Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „10 ani de Parteneriat estic: reflecții asupra realizărilor și conturarea viitoarei politici a Parteneriatului estic”

(aviz din proprie inițiativă)

(2020/C 14/04)

Rapporteur: doamna Indrė VAREIKYTĖ

Decizia Adunării Plenare 20.2.2019 Temei juridic Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă Secțiunea pentru relații externe Data adoptării în secțiune 5.9.2019 Data adoptării în sesiunea plenară 26.9.2019 Sesiunea plenară nr. 546 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 155/3/6

1. Concluzii și recomandări

1.1. Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că Parteneriatul estic este o inițiativă foarte necesară și care se prefigurează ca un mare succes al UE, solicitând Parlamentului European nou ales și Comisiei Europene să se angajeze pe deplin în sprijinirea acestuia. CESE se angajează să rămână foarte implicat în construirea unor societăți mai puternice și mai democratice în țările învecinate ( 1 )

1.2. Realizările principale ale Parteneriatului estic sunt acordurile de asociere (AA), dar și zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare (DCFTA) și acordurile de călătorie fără viză pentru Georgia, Republica Moldova și Ucraina („trio-ul asociat”); este de dorit, însă, ca, în următorul deceniu, parteneriatul să se dezvolte în continuare prin acțiuni mai bine orientate.

1.3. Comitetul subliniază că, deși țările din trio-ul asociat – precum și Armenia, care le-a urmat exemplul – au dovedit că au progresat și că sunt dispuse să introducă reforme, Belarus și Azerbaidjan practic au stagnat și, uneori, chiar s-au îndepărtat și mai mult de noțiunea de democrație.

1.4. CESE consideră că UE este, în primul rând, o uniune de valori; prin urmare, și relațiile cu vecinii săi ar trebui să se bazeze pe aceleași principii și să fie însoțite, pe viitor, de anumite condiții.

1.5. Comitetul identifică următoarele viitoare provocări majore în cadrul Parteneriatului estic: punerea efectivă în aplicare a AA/DCFTA și a altor angajamente conexe, consolidarea statului de drept, punerea în aplicare a reformelor judiciare și lupta împotriva corupției; mai buna protejare a mediului și combaterea activă a schimbărilor climatice; creșterea rezilienței societății prin contracararea amenințărilor hibride și a dezinformării; consolidarea unor condiții propice pentru societatea civilă și pentru o mass-media liberă și independentă; intensificarea angajamentului UE de a contribui la îmbunătățirea vieții cetățenilor afectați de conflictele din regiune.

1.6. CESE recomandă Comisiei să stabilească, pentru următoarea etapă a Parteneriatului estic, obiective și rezultate concrete adaptate fiecărei țări partenere. Participarea societății civile la acest proces va fi esențială pentru asigurarea unui instrument suplimentar de monitorizare activă a progreselor realizate.

1.7. CESE sugerează stabilirea unui calendar de evaluări consecutive și obligatorii ale progreselor înregistrate, cu scopul de a încuraja guvernele din cadrul Parteneriatului estic să își creeze propriile planuri, pe lângă foile de parcurs bilaterale, și să planifice și monitorizeze atingerea rezultatelor concrete și a obiectivelor.

1.8. Comitetul recomandă, de asemenea, creșterea progresivă a numărului de indicatori și a volumului de date pe care țările Parteneriatului estic le transmit către Eurostat.

1.9. Având în vedere campaniile de dezinformare promovate de Guvernul Rusiei, campaniile de imagine agresive pentru proiectele de investiții ale Chinei și Rusiei și alte amenințări din regiune, instituțiile UE trebuie să regândească strategia de comunicare pentru regiunea Parteneriatului estic, pentru a sensibiliza cetățenii.

1.10. CESE consideră că este necesar să se acorde mai multă atenție și să existe mai multe instrumente pentru a îmbunătăți competențele organizațiilor societății civile (OSC), ale funcționarilor publici și ale liderilor politici din țările Parteneriatului estic, precum și pentru a consolida capacitățile sindicatelor și ale asociațiilor de întreprinderi.

1.11. Comitetul este de părere că ar trebui să se acorde o mai mare prioritate remedierii lacunelor și neconcordanțelor în materie de competențe din țările Parteneriatului estic, îmbunătățirii eficacității de ansamblu a educației și strângerii legăturilor dintre educație, cercetare și inovare, în vederea consolidării cooperării dintre sectorul public și cel privat.

1.12. Deși schimburile comerciale dintre țările Parteneriatului estic și UE se intensifică, ar trebui consolidat comerțul intraregional pentru a asigura diversificarea și durabilitatea veniturilor realizate pe această cale.

1.13. CESE este ferm convins că trebuie să existe un cadru juridic obligatoriu, care să permită societății civile să acceseze informații, să tragă la răspundere guvernul și să ia parte la procesele de elaborare a politicilor în fiecare dintre țările Parteneriatului estic.

1.14. Comitetul sprijină cu fermitate propunerea de instaurare a unui dialog consolidat între UE și trio-ul asociat cu privire la reformele legate de acordurile de asociere (AA) și zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, pentru a include elemente comparative în recomandările specifice fiecărei țări din AA și pentru a sincroniza difuzarea acestora, în scopul încurajării unei concurențe benefice.

2. Observații generale

2.1. Lansat în 2009 ca inițiativă comună de politică, Parteneriatul estic vizează aprofundarea și consolidarea relațiilor dintre Uniunea Europeană, statele sale membre și cei șase vecini estici ai ei: Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina.

2.2. În acest cadru, toți partenerii au fost de acord să asigure beneficii concrete în viața de zi cu zi a cetățenilor lor, prin: consolidarea instituțiilor și a bunei guvernanțe, garantând existența statului de drept și caracterul său executoriu, punând în aplicare principalele reforme judiciare, luptând împotriva corupției; creșterea interacțiunii cu societatea civilă, capacitarea femeilor și asigurarea echilibrului de gen, consolidarea comunicării strategice și sprijinirea pluralismului și a independenței mijloacelor de comunicare în masă; sprijinirea creșterii întreprinderilor mici și mijlocii, atragerea de investiții, crearea de locuri de muncă de calitate în noi sectoare, creșterea oportunităților comerciale prin sprijinirea accesului la piețe noi; îmbunătățirea legăturilor de transport și a infrastructurii, creșterea rezilienței și a eficienței energetice, precum și utilizarea surselor regenerabile de energie; investiții în abilitățile tinerilor, în spiritul lor antreprenorial și în capacitatea lor de inserție profesională.

2.3. Deși cele trei AA/DCFTA și acordurile de călătorie fără viză încheiate cu statele semnatare sunt realizări remarcabile, progresele generale observate în cele mai multe dintre domeniile menționate anterior sunt, din păcate, modeste, fără să se atingă, deocamdată, pe deplin rezultatele scontate.

2.4. CESE consideră că UE este, în primul rând, o uniune de valori ( 2 ) ; prin urmare, și relațiile cu vecinii săi ar trebui să se bazeze pe aceleași principii. Ar trebui să existe o condiționalitate sporită în cadrul Parteneriatului estic și căi clare și convenite de comun acord cu țările Parteneriatului estic pentru a se asigura respectarea drepturilor omului, a libertăților civile, a libertății mass-mediei și a presei, statul de drept, transparența guvernanței, egalitatea de gen, dialogul social, protecția mediului și alte valori de bază, fără de care Europa de astăzi ar fi de neimaginat. Întreaga regiune va avea cel mai mult de câștigat atunci când democrațiile europene învecinate cu UE vor fi pe picior de egalitate cu aceasta. De asemenea, țările partenere ar trebui să prezinte un calendar privind ratificarea tuturor celor 18 tratate internaționale privind drepturile omului ( 3 ) și dobândirea (sau păstrarea) categoriei „A” de acreditare din partea Alianței mondiale a instituțiilor naționale pentru drepturile omului ( 4 )

2.5. Comitetul afirmă necesitatea unor rezultate clare și măsurabile și recomandă Comisiei să stabilească obiective și rezultate adaptate fiecărei țari partenere pentru următoarea etapă a Parteneriatului estic. Este esențial să se asigure faptul că obiectivele și rezultatele viitoare se concentrează nu numai pe indicatorii economici, ci și pe prosperitatea și bunăstarea socială. S-a dovedit că rezultatele preconizate nu pot fi atinse printr-o abordare concentrată numai pe dezvoltare economică. De exemplu, deși valoarea totală a subvențiilor pe care i le acordă UE va ajunge la 4,8 miliarde EUR până în 2020 ( 5 ) , Ucraina rămâne cea mai săracă țară din regiune.

2.6. Participarea societății civile la acest proces va fi esențială pentru ca reformele prevăzute să fie mai puțin vulnerabile la ciclurile electorale și la schimbările politice. Procesul de transformare și punerea în aplicare a reformelor necesare pot fi realizate numai prin implicarea partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile în procesul legislativ, în conceperea reformelor și în punerea lor în aplicare. În acest scop, asociațiile de întreprinderi și organizațiile de sprijin ar trebui implicate în procesele de elaborare și de punere în aplicare a strategiilor de dezvoltare economică și de cooperare regională.

2.7. Pentru a fi fructificate pe deplin și durabil, este necesar ca rezultatele concrete să fie pe deplin asumate la nivel local. Dacă nu sunt identificate, discutate, sprijinite și valorificate în cooperare cu societatea civilă, rezultatele obținute ar putea să își piardă repede efectul. În plus, până în prezent, actorii principali responsabili pentru punerea în aplicare au fost Comisia Europeană și ministerele relevante din cadrul Parteneriatului estic, în timp ce guvernele, care trebuie să asigure voința politică continuă pentru reforme, nu se află încă pe lista actorilor principali implicați în atingerea obiectivelor ( 6 )

2.8. Atunci când se va planifica următorul set de obiective pe termen lung, ar trebui să se acorde o atenție mai mare monitorizării progreselor înregistrate pe parcursul punerii lor în aplicare. Până în prezent, evaluarea a fost realizată în principal de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și de societatea civilă din țările Parteneriatului estic. CESE sugerează stabilirea unui calendar de evaluări consecutive și obligatorii ale progreselor înregistrate, cu scopul de a încuraja guvernele din cadrul Parteneriatului estic să își creeze propriile planuri, pe lângă foile de parcurs bilaterale, și să planifice și monitorizeze atingerea rezultatelor concrete și a obiectivelor.

2.9. CESE recomandă să se ia în considerare creșterea progresivă a numărului de indicatori și a volumului de date care trebuie prezentate Eurostat de către țările din cadrul Parteneriatului estic, pentru a asigura o monitorizare mai atentă a progreselor înregistrate în cadrul reformelor esențiale, precum și o evaluare mai transparentă și mai obiectivă. Țările care au încheiat acorduri de asociere/acorduri de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare ar trebui să aibă un calendar clar, pentru ca, în cele din urmă, să atingă același nivel de livrare a datelor către Eurostat cu statele membre ale UE.

2.10. Pentru a măsura impactul implicării societății civile în reformele din cadrul Parteneriatului estic, Comitetul propune elaborarea unei analize comparative care să măsoare, în ceea ce privește realizările și impactul societății civile, diferențele dintre țările care au grupuri consultative interne (GCI) și restul partenerilor din cadrul Parteneriatului estic.

2.11. Comitetul este ferm convins că, în prezent, prioritatea Parlamentului European nou ales și a Comisiei Europene este obținerea unui consens cu privire la perspectivele de asociere și, eventual, de aderare ale statelor din cadrul Parteneriatului estic care sunt dispuse și în măsură să adere la UE în viitorul apropiat. Atât progresele înregistrate pe această cale, cât și planificarea aferentă sunt împiedicate în mod semnificativ de lipsa unui răspuns clar cu privire la obiectivul final și la recompensa pentru toate eforturile în cazul fiecărei țări partenere preconizate pentru îndeplinirea în totalitate a obiectivelor și obținerea rezultatelor concrete stabilite.

2.12. Pe termen mai lung, strategia Parteneriatului estic după 2020 ar putea implica liberalizarea unor servicii (inclusiv financiare), aderarea țărilor asociate la zona unică de plăți în euro (SEPA) și, prin intermediul acordurilor de asociere/acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, la SEE, aprofundarea integrării în domeniul pieței digitale, de exemplu, în ceea ce privește transmisia datelor, și extinderea libertății de circulație a profesioniștilor prin încheierea cu UE a unor acorduri privind recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale.

2.13. Promovarea valorilor UE a fost și rămâne ideea esențială a politicii Parteneriatului estic. Sprijinul pentru relații mai strânse și, în cele din urmă, pentru aderarea la UE se menține la un nivel ridicat în rândul cetățenilor din cadrul Parteneriatului estic; totuși, schimbarea mentalității oamenilor reclamă eforturi pe termen lung. Deși importanța respectării statului de drept, a plății impozitelor și a descurajării economiei subterane este recunoscută de majoritatea cetățenilor UE, în țările din cadrul Parteneriatului estic, din cauza situației economice, oamenii se zbat zilnic să supraviețuiască și, prin urmare, anumite valori ale UE nu se numără printre prioritățile lor.

2.14. Pentru a îmbunătăți gestionarea și a spori eficacitatea sistemelor și a instrumentelor de sprijin menite să asigure participarea incluzivă a societății civile la procesele cuprinzătoare ale Parteneriatului estic, ar trebui să se ia în considerare concentrarea acestor instrumente în cadrul CESE, având în vedere capacitățile sale inegalabile și experiența în domeniu, istoria instituțională și permeabilitatea societală.

2.15. Dat fiind că campaniile de dezinformare promovate de Guvernul Rusiei, campaniile de informare agresive privind proiectele de investiții din China și Rusia și alte amenințări din zonă au un impact uriaș asupra societății, instituțiile UE trebuie să regândească strategia de comunicare pentru regiunea Parteneriatului estic. Una dintre modalitățile de difuzare a informațiilor privind valorile, obiectivele, impactul și bunele exemple de cooperare cu UE este de a capacita organizațiile locale ale societății civile, ajutându-le pentru ca activitatea lor de zi cu zi să aibă efecte sporite.

2.16. UE ar trebui să contribuie în continuare la soluționarea pașnică a conflictelor din regiunea Parteneriatului estic. Ar trebui multiplicate abordările de tipul Parteneriatului european pentru rezolvarea pașnică a conflictului privind Nagorno-Karabah, în cadrul căruia organizațiile societății civile din statele membre ale UE și din cadrul Parteneriatului estic se reunesc într-un efort comun de a stabili o relație de înțelegere și încredere reciprocă în procesul de rezolvare.

3. Societatea

3.1. Majoritatea schemelor de finanțare recent introduse pentru organizațiile societății civile din cadrul Parteneriatului estic au o condiție: pentru ca societatea civilă să contribuie la reforme și la punerea în aplicare a unor acorduri de asociere, organizațiile acesteia trebuie să devină agenți ai UE și să abordeze uneori subiecte care nu le sunt familiare. Din cauza acestei condiții, în loc să se concentreze asupra obiectivelor lor și nevoilor societății, organizațiile societății civile nu fac decât să solicite finanțări care sunt disponibile, transformându-se astfel într-un alt furnizor de servicii.

3.2. Raportul organizațiilor societății civile din UE și datele comparative confirmă ( 7 ) faptul că majorității organizațiilor omoloage din cadrul Parteneriatului estic le lipsesc chiar și competențele de bază în gestionarea proiectelor, inclusiv cele privind elaborarea propunerilor de proiecte și a bugetelor. Prin urmare, organizațiilor UE le revine în continuare un rol foarte important în obținerea de rezultate legate de monitorizarea reformelor, de elaborarea rapoartelor alternative, a analizelor privind diferite aspecte și a recomandărilor. CESE consideră că organizațiile societății civile din țările Parteneriatului estic care sunt mai puțin calificate nu ar trebui să fie ignorate sau subestimate, dar așteptările în ceea ce le privește ar trebui să fie realiste: deși sunt actori importanți în comunitățile lor, nu este de așteptat să aibă rezultatele pe care le pot obține organizațiile europene experimentate.

3.3. Prin urmare, CESE recomandă Comisiei ca, în parteneriat cu statele membre ale UE, să instituie un program educațional accesibil, axat pe îmbunătățirea competențelor reprezentanților organizațiilor societății civile, ale funcționarilor publici și ale liderilor țărilor din Parteneriatul estic. Un astfel de program ar putea, de asemenea, să abordeze lipsa de competențe cu care se confruntă reprezentanții organizațiilor societății civile atunci când intră în serviciul public, așa cum a fost cazul după Revoluția Demnității din Ucraina și Revoluția de Catifea din Armenia.

3.4. În plus, Comitetul consideră că ar trebui să se acorde în mod clar prioritate schemelor de sprijin, integrării în parteneriate a organizațiilor de tineret din statele Parteneriatului estic și sprijinirii în continuare a participării acestora la programele internaționale de cooperare și mobilitate (de exemplu, Tineretul în acțiune și Erasmus+). Înființarea de școli europene, cum ar fi cea din Tbilisi, Georgia, și în celelalte țări ale Parteneriatului estic ar putea fi un bun început pentru ridicarea nivelului de educație, pe modelul celor mai bune exemple din statele membre ale UE.

3.5. CESE consideră că agenda coeziunii sociale trebuie să remedieze lacunele și necorelările în materie de competențe din țările Parteneriatului estic, pentru a îmbunătăți eficiența pe plan general a educației, prin adaptarea celor mai bune exemple și sisteme preluate de la omologii lor din UE. Calitatea educației care permite inovarea este încă scăzută în regiune și, prin urmare, este necesar să se reformeze sistemele de învățământ și să fie implicate organizațiile și actorii relevanți ai societății civile în elaborarea programelor de învățământ. Este necesar să se îmbunătățească legăturile dintre educație, cercetare și inovare, pentru consolidarea cooperării dintre sectorul public și cel privat ( 8 )

3.6. Comitetul salută implicarea Confederației Internaționale a Sindicatelor (ITUC), a Consiliului său regional paneuropean (PERC) și a Confederației Europene a Sindicatelor (CES) în consolidarea capacității sindicatelor independente din țările Parteneriatului estic. Astfel de proiecte și inițiative sunt importante pentru promovarea modelului social european, inclusiv a dialogului social, a securității sociale și a negocierii colective. Existența unor organizații sindicale independente puternice este esențială pentru o creștere durabilă de succes și pentru progresul social rezultat din procesele de transformare legate de punerea în aplicare a acordurilor de asociere sau de parteneriat. Existența unor sindicate puternice este, de asemenea, o condiție prealabilă pentru o societate civilă dinamică și de succes.

4. Economia

4.1. Consolidarea rezilienței economice și îmbunătățirea competitivității se află în centrul cooperării UE cu țările Parteneriatului estic, care se concentrează asupra colaborării pentru a crea locuri de muncă și pentru a dezvolta economii mai puternice, mai diversificate, dinamice și durabile. În acest domeniu s-au înregistrat progrese semnificative, printre care intensificarea comerțului dintre toate cele șase țări partenere și UE.

4.2. CESE constată că angajamentele de a armoniza piețele digitale din cadrul regiunii Parteneriatului estic nu sunt încă puse efectiv în aplicare, ceea ce împiedică progresul și dezvoltarea serviciilor digitale. În același timp, CESE salută consensul la care s-a ajuns cu privire la perspectiva unui acord de roaming pentru regiune până în 2020, care nu numai că ar crește accesul oamenilor la comunicații, ci ar avea și avantajul suplimentar de a stimula turismul și de a furniza avantaje economice mai ample.

4.3. Deși comerțul dintre țările Parteneriatului estic și UE se intensifică, ar trebui să se depună mai multe eforturi pentru consolidarea comerțului intraregional, cu scopul de a asigura diversificarea și durabilitatea veniturilor din comerț.

4.4. CESE consideră că o integrare comercială regională, care să conducă la un spațiu economic comun, la roaming gratuit, la o zonă de migrație comună, la sincronizarea rețelelor de energie electrică, la dezvoltarea de surse de energie curată independente și la alinierea standardelor în materie de agricultură la standardele UE, ar trebui să fie luată în considerare și dezvoltată ca fiind cel mai important proiect economic comun, atât pentru partenerii din cadrul Parteneriatului estic, cât și pentru UE în ansamblu.

4.5. Comitetul subliniază necesitatea de a se dezvolta în regiune asociații independente de întreprinderi și organizații de sprijin pentru întreprinderi. Astfel de organizații trebuie să fie implicate mai mult și mai bine în dezvoltarea întreprinderilor și în punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare. În același timp, este necesar ca IMM-urile din țările Parteneriatului estic să înființeze asociații și/sau organizații-umbrelă care să le reprezinte interesele și să le consolideze poziția atunci când trebuie să își apere interesele în cadrul procesului legislativ și să își asigure o cotă de piață pe piețele locale și ale UE.

5. Guvernanța

5.1. Intensificarea eforturilor în domeniul consolidării instituțiilor și al bunei guvernanțe este o prioritate principală pentru UE în țările Parteneriatului estic în care mai există provocări. În special, este necesar să se depună mai multe eforturi pentru asigurarea statului de drept, pentru punerea în aplicare a unor reforme judiciare esențiale și pentru combaterea corupției. Acestea sunt condițiile prealabile pe care se bazează încrederea cetățenilor în stat, stabilitatea pe termen lung și un climat sigur pentru investiții.

5.2. Comitetul atrage atenția asupra faptului că numai în Republica Moldova și în Ucraina există legislație privind consultările obligatorii ale guvernelor cu publicul. Trebuie să existe un cadru juridic obligatoriu, care să permită societății civile să aibă acces la informații, să tragă la răspundere guvernul și să ia parte la elaborarea politicilor. În plus, în vederea consolidării organizațiilor societății civile, guvernele țărilor din Parteneriatul estic trebuie să se angajeze să le acorde un sprijin mai consistent și mai direct.

5.3. În ceea ce privește consolidarea capacităților, în țările Parteneriatului estic sunt mai importante decât oricând instituțiile care funcționează bine și sunt capabile să realizeze reformele necesare; prin urmare, UE ar trebui să formalizeze și, eventual, să sprijine acorduri de înfrățire între acestea (de exemplu, o rețea a agențiilor pentru siguranță alimentară, a organismelor de standardizare, a agențiilor anticorupție etc.).

5.4. Consolidarea în comun a capacităților, acordurile de înfrățire și de colaborare în rețea, schimbul de practici și dezvoltarea de abordări și de instrumente comune ar putea fi sprijinite prin intermediul unei infrastructuri asociate comune. De asemenea, ar putea fi luată în considerare finanțarea echipelor de reformă în conformitate cu orientările elaborate pentru Ucraina.

5.5. CESE evidențiază și necesitatea de a asista guvernele și societatea civilă din țările Parteneriatului estic în dezvoltarea instrumentelor necesare pentru a evalua și a aborda inegalitățile de gen. Este esențial să se garanteze că sprijinul acordat institutelor naționale de statistică acoperă colectarea de statistici privind comerțul și genul, inclusiv prin întrebări specifice adresate în cadrul sondajelor efectuate în rândul întreprinderilor și al gospodăriilor, precum și prin indicatori specifici pentru monitorizarea în timp a efectelor asupra comerțului.

6. Conectivitatea

6.1. Progrese semnificative s-au realizat în urma colaborării UE cu țările partenere pentru a îmbunătăți legăturile și infrastructura de transport, pentru a stimula reziliența și eficiența energetică și pentru a utiliza energia din surse regenerabile cu scopul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră. Investind în continuare în aceste domenii, se va ajunge la o mai mare dezvoltare economică durabilă și la beneficii concrete pentru viața cetățenilor, prin crearea de surse alternative de energie și prin reducerea dependenței energetice de un furnizor principal și a consumului.

6.2. Prin urmare, Comitetul evidențiază că este important să fie sporită diversificarea energetică, reducându-se în continuare emisiile de CO 2 , și instituindu-se mecanisme naționale eficace de monitorizare a emisiilor, precum și să se intensifice acțiunile de protejare a biodiversității și de management forestier durabil.

7. Acordurile de asociere/acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare

7.1. Comitetul sprijină cu hotărâre moțiunea de introducere a dialogului consolidat cu privire la reformele legate de acordurile de asociere/acordurile de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare între statele UE și trio-ul asociat, precum și includerea de elemente comparative în recomandările specifice fiecărei țări privind acordurile de asociere și sincronizarea publicării lor pentru a promova o concurență benefică, abordare care și-a dovedit deja eficiența în accelerarea progreselor în Europa Centrală și de Est.

7.2. Se recomandă instituționalizarea în continuare a cooperării dintre trio-ul asociat și UE, în special la nivel executiv. Un bun punct de plecare ar putea fi crearea unui grup executiv comun și a unor subgrupuri care să reflecte procesul de instituționalizare de la nivelul parlamentelor. Acestea pot fi urmate de înființarea de grupări similare ale societății civile organizate, în cadrul platformelor societății civile din Parteneriatul estic, de asociații de întreprinderi și organizații de sprijin, de sindicate și de alte organisme. Experiența și rețelele create prin intermediul cooperării cu Organizația pentru Democrație și Dezvoltare Economică (GUAM) ar putea fi utilizate ca exemplu. Sprijinul din partea UE și a statelor sale membre ar ajuta foarte mult o astfel de instituționalizare.

7.3. Ca urmare a complexității sale, un acord de asociere/acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător este dificil de pus în aplicare, întrucât necesită resurse politice, financiare și umane considerabile și este însoțit de multe provocări, în special pentru că vizează reforme ale piețelor, în timp ce așteptările principale reale de la reformele UE vizează statul de drept și buna guvernanță. Comitetul consideră că este esențial ca astfel de așteptări să fie luate în considerare, iar punerea în aplicare a unui acord de asociere/acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător să fie sprijinită prin inițiative paralele de consolidare a democrațiilor asociate. Ar putea fi avute în vedere mecanisme de sprijin suplimentare, care să fie furnizate numai în momentul punerii în aplicare pe deplin a obiectivelor convenite reciproc în cadrul unor astfel de inițiative paralele și care ar servi, de asemenea, ca factor motivațional suplimentar.

7.4. Totodată, CESE recomandă cu tărie să fie abordate drepturile femeilor lucrătoare și aspectele legate de salarizarea lor, în special în sectoarele industriale și de servicii, unde se pare că există decalajele cele mai mari și cele mai variate. Agenda de apropiere legislativă din cadrul acordurilor de asociere/acordurilor de liber schimb aprofundat și cuprinzător oferă o abordare globală în ceea ce privește acțiunile legislative și asigurarea respectării convențiilor internaționale, inclusiv în materie de gen și de combatere a discriminării. Este esențial ca acest proces să fie monitorizat, colectarea de date statistice privind ocuparea forței de muncă și salariile, dezagregate în funcție de gen, să fie îmbunătățită, iar grupurile de femei să fie sprijinite să își apere interesele.

Bruxelles, 26 septembrie 2019. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) În ultimul deceniu, CESE a adoptat peste 12 avize privind diferite aspecte ale Parteneriatului estic, a instituit un Comitet de monitorizare pentru vecinii UE din est, a creat platforme bilaterale ale societății civile din țările Parteneriatului estic și grupuri consultative interne (GCI) și a organizat Forumurile de afaceri ale Parteneriatului estic, în paralel cu summiturile Parteneriatului estic.

(2) Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2016/C 202/02).

(3) https://indicators.ohchr.org

(4) https://nhri.ohchr.org/

(5) Rebuilding Ukraine: An assessment of EU assistance (Reconstrucția Ucrainei: o evaluare a sprijinului din partea UE), Chatham House, the Royal Institute of International Affairs, 2018.

(6) EaP CSF Policy brief, Joint Staff Working Document „EaP – Focusing on key priorities and deliverables – Assessment and recommendations by the civil society” [Sinteză politică a Forumului societății civile al Parteneriatului estic, documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei intitulat „Parteneriatul estic – axarea pe prioritățile esențiale și pe rezultate – Evaluare efectuată de societatea civilă și recomandări formulate de aceasta”], 2017.

(7) Ukraine Analytica, ediția a 3-a (13), 2018.

(8) http://eu4business.eu/files/medias/regional-position-paper_final_kyiv-21-june-2017-2_0.pdf