[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 23.10.2007

COM(2007) 640 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CĂTRE CONSILIU, CĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR

Programul legislativ şi de lucru al Comisiei pentru 2008

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CĂTRE CONSILIU, CĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR

Programul legislativ şi de lucru al Comisiei pentru 2008

1. INTRODUCERE

Uniunea Europeană progresează. În urma acordului recent din cadrul Consiliului European informal, un Tratat de la Lisabona ratificat îi va permite Uniunii Europene să facă faţă mai bine provocărilor şi să elaboreze politici pentru secolul 21. Strategia de la Lisabona pentru creştere şi locuri de muncă are drept obiectiv asigurarea unei mai bune performanţe economice. UE şi-a asumat un angajament istoric de a aborda problema schimbărilor climatice şi de a obţine o energie sigură, competitivă şi durabilă. Comisia a început să elaboreze politici pentru viitor prin intermediul revizuirii pieţei interne şi al bilanţului în curs al societăţii europene. Consultarea aflată în curs cu privire la bugetul UE va facilita pregătirea reexaminării uneia dintre pârghiile esenţiale ale UE în următorul deceniu şi mai departe. Europa asigură, de asemenea, progresul noilor relaţii cu partenerii-cheie în ceea ce priveşte vecinătatea, în Africa şi în lume. În urma realizării ultimei extinderi, UE dispune de o nouă masă critică şi de o nouă sferă de influenţă. Există un consens real – împărtăşit de Consiliul European informal din octombrie 2007 şi de rezoluţia Parlamentului European privind strategia politică anuală pentru 2008 – conform căruia accentul ar trebui pus pe capacitatea unei Uniuni formate din 27 de state de a transforma globalizarea într-o oportunitate pentru cetăţenii săi. Aceasta echivalează cu un context excelent pentru ambiţiile UE pentru 2008.

Un program de lucru axat pe priorităţi

În 2008, Comisia va continua să se concentreze asupra obţinerii de rezultate în cadrul obiectivelor strategice generale stabilite la începutul mandatului său: prosperitate; solidaritate; securitate şi libertate şi o Europă mai puternică în lume[1]. Aceste obiective determină direcţiile principale de activitate ale Comisiei şi reprezintă forţa motrice pentru elaborarea unor politici ambiţioase.

Majoritatea temelor care domină agenda politică abordează obiectivele strategice şi contribuie la mai multe dintre acestea sau la ansamblul acestora. Între timp, provocările pentru UE, cum ar fi schimbările climatice, elaborarea unei politici energetice pentru Europa sau gestionarea fluxurilor migratorii, necesită o abordare exhaustivă, flexibilă şi coerentă, care să depăşească frontierele tradiţionale; acestea trebuie abordate atât prin acţiunea instituţiilor UE, împreună cu alţi actori-cheie ai UE, cât şi printr-un demers global, împreună cu partenerii din întreaga lume. Revizuirea bugetului UE care urmează a fi prezentată în 2008-2009 reprezintă un alt exemplu elocvent cu privire la modul în care politicile UE trebuie abordate în mod holistic.

Ca şi în 2007, programul de lucru pentru 2008 este axat şi se concentrează pe un număr limitat de noi iniţiative politice. Acesta include iniţiative strategice pe care Comisia se angajează să le elaboreze în cursul anului, precum şi iniţiative prioritare care urmează a fi elaborate în cursul unei perioade de 12-18 luni.

Toate iniţiativele strategice şi prioritare anunţate în prezentul program de lucru vor fi supuse disciplinei de calitate a evaluării impactului. De asemenea, cerinţa referitoare la evaluarea impactului înainte de propunerea unei iniţiative va fi extinsă şi la alte iniţiative. Evaluările impactului vor fi examinate de către Comitetul de evaluare a impactului[2]. Evaluările de impact sunt făcute publice, inclusiv în cazul în care acestea duc la retragerea unei propuneri[3].

În cadrul pregătirii prezentului program de lucru, Comisia a luat pe deplin în considerare rezultatele dialogului purtat cu Parlamentul European şi cu Consiliul cu privire la strategia politică anuală pentru 2008 (SPA)[4], precum şi contribuţiile primite din partea parlamentelor naţionale. Acest program este, de asemenea, primul care include priorităţi în domeniul comunicării interinstituţionale pentru 2008. Pentru a reflecta mai bine natura multianuală actuală a majorităţii activităţilor Comisiei şi pentru a creşte transparenţa globală, prezentul program de lucru introduce un nou capitol identificând aspecte asupra cărora se va concentra activitatea Comisiei în 2008 şi care ar putea duce la noi iniţiative în următorii ani.

2. PRIORITăţILE PENTRU 2008

Creştere şi locuri de muncă

Strategia de la Lisabona pentru creştere şi locuri de muncă rămâne vectorul esenţial pentru promovarea unei Uniuni Europene mai prospere, mai responsabile în ceea ce priveşte protecţia mediului şi mai favorabile integrării sociale, în parteneriat cu statele membre. Consiliul European de primăvară din 2008 va oferi Uniunii Europene oportunitatea de a reflecta cu privire la necesitatea îmbunătăţirii strategiei de la Lisabona pentru a răspunde mai eficient provocărilor globalizării. Anul 2008 va aduce, de asemenea, primele rezultate ale unui efort mai amplu privind utilizarea pârghiei politicii de coeziune a UE în vederea punerii în aplicare a strategiei de la Lisabona la nivel regional.

Progresul privind ocuparea forţei de muncă către ţinta pentru rata de ocupare a forţei de muncă stabilită în conformitate cu strategia de la Lisabona oferă o bază pentru creştere, o calitate sporită a vieţii şi răspunsul la provocarea reprezentată de îmbătrânirea populaţiei. În acest scop, este necesară îmbinarea flexibilităţii şi securităţii pentru angajaţi şi pentru angajatori, cu stimulente şi oportunităţi privind învăţarea continuă. În acelaşi timp, UE trebuie să găsească noi modalităţi de a promova accesul şi oportunitatea în cadrul societăţii, pentru a remedia riscurile şi cauzele excluziunii sociale şi ale sărăciei prin intermediul unor politici în favoarea incluziunii active şi pentru a contribui la anticiparea schimbării. De asemenea, ar trebui promovată o protecţie socială adecvată.

Dezvoltarea unei societăţi bazate pe cunoaştere reprezintă piatra de temelie pentru strategia privind creşterea şi locurile de muncă şi Comisia va continua să caute noi modalităţi de a promova educaţia, formarea profesională, cercetarea şi inovarea în cadrul strategiei sale de la Lisabona.

Reexaminarea pieţei unice a identificat noi iniţiative, dintre care multe vor fi prezentate în 2008, ceea ce va stimula o piaţă unică fondată pe o bază industrială solidă, inovatoare şi competitivă şi optimizând întregul potenţial al serviciilor, în care consumatorii şi întreprinderile beneficiază pe deplin de pieţe deschise funcţionale care asigură condiţii de egalitate şi în care standardele europene pot servi drept sursă de inspiraţie la nivel internaţional. Comisia îşi va concentra eforturile asupra îmbunătăţirii funcţionării pieţelor, în domeniul serviciilor financiare cu amănuntul şi în domenii în care politicile pot avea un impact maxim, pentru a le permite consumatorilor şi întreprinderilor deopotrivă, în special întreprinderilor mici şi mijlocii (IMM-uri) să beneficieze pe deplin de piaţa internă. Acest lucru necesită o acţiune axată pe priorităţi, cum ar fi o supraveghere mai coordonată a pieţei pentru a asigura conformitatea produselor şi serviciilor cu normele şi standardele, o monitorizare mai sistematică a pieţei şi a sectoarelor şi o metodologie privind evaluarea performanţei pieţei interne din perspectiva consumatorului.

Deoarece întreprinderile mici şi mijlocii creează cele mai multe locuri de muncă şi cea mai mare bogăţie în Europa, vor fi pregătite măsuri specifice menite să îmbunătăţească performanţa acestora pe piaţă în cadrul unei „Legi privind întreprinderile mici” („Small Business Act”).

De la 1 ianuarie 2008, Cipru şi Malta vor adopta moneda europeană. Euro este un simbol al identităţii comune, al valorilor împărtăşite şi al succesului integrării europene. La zece ani de la lansarea UME, Comisia va efectua o revizuire strategică a Uniunii monetare europene , însoţită de propuneri pentru viitor.

Dezvoltare durabilă în Europa

Abordarea problemei legate de schimbările climatice va fi parte integrantă a priorităţilor Comisiei pentru 2008, în vederea asigurării unei prosperităţi durabile pentru Europa. Dar schimbările climatice fiind deja în curs, UE trebuie să analizeze modalităţile prin care politicile publice trebuie să contribuie la procesul de adaptare la noile realităţi. Comisia va propune o Carte albă privind adaptarea la impactul schimbărilor climatice . O gamă largă de politici ale UE – cum ar fi sănătatea umană şi animală, agricultura, pescuitul, biodiversitatea, energia, industria, cercetarea şi turismul – va trebui ajustată şi Cartea albă va căuta să identifice domeniile în care schimbarea este necesară în cea mai mare măsură. Se va acorda o atenţie deosebită măsurilor destinate încurajării ecologizării sectorului transporturilor. Punerea în aplicare a Monitorizării Globale pentru Mediu şi Securitate (GMES) va furniza un instrument puternic pentru această ajustare a politicilor UE.

În perspectiva Consiliului de primăvară din 2009, Comisia va prezenta o a doua examinare strategică a energiei , care va servi drept bază pentru noul Plan de acţiune privind energia începând din 2010 şi va include o reexaminare a Directivei privind impozitarea energiei, pentru a îmbina mai bine obiectivele fiscale şi cele de mediu. Solidaritatea între statele membre trebuie consolidată într-un moment în care constrângerile privind resursele naturale şi cererea mondială în creştere ameninţă securitatea aprovizionării.

Politica agricolă comună (PAC) reformată va face obiectul unui „bilanţ de sănătate”, pentru a determina dacă reforma din 2003 privind sistemul de plăţi unice şi anumite pieţe agricole şi punerea sa în aplicare în statele membre trebuie ajustate; aceasta va contribui, de asemenea, la pregătirea elaborării şi priorităţilor viitoare ale PAC.

Politica maritimă a UE este un alt exemplu care ilustrează modul în care o abordare integrată la nivelul UE poate reuni diferitele politici pentru dezvoltarea durabilă a tuturor activităţilor maritime şi a regiunilor de coastă. Reformularea şi consolidarea cadrului de control al politicii comune în domeniul pescuitului va reprezenta un pas decisiv către asigurarea unei dezvoltări durabile a pescuitului.

O abordare integrată a migraţiei

Comisia va propune măsuri suplimentare în favoarea unei politici comune în materie de migraţie . Migraţia şi integrarea socială reprezintă provocările majore ale secolului 21 şi necesită o abordare multidimensională în vederea determinării potenţialului migraţiei pentru dezvoltarea socio-economică atât în ţara de origine, cât şi în ţara de destinaţie. Aceasta înseamnă combinarea unei migraţii a forţei de muncă bine gestionate, sprijinirea migraţiei circulare şi promovarea educaţiei şi a integrării migranţilor în contextul mai vast al gestionării schimbării demografice în societăţile noastre. De asemenea, aceasta necesită o acţiune eficientă împotriva migraţiei ilegale şi a traficului de persoane.

UE trebuie să îşi protejeze frontierele externe prin intermediul unor instrumente comune, pentru a preveni migraţia ilegală şi pentru a maximiza eforturile privind lupta împotriva traficului de persoane şi reducerea numărului de decese tragice pe mare survenite în rândul imigranţilor care încearcă să ajungă la graniţele noastre. În 2008, activitatea Agenţiei Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe va fi evaluată, iar statele membre vor fi susţinute în abordarea problemei migraţiei ilegale prin intermediul unui sistem european de supraveghere .

Comisia va defini viitorul unei politici europene comune în domeniul azilului coerente şi eficiente. Aceasta va include, în special, adaptarea legislaţiei europene privind condiţiile de primire şi criteriile de evaluare, pentru a obţine o mai mare armonizare a normelor naţionale privind criteriile de eligibilitate, precum şi progresul către o procedură unică de evaluare a cererilor pentru statutul de refugiat. Aceasta va permite o adevărată expresie a valorilor europene de solidaritate.

Cetăţenii pe primul plan

Unul dintre principalele obiective ale Comisiei actuale este de a plasa cetăţeanul în centrul proiectului european, ceea ce se traduce prin diferite tipuri de iniţiative.

Bilanţul realităţii sociale, în paralel cu examinarea pieţei interne, a analizat schimbările aflate în curs în economiile şi societăţile Europei, în vederea identificării mijloacelor prin care poate fi mai bine promovată bunăstarea cetăţenilor Europei într-o lume globalizată. Bilanţul va constitui baza pentru dezvoltarea unei agende sociale moderne pentru Europa - o agendă care promovează, printre altele, reconcilierea între viaţa profesională, privată şi familială şi care stabileşte modul în care UE poate lucra în parteneriat cu statele membre pentru a combate discriminarea şi pentru a oferi tuturor europenilor acces la oportunităţi.

UE trebuie să îşi creeze mijloacele pentru a face faţă, în mod eficient, riscurilor în materie de securitate, sănătate şi siguranţă, care sunt inerente într-o lume deschisă. Dimensiunea europeană a serviciilor de sănătate va fi promovată prin intermediul unor iniţiative concrete privind siguranţa pacienţilor şi calitatea serviciilor de sănătate .

Internetul şi noile mijloace de comunicare în masă sunt într-o evoluţie constantă. Infrastructurile de comunicare şi informare au devenit mai strâns şi mai global interconectate. Noile tehnologii creează noi posibilităţi, noi aplicaţii şi noi provocări. O abordare europeană coerentă este cheia pentru dezvoltarea de noi pieţe într-un mediu sigur.

În sfârşit, anul 2008 al dialogului intercultural va contribui la crearea unor noi punţi şi a unor legături mai strânse pe teritoriul Europei.

Europa ca partener mondial

Globalizarea creează noi oportunităţi, testând în acelaşi timp capacitatea Europei de a o influenţa şi de a-i gestiona consecinţele. A devenit din ce în ce mai clar faptul că obiectivele politice interne şi externe sunt legate între ele mai mult ca niciodată, subliniind necesitatea unei viziuni moderne şi integrate privind modul în care interesele şi valorile Europei pot fi concepute, promovate şi protejate cu succes.

Politica de extindere a Uniunii propagă pe teritoriul Europei pacea şi stabilitatea, prosperitatea, democraţia, drepturile omului şi statul de drept. Politica europeană de vecinătate contribuie la constituirea unei vecinătăţi stabile şi prospere, bazată pe principii comune şi interese împărtăşite. Planul de acţiune în favoarea competitivităţii globale contribuie la crearea unei creşteri şi a unor locuri de muncă durabile pe plan intern, promovarea comerţului şi stimularea dezvoltării în străinătate. Europa este un lider mondial în ceea ce priveşte lupta împotriva sărăciei, promovarea dezvoltării durabile, a drepturilor omului şi a bunei guvernări, precum şi în ceea ce priveşte furnizarea de asistenţă umanitară. În acelaşi timp, dimensiunea internaţională a luptei împotriva schimbărilor climatice, a gestionării migraţiei, a combaterii terorismului sau a stimulării securităţii energetice este recunoscută ca fiind esenţială pentru obţinerea succesului.

Comisia va elabora rapoarte cu privire la progresele înregistrate în ţările participante la negocierile de aderare şi la procesul de stabilizare şi asociere şi va prezenta recomandările adecvate pentru a adapta strategia de extindere a UE. Sprijinirea punerii în aplicare a viitorului statut al Kosovo va necesita o atenţie deosebită.

Politica europeană de vecinătate a devenit platforma centrală pentru aprofundarea relaţiilor cu ţările pe care le acoperă, de la zona baltică la cea mediteraneană. Aceasta va continua să sprijine reforme politice, economice şi sociale în ţările partenere, oferind un răspuns diversificat la nevoile acestora în cadrul unui cadru strategic comun. Comisia va elabora o analiză succintă a progreselor înregistrate la faţa locului, precum şi rapoarte anuale privind fiecare ţară. Aceasta va pune în aplicare propriile angajamente pentru consolidarea stimulentelor adresate ţărilor partenere şi va continua să depună eforturi în strânsă colaborare cu statele membre pentru a se asigura că UE contribuie eficient la punerea în aplicare a acestei politici. Pe baza parteneriatului euro-mediteranean, politica europeană de vecinătate oferă, de asemenea, Uniunii mijloacele de dezvoltare ulterioară a dialogului regional de lungă durată şi a cooperării cu toate ţările din regiunea mediteraneană.

Summit-ul UE-Africa din decembrie 2007 ar trebui să pregătească terenul pentru o nouă fază a relaţiilor, pe baza unei strategii UE-Africa menite să confere o nouă maturitate relaţiilor şi să asigure optimizarea acţiunilor politice, economice şi de dezvoltare. Toate instrumentele disponibile vor fi orientate către transformarea strategiei într-o realitate concretă: cel de-al zecelea FED şi facilităţile sale şi fondurile fiduciare, precum şi instrumentele relevante ale bugetului comunitar, contribuţiile bilaterale ale UE şi ale statelor africane, ale părţilor terţe interesate şi ale organizaţiilor internaţionale şi investiţiile din sectorul privat. De asemenea, Comisia va examina orice nouă acţiune care urmează a fi întreprinsă în cadrul eforturilor de a pune în aplicare Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului. Aceasta va prezenta un pachet ambiţios privind finanţarea dezvoltării şi eficacitatea ajutorului în perspectiva reuniunilor internaţionale la cel mai înalt nivel care vor avea loc la Accra (septembrie 2008) şi Doha (decembrie 2008).

3. PUNEREA ÎN APLICARE: O SARCINă COTIDIANă

Noile acţiuni orientate către priorităţi politice reprezintă doar un aspect al activităţii Comisiei. Pe parcursul anului, Comisia rămâne responsabilă cu punerea în aplicare şi monitorizarea politicilor convenite şi cu gestionarea programelor financiare şi a sarcinilor operaţionale. În calitate de gardian al interesului comun european, aceasta are o responsabilitate directă pentru asigurarea aplicării adecvate a acquis-ului. De asemenea, Comisia are responsabilitatea de a promova comunicarea eficientă cu cetăţenii europeni şi de a explica valoarea proiectului european. Aceasta îşi va continua programul de reformă pentru a oferi o administraţie modernă, eficientă, responsabilă şi transparentă, capabilă să sporească încrederea în rândul cetăţenilor europeni. În cadrul punerii în aplicare a iniţiativei europene în materie de transparenţă, Comisia va lansa registrul reprezentanţilor de interese în 2008 şi va continua să depună eforturi în vederea asigurării unei transparenţe depline în ceea ce priveşte beneficiarii finali ai fondurilor UE.

Punerea în aplicare a politicilor convenite

În 2008 vor fi depuse eforturi în vederea realizării iniţiativelor luate de Comisie de la începutul mandatului său. Acestea includ negocieri menite să asigure dezvoltarea propunerilor care sunt deja în discuţie acordând o atenţie deosebită unei serii de acţiuni care sunt în prezent în curs de elaborare. Anul 2008 va fi unul crucial pentru dezvoltarea propunerilor privind energia şi schimbările climatice, prezentate de Comisie în 2007. Se va încerca obţinerea unui acord politic din partea instituţiilor cu privire la legislaţia referitoare la piaţa internă şi la modul în care UE îşi va îndeplini obiectivele privind gazele cu efect de seră şi energia regenerabilă, precum şi cu privire la modalitatea de efectuare a unei schimbări radicale în domeniul tehnologiilor energetice. În urma Conferinţei de la Bali privind schimbările climatice, vor fi necesare negocieri internaţionale intense pentru a ajunge la un acord referitor la un regim succesor al Protocolului de la Kyoto.

Punerea în aplicare a legislaţiei privind înregistrarea, evaluarea şi autorizarea produselor chimice (REACH) reprezintă un test-cheie pentru demonstrarea capacităţii Europei de a îmbunătăţi sănătatea şi mediul în favoarea cetăţenilor europeni, consolidând în acelaşi timp competitivitatea industriei europene.

Cercetarea şi dezvoltarea tehnologică sunt esenţiale pentru a promova dezvoltarea durabilă şi inovaţia şi pentru a garanta că Europa rămâne pe viitor o societate competitivă şi prosperă. Punerea în aplicare a programelor-cadru va continua în 2008 şi vor fi luate iniţiative pentru a aprofunda Spaţiul European de Cercetare, cum ar fi promovarea mobilităţii cercetătorilor, dezvoltarea de noi infrastructuri şi lansarea programării comune la nivel european şi la nivel naţional a cercetării privind marile probleme societale. În cadrul strategiei de anvergură pentru inovaţie, Institutul European de Tehnologie, care ar trebui să se apropie de realizarea obiectivului de a deveni operaţional în cursul anului 2008, va contribui la reducerea disparităţilor în materie de inovaţie dintre UE şi principalii săi concurenţi prin intermediul cercetării strategice şi al educaţiei.

În urma turbulenţelor de pe pieţele financiare, au fost identificate o serie de probleme care necesită o analiză mai amplă pentru a ajuta factorii politici decizionali şi autorităţile de reglementare să desprindă concluzii adecvate care ar putea implica sugestii privind schimbări de reglementare. Printre problemele asupra cărora Comisia îşi va concentra activitatea în 2008, împreună cu alţi actori la nivelul UE şi la nivel internaţional, se numără: transparenţa pentru investitori, pieţe şi autorităţile de reglementare; standardele de evaluare, inclusiv activele nelichide; cadrul prudenţial, gestionarea riscurilor şi supravegherea în sectorul financiar, precum şi funcţionarea pieţei, inclusiv rolul agenţiilor de credit.

2008 va fi anul punerii în aplicare a ultimelor reforme de piaţă ale PAC, continuând tendinţa care vizează asigurarea unei mai mari durabilităţi şi competitivităţi ale agriculturii europene. Punerea în aplicare a tuturor programelor noi 2007-2013 în domeniul politicii de coeziune (452 de programe), în domeniul dezvoltării rurale (96 de programe) şi în cel al pescuitului va fi ferm continuată garantând contribuţia sporită a acestora la asigurarea creşterii şi a unor locuri de muncă mai numeroase şi de o calitate mai bună în favoarea cetăţenilor europeni.

De asemenea, vor fi continuate lucrările menite să le permită întreprinderilor să aleagă o bază de impozitare unică la nivelul UE, astfel cum se prevede în strategia politică anuală pentru 2008. A fost lansată o evaluare a impactului pentru a examina opţiunile şi implicaţiile acestora.

Comisia îşi va continua eforturile în vederea finalizării Programului de la Haga pentru libertate, securitate şi justiţie şi va continua să încurajeze accelerarea lucrărilor privind propunerile care se află încă în discuţie. De asemenea, aceasta intenţionează să iniţieze o nouă fază a lucrărilor UE în vederea combaterii contrabandei şi a consumului de droguri ilicite.

Planul de acţiune în favoarea noii politici maritime integrate a UE, adoptat în 2007 de către Comisie, va fi pus în aplicare progresiv prin intermediul iniţiativelor aferente identificate în prezentul program de lucru şi prin intermediul unui nou proces de monitorizare şi prezentare a rapoartelor. Comisia va adopta şi va începe punerea în aplicare a unui plan de acţiune de şase ani privind strategia UE în materie de sănătate animală. De asemenea, Comisia va clarifica cadrul juridic pentru evaluarea riscurilor privind OMG-urile de către Autoritatea Europeană pentru Siguranţa Alimentară.

Scena internaţională

UE participă la o serie de negocieri strategice importante care vor fi continuate în 2008. Negocierile de aderare cu Turcia şi Croaţia vor continua pe baza cadrelor de negociere convenite. Finalizarea prevăzută a reţelei de acorduri de stabilizare şi asociere cu Balcanii de Vest va consolida legăturile politice şi economice bilaterale şi va accelera reformele. O a doua serie de rapoarte de activitate va fi prezentată în cadrul politicii europene de vecinătate . Avantajele acestei politici rămân deschise pentru Belarus, cu condiţia ca acesta să se angajeze în favoarea democraţiei şi a respectării drepturilor omului şi a statului de drept.

Comisia va progresa în cadrul planului său de acţiune privind Europa globală, continuând să acţioneze în favoarea unui acord comercial al OMC şi, în acelaşi timp, concentrându-se asupra unei serii ambiţioase de negocieri bilaterale . De asemenea, 2008 va fi primul an de punere în aplicare a acordurilor de parteneriat economic şi al celui de-al zecelea Fond european de dezvoltare : noi resurse şi un nou accent asupra eficacităţii ajutorului şi asupra complementarităţii vor juca un rol fundamental în asigurarea dezvoltării în cadrul unei relaţii mai ample care există în prezent cu partenerii ACP. Activităţile desfăşurate în domeniul asistenţei umanitare se vor baza pe declaraţia „Spre un consens european privind ajutorul umanitar”[5].

De asemenea, Comisia îşi va continua activitatea cu privire la pregătirea, lansarea, negocierea sau încheierea de acorduri cu, printre altele, Rusia, Ucraina, Moldova, Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Irak, China, India, Indonezia, Thailanda, Singapore, Vietnam, Filipine, Malaysia, Brunei, Laos, Cambodgia, ASEAN, Consiliul de Cooperare al Golfului Persic, Comunitatea Andină, America Centrală şi Mercosur. Comisia va lua primele măsuri pentru a stabili relaţii formale cu Libia.

Comisia va rămâne activă în ceea ce priveşte evoluţia politică la nivel mondial şi îşi va continua angajamentul în favoarea eforturilor de stabilizare şi reconstrucţie în Orientul Mijlociu, inclusiv prin rolul său în Cvartet şi în calitate de donator principal în regiune, precum şi în Africa şi Asia de Sud. De asemenea, Comisia va căuta să consolideze mai mult parteneriatul transatlantic, o piatră de temelie a relaţiilor externe ale Europei, care a primit un nou elan politic prin intermediul cadrului pentru promovarea integrării economice transatlantice adoptat în cadrul ultimului summit UE-SUA.

Gestionarea de programe financiare

Bugetul UE este unul dintre instrumentele esenţiale pentru realizarea obiectivelor politice ale UE. Acesta beneficiază de continuitate, priorităţile Uniunii în materie de cheltuieli fiind convenite pe o bază multianuală. Procedura bugetară anuală traduce şi ajustează orientările reflectate în cadrul financiar, fără a modifica direcţia strategică. Noua generaţie de programe financiare fiind în mare măsură în vigoare, 2008 va fi anul consolidării şi al punerii în aplicare.

Autoritatea bugetară trebuie să ia în curând o decizie cu privire la propunerile Comisiei pentru bugetul 2008 care se ridică la aproximativ 129 miliarde de euro în angajamente şi 122 miliarde de euro în plăţi. Mai mult de 44% din creditele de angajament vor fi rezervate pentru activităţi de sprijinire a creşterii şi a locurilor de muncă în Europa prin investiţii în domenii cum ar fi cercetarea, competitivitatea şi inovaţia, reţelele de transport şi cele energetice, învăţarea continuă şi coeziunea economică şi socială. Pe lângă aceste angajamente, Comisia va continua să gestioneze faza finală a programelor şi proiectelor din perioada 2000-2006. Aceasta înseamnă, numai în domeniul politicii de coeziune, responsabilitatea Comisiei pentru aproape 380 de programe de fonduri structurale şi 1 200 de proiecte ale Fondului de coeziune.

În cadrul punerii în aplicare a acestor fonduri, Comisia caută să garanteze utilizarea optimă a resurselor limitate, pentru a obţine rezultate sociale şi economice mai bune pentru cetăţenii europeni şi pentru a realiza cel mai bun raport cost-eficacitate, asigurând în acelaşi timp un nivel înalt de execuţie bugetară. Comisia are obligaţia de a respecta cele mai înalte standarde de bună gestiune financiară şi îşi asumă angajamentul în acest sens. În cazul în care bugetul este pus în aplicare în gestiune repartizată cu statele membre, Comisia va formula orientări dacă acest lucru este necesar. În cazul în care nu poate obţine asigurările necesare, Comisia va lua în considerare suspendarea plăţilor către statele membre respective.

Gestionarea acquis-ului comunitar

În urma comunicării „Către o Europă a rezultatelor – Aplicarea legislaţiei comunitare”[6] adoptate în septembrie trecut, o mai bună aplicare a legislaţiei comunitare, inclusiv prin îmbunătăţiri ale dialogului cu statele membre pentru a asigura o implementare oportună şi o aplicare eficientă şi echitabilă, va rămâne o prioritate pentru Comisie în 2008.

Comisia va continua să depună eforturi susţinute pentru a asigura respectarea legislaţiei UE, punând accentul în special pe transport, mediu, siguranţa alimentară, sănătatea animală, bunăstarea animală şi standardele fitosanitare. Comisia acordă o mare importanţă cooperării cu statele membre în vederea facilitării punerii în aplicare şi a controlului implementării legislaţiei comunitare, stabilind mecanisme pentru monitorizarea prealabilă a noii legislaţii naţionale, promovând participarea activă în reţeaua SOLVIT şi lucrând cu reţele informale cum ar fi Forumul judecătorilor („Forum of Judges”). Deschiderea procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar reprezintă expresia ultimă a misiunii fundamentale a Comisiei de gardian al tratatelor şi este direct asociată preocupărilor cetăţenilor europeni. Multe dintre aceste cazuri sunt rezultatul unor plângeri şi petiţii prezentate de cetăţeni, întreprinderi şi ONG-uri.

Aplicând normele europene în materie de concurenţă în cazuri individuale, Comisia va promova pieţe care funcţionează mai bine în beneficiul consumatorilor şi al competitivităţii globale. Comisia va lansa una sau mai multe noi anchete sectoriale în domeniul concurenţei pe pieţe unde au fost identificate deficite. În conformitate cu planul de acţiune privind ajutoarele de stat, Comisia va prezenta iniţiative vizând reorientarea către norme mai eficiente şi mai simple cu privire la subvenţii, bazate în mod ferm pe analize economice solide.

4. ACTIVITăţILE DE ELABORARE A UNOR NOI POLITICI

Pentru a reflecta mai bine natura multianuală a majorităţii activităţilor Comisiei, acest nou capitol identifică subiectele legate de priorităţile asupra cărora se va concentra activitatea serviciilor în 2008, prin intermediul unor evaluări ale impactului noilor acţiuni, studii şi consultări ale părţilor interesate preconizate, care ar putea duce la iniţiative specifice în viitor.

Comisia îşi desfăşoară activitatea în numeroase domenii diferite legate de un program în favoarea competitivităţii durabile în cadrul eforturilor de promovare a dezvoltării durabile. Aceasta include examinarea modului în care standardele pot integra obiectivele de mediu, accesul durabil la materiile prime dincolo de sectorul energiei şi examinarea posibilităţilor de a face faţă consecinţelor schimbărilor climatice asupra sănătăţii. Ca urmare a Cărţii verzi privind calitatea produselor agricole, Comisia va studia modul în care optimizarea calităţii poate satisface mai bine exigenţele consumatorilor şi poate adăuga valoare producţiei agricole. De asemenea, Comisia va prezenta o carte verde privind coeziunea teritorială, concept recunoscut de Tratatul de la Lisabona.

La cererea Consiliului Agricultură, Comisia pregăteşte o iniţiativă privind consumul de fructe în şcoli. O evaluare a impactului este în curs de elaborare şi, în funcţie de rezultatul acesteia, va fi prezentată eventual o propunere.

Concluziile bilanţului realităţii sociale vor continua să favorizeze modernizarea politicilor sociale ale UE, reflectând provocările globalizării şi necesitatea de a anticipa şi de a gestiona schimbarea.

Tratatul de la Lisabona va oferi un nou elan în ceea ce priveşte spaţiul de libertate, securitate şi justiţie. Priorităţile şi obiectivele pentru dezvoltarea viitoare a politicii UE vor trebui definite, iar mijloacele şi iniţiativele pentru realizarea optimă a acestora vor trebui determinate. Comisia va prezenta o Comunicare privind următoarea strategie multianuală de stabilire a unui spaţiu de libertate, securitate şi justiţie .

În urma consultării referitoare la viitoarele priorităţi pentru planul de acţiune privind dreptul societăţilor comerciale şi guvernarea corporativă şi pentru a răspunde numărului mare de cereri, Comisia va efectua un studiu de fezabilitate cu privire la un statut al fundaţiei europene. În 2008, Comisia se va concentra, de asemenea, asupra activităţilor pregătitoare privind cooperarea judiciară cu ţări terţe în domeniul dreptului civil, inclusiv un mecanism juridic aplicabil acordurilor bilaterale ale statelor membre cu ţări terţe în sectoare specifice, precum şi cooperarea cu organizaţii internaţionale cum ar fi Consiliul Europei.

În cursul anului 2008, vor fi lansate activităţi privind reexaminarea regulamentului privind concentrările economice, a Regulamentului de procedură 1/2003 şi a mai multor regulamente de exceptare pe categorii în sectorul antitrust. În domeniul ajutoarelor de stat, vor fi lansate consultări pentru a revizui orientările privind ajutoarele de stat pentru salvarea şi restructurarea întreprinderilor în dificultate şi cadrul de ajutoare în favoarea construcţiilor navale.

De asemenea, Comisia studiază modalităţile de maximizare a potenţialului de coordonare a capacităţii de reacţie în situaţii de criză, inclusiv prevenirea şi pregătirea în acest sens. Aceasta intenţionează, de asemenea, să clarifice normele privind protecţia datelor cu caracter personal.

De asemenea, Comisia studiază posibilitatea realizării unei revizuiri substanţiale a deciziei de asociere peste mări, în limitele tratatului CE privind viitoarele relaţii dintre UE şi ţările şi teritoriile de peste mări.

Comisia va începe pregătirea activităţilor pentru Anul european al creativităţii şi inovaţiei în 2009. În acest context, o gamă largă de programe comunitare, în special Învăţarea continuă, Cultura, Tineretul în acţiune şi Europa pentru cetăţeni, vor contribui la sensibilizarea cu privire la modul în care educaţia şi cultura pot sprijini inovaţia şi creativitatea.

În sfârşit, Comisia va pregăti examinarea bugetului 2008-2009 pentru a optimiza capacitatea Europei de a face faţă marilor provocări ale următorului deceniu.

5. O MAI BUNă LEGIFERARE: SIMPLIFICARE, CODIFICARE, RETRAGERI şI EVALUAREA COSTURILOR ADMINISTRATIVE

Îmbunătăţirea cadrului de reglementare în Europa este o prioritate esenţială a Comisiei. Programul său ambiţios pentru o mai bună legiferare, vizând elaborarea unor iniţiative de calitate şi modernizarea şi simplificarea legislaţiei existente, este ancorat în Strategia de la Lisabona pentru creştere şi locuri de muncă. Incidenţele economice, sociale şi de mediu sunt evaluate într-un mod integrat şi echilibrat, în acelaşi timp cu efectuarea unei evaluări a costurilor administrative ale proiectului de legislaţie de fiecare dată când aceste costuri riscă să fie substanţiale. Evaluările impactului susţin, de asemenea, programul de simplificare al Comisiei[7] prin identificarea potenţialului de simplificare a legislaţiei existente.

O analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare

La începutul anului 2008, în vederea Consiliului European de primăvară, o analiză strategică va prezenta progresele realizate în 2007 cu privire la diferitele aspecte ale programului pentru o mai bună legiferare, luând în considerare punctele de vedere exprimate de celelalte instituţii UE şi părţi interesate. În special, analiza va actualiza şi consolida programul continuu de simplificare al Comisiei şi va prezenta un raport privind punerea în aplicare a programului de acţiune privind reducerea poverii administrative[8], efectuând un bilanţ al noilor dispoziţii care reglementează evaluarea impactului de la instituirea Comitetului de evaluare a impactului.

Examinarea propunerilor aflate în aşteptare

După ce a efectuat examinarea din acest an a propunerilor aflate în aşteptare supuse autorităţii de reglementare care au fost adoptate de Comisie până la sfârşitul anului 2005, în conformitate cu angajamentul asumat faţă de Parlamentul European, Comisia a inclus în programul său legislativ şi de lucru lista celor 30 de propuneri aflate în aşteptare pe care intenţionează să le retragă, însoţită de justificările specifice. Comisia va continua să monitorizeze propunerile aflate în aşteptare în procesul legislativ în vederea retragerii sau a adoptării oricărei alte acţiuni în conformitate cu priorităţile sale politice şi cu standardele privind îmbunătăţirea legiferării.

Simplificare

Punerea în aplicare a programului continuu de simplificare progresează bine. Dintr-un număr de 47 de iniţiative de simplificare a căror adoptare de către Comisie este prevăzută în 2007, 44 – dintre care 19 deja adoptate şi 25 încă în faza de elaborare – urmează a fi adoptate până la sfârşitul anului (aceasta însemnând o rată de succes de 94%). Printre realizările cele mai recente, revizuirea legislaţiei UE în materie de asigurări (SOLVENCY II) şi abrogarea directivei GSM vor avea repercusiuni directe pentru întreprinderi şi cetăţeni. Punerea în aplicare a iniţiativelor expuse în program va continua în 2008 şi vor fi depuse eforturi reînnoite pentru consolidarea programului multianual, inclusiv prin intermediul unui număr din ce în ce mai mare de propuneri de simplificare în vederea reducerii poverii administrative. În 2008, este prevăzută adoptarea de către Comisie a 45 de iniţiative. 15 dintre acestea sunt absolut noi şi acoperă diverse domenii politice, cum ar fi agricultura, industria de automobile, sănătatea publică, mediul şi energia.

Programul îşi propune să aducă avantaje reale europenilor – de exemplu, propunerile

- vor simplifica normele actuale privind deşeurile de produse electrice pentru a facilita respectarea obligaţiilor în materie de mediu de către producători, distribuitori şi consumatori;

- vor duce la o simplificare semnificativă a cadrului legislativ actual în domeniul biocidelor şi vor răspunde la preocupările privind complexitatea şi costurile, precum şi disponibilitatea anumitor produse biocide;

- vor abroga aproximativ 50 de directive tehnice în sectorul industriei de automobile şi le vor înlocui, după caz, cu trimiteri la regulamentele CEE-ONU;

- vor reduce povara administrativă pentru industrie simplificând normele care reglementează produsele farmaceutice;

- vor diminua obligaţiile în materie de rapoarte statistice ale operatorilor economici (Intrastat), în special IMM-uri;

- vor consolida şi vor extinde domeniile în care autorităţile naţionale, regionale şi locale pot acorda sprijin fără a avea nevoie de acordul prealabil al Comisiei prin simplificarea regulamentului general de exceptare pe categorii privind ajutoarele de stat.

Reducerea costurilor administrative

Programul de acţiune lansat în 2007 vizează reducerea poverii administrative cu 25% pentru întreprinderile din UE în 2012. Principalii beneficiari ai acestei reduceri vor fi întreprinderile mici şi mijlocii. Pentru a asigura strânsa implicare a părţilor interesate, Comisia a elaborat un site internet disponibil în toate limbile oficiale ale UE, prin intermediul căruia întreprinderile din întreaga Europă pot prezenta sugestii privind reducerea poverii administrative[9]. Pe lângă această consultare on-line, Comisia a instituit un „Grup la nivel înalt de părţi interesate independente privind povara administrativă” pentru a oferi consiliere cu privire la punerea în aplicare a programului de acţiune, ceea ce ar trebui să ducă la o ajustare ulterioară a acestuia.

6. COMUNICAREA PRIVIND EUROPA

În cursul ultimilor doi ani, Comisia şi-a intensificat eforturile pentru o mai bună comunicare privind Europa şi pentru a-i implica pe cetăţeni în procesul de luare a deciziilor. Aceste eforturi vor fi continuate şi consolidate în 2008, punând accentul pe parteneriatul cu alte instituţii[10] şi pe activităţile pe plan local. Pentru prima dată, sunt propuse priorităţi privind comunicarea interinstituţională. În conformitate cu strategia politică anuală pentru 2008, principalele priorităţi în domeniul comunicării pentru 2008 vor reflecta priorităţile politice ale Comisiei, precum şi rezultatele studiilor Eurobarometru şi experienţa dobândită recent prin proiectele din cadrul Planului D care reflectă interesele cetăţenilor şi experienţa dobândită recent în materie de comunicare eficientă. O rată de participare la alegerile din 2009 mai ridicată decât cea din 2004 este, de asemenea, un obiectiv important la care ar trebui să contribuie eforturile de comunicare ale tuturor instituţiilor UE.

Cercetări recente arată că principalele preocupări ale cetăţenilor UE se referă la dimensiunea socială a UE în contextul globalizării, în special ocuparea forţei de muncă şi teama de şomaj, precum şi la migraţie şi la aspectele privind securitatea cetăţenilor. Interesul pentru energie şi schimbările climatice este în creştere, iar pachetul de propuneri privind energia şi schimbările climatice se bucură de un sprijin amplu. În conformitate cu abordarea decizională transversală privilegiată de Comisie, provocările precum globalizarea şi realizarea dezvoltării durabile în cele trei dimensiuni ale acesteia (economică, socială şi de mediu) vor trebui integrate în orice prioritate în materie de comunicare. În acelaşi timp, comunicarea trebuie să se realizeze la nivel local şi Comisia îşi va continua eforturile pentru a-şi adapta mesajele în funcţie de diversele categorii de public, sectoare sau ţări.

În urma succesului Conferinţei interguvernamentale pentru un nou Tratat UE, eforturile de comunicare vor viza atât furnizarea unor informaţii complete şi ample, cât şi menţinerea unui dialog permanent cu cetăţenii europeni şi vor fi consolidate în cursul procesului de ratificare, în deplină colaborare cu autorităţile naţionale.

Priorităţile în materie de comunicare pentru 2008 figurează în anexa 4.

ANEXA 1 – Lista inițiativelor strategice și prioritare

INIȚIATIVE STRATEGICE

Titlu | Tipul propunerii sau al actului | Descrierea domeniului de aplicare și a obiectivelor |

Raport anual de activitate privind Strategia de la Lisabona | Acțiune non-legislativă/ Altele | Raportul anual prezintă progresele realizate atât la nivelul Comunității, cât și la nivelul statelor membre, identificând în același timp un număr limitat de acțiuni pentru decizie. Acesta este documentul principal de discuție pentru Consiliul de primăvară. În acest context, va fi subliniată importanța educației și a formării. |

Cartea albă privind adaptarea la schimbările climatice | Acțiune non-legislativă/ Carte albă | Declarație politică care acoperă măsurile vizând adaptarea la schimbările climatice într-o gamă largă de domenii fundamentale pentru modul de viață al UE (de exemplu, industrie, agricultură, energie, pescuit, silvicultură, turism, politică socială), reducerea vulnerabilității acestora, creșterea rezistenței acestora la impacturile negative inevitabile ale schimbărilor climatice și anticiparea și însoțirea acelor schimbări. Obiectivul este evitarea efectelor semnificative asupra sănătății umane, a biodiversității și a habitatelor, precum și asupra calității vieții cetățenilor UE. De asemenea, măsurile prevăzute de cartea albă vor implica schimbări la nivelul politicilor comunitare existente. |

Pachetul privind transportul ecologic: a) Comunicare privind ecologizarea sectorului transporturilor b) Comunicare privind internalizarea costurilor externe ale transportului | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | a) Această comunicare va prezenta principalele concluzii a trei inițiative în domeniul transportului (internalizarea costurilor externe, propulsia ecologică și planul de acțiune ITS) și ar putea formula eventuale recomandări pentru viitor. b) Această a doua comunicare va oferi un model cu aplicabilitate generală, transparent și inteligibil pentru evaluarea costurilor externe ale diverselor moduri de transport. Aceasta va analiza modul în care măsurile de internalizare pot corecta un anumit tip de deficiențe ale pieței care este foarte relevant în domeniul transporturilor și care constă în prezența unor importante externalități negative. Comunicarea va selecta instrumentele politice disponibile pentru a aborda problema (ETS, impozite, taxe etc. și combinațiile de instrumente politice individuale) și va analiza impacturile probabile economice, sociale și de mediu ale fiecăreia dintre opțiunile selectate. Aceasta ar putea fi însoțită de propuneri legislative sau ar putea anunța prezentarea acestora mai târziu în 2008. |

Pachetul privind energia: a) Comunicare privind a doua examinare strategică a politicii energetice b) Revizuirea legislației privind stocurile de petrol (*) c) Reformarea Directivei 2002/91/CE din 16 decembrie 2002 privind performanța energetică a clădirilor (*) d) Reexaminarea directivei privind impozitarea energiei | a) Acțiune non-legislativă/ Comunicare b) Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 99 și articolul 100 alineatul (1) din Tratatul CE c) Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 175 alineatul (1) din Tratatul CE d) Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 93 din Tratatul CE | a) Examinarea va evalua progresele realizate către îndeplinirea obiectivelor strategice convenite în martie 2007, inclusiv modul în care evoluează piața internă, acțiunea vizând creșterea cotei energiei regenerabile în cadrul diverselor tipuri de energie, tendințele privind emisiile de gaze cu efect de seră datorate producerii de energie, dezvoltările majore ale tehnologiilor energetice și realizările politicii energetice externe a UE. Aceasta va contribui la formularea recomandărilor pentru dezvoltarea politică viitoare și la asigurarea progresului lucrărilor privind o politică energetică a UE pentru Europa. Va examina, în special, modul în care siguranța aprovizionării cu energie a Uniunii Europene poate fi ameliorată prin intermediul unei piețe interne deplin operaționale, prin infrastructuri și interconexiuni îmbunătățite și diversificate, inclusiv stocarea și terminalele GNL, printr-o mai bună gestionare a stocurilor, prin mecanisme de solidaritate, printr-o mai mare diversificare a tipurilor de energie, prin dezvoltarea tehnologică care ajută la penetrarea pe piață a energiilor regenerabile și la reducerea emisiilor de carbon datorate producerii de energie (de exemplu, tehnologiile CCS). De asemenea, aceasta va analiza dimensiunea internațională și toate acordurile bilaterale și multilaterale relevante contribuind la siguranța aprovizionării UE. b) Propunere privind o nouă directivă referitoare la stocurile de petrol pentru a face față situațiilor de urgență din UE în vederea înlocuirii legislației existente care datează parțial din anii 1960 (codificată în 2006 ca Directiva 2006/67). Obiectivul este crearea unui instrument politic eficient pentru a face față perturbărilor legate de aprovizionarea cu petrol care afectează UE într-o manieră care corespunde circumstanțelor actuale. c) Prin intermediul directivei privind performanța energetică a clădirilor, certificatele pentru performanța energetică a clădirilor devin obligatorii și se impun exigențe minime (nespecificate) de performanță energetică pentru clădirile noi și pentru cele existente care fac obiectul unor renovări majore. De asemenea, directiva impune inspecții periodice ale cazanelor și sistemelor de aer condiționat pentru a garanta o funcționare eficientă din punct de vedere energetic a acestor dispozitive. O directivă actualizată ar putea să consolideze și să precizeze unele dintre aceste exigențe și ar putea să îi adauge directivei aspecte legate de finanțare. O evaluare a impactului va preciza și va analiza aceste modificări eventuale. d) Impozitarea energiei oferă potențialul pentru UE de a combina rolul stimulativ al impozitării în favoarea unui consum de energie mai eficient și mai ecologic, generând în același timp venituri. Ca urmare a cărții verzi privind instrumentele de piață utilizate în scopuri aferente politicii de mediu și altor politici conexe (COM (2007)140), obiectivul reexaminării este de a transforma directiva privind impozitarea energiei într-un instrument care să ofere un sprijin mai mare și să fie mai eficient în favoarea obiectivelor UE în materie de energie și de schimbări climatice. |

Propuneri legislative care rezultă din comunicarea privind bilanțul de sănătate al Politicii agricole comune (*) | Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: articolul 37 din Tratatul CE | În urma comunicării din 2007 privind „bilanțul de sănătate” al Politicii agricole comune (PAC), propunerile legislative vor oferi opțiuni care vizează sporirea eficienței sistemului de plăți unice, adaptarea instrumentelor de susținere a pieței și abordarea noilor provocări cu care se confruntă acest sector. „Bilanțul de sănătate” nu este o reformă fundamentală; acesta vizează în esență să asigure funcționarea eficientă a PAC și, pe cât posibil, simplificarea acesteia. Această inițiativă rezultă din clauzele de revizuire privind sistemul de plăți unice și anumite piețe agricole incluse în reformele PAC din 2003/2004. |

Pachetul privind migrația: a) Comunicare privind sistemul intrare/ieșire și alte instrumente de gestionare a frontierelor (de exemplu, autorizația electronică de călătorie) b) Raport privind evaluarea și dezvoltarea viitoare a Frontex c) Comunicare privind sistemul european de supraveghere a frontierelor | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | a) Principalele obiective sunt consolidarea procedurilor de control la frontieră al resortisanților din țările terțe pentru a contribui la o mai bună gestionare a fluxurilor migratorii, prevenirea imigrației ilegale, precum și a oricăror amenințări eventuale privind securitatea UE și facilitarea trecerii frontierelor (atât la sosirea în UE, cât și la plecarea din UE) atât pentru cetățenii UE, cât și pentru resortisanții din țări terțe care sunt călători bona fide, permițând astfel o mai bună concentrare a resurselor asupra controalelor la frontiere. b) Instituirea unei gestionări cu adevărat integrate a frontierelor externe la nivel european. Îmbunătățirea cooperării operaționale între serviciile statelor membre responsabile cu controlul frontierelor externe ale Uniunii Europene și cu gestionarea migrației. Lupta împotriva imigrației clandestine de-a lungul frontierelor externe, suprimarea traficului de persoane către teritoriul Uniunii ținând seama în mod corespunzător de dimensiunea umană (de exemplu, salvarea vieților aflate în pericol în cursul traversării ilegale a frontierelor externe) a acestui fenomen. Pe baza evaluării FRONTEX și, în special, a evaluării echipelor de experți naționali (RABIT), ar trebui evaluată fezabilitatea stabilirii unui sistem european de polițiști de frontieră. c) În cadrul comunicării, Comisia intenționează să propună instituirea unui sistem european de supraveghere a frontierelor în trei etape: interconexiunea și raționalizarea sistemelor și mecanismelor existente de raportare și supraveghere la nivelul statelor membre (2008-2009) dezvoltarea și punerea în aplicare a unor instrumente comune și a unor aplicații în vederea supravegherii frontierelor la nivelul UE (2008-2013) crearea unui mediu comun în vederea schimbului de informații pentru domeniul maritim, care să acopere Marea Mediterană și Marea Neagră (2012-2013) Această abordare în trei etape pentru crearea unui sistem european de supraveghere a frontierelor ar trebui să sporească în mod considerabil securitatea internă în spațiul Schengen prin prevenirea imigrației ilegale, a traficului de persoane, a terorismului etc., dar, în același timp, ar trebui să reducă considerabil bilanțul tragic al deceselor survenite în rândul imigranților clandestini salvând mai multe vieți pe mare. |

Pachetul privind azilul: a) Planul strategic în materie de azil b) Propunere de modificare a Directivei 2003/9/CE a Consiliului privind condițiile de primire a solicitanților de azil c) Propunerea de modificare a Regulamentului 343/2003/CE al Consiliului privind criteriile și mecanismele de determinare a statului membru responsabil de examinarea cererilor de azil d) Modificarea directivei privind procedurile de azil e) Modificarea directivei privind recunoașterea statutului de refugiat și apropierea formelor de protecție subsidiară | a) Acțiune non-legislativă/ Comunicare b) Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 63 alineatul (1) litera (b) din Tratatul CE c) Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 63 alineatul (1) litera (a) din Tratatul CE d) Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 63 alineatul (1) litera (d) din Tratatul CE b) Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 63 alineatul (1) litera (c), alineatul (2) litera (a), alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE | a) Obiectivul planului strategic este de a defini o posibilă schemă pentru un sistem european comun de azil (CEAS), care va depinde într-o mare măsură de rezultatul discuțiilor privind cartea verde publicată la 6 iunie 2007. Aceasta va include propuneri pentru componentele pe termen lung ale CEAS, astfel cum au fost descrise în Programul de la Haga, printre altele procedura de azil comună, statutul uniform pentru refugiați și pentru beneficiarii protecției subsidiare și biroul european de asistență pentru toate formele de cooperare între state membre. b) c) d) e) Propunerile - pe baza experiențelor legate de transpunerea și aplicarea de către statele membre și a rezultatului consultării cu privire la Cartea verde privind viitorul sistem european comun de azil – vizează modificarea/clarificarea anumitor dispoziții ale directivelor actuale, pentru a spori eficiența acestora și pentru a rezolva unele probleme de aplicare în vederea unei mai mari armonizări a standardelor relevante, precum și în vederea asigurării coerenței cu acquis-ul în materie de azil aflat în continuă evoluție. |

Pachetul privind sănătatea: a) Comunicare și recomandare a Consiliului privind siguranța pacienților și calitatea serviciilor de sănătate b) Recomandarea Consiliului privind infecțiile asociate asistenței medicale | a) Acțiune non-legislativă/ Comunicare b) Acțiune non-legislativă/ Recomandare | a) Cele două obiective principale ale inițiativei privind siguranța pacienților și calitatea serviciilor de sănătate sunt: (i) sprijinirea statelor membre în vederea asigurării celor mai înalte niveluri posibile de siguranță a pacienților în ansamblul sistemelor de sănătate ale UE prin furnizarea instrumentelor practice și juridice necesare și pertinente pentru statele membre, precum și pentru principalele părți interesate, întreprinderea de acțiuni corespunzătoare în vederea creșterii siguranței și îmbunătățirii calității serviciilor de sănătate și (ii) sporirea încrederii cetățenilor UE în faptul că dispun de informații suficiente privind sistemele de sănătate ale UE, inclusiv furnizorii de servicii de îngrijire medicală din propria țară și din alte state membre. b) Recomandarea privind infecțiile asociate asistenței medicale ar putea propune un anumit număr de măsuri specifice care ar urma să fie puse în aplicare de către statele membre pentru a stopa răspândirea infecțiile asociate asistenței medicale: măsuri de control și prevenire, prevenirea infecțiilor, programe de control, stabilirea și consolidarea unor sisteme active de supraveghere și promovarea educației, formării, cercetării și schimbului de informații privind prevenirea și controlul. |

Pachetul privind extinderea 2008 a) Document strategic privind extinderea b) Rapoarte de activitate | a) Acțiune non-legislativă/ Comunicare Acțiune non-legislativă/ Altele | a) „Documentul strategic” cuprinde principalele concluzii ale rapoartelor de activitate și include propuneri în vederea recomandărilor politice. b) Rapoartele de activitate evaluează progresele realizate de Croația,Turcia și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei în vederea aderării, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a procesului de stabilizare și asociere de către Albania, Bosnia și Herțegovina, Muntenegru, Serbia și Kosovo (în conformitate cu rezoluția 1244 a Consiliului de securitate al ONU). |

Politica europeană de vecinătate: rapoarte de activitate pentru fiecare țară | Acțiune non-legislativă/ Altele | Comisia va continua să susțină reformele politice, economice și sociale în țările din vecinătate, oferind un răspuns diversificat la nevoile acestora în cadrul unei politici comune, punând în aplicare propriile sale întreprinderi pentru a consolida stimulentele în favoarea țărilor partenere și colaborând îndeaproape cu statele membre pentru a asigura execuția eficientă a acestei politici. Comisia va elabora o analiză a progreselor înregistrate la fața locului, precum și o a doua serie de rapoarte de activitate privind Israel, Iordania, Moldova, Maroc, Autoritatea Palestiniană, Tunisia și Ucraina și, pentru prima oară, privind Armenia, Azerbaidjan, Egipt, Georgia și Liban. |

Comunicarea „Măsuri concrete de monitorizare a strategiei comune UE-Africa” | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Comunicarea va prezenta a doua evaluare a punerii în aplicare a strategiei UE pentru Africa. Aceasta va integra prioritățile identificate în cadrul primului plan de acțiune privind punerea în aplicare a strategiei comune UE-Africa și va stabili orientările necesare pentru punerea în aplicare a acestora. Comunicarea se va baza pe un chestionar adresat statelor membre la începutul anului 2008 pentru a crea un document de monitorizare al UE. Vor fi asigurate sinergii adecvate cu comunicarea Monterrey. |

Pachetul privind o mai bună legiferare: a) Reexaminare strategică b) Al doilea raport de activitate privind simplificarea c) Raport de activitate privind obligațiile administrative | a) Acțiune non-legislativă/ Comunicare b) Acțiune non-legislativă/ Comunicare c) Acțiune non-legislativă/ Altele | a) O comunicare va prezenta situația actuală a programului pentru o mai bună legiferare al Comisiei (inclusiv primele experiențe ale Comitetului de evaluare a impactului) și va anunța noi inițiative în cadrul acestui program. b) Această inițiativă include o imagine de ansamblu asupra situației programului continuu de simplificare, precum și noi propuneri de simplificare. La nivel interinstituțional, vor fi, de asemenea, examinate progresele privind adoptarea propunerilor de simplificare. Acesta va prezenta, de asemenea, o situație a programului indicativ de codificare 2006-2008. c) În ianuarie 2007, Comisia a prezentat un program de acțiune ambițios vizând reducerea cu 25% a obligațiilor administrative impuse de legislația din UE. Această reducere ar trebui realizată în comun de către UE și statele membre până în 2012. Programul de acțiune indică modalitatea de identificare, evaluare și reducere a obligațiilor de informare care le revin întreprinderilor. Acesta furnizează o listă de aproximativ 40 de acte legislative și 13 domenii prioritare despre care se consideră că reprezintă 80% din costurile administrative impuse întreprinderilor. Pentru a produce rezultate concrete pe termen scurt, programul identifică, de asemenea, o primă serie de „acțiuni rapide”. Aceste acțiuni vizează generarea unor avantaje semnificative prin intermediul unor schimbări relativ minore în legislația de bază. |

(26 de inițiative regrupate în 12 pachete)

(*) Inițiative care contribuie, de asemenea, la programul de simplificare; a se vedea anexa 2.

INIȚIATIVE PRIORITARE

Titlu | Tipul propunerii sau al actului | Descrierea domeniului de aplicare și a obiectivelor |

Revizuirea bugetului | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Obiectivul este de a examina reformele necesare pentru a optimiza contribuția Europei la abordarea principalelor provocări din următorul deceniu, pe baza principiilor valorii adăugate privind urmărirea interesului comun și eficiența cheltuielilor. Prin urmare, această analiză reprezintă potențial un aport important la propunerile care urmează a fi prezentate de către următoarea Comisie în vederea unui nou cadru financiar multianual, pentru perioada cu începere din 2014. |

Comunicarea Comisiei privind UEM@10 - | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | În primăvara anului 2008, se vor împlini 10 ani de la adoptarea deciziilor privind tranziția către a treia etapă a UEM și participanții săi inițiali. După 10 ani, se pare că a venit timpul pentru o reexaminare strategică aprofundată a funcționării UEM până în prezent pentru a desprinde concluzii în vederea funcționării sale viitoare. Comunicarea Comisiei ar trebui să desprindă principalele concluzii din această reexaminare și să prezinte principalele recomandări pentru viitor, pe baza reexaminării aprofundate a UEM. |

Cartea verde privind coeziunea teritorială europeană | Acțiune non-legislativă/ Carte verde | Obiectivele acestei acțiuni sunt: analizarea dintr-o perspectivă instituțională, politică și operațională a modului în care statele membre înțeleg și aplică conceptul de coeziune teritorială. Această activitate se va baza în principal pe chestionare și analize de programe operaționale. furnizarea unei definiții comune a conceptului și propunerea de posibile instrumente pentru o mai bună integrare a acestei dimensiuni teritoriale în fondurile structurale și în anumite politici sectoriale având un impact teritorial. inițierea unui dialog aprofundat între statele membre și Comisie. |

Modificarea directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE privind cerințele de capital | Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 47 alineatul (2) din Tratatul CE | Revizuirea unui anumit număr de secțiuni importante din directiva privind cerințele de capital în vederea actualizării și reducerii obligațiilor de reglementare pentru statele membre și sectorul bancar: cadru îmbunătățit pentru cooperarea și schimbul de informații între autoritățile de supraveghere (în special, în situații de urgență). Accesul autorităților de supraveghere din țara gazdă la informațiile privind sucursalele. revizuirea cerințelor privind expunerile maxime; tratamentul prudențial pentru instrumentele de capital hibride eligibile pentru capitalul de nivelul 1; extinderea derogărilor pentru băncile cooperative; clarificare și adaptări tehnice ale directivei privind cerințele de capital (inclusiv tratamentul riscului de nerambursare în portofoliul de tranzacționare) |

Regulamentul privind statutul societății private europene | Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: articolul 308 din Tratatul CE | Obiectivul societății private europene este de a spori mobilitatea și competitivitatea IMM-urilor europene. Elaborarea unor norme comune pentru IMM-urile din statele membre le va facilita acestora desfășurarea de afaceri transfrontaliere simplificând formarea de noi întreprinderi în alte state membre și/sau restructurarea întreprinderilor existente în structuri mai simple. Activitățile desfășurate în statele membre în contextul acelorași reguli corporatiste ar putea reduce costurile de conformare și să facă mai simplă și mai ieftină crearea și funcționarea companiilor în cadrul UE. |

Comunicarea „Legea privind întreprinderile mici pentru Europa” | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Legea privind întreprinderile mici pentru Europa va combina un amestec de principii generale (de exemplu, tratamentul specific pentru IMM-uri în legislația în conformitate cu principiul „a gândi mai întâi la scară mică”, reducerea obstacolelor privind activitatea transfrontalieră, îmbunătățirea accesului la programele UE și sporirea accesului IMM-urilor la inovație și creștere), acțiuni juridice (de exemplu, propunerea privind statutul societății private europene) și acțiuni concrete care trebuie întreprinse atât de către statele membre, cât și de către Comisie (de exemplu, îmbunătățirea accesului IMM-urilor la achizițiile publice). |

Reexaminarea legislației existente privind cotele reduse de TVA | Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 93 din Tratatul CE | Pe baza rezultatelor unui studiu independent, realizat de un grup de experți, privind impactul cotelor reduse în special în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, creșterea economică și buna funcționare a pieței interne, Comisia a adoptat o comunicare privind cotele de TVA altele decât cotele standard (COM(2007)380) în vederea lansării unei dezbateri în cadrul Consiliului, al Parlamentului și cu alte părți interesate. Toate opiniile relevante reunite cu privire la acest aspect foarte sensibil vor servi la inițierea unei propuneri durabile și bine echilibrate pe termen mediu privind cotele reduse de TVA. |

Pachetul privind produsele farmaceutice: a) Comunicarea privind viitorul pieței unice a produselor farmaceutice de uz uman b) Directiva privind produsele farmaceutice – informații pentru pacienți c) Consolidarea și raționalizarea farmacovigilenței UE | a) Acțiune non-legislativă/ Comunicare b) Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 95 din Tratatul CE c) Propuneri legislative/Directivă și Regulament Temei juridic: articolul 95 din Tratatul CE | a) Obiectivele acestei comunicări sunt oferirea unei oportunități de a analiza, pe scurt, progresele realizate din 2004, prezentarea provocărilor viitoare și definirea realizărilor Comisiei și statelor membre în cursul următorilor ani. b) Obiectivul acestei directive este de a stabili norme armonizate luând în considerare dezvoltările din societate (dreptul pacienților de a solicita mai multe informații) și tehnologie (o mai mare utilizare a internetului). c) Obiectivele acestor inițiative sunt raționalizarea și consolidarea protecției sănătății publice, îmbunătățirea funcționării pieței interne și a siguranței produselor farmaceutice disponibile în UE. |

Recomandarea Comisiei privind incluziunea activă | Acțiune non-legislativă/ Recomandare | La începutul anului 2008, atenția politică în cadrul UE va fi orientată către concluziile desprinse de Comisie din bilanțul realității sociale. Această inițiativă reprezintă etapa finală a unui proces inițiat în 2006 printr-o consultare bazată pe articolul 138 privind incluziunea activă a persoanelor celor mai îndepărtate de piața forței de muncă, care s-a bazat pe trei piloni, și anume a) legătura cu piața forței de muncă prin intermediul oportunităților de angajare sau a formării profesionale, b) ajutor pentru venit la un nivel suficient pentru a duce o viață decentă și c) îmbunătățirea accesului la servicii de calitate. În cadrul strategiei de la Lisabona, această inițiativă este complementară abordării flexicurității prin faptul că se adresează persoanelor celor mai îndepărtate de piața forței de muncă. |

Propunere de regulament privind un cadru juridic dedicat pentru stabilirea și funcționarea unor noi infrastructuri de cercetare paneuropene | Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: articolul 171 din Tratatul CE | Obiectivul acestei legislații ar fi facilitarea formării de consorții europene pentru stabilirea și funcționarea unor dispozitive de cercetare de interes paneuropean și care sunt necesare pentru execuția eficientă a programelor de cercetare comunitare. Completând sistemele naționale sau interguvernamentale, regulamentul CE ar putea furniza un cadru juridic comun și ușor de utilizat, lăsând o mare marjă de flexibilitate consorțiilor individuale pentru a stabili norme adecvate pentru infrastructura specifică la nivel european. Regulamentul-cadru se bazează pe articolul 171 din Tratatul CE: acesta va defini principalele caracteristici ale infrastructurilor de cercetare paneuropene, precum și normele și procedurile care reglementează stabilirea acestora, necesare pentru execuția eficientă a programelor comunitare. Regulamentul-cadru ar permite abordarea unor probleme actuale referitoare la cercetarea comunitară, cum ar fi responsabilitatea, impozitarea și aspectele legate de personal și, de asemenea, ar sublinia rolul catalizator al Comisiei Europene în stabilirea de noi entități juridice la nivel european. |

Comunicarea „Către o programare comună a cercetării” | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Obiectivul ar fi sporirea valorii investițiilor naționale judicioase în favoarea cercetării prin intermediul unei programări comune, pentru ca aceste programe comune să atingă masa, amploarea și domeniul de aplicare critice necesare pentru a produce un impact global. |

Inițiative legate de zona euro: a) Raport de convergență 2008 b) Propunere (propuneri) (posibile) de decizie (decizii) a (ale) Consiliului în temeiul articolului 122 alineatul (2) privind aderarea la zona euro a unuia sau mai multor state membre c) Posibile propuneri de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2866/98 al Consiliului privind ratele de conversie între moneda euro și monedele statelor membre care adoptă moneda euro | a) Acțiune non-legislativă/ Comunicare b) Propunere legislativă/Decizie Temei juridic: articolul 122 alineatul (2) din Tratatul CE c) Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: articolul 123 alineatul (5) din Tratatul CE | a) Cel puțin o dată la doi ani sau la cererea unui stat membru, Comisia și BCE elaborează fiecare un raport de convergență, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 122 alineatul (2). Rapoartele examinează în ce măsură statele membre cu derogare au atins un nivel înalt de convergență durabilă. Compatibilitatea legislației naționale a acestora cu legislația comunitară face parte, de asemenea, din evaluare. Următorul raport bienal este prevăzut în 2008 (ultimul fiind publicat în decembrie 2006). O evaluare pozitivă de convergență privind unul sau mai multe state membre ar putea duce la o extindere a zonei euro. b) În cazul în care se consideră că unul sau mai multe state membre îndeplinesc condițiile pentru adoptarea euro, derogarea acestora este abrogată de către Consiliu. c) În cazul în care se consideră că unul sau mai multe state membre îndeplinesc condițiile pentru adoptarea euro, Consiliul decide cu privire la ratele de conversie ale noilor state care aderă la zona euro în conformitate cu articolul 123 alineatul (5). Legislația secundară în materie de extindere a zonei euro legată de adoptarea euro. |

Comunicare de lansare a programului GMES (Monitorizare Globală pentru Mediu și Securitate), gestionarea sa pe termen lung și cadrul de finanțare | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Comunicarea va defini durabilitatea pe termen lung a GMES acoperind: un cadru programatic pentru monitorizarea acțiunii pregătitoare, coordonarea contribuțiilor la infrastructurile de observare spațială și in situ pentru furnizarea garantată de date și sistemul de gestionare pe termen lung a GMES. Aceasta poate fi însoțită sau urmată de propuneri legislative în vederea punerii sale în aplicare. |

Pachetul privind durabilitatea: a) Comunicare și plan de acțiune privind politica industrială durabilă (SIP- Sustainable Industrial Policy) b) Plan de acțiune privind producția și consumul durabile (SPC - Sustainable Production and Consumption) | a) Acțiune non-legislativă/ Comunicare b) Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Inițiativa SIP/SPC constă într-o strategie integrată pentru a ajuta economia UE să devină mai durabilă și mai competitivă pe plan ecologic. Strategia acoperă inovarea, piața internă și dimensiunea externă, inclusiv schemele de producție și consum. Această inițiativă va stabili abordarea, va schița planurile de acțiune în vederea obținerii de rezultate și poate include propuneri legislative. Un element-cheie al inițiativei va fi lansarea unei noi politici de produse stabilind cerințe dinamice în materie de durabilitate, prin intermediul unei extinderi a directivei privind produsele consumatoare de energie, cuplată cu „standarde de performanță” voluntare. Acestea vor fi extinse la nivel internațional prin intermediul unor acorduri sectoriale internaționale. De asemenea, vor exista măsuri importante de stimulare a inovării (de exemplu, un sistem european de verificare a tehnologiilor de mediu) și a consumului mai inteligent (inclusiv prin revizuirea etichetei ecologice) și măsuri pentru a ajuta industria să realizeze o mai mare durabilitate a proceselor de producție (inclusiv prin revizuirea sistemului EMAS și prin programul de conformitatea ecologică destinat IMM-urilor) și inițiative în favoarea unor achiziții publice și private mai durabile. |

Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (*) | Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: articolul 175 din Tratatul CE | Revizuirea vizează îmbunătățirea performanței de mediu a organizațiilor participante și creșterea participării atât din sectorul industrial, cât și din sectorul public. Îmbunătățirea conformității juridice și a performanței de mediu a organizațiilor participante va fi facilitată oferind acces la consiliere privind obligațiile juridice în materie de mediu și orientări privind cea mai bună practică în materie de management de mediu. Printre alte beneficii pentru organizațiile participante, obligațiile administrative vor fi reduse pentru marile corporații permițând înregistrarea societăților și pentru micile organizații prin intermediul înregistrării grupărilor formate din mai multe societăți. Vor fi facilitate sinergiile cu alte sisteme de management de mediu. Vor fi încurajate măsurile stimulative și simplificările normative din partea statelor membre în favoarea organizațiilor participante. |

Regulamentul (CE) nr. 1980/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 privind sistemul comunitar revizuit de acordare a etichetei ecologice (*) | Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: articolul 175 alineatul (1) din Tratatul CE | Revizuirea vizează sporirea eficienței și impactului asupra pieței prin creșterea gamei de grupuri de produse eligibile și a numărului de bunuri și servicii cărora li se aplică eticheta ecologică oferite efectiv consumatorului. Procedura de dezvoltare și adoptare a criteriilor privind eticheta ecologică va fi modificată și simplificată într-o mare măsură. Părțile implicate din domeniul economic vor lua parte la proces într-o mai mare măsură, consolidând astfel aspectele legate de proprietate și de autoreglementare ale sistemului, în timp ce obligațiile administrative impuse statelor membre vor fi reduse. Vor fi facilitate sinergiile cu etichetele ecologice existente la nivel național și vor fi stabilite limite în ceea ce privește costurile și taxele pe care autoritățile din statele membre le pot impune solicitantului. De asemenea, criteriile ar trebui definite astfel încât să poată fi ușor de utilizat în scopul achizițiilor publice ecologice. |

Pachetul privind biodiversitatea: a) Raport intermediar privind punerea în aplicare a planului de acțiune privind biodiversitatea b) Comunicare privind opțiunile strategice în vederea combaterii speciilor alogene invazive | a) Acțiune non-legislativă/ Altele b) Acțiune non-legislativă/ Comunicare | a) Planul de acțiune privind biodiversitatea solicită Comisiei să elaboreze un raport privind punerea sa în aplicare în 2008, luând în considerare rapoartele statelor membre și alte date. Obiectivul este de a oferi o descriere documentată a situației actuale privind progresele înregistrate de planul de acțiune, evidențiind domeniile problematice în lumina angajamentului pentru 2010. b) Această comunicare vizează prezentarea diferitelor opțiuni politice disponibile în vederea reducerii amenințării la care este expus patrimoniul natural al UE ca urmare a pătrunderii în UE a unor specii alogene. Pe baza unui studiu care este în prezent în desfășurare, în 2009-2010 vor fi propuse acțiuni ulterioare împotriva speciilor invazive. Obiectivul este prevenirea și ținerea sub control a pătrunderii speciilor alogene invazive, protejând astfel biodiversitatea. |

Cartea verde referitoare la politica privind calitatea produselor agricole | Acțiune non-legislativă/ Carte verde | Cartea verde va examina idei și opțiuni pentru agricultorii și producătorii care doresc să își orienteze producția către calitate pentru a răspunde mai bine cererii consumatorilor și pentru a conferi producției lor o valoare adăugată. Documentul va solicita contribuții, opinii și propuneri pentru elaborarea măsurilor și a cadrului juridic adecvat în vederea facilitării tranziției către o producție și o comercializare de calitate. Acesta se va baza pe rezultatele conferinței privind certificarea calității produselor alimentare (5-6.2.2007, Bruxelles) și va răspunde cererilor privind o agricultură a UE mai orientată către piață. Cartea verde va invita, de asemenea, părțile interesate să își exprime părerile privind dezvoltarea sistemelor de calitate comunitare existente pentru indicațiile geografice și specialitățile tradiționale. |

Regulamentul Consiliului – Reexaminarea regimului privind zonele defavorizate (delimitarea zonelor desemnate) | Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: articolul 37 din Tratatul CE | Ajutorul în favoarea zonelor defavorizate este acordat în vederea contribuirii prin intermediul exploatării continue a terenurilor agricole la menținerea zonei rurale, precum și la menținerea și promovarea sistemelor agricole durabile. Aceasta este o parte esențială a politicii privind dezvoltarea rurală. Inițiativa va avea drept rezultat îmbunătățirea sistemului de delimitare pentru zonele cu handicap, adaptând în acest fel măsurile la noile circumstanțe. |

Comunicarea privind dezvoltarea durabilă a acvaculturii comunitare | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Comunicarea ar fi bazată pe strategia din 2002 (COM(2002)511 final) și ar menționa faptul că obiectivele sale de creștere nu au fost îndeplinite astfel cum se prevăzuse, în timp ce obiectivele sale privind mediul și sănătatea au fost, în general, mai bine atinse. Obiectivul ar fi, prin urmare, identificarea principalelor constrângeri și provocări care stau în calea creșterii durabile și evaluarea rolului care ar trebui jucat de toți actorii, în special de autoritățile publice care contribuie la stabilirea celui mai transparent și previzibil mediu de afaceri și juridic de care au nevoie antreprenorii pentru a investi și pentru a se dezvolta. (Această inițiativă face parte din planul de acțiune privind politica maritimă integrată) |

Modernizarea și reformarea sistemului de control al politicii comune în domeniul pescuitului în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2847/93 (*) | Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: articolul 37 din Tratatul CE | Principalele obiective sunt consolidarea, armonizarea și simplificarea normelor existente în domeniul controlului pescuitului. Modernizarea procedurilor va facilita o mai bună aplicare și va reduce obligațiile și constrângerile impuse sectorului și administrațiilor publice sporind utilizarea instrumentelor IT în vederea reducerii obligațiilor privind prezentarea de rapoarte. Acesta este o etapă esențială către restaurarea durabilității sectorului pescuitului și este inclusă în planul de acțiune al UE privind reducerea poverii administrative (COM(2007)23). |

Pachetul privind transportul maritim: a) Comunicare privind viitoarea politică a UE privind transportul maritim însoțită de propuneri legislative: b) Revizuirea Regulamentului nr. 1406/2002 de înființare a unei Agenții Europene pentru Siguranță Maritimă c) Propunere legislativă privind un spațiu maritim fără frontiere | a) Propunere non-legislativă/ Comunicare b) Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: c) Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: articolele 71 și 75 din Tratatul CE | a) Această comunicare va lua în considerare dezvoltările înregistrate în urma strategiei privind transportul maritim din 1996. Aceasta va răspunde la toate întrebările privind rolul și contribuția transportului maritim la sistemul economic european în ansamblul său. Toate implicațiile care rezultă din intensificarea procesului de globalizare, dezvoltarea comerțului, constrângerile legate de energie și de schimbările climatice, factorii de securitate, dezvoltarea durabilă, factorul uman, competitivitatea și noile tendințe în materie de logistică vor fi examinate. (Această inițiativă face parte din planul de acțiune privind politica maritimă integrată) b) Legislația maritimă a UE a evoluat considerabil de la crearea EMSA, astfel cum demonstrează cele trei modificări deja adoptate ale regulamentului de bază. Al treilea pachet privind siguranța maritimă propus de Comisie în 2005 va spori în continuare sarcinile EMSA. Următoarele extinderi sunt preconizate: preluarea anumitor activități din memorandumul de înțelegere de la Paris în domeniul controlului statului de port; noi sarcini în domeniul securității, al cercetării și al politicii maritime generale. De asemenea, va fi examinată cooperarea cu țări terțe și aspecte privind guvernanța. c) Pentru a institui o piață internă eficientă pentru transportul maritim pe distanțe scurte, procedurile administrative pentru transportul maritim pe distanțe scurte trebuie simplificate. Aceasta va duce la reducerea congestiei, a efectelor negative asupra mediului și a consumului de energie, precum și la îmbunătățirea siguranței. Punerea în aplicare eficientă a conceptelor privind piața unică în apele de coastă din jurul UE necesită o modificare a cadrului de reglementare și administrativ existent. (Această inițiativă face parte din planul de acțiune privind politica maritimă integrată) |

Pachetul privind transportul aerian: a) Comunicarea „Dezvoltarea cerului unic european” b) Propunere de modificare a regulamentelor privind cerul unic european c) Extindere a competenței Agenției Europene de Siguranță a Aviației la aeroporturi și în sectoarele ATM/ANS d) Lansarea fazei de dezvoltare a SESAR (2008-2013) | a) Acțiune non-legislativă/ Comunicare b) Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: articolul 80 din Tratatul CE c) Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: articolul 80 din Tratatul CE d) Altele | a) Această comunicare va prezenta cele trei inițiative legate de dezvoltarea viitoare a cerului unic european. b) Propunerea legislativă: - va îmbunătăți performanța gestionării traficului aerian - va asigura faptul că infrastructura ATM răspunde exigențelor prevăzute de dezvoltare a traficului - va promova noi tehnologii în conformitate cu obiectivele de la Lisabona - va asigura contribuția gestionării traficului aerian la obiectivele privind durabilitatea c) Propunere legislativă de modificare a Regulamentului 1592/2002 în vederea extinderii normelor comune privind siguranța aviației la serviciile de navigație aeriană, la gestionarea traficului aerian și la aeroporturi pentru a spori siguranța și interoperabilitatea. d) Raportul Comisiei privind progresul fazei de dezvoltare a SESAR care include: - prezentarea planului general ATM în vederea adoptării sale de către Consiliu - prezentarea căilor de tranziție de la faza de dezvoltare către faza de desfășurare a SESAR - prezentarea modalităților de participare a țărilor terțe |

Propunere de directivă privind condițiile de intrare și de ședere a lucrătorilor sezonieri | Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 63 alineatul (3) din Tratatul CE | Propunerea vizează stabilirea unor condiții comune de intrare și de ședere pentru lucrătorii sezonieri din țări terțe. Aceasta face parte dintr-un pachet global de măsuri propuse în cadrul planului de acțiune privind migrația legală din 2005, care a fost dezvoltat ulterior în cadrul comunicării privind migrația circulară și parteneriatele privind migrația din 2007. Obiectivele specifice sunt asigurarea unui statut juridic sigur și a unei protecții consolidate împotriva exploatării categoriei extrem de slabe a lucrătorilor din țările terțe, cum ar fi lucrătorii sezonieri, și dezvoltarea politicii privind migrația circulară. |

Propunere de directivă privind procedurile de reglementare a intrării, sejurului temporar și șederii persoanele transferate în cadrul aceleiași corporații și privind condițiile de intrare și ședere a stagiarilor remunerați | Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 63 din Tratatul CE | În ceea ce privește persoanele transferate în cadrul aceleași corporații, acest regim va stabili proceduri comune pentru a reglementa intrarea, sejurul temporar și șederea în UE a persoanelor transferate în cadrul aceleași corporații, în domeniile care nu sunt acoperite de negocierile GATS. Prin urmare, aceste proceduri nu vor aduce atingere angajamentelor internaționale la care au subscris CE sau CE și statele sale membre. În ceea ce privește stagiarii remunerați, principalele sale obiective se referă la dezvoltarea politicii privind migrația circulară, de asemenea în vederea sprijinirii politicii de dezvoltare a UE: faptul de a le permite resortisanților din țări terțe să dobândească competențe și cunoștințe datorită unei perioade de formare în Europa poate reprezenta o modalitate de a încuraja circulația creierelor, benefică atât pentru țara de origine cât și pentru țara de destinație. |

Comunicare privind următoarea strategie multianuală de stabilire a unui spațiu de libertate, securitate și justiție | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Obiectivul principal al acestei inițiative este definirea, pe un anumit număr de ani, a priorităților și obiectivelor pentru dezvoltarea viitoare a UE ca spațiu de libertate, securitate și justiție și determinarea mijloacelor și inițiativelor pentru o îndeplinire optimă a acestora. |

Cartea verde privind migrația și educația | Acțiune non-legislativă/ Carte verde | Cartea verde va sublinia rolul central al educației în politicile de integrare, va sensibiliza cu privire la problemele cu care se confruntă elevii migranți și va analiza posibilele soluții și bunele practici. De asemenea, se va referi la modalitățile prin care programele și fondurile comunitare pot sprijini elaborarea acestei strategii. |

Comunicarea Comisiei privind „Un angajament reînnoit în favoarea justiției sociale în Europa: aprofundarea metodei deschise de coordonare în materie de protecție socială și de incluziune socială” | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Ca urmare a inegalității de șanse, nu toți cetățenii UE își pot dezvolta pe deplin propriul potențial. Procesul existent poate fi îmbunătățit în continuare în vederea susținerii eforturilor statelor membre de a eradica sărăcia, de a promova incluziunea socială și de a moderniza protecția socială. Ar trebui consolidate coordonarea politicilor și învățarea reciprocă. „Aprofundarea metodei deschise de coordonare” înseamnă a ajuta statele membre să identifice mai clar provocările legate de incluziunea socială și deficiențele din sistemele lor de protecție socială, precum și politicile cele mai adecvate pentru abordarea acestora prin intermediul unei monitorizări și al unor criterii de referință mai riguroase și a unei concentrări mai clare asupra politicilor și mecanismelor de punere în aplicare a acestora. |

Comunicare privind anticiparea și gestionarea schimbării | Acțiune non-legislativă/ consultare | Comunicarea va prezenta imagine politică de ansamblu a inițiativelor întreprinse de la adoptarea Comunicării privind restructurarea și ocuparea forței de muncă (COM(2005)120). Comunicarea va lansa un partenerial european pentru adaptarea la schimbare, subliniind rolul și responsabilitățile principalilor actori în gestionarea schimbării (Comisia, statele membre, regiunile, sectoarele, întreprinderile, lucrătorii și partenerii sociali). Comunicarea va lansa cea de-a doua fază a consultării partenerilor sociali europeni privind anticiparea restructurărilor întreprinderilor. |

Propunere de revizuire a Directivei 94/45/CE a Consiliului din 22 septembrie 1994 (comitetele europene de întreprindere) | Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 137 alineatul (2) litera (b) din Tratatul CE | Legislația UE trebuie modificată pentru a o face mai coerentă și eficientă în scopul consolidării rolului comitetelor europene de întreprindere, în special în ceea ce privește anticiparea și măsurile adiacente restructurării. |

Propunere de directivă de punere în aplicare a principiului tratamentului egal în afara domeniului ocupării forței de muncă | Propunere legislativă/DirectivăTemei juridic: articolul 13 din Tratatul CE | Articolul 13 oferă temeiul juridic pentru inițierea de către UE a acțiunilor adecvate în vederea combaterii discriminării bazate pe sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, dar principiul non-discriminării devine operațional doar atunci când este inclus într-o directivă sau într-un alt instrument elaborat în temeiul articolului 13 din Tratatul CE. Trei directive au fost deja adoptate pe baza acestui temei juridic, însă nu sunt aplicabile împotriva discriminării în afara domeniului ocupării forței de muncă, doar pentru rasă sau origine etnică și sex. Deși unele state membre pot depăși domeniul de aplicare al directivelor actuale și pot oferi același nivel de protecție pentru toate criteriile de discriminare, este necesar să se asigure o anumită coerență în toată Europa în acest domeniu. Doar o directivă europeană poate oferi un astfel de cadru coerent. Lipsa de protecție uniformă poate afecta alegerile persoanelor de a lucra sau de a studia într-un alt stat membru sau de a călători în acel stat și a beneficia de serviciile acestuia. Consultarea Grupului de consultare a întreprinderilor europene arată că multe întreprinderi consideră importantă diferența dintre statele membre ale UE privind nivelurile de protecție împotriva discriminării privind accesul la bunuri, servicii și cazare pe criterii de vârstă, handicap, religie sau orientare sexuală (63%) și 26% consideră că diferența privind nivelurile de protecție le-ar afecta capacitatea de a desfășura activități într-un alt stat membru. Baza unei noi inițiative este reprezentată de faptul că nivelul de protecție împotriva discriminării pe criterii de religie și convingeri, vârstă, handicap și orientare sexuală este mai scăzut decât cel recunoscut în cazul discriminării pe criterii de rasă. |

Propunere de directivă de modificare a Directivei 92/85/CEE din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează | Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 137 din Tratatul CE | Directiva 92/85/CEE prevede măsuri vizând îmbunătățirea sănătății și securității la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează, inclusiv un concediu de maternitate neîntrerupt de minimum 14 săptămâni. Obiectivul este obținerea unei mai mari reconcilieri între viața profesională, cea privată și cea de familie prin îmbunătățirea dispozițiilor existente referitoare la protecția maternității. |

Cartea verde privind personalul medical în Europa | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Obiectivul acestei propuneri este lansarea unui proces de reflecție la nivel înalt privind aspectele legate de mobilitatea personalului medical. Toate propunerile viitoare ale Comisiei vor urma doar ulterior și se vor baza pe rezultatul procesului de reflecție. |

Comunicarea Comisiei privind o acțiune europeană în domeniul bolilor rare | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Comunicarea Comisiei privind o acțiune europeană în domeniul bolilor rare (inclusiv maladiile genetice) are drept obiectiv îmbunătățirea șanselor pacienților de a beneficia de îngrijirea și de informațiile adecvate privind bolile rare și de a schimba situația actuală de incertitudine și invizibilitate a persoanelor care suferă de o boală rară. Personalul medical și autoritățile din domeniul sănătății publice dispun de cunoștințe insuficiente referitoare la majoritatea bolilor rare. Această lipsă de cunoștințe stă la baza erorilor de diagnostic – o mare sursă de suferință pentru pacienți și familiile acestora – și la oferirea cu întârziere a îngrijirilor medicale, ceea ce poate avea câteodată efecte nefaste. Comunicarea va contribui la rândul său la realizarea obiectivelor generale – o îmbunătățire a rezultatelor medicale și, prin urmare, o creștere a numărului anilor de viață în condiții bune de sănătate, un indicator esențial al Strategiei de la Lisabona. |

Directiva privind calitatea și siguranța donării și transplantului de organe însoțită de un plan de acțiune pentru o cooperare mai strânsă între statele membre în ceea ce privește donarea și transplantul de organe | Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 152 din Tratatul CE Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Directiva va include principiile necesare pentru stabilirea unui cadru de bază privind calitatea și siguranța pentru folosirea în scopuri terapeutice a organelor umane, cum ar fi: instituirea unei autorități naționale responsabile pentru punerea în aplicare a cerințelor directivei, o serie comună de standarde de calitate și siguranță pentru păstrarea și transportul organelor și asigurarea trasabilității și notificarea cu privire la efectele secundare grave. Planul de acțiune va stabili o cooperare strânsă între statele membre pentru a contribui la maximizarea donării de organe și la garantarea unui acces egal la transplanturi. De asemenea, planul va identifica obiectivele comune pentru care s-a stabilit necesitatea unui răspuns la nivel comunitar, va descrie acțiunile, indicatorii cantitativi și calitativi conveniți și criteriile de referință și va stabili prezentarea de rapoarte periodice. |

Comunicare privind protecția infrastructurilor critice de comunicații și informații | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Obiectivul este dezvoltarea politicii UE privind protecția infrastructurilor critice de informații, în cadrul mai larg și evolutiv al programului european pentru protecția infrastructurilor critice (EPCIP). Obiectivul ar fi asigurarea existenței unor niveluri adecvate și coerente de protecție și flexibilitate a infrastructurilor critice de informații pentru a garanta continuitatea serviciilor. |

Comunicarea privind telemedicina și tehnologiile inovatoare pentru gestionarea bolilor cronice | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Această comunicare va avea următoarele obiective: evaluarea, împreună cu principalele părți interesate, a situației telemedicinei în statele membre, din punct de vedere tehnologic, juridic și normativ; identificarea obstacolelor și a oportunităților; propunerea unei serii de acțiuni în vederea facilitării utilizării tehnologiilor inovatoare, precum și a dezvoltării unui context juridic pentru instrumentele telemedicinei la nivel european. Vor fi elaborate proiecte-pilot, în special în contextul Programului pentru competitivitate și inovare (PCI); propunerea unor mecanisme adecvate de evaluare și acreditare a tehnologiilor pentru a evita fragmentarea pieței și pentru a îmbunătăți transparența și siguranța pacienților. |

Program de protecție a copiilor care utilizează internetul și noile mijloace media (2009-2013) | Propunere legislativă/Decizie Temei juridic: articolul 153 din Tratatul CE | Acest nou program se bazează pe rezultatele obținute în cadrul programului Safer Internet plus. Obiectivul său va fi promovarea unei utilizări mai sigure a internetului și a noilor tehnologii online, în special pentru copii, și lupta împotriva conținutului ilegal și a conținutului nedorit de către utilizatorul final, în cadrul unei strategii coerente a Uniunii Europene. |

Comunicare de revizuire a funcționării regulamentului privind roamingul | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Până la 30 decembrie 2008, Comisia va revizui aplicarea regulamentului privind roamingul și va înainta un raport Parlamentului European și Consiliului. Comisia va evalua, în special, dacă obiectivele acestui regulament au fost îndeplinite. În raportul său, Comisia va examina evoluția tarifelor en gros și cu amănuntul pentru furnizarea către clienții serviciului de roaming a serviciilor de comunicații de voce și date, inclusiv SMS și MMS, și, după caz, va include recomandări privind necesitatea reglementării acestor servicii. În raportul său, Comisia va evalua dacă, ținând seama de evoluția pieței și luând în considerare atât concurența, cât și protecția consumatorilor, este necesar să se extindă validitatea acestui regulament dincolo de perioada stabilită la articolul 13 sau dacă este necesară modificarea acestuia, ținând seama de evoluția tarifelor pentru serviciile mobile de comunicații de voce și date la nivel național și de efectele acestui regulament asupra situației concurențiale a operatorilor mai mici, independenți sau care și-au început recent activitatea. |

Propunere legislativă privind consolidarea Eurojust | Propunere legislativă/Decizie Temei juridic: articolul 31 alineatul (2) și articolul 34 alineatul (2) litera (c) din Tratatul UE | Eurojust joacă un rol important în coordonarea și cooperarea dintre autoritățile naționale ale statelor membre în lupta împotriva crimei organizate transnaționale. În prezent, competențele statelor membre ale Eurojust sunt limitate și se concentrează asupra coordonării anchetelor și urmăririlor penale. Pentru a îmbunătăți lupta împotriva crimei organizate transnaționale, ar trebui sporite competențele Eurojust și ar trebui restructurate relațiile dintre Eurojust și rețeaua judiciară europeană. În acest caz, Eurojust va fi în măsură să contribuie în mod mai substanțial la lupta împotriva crimei organizate transnaționale. |

Comunicare privind „E-Justice” | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Comunicarea vizează definirea unei strategii globale a Comisiei privind e-Justice, care este legată într-o mare măsură de instrumente comunitare actuale și viitoare, cum ar fi cazierele judiciare și un ordin de plată electronic la nivelul UE. De asemenea, este important să se ia poziție cu privire la planurile referitoare la interconexiunea portalurilor la nivelul UE. |

Instrument legislativ în domeniul succesiunilor și testamentelor | Propunere legislativă/Regulament Temei juridic: articolul 67 din Tratatul CE | Obiectivul este facilitarea vieții cetățenilor europeni prin stabilirea unui cadru juridic coerent privind soluționarea litigiilor juridice în domeniul succesiunilor, a aspectelor legate de competența judiciară, recunoașterea reciprocă și execuția deciziilor, documente și acte extrajudiciare necesare pentru soluționarea extrajudiciară în domeniul succesiunilor (testamente, acte, acte administrative). De asemenea, sunt prevăzute un certificat european de succesiune și un mecanism permițând să se stabilească cu precizie dacă un rezident al UE a lăsat un testament. |

Comunicare privind radicalizarea violentă | Acțiune non-legislativă/ Comunicare | Obiectivul strategic este dezvoltarea de inițiative în domeniul luptei împotriva radicalizării violente pe baza unor studii, a unui chestionar și a unei ample conferințe. Studiile se bazează pe cercetare la fața locului și pe colectarea de noi date empirice și adoptă abordări comparative și interdisciplinare. |

Propunere de directivă-cadru privind drepturile contractuale ale consumatorilor (*) | Propunere legislativă/Directivă Temei juridic: articolul 95 din Tratatul CE | Obiectivul general al revizuirii acquis-ului este simplificarea și îmbunătățirea coerenței cadrului de reglementare referitor la consumatori, îmbunătățind astfel certitudinea juridică atât pentru consumatori, cât și pentru întreprinderi. Instrumentul juridic va fi o combinație de codificare și abrogare de părți din directive existente și o promulgare de noi