RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 18.1.2011 
SEC(2011) 68 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
  
Document de înso țire pentru 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
 
„Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului” 
SEC(2011) 67 final 
SEC(2011) 66 final 
COM(2011) 12 final 
 
RO 2   RO Prezenta evaluare a impactului înso țește comunicarea Comisiei intitulat ă „Dezvoltarea 
dimensiunii europene a sportului”. Un rezu mat al aspectelor principale ale evalu ării 
impactului este prezentat în cele ce urmeaz ă. 
Context 
Articolul 165 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene (TFUE) confer ă UE o nou ă 
competen ță de a întreprinde ac țiuni de sprijinire, coor donare sau completare a ac țiunii statelor 
membre în domeniul sportului. Tratatul solicit ă UE să contribuie la promovarea aspectelor 
legate de sport și prevede ac țiuni UE destinate s ă urmărească dezvoltarea dimensiunii 
europene a sportului.  
Articolul 165 din TFUE con ține de asemenea o referire la „ac țiuni de încurajare în domeniul 
sportului”, pe baza c ăreia Comisia ar fi putut preco niza propunerea unui nou program de 
cheltuieli în cadrul perspectivelor financiare curente, de exemplu un program limitat de sport 
al UE cu o durat ă de doi ani. Comisia este con știentă de faptul c ă părțile interesate au a șteptări 
de la UE în ceea ce prive ște un sprijin financiar conform mandatului din tratat. Cu toate 
acestea, o analiz ă a situației curente a dus la concluzia c ă există importante constrângeri 
bugetare și materiale care pledeaz ă împotriva unei astfel de propuneri în acest stadiu. În 
primul rând, marja restant ă a capitolului corespondent din bugetul UE este foarte limitat ă. Din 
acest motiv, nu a fost posibil s ă se propun ă un volum financiar care s ă permită lansarea unui 
prim program al UE pentru sport având poten țialul de a- și atinge obiectivele. În al doilea rând, 
acțiunile preg ătitoare 2009 și 2010 în curs în domeniul sportului nu au fost înc ă supuse unei 
evaluări independente care s ă justifice valoarea ad ăugată a unui program UE. O evaluare a 
impactului referitoare la un program viitor al UE pentru sport (cu începere din 2014), fondat ă 
pe evaluarea ac țiunilor preg ătitoare corespondente în materie de  sport, nu va putea fi realizat ă 
decât în 2011. Aceste considerente au condus DG Educa ție și Cultură să reconsidere planul 
său inițial pentru o ini țiativă 2010 care s ă combine o propunere de ac țiune cu un program de 
cheltuieli. 
Prezenta evaluare a imp actului este realizat ă prin urmare numai în vederea unei ini țiative de 
politici (comunicare) care s ă pună în aplicare dispozi țiile Tratatului de la Lisabona în 
domeniul sportului. Ea se bazeaz ă pe noile dispozi ții ale tratatului și pe multitudinea de 
informații adunate în ultimii ani, în special din experien ța câștigată în contextul aplic ării 
Cărții albe din 2007 privind sportul și prin intermediul unui vast proces de consultare 
desfășurat în 2010. 
Definirea problemei 
Ca un prim pas, evaluarea impactului examineaz ă necesitatea unei ac țiuni UE prin 
identificarea principalelor probleme generale și specifice cu care se confrunt ă sportul la 
nivelul UE. Datele disponibile indic ă faptul că este posibil ă consolidarea valorilor și efectelor 
pozitive ale sportului, c ă există amenințări care pun în pericol poten țialul sectorului de a 
contribui la societate și la economie și că dezvoltarea sectorului  sportiv se confrunt ă cu 
dificultăți specifice. 
Cu toate acestea, nu exist ă până în prezent nicio strategie în materie de sport la nivelul UE 
care ar mobiliza Comisia și statele membre pe baza unei liste de priorit ăți comune și care ar 
permite remedierea dificult ăților într-o manier ă globală. Potențialul deplin al sectorului de a 
RO 3   RO contribui la obiectivele strategi ce ale UE în domeniul social și economic r ămâne în continuare 
neexploatat. 
S-a efectuat identificarea problemelor și dificultăților specifice ținând cont de mandatul 
Tratatului și de necesitatea de a r ăspunde în mod exclusiv pr oblemelor care prezint ă un interes 
la nivelul UE (subsidiaritate). Problemele și dificultățile identificate sunt urm ătoarele: 
– Dificultăți legate de func ția de men ținere a sănătății, socială și educativ ă a sportului: 
• Probleme de s ănătate cauzate de lipsa activit ății fizice; 
• Excluziunea social ă a grupurilor dezavantajate și potențialul neexploatat al sportului; 
• Sisteme neadaptate pentru a combina sportul și educația; 
– Dificultăți legate de durabilitatea structurilor sportive: 
• Sprijin insuficient al activit ăților de voluntariat; 
• Dificultățile actuale și viitoare pentru finan țarea sportului de manier ă durabilă, inclusiv 
având în vedere evolu țiile în reglementare din statele membre în sectorul jocurilor de 
noroc; 
• Protejarea insuficient ă a drepturilor de proprietate intelectual ă; 
– Dopajul ca amenin țare la integritatea fizic ă și morală a sportivilor; 
– Discriminarea în sport bazat ă pe naționalitate; 
– Potențialul neutilizat de îmbun ătățire a dialogului în materie de sport la nivel european; 
– Percepția unei lipse a clarit ății juridice în ceea ce prive ște aplicarea legisla ției UE în 
domeniul sportului; 
– Informații insuficiente privind sportul pentru UE-27. 
Obiective 
În al doilea rând, evaluare a impactului identific ă obiectivele ini țiativei preconizate. În 
ansamblu, aceast ă inițiativă ar trebui s ă contribuie la obiectivele globale ale UE fixate în 
strategia Europa 2020 în ceea ce prive ște creșterea durabil ă, combaterea șomajului, 
consolidarea incluziunii sociale și promovarea unei Europe a cet ățenilor. 
Pe plan strategic , inițiativa planificat ă ar trebui s ă vizeze asigurarea  unui cadru pentru 
realizarea activit ăților la nivel european în dome niul sportului pentru Comisie și statele 
membre, care ar trebui s ă prevadă acțiuni de realizat pe baza articolului 165 din TFUE. 
Având în vedere dificult ățile specifice identificate, evaluarea impactului detaliaz ă obiectivele 
specifice  pe care ini țiativa planificat ă ar trebui s ă le atingă: 
– Să promoveze func țiile de men ținere a sănătății, socială și educativ ă a sportului; 
– Să sprijine structurile sportive bazate pe activit ățile de voluntariat: 
RO 4   RO – Să protejeze integritatea fizic ă și morală a sportivilor; 
– Să încurajeze corectitudinea și deschiderea în cadrul competi țiilor sportive; 
– Să amelioreze dialogul și cooperarea cu p ărțile interesate din sport; 
– Să amelioreze în țelegerea aplic ării dreptului UE la sport; 
– Să încurajeze colectarea de date co ncrete privind sportul în UE-27. 
Evaluarea impactului examineaz ă, de asemenea, în acest capitol, dac ă acțiunea UE este 
justificată conform principiului subsidiarit ății și descrie valoarea ad ăugată a inițiativei UE 
planificate. 
Conform mandatului tratatului și având în vedere competen țele depline ale statelor membre în 
domeniul sportului, ini țiativa UE nu va înlocui ac țiunile statelor memb re ci va propune m ăsuri 
suplimentare cu respectarea deplin ă a principiului subsidiarit ății și în domeniile în care 
experiența a demonstrat c ă progresele înregistrate pentru dep ășirea dificult ăților întâlnite nu 
pot fi realizate într-o manier ă suficient ă de statele membre în cadrul sistemelor lor 
constituționale na ționale. Ini țiativa planificat ă nu va merge dincolo de ceea ce este necesar 
pentru a atinge obiectivele definite, ci va ține cont de principiul propor ționalității și de 
mandatul tratatului, care exclude o armonizare și nu prevede decât instrumente necoercitive 
pentru acțiunea la nivel european. Ini țiativa planificat ă la nivelul UE va fi pus ă în aplicare pe 
baza structurilor na ționale și europene existente.  
În ceea ce prive ște justificarea valorii ad ăugate europene, UE va ac ționa ca un catalizator în 
scopul de a spori impactul ac țiunilor na ționale desf ășurate în interesul sportului. Ini țiativa la 
nivel european va permite conceperea de activit ăți care instituie leg ături între diferite 
organizații și actori din interiorul și din afara sportului, incl usiv în special autorit ăți publice la 
nivel european, na țional, regional și local, organiza ții sportive, organiza ții care au leg ătură cu 
sportul și instituții de învățământ. Acțiunile vor contribui la un schimb de cuno ștințe și bune 
practici în diferite domenii asociate sportului și activității fizice (de exemplu s ănătate, 
educație, incluziune social ă). UE poate oferi deci p ărților interesate posibilit ăți de cooperare 
care nu ar fi putut exista f ără acțiunea UE.  
Opțiuni de politic ă 
În al treilea rând, evaluarea impactului identific ă trei opțiuni strategice care reprezint ă 
mijloace posibile de a atinge obiectivele identificate: 
• Opțiunea A : Cooperare bazat ă pe cartea alb ă privind sportul, din 2007 (scenariul de 
bază); 
• Opțiunea B : Definirea unui cadru de cooperare strategic ă pe termen mediu baza pe o 
agendă a UE în domeniul sportului (cadru + list ă de acțiuni noi); 
• Opțiunea C : Definirea unui cadru de ac țiune strategic ă pe termen lung bazat pe 
crearea unei metode deschide de coordonare în domeniul sportului (cadru pe termen lung + 
MDC). 
RO 5   RO Evaluarea impactului 
În următorul capitol, fiecare din cele trei op țiuni de politic ă este evaluat ă în raport cu:  
(1) efectele sale economice, sociale și de mediu scontate; probabilitatea și amploarea 
efectelor celor mai importante sunt, de asemenea, evaluate; 
(2) eficiența, care consider ă relația dintre mijloacele de punere în aplicare și efectele 
dorite, precum și capacitatea Comisiei de a le realiza; 
(3) eficacitatea sa, și anume probabilitatea de a at inge obiectivele spre care ini țiative tinde 
să le atingă; 
(4) coerența sa cu obiectivele gl obale ale politicii UE. 
a) Toate aceste op țiuni au în comun beneficiile sociale , și într-o mai mic ă măsură, economice  
pe care le-am putea în general a ștepta de la m ăsuri luate la nivel euro pean pentru a promova 
funcțiile sociale ale sportului prin ac țiuni în domenii fundamentale, cum ar fi activitatea fizic ă 
care întărește sănătatea, incluziunea social ă, educația și formarea și activitatea voluntar ă 
(sub forma unei amelior ări a sănătății, a incluziunii sociale și a capacit ății de inser ție 
profesional ă). Metodele strategice și coordonate oferite de op țiunile B și C și în special o 
MDC (op țiunea C) ar trebui s ă permită întărirea acestor aspecte pozitive. Continuarea 
eforturilor politice de co mbatere a dopajului cu p ărțile interesate la nivel na țional, european și 
internațional ar trebui s ă aibă, de asemenea, un efect pozitiv indirect, îmbun ătățind imaginea 
sportului în societate și credibilitatea competi țiilor sportive. 
Noi acțiuni care vizeaz ă o coordonare în alte domenii, cu m ar fi sprijinirea structurilor 
sportive (ac țiuni destinate s ă garanteze o finanțare durabil ă a sportului de mas ă, de exemplu) 
pot prezenta un beneficiu economic sub forma de structuri sportive mai stabile și mai bine 
adaptate pe pie țe din ce în ce mai competitive, ceea ce la rândul lui, poate ameliora calitatea 
serviciilor propuse și de aici, s ă contribuie la asigurarea accesului cet ățenilor la structurile 
sportive locale. Desf ășurarea de mijloace politice pentru a combate discriminarea în sport (de 
exemplu, ac țiuni în domeniul liberei circula ții a sportivilor ) poate avea un impact pozitiv 
asupra func ționării pieței interne și contribui, de asemenea, la evitarea discrimin ării 
cetățenilor europeni. Ac țiunile politice care vizeaz ă o mai mare claritate juridic ă privind 
reglement ările sportive printr-o mai bun ă înțelegere cu privire la aplicarea dreptului UE la 
sport datorit ă orientărilor specifice la nivel european ar trebui s ă aibă un impact pozitiv asupra 
funcționării pieței interne, în m ăsura în care acestea pot aj uta sectorul sportului s ă-și 
dezvoltate activit ățile într-un cadru juridic s ănătos. Ele pot contribui, de  asemenea, la evitarea 
tensiunilor între diferi ții actori, sau conflictele juridice. Ajutorul acordat amelior ării 
structurilor de dialog și cooperare în UE  poate avea drept consecin ță o mai bun ă cooperare 
cu părțile interesate precum și procese participative și transparente. Experien ța din alte 
sectoare, de exemplu educa ție, cultură, tineret, arat ă că un sprijin politic pentru constituirea 
unei baze de date pentru UE-27  poate permite elaborarea mai clar ă de politici na ționale și 
europene, pe baza unei logici economice s ănătoase, privind, de exemplu, deciziile de 
cheltuieli publi ce sau de investi ții. Accesul la informa ții de calitate suficient ă poate prezenta, 
de asemenea, avantaje și pentru al ți actori, precum organiza țiile sportive, care trebuie s ă 
asigure o gestiune economic ă riguroasă a activităților lor.  
În ceea ce prive ște impactul asupra mediului , raportul recunoa ște că sportul, și în special, 
marile evenimente sportive, pot, într-o anumit ă măsură, să afecteze în mod negativ mediul. 
Toate opțiunile pot contribui, într-o m ăsură diferită, la promovarea unor abord ări ecologice.  
RO 6   RO Fiecare dintre op țiuni este apoi evaluat ă în funcție de probabilitatea de a produce efectele 
pozitive dorite cele mai importante și de amploarea acestora. Efectele cele mai importante  
sunt de trei tipuri: îmbunătățirea sănătății publice, incluziunea social ă a grupurilor 
dezavantajate și contribu ția la capacitatea de inser ție profesional ă și la crearea de noi locuri 
de muncă. Probabilitatea și amploarea sunt, în general, mai importante pentru op țiunile B și C 
decât pentru op țiunea A, dat fiind cadrul politic strategic și noile ac țiuni prevăzute de aceste 
opțiuni în raport cu scenariul de baz ă. 
b) Eficien ța opțiunii A a fost evaluat ă ca fiind foarte redus ă, în ciuda evalu ării pozitive a 
implicațiilor pe planul resurselor umane și în ciuda faptului c ă Comisia ar avea capacitatea 
sistemică de a o realiza. Aceast ă evaluare se explic ă prin marea probabilitate ca aceast ă 
opțiune să nu permit ă atingerea efectelor dorite și prin faptul c ă o simplă continuare a 
activităților în curs pare dificil de justificat în lumina noului manda t al tratatului care solicit ă 
în mod explicit ac țiunea UE în domeniul sportului. În contrast cu op țiunea A, op țiunea C 
solicită mijloace relativ important e în resurse umane, iar șansele sale de a atinge efectele 
dorite sunt ridicate și foarte ridicate. Trebuie presupus deci c ă eficiența opțiunii C este 
superioară opțiunii aferente scenariului de baz ă. În ceea ce prive ște capacitatea de realizare, 
nu s-a lansat pân ă acum nicio MDC într-un nou domeniu de ac țiune orizontal ă precum 
sportul. În plus, la acest stadiu precoce al cooper ării oficiale în materie de sport la nivelul UE, 
este încă prea devreme pentru a se putea atinge un consens privind o MDC. Prin urmare, 
capacitatea de realizare a op țiunii C este evaluat ă a fi negativ ă în compara ție cu scenariul de 
bază. Evaluarea eficien ței opțiunii B atinge un rezultat mai echilibrat în ceea ce prive ște 
relația între efecte (pro babilitate ridicat ă de a atinge efectele dorite) și mijloacele desf ășurate 
(fără nevoi de resurse umane suplimentare).  În plus, capacitatea de realizare a op țiunii B este 
considerat ă net superioar ă celei aferente scenariului de baz ă, având în vedere faptul c ă 
guvernele și părțile interesate s-au declar at favorabile acestei abord ări. Între toate op țiunile, 
opțiunea B este deci op țiunea a cărei eficien ță generală este considerat ă a fi cea mai ridicat ă. 
c) În ceea ce prive ște eficacitatea , fiecare op țiune este evaluat ă cu privire la obiectivul 
strategic (noua strategie de cooperare în  domeniul sportului la nivel european) și cele șapte 
obiective specifice pe care ini țiativa vizeaz ă să le ating ă. Opțiunea A nu îndepline ște 
obiectivul strategic și nu contribuie decât într-o mic ă măsură la obiectivele specifice. 
Opțiunile B și C pot atinge obiectivul strategic datorit ă creării unui cadru UE pe ntru sport. În 
ceea ce prive ște realizarea obiectivelor legate de domeniile esen țiale în care MDC are cele 
mai multe șanse de a fi pus ă în aplicare, eficacitatea op țiunii C este considerat ă a fi superioar ă 
opțiunii B. În mod similar, dac ă se consider ă acțiunile precise prev ăzute în agenda UE de 
priorități în domenii care vizeaz ă obiective legate de corectitudinea și deschiderea în 
competiții, dialogul și cooperarea în sport și privind o mai mare clarita te în aplicarea dreptului 
UE la sport, op țiunea B trebuie s ă fie clasat ă mai sus decât op țiunea C. În final, op țiunea C are 
puțin mai multe șanse de a atinge obiectivele decât op țiunea B.  
d) Coeren ța opțiunilor este evaluat ă din punctul de vedere al obiect ivelor globale ale strategiei 
Europa 2020, strategia pentru s ănătate a UE și funcționarea pie ței interne. Dat ă fiind lipsa 
unor acțiuni noi, op țiunea A nu este considerat ă a fi adaptat ă la obiectivele globale. Op țiunile 
B și C contribuie în egal ă măsură la creștere și ocuparea for ței de munc ă, sănătatea public ă și 
piața internă. Se presupune c ă o politic ă pe termen lung care prevede o MDC constituie o 
abordare u șor mai adaptat ă pentru a atinge obiectivele generale ale UE, în special cele legate 
de strategia Europa 2020 (ajutând sectorul sportului s ă-și exploateze pe deplin poten țialul în 
materie de cre ștere și locuri de munc ă). Opțiunea C este astfel considerat ă puțin mai coerent ă 
decât opțiunea B. 
RO 7   RO Compararea op țiunilor/alegerea op țiunii preferate 
Următorul capitol al raportului con ține o sintez ă a compar ării opțiunilor în lumina celor patru 
criterii fondate pe evalua rea impactului, eficien ță, eficacitate și coerență. 
• Beneficiile economice și sociale  ale opțiunilor B și C ar trebui s ă fie similare, în timp ce 
noua agend ă a UE prev ăzută de opțiunea B pare în special pr opice pentru concretizarea 
acestor beneficii. Se poate preconiza c ă nivelul de impact este u șor superior în cazul 
opțiunii C, care ar rezulta într-o MDC în anumite domenii esen țiale ale cooper ării europene 
în materie de sport (activitatea fizic ă care întărește sănătatea, de exemplu). 
• Din punct de vedere al eficien ței, opțiunea A trebuie s ă fie obțină un punctaj foarte sc ăzut. 
În ciuda unui nivel mult mai ridicat de mijloace necesare, op țiunea C ar trebui s ă fie mai 
eficientă decât scenariul de baz ă, dar mai dificil de realizat. Op țiunea B este mai eficient ă 
decât scenariul de baz ă și mai eficient ă decât opțiunea C. În plus, capacitatea Comisiei de a 
realiza efectele dorite atinge cel mai mare punctaj în cazul op țiunii B. 
• În ceea ce prive ște eficacitatea , atingerea obiectivelor  nu poate fi garantat ă în cazul op țiunii 
A, în timp ce op țiunile B și C ating ambele obiectivul strategic și obiectivele specifice. 
Opțiunea C ar trebui s ă producă efecte ușor superioare. 
• În ceea ce prive ște criteriul coeren ței, opțiunea A nu este propice realiz ării obiectivelor 
socio-economice globale ale UE, în timp ce op țiunile B și C pot să contribuie la acestea 
într-o măsură apreciabil ă. Opțiunea C, care prevede o MDC, este considerat ă a fi 
instrumentul cel mai potrivit. 
Evaluarea impactului concluzioneaz ă că opțiunea B constituie mijlocul cel mai adecvat pentru 
a răspunde dificult ăților cu care se confrunt ă sportul în UE și pentru a pune în aplicare 
dispozițiile în materie de sport al e articolului 165 din TFUE. Op țiunea B reprezint ă cea mai 
echilibrat ă opțiune și cea care ar trebui s ă producă cele mai multe beneficii nete în acest stadiu 
al dezvolt ării dimensiunii europene a sportului. 
Pe baza acestor considera ții, Comisia va propune o comunicare care define ște un cadru 
strategic de cooperare în domeniul spor tului la nivelul UE, inclusiv o nou ă agendă a UE 
pentru sport . Pentru a completa cadrul de cooperare , comunicarea ar trebui, de asemenea, s ă 
anunțe o evaluare a impactului pentru un eventual  program al UE pentru sport începând cu 
2014. 
Monitorizare și evaluare 
În sfârșit, evaluarea impactului prezint ă o privire de ansamblu a etapelor prev ăzute privind 
monitorizarea și evaluarea, în special pr in enumerarea unei prime ser ii de indicatori-cheie ai 
progreselor realizate în concre tizarea obiectivelor generale și specifice urm ărite de ini țiativa 
propusă (opțiunea B). Cadrul de coopera re al UE în materie de sport care va fi propus va 
prevedea o evaluare în 2015, care ar trebui s ă dea ocazia examin ării posibilei introduceri a 
unei MDC pentru anumite aspecte ale cooper ării în domeniul sportu lui la nivel european.