RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 26.10.2009 
SEC(2009) 1405 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Rezumatul evalu ării impactului  
 
Document de înso țire pentru 
 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
 
Combaterea HIV/SIDA în Uniunea European ă și în țările vecine, 2009-2013 
  
{COM(2009) 569 final} 
{SEC(2009) 1403} {SEC(2009) 1404} 
 
RO 2   RO 1. D EFINIREA PROBLEMEI  
Ținând cont de cele mai recente date pr ivind HIV/SIDA, de evaluarea preliminar ă a Planului 
de acțiune 2006-2009, precum și de consult ările părților interesate, domeniile de ac țiune în 
viitor sunt urm ătoarele: 
1.1. Anumite angajamente politice nu au fost înc ă îndeplinite 
Chiar dac ă există progrese, anumite angajamente politice comune nu au fost înc ă îndeplinite. 
Comunitatea interna țională continuă să sprijine sarcinile st abilite de comun acord și 
obiectivele realizabile  (accesul universal la preven ire, tratament, îngrijire și sprijin), dar 
societatea civil ă nu este implicat ă în mod sistematic în pro cesul de elaborare, aplicare și 
monitorizare a politicilor din toate statele membre și din țările vecine. 
1.2. Lacune privind datele în cadrul si stemului centralizat de monitorizare și 
raportare la nivelul UE   
ECDC a realizat progrese în privin ța activității de supraveghere a HIV/SIDA. Îns ă, pentru a 
obține o imagine complet ă a epidemiei, supravegherea necesit ă date și mai complete, mai 
comparabile și mai compatibile.  
1.3. Activit ăți de preven ție și de tratament imperfecte și bugete pentru s ănătate 
potențial în scădere 
Eficacitatea strategiilor de prevenire este înc ă insuficient ă. În Europa continu ă să existe un 
număr mare de persoane care tr ăiesc cu HIV/SIDA (PLWHA – people living with HIV/AIDS ) 
care nu au fost înc ă diagnosticate.  Consilierea și depistarea voluntar ă constituie instrumente 
importante ale prevenirii HIV, dar ele nu sunt înc ă răspândite în întreaga Europ ă. Acest lucru 
este valabil și pentru accesul la tratament, îngrijire și sprijin. Este necesar ca politicile s ă se 
concentreze asupra grupurilor af ectate în mod deosebit (cum ar fi consumatorii de droguri 
injectabile, b ărbații care au rela ții sexuale cu al ți bărbați sau imigran ții din regiuni cu 
prevalență ridicată). 
În prezent, boala nu mai este o amenin țare mortal ă, ci boală cronică; sprijinul disponibil 
continuă să varieze în cadrul Europei și al țărilor vecine și este departe de a fi universal1. 
Lacunele de cuno ștințe persistă. 
Lacunele de cuno ștințe persistă în următoarele domenii: 
(i) științele sociale, în special în privin ța aspectelor comportamentale ale 
transmiterii HIV,  
(ii) analiza socio-economic ă a raportului costuri-be neficii în domeniul preven ției, 
(iii) dezvoltarea și utilizarea de noi te hnologii de prevenire, 
(iv) dimensiunea transfrontalier ă în UE și în țările vecine, 
(v) intensificarea cercet ării biomedicale privind tratamentele și vaccinurile. 
                                                 
1 Costurile tratamentului antiretroviral HIV și ale tratamentului simptomelor legate de SIDA pot fi 
însemnate, iar costurile tratamentului antiretroviral reprezint ă numai o parte din costul total al 
tratamentului și al monitoriz ării persoanelor afectate de o boal ă progresiv ă. 
 
RO 3   RO 1.4. Tendin țe îngrijor ătoare în diferite țări din Europa de Est  
Europa de Est (statele membre ba ltice, Ucraina, Republica Moldova și Federația Rusă) este 
una dintre regiunile lumii în care se constat ă o răspândire alarmant ă a HIV, deseori cu 
prezența unor coinfec ții precum tuberculoza sau hepa tita (multirezistente).  
2. F UNDAMENTELE AC țIUNII COMUNITARE  
Abordarea la nivel UE a problemei HI V/SIDA se înscrie în politica sanitar ă și socială globală 
și se concentreaz ă asupra preven ției și a noilor strategii destinate PLWHA și populațiilor la 
risc, cu obiectivul de a limita r ăspândirea infect ărilor în UE.  
2.1. Subsidiaritate 
Responsabilitatea principal ă pentru protec ția și îmbunătățirea sănătății cetățenilor lor revine 
statelor membre ale UE și țărilor vecine. Articolul 152 CE  impune asigurarea unui nivel 
ridicat de protec ție a sănătății umane în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și 
acțiunilor Comunit ății.  
2.2. Verificarea necesit ății 
HIV/SIDA este o boal ă transmisibil ă care trebuie abordat ă prin coordonarea eforturilor 
guvernelor na ționale. Deplas ările transfrontaliere influen țează propagarea HIV; pe de alt ă 
parte, libera circula ție a persoanelor constitu ie o dimensiune politic ă fundamental ă a UE.  
Cifra estimat ă a imigran ților care tr ăiesc în prezent în UE este de 64 de milioane. De și provin 
dintr-un mare num ăr de țări, imigran ții în UE prezint ă o rată ridicată de infecții de HIV noi cu 
transmitere heterosexual ă. Această populație este expus ă și riscului de excluziune social ă, 
având prin urmare acces limitat la depist are, prevenire, tratament, îngrijire și sprijin.  
UE are nevoie de un sistem armonizat de supraveghere pentru a identifica tendin țele 
epidemiologice și a ajuta statele membre s ă adopte m ăsuri adecvate în domeniul s ănătății 
publice. Este necesar un program comun de cercetare, pentru a realiza economii de scar ă. Este 
în interesul UE s ă implice țările vecine, dat ă fiind prevalen ța ridicată a HIV/SIDA în unele 
dintre acestea.  
2.3. Valoarea ad ăugată a UE   
Comisia ar trebui s ă continue s ă joace un rol important în coor donarea eforturilo r europene de 
abordare a HIV/SIDA. Infec țiile cu HIV pot fi prevenit e. Comisia pune la dispozi ție o bază 
solidă de cuno ștințe, un forum de discu ție și de schimburi între statele membre pentru 
promovarea transferului de idei și de metode. Acest tip de cooperare transfrontalier ă ar fi 
dificil de men ținut de către statele membre individuale. 
UE ar putea integra problematica HIV, ca provocare în domeniul s ănătății publice, în cadrul 
politicilor UE relevante, în special libera circula ție a persoanelor, drepturile omului, 
cercetarea și nediscriminarea. Țările pot beneficia de avantaje ca urmare a adapt ării propriilor 
politici în func ție de bunele practici europene. 
 
RO 4   RO 3. O BIECTIVE POLITICE  
Obiectivul general este de a contribui la prevenirea și reducerea patologiei și bolilor umane 
determinate de infec țiile cu HIV, de a neutraliza f actorii de risc la adresa s ănătății umane, în 
conformitate cu articolul 152 din Tratat, și de a ameliora calitatea vie ții PLWHA și a 
persoanelor expuse la un risc ridicat de infec ție.  
3.1. Obiective specifice:   
(a) Menținerea ini țiativei politice, precum și a angajamentului și implicării părților 
interesate  
(b) Îmbunătățirea datelor epidemiologice privind HIV/SIDA prin monitorizare.  
(c) Sprijinirea realiz ării de către statele membre ale UE și țările vecine a unor 
intervenții în domeniul s ănătății publice pentru a: 
– axa strategiile na ționale pe popula țiile cele mai expuse la risc, 
– ameliora condi țiile de trai ale persoanelo r vulnerabile expuse unui risc 
ridicat de infectare cu HIV și asigura acces universal la prevenire, 
tratament, îngrijire și sprijin  
– adapta strategiile na ționale pentru a aborda problemele nerezolvate 
(diagnosticarea insuficient ă, noi metode de prevenire, noi op țiuni de 
tratament etc.) 
– asigura alocarea de fonduri suficien te pentru HIV/SIDA, în ciuda 
actualei crize economice 
(d) Măsuri pentru remedierea lacunelor de cuno ștințe privind tratamentele, 
elaborarea vaccinurilor și microbicidelor, cercetarea în domeniul s ănătății 
publice, științele comportamentale, analiza socio-economic ă.  
4. O PțIUNI DE POLITIC Ă 
Pentru a realiza aceste obiective, au fost comparate trei op țiuni diferite.  
4.1. Op țiunea 1:  Scenariu de referin ță – continuarea aplic ării planului de ac țiune 
actual și evaluare  
„Opțiunea de referin ță” inițială ar consta în prelungirea dura tei de aplicare a planului de 
acțiune actual și continuarea aplic ării acțiunilor în curs. Ea ar men ține sprijinul politic al UE, 
permițând Comisiei și părților interesate s ă încheie activit ățile în curs și să continue 
activitățile de succes. Ar trebui introdu și indicatori care s ă monitorizeze rezu ltatele, în scopul 
unei evalu ări globale a planului de ac țiune actual. Supravegherea și cercetarea ar continua, pe 
baza priorit ăților și instrumentelor existente. 
 
RO 5   RO 4.2. Op țiunea 2:  Nicio politic ă și niciun plan de ac țiune al UE în domeniul 
HIV/SIDA   
Comisia nu ar opta pentru o nou ă inițiativă politică privind HIV/SIDA. Ea s-ar concentra 
asupra m ăsurilor/programelor de finan țare existente, cum ar fi programele de cercetare, 
programul în domeniul s ănătății, Fondul social european, instru mentele politicii europene de 
vecinătate, politicile externe privind HIV, precum și asupra asisten ței tehnice prin intermediul 
agențiilor specializate precum ECDC sau OEDT. Dar, în absen ța unui plan de ac țiune al UE 
în domeniul HIV/SIDA, cheltuielile legate  de HIV ar putea fi  realocate. ECDC și-ar continua 
activitatea de supraveghere f ără o adaptare în func ție de noi necesit ăți strategice convenite.  
4.3. Op țiunea 3:  O nouă politică și un nou plan de ac țiune ale Comisiei care s ă 
completeze scenariul actual   
Comisia ar oferi un impu ls reînnoit pentru a p ăstra HIV/SIDA printre priorit ățile politice. Ea 
ar stabili principalele priorit ăți politice în vederea luptei îm potriva HIV/SIDA în Europa. O 
nouă politică a UE ar trebui s ă determine liniile de ac țiune generale, iar serviciile Comisiei și 
părțile interesate, reunite în  cadrul Grupului de reflec ție și al Forumului societ ății civile, ar 
putea detalia un plan de ac țiune opera țional, cu indicatori pentru a m ăsura progresele. Aceast ă 
opțiune ar ține cont de noile tendin țe și provocări identificate (preven ție, regiuni prioritare, 
grupuri prioritare). Activit ățile UE și ale părților interesate s-ar baza pe primul plan de ac țiune 
UE 2006-2009, adaptându-l pentru a acorda mai mult ă atenție unor problematici relevante 
precum preven ția, tratamentul și cercetarea.  
4.4. Op țiunea 4:  Opțiuni respinse  
Legislație: HIV/SIDA constituie o problem ă sanitară și socială cu o dimensiune politic ă 
important ă, dar tratatul nu prevede ni ciun temei pentru o directiv ă sau un regulament specific 
în acest domeniu. Statele membre și țările vecine elaboreaz ă propriile planuri și programe 
naționale; îns ă împărtășirea celor mai bune practici, experien țe și soluții bazate pe date 
concrete poate aduce benefi cii importante pentru abord ările naționale. 
Campanie:  O campanie european ă privind HIV nu ar putea ține cont de toate situa țiile și 
sensibilitățile culturale existente în Europa. Ea nu ar putea func ționa în mod omogen pentru 
toate popula țiile la risc, nefiind, prin urmare, eficient ă sau rentabil ă. 
5. A NALIZA IMPACTULUI  
5.1. Op țiunea 1: Op țiunea de referin ță – continuarea aplic ării planului de ac țiune 
actual   
Impactul economic 
Costurile directe pentru UE  ar fi probabil similare cu cele din perioa da anterioar ă 
(2006-2009). Evaluarea  inclusă în aceast ă opțiune ar permite m ăsurarea impactului UE și al 
eforturilor na ționale asupra epidemiei. 
Opțiunea ar constitui un  semn al continuit ății și ar încuraja men ținerea de c ătre numeroase 
părți interesate  a unui nivel ridi cat de investi ții. 
 
RO 6   RO Cheltuielile realizat e pentru activit ăți finanțate prin bugetele na ționale  ar rămâne 
probabil stabile în raport cu perioada 2006-2009. Activit ățile din planul de ac țiune nu ar avea 
caracter obligatoriu pentru niciuna dintre p ărți.  
Un plan de ac țiune convenit, sprijinit de un angajament politic puternic, împ ărtășirea eficient ă 
a celor mai bune practici și o bază de cunoștințe solidă ar reduce neeficien țele și suprapunerea 
eforturilor și ar putea sprijini planificarea la nivel na țional. 
Cu toate acestea, în contextul recesiunii economice , se estimeaz ă reducerea cheltuielilor 
naționale de s ănătate, în special pe termen scurt și mediu. Cheltuielile legate de HIV/SIDA 
riscă să fie afectate de aceast ă tendință. Nu se preconizeaz ă costuri suplimentare pentru statele 
membre în contextul raport ării, deoarece supravegherea realizat ă de ECDC este finan țată din 
bugetul UE. 
Impactul social  
Această opțiune ar trebui s ă amelioreze accesul la prevenire, tratament și îngrijire, având 
astfel un impact soci al pozitiv. Într-adev ăr, programele eficiente de preven ție contribuie la 
reducerea transmiterii HIV . Prevenția, diagnosticul și tratamentul precoce pot opri sau 
întârzia progresia bolii și permite continuarea activit ăților profesionale de c ătre 
persoanele afectate , ceea ce poate ameliora calitatea vie ții PLWHA . 
În absența unei noi politici UE, activitățile de supraveghere ale ECDC  nu ar include noile 
provocări și necesități privind datele.  
5.2. Op țiunea 2:  Nicio politic ă și niciun plan de ac țiune al UE în domeniul 
HIV/SIDA   
Impactul economic 
Probabil c ă s-ar reduce costurile directe pentru UE , dar nu în mod foarte semnificativ. 
Sprijinul politic și financiar ar putea fi mai pu țin eficient ca urmare a lipsei unui factor politic 
de coordonare care s ă stabileasc ă prioritățile. Absen ța unui impuls politic în domeniul 
cooperării UE privind HIV/SIDA  ar putea afecta priorit ățile anuale ale programului, 
favorizând alte priorit ăți, sprijinite de o politic ă UE, decât cele legate de HIV/SIDA. Ținând 
cont de cele 2,7 milioane de noi infec ții cu HIV pe an în lume și de necesitatea de a g ăsi un 
vaccin sau un tratament, aceast ă opțiune ar fi greu de justificat. 
Reducerea importan ței acordate HIV/SIDA ca prioritate ar  avea repercusiuni grave asupra a 
numeroase p ărți interesate  din domeniile cercet ării, furniz ării de servicii, form ării 
profesionale și asistenței. În contextul crizei economice, lipsa  de angajament politic la nivelul 
UE nu ar fi neap ărat compensat ă de activit ăți de cooperare bilateral ă sau multilateral ă fără 
participarea UE.  
Principalul dezavantaj este me sajul politic pe care aceast ă opțiune l-ar comunica. Programele 
de prevenție a HIV/SIDA sunt deosebit de vulne rabile la reducerile bugetului s ănătății. 
Reducerea m ăsurilor de preven ție ar determina cre șterea costurilor sanitare  ca urmare a unui 
număr mai mare de infec ții și a costurilor mai ridicate ale tratamentelor, precum și a efectelor 
la nivelul societ ății, al economiei și al pieței muncii. Nu s-ar estima costuri suplimentare 
pentru statele membre legate de raportare și supraveghere .  
Impactul social  
 
RO 7   RO Această opțiune prezint ă riscul ca, în absen ța sprijinului politic din partea Comisiei, 
HIV/SIDA s ă fie ignorat ă de anumite mecanisme de finan țare. 
Este dificil de estimat ce ac țiuni ar fi întreprinse de statele membre și de părțile interesate f ără 
coordonarea politic ă din partea UE. Se poate presupune c ă obiectivele convenite la nivel 
internațional  nu ar fi atinse în toate țările europene. Acest fapt ar putea determina un impact 
negativ asupra societ ății și o creștere a num ărului cazurilor de HIV/SIDA.  
Ar exista mai pu ține posibilit ăți de a oferi mijloace de ac țiune ONG-urilor  care protejeaz ă 
grupurile vulnerabile din UE și din țările vecine.  
Această opțiune ar putea avea o eficacitate insuficient ă în privin ța sprijinirii cooper ării la 
nivel european, mai ales a orient ării acțiunii în direc ția unor noi probleme  sau a abord ării 
chestiunilor sociale . Ca în cazul op țiunii 1, activitățile de supraveghere ale ECDC  nu ar 
acoperi noile provoc ări și necesități în materie de date. 
5.3. Op țiunea 3:  O nouă politică și un nou plan de ac țiune ale UE care s ă completeze 
scenariul actual   
Impactul economic 
Conform acestei op țiuni, sarcinile legate de aplicarea noului plan de ac țiune ar fi distribuite 
între toate p ărțile interesate.  
Costurile directe pentru UE  ar fi probabil similare cu cele din perioa da anterioar ă 
(2006-2009). Mul țumită sprijinului politic și atenției sporite acordate noilor provoc ări și 
tendințe, efectele s-ar putea îmbun ătăți și resursele ar putea fi realocate în vederea unei ac țiuni 
mai eficiente. Evaluarea  preconizat ă ar contribui la m ăsurarea impactului UE și al eforturilor 
naționale asupra epidemiei. Aceast ă opțiune men ține HIV/SIDA ca prioritate la nivelul UE, 
punând accent asupra continuit ății și impulsionând numeroase p ărți interesate  care 
activează în cercetare, servicii, formare profesional ă etc. 
Conform acestei op țiuni, cheltuielile realizate pentru activit ăți finanțate prin bugetele 
naționale  ar rămâne probabil stabile în rapor t cu perioada 2006-2009. Activit ățile nu ar avea 
caracter obligatoriu pentru niciuna dintre p ărți. Cu toate acestea, aten ția acordat ă noilor 
priorități ar putea determina realocarea resurselor na ționale  pentru noi metode de prevenire 
și pentru o cooperare cu țările terțe de la frontiera de est mai strâns ă și mai axat ă pe grupurile 
cele mai expuse la risc, ameliorând raportul costuri-beneficii al m ăsurilor. 
Recesiunea economic ă ar putea afecta m ăsurile de sprijin legate de  HIV/SIDA, iar posibilele 
reduceri bugetare în domeniul s ănătății pot constitui un risc la  adresa programelor de 
prevenție. Opțiunea 3 ar încuraja statele membre și țările vecine s ă mențină cheltuielile 
publice destinate popula țiilor cu cel mai ridicat ni vel de expunere la risc și să aloce resurse 
intervențiilor în domeniul s ănătății caracterizate de cel mai bun raport costuri-beneficii.  
Raportarea și supravegherea  îmbunătățite ar putea impune costuri suplimentare pentru un 
număr foarte redus de țări care înc ă nu transmit c ătre ECDC date suficiente. Pentru alte țări, 
nu ar exista costuri suplimentare. Ele vor beneficia de o planificare mai bun ă, pe baza unor 
date optimizate, ceea ce, de obicei, amelioreaz ă raportul costuri-beneficii. 
Impactul social  
 
RO 8   RO O comunicare și un plan de ac țiune ale Comisiei ar sublinia continuitatea  și voința politică 
de a îndeplini angajamentele interna ționale  existente. S-ar stabili obiective precise și s-ar 
putea obține o alocare mai bun ă a resurselor și infrastructuri mai eficiente  la nivel 
național. 
Opțiunea 3 ar trebui s ă aibă un impact pozitiv  asupra societății civile , a persoanelor afectate 
de HIV/SIDA  și a industriei . Mulțumită unei coordon ări politice mai strânse și implicării 
societății civile, ea ar ameliora condi țiile de trai ale tuturor persoanelor afectate de aceast ă 
boală.  
 
RO 9   RO Această opțiune ar putea: 
– sprijini eforturile de a aborda aspectele sociale  ale HIV/SIDA, legate de stigmatizare, de 
discriminare și de nerespectarea drepturilor omului 
– oferi mijloace de ac țiune societ ății civile, care este indispensabil ă pentru combaterea 
HIV/SIDA  
– monitoriza propor țiile epidemiei și ale coinfec țiilor, cum ar fi t uberculoza, hepatita și 
infecțiile transmise pe cale sexual ă, la nivel na țional și transfrontalier 
– îmbunătăți capacitatea de r ăspuns  
– reuni exper ți pentru a planifica r ăspunsurile la provoc ările viitoare.  
Îmbunătățirea supravegherii și a monitoriz ării la nivel european, în special de c ătre ECDC și 
alte organisme specializate și cu competen țe normative, ar consolida bazele unor m ăsuri 
eficace și viabile de s ănătate public ă. 
 
RO 10   RO Următorul tabel prezint ă în mod sintetic impactul celor trei op țiuni asupra obiectivelor 
specifice.  
Obiective specifice  Opțiunea 1  Opțiunea 2  Opțiunea 3  
Autoritate politic ă și orientare în raport cu obiective convenite  + - ++ 
Supraveghere și epidemiologie consolidate în sprijinu l
măsurilor politice  + + ++ 
Sporirea aten ției acordate de statele membre și de țările vecine
categoriilor cu riscul cel mai ridicat  + - ++ 
Încurajare a statelor membre și a țărilor vecine s ă ameliorez e
condițiile de trai ale persoanelor expuse unui risc ridicat de HI V
și să asigure accesul universal la servicii de îngrijire și de
tratament de înalt ă calitate  + - ++ 
Încurajare a statelor membre și a țărilor vecine s ă adapteze
strategiile în domeniul HIV/SIDA la provoc ările nesolu ționat e
și/sau noi  + - ++ 
Încurajare a statelor membre și a țărilor vecine s ă protejez e
finanțarea public ă și privată a combaterii HIV/SIDA, în ciud a
crizei economice  + - ++ 
Remedierea lacunelor în domeniul cercet ării integrând resurse și
activități + + ++ 
Costul obiectivelor specifice  Toate cifrele constituie estimări aproximative  
Impact bugetar pentru UE: 
Program în domeniul s ănătății 
   
20 de 
milioane 
EUR   
20 de milioane 
EUR sau mai 
puțin, realocare a 
finanțării pentru 
combaterea HIV 
către alte politici 
ale programului 
în domeniul 
sănătății   
20 de milioane 
EUR  
realocare c ătre 
prioritățile noului 
plan de ac țiune  
Program-cadru de cercetare   100 de 
milioane 
EUR  100 de milioane 
EUR sau mai 
puțin, 
realocare a 
finanțării pentru 
combaterea HIV  100 de milioane 
EUR  
realocare c ătre noi 
priorități  
ECDC (supraveghere și monitorizare)  4,4 milioane 
EUR  
  4,4 milioane 
EUR  
  4,4 milioane EUR 
realocare c ătre noi 
priorități  
Impact asupra bugete lor statelor membre:  
Costuri pentru bugetele de s ănătate și cercetare  
n/a  
n/a  
n/a 
 
RO 11   RO  
 
Costuri de raportare (supraveghere)  stabile 
 
 
 
nicio povar ă 
administrativ ă
suplimentar ă 
pentru statele 
membre UE risc de reduceri 
bugetare ca 
urmare a crizei 
economice  
 
nicio povar ă 
administrativ ă 
suplimentar ă 
pentru statele 
membre UE  stabile 
realocare c ătre noi 
priorități  
 
costuri 
administrative ca 
urmare a unor noi 
cerințe privind 
raportarea datelor 
 
Pa baza evalu ării impactului efectuate, op țiunea 3, și anume o nou ă politică și un nou plan de 
acțiune ale Comisiei, ar avea impactul cel mai puternic, motiv pentru care se prefer ă această 
opțiune. 
6. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Până în anul 2012, Comisia ar  putea identifica realiz ările și publica rapoarte de monitorizare. 
Monitorizarea periodic ă încurajeaz ă toate părțile interesate s ă-și comunice cu promptitudine 
rezultatele și realizările. Astfel, cele mai bune practici și posibilit ățile de cooperare existente 
ar fi mai accesibile pentru toate p ărțile.