Conform datelor validate de Eurostat, deficitul public al Danemarcei s-a situat sub 3 % din PIB în 2020 și, conform previziunilor Comisiei, se estimează că el va rămâne sub această valoare de referință. Cu toate acestea, în conformitate cu Programul său de convergență pentru 2021, Danemarca planifică pentru 2021 un deficit public de 3,3 % din PIB, care se va situa și el peste valoarea de referință a deficitului prevăzută în tratat. Deficitul planificat pentru 2021 oferă dovezi prima facie privind existența unui deficit excesiv în Danemarca, astfel cum este definit acesta la articolul 126 din tratat. Comisia va lua în considerare toți factorii relevanți, după caz.

Pe baza previziunilor Comisiei, se preconizează că deficitul public al Danemarcei va fi de 2,1 % din PIB în 2021. Cu toate acestea, conform Programului său de convergență pentru 2021, Danemarca planifică un deficit public de 3,3 % din PIB în 2021, valoare care depășește, dar rămâne apropiată de valoarea de 3 % din PIB.

Pe baza previziunilor Comisiei, se preconizează ca deficitul care depășește valoarea de referință prevăzută în tratat să fie unul temporar în cazul Bulgariei, Danemarcei, Germaniei, Irlandei, Ciprului, Letoniei, Luxemburgului, Țărilor de Jos, Austriei, Poloniei, Finlandei și Suediei, deficitul public urmând să scadă sub valoarea de 3 % din PIB în 2022 (deja în 2021 în cazul Luxemburgului). Asupra acestor proiecții planează un nivel foarte mare de incertitudine.

În concluzie, analiza sugerează că Bulgaria, Danemarca și Suedia îndeplinesc criteriul deficitului definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în timp ce el nu este îndeplinit de alte 23 de state membre, înainte de luarea în considerare, după caz, a factorilor relevanți: Belgia, Cehia, Germania, Estonia, Irlanda, Grecia, Spania, Franța, Croația, Italia, Cipru, Letonia, Lituania, Luxemburg, Ungaria, Malta, Țările de Jos, Austria, Polonia, Portugalia, Slovenia, Slovacia și Finlanda.

Tabelul 2: Soldul bugetului general

Procent din PIB 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Belgia -0,7 -0,8 -1,9 -9,4 -7,6 -4,9 Bulgaria 1,2 2,0 2,1 -3,4 -3,2 -1,9 Cehia 1,5 0,9 0,3 -6,2 -8,5 -5,4 Danemarca 1,8 0,7 3,8 -1,1 -2,1 -1,4 Germania 1,4 1,8 1,5 -4,2 -7,5 -2,5 Estonia -0,7 -0,6 0,1 -4,9 -5,6 -3,3 Irlanda -0,3 0,1 0,5 -5,0 -5,0 -2,9 Grecia 0,6 0,9 1,1 -9,7 -10,0 -3,2 Spania -3,0 -2,5 -2,9 -11,0 -7,6 -5,2 Franța -3,0 -2,3 -3,1 -9,2 -8,5 -4,7 Croația 0,8 0,2 0,3 -7,4 -4,6 -3,2 Italia -2,4 -2,2 -1,6 -9,5 -11,7 -5,8 Cipru 1,9 -3,5 1,5 -5,7 -5,1 -2,0 Letonia -0,8 -0,8 -0,6 -4,5 -7,3 -2,0 Lituania 0,5 0,6 0,5 -7,4 -8,2 -6,0 Luxemburg 1,3 3,0 2,4 -4,1 -0,3 -0,1 Ungaria -2,4 -2,1 -2,1 -8,1 -6,8 -4,5 Malta 3,2 1,9 0,4 -10,1 -11,8 -5,5 Țările de Jos 1,3 1,4 1,8 -4,3 -5,0 -1,8 Austria -0,8 0,2 0,6 -8,9 -7,6 -3,0 Polonia -1,5 -0,2 -0,7 -7,0 -4,3 -2,3 Portugalia -3,0 -0,3 0,1 -5,7 -4,7 -3,4 Slovenia -0,1 0,7 0,4 -8,4 -8,5 -4,7 Slovacia -1,0 -1,0 -1,3 -6,2 -6,5 -4,1 Finlanda -0,7 -0,9 -0,9 -5,4 -4,6 -2,1 Suedia 1,4 0,8 0,6 -3,1 -3,3 -0,5 Sursă: previziunile Comisiei din primăvara anului 2021

3.Criteriul datoriei

În 2020, ponderea datoriei publice brute a crescut în toate statele membre, depășind în 14 dintre acestea valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat: Belgia, Germania, Grecia, Spania, Franța, Croația, Italia, Cipru, Ungaria, Austria, Portugalia, Slovenia, Slovacia și Finlanda (tabelul 3). Această creștere a rezultat din contracția considerabilă a PIB-ului nominal și din volumul mare de datorii emise pentru a finanța deficite excepțional de mari. În 2019, Belgia, Grecia, Spania, Franța, Croația, Italia, Cipru, Ungaria, Austria, Portugalia și Slovenia aveau deja o datorie publică brută de peste 60 % din PIB.

Datele arată că, în 2020, criteriul de referință privind reducerea datoriei nu a fost respectat în Belgia, Grecia, Croația, Italia, Cipru, Ungaria, Austria, Portugalia și Slovenia (tabelul 4). Criteriul de referință privind reducerea datoriei este calculat pentru un orizont de trei ani care poate fi orientat spre viitor (de la t-1 până la t+1), retrospectiv (de la t-3 la t-1) și ajustat în funcție de ciclu. Dacă în oricare dintre ani ponderea datoriei este sub 60 % din PIB, criteriul de referință nu poate fi calculat în mod pertinent. Acest lucru se întâmplă atunci când statele membre depășesc pragul valorii de referință, trecând de la sub la peste 60 % din PIB, cum a fost în particular cazul Germaniei, Slovaciei și Finlandei. Întrucât, în cazul Slovaciei, se estimează că, în 2021, ponderea datoriei publice în PIB va scădea sub valoarea de referință prevăzută în tratat, se consideră că acest stat membru respectă criteriul datoriei. În ceea ce privește Germania și Finlanda, se preconizează că ponderea datoriei va rămâne peste 60 % din PIB în perioada acoperită de previziuni și, prin urmare, se consideră că aceste două state membre nu respectă criteriul datoriei. În plus, Spania și Franța, care fac obiectul regulii tranzitorii privind datoria, nu au înregistrat suficiente progrese în ceea ce privește respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei în 2020, având în vedere că variația soldului lor structural s-a situat sub ajustarea structurală liniară minimă necesară (tabelul 5).

Prin urmare, analiza sugerează că, dintre statele membre care au înregistrat datorii publice mai mari de 60 % din PIB la finele anului 2020, Slovacia a îndeplinit criteriul datoriei, în timp ce, înainte de luarea în considerare a factorilor relevanți, Belgia, Germania, Grecia, Spania, Franța, Croația, Italia, Cipru, Ungaria, Austria, Portugalia, Slovenia și Finlanda nu au îndeplinit acest criteriu,.

Tabelul 3: Datoria publică

Procent din PIB 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Belgia 102,0 99,8 98,1 114,1 115,3 115,5 Bulgaria 25,3 22,3 20,2 25,0 24,5 24,0 Cehia 34,2 32,1 30,3 38,1 44,3 47,1 Danemarca 35,9 34,0 33,3 42,2 40,2 38,8 Germania 65,1 61,8 59,7 69,8 73,1 72,2 Estonia 9,1 8,2 8,4 18,2 21,3 24,0 Irlanda 67,0 63,0 57,4 59,5 61,4 59,7 Grecia 179,2 186,2 180,5 205,6 208,8 201,5 Spania 98,6 97,4 95,5 120,0 119,6 116,9 Franța 98,3 98,0 97,6 115,7 117,4 116,4 Croația 77,6 74,3 72,8 88,7 85,6 82,9 Italia 134,1 134,4 134,6 155,8 159,8 156,6 Cipru 93,5 99,2 94,0 118,2 112,2 106,6 Letonia 39,0 37,1 37,0 43,5 47,3 46,4 Lituania 39,1 33,7 35,9 47,3 51,9 54,1 Luxemburg 22,3 21,0 22,0 24,9 27,0 26,8 Ungaria 72,2 69,1 65,5 80,4 78,6 77,1 Malta 48,5 44,8 42,0 54,3 64,7 65,5 Țările de Jos 56,9 52,4 48,7 54,5 58,0 56,8 Austria 78,5 74,0 70,5 83,9 87,2 85,0 Polonia 50,6 48,8 45,6 57,5 57,1 55,1 Portugalia 126,1 121,5 116,8 133,6 127,2 122,3 Slovenia 74,1 70,3 65,6 80,8 79,0 76,7 Slovacia 51,5 49,6 48,2 60,6 59,5 59,0 Finlanda 61,2 59,7 59,5 69,2 71,0 70,1 Suedia 40,7 38,9 35,0 39,9 40,8 39,4 Sursă: previziunile Comisiei din primăvara anului 2021

Tabelul 4: Decalajul față de criteriul de referință privind reducerea datoriei1 2017 2018 2019 2020 2021 2022 Belgia 0,0 0,0 0,0 8,0 6,2 2,9 Germania -6,0 -6,1 Datorie < 60 % nu se aplică2 2,0 1,5 Grecia Regula tranzitorie privind datoria 16,1 7,4 5,6 Croația -3,4 -4,5 -3,0 2,5 0,2 -3,7 Italia 6,3 6,9 7,3 12,2 9,6 4,3 Cipru Regula tranzitorie privind datoria -0,8 2,8 -1,6 -2,1 Ungaria -5,3 -3,7 -5,3 3,6 -0,1 -2,5 Austria -6,0 -5,8 -6,0 5,4 2,6 -0,2 Portugalia Regula tranzitorie privind datoria 2,6 -0,6 -6,1 Slovenia Regula tranzitorie privind datoria -7,2 2,8 0,9 -2,6 Slovacia Datorie < 60 % nu se aplică2 Datorie < 60 % Finlanda -0,9 Datorie < 60 % nu se aplică2 0,6 -0,1 Sursă: previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 1 Criteriul de referință privind reducerea datoriei, pentru statele membre cu o datorie mai mare de 60 % din PIB, este calculat pentru un orizont de trei ani care poate fi orientat spre viitor (de la t-1 până la t+1), retrospectiv (de la t-3 la t-1) și ajustat în funcție de ciclu. Tabelul prezintă diferența dintre ponderea datoriei publice în PIB și criteriul de referință privind datoria. În cazul în care ponderea estimată a datoriei publice în PIB este negativă, aceasta respectă criteriul de referință privind reducerea datoriei. În acest caz, diferența față de valoarea de referință a scăzut pentru orizontul de trei ani (orientat spre viitor sau retrospectiv) cel puțin la o rată medie de 1/20. 2 Criteriul de referință privind reducerea datoriei nu este pertinent în cazurile în care datoria unui stat membru a fost mai mică de 60 % din PIB în 2019 și s-a situat peste acest nivel de referință în 2020, deoarece nici criteriul de referință retrospectiv, nici cel anticipativ nu pot fi calculate în mod pertinent.

Tabelul 5: Respectarea regulii tranzitorii privind datoria Ajustare structurală lineară minimă necesară

(ASLM)3 Variația soldului structural Decalajul față de criteriul de referință privind reducerea datoriei4 2017 2018 2019 2020 2021 2018 2019 2020 2021 2021 2022 Spania PDE1 PDE1 0,1 0,7 1,8 PDE1 -0,9 -0,5 -0,7 nu este relevant 2 0,3 Franța PDE1 1,0 1,6 3,6 nu este relevant2 -0,1 -0,3 -1,3 nu este relevant2 7,3 3,4 Sursă: previziunile Comisiei din primăvara anului 2021 1 Face obiectul procedurii aplicabile deficitelor excesive 2 Spania și-a corectat deficitul excesiv în 2018 și prin urmare se află în continuare în perioada de tranziție până în 2021, ceea ce înseamnă că nu este evaluată pe baza criteriului de referință privind reducerea datoriei, ci în funcție de ajustarea structurală liniară minimă. Pe de altă parte, Franța și-a corectat deficitul excesiv în 2017 și prin urmare face obiectul criteriului de referință privind reducerea datoriei începând cu 2021. 3 Aplicabilă în perioada de tranziție de trei ani ulterioară corectării deficitului excesiv, în cazul procedurilor aplicabile deficitelor excesive, aflate în desfășurare în noiembrie 2011. ASLM definește ajustarea structurală anuală rămasă pe parcursul perioadei de tranziție, care ar asigura faptul că statele membre respectă criteriul de referință privind reducerea datoriei la încheierea celor trei ani. În cazul în care variația soldului structural depășește ASLM necesară, statul membru respectă regula tranzitorie privind datoria. 4 Criteriul de referință privind reducerea datoriei, pentru statele membre cu o datorie mai mare de 60 % din PIB, este calculat pentru un orizont de trei ani care poate fi orientat spre viitor (de la t-1 până la t+1), retrospectiv (de la t-3 la t-1) și ajustat în funcție de ciclu. Tabelul prezintă diferența dintre ponderea datoriei publice în PIB și criteriul de referință privind datoria. În cazul în care ponderea estimată a datoriei publice în PIB este negativă, aceasta respectă criteriul de referință privind reducerea datoriei. În acest caz, diferența față de valoarea de referință scade pentru orizontul de trei ani (orientat spre viitor sau retrospectiv) cel puțin la o rată medie de 1/20.

4.Factori relevanți

Articolul 126 alineatul (3) din tratat prevede că „raportul Comisiei examinează de asemenea dacă deficitul public depășește cheltuielile publice de investiții și ține seama de toți ceilalți factori relevanți, inclusiv de poziția economică și bugetară pe termen mediu a statului membru”.

Respectivii factori sunt clarificați mai în detaliu la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, care prevede, de asemenea, că trebuie să fie luați în considerare în mod corespunzător „orice alți factori care, în opinia statului membru în cauză, sunt relevanți pentru evaluarea globală a respectării criteriilor privind deficitul și datoria și pe care statul membru i-a prezentat Consiliului și Comisiei”. În particular, articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 indică faptul că poziția datoriei pe termen mediu poate fi considerată și ea un factor relevant.