ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
32.

invită Comisia și statele membre să răspundă nevoii urgente de consolidare a infrastructurii rutiere de-a lungul frontierei estice a UE, care pornește din Estonia, trece prin Letonia, Lituania, Polonia, Slovacia, Ungaria, România și Bulgaria și se termină în Grecia; consideră că aceste eforturi ar trebui să se bazeze pe planificarea deja realizată de mult timp în cadrul proiectului Via Carpatia, referitor la care reprezentanții țărilor vizate au semnat o declarație la Varșovia, la 3 martie 2016, privind continuarea cooperării pentru dezvoltarea coridorului și modernizarea rutei; consideră că, odată cu construirea Via Carpatia, regiunile periferice ale UE vor avea posibilitatea unei dezvoltări accelerate și vor putea recupera mult mai repede decalajul față de regiunile dezvoltate ale Uniunii; evidențiază faptul că, prin construirea rutei, vor fi stimulate investițiile și dezvoltarea afacerilor și, de asemenea, va fi îmbunătățită securitatea la nivelul întregii Uniuni, în special în contextul conflictului armat din Ucraina; consideră că ar trebui valorificată posibilitatea de a deschide coridorul Rin-Dunăre către nordul UE prin Via Carpatia și consideră că Via Carpatia ar trebui să primească o alocare bugetară corespunzătoare; solicită, prin urmare, includerea proiectului Via Carpatia în rețeaua centrală TEN-T pentru a-i asigura o finanțare corespunzătoare din partea Uniunii; încurajează, în același timp, statele membre să aloce finanțare acestui proiect, făcând uz de orice instrument financiar posibil, cum ar fi Mecanismul pentru interconectarea Europei și Fondul european pentru investiții strategice;
A.

întrucât forța și acquis-ul Acordului de la Cotonou se bazează pe o serie de caracteristici unice: este un document obligatoriu din punct de vedere juridic, are o forță numerică fără precedent, de 79+28 de state membre, este cuprinzător prin cei trei piloni de cooperare pentru dezvoltare, cooperare politică și cooperare economică și comercială, are un cadru instituțional comun și dispune de un buget extins sub forma Fondului european de dezvoltare (FED);
18.

invită Comisia să elaboreze norme minime cu privire la definirea infracțiunilor și a sancțiunilor; solicită, în special: (a) definiții generale privind „funcționarul public”, infracțiunea de fraudă și infracțiunea de corupție, aplicabile orizontal; Reamintește că, în contextul negocierilor privind Directiva PIF, sunt incluse definiții referitoare la acești termeni, dar numai în sensul directivei; constată că aceste negocieri sunt actualmente blocate la Consiliu și solicită reluarea lor fără întârziere; (b) O nouă propunere legislativă privind un tip special de organizație infracțională, ai cărei membrii profită de puterea de intimidare a asociației și de condițiile care rezultă din aceasta, de supunere și tăcere, pentru a manipula sau a ține sub control într-un fel oarecare, direct sau indirect, activități economice, concesionări, autorizări, contracte publice și servicii publice, sau să obțină profituri sau avantaje ilicite pentru ei înșiși sau pentru oricare alte persoane; (c) o propunere legislativă de instituire a unui program european dedicat protecției martorilor și a persoanelor care cooperează în cadrul procedurilor judiciare, prin raportarea organizațiilor infracționale și a organizațiilor descrise la litera (b); (d) o propunere legislativă care să definească și să instituie norme comune de protecție a avertizorilor; solicită ca această propunere să fie publicată înainte de sfârșitul lui 2017; (e) Inițiative legislative suplimentare pentru consolidarea drepturilor persoanelor suspectate sau puse sub acuzare în cadrul procedurilor penale, inter alia în ceea ce privește arestarea preventivă, pentru a garanta dreptul la un proces echitabil, astfel cum a fost recunoscut în Convenția europeană a drepturilor omului și Carta drepturilor fundamentale; (f) legislație specifică pentru combaterea exportului de materiale radioactive și de deșeuri periculoase, precum și a comerțului ilicit cu specii de faună și floră, dat fiind că, potrivit asociațiilor de protecție a mediului și ONG-urilor, atât infracționalitatea animalieră și forestieră, cât și traficul și exportul de materiale radioactive și periculoase către țările terțe joacă un rol important în finanțarea infracționalității organizate;
15.

subliniază că timpul este esențial în eforturile comune de combatere a schimbărilor climatice și de onorare a Acordului de la Paris; subliniază că UE are atât capacitatea, cât și responsabilitatea de a oferi un exemplu și de a începe imediat activitatea de aliniere a obiectivelor sale privind clima și energia la obiectivul convenit la nivel internațional de limitare a creșterii temperaturii medii globale la un nivel sub 2 o C, continuând totodată eforturile de limitare a creșterii la 1,5 o C;
3.

reamintește că decizia Consiliului de a ridica toate sancțiunile vizând activitățile nucleare impuse Republicii Islamice Iran, ca urmare a respectării angajamentelor sale luate în cadrul Planului comun de acțiune cuprinzător, permite relansarea cooperării cu Iran și va crea oportunități și beneficii pentru ambele părți, oferind posibilitatea de a redeschide piața iraniană pentru întreprinderile europene; reamintește că Iranul are o populație mare, în general foarte bine educată și tânără, are una dintre cele mai diverse compoziții ale PIB-ului în regiune, are nevoie de investiții și reprezintă o piață potențială pentru bunurile europene de înaltă calitate;
—

având în vedere studiile realizate de Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofund), intitulate „Working time and work-life balance in a life course perspective” – Eurofound (Programul de lucru și echilibrul dintre viața profesională și cea privată din perspectiva diferitelor etape ale vieții) (2013), „Caring for children and dependants: Effect on careers of young workers” (Îngrijirea copiilor și a persoanelor dependente: efectele asupra carierei tinerilor lucrători) (2013) și „Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change” (Viața profesională și îngrijirea altor persoane: măsuri de compatibilizare în contextul schimbărilor demografice) (2015),
BF.

întrucât femeile care au suferit violențe de gen rămân, adesea pe viață, cu sechele fizice și psihice; întrucât, conform Raportului mondial al OMS privind violența și sănătatea (2), repercusiunile violenței de gen asupra femeilor pot lua diferite forme: repercusiuni fizice (contuzii, fracturi, sindroame de durere cronică, dizabilități, fibromialgie, fracturi, tulburări gastrointestinale etc.); repercusiuni psihologice și comportamentale (abuz de alcool și droguri, depresie și anxietate, tulburări de alimentație și de somn, sentimente de rușine și de vinovăție, fobii și tulburări de panică, stimă de sine scăzută, tulburare de stres posttraumatic, tulburări psihosomatice, comportament suicidal și autodistructiv, nesiguranță în relațiile ulterioare etc.); repercusiuni sexuale și reproductive: tulburări ginecologice, infertilitate, complicații ale sarcinii, avorturi, disfuncții sexuale, boli cu transmitere sexuală, sarcină nedorită etc.), precum și reprecusiuni fatale (omucidere, sinucidere, deces în urma contractării unei boli cu transmitere sexuală etc.);
—

având în vedere raportul „Inovare deschisă, știință deschisă, deschidere către lume – O viziune pentru Europa” (Open Innovation, Open Science, Open to the World – A vision for Europe) publica în mai 2016 de către Direcția Generală pentru cercetare și inovare a Comisiei (RTD),
—

având în vedere studiul din septembrie 2014 intitulat Indicators for Measuring the Performance of the Single Market – Building the Single Market Pillar of the European Semester (Indicatorii de măsurare a performanței pieței unice – construirea pilonului privind piața unică în cadrul semestrului european), comandat de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor,
—

având în vedere documentul de lucru al OCDE din 9 decembrie 2014, intitulat „Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth” (Tendințe privind diferențele de venituri și impactul acestora asupra creșterii economice),
29.

ia act de emisiile de CO 2 generate de sectorul aviației; subliniază gama largă de măsuri care au fost deja întreprinse sau urmează să fie luate pentru a obține o reducere a emisiilor de CO 2 și a emisiilor de gaze cu efect de seră, atât la nivel tehnic, prin dezvoltarea de combustibili alternativi și de aeronave mai eficiente, cât și la nivel politic, prin respectarea acordurilor internaționale; salută acordul la care s-a ajuns în cadrul celei de a 39-a Adunări a OACI la 6 octombrie 2016, odată cu adoptarea unei măsuri globale bazate pe piață (GMBM) pentru reducerea emisiilor generate de aviația internațională, și angajamentul asumat de 65 de țări de a participa la faza voluntară până în 2027, ceea ce înseamnă că aproximativ 80 % din emisiile care depășesc nivelurile din 2020 vor fi compensate prin acest sistem până în 2035; subliniază importanța de a menține și după 31 decembrie 2016 derogarea acordată în cadrul schemei de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) pentru emisiile provenite de la zborurile efectuate spre sau de pe un aerodrom situat într-o regiune ultraperiferică, în sensul articolul 349 din TFUE; salută intenția Comisiei de a revizui în lumina acestui acord măsurile luate de UE pentru reducerea emisiilor de CO 2 din sectorul aviatic;
—

având în vedere raportul Consiliului Europei intitulat „Gender Budgeting: final report of the Group of specialists on gender budgeting” (Includerea perspectivei de gen în buget – raport final al grupului de experți privind includerea perspectivei de gen în buget) – Strasbourg 2005,
F.

întrucât, la 2 martie 2017, Human Rights Watch a dat publicității raportul intitulat „License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s „War on Drugs”’ (Permisiunea de a ucide: execuții ale poliției filipineze în „Războiul împotriva drogurilor” declanșat de Duterte), care prezintă dovezi ale execuțiilor extrajudiciare legate de campania antidrog;
5.

salută acordul cu privire la instituirea unui mecanism de coordonare pentru chestiunile legate de UE ce are ca scop să îmbunătățească funcționalitatea și eficiența în procesul de aderare, inclusiv în ceea ce privește asistența financiară acordată de UE, precum și să permită o mai bună interacțiune cu UE; solicită punerea sa rapidă în aplicare; solicită, în plus, o cooperare și comunicare eficace între toate nivelurile de guvernare și cu UE, pentru a facilita alinierea și punerea în aplicare a acquis-ului și pentru a oferi răspunsuri satisfăcătoare la întrebările Comisiei pe parcursul procesului de elaborare a avizului; consideră inacceptabil faptul că guvernul RS încearcă să creeze canale paralele de comunicare prin adoptarea unor dispoziții privind informarea directă a Comisiei; solicită ca rolul și capacitățile Direcției de integrare europeană să fie consolidate în continuare pentru ca aceasta să își asume pe deplin funcțiile de coordonare în cadrul punerii în aplicare a ASA și, per ansamblu, în cadrul procesului de aderare;
—

având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 decembrie 2016 pronunțată în cauzele C-203/15 Tele2 Sverige AB/Post- och telestyrelsen și C-698/15 Secretary of State for the Home Department/Tom Watson și alții (6),
71.

în acest scop, invită Comisia să revizuiască Directiva privind energia curată pentru transporturi (2014/94/UE) și să prezinte un proiect de regulament privind normele de emisii de CO 2 pentru flotele auto care ajung pe piață după 2025, cu includerea mandatelor pentru vehicule cu emisii zero (ZEV) și vehicule cu emisii deosebit de scăzute care impun o pondere progresivă tot mai mare a vehiculelor cu emisii zero și a vehiculelor cu emisii deosebit de scăzute din flota totală, cu scopul de a elimina treptat autoturismele noi cu emisii de CO 2 până în 2035;
—

având în vedere studiul privind amploarea fenomenului de acaparare a terenurilor agricole în UE (Extent of Farmland Grabbing in the EU) realizat de Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală din cadrul Parlamentului European (1),
—

având în vedere cele trei studii intitulate „Potential and challenges of e-participation in the European Union” („Potențialul și provocările e-participării în Uniunea Europeană”), „Potential and challenges of e-voting in the European Union” („Potențialul și provocările votului electronic în Uniunea Europeană”) și „The legal and political context for setting up a European identity document” („Contextul juridic și politic pentru instituirea unui document de identitate european”) realizate de Departamentul său tematic C în 2016,
E.

întrucât, pe perioada aplicării acordului: — deficitul comercial al UE, în valoare de 7,6 miliarde EUR în perioada de 12 luni anterioară intrării în vigoare a acordului, s-a transformat într-un excedent comercial în valoare de 2,5 miliarde EUR în cel de al cincilea an de când este valabil acordul; — exporturile UE către Coreea au crescut cu 47 %, de la 30,6 miliarde EUR în cele 12 luni anterioare intrării în vigoare a acordului, la 44,9 miliarde EUR în cel ce-al cincilea an al aplicării, exporturi ce includ produse complet sau parțial liberalizate prin acord și care au crescut cu 57 %, respectiv 71 %, exporturile UE în Coreea de produse cu tarif vamal zero, sub clauza națiunii celei mai favorizate, crescând cu 25 % (1,9 miliarde EUR); — importurile din UE în Coreea în cel de-al cincilea an de aplicare a acordului se cifrau la 42,3 miliarde EUR, înregistrând o creștere cu 11 % față de perioada de 12 luni dinaintea intrării în vigoare, și includeau exporturi coreene în UE de produse complet sau parțial liberalizate, comerțul cu acestea crescând cu 35 %, respectiv 64 % (cu câte 0,5 miliarde EUR fiecare), exporturile din Coreea către UE de produse cu tarif vamal zero, sub clauza națiunii celei mai favorizate, crescând cu 29 % (5,8 miliarde EUR); — ponderea deținută de UE în totalul importurilor coreene a crescut de la 9 %, înaintea intrării în vigoare a acordului, la 13 % în cel de-al patrulea an de aplicare; totodată, cota UE în totalul exporturilor coreene a scăzut de la 11 % la puțin sub 9 %; — exporturile UE de automobile în Coreea au crescut cu 246 %, de la 2,0 miliarde EUR în perioada de 12 luni ce precedă intrarea în vigoare a acordului, la 6,9 miliarde EUR în cel de-al cincilea an de aplicare; — importurile UE de automobile din Coreea au crescut cu 71 %, de la 2,6 miliarde EUR în perioada de 12 luni ce precedă intrarea în vigoare a acordului, la 4,5 miliarde EUR în cel de-al cincilea an de aplicare; — exporturile UE de servicii s-au ridicat la 11,9 miliarde EUR în 2014, ceea ce reprezintă o creștere de 11 % comparativ cu anul anterior, generând un excedent comercial al UE cu Coreea, în sectorul serviciilor, în valoare de 6,0 miliarde EUR în 2014; totodată, importurile de servicii în UE din Coreea se ridicau la 6 miliarde EUR, o creștere de 4 % față de 2013; — investițiile străine directe (ISD) ale UE în Coreea au atins în 2014 43,7 miliarde EUR, făcând din UE cel mai mare investitor în Coreea; în schimb, ISD din Coreea în UE au ajuns la 20,3 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 35 % față de anul anterior; — rata de utilizare a preferințelor de către UE pe piața coreeană a crescut de la 68,5 %, rata de utilizare a preferințelor de către partenerii coreeni s-a ridicat la circa 85 %; — au fost instituite șapte comisii speciale, șapte grupuri de lucru și un dialog privind drepturile de proprietate intelectuală; — a devenit funcțional Comitetul pentru comerț și dezvoltare durabilă, organ specializat în implementarea capitolului privind comerțul și dezvoltarea durabilă din Acordul UE-Coreea,
—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulat „Advancing the Internet of Things in Europe” (Dezvoltarea internetului obiectelor în Europa) (SWD(2016)0110),
—

având în vedere Orientările Comisiei din 10 august 2015 în atenția statelor membre cu privire la aplicarea articolului 37 alineatele (7), (8) și (9) din Regulamentul privind dispozițiile comune – Combination of support from a financial instrument with other forms of support (Combinarea sprijinului financiar din partea unui instrument financiar cu alte forme de sprijin),
K.

întrucât hepatita virală constituie una dintre amenințările majore la adresa sănătății publice la nivel mondial, afectând aproximativ 240 de milioane de persoane care suferă de hepatita B cronică (6) și aproximativ 150 milioane de persoane cu hepatita C cronică; întrucât în regiunea europeană a OMS se estimează că 13,3 milioane de persoane trăiesc cu hepatită B cronică și aproximativ 15 milioane de persoane cu hepatita C; întrucât, în plus, hepatita B provoacă circa 36 000 de decese și hepatita C circa 86 000 de decese pe an în statele membre europene în regiunea europeană a OMS;
—

având în vedere raportul elaborat în cadrul evaluării ex post și al prevederii beneficiilor pentru țările din UE-15 ca urmare a punerii în aplicare a politicii de coeziune în țările V4, solicitat de Ministerul Dezvoltării Economice din Polonia și intitulat „How do EU-15 Member States benefit from the Cohesion Policy in the V4?” (Cum beneficiază statele membre ale UE-15 de politica de coeziune în țările V4?) (14),
16.

își exprimă îngrijorarea cu privire la atacurile politice împotriva procurorului special (SPO) și la obstrucționările administrative și judiciare ale activității acestuia, precum și la lipsa de cooperare din partea altor instituții; reamintește instanțelor penale care nu sunt de acord cu cererile oficiale ale SPO că au o obligație juridică de a îi acorda asistență; consideră că este esențial pentru procesul democratic ca SPO să poată să-și îndeplinească toate atribuțiile și să desfășoare anchete temeinice în deplină autonomie, fără îngrădiri și cu mijloacele necesare; solicită să se acorde SPO sprijin deplin, precum și condițiile și timpul necesar pentru a-și finaliza activitatea importantă; solicită să se pună capăt obstrucționărilor din instanțe privind trimiterea de probe procurorului special, precum și sprijinirea modificării legii pentru a asigura că acesta are o autoritate autonomă pentru protecția martorilor în cazurile care intră în competența instituției sale; are convingerea fermă că rezultatele anchetelor constituie un pas important către restaurarea încrederii în instituțiile naționale; în plus, subliniază necesitatea adoptării unor modificări ale Legii privind protecția martorilor;
—

având în vedere Hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene privind libertatea de stabilire, în special în cauzele SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc & Cadbury Schweppes Overseas Ltd v Commissioners of Inland Revenue (9), CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt. (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG v Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam v Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV v Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd v Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15), and The Queen v H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and General Trust plc. (16),
42.

reamintește că UE și statele sale membre sunt toate semnatare ale Acordului de la Paris și deci s-au angajat să îndeplinească obiectivele sale, care necesită acțiuni pe plan global; subliniază necesitatea integrării obiectivului de decarbonizare pe termen lung de a limita încălzirea globală la mult sub 2 o C și de a continua eforturile pentru a limita și mai mult această creștere, la 1,5 o C;
—

având în vedere raportul ABE din 1 iulie 2014 referitor la obligațiunile garantate și tratamentul privind cerințele de capital: răspuns la solicitarea de aviz din partea Comisiei din decembrie 2013 cu privire la articolul 503 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și la recomandarea E a CERS din decembrie 2012 privind finanțarea instituțiilor de credit [„EBA Report on EU Covered Bond Frameworks and Capital Treatment – Response to the Commission’s call for advice of December 2013 related to Article 503 of the Regulation (EU) No 575/2013 and to the ESRB Recommendation E on the funding of credit institutions of December 2012 (ESRB/12/2)”]
—

având în vedere raportul BEUX din 18 august 2015 întitulat „Durable goods: More sustainable products, better consumer rights. Consumer expectations from the EU’s resource efficiency and circular economy agenda” (Produse durabile: Produse mai sustenabile, drepturi mai bune ale consumatorilor. Așteptările clienților cu privire la Agenda UE privind utilizarea eficientă a resurselor și economia circulară”),
—

având în vedere studiul din 2015 solicitat de Serviciul Instrumente de Politică Externă (FPI) al Comisiei Europene și intitulat „Analiza modului în care sunt percepute UE și politicile sale în străinătate” (Analysis of the perception of the EU and EU’s policies abroad) (17),
1.

invită statele membre să țină seama de următorii indicatori OIM pentru a stabili existența unei relații profesionale: — munca se desfășoară în conformitate cu instrucțiunile unei alte părți și sub controlul acesteia; — munca presupune integrarea lucrătorului în organizarea întreprinderii; — munca se desfășoară exclusiv și în principal în beneficiul unei alte persoane; — munca trebuie să fie efectuată personal de lucrător; — munca se desfășoară în cadrul orelor de lucru specifice sau la un loc de muncă indicat de partea care solicită efectuarea muncii ori la un loc convenit cu aceasta; — munca are o durată definită și are o anumită continuitate; — munca presupune disponibilitatea lucrătorului sau presupune furnizarea de instrumente, de materiale și de echipamente de către partea care solicită efectuarea muncii; — lucrătorul este remunerat periodic, aceasta reprezentând sursa sa unică sau principală de venit, și s-ar putea efectua și plăți în natură, cum ar fi alimente, cazare sau transport; — lucrătorul are drepturi precum perioadă de odihnă săptămânală și concedii de odihnă anuale;
—

având în vedere documentul „Study on the approximation of the laws and rules of the Member States concerning certain aspects of the procedure for civil litigation” (Studiu privind apropierea legilor și a normelor statelor membre privind anumite aspecte ale procedurii în materie de litigii civile), așa-numitul „raport Storme” (6),
—

având în vedere studiul din septembrie 2016, solicitat de Comisia IMCO și intitulat Legal Perspective of the Regulatory Framework and Challenges for Franchising in the EU (Perspectivă juridică asupra cadrului de reglementare și probleme întâmpinate în activitățile de franciză în UE) (4),
18.

subliniază că este foarte important să se demonstreze aderarea UE la Acordul de la Paris, inter alia prin punerea în aplicare a acordului în conformitate cu legislația UE, inclusiv prin adoptarea rapidă de către colegiuitori a Regulamentului UE privind măsurile de combatere a schimbărilor climatice și prin revizuirea Directivei EU ETS, precum și prin eficientizarea în timp util a obiectivelor și a instrumentelor politice ale UE; reamintește că toate părțile sunt invitate să comunice secretariatului CCONUSC, până în 2020, strategiile de dezvoltare pe termen lung, până la mijlocul secolului, privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; solicită, prin urmare, Comisiei ca, în vederea respectării obligației din acord, să pregătească, până la COP 24, o strategie a UE privind emisii zero până la mijlocul secolului, care să prevadă o cale rentabilă către atingerea obiectivului de emisii nete egale cu zero, adoptat în Acordul de la Paris, cu scopul de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 o C și de a continua eforturile de a limita creșterea temperaturii la 1,5 o C; consideră că acest proces ar trebui să fie inițiat cât mai curând posibil, pentru a permite o dezbatere cuprinzătoare, în cadrul căreia Parlamentul European ar trebui să joace un rol esențial, în parteneriat cu reprezentanții autorităților naționale, regionale și locale, precum și cu societatea civilă și cu sectorul de afaceri; reamintește, cu toate acestea, că nu vor fi suficiente doar măsurile luate la nivelul UE și, prin urmare, invită Comisia și Consiliul să își intensifice activitățile de încurajare a altor parteneri în acest sens;