primul servit”, în funcţie de 
îndeplinirea criteriilor de eligibilitate
Din 2010: ierarhizarea cererilor în urma 
evaluării unor criterii de fondGranturi: până la 200 000 de euro
și/sau 
Fără sprijin ﬁnanciar: servicii de 
consiliere/consultanţăPână la 200 000 de euro
Primul venit, primul servit
Pe baza îndeplinirii criteriilor de 
eligibilitateÎn funcţie de schemă: 
până la 40 000 de euro (proiecte din 
domeniul turismului) sau până la 
200 000 de euro (proiecte de comerţ cu 
amănuntul)
Investiţii directe în IMM-uriFinanţarea intermediarilor 
(sponsorii de proiecte)Investiţii directe în IMM-uriInvestiţii directe în IMM-uriProcedura de selecţie Plafonul investiţiei Tipul de sprijin
Emilia-Romagna 
(Italia)Piemonte
(Italia)
Convergenţă 
digitală 
(Grecia)
Lowlands și 
Uplands din Scoţia
(Regatul Unit)Programul operaţional
Economie 
inovatoare
(Polonia)
18 Observații
35 
Majoritatea procedurilor de selecție 
se bazau pe principiul „primul venit, 
primul servit”, în baza căruia erau 
aplicate numai criteriile de eligibilitate, 
care erau ușor de îndeplinit. Până în 
2010, doar autoritățile de management 
responsabile de două dintre cele cinci 
programe operaționale (Italia: Piemon ‑
te și Emilia‑Romagna) utilizaseră o pro ‑
cedură de selecție calitativă, bazată pe 
criterii de fond, pe ierarhizarea cereri ‑
lor și pe evaluări efectuate de experți. 
În 2010, Polonia a decis să își modifice 
procedurile de selecție și a introdus în 
proces evaluările calitative și ierarhiza ‑
rea propunerilor.
36 
Lipsa unor criterii exigente și neefec ‑
tuarea unei selecții pe bază compa ‑
rativă a cererilor, combinate cu faptul 
că cererile de finanțare nu conțineau 
informații comerciale complete, au 
condus, în peste o treime din cazuri, 
la cofinanțarea unor proiecte care nu 
ofereau un bun raport costuri‑beneficii 
sau în cazul cărora beneficiile erau mai 
mici decât costurile.
(a) În Grecia, patru proiecte – con ‑
stând în dezvoltarea unui site web 
care oferea o funcție de rezervare 
online  – erau redundante. Între ‑
prinderile dispuneau deja (înainte 
să desfășoare proiectul) de un site 
web care permitea efectuarea de 
rezervări online. Mai mult, site‑uri ‑
le web dezvoltate aveau același 
format de prezentare ca și alte 
site‑uri create de alte hoteluri din 
același lanț și care beneficiaseră 
de asemenea de cofinanțare (la 
același cost sau la un cost foarte 
similar) din partea FEDR în cadrul 
aceleiași cereri de propuneri.(b) Potrivit celor afirmate de propri ‑
etarii proiectelor, zece dintre cele 
30 de proiecte cofinanțate auditate 
[toate cele zece proiecte erau fie 
din Italia (Piemonte și Emilia‑Ro ‑
magna), fie din Grecia19] ar fi fost 
desfășurate chiar și în absența 
cofinanțării publice. Mai mult, cinci 
dintre aceste zece proiecte fuse ‑
seră demarate cu mult înainte de 
notificarea cu privire la acordarea 
grantului. Trei proiecte începuse ‑
ră înainte chiar ca întreprinderile 
respective să fi depus cererea de 
cofinanțare. Toate aceste proiec ‑
te prezintă un „efect de balast” 
(deadweight ).
(c) Într‑un stat membru (Regatul Unit), 
au fost oferite servicii de consiliere 
întreprinderilor din partea unor 
sponsori de proiecte, în plus față 
de granturi sau în locul acestora. 
În cazul a trei proiecte ale unor 
IMM‑uri care au beneficiat de con ‑
siliere, impactul sprijinului oferit 
de FEDR a fost neglijabil, potrivit 
celor afirmate de proprietarii 
proiectelor, întrucât toate cele trei 
întreprinderi își dezvoltaseră din 
fonduri proprii și în mod indepen ‑
dent prezența online și propriile 
strategii de comerț electronic. În 
două dintre aceste cazuri, consili ‑
erea primită nu a ajutat întreprin ‑
derile în niciun fel și, prin urmare, 
acestea au considerat‑o inutilă.cea de a doua parte 
a procedurii, care consta în 
evaluarea cererilor pe baza 
unor criterii specifice și în 
aplicarea unei ponderi. În 
a doua etapă a procedurii 
generale de selecție, sponsorii 
de proiecte selectați acordau 
asistență IMM‑urilor pe baza 
principiului „primul venit, 
primul servit”.
19 Inclusiv cele patru proiecte 
menționate la punctul 36 
litera (a).
19 Observații
Procedurile de selecție au fost 
uneori prea lungi
37 
Durata medie necesară pentru aproba ‑
rea proiectelor auditate (perioada de 
timp cuprinsă între lansarea cererii de 
propuneri și data acordării granturilor) 
era de peste șase luni în cazul a trei 
dintre cele cinci programe operaționa ‑
le auditate [în Grecia și în Italia (Emi ‑
lia‑Romagna și Piemonte)]. Acest lucru 
a afectat probabil solicitanții care nu 
au putut mobiliza suficient capital și 
care aveau, de fapt, o mai mare nevoie 
de sprijin financiar public: drept rezul ‑
tat, aceștia s‑au găsit în imposibilitatea 
de a‑și desfășura proiectele.
38 
Intervalele de timp de câteva luni se 
explicau doar parțial prin faptul că 
procesul de selecție a inclus o evaluare 
de către experți și compararea cererilor 
primite pe baza unui set de criterii de 
fond. Această situație a fost observată 
în Italia, unde durata medie a proce ‑
durii de aprobare a proiectelor a fost 
fie de opt luni (programul operațio ‑
nal pentru Emilia‑Romagna), fie de 
14 luni (programul operațional pentru 
Piemonte).
39 
Totuși, o durată de șapte luni era greu 
de justificat în cazurile în care proce ‑
durile de selecție se desfășurau tot pe 
baza principiului „primul venit, primul 
servit”, fără să includă evaluări apro ‑
fundate și compararea cererilor, așa 
cum a fost cazul în Grecia (programul 
operațional „Convergență digitală”). 
Procedurile similare aplicate în Regatul 
Unit (programul operațional „Lowlands 
și Uplands din Scoția”) și în Polonia 
(programul operațional „Economie 
inovatoare”) aveau o durată care varia 
între două și patru luni.40 
Durata procedurii de selecție din 
cadrul programului operațional din 
Grecia poate fi comparată, de ase ‑
menea, cu durata observată în cadrul 
proiectului‑pilot de bonuri valorice 
pentru inovare în domeniul tehnolo ‑
giilor informației și comunicațiilor, dat 
fiind că ambele sisteme finanțau tipuri 
similare de proiecte standard, definite 
în mod specific la nivel regional, pe 
baza principiului „primul venit, primul 
servit”. În cadrul proiectului‑pilot de 
bonuri valorice, durata procedurii 
necesare pentru selecția unor proiecte 
foarte similare era mai scurtă decât 
o treime din perioada de timp necesa ‑
ră în Grecia (a se vedea caseta 2).
În majoritatea statelor membre 
vizitate, procedura de selecție 
nu a luat în considerare 
dimensiunea transfrontalieră
41 
La începutul perioadei de programa ‑
re, procedurile de selecție aplicate 
pentru proiectele auditate în toate 
statele membre, cu excepția Greciei 
(unde dimensiunea transfrontalieră 
era obligatorie), nu au luat în consi ‑
derare chestiunea serviciilor online 
transfrontaliere, deși este vorba de un 
factor important pentru realizarea unei 
piețe interne digitale mai integrate 
(astfel cum prevede Strategia i2010 și 
cum o reafirmă Agenda digitală pentru 
Europa) (a se vedea, de asemenea, 
punctul 5). În 2010, după ce și‑a exami ‑
nat procedura și criteriile de selecție, 
Polonia a introdus criteriul de selecție 
constând în „dimensiunea internațio ‑
nală a proiectelor” (oferta transfronta ‑
lieră de servicii) în programul operațio ‑
nal în cauză.
20 Observații
42 
Dintre cele 22 de întreprinderi ale că ‑
ror proiecte au fost examinate și pen ‑
tru care tranzacțiile transfrontaliere se 
justificau, doar șapte implementaseră 
efectiv un proiect care le permitea să 
creeze un site web sau își adapteze 
site‑ul propriu pentru tranzacții trans ‑
frontaliere. Alte patru întreprinderi 
dispuneau deja de o astfel de com ‑
ponentă în interiorul lor sau în grupul 
de întreprinderi din care făceau parte. 
Prin urmare, jumătate dintre între ‑
prinderile care, în urma desfășurării 
proiectelor lor respective, ar fi putut 
beneficia de oportunitățile oferite de 
comerțul electronic transfrontalier au 
ratat această ocazie.
43 
Dintre cele 23 de întreprinderi ale 
căror proiecte au fost auditate și de la 
care se putea aștepta în mod rezonabil 
crearea unui site multilingv, doar zece 
dispuneau de un site web în două sau 
mai multe limbi. Dintre aceste 10 între ‑
prinderi, două aveau deja un site web 
multilingv înainte de implementarea 
proiectului. Restul de opt întreprinderi 
și‑au creat un astfel de site pentru 
prima dată, ca urmare a implementării 
proiectelor lor respective.În majoritatea cazurilor, 
autoritățile de management 
nu au putut să evalueze 
impactul unui proiect asupra 
dezvoltării IMM‑ului care l‑a 
implementat
În cazul a peste jumătate dintre 
proiectele examinate, nu s‑au 
solicitat informații cu privire 
la niveluri‑țintă orientate spre 
rezultate
44 
Toate autoritățile de management au 
solicitat întreprinderilor beneficiare să 
prezinte rapoarte cu privire la pro ‑
gresele înregistrate în implementarea 
proiectelor lor. În funcție de durata 
acestora, rapoartele au fost prezentate 
fie în urma implementării proiectelor, 
fie atât în cursul implementării, cât și 
după finalizarea lor. Cu toate acestea, 
în 16 dintre cele 30 de cazuri examina ‑
te, aceste informații se refereau doar la 
finalizarea fizică a proiectului, mai pre ‑
cis la achiziționarea și/sau dezvoltarea 
soluțiilor informatice necesare. În plus, 
în cazul unei treimi din proiectele audi ‑
tate, rapoartele nu conțineau informa ‑
ții privind durata acestor proiecte.
45 
Autoritățile de management com ‑
petente (din Grecia, Italia și Regatul 
Unit) nu au solicitat prezentarea de 
niveluri‑țintă orientate spre rezultate 
pentru niciunul dintre cele 16 proiecte. 
Singurele informații solicitate și furni ‑
zate de beneficiari priveau costul efec ‑
tiv al proiectului și realizările obținute.
21 Observații
46 
Pentru celelalte 14 proiecte, a fost soli ‑
citată monitorizarea detaliată a datelor 
comerciale, astfel încât autoritatea de 
management să poată evalua impactul 
imediat al implementării proiectu ‑
lui asupra dezvoltării întreprinderii 
respective. În cazul unei autorități de 
management, plățile depindeau de 
performanța proiectului (a se vedea 
caseta 5).47 
După finalizarea în integralitate a im ‑
plementării proiectelor, nu mai avea 
loc nicio monitorizare sistematică, 
cu excepția cazului unei autorități de 
management (Polonia) și al unui spon ‑
sor de proiecte (Regatul Unit), care 
incluseseră o obligație în acest sens în 
acordul de grant. Celelalte autorități 
de management nu dispuneau deci de 
informații suficiente pentru a putea 
evalua eficacitatea sprijinului în ceea 
ce privește dezvoltarea întreprinderilor 
cofinanțate și/sau îndeplinirea obiecti ‑
velor strategice stabilite.
Exemplu de management axat pe rezultate: condiționarea plăților de performanța 
proiectului
În Polonia, plățile depindeau de atingerea nivelurilor‑țintă stabilite pentru rezultatele comerciale. Dacă aces ‑
tea nu erau atinse, organismul intermediar avea posibilitatea de a reduce cuantumul grantului.
Acest lucru s‑a întâmplat în cazul unui proiect evaluat, a cărui subperformanță (nivelul‑țintă în materie de 
venituri nu a fost atins) s‑a reflectat în scăderea cu 5 % a cuantumului sprijinului public pentru acel proiect.Caseta 5
În anumite cazuri, sistemele de 
monitorizare nu au înregistrat 
în mod fiabil performanța 
proiectelor
48 
Cu excepția unei singure autorități de 
management examinate, toate cele ‑
lalte au primit de la IMM‑uri informa ‑
ții privind performanța prezentate 
sub forma unui raport standardizat. 
O autoritate de management [Italia 
(Emilia‑Romagna)] nu dispunea de 
un astfel de format standardizat; prin urmare, calitatea rapoartelor primite 
de această autoritate varia foarte mult, 
întrucât fiecare întreprindere putea 
alege ce informații comunică și în ce 
mod. În aceste condiții, autoritatea de 
management nu era în măsură să eva ‑
lueze dacă un proiect a fost finalizat cu 
succes sau nu. De exemplu, un bene ‑
ficiar a omis să declare că una dintre 
componentele proiectului (coșul de 
cumpărături online) nu fusese dezvol ‑
tată, iar autoritatea de management 
nu a abordat acest aspect, în ciuda 
faptului că era vorba de o componentă 
a proiectului cofinanțat.
22 Observații
49 
În cazul altor două autorități de mana ‑
gement (Italia și Regatul Unit), datele 
introduse în sistemele de monitori ‑
zare nu erau pe deplin fiabile și/sau 
complete:
(a) în Italia (Piemonte), autoritatea de 
management nu a verificat exac ‑
titatea informațiilor furnizate. În 
două dintre cele patru proiecte 
evaluate, informațiile introduse 
în sistem erau eronate (într‑un 
caz, era vorba despre indicatorul 
de realizare, iar în celălalt caz, de 
numărul de angajați ai uneia dintre 
întreprinderile cofinanțate);
(b) în Regatul Unit (Lowlands și 
Uplands din Scoția), indicatorii 
definiți în mod inadecvat de către 
autoritatea de management au dus 
la o situație în care fiecare sponsor 
de proiect interpreta în mod diferit 
indicatorii. Prin urmare, informa ‑
țiile privind progresele nu erau 
prezentate de o manieră coerentă.Lipsa datelor a îngreunat 
uneori monitorizarea 
economicității în utilizarea 
finanțării acordate de UE
50 
În Regatul Unit (Lowlands și Uplands 
din Scoția), întreprinderile au benefi ‑
ciat de sprijin prin intermediul unor 
sponsori de proiecte. În unele cazuri, 
acești intermediari au furnizat o asis ‑
tență nefinanciară, care consta în servi ‑
cii de consiliere sau de consultanță [a 
se vedea, de asemenea, punctul 36 
litera (c)].
51 
În două cazuri, costurile administra ‑
tive ale intermediarilor au fost consi ‑
derabile, în special în comparație cu 
costurile observate în proiectul‑pilot 
de implementare a inițiativei privind 
bonurile valorice acordate pentru 
inovare în domeniul tehnologiilor in ‑
formației și comunicațiilor (a se vedea 
caseta 2).  În ceea ce privește celelalte 
state membre, s‑a putut stabili suma 
exactă plătită în contul IMM‑urilor 
pentru adoptarea acestor tehnologii. 
În schimb, în acest caz, nu era clar în ce 
măsură finanțarea acordată de FEDR 
a fost efectiv alocată pentru sprijinirea 
beneficiarilor (a se vedea caseta 6).
Lipsa de informații cu privire la utilizarea în mod economic a fondurilor alocate 
pentru costurile administrative suportate de către intermediari
În Scoția, autoritatea de management a implementat proiectele prin intermediari, și anume prin sponsorii de 
proiecte.
Întrucât intermediarii înșiși ofereau sprijin sub formă de consultanță IMM‑urilor, costurile administrative, 
inclusiv salariile, au reprezentat o proporție semnificativă din cheltuielile rambursate: un sponsor de proiecte 
utilizase 55 % din bugetul său pentru acoperirea salariilor și 18 % pentru activități de marketing. Pentru un 
alt sponsor de proiecte, salariile au reprezentat 82 % din bugetul total. În absența oricăror date disponibile, 
Curtea nu a fost în măsură totuși să concluzioneze dacă fondurile în cauză au fost utilizate sau nu în mod eco ‑
nomic. Mai mult, unul dintre intermediari nu a fost în măsură să documenteze timpul petrecut sau activitățile 
implicate în furnizarea de consiliere pentru anumite IMM‑uri pe care le‑a sprijinit.Caseta 6
23 Observații
Per ansamblu, IMM‑urile 
au implementat 
proiectele fără probleme, 
însă rezultatele obținute 
nu au fost întotdeauna 
demonstrate
52 
Curtea a evaluat:
(a) dacă proiectele fuseseră desfășura ‑
te și dacă acestea au fost menținu ‑
te conform planificării inițiale;
(b) dacă beneficiile economice pre ‑
conizate în urma implementării 
unui proiect au fost obținute și 
evaluate.
În general, realizările obți ‑
nute în cadrul proiectelor 
erau conforme cu cele prevă ‑
zute în cererile de finanțare
53 
În majoritatea cazurilor, proiectele 
au fost realizate în limitele bugetului 
prevăzut și fără întârzieri majore. În 
cazul în care s‑au înregistrat depășiri 
ale bugetului, sumele în cauză erau 
mici și nu afectau cuantumul cofinan ‑
țării publice. În cazul tuturor proiecte ‑
lor, întârzierile au fost notificate către 
autoritatea de management și au fost 
aprobate de aceasta.
54 
În 25 dintre cele 30 de proiecte audita ‑
te, realizările au fost obținute conform 
celor planificate și erau operaționale:
(a) 17 întreprinderi beneficiare au 
dobândit o prezență online după 
crearea unui site web, iar nouă din ‑
tre ele puteau să efectueze vânzări 
online;(b) alte opt întreprinderi erau deja 
prezente pe internet înainte de 
implementarea proiectului, dar 
au ales fie să își creeze un nou site 
web, fie să își actualizeze site‑ul 
existent.
În patru dintre cele 25 de cazuri men ‑
ționate mai sus, evoluțiile legate de 
comerțul electronic făceau parte din 
proiecte mai ample, care vizau digita ‑
lizarea procedurilor interne ale între ‑
prinderilor ( e-business ).
55 
În ceea ce privește restul de cinci 
proiecte auditate [în Grecia, Italia 
(Piemonte) și Polonia], realizările pre ‑
conizate nu au fost obținute în urma 
implementării. În cazul unui proiect, 
întreprinderea nu a utilizat aplicația 
dezvoltată. În celelalte patru proiecte, 
în ciuda faptului că aplicațiile informa ‑
tice fuseseră dezvoltate și implementa ‑
te, fie nu s‑a reușit găsirea unei nișe pe 
piață, fie au apărut dificultăți tehnice 
(a se vedea punctul 57).
56 
Deși marea majoritate a proiectelor 
nu au prevăzut încă de la început un 
buget de mentenanță a sistemului 
informatic (numai patru proiecte au 
prevăzut un astfel de buget), acest 
lucru nu s‑a dovedit a fi o problemă în 
niciuna dintre întreprinderile ale căror 
proiecte au fost evaluate. De fapt, pro ‑
gramele informatice fuseseră proiecta ‑
te în general în așa fel încât să asigure 
costuri de mentenanță scăzute și să 
permită utilizatorilor să efectueze ei în ‑
șiși actualizări și modificări (acest lucru 
s‑a întâmplat în cazul a 14 proiecte).
24 Observații
57 
Aproape nicio întreprindere nu s‑a 
confruntat cu probleme tehnice majo ‑
re în cursul implementării proiectelor 
sau ulterior. Aplicațiile informatice dez ‑
voltate erau operaționale și funcționau 
fără întrerupere. Au existat și câteva 
excepții: în cazul a două întreprinderi 
din Grecia, site‑ul web și/sau pagina de 
rezervări online nu au putut fi accesa ‑
te, iar alte trei întreprinderi din Polonia 
și Italia nu reușiseră să găsească o nișă 
de piață și nu aveau clienți. În aceste 
trei cazuri, sustenabilitatea proiectelor 
nu depindea de simpla mentenanță 
a sistemelor informatice: un proiect nu 
fusese finalizat, iar în cazul celorlalte 
două, întreprinderile se temeau că nu 
își vor putea continua activitatea eco ‑
nomică dincolo de perioada obligato ‑
rie de menținere a proiectului.
Numeroase IMM‑uri au afir ‑
mat că au obținut beneficii în 
urma implementării proiec ‑
tului depus, dar rezultatele 
obținute nu erau măsurate în 
mod sistematic
58 
Dintre cele 30 de întreprinderi ale 
căror proiecte au fost evaluate, mai 
puțin de jumătate fuseseră solicitate să 
comunice nivelurile‑țintă preconizate 
pentru rezultate (a se vedea, de aseme ‑
nea, punctele 44 ‑46). În ceea ce priveș ‑
te cele 14 proiecte pentru care cererile 
specificau rezultate‑țintă care au fost 
și monitorizate, rezultatele preconizate 
au fost obținute în opt cazuri. Rezulta ‑
tele‑țintă constau în creșterea cifrei de 
afaceri, creșterea numărului de clienți, 
creșterea procentului de vânzări online 
și/sau crearea de locuri de muncă.
59 
În ceea ce privește cealaltă jumătate 
dintre întreprinderi care au beneficiat 
de sprijin din partea FEDR pentru dez ‑
voltarea comerțului electronic, nu s‑a putut stabili nicio legătură între contri ‑
buțiile primite și dezvoltarea comercia ‑
lă înregistrată de întreprinderi.
60 
13 întreprinderi au afirmat că au ob ‑
ținut câștiguri de eficiență ca urmare 
a implementării proiectelor lor, deși, cu 
o singură excepție, niciuna dintre aces ‑
te întreprinderi nu stabilise un astfel de 
obiectiv în cererile de finanțare depuse. 
Dintre cele 13 întreprinderi, doar patru 
au fost în măsură să cuantifice câștigu ‑
rile de eficiență obținute. Șase între ‑
prinderi nu își conectaseră site‑ul web 
cofinanțat la programele lor informati ‑
ce interne, ceea ce înseamnă că fiecare 
rezervare online primită trebuia să fie 
introdusă manual în sistemele interne.
61 
În general, în majoritatea proiecte ‑
lor cofinanțate, crearea de locuri de 
muncă nu se număra printre obiecti ‑
vele urmărite. Cu toate acestea, opt 
proiecte aveau un astfel de obiectiv, 
pe care întreprinderile îl stabiliseră sub 
forma unui rezultat‑țintă în cererile lor 
de finanțare.
62 
Toate cele opt proiecte și‑au atins 
obiectivul propus. Alte cinci întreprin ‑
deri au afirmat că au angajat una sau 
mai multe persoane ca urmare a pu ‑
nerii în aplicare a proiectului; dintre 
cele cinci întreprinderi, patru au fost în 
măsură să dovedească această afir ‑
mație. Jumătate dintre întreprinderile 
ale căror proiecte au fost evaluate au 
organizat cursuri pentru a‑și forma 
personalul cu privire la utilizarea apli ‑
cațiilor informatice dezvoltate în ca ‑
drul proiectelor. Această formare a fost 
adaptată pentru a răspunde nevoilor 
fiecărei întreprinderi care a solicitat‑o; 
prin urmare, nu au fost emise certifica ‑
te. Formarea la locul de muncă a fost, 
de asemenea, o practică frecventă.
25
 Concluzii și recomandări
63 
Tehnologiile utilizate în comerțul elec ‑
tronic sunt considerate a fi o modalita ‑
te de a mări ritmul creșterii economice, 
de a dezvolta în continuare piața unică 
și de a accelera integrarea europeană. 
Prin urmare, Comisia a pus din ce în 
ce mai mult accentul pe necesitatea 
de a încuraja dezvoltarea comerțului 
electronic, în special prin intermediul 
uneia dintre inițiativele sale emble ‑
matice, intitulată „O agendă digitală 
pentru Europa”. În perioada de progra ‑
mare 2007 ‑2013, din bugetul fondurilor 
structurale ale UE au fost alocate trei 
miliarde de euro pentru a încuraja 
IMM‑urile să adopte tehnologiile infor ‑
mației și comunicațiilor.
64 
În cadrul auditului său, Curtea a urmă ‑
rit să stabilească dacă sprijinul acordat 
de FEDR pentru IMM‑uri în domeniul 
comerțului electronic a fost eficace 
și a concluzionat că sprijinul oferit 
de FEDR pentru proiectele legate de 
comerțul electronic a contribuit la 
creșterea disponibilității serviciilor 
comerciale online. Cu toate acestea, 
deficiențele observate în monitorizare 
au făcut imposibilă evaluarea măsu ‑
rii în care acest sprijin a contribuit la 
îndeplinirea obiectivelor fixate de stra ‑
tegiile Uniunii și ale statelor membre în 
materie de tehnologii ale informației și 
comunicațiilor sau la atingerea obiec ‑
tivelor de dezvoltare ale IMM‑urilor. În 
plus, procedurile deficitare de selecție 
au avut ca rezultat cofinanțarea de 
proiecte care nu erau susceptibile să 
ofere un bun raport costuri‑beneficii.
65 
Programele operaționale ale state ‑
lor membre au reprezentat o bază 
adecvată pentru acordarea de sprijin 
pentru IMM‑uri în domeniul comer ‑
țului electronic. Aceste programe au 
inclus măsuri privind comerțul electro ‑
nic, ținând seama de nevoile naționale 
sau regionale, așa cum erau acestea 
definite în strategiile lor respective în 
materie de tehnologii ale informației și comunicațiilor. Cu toate acestea, 
măsurarea pertinentă a progreselor 
obținute a fost uneori pusă în pericol 
de faptul că indicatorii și niveluri ‑
le‑țintă au fost revizuite, adesea spre 
sfârșitul perioadei de programare, 
fără să existe întotdeauna o justificare 
adecvată pentru modificările aduse. În 
plus, cheltuielile legate de proiectele 
din domeniul comerțului electronic 
nu au fost întotdeauna raportate 
Comisiei în cadrul categoriei corecte, 
iar acest lucru a împiedicat realizarea 
unei evaluări globale. În 2013, Comisia 
a abordat problema absorbției lente 
a fondurilor, propunând un alt mod de 
utilizare a fondurilor structurale pentru 
a promova adoptarea tehnologiilor 
informației și comunicațiilor de către 
IMM‑uri, și anume sistemul de bonuri 
valorice pentru inovare în domeniul 
tehnologiilor informației și comunicați ‑
ilor. Comisia nu a acordat însă o atenție 
suficientă monitorizării performanței, 
care reprezintă un element indispen ‑
sabil pentru evaluarea progreselor 
realizate efectiv (punctele 18‑27).
66 
Atât în etapa de selecție, cât și în 
etapa de monitorizare, autoritățile de 
management s‑au axat mai mult pe 
realizări decât pe rezultate. Natura 
limitată a criteriilor de selecție aplicate 
a însemnat că, în unele cazuri, autorită ‑
țile de management au finanțat toate 
proiectele eligibile atât timp cât erau 
disponibile fonduri, fără să ia în calcul 
valoarea adăugată potențială a pro ‑
iectelor din perspectiva dezvoltării 
IMM‑urilor sau a îndeplinirii obiecti ‑
velor UE legate de societatea informa ‑
țională (punctele 29‑43). Mai mult, în 
majoritatea cazurilor, autoritățile de 
management nu au putut să evalueze 
impactul unui proiect asupra dezvol ‑
tării IMM‑ului care l‑a implementat. În 
sfârșit, în două state membre selecta ‑
te, autoritățile de management nu au 
efectuat verificările necesare cu privire 
la fiabilitatea datelor introduse în sis ‑
tem (punctele 44 ‑51).
26 Concluzii și recomandări
67 
Per ansamblu, IMM‑urile au imple ‑
mentat proiectele fără probleme, iar 
realizările obținute erau în general 
conforme cu cele preconizate în cere ‑
rea de finanțare. Numeroase IMM‑uri 
au declarat că au beneficiat de pe 
urma implementării proiectelor, însă 
rezultatele au fost măsurate în mai 
puțin de jumătate dintre proiectele 
auditate. În aceste cazuri, s‑a constatat 
că au existat beneficii pentru mai mult 
de jumătate din IMM‑urile în cauză 
(punctele 53 ‑62).
68 
În consecință, Curtea recomandă 
următoarele:
Recomandarea 1
Comisia ar trebui să se asigure că ob ‑
ține informații coerente și fiabile de la 
statele membre cu privire la progresul 
programelor operaționale, nu numai 
din punct de vedere financiar, ci și în 
termeni de performanță. În acest scop, 
Comisia ar trebui:
(a) să evalueze relevanța indicato ‑
rilor de rezultat propuși, atât în 
momentul aprobării programelor 
operaționale, cât și în momentul 
aprobării modificărilor ulterioare;
(b) să conceapă un sistem de monito ‑
rizare care să permită măsurarea 
în timp util a progreselor realizate 
în direcția atingerii tuturor nivelu ‑
rilor‑țintă fixate, precum și efec ‑
tuarea de comparații de‑a lungul 
timpului;
(c) să propună indicatori standard 
relevanți pentru obiectivele 
strategice ale UE privind comerțul 
electronic.Recomandarea 2
Comisia ar trebui să insiste ca procedu ‑
rile și criteriile de selecție instituite de 
statele membre să garanteze selecția 
acelor proiecte care maximizează va ‑
loarea adăugată în rândul solicitanților 
în ceea ce privește promovarea dez ‑
voltării comerțului electronic în cadrul 
IMM‑urilor și realizarea obiectivelor 
Agendei digitale europene. În același 
timp, Comisia ar trebui să se asigure că 
procedurile respective sunt adecvate 
în raport cu beneficiarii vizați, din per ‑
spectiva timpului și a sarcinii adminis ‑
trative necesare.
La selectarea proiectelor, autoritățile 
din statele membre ar trebui, după caz, 
să ceară solicitanților:
(a) să furnizeze o justificare a nece ‑
sității de a implementa proiectul 
în cauză, care să fie prezentată, în 
mod ideal, sub forma unui plan 
de afaceri realist și suficient de 
detaliat;
(b) să demonstreze viabilitatea finan ‑
ciară a proiectului;
(c) să demonstreze necesitatea unui 
sprijin financiar public, pentru 
a evita cheltuieli nenecesare 
(„efectul de balast”);
(d) să stimuleze proprietarii de proiec ‑
te să țină seama de dimensiunea 
transfrontalieră a afacerii lor, cu 
scopul de a exploata pe deplin 
posibilitățile oferite de piața unică.
27 Concluzii și recomandări
Recomandarea 3
Comisia ar trebui să solicite autori ‑
tăților de management din statele 
membre să instituie instrumente de 
gestionare pentru a putea monitoriza 
impactul granturilor acordate asupra 
dezvoltării comerciale a IMM‑urilor 
care au beneficiat de sprijin. Comisia ar 
trebui să solicite în special:
(a) ca acordurile de finanțare să defi ‑
nească un set minim de indicatori 
solizi, însoțiți de niveluri‑țintă 
conexe, care să fie măsurați și 
monitorizați ulterior, atât după 
ce proiectul a fost implementat și 
a devenit operațional, cât și într‑o 
fază ulterioară, când este proba ‑
bil ca impactul său deplin să se fi 
concretizat;(b) să fie introdus, ori de câte ori este 
oportun, un mecanism care să 
asigure faptul că plățile sunt legate 
de performanță și care să permită 
ajustarea acestora în cazul unor 
insuficiențe grave;
(c) să fie efectuate controalele și 
verificările necesare pentru a se 
asigura faptul că datele introduse 
în sistemele de monitorizare sunt 
fiabile și coerente.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 12 noiembrie 2014.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Președinte
28
„Principiile directoare pentru selectarea operațiunilor”  și 
„indicatorii de realizare, inclusiv valoarea -țintă cuanti -
ficată”  trebuie să facă parte din programele finanțate 
din fondurile ESI în perioada 2014 ‑2020 și fac obiectul 
negocierilor cu Comisia. Tipul principiilor de selecție și 
criteriile detaliate de selecție vor depinde de obiecti ‑
vul specific și de contextul investiției cofinanțate.
Se solicită statelor membre care prezintă deficiențe 
identificate în domeniile respective să descrie în 
program (condiționalitate ex ante , plan de acțiune) 
acțiunile pe care autoritățile intenționează să le între ‑
prindă pentru a îmbunătăți procedurile de selecție 
a proiectelor și pentru a reduce sarcina administra ‑
tivă suportată de beneficiari. Atunci când este cazul, 
statele membre sunt încurajate să utilizeze asistența 
tehnică în mod proactiv și direcționat pentru realiza ‑
rea îmbunătățirilor preconizate.
În plus, Comisia va îndruma autoritățile de manage ‑
ment să includă recomandările Curții de Conturi Euro ‑
pene în procesul de selecție și în criteriile de selecție 
a proiectelor privind creșterea digitală.
IV (c)
Comisia acceptă parțial această recomandare.
În special, Comisia este de acord, în principiu, cu 
introducerea unui mecanism care să asigure faptul 
că plățile depind de performanță. Cu toate acestea, 
ar fi dificil ca plățile din fondurile ESI pentru comerțul 
electronic să depindă de rezultate.Rezumat
III
Comisia salută evaluarea efectuată de Curte.
Comisia consideră că datorită eficacității sprijinului 
pe care FEDR l‑a acordat proiectelor privind comerțul 
electronic a crescut disponibilitatea serviciilor comer ‑
ciale online.
Noile reglementări privind fondurile structurale și de 
investiții europene (fondurile ESI) pentru perioada 
2014 ‑2020 abordează chestiunea monitorizării la 
nivel de programare prin consolidarea orientării către 
rezultate și a logicii de intervenție prin introducerea de 
condiționalități ex ante.  În cazul investițiilor din dome ‑
niul comerțului electronic, este necesară o condiționa ‑
litate ex ante  specifică, sub forma unui cadru strategic 
de politică pentru creșterea digitală.
IV (a)
Comisia acceptă această recomandare.
Pentru perioada 2007 ‑2013, Comisia solicită autorități ‑
lor de management să raporteze cu privire la imple ‑
mentarea programelor în conformitate cu reglemen ‑
tările aplicabile FEDR.
Programele finanțate din fondurile ESI în perioada 
2014 ‑2020 vor pune în mai mare măsură accentul pe 
rezultatele bazate pe niveluri‑țintă. La nivel de axă 
prioritară, indicatorii vor reflecta performanța globală 
înregistrată în cadrul axei, dar nu vor furniza informa ‑
ții cu privire la performanțele individuale ale tuturor 
tipurilor de acțiuni care ar putea fi incluse în axa 
respectivă.
IV (b)
Comisia acceptă recomandarea și va solicita ca statele 
membre să ia măsurile corespunzătoare.Răspunsurile  
Comisiei
Răspunsurile Comisiei 29
Observații
18
Comisia salută evaluarea Curții cu privire la cadrul 
strategic instituit în toate statele membre auditate. 
În plus, Comisia subliniază faptul că noul regulament 
privind fondurile ESI oferă un cadru îmbunătățit în 
materie de performanță și de orientare către obținerea 
de rezultate pentru perioada 2014 ‑2020. [A se vedea 
răspunsul de la punctul IV litera (b).]
22
Regulamentul care are ca obiect programele afe ‑
rente perioadei 2007 ‑2013 nu include nicio cerință 
privind utilizarea de indicatori standardizați în scopuri 
de monitorizare. În plus, nu există niciun indicator 
principal conceput în mod specific pentru comerțul 
electronic.
Un „indicator de rezultat” furnizează informații cu 
privire la rezultatele care se preconizează că vor fi înre ‑
gistrate prin implementarea unei anumite activități. În 
consecință, statele membre optează pentru un indica ‑
tor de rezultat care măsoară cel mai bine performanța 
activității întreprinse. Cu toate că standardizarea este 
posibilă cu ajutorul indicatorilor de realizare, indicatorii 
de rezultat sunt adaptați și reflectă obiectivul urmărit.
Răspuns comun la punctele 23 și 25
Indicatorii de rezultat sunt modificați de către autori ‑
tățile de management pe durata întregii perioade de 
programare. Comisia subliniază faptul că, în cazul în 
care un stat membru solicită o modificare a progra ‑
mului, este necesar să se reexamineze și indicatorii 
corespunzători din cadrul programului. În eventualita ‑
tea unei abateri grave, este necesar să se investigheze, 
de la caz la caz, din ce motiv s‑a înregistrat aceasta. 
Comisia Europeană negociază modificările și solicită 
autorității de management să furnizeze o justificare 
temeinică. Indicatorii de rezultat sunt actualizați atât 
ascendent (dacă nivelul de ambiție poate să fie și mai 
mare), cât și descendent (dacă realitatea economică 
și progresele înregistrate pe teren nu depindeau de 
o autoritate de management).
În ceea ce privește Grecia, modificarea adusă recent, 
în decembrie 2012, programului operațional privind 
convergența digitală a vizat în primul rând reducerea 
semnificativă (în valoare de aproximativ 300 de mili ‑
oane EUR) a bugetului pentru a consolida programul Introducere
05
Comisia atrage atenția asupra faptului că ponderea 
IMM‑urilor care cumpără online este, în general, mult 
mai mare, iar media de 26 % la nivelul UE este mult 
mai apropiată de nivelul‑țintă stabilit. Acest succes 
relativ se explică în parte prin faptul că punctul de ple ‑
care avea valori mai ridicate. De asemenea, este ușor 
să se cumpere online, însă dificil să se vândă, deoarece 
trebuie să se instituie o platformă cu un mecanism de 
plată și de livrare.
09
Comisia împărtășește preocuparea exprimată de Curte 
cu privire la ratele scăzute de absorbție a fondurilor 
pentru adoptarea tehnologiilor informației și comuni ‑
cațiilor. Prin urmare, Comisia a elaborat și diseminează1 
orientări menite să promoveze utilizarea instrumen ‑
telor de politică pentru adoptarea tehnologiilor 
informației și comunicațiilor de către IMM‑uri, inclusiv 
a comerțului electronic. De exemplu, în „Ghidul inteli ‑
gent privind inovarea în materie de servicii”, în ghidul 
privind „Creșterea inteligentă a IMM‑urilor”, în ghidul 
privind „Internaționalizarea IMM‑urilor”, în ghidul 
privind diferite metode de sprijin menite să stimuleze 
creșterea digitală, intitulat „Setul de instrumente al 
Agendei digitale”, și în Proiectul privind bonurile valo ‑
rice pentru inovare în domeniul tehnologiilor informa ‑
ției și comunicațiilor, menționat mai jos. De asemenea, 
Comisia oferă asistență tehnică prin intermediul căreia 
se asigură accesul la experți în materie de creștere 
digitală.2
De asemenea, Comisia a lansat, în 2003, Rețeaua Euro ‑
peană E‑Business de Sprijin pentru IMM‑uri (eBSN), 
ca platformă de coordonare în materie de politică, 
menită a fi utilizată de factorii de decizie de la nivel 
național și regional, precum și de experții în domeniul 
politicilor publice din sectorul activităților economice 
electronice. Aceasta include o inițiativă de promovare 
a utilizării inteligente a tehnologiilor informației și 
a integrării IMM‑urilor în lanțurile valorice industriale 
globale.3
1 A se vedea: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/gu ides.
2  Astfel cum s‑a procedat în perioada 2013 ‑2014 în cazul Ungariei, 
al Greciei și al Italiei.
3  A se vedea: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/
what/index_en.htm
Răspunsurile Comisiei 30
În baza principiului subsidiarității și în cadrul gestiu ‑
nii partajate, este responsabilitatea statelor membre 
și a regiunilor să decidă dacă lansează sau nu un 
sistem de bonuri valorice pentru inovare în domeniul 
tehnologiilor informației și comunicațiilor în cadrul 
programelor lor operaționale. În prezent, Comisia pro ‑
movează adoptarea schemei de către regiuni în cadrul 
strategiilor lor de inovare sau de creștere digitală.
De asemenea, Comisia este de acord cu faptul că 
este necesar să se susțină schemele de sprijin orien ‑
tate spre cerere care răspund nevoilor de afaceri ale 
IMM‑urilor.
Cu toate acestea, experiența acumulată până în 
prezent în cadrul regiunilor sugerează că, adesea, 
în cadrul IMM‑urilor nu există cunoștințe suficiente 
pentru identificarea cu precizie a tehnologiei/soluției 
TIC care ar corespunde conceptului lor de afaceri și 
IMM‑urile au nevoie de sprijin pentru identificarea 
și formularea cererii lor în materie de tehnologii ale 
informației și comunicațiilor, precum și pentru ela ‑
borarea unui plan de afaceri corespunzător. Oferirea 
de consiliere pentru analizarea și identificarea celei 
mai bune soluții de afaceri în materie de tehnologii 
ale informației și comunicațiilor pentru IMM‑uri face 
parte, de asemenea, din inițiativa privind bonurile 
valorice.
Având în vedere caracterul experimental al inițiativei 
privind bonurile valorice și timpul limitat de imple ‑
mentare, în prezent nu sunt disponibili indicatori de 
rezultat. Aceste informații vor fi puse la dispoziția 
Comisiei în cadrul următoarelor comitete de monitori ‑
zare, programate pentru mijlocul anului 2015.
La nivel de program, este important de subliniat faptul 
că, în perioada de programare 2007 ‑2013, nu există 
indicatori de rezultat, ci indicatori de realizare. Aceste 
informații vor fi totuși solicitate în cadrul comitetelor 
de monitorizare.operațional privind competitivitatea. Această reducere 
a afectat, în mod inevitabil, valoarea indicatorilor care 
au trebuit să fie adaptați și ajustați în consecință.
24
Modificările indicatorilor din cadrul programului ope ‑
rațional din Polonia privind o economie inovatoare 
au fost efectuate la începutul anului 2011. Având în 
vedere faptul că programul operațional a fost aprobat 
la sfârșitul anului 2007, iar primele cereri de propuneri 
au fost lansate în 2008 și în 2009, modificările au fost 
efectuate cât mai curând posibil după dobândirea pri ‑
melor experiențe în ceea ce privește implementarea 
acestei măsuri la mijlocul perioadei de programare, 
autoritatea de management furnizând justificarea 
corespunzătoare.
26
Deși Comisia a furnizat autorităților competente orien ‑
tări (a se vedea nota de subsol 6) privind principiile de 
clasificare a sistemului de informații, responsabilitatea 
în ceea ce privește clasificarea cheltuielilor revine 
autorității de management.
Caseta 2
În contextul Fondului european de dezvoltare regio ‑ 
nală, „bonurile valorice pentru inovare în domeniul 
tehnologiilor informației și comunicațiilor” reprezintă 
un mecanism de acordare de fonduri care permite 
sprijinirea microîntreprinderilor și a IMM‑urilor într‑un 
mod care reduce sarcina administrativă suportată de 
acestea. Nu există o abordare uniformă pentru toate 
cazurile. Fiecare schemă va fi dezvoltată și imple ‑
mentată de autoritățile regionale și locale sub formă 
de granturi sau de instrumente financiare, în funcție 
de factori specifici relevanți, cum ar fi potențialul 
tehnologiilor informației și comunicațiilor și inten ‑
sitatea fiecărei regiuni, integrarea sa cu alte măsuri 
de gestionare a inovării, capacitatea de administrare 
a schemei, experiența anterioară în sprijinirea unor 
astfel de măsuri sau necesitatea de a se îmbunătăți 
adoptarea tehnologiilor informației și comunicațiilor 
de către IMM‑uri.
Răspunsurile Comisiei 31
33
Comisia subliniază faptul că examinează cu atenție 
„principiile directoare pentru selectarea” operațiunii, 
ca parte a programelor operaționale, în cadrul nego ‑
cierii programelor finanțate din fonduri ESI pentru 
perioada 2014 ‑2020, în vederea asigurării faptului că 
acestea sunt adaptate obiectivelor specifice și tipurilor 
de operațiuni.4
35
Comisia consideră că autoritatea de management (sau 
organismul intermediar delegat) ar trebui să se bazeze 
pe elemente de probă suficiente care să demonstreze 
faptul că procedura de selecție este transparentă și 
îndeplinește criteriile stabilite de Comitetul de moni ‑
torizare a programului.
36 (a)
Comisia subliniază faptul că a luat la cunoștință cazul 
descris. Măsurile corective corespunzătoare au fost 
inițiate de către Comisie și statul membru.
36 (b)
În ceea ce privește proiectele italiene și astfel cum 
a fost explicat de către autoritățile statelor membre, 
cererea de propuneri a fost elaborată în conformitate 
cu Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 („ de minimis ”). 
Acest regulament nu prevedea o cerință privind 
efectul stimulativ, spre deosebire de alte scheme de 
ajutor. Cu toate acestea, cererea de propuneri a stabilit 
ca termen‑limită pentru cheltuielile retroactive data 
de 1.1.2008, neprelungind termenul respectiv până la 
data de 1.1.2007, așa cum ar fi fost posibil.
4  Articolul 96 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul privind 
dispozițiile comune: „(iii) o descriere a tipurilor și a exemplelor 
de acțiuni care urmează a fi sprijinite în cadrul fiecărei priorități 
de investiții și contribuția lor preconizată la obiectivele specifice 
menționate la punctul (i), inclusiv principiile directoare pentru 
selectarea operațiunilor și, după caz, identificarea principalelor 
grupuri‑țintă, a teritoriilor specifice vizate, a tipurilor de 
beneficiari, utilizarea planificată a instrumentelor financiare și 
a proiectelor majore;”29
În cadrul gestiunii partajate, stabilirea criteriilor detali ‑
ate de selecție și selecția proiectelor sunt responsabili ‑
tatea statelor membre. Acest lucru înseamnă că atunci 
când se selecționează proiecte privind comerțul 
electronic, autoritatea de management hotărăște dacă 
un plan de afaceri trebuie să fie prezentat ca element 
component al cererii (sau alte informații, în confor ‑
mitate cu obiectivele programului operațional) și ce 
trebuie să conțină acesta. Autoritatea de management 
verifică, de asemenea, calitatea cererii de finanțare 
a proiectului și calitatea documentelor justificative (de 
exemplu, calitatea planurilor de afaceri).
31
În cadrul gestiunii partajate, stabilirea criteriilor detali ‑
ate de selecție și selecția proiectelor sunt responsabili ‑
tatea statelor membre. Acest lucru înseamnă că atunci 
când se selecționează proiecte privind comerțul 
electronic, autoritatea de management hotărăște dacă 
un plan de afaceri trebuie să fie prezentat ca element 
component al cererii (sau alte informații, în confor ‑
mitate cu obiectivele programului operațional) și ce 
trebuie să conțină acesta. Autoritatea de management 
verifică, de asemenea, calitatea cererii de finanțare 
a proiectului și calitatea documentelor justificative (de 
exemplu, calitatea planurilor de afaceri).
Răspunsul Comisiei la punctul 32 și la 
caseta 4
Comisia subliniază faptul că a luat la cunoștință cazul 
descris la punctul 32 și în caseta 4. Măsurile corective 
corespunzătoare au fost inițiate de către Comisie și 
statul membru.
Răspunsurile Comisiei 32
43
Traducerea site‑urilor web ar putea fi avută în vedere 
atunci când apar oportunități de afaceri în străinătate 
pe piața‑țintă. Cu toate acestea, costurile suportate 
ar putea să depășească avantajele suplimentare, în 
funcție de natura activității.
Răspuns comun la punctele 44 și 45
Regulamentul care are ca obiect programele afe ‑
rente perioadei 2007 ‑2013 nu include nicio cerință 
privind utilizarea de indicatori standardizați în scopuri 
de monitorizare. În plus, nu există niciun indicator 
principal conceput în mod specific pentru comerțul 
electronic.
Analiza rapoartelor prezentate cu privire la progresele 
înregistrate în implementarea proiectelor se efectu ‑
ează la nivelul statelor membre. Conform temeiurilor 
juridice, Comisia oferă orientări pentru îmbunătățirea 
gestionării proiectelor.
Un „indicator de rezultat” furnizează informații cu 
privire la rezultatele care se preconizează că vor fi înre ‑
gistrate prin implementarea unei anumite activități. În 
consecință, statele membre optează pentru un indica ‑
tor de rezultat care măsoară cel mai bine performanța 
activității întreprinse. Cu toate că standardizarea este 
posibilă cu ajutorul indicatorilor de realizare, indica ‑
torii de rezultat sunt adaptați și reflectă obiectivul 
urmărit.
47
Monitorizarea sistematică a proiectelor implementate 
integral poate fi considerată o bună practică, dar nu 
reprezintă o obligație în temeiul reglementărilor.
Autoritățile de management ar trebui să efectueze 
evaluări pentru a analiza eficacitatea, eficiența și 
impactul unui program. Evaluarea analizează modul în 
care sprijinul acordat din cadrul fondurilor a contribuit 
la îndeplinirea obiectivelor fiecărei priorități.37
Comisia este de acord cu opinia Curții și va aborda, 
în cazurile relevante, chestiunea duratei perioadei de 
selecție a proiectelor în cadrul comitetelor de moni ‑
torizare a programelor pentru a se asigura punerea 
în aplicare a unor proceduri mai rapide care au fost 
aprobate.
40
Comisia subliniază diferența în ceea ce privește 
intensitatea intervenției între programul operațional 
din Grecia și proiectul‑pilot privind bonurile valorice 
pentru inovare în domeniul tehnologiilor informației și 
comunicațiilor: în primul caz intensitatea intervenției 
a variat între 40 000 EUR și 200 000 EUR, în al doilea 
caz ‑ între 5 000 EUR și 7 500 EUR. Acest lucru ar putea 
explica diferența în ceea ce privește durata procedurii 
de selecție.
În plus, Murcia și‑a bazat proiectul‑pilot privind bonu ‑
rile valorice pentru inovare în domeniul tehnologiilor 
informației și comunicațiilor pe experiența sa vastă în 
ceea ce privește proiectarea, implementarea și gestio ‑
narea bonurilor valorice pentru inovare.
41
Dimensiunea transfrontalieră depinde de tipul între ‑
prinderilor. Acestea pot să aibă un caracter local și, 
prin urmare, să nu desfășoare activități transfronta ‑
liere. În schimb, viitoarea extindere a activității unei 
întreprinderi ar putea necesita adaptarea site‑ului 
web, astfel încât acesta să includă facilități multilingve.
Pentru programele FEDR aferente perioadei 2014‑2020, 
Comisia insistă asupra importanței internaționalizării 
IMM‑urilor, întrucât analizele arată că IMM‑urile care își 
desfășoară activitatea dincolo de frontierele lor națio ‑
nale au tendința de a fi mai competitive.5
5  A se vedea, de exemplu: http://ec.europa.eu/enterprise/
policies/sme/files/support_measures/internationalisation/
report_internat_en.pdf
Răspunsurile Comisiei 33
Comisia subliniază faptul că și în perioada 2014 ‑2020 
rapoartele care trebuie să îi fie prezentate cu privire 
la rezultate nu se referă la fiecare proiect în parte, ci la 
rezultatele agregate pentru un program/o axă.
60
Comisia subliniază faptul că informațiile detaliate 
referitoare la obligațiile de raportare ale beneficiarilor, 
inclusiv privind nivelurile‑țintă cantitative și calitative 
și analizele referitoare la costul aferent generării și 
raportării datelor în raport cu volumul sprijinului, fac 
obiectul gestiunii partajate, fiind definite de autori ‑
tatea de management, în conformitate cu programul 
operațional și cu obiectivele acestuia.
Concluzii și recomandări
64
Comisia salută evaluarea efectuată de Curte. Comisia 
consideră că datorită eficacității sprijinului pe care 
FEDR l‑a acordat proiectelor privind comerțul elec ‑
tronic a crescut disponibilitatea serviciilor comerciale 
online. Noile reglementări privind fondurile structu ‑
rale și de investiții europene (fondurile ESI) pentru 
perioada 2014 ‑2020 abordează chestiunea monitoriză ‑
rii la nivel de programare prin consolidarea orientării 
către rezultate și a logicii de intervenție prin introdu ‑
cerea de condiționalități ex ante.  În cazul investițiilor 
din domeniul comerțului electronic, este necesară 
o condiționalitate ex ante  specifică, sub forma unui 
cadru strategic de politică pentru creșterea digitală.
65
Reglementările care au ca obiect programele aferente 
perioadei 2007 ‑2013 nu includ cerințe privind utiliza ‑
rea de indicatori standardizați în scopuri de monitori ‑
zare. În plus, nu există niciun indicator principal conce ‑
put în mod expres pentru comerțul electronic care să 
permită o monitorizare specifică a performanței.49 (a)
Comisia recunoaște existența acestei probleme, dar 
atrage atenția asupra efectelor crizei economice/
financiare care au dus la o rată ridicată a mortalității 
întreprinderilor și la retrageri din proiectele finanțate, 
precum și la prelungirea generalizată a perioadelor 
de implementare a intervențiilor. Pentru a face față 
acestei crize, autoritățile din Piemonte și‑au concentrat 
eforturile (inclusiv monitorizarea) asupra accelerării 
absorbției fondurilor.
Autoritatea de management implementează o serie 
de inițiative menite să ducă la încetarea acestei „si ‑ 
tuații de urgență” și la reinstituirea efectuării perio ‑
dice, constante și ordonate a activităților de gestio ‑
nare computerizată pentru toate informațiile referi ‑
toare la stadiul de evoluție a proiectelor finanțate.
49 (b)
Comisia recunoaște faptul că indicatorii relevanți 
ar trebuit definiți în mod corespunzător pentru ca 
autoritatea de management să poată agrega datele la 
nivelul programului operațional.
Noile reglementări privind fondurile ESI pentru peri ‑
oada 2014 ‑2020 remediază această problemă.
Caseta 6
Proiectele auditate se referă, în principal, la furnizarea 
de consiliere de specialitate de către intermediari și la 
servicii de sprijin pentru întreprinderi noi și deja exis ‑
tente. Astfel, salariile reprezintă principalul element de 
cost al grantului.
În plus, costurile de marketing au fost generate de 
evenimentele destinate creării de rețele care au fost 
organizate pentru noile întreprinderi în scopul de 
a întâlni antreprenori de succes. Noile întreprinderi 
au obținut beneficii ca urmare a acestor evenimente, 
întrucât oportunitățile de afaceri au apărut într‑o 
etapă ulterioară.
58
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 22 referitor la 
îmbunătățirea orientării către obținerea de rezultate, 
în temeiul Regulamentului privind dispozițiile comune 
pentru perioada 2014 ‑2020.
Răspunsurile Comisiei 34
Recomandarea nr. 1
Pentru perioada 2007 ‑2013, Comisia solicită autorități ‑
lor de management să raporteze cu privire la imple ‑
mentarea programelor în conformitate cu reglemen ‑
tările aplicabile FEDR.
Cu toate acestea, programele finanțate din fondu ‑
rile ESI în perioada 2014 ‑2020 vor pune în mai mare 
măsură accentul pe rezultatele bazate pe nive ‑
luri‑țintă. La nivel de axă prioritară, indicatorii vor 
reflecta performanța globală înregistrată în cadrul 
axei, dar nu vor furniza informații cu privire la perfor ‑
manțele individuale ale tuturor tipurilor de acțiuni 
care ar putea fi incluse în axa respectivă.
Recomandarea nr. 1 (a)
Comisia este de acord să evalueze relevanța indicato ‑
rilor de rezultat propuși, atât în momentul aprobării 
programelor operaționale, cât și în momentul aprobă ‑
rii modificărilor ulterioare.
Recomandarea nr. 1 (b)
Comisia acceptă această recomandare.
În perioada 2014 ‑2020, în cadrul procesului de conso ‑
lidare a orientării către rezultate, programele trebuie 
să identifice în mod clar indicatorii de realizare comuni 
și indicatorii de realizare specifici programului (cu 
valori‑țintă), precum și indicatorii de rezultat care vor 
măsura progresele înregistrate în direcția modificării 
vizate prin intermediul investiției (cu situații de refe ‑
rință și valori‑țintă). Informațiile referitoare la progre ‑
sele înregistrate în ceea ce privește implementarea 
programului vor fi comunicate anual Comisiei (înce ‑
pând cu 2016), ceea ce va permite urmărirea în timp. 
Aceste informații vor fi structurate, ceea ce va permite 
analizarea, compararea și agregarea. De asemenea, 
Comisia intenționează să publice aceste date.
Recomandarea nr. 1 (c)
Comisia acceptă parțial această recomandare.
7  Articolul 96 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul privind 
dispozițiile comune: „(iii) o descriere a tipurilor și a exemplelor 
de acțiuni care urmează a fi sprijinite în cadrul fiecărei priorități 
de investiții și contribuția lor preconizată la obiectivele specifice 
menționate la punctul (i), inclusiv principiile directoare pentru 
selectarea operațiunilor și, după caz, identificarea principalelor 
grupuri‑țintă, a teritoriilor specifice vizate, a tipurilor de 
beneficiari, utilizarea planificată a instrumentelor financiare și 
a proiectelor majore;”În plus, în cazul în care un stat membru solicită 
o modificare a programului, este necesar să se 
reexamineze și indicatorii corespunzători din cadrul 
programului.
În al doilea rând, deși Comisia a furnizat autorităților 
competente orientări6 privind principiile de clasificare 
a sistemului de informații, responsabilitatea în ceea ce 
privește clasificarea cheltuielilor revine autorității de 
management.
Comisia subliniază caracterul experimental al iniți ‑
ativei intitulate „Sistemul de bonuri valorice pentru 
inovare în domeniul tehnologiilor informației și 
comunicațiilor”. Experiența acumulată până în prezent 
în cadrul regiunilor sugerează faptul că o astfel de 
inițiativă este în mod real necesară pentru a stimula 
cererea IMM‑urilor. Având în vedere timpul limitat de 
implementare, în prezent nu sunt disponibili indicatori 
de rezultat. Aceste informații vor fi puse la dispoziția 
Comisiei în cadrul următoarelor comitete de monitori ‑
zare, programate pentru mijlocul anului 2015.
66
Comisia consideră că noul regulament privind fondu ‑
rile ESI oferă un cadru îmbunătățit în materie de per ‑
formanță și de orientare către obținerea de rezultate 
pentru perioada 2014 ‑2020.
În special, Comisia examinează cu atenție „principiile 
directoare pentru selectarea” operațiunii, ca parte 
a programelor operaționale, în cadrul negocierii 
programelor finanțate din fonduri ESI pentru perioada 
2014 ‑2020, în vederea asigurării faptului că acestea 
sunt adaptate obiectivelor specifice și tipurilor de 
operațiuni.7
67
Comisia salută evaluarea efectuată de Curte.
6  Nota de orientare din 2009: http://ec.europa.eu/employment_
social/sfc2007/quick‑guides/sfc2007_reporting_categorisation_
data_Note_Art_11.pdf .
  Întrebări și răspunsuri, publicate pentru prima dată în 2009 
și revizuite în 2012: http://ec.europa.eu/employment_social/
sfc2007/quick‑guides/categorisation_faq_rev201202.pdf  ‑ „Se 
încurajează o utilizare general acceptată a codurilor, inclusiv 
utilizarea convențiilor sau a definițiilor naționale, în cazul în 
care acestea sunt disponibile. [...] Comisia nu a propus definiții 
armonizate, dar este pregătită să își exprime punctul de vedere 
cu privire la orice chestiuni care apar.”
Răspunsurile Comisiei 35
Comisia ia act de faptul că această recomandare este 
adresată SM și subliniază faptul că informațiile deta ‑
liate ar trebui să fie adecvate în contextul specific al 
fiecărui program operațional.
Recomandarea nr. 2 (a)
Comisia abordează chestiunile respective în contextul 
negocierilor privind proiectul de programe finanțate 
din fondurile ESI care trebuie să includă informații 
referitoare la principiile de selectare a operațiunilor. 
Tipul principiilor de selecție și criteriile detaliate de 
selecție vor depinde însă de obiectivul specific, de 
tipul și de volumul intervenției, precum și de contex ‑
tul investiției. Este posibil ca nu în toate cazurile de 
acordare de sprijin pentru comerțul electronic să se 
introducă cerința de a prezenta un plan de afaceri.
Recomandarea nr. 2 (b)
Comisia este de acord cu faptul că partea care repre ‑
zintă contribuția FEDR la proiect ar trebui să se bazeze 
pe o analiză cost‑beneficiu care să demonstreze via ‑
bilitatea financiară a proiectului. Aceasta depinde de 
cerințele de selecție stabilite de comitetele de monito ‑
rizare în statele membre.
Recomandarea nr. 2 (d)
Comisia promovează internaționalizarea IMM‑urilor, 
deoarece IMM‑urile care își desfășoară activitatea 
la nivel internațional creează mai multe locuri de 
muncă și sunt mai inovatoare decât IMM‑urile care își 
desfășoară activitatea doar pe piețele lor naționale8. 
Prin urmare, reglementările privind fondurile ESI 
pentru perioada 2014 ‑2020 încurajează și cooperarea 
dincolo de teritoriul care face obiectul programului 
operațional [a se vedea articolul 70 alineatul (2) din 
Regulamentul privind dispozițiile comune]. Cu toate 
acestea, atunci când se stabilește dacă este oportun 
ca în cadrul proiectelor să se ofere stimulente specifice 
pentru dimensiunea transfrontalieră trebuie să se țină 
seama de obiectivele specifice și de tipurile de acțiuni 
prevăzute de programul respectiv.
8  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market‑access/
internationalisation/index_en.htm#h2 ‑5.Comisia este de acord cu faptul că este important să 
se monitorizeze impactul granturilor. Indicatorii aleși 
pentru urmărirea progreselor înregistrate și a impac ‑
tului nu vor fi însă standard. Aceștia vor depinde de 
obiectivele specifice ale fiecărui program operațional. 
Indicatorii care trebuie utilizați reflectă gama variată 
de nevoi a regiunilor/SM și de răspunsuri politice for ‑
mulate de acestea.
Un cadru strategic de politică pentru creșterea digitală 
include însă indicatori standard de măsurare a evolu ‑
ției intervențiilor în domeniile tehnologiilor informa ‑
ției și comunicațiilor, astfel cum se prevede în condi ‑
ționalitatea ex ante  2.1 din anexa XI la Regulamentul 
privind dispozițiile comune.
Recomandarea nr. 2
Comisia acceptă recomandarea și va solicita ca statele 
membre să ia măsurile corespunzătoare.
„Principiile directoare pentru selectarea operațiunilor”  și 
„indicatorii de realizare, inclusiv valoarea -țintă cuanti -
ficată”  trebuie să facă parte din programele finanțate 
din fondurile ESI în perioada 2014 ‑2020 și fac obiectul 
negocierilor cu Comisia. Tipul principiilor de selecție și 
criteriile detaliate de selecție vor depinde de obiecti ‑
vul specific și de contextul investițiilor cofinanțate.
Se solicită statelor membre care prezintă deficiențe 
identificate în domeniile respective să descrie în pro ‑
gram (condiționalitate ex ante , plan de acțiune) acțiu ‑
nile pe care autoritățile intenționează să le întreprindă 
pentru a îmbunătăți procedurile de selecție a proiec ‑
telor și a reduce sarcina administrativă suportată de 
beneficiari. Atunci când este cazul, statele membre 
sunt încurajate să utilizeze asistența tehnică în mod 
proactiv și direcționat pentru realizarea îmbunătățiri ‑
lor preconizate.
În plus, Comisia va îndruma autoritățile de manage ‑
ment să includă recomandările Curții de Conturi Euro ‑
pene în procesul de selecție și în criteriile de selecție 
a proiectelor privind creșterea digitală.
Răspunsurile Comisiei 36
Recomandarea nr. 3 (a)
Comisia acceptă recomandarea. Cadrul juridic pentru 
perioada 2014 ‑2020 prevede obligația ca în cadrul 
programelor să existe indicatori de rezultat la nivel 
de axă prioritară și indicatori de realizare la nivel de 
operațiuni pe durata perioadei de programare.
Recomandarea nr. 3 (b)
Comisia este de acord în principiu cu opinia Curții, dar 
în practică nu poate accepta această recomandare. 
Rezultatele unui proiect privind comerțul electro ‑
nic pot fi influențate de factori externi, care nu pot 
fi cunoscuți în avans. Din acest motiv, ar fi dificil ca 
plățile din fondurile ESI pentru comerțul electronic să 
depindă de rezultate.
Recomandarea nr. 3 (c)
Comisia acceptă recomandarea de a solicita statelor 
membre să pună în aplicare controalele și verificările 
necesare care să asigure faptul că datele introduse în 
sistemele de monitorizare sunt fiabile și coerente.
CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar: 
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  mai multe exemplare/postere/hărți: 
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site ‑ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Abonamente:•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
QJ‑AB‑14‑021‑RO‑N ISSN 1977 ‑5806În ultimii ani, UE a cofinanțat proiecte în domeniul 
comerțului electronic în cadrul politicii sale de 
coeziune, sprijinul pentru aceste proiecte fiind 
acordat prin Fondul european de dezvoltare 
regională (FEDR). În cadrul acestui raport, Curtea de 
Conturi Europeană evaluează dacă proiectele din 
domeniul comerțului electronic au contribuit cu 
succes la încurajarea adoptării tehnologiilor 
informației și comunicațiilor de către IMM -uri. În 
acest scop, Curtea a auditat un eșantion de proiecte 
de comerț electronic cofinanțate de UE și 
desfășurate în Grecia, Italia, Polonia și Regatul Unit.
Curtea concluzionează că sprijinul oferit de FEDR 
pentru proiectele legate de comerțul electronic 
a contribuit la creșterea disponibilității serviciilor 
comerciale online. Cu toate acestea, potrivit 
concluziilor Curții, deficiențele observate în 
monitorizare au făcut imposibilă evaluarea măsurii 
în care acest sprijin a  contribuit la îndeplinirea 
obiectivelor fixate de strategiile Uniunii și ale 
statelor membre în materie de tehnologii ale 
informației și comunicațiilor sau la atingerea 
obiectivelor de dezvoltare ale IMM -urilor.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ