Având în vedere competențele economice și de reglementare ale UE, acțiunile comune, coordonarea și investițiile au potențialul enorm de a oferi industriei europene un avantaj competitiv și de a stimula piața internă. În plus, acțiunea UE poate facilita adoptarea de standarde ale UE pentru o IA de încredere la nivel mondial și poate asigura faptul că dezvoltarea, adoptarea și diseminarea IA este sustenabilă și se bazează pe valorile, principiile și drepturile protejate în UE, în beneficiul tuturor persoanelor și al mediului nostru.

În cazul specific al sistemelor de identificare biometrică la distanță (de exemplu, instrumentele de recunoaștere facială pentru verificarea trecătorilor în spațiile publice), propunerea de regulament stabilește o abordare mai strictă. Utilizarea în timp real în scopul asigurării respectării legii ar fi, în principiu, interzisă în spațiile accesibile publicului, cu excepția cazului în care acest lucru este permis în mod excepțional prin lege. Orice autorizație face obiectul unor garanții specifice. În plus, toate sistemele de IA destinate utilizării pentru identificarea biometrică la distanță a persoanelor fizice trebuie să facă obiectul unei proceduri de evaluare ex ante a conformității de către un organism notificat pentru a se verifica conformitatea cu cerințele privind sistemele de IA cu grad ridicat de risc și vor face obiectul unor cerințe mai stricte privind înregistrarea și supravegherea umană.

Pachetul publicat astăzi este rezultatul unei perioade intense, care a durat 3 ani, de elaborare a politicilor privind IA la nivel european. În urma publicării de către Comisia Europeană a Strategiei europene privind IA în aprilie 2018 și în urma unei ample consultări a părților interesate, Grupul de experți la nivel înalt privind inteligența artificială (HLEG) a elaborat orientări pentru o inteligență artificială de încredere în aprilie 2019 și o listă de evaluare pentru o IA de încredere (Assessment List for Trustworthy AI - ALTAI) în iulie 2020. În plus, a fost creată Alianța pentru IA cu scopul de a oferi o platformă pentru aproximativ 4 000 de părți interesate în vederea organizării unor dezbateri privind implicațiile tehnologice și societale ale IA, care să culmineze cu o adunare anuală privind IA. În paralel, primul plan coordonat privind IA , publicat în decembrie 2018, reprezintă un angajament comun cu statele membre pentru a încuraja dezvoltarea și utilizarea IA în Europa și a coordona eforturile europene și naționale privind IA.

În același timp, utilizarea IA creează, de asemenea, riscuri care trebuie abordate. Anumite caracteristici ale IA, cum ar fi opacitatea multor algoritmi, care fac dificilă investigarea relațiilor cauzale, prezintă riscuri specifice și potențial ridicate la adresa siguranței și a drepturilor fundamentale pe care legislația existentă nu le poate aborda sau cu privire la care este dificil să se asigure respectarea legislației existente. De exemplu, adesea nu este posibil să se determine de ce un sistem de IA a ajuns la un rezultat specific. În consecință, poate deveni dificil să se evalueze și să se demonstreze dacă o persoană a fost dezavantajată în mod inechitabil prin utilizarea sistemelor de IA, de exemplu în cadrul unei decizii de recrutare sau de promovare sau al unei cereri privind un sistem de beneficii publice. Utilizarea sistemelor de IA poate face ca persoanele afectate să se confrunte cu dificultăți semnificative privind corectarea deciziilor eronate. Recunoașterea facială în spațiile publice poate avea un efect foarte intruziv asupra vieții private, dacă nu este reglementată în mod corespunzător. În plus, antrenarea și proiectarea deficitare ale sistemelor de IA pot conduce la erori semnificative care ar putea submina viața privată și nediscriminarea. Roboții și sistemele inteligente bazate pe IA trebuie să fie concepute și realizate astfel încât să respecte aceleași standarde înalte de siguranță și protecție a drepturilor fundamentale prevăzute de legislația europeană pentru tehnologiile tradiționale.

Consolidarea capacităților în domeniul IA va contribui la creșterea rezilienței la șocurile viitoare, deoarece întreprinderile europene vor dispune de suficientă expertiză pentru a aplica rapid IA în cazul noilor provocări. În plus, IA poate contribui în mod semnificativ la obiectivele Pactului verde european, ajutând industria, întreprinderile, autoritățile publice și cetățenii să facă alegeri mai durabile privind integrarea surselor regenerabile de energie în sistemul energetic printr-o gestionare mai inteligentă a rețelelor sau reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin intermediul mobilității inteligente, al unei utilizări optimizate a resurselor, al agriculturii de precizie, pentru a menționa doar câteva exemple.

IA și alte tehnologii digitale pot contribui la o redresare susținută după pandemia de COVID-19 datorită potențialului lor pentru creșterea productivității în toate sectoarele economice, creând noi piețe și oferind oportunități uriașe pentru creșterea economică a Europei. Tehnologiile de IA contribuie la optimizarea proceselor industriale, le fac mai reziliente, mai eficiente și mai ecologice și favorizează soluții inovatoare în materie de învățare autonomă și în timp real, de la întreținerea predictivă la roboții colaborativi, de la gemenii digitali la realitatea augmentată. Se preconizează că noile oportunități de afaceri și dinamismul economic sporit vor crea noi posibilități în materie de ocupare a forței de muncă și vor depăși potențialele pierderi de locuri de muncă. IA poate contribui la sporirea oportunităților pentru persoanele cu handicap și persoanele în vârstă de a trăi independent, oferind soluții de asistență și de sprijin. În plus, IA are potențialul de a juca un rol major în informarea cetățenilor și în consolidarea inițiativelor de implicare a acestora.

Având în vedere potențialul IA, Uniunea Europeană promovează dezvoltarea și implementarea acesteia. Prin intermediul programelor Europa digitală și Orizont Europa, Comisia intenționează să investească 1 miliard EUR pe an în IA și să mobilizeze investiții suplimentare din partea sectorului privat și a statelor membre pentru a ajunge la 20 de miliarde EUR pe an în cursul acestui deceniu.

COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 21.4.2021 COM(2021) 205 final ANEXĂ

la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Promovarea unei abordări europene în domeniul inteligenței artificiale



Cuprins Revizuirea din 2021 a Planului coordonat privind inteligența artificială Introducere: Poziționarea, împreună cu statele membre, a Uniunii Europene ca lider mondial în domeniul inteligenței artificiale centrate pe factorul uman I.Stabilirea unor condiții favorizante pentru dezvoltarea și adoptarea IA în UE 1.Dobândirea, gruparea și schimbul de informații privind politicile 2.Valorificarea potențialului datelor 3.Promovarea capacității de calcul critice II.Transformarea UE într-un loc în care excelența se dezvoltă de la laborator către piață 4.Colaborarea cu părțile interesate, de exemplu prin parteneriatul european privind IA, date și robotică și grupuri de experți 5.Consolidarea și mobilizarea capacităților de cercetare 6.Furnizarea de instrumente prin intermediul unei platforme de IA la cerere și al unui mediu în care dezvoltatorii să testeze și să experimenteze (Unități de testare și experimentare) și în care IMM-urile și administrațiile publice să adopte IA (Centre europene de inovare digitală) 7.Finanțarea și extinderea ideilor și soluțiilor inovatoare pentru IA III.Asigurarea faptului că IA acționează în serviciul cetățenilor și că este o forță a binelui în societate 8.Cultivarea talentelor și îmbunătățirea ofertei de competențe necesare pentru a permite dezvoltarea unui ecosistem IA prosper 9.Elaborarea unui cadru de politici pentru a asigura încrederea în sistemele de IA 10.Promovarea viziunii UE privind o IA durabilă și de încredere în lume IV.Consolidarea poziției de lider strategic în sectoarele cu impact puternic 11.Utilizarea IA în aspecte legate de climă și mediu

12.Utilizarea următoarei generații de IA pentru îmbunătățirea sănătății 13.Menținerea poziției de lider a Europei: strategia pentru robotică în lumea IA 14.Transformarea sectorului public într-un deschizător de drumuri pentru utilizarea IA 15.Aplicarea IA în domeniul asigurării respectării legii, al migrației și al azilului 16.O mobilitate mai inteligentă, mai sigură și mai durabilă prin intermediul IA 17.Sprijinirea IA pentru o agricultură durabilă Concluzii: Anexa 1 – Calendar – acțiuni-cheie Anexa 2 Analiza strategiilor naționale and investments in AI 1.Prezentare generală a strategiilor naționale 2.Perspective – viitoarele acțiuni la nivel național 3.Investițiile statelor membre în IA



Revizuirea din 2021 a Planului coordonat privind inteligența artificială Introducere: Poziționarea, împreună cu statele membre, a Uniunii Europene ca lider mondial în domeniul inteligenței artificiale centrate pe factorul uman Poziția de lider mondial a Europei în ceea ce privește adoptarea celor mai recente tehnologii, valorificarea beneficiilor și promovarea dezvoltării inteligenței artificiale (IA) centrate pe factorul uman, durabile, sigure, favorabile incluziunii și de încredere depinde de capacitatea Uniunii Europene (UE) de a accelera, a acționa și a alinia prioritățile și investițiile în materie de politici în domeniul IA. Acesta este mesajul principal și o viziune a acestei revizuiri din 2021 a planului coordonat. Planul coordonat privind IA din 2018 reprezintă un angajament comun al Comisiei Europene și al statelor membre de a colabora pentru a maximiza potențialul Europei de a concura la nivel mondial . Acesta a pus bazele cooperării, a definit domeniile de investiții și a încurajat statele membre să dezvolte viziuni strategice naționale privind IA. Procesele și dezbaterile publice din statele membre, din UE și de la nivel mondial, declanșate de planul coordonat din 2018, indică faptul că acesta a reprezentat un prim pas esențial pentru definirea unei direcții și a unor obiective comune pentru o politică europeană în domeniul IA. Ca urmare a acțiunilor convenite și facilitate de planul coordonat din 2018, majoritatea statelor membre au adoptat strategii naționale în domeniul IA și au început să le pună în aplicare; investițiile în IA au crescut, iar UE a fost în măsură să mobilizeze o rezervă de resurse critice pentru a sprijini aceste procese . Revizuirea din 2021 a planului coordonat este următoarea etapă – aceasta propune un set concret de acțiuni comune pentru Comisia Europeană și statele membre cu privire la modul în care UE poate deveni lider mondial în domeniul IA de încredere. Măsurile-cheie propuse reflectă viziunea conform căreia, pentru a reuși, Comisia Europeană, împreună cu statele membre și cu actorii privați trebuie:

-să accelereze investițiile în domeniul tehnologiilor de IA, pentru a stimula o redresare economică și socială rezilientă facilitată de adoptarea unor „noi” soluții digitale; -să acționeze cu privire la strategiile și programele de IA prin punerea lor în aplicare integrală și în timp util pentru a se asigura că UE beneficiază pe deplin de avantajele primului venit din rândul entităților care le adoptă; și -să alinieze politica în domeniul IA, pentru a elimina fragmentarea și a răspunde provocărilor mondiale. Accelerarea investițiilor private și publice care mobilizează fondurile UE disponibile, de exemplu prin intermediul programelor Europa digitală (PED), Orizont Europa (OE) și al Mecanismului de redresare și reziliență (MRR). Comisia a propus ca Uniunea să investească în IA cel puțin 1 miliard EUR pe an din programele Orizont Europa și Europa digitală în perioada de programare 2021-2027. Această finanțare la nivelul UE ar trebui să atragă și să pună în comun investițiile pentru a încuraja colaborarea între statele membre și a maximiza impactul prin unirea forțelor, realizând mult mai mult împreună decât cu eforturi individuale necoordonate. Obiectivul este de a determina creșterea treptată a investițiilor publice și private în IA până la un total de 20 de miliarde EUR pe an în cursul acestui deceniu. În plus, MRR oferă o oportunitate fără precedent de a moderniza IA și de a investi în IA pentru a conduce, la nivel mondial, dezvoltarea și adoptarea de tehnologii de IA centrate pe factorul uman, de încredere, sigure și durabile . Aceasta este o ocazie pe care UE nu ar trebui să o rateze. Acest plan coordonat prezintă modul în care finanțarea din partea UE, inclusiv PED, OE și MRR poate sprijini acțiuni comune între statele membre. Acționarea cu privire la strategiile și programele de IA prin luarea la timp a unor măsuri concrete sprijinite prin finanțare: de la intenție la acțiune. Conform planului coordonat din 2018, coordonarea și eforturile comune ale statelor membre și ale Comisiei Europene, care implică industria și publicul larg în dezvoltarea și adoptarea tehnologiilor de IA, pot aduce o valoare adăugată semnificativă economiei, mediului și societăților din UE. Aceasta înseamnă că strategiile, inițiativele și programele au cea mai mare valoare dacă ideile de colaborare sunt bine concepute, orientate și finanțate. Experiența UE în ceea ce privește centrele de inovare digitală („digital innovation hubs” - DIH) este un exemplu în acest sens. Atât tehnologia, cât și politicile publice privind IA s-au maturizat și sunt gata să fie adoptate pe scară largă . La nivel mondial, numărul întreprinderilor care utilizează tehnologii de IA s-a triplat în ultimul an . Evoluțiile din domenii conexe, cum ar fi robotica și „internetul obiectelor” (IO), creează noi frontiere tehnologice și un potențial pentru sistemele de IA. Costurile lipsei de acțiune ar putea fi semnificative . Prin urmare, pentru a trece de la intenție la acțiune, revizuirea din 2021 propune un set de acțiuni specifice cu un calendar clar indicat și posibile mecanisme de cooperare și finanțare. Alinierea politicii în domeniul IA pentru a aborda provocările globale și pentru a elimina fragmentarea: fragmentarea între diferitele acțiuni ale UE, precum și fragmentarea între acțiunile naționale și cele ale UE ar putea încetini progresele în ceea ce privește adoptarea IA și ar putea îngreuna obținerea de beneficii. Din acest motiv, pentru a alinia mai bine acțiunile comune privind IA la Cartea albă privind IA din 2020, la Pactul verde european și la măsurile UE ca răspuns la pandemia de COVID-19, revizuirea își consolidează acțiunile propuse privind mediul și sănătatea. Printre altele, strategiile naționale au subliniat importanța valorificării și promovării abordării IA centrate pe factorul uman, de încredere, sigure, durabile și favorabile incluziunii. Strategiile naționale au subliniat, de asemenea, necesitatea de a dezvolta acțiuni comune specifice fiecărui sector . În consecință, revizuirea din 2021 ține seama de evoluția mediilor tehnologice și de politică și include informații din cei doi ani de punere în aplicare a planului coordonat și a strategiilor adoptate de statele membre. Această aliniere se reflectă în noua structură propusă a planului coordonat . Pentru a accelera, a acționa și a se alinia în vederea valorificării oportunităților oferite de tehnologiile de IA, precum și pentru a facilita abordarea europeană în ceea ce privește IA, și anume o IA centrată pe factorul uman, de încredere, sigură, durabilă și favorabilă incluziunii, cu respectarea deplină a valorilor noastre europene de bază, prezenta revizuire a planului coordonat prezintă patru seturi principale de propuneri pentru Uniunea Europeană și statele membre: Stabilirea unor condiții favorizante pentru dezvoltarea și adoptarea IA în UE -Dobândirea, gruparea și schimbul de informații privind politicile (capitolul 1) -Valorificarea potențialului datelor (capitolul 2) -Promovarea capacității de calcul critice (capitolul 3) Transformarea UE într-un loc în care excelența se dezvoltă de la laborator către piață -Colaborarea cu părțile interesate, de exemplu prin parteneriatul european privind IA, date și robotică și grupuri de experți (capitolul 4) -Consolidarea și mobilizarea capacităților de cercetare (capitolul 5) -Asigurarea unui mediu în care dezvoltatorii să testeze și să experimenteze (unități de testare și experimentare), și în care IMM-urile și administrațiile publice să adopte IA (centre europene de inovare digitală) (capitolul 6) -Sprijinirea finanțării și a extinderii ideilor și soluțiilor inovatoare în domeniul inteligenței artificiale (capitolul 7) Asigurarea faptului că IA acționează în serviciul cetățenilor și că este o forță a binelui în societate -Cultivarea talentelor și îmbunătățirea ofertei de competențe necesare pentru a permite dezvoltarea unui ecosistem IA prosper (capitolul 8) -Elaborarea unui cadru de politici pentru a asigura încrederea în sistemele de IA (capitolul 9)

-Promovarea viziunii UE privind o IA durabilă și de încredere în lume (capitolul 7) Consolidarea poziției de lider strategic în sectoarele cu impact puternic -Utilizarea IA în aspecte legate de climă și mediu (capitolul 11) -Utilizarea următoarei generații de IA pentru îmbunătățirea sănătății (capitolul 12) -Menținerea poziției de lider a Europei: Strategia pentru robotică în lumea IA (capitolul 13) -Transformarea sectorului public într-un deschizător de drumuri pentru utilizarea IA (capitolul 14) -Aplicarea IA în domeniul asigurării respectării legii, al migrației și azilului (capitolul 15) -O mobilitate mai sigură și mai puțin poluantă cu ajutorul IA (capitolul 16) -Sprijinirea IA pentru o agricultură durabilă (capitolul 17) În conformitate cu cele de mai sus, revizuirea din 2021 a planului coordonat oferă o imagine de ansamblu a acțiunilor întreprinse de la adoptarea planului coordonat din 2018 și stabilește o perspectivă cu propuneri și recomandări concrete pentru acțiuni viitoare, identificând domeniile în care parteneriatul dintre UE și statele membre este deosebit de eficace în transformarea Europei într-un centru pentru dezvoltarea și utilizarea unei IA de vârf centrate pe factorul uman. Revizuirea din 2021 urmărește să promoveze obiectivele de mai sus și propune 14 domenii de acțiune comune interconectate pentru colaborarea dintre Comisia Europeană și statele membre (șapte domenii orizontale și șapte domenii sectoriale). La fel ca în cartea albă a UE din 2020 și în planul coordonat din 2018, revizuirea din 2021 a planului coordonat nu abordează dezvoltarea și utilizarea IA în scopuri militare. I.Stabilirea unor condiții favorizante pentru dezvoltarea și adoptarea IA în UE Pentru a sprijini dezvoltarea și adoptarea IA și pentru a atinge obiectivele acestui plan coordonat, sunt necesare o serie de condiții favorizante. Prima este reprezentată de un cadru adecvat de guvernanță și coordonare. Un cadru de guvernanță și coordonare eficient și funcțional poate contribui la realizarea unor economii de scară, la reducerea la minimum a costurilor de informare și de tranzacționare și la facilitarea sinergiilor între statele membre. A doua condiție favorizantă este reprezentată de date. Dezvoltarea tehnologiilor de IA necesită adesea seturi de date mari, de înaltă calitate, sigure și solide. Prin urmare, este important să se asigure că datele pot „circula” în cadrul UE, cu partenerii noștri comerciali și între sectoare, în conformitate cu acquis-ul UE, inclusiv cu Regulamentul general privind protecția datelor în ceea ce privește datele cu caracter personal și cu angajamentele internaționale ale Uniunii. Cea de a treia este reprezentată de o infrastructură de calcul. Această infrastructură este necesară pentru stocarea, analizarea și prelucrarea volumelor din ce în ce mai mari de date. La rândul său, acest lucru necesită noi evoluții și abordări pentru a spori capacitățile de calcul, de exemplu prin intermediul semiconductorilor care permit algoritmilor IA să stocheze, să ruleze și să testeze date. Împreună, acești trei factori creează condiții favorizante ample pentru ca tehnologiile de IA să aibă succes în UE. În consecință, pentru a stabili condiții favorizante pentru dezvoltarea și adoptarea IA și pentru a consolida cooperarea între statele membre, precum și între statele membre și Comisia Europeană, revizuirea propune ca accentul să se pună pe trei acțiuni-cheie: crearea unui cadru de guvernanță pentru a dobândi, a acumula și a face schimb de informații în materie de politici în mod eficace cu privire la IA; valorificarea potențialului datelor de a elibera întregul potențial al acestora; promovarea infrastructurii critice de calcul pentru a sprijini consolidarea capacităților și pentru a consolida dezvoltarea IA. 1.Dobândirea, gruparea și schimbul de informații privind politicile Cunoștințele sunt elemente esențiale. Schimbul de cunoștințe și de informații privind politicile, precum și coordonarea acțiunilor de politică și a investițiilor într-un domeniu care se dezvoltă rapid, precum IA, pot aduce un avantaj competitiv important. Din acest motiv, în cadrul planului coordonat din 2018, statele membre și Comisia au convenit asupra unui mecanism de guvernanță pentru activități comune și au propus două seturi de acțiuni pentru a dezvolta perspective de politică și sinergii. Statele membre au fost încurajate să pună în aplicare strategii sau programe naționale în domeniul IA (sau să adauge o dimensiune IA altor strategii și programe naționale relevante) și să le partajeze între ele și cu Comisia; iar Comisia s-a angajat să monitorizeze evoluțiile și să mobilizeze expertiza. 1.1. Maximizarea avantajelor oferite de strategiile naționale și accelerarea acțiunilor propuse Prezentare generală a acțiunilor întreprinse Toate statele membre au depus eforturi considerabile pentru a elabora strategii naționale privind IA sau pentru a include o dimensiune IA în strategiile și programele lor existente . Adoptarea strategiilor naționale a facilitat o reflecție structurată asupra priorităților și obiectivelor pentru dezvoltarea și adoptarea IA și a declanșat o dezbatere publică mai amplă în multe state membre. Schimbul de informații privind strategiile naționale a contribuit, de asemenea, la un dialog structurat între statele membre și Comisie.

După cum indică analiza strategiilor naționale, adoptarea strategiilor naționale a reprezentat un prim pas important pentru a facilita și a raționaliza eforturile europene privind IA. Acest proces a contribuit la identificarea sectoarelor prioritare pentru acțiuni comune, a furnizat o cartografiere solidă a principalelor priorități în materie de investiții planificate de statele membre și a indicat posibile progrese în ceea ce privește proiectele comune multinaționale și activitățile comune. Perspective Următorul pas este să se asigure că eforturile depuse de statele membre pentru dezvoltarea strategiilor naționale produc rezultate concrete și conduc la sinergii la nivelul UE. Pentru a sprijini statele membre în activitatea lor de elaborare și punere în aplicare a strategiilor naționale privind IA, Comisia va continua: -facilitarea adoptării și a sinergiilor dintre acțiunile naționale identificate în strategiile naționale privind IA și acțiunile comune din cadrul planului coordonat. Aceasta poate include măsuri de consolidare a mecanismelor de coordonare și poate furniza analize și studii, de exemplu prin intermediul AI Watch; -îmbunătățirea furnizării de informații către statele membre cu privire la mijloacele practice, inclusiv finanțarea, pentru a sprijini dezvoltarea și adoptarea IA. De exemplu, în 2021, Comisia va continua să informeze statele membre cu privire la fondurile UE disponibile pentru IA. Statele membre sunt îndemnate: -să utilizeze cât mai bine posibilitățile relevante de finanțare ale UE, inclusiv MRR, pentru a sprijini și a consolida dezvoltarea și adoptarea tehnologiilor de IA atât la nivel național, cât și local, pe baza strategiilor naționale, inclusiv prin atragerea de investiții private; -să revizuiască și să actualizeze strategiile naționale în domeniul IA, după caz, pentru a se asigura că acțiunile și investițiile identificate sunt realizate pe deplin în practică și să informeze Comisia în consecință cu privire la progresele înregistrate; -să dezvolte și să promoveze instrumente care să permită monitorizarea, coordonarea, evaluarea și schimbul periodic de experiență și de bune practici între o gamă largă de părți interesate; -să consolideze sprijinului pentru și investițiile în acțiunile comune identificate în planul coordonat; și -să partajeze, să dezvolte și să pună în aplicare acțiuni la nivel național/regional care s-au dovedit a fi de succes în alte state membre, de exemplu, inițiative naționale de succes pentru dezvoltarea și promovarea unui depozit virtual de date. 1.2.Valorificarea deplină a expertizei tehnice a grupurilor de experți în domeniul IA facilitată de Comisia Europeană Evoluțiile tehnologice și socioeconomice legate de IA sunt foarte dinamice și necesită adesea expertiză specializată. În consecință, pentru a monitoriza progresul și adoptarea tehnologiilor de IA și pentru a facilita o politică bazată pe date concrete privind IA, Comisia a depus eforturi considerabile pentru mobilizarea expertizei, colectarea de date, monitorizarea evoluțiilor și colectarea și analizarea opiniilor părților interesate legate de IA. Prezentare generală a acțiunilor întreprinse Pentru a mobiliza expertiza în domeniul tehnologiilor de IA, Comisia a instituit trei grupuri orizontale de experți: -Grupul de experți la nivel înalt privind inteligența artificială – acest grup a analizat pe larg implicațiile etice ale IA pentru elaborarea politicilor și a produs trei rezultate în cursul mandatului său: -Orientări în materie de etică pentru o inteligență artificială (IA) fiabilă ; -Recomandări de politici și în materie de investiții pentru o inteligență artificială fiabilă ; și -o listă de evaluare pentru o inteligență artificială de încredere (ALTAI) . -Grupul de experți la nivel înalt privind impactul transformării digitale asupra piețelor forței de muncă din UE – în 2019, acest grup a publicat un raport conținând recomandări, inclusiv acțiuni de politică pe termen scurt, mediu și lung pentru UE, statele membre, întreprinderi și alte părți interesate, pentru a modela transformarea digitală a lumii muncii și pentru a o face ușoară, favorabilă incluziunii și centrată pe factorul uman .

-Grupul de experți privind răspunderea și noile tehnologii – în 2019, acest grup a publicat un raport privind răspunderea legală pentru inteligența artificială și alte tehnologii digitale emergente. Pe lângă grupurile orizontale, grupurile sectoriale de experți s-au axat pe domenii de politică specifice afectate de aplicarea tehnologiilor de IA, inclusiv vehiculele autonome , aviația, mobilitatea și transporturile, afacerile interne și riscurile emergente în materie de securitate . Această activitate a oferit o expertiză valoroasă și a contribuit la discuțiile politice în curs la nivelul UE privind aspectele legate de IA, inclusiv provocările și oportunitățile pe care le oferă tehnologiile de IA și răspunsurile de politică publică necesare. În 2018, Comisia (în coordonare cu statele membre) a dezvoltat și a lansat AI Watch pentru a monitoriza evoluțiile legate de tehnologiile de IA. AI Watch monitorizează capacitatea industrială, tehnologică și de cercetare, inițiativele de politică în domeniul IA din statele membre, investițiile, competențele în domeniul IA, dezvoltarea și adoptarea IA și impactul acestora asupra economiei, societății și serviciilor publice. În primii doi ani, Comisia a publicat studii pentru a sprijini elaborarea de politici bazate pe date concrete și pentru a contribui la dezbaterea publică privind IA . Tot în 2018, pentru a monitoriza adoptarea și utilizarea în întreaga Europă a tehnologiilor emergente și disruptive pentru furnizarea de servicii publice, inclusiv a tehnologiilor de IA, Comisia a creat o platformă de servicii publice inovatoare (IPSO). În mod similar, pentru a monitoriza adoptarea tehnologiilor digitale și generice esențiale emergente (inclusiv IA) în dezvoltarea industrială, în 2020, Comisia a lansat un proiect privind tehnologiile avansate pentru industrie (ATI). De asemenea, Comisia a comandat un sondaj privind utilizarea de către întreprinderile din UE a tehnologiilor bazate pe IA . În 2020, Eurostat a început să colecteze date privind adoptarea IA în UE. Primul set de date a fost colectat prin intermediul a patru indicatori indirecți legați de IA, cu accent pe roboții de chat, analiza volumelor mari de date cu învățare automată, analiza volumelor mari de date cu prelucrarea limbajului natural și roboți de serviciu. Principala inițiativă de a colecta opiniile părților interesate cu privire la strategia UE în domeniul IA a fost o consultare publică deschisă care a urmat publicării Cărții albe privind IA din 2020 și a reunit opinii în trei domenii ample: acțiuni de creare a unui ecosistem de excelență; opțiuni pentru un cadru de reglementare privind IA și acțiuni legate de aspectele de siguranță și răspundere ale IA . Pe lângă răspunsurile lor la consultarea publică, statele membre au furnizat feedback cu privire la posibile modificări ale planului coordonat și la acțiuni comune prin discuții în cadrul Grupului privind IA și digitalizarea industriei europene , precum și prin consultări bilaterale cu Comisia. Pentru o colaborare mai amplă cu părțile interesate cu privire la subiecte legate de IA, Comisia a instituit un forum online, Alianța pentru IA , care oferă o platformă pentru schimbul de informații între aproximativ 4 000 de părți interesate din întreaga lume și pentru a discuta implicațiile tehnologice și societale ale IA . Comisia a organizat adunări ale Alianței pentru IA în iunie 2019 și în octombrie 2020 . Perspective Pentru a mobiliza expertiza, a monitoriza evoluțiile în curs și a colecta date privind IA, Comisia va continua -să îmbunătățească colectarea datelor privind adoptarea IA, – în 2021, Eurostat va lansa un modul complet privind IA, care va acoperi adoptarea a șapte tehnologii IA, utilizarea tehnologiilor de IA, aprovizionarea și obstacolele în calea utilizării. AI Watch va continua să monitorizeze și să colecteze date privind adoptarea tehnologiilor IA, inclusiv în sectorul public; -să sprijine activitatea Alianței pentru IA, prin coordonarea platformei alianței și prin organizarea de adunări anuale ale Alianței pentru IA cu un spectru larg de părți interesate, pentru a oferi un cadru pentru contribuția la procesul de elaborare a politicilor UE în domeniul IA; și -să evalueze evoluțiile și să colecteze cunoștințele necesare cu privire la tehnologiile de IA. Aceasta poate include, dacă este necesar, de exemplu, noi grupuri de experți sau inițiative sectoriale privind IA care ar contribui la elaborarea politicilor UE privind IA sau ar ajuta Comisia să evalueze acțiunile necesare pentru a sprijini punerea în aplicare de către statele membre a politicii UE și a legislației propuse privind tehnologiile de IA. În consultare cu statele membre, Comisia -va analiza și, până în 2022, va propune modalități de consolidare a monitorizării dezvoltării, adoptării și impactului tehnologiilor de IA în UE în sectorul privat și în cel public. Acest demers se va baza lecțiile învățate din activitatea AI Watch și pe inițiativele observatorului național pentru IA. Analiza va lua în considerare, de asemenea, modul în care se pot consolida și construi în continuare sinergii și legături cu mecanismele de monitorizare existente sau cu viitoarele structuri de guvernanță ale UE privind IA sau activitățile internaționale de monitorizare; și -va monitoriza periodic punerea în aplicare a planului coordonat pentru a se asigura că acesta rămâne actualizat. Pe baza feedbackului primit de la statele membre cu privire la revizuirea din 2021 și în consultare cu alte instituții și organisme ale UE, Comisia va propune în 2022 un calendar, o matrice și o metodologie pentru următoarea revizuire a planului coordonat. 1.3.Consolidarea schimburilor și a colaborării prin intermediul Grupului statelor membre privind IA și digitalizarea industriei europene Acțiunea de facilitare a cooperării între statele membre, precum și între statele membre și Comisie, este sprijinită în continuare de mecanisme de guvernanță care facilitează schimbul de informații și contribuie la stabilirea direcției strategice de colaborare privind politica în domeniul IA. Prezentare generală a acțiunilor întreprinse Grupul statelor membre privind inteligența artificială și digitalizarea industriei europene (Grupul SM privind IA și DIE), asistat în chestiuni tehnice de un grup de „șerpași”, a condus discuțiile dintre statele membre și Comisie. Acesta a jucat un rol-cheie în elaborarea și revizuirea planului coordonat. Grupul s-a reunit periodic și a asigurat coordonarea între ministerele naționale și alte părți interesate, de exemplu în industrie, mediul academic și societatea civilă. În anii care au urmat adoptării planului coordonat din 2018, grupul a abordat toate domeniile principale pe care le acoperă, inclusiv centrele de excelență în domeniul IA, unitățile de testare și experimentare (TEF), cadrul juridic, spațiile de testare în materie de reglementare, datele, competențele, IA pentru Pactul verde, IA pentru sănătate, centrele de inovare digitală și IA în materie de securitate. Perspective

Pentru a facilita mecanismele de guvernanță pentru cooperare: grupul statelor membre privind IA și digitalizarea industriei europene, facilitat de Comisie, va continua: -să coordoneze discuțiile dintre statele membre și Comisie – grupul se va implica în analize aprofundate tematice sau sectoriale pe teme care includ, de exemplu, activitățile de standardizare, impactul socioeconomic al IA, oportunitățile de finanțare, măsurile de sprijinire a întreprinderilor nou-înființate, sprijinul pentru adoptarea și achizițiile publice de IA în sectorul public, IA și securitatea cibernetică, precum și IA și conectivitatea mobilă. Comisia, cu sprijinul statelor membre, va continua: -să evalueze necesitatea de a stabili relații de cooperare și rețele la nivelul UE pentru a consolida capacitățile UE; și -în colaborare cu viitorul parteneriat programat în comun privind IA, datele și robotica, să facă schimb de bune practici din statele membre cu privire la dezvoltarea, implementarea și adoptarea sistemelor de IA. Statele membre sunt încurajate: -să faciliteze cooperarea și crearea unui sistem de rețele regionale de IA; și -să faciliteze discuțiile privind crearea de coaliții naționale și schimbul de bune practici între statele membre și părțile interesate cu privire la coalițiile naționale existente în domeniul IA, prin reunirea părților interesate din sectorul public și privat, de exemplu în cadrul unor ateliere comune privind domenii tematice de interes comun. În cooperare cu parteneriatul programat în comun privind IA, datele și robotica, această acțiune va sprijini cooperarea transfrontalieră și va atrage mai multe părți interesate. 2.Valorificarea potențialului datelor Disponibilitatea unor date de înaltă calitate, printre altele, în ceea ce privește diversitatea, nediscriminarea și posibilitatea de a utiliza, combina și reutiliza date din diferite surse în conformitate cu RGPD reprezintă premisele esențiale și o condiție prealabilă pentru dezvoltarea și implementarea anumitor sisteme de IA. Cu toate acestea, schimbul de date, în special între întreprinderi, nu s-a desfășurat la o scară suficientă, din cauza lipsei stimulentelor economice, a lipsei de încredere și a lipsei de claritate juridică. Prin urmare, planul coordonat din 2018 a sugerat crearea unor spații europene comune ale datelor pentru schimbul neîntrerupt de date la nivel transfrontalier. Acesta a subliniat, de asemenea, importanța dezvoltării unei infrastructuri paneuropene de calcul și a serviciilor de tip cloud computing, în special având în vedere concurența internațională pentru accesul la date. Prezentare generală a acțiunilor întreprinse La 19 februarie 2020, Comisia a adoptat o strategie europeană privind datele , care vizează crearea unei piețe unice a datelor pentru a asigura competitivitatea Europei la nivel mondial. În acest sens, vor fi create stimulente adecvate pentru schimbul de date prin instituirea unor norme practice, echitabile, nediscriminatorii și clare referitoare la accesarea și utilizarea datelor, conforme cu valorile și drepturile europene, cum ar fi protecția datelor cu caracter personal, protecția consumatorilor și normele în domeniul concurenței. De asemenea, aceasta înseamnă punerea la dispoziție pe scară mai largă a datelor din sectorul public prin deschiderea seturilor de date cu valoare ridicată și permiterea reutilizării acestora pentru inovare. În iunie 2020, Comisia a publicat un raport privind schimbul de date între întreprinderi și administrațiile publice (B2G), elaborat de un grup de experți la nivel înalt, care conține un set de recomandări de politică, juridice și de finanțare pentru ca schimbul de date B2G în interes public să devină o practică scalabilă, responsabilă și durabilă în UE. Strategia europeană privind datele promovează, de asemenea, schimbul de date, de exemplu practicile business-to-business (B2B). Ca urmare a strategiei privind datele, la 25 noiembrie 2020, Comisia a propus o nouă Lege privind guvernanța datelor. Regulamentul propus include o serie de măsuri menite să sporească încrederea în schimbul de date, inclusiv în practicile B2B, și, în acest mod, urmărește să pună la dispoziție mai multe date de calitate pentru aplicațiile de IA. Acesta creează noi norme la nivelul UE în materie de neutralitate, care să le permită noilor intermediari de date să funcționeze ca organizatori demni de încredere ai schimburilor de date; include măsuri de facilitare a reutilizării anumitor date deținute de sectorul public; oferă mijloace pentru a facilita și a oferi siguranță întreprinderilor și persoanelor fizice să își pună la dispoziție în mod voluntar datele pentru binele comun la modul mai general, în condiții clare; solicită crearea unui „Comitet european pentru inovare în domeniul datelor”, care să sprijine și să ofere consiliere cu privire la standardizarea și interoperabilitatea transsectoriale ca element esențial pentru a asigura disponibilitatea unor date de înaltă calitate. Legea privind guvernanța datelor poate fi completată de legislație sectorială atunci când este necesar. Perspective Pentru a sprijini acțiunile privind datele, Comisia: -va adopta o propunere de lege privind datele, pentru a stimula utilizarea datelor aflate în proprietate privată de către guvern (B2G), va aborda aspecte legate de accesul la date și utilizarea acestora în cadrul relațiilor dintre întreprinderi, în special a datelor fără caracter personal care rezultă din obiecte conectate la internetul obiectelor (T3 2021) ; și -va propune un act de punere în aplicare privind punerea la dispoziție în mod gratuit, în vederea reutilizării, a seturilor de date cu valoare ridicată din sectorul public într-un format care poate fi prelucrat automat (T2 2021) . Împreună cu statele membre, Comisia: -va lansa o Alianță europeană pentru date industriale, tehnica de calcul la margine și cloud computing pentru a mobiliza actorii privați și publici să își unească forțele și să consolideze poziția industrială a Europei pe piața mondială a cloud computingului și a tehnicii de calcul la margine. Rolul său principal va fi de a stimula coordonarea investițiilor publice și private în cercetarea, dezvoltarea și implementarea următoarei generații de capacități de cloud la nivel local, național și la nivelul UE. Alianța va fi conectată la spațiile europene de date și, astfel, va promova medii inovatoare de schimb de date, bazate pe soluții de tip cloud și pe tehnici de calcul la margine deschise, interoperabile, sigure și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor. De asemenea, va promova sinergiile dintre activitatea privind cloud federation la nivel european și inițiativele statelor membre ;

-va investi în spațiile europene de date și în cloud federation la nivel european, prin intermediul programului Europa digitală, al instrumentelor de finanțare ale Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE2) și al altor instrumente, cum ar fi EU4Health pentru Spațiul european al datelor privind sănătatea. Mai precis, prin lansarea primelor cereri de propuneri în cadrul programului Europa digitală și al MIE2 în T2 2021, Comisia: -va lansa acțiuni sectoriale specifice, astfel cum s-a anunțat în strategia europeană privind datele , pentru a construi spații europene de date pentru producția industrială, Pactul verde, mobilitate, sănătate, finanțe, energie, agricultură, administrația publică și competențe; -va coinvesti în acțiuni axate pe dezvoltarea unor servicii și infrastructuri de tip cloud-to-edge inovatoare și eficiente din punct de vedere energetic, a unor platforme de tip middleware, a interconectării capacităților existente de prelucrare a datelor în statele membre; -va sprijini în continuare, în cadrul clusterului 4 „Dezvoltare digitală, industrie și spațiu” din cadrul programului Orizont Europa, cercetarea, dezvoltarea și adoptarea următoarei generații de tehnologii și infrastructuri de calcul și de date, cu scopul de a permite crearea unei piețe unice europene a datelor cu spațiile de date corespunzătoare și a unui ecosistem IA fiabil și sigur; Primele cereri de propuneri se vor lansa în aprilie 2021; și -va însoți toate statele membre interesate în instituirea unui posibil proiect important de interes european comun (PIIEC), care să se concentreze asupra infrastructurii de cloud de nouă generație și asupra serviciilor conexe. Statele membre sunt încurajate: -să investească în consolidarea poziției Europei în domeniul tehnologiilor de tip cloud și care folosesc tehnica de calcul la margine de generație următoare și să încurajeze adoptarea tehnologiei cloud prin planurile lor naționale de redresare și reziliență și în conformitate cu componenta exemplară pentru inițiativa emblematică „Scale-up” a MRR, inclusiv prin proiecte multinaționale. 3.Promovarea capacității de calcul critice Fără o infrastructură de calcul, disponibilitatea datelor nu va genera valoare adăugată . Prin urmare, Comisia ia măsuri pentru a sprijini dezvoltarea sistemelor tehnologice și următoarea generație de infrastructuri de prelucrare a datelor ca element-cheie pentru a permite utilizarea datelor pentru IA . Prezentare generală a acțiunilor întreprinse Pentru a sprijini dezvoltarea de capacități de calcul de înaltă performanță (High Performance Computing - HPC) în Europa, întreprinderea comună pentru calculul european de înaltă performanță coordonează eforturile și pune în comun resurse la nivelul a 32 de țări participante pentru a dezvolta și a implementa o infrastructură de supercalcul de talie mondială care va fi accesibilă cu ușurință și în condiții de siguranță oriunde în Europa. Principalele tendințe în materie de hardware pentru IA pot fi rezumate după cum urmează: (1) soluții de IA de nouă generație vor trebui să fie mai puternice și mai eficiente din punct de vedere energetic pentru a răspunde nevoilor unor modele de antrenare din ce în ce mai sofisticate și (2) calculul va trece din ce în ce mai mult către „margine”, pe dispozitive care sunt mai aproape de utilizatori și capabile să pună în aplicare aplicații de IA în timp real. Aceste tendințe necesită adaptarea infrastructurii, iar Comisia ia măsuri, după cum se arată mai jos, pentru a capacita următoarea generație de infrastructuri de calcul. În consecință, UE se concentrează pe acțiuni de sprijinire a dezvoltării de hardware pentru IA. Modelele de IA sunt din ce în ce mai solicitante în ceea ce privește puterea de calcul, astfel încât accesul rapid la datele din memorie, și anume procesoarele de înaltă performanță și eficiente, sunt de o importanță capitală pentru infrastructurile de IA. În plus, modelele de IA sunt foarte exigente în ceea ce privește energia și, întrucât tehnologiile de IA pătrund mai mult în viața noastră de zi cu zi, cererea de energie nu este durabilă. Prin urmare, adoptarea IA necesită acces la procesoare de IA cu consum redus de energie dedicate, care furnizează puterea de prelucrare necesară și sunt mai eficiente, cu mai multe ordine de mărime, decât procesoarele de uz general. În acest domeniu de cercetare, de exemplu, noile tehnologii inspirate de creier, cum ar fi ingineria neuromorfică, au potențialul de a asigura o eficiență energetică inovatoare. În acest context, Comisia a sprijinit activitatea de pionierat în domeniul tehnologiilor de IA cu consum redus de energie în cadrul Orizont 2020 și sprijină inițiative pentru dezvoltarea și exploatarea suplimentară a acestor competențe în cadrul programului Orizont Europa și cu acțiuni de cercetare privind arhitecturi noi pentru procesoarele cu consum foarte scăzut de energie, precum și prin Parteneriatul european instituționalizat privind tehnologiile digitale esențiale (KDT), cu un accent deosebit pe aplicațiile IA care folosesc tehnica de calcul la margine. Inițiativa emblematică de dezvoltare a strategiei anuale pentru 2021 privind creșterea durabilă vizează, printre altele, investițiile în microelectronica de ultimă generație, cu un accent deosebit pe procesoare, cum ar fi cipurile de IA. În decembrie 2020, pentru a consolida poziția UE în ceea ce privește capacitățile de proiectare și producție a cipurilor avansate, 18 state membre au semnat o Declarație privind procesoarele și tehnologiile semiconductorilor. De asemenea, în perioada 2019-2020, proiectele AI4DI, TEMPO și ANDANTE din cadrul Întreprinderii comune „Componente și sisteme electronice pentru o poziție de lider a Europei” (IC ECSEL) au abordat infrastructura pentru IA. Un alt domeniu de dezvoltare și finanțare sprijinit de Comisie este fotonica. Combinarea produselor electronice cu elemente optice poate contribui la integrarea IA în detectarea imaginii și poate reduce consumul de putere și latența în rețelele neuronale. Perspective Pentru a consolida sistemul european de proiectare și producție a procesoarelor și a semiconductorilor și a extinde prezența industrială de-a lungul lanțului de aprovizionare, Comisia, cu sprijinul statelor membre: -va lansa o Alianță industrială privind microelectronica pentru a stabili foi de parcurs strategice, planuri de cercetare și investiții pentru proiectarea, implementarea și fabricarea procesoarelor pentru IA, prelucrarea datelor și comunicare, ținând seama de întregul ecosistem de semiconductoare și de componentele conexe. Aceasta va contribui la consolidarea ecosistemului de proiectare a pieselor electronice și la stabilirea capacității de producție în noduri foarte avansate; -va facilita, în cursul anului 2021, lucrările pregătitoare cu toate statele membre interesate în vederea unui posibil proiect important de interes european comun (PIIEC), axat pe următoarea generație de procesoare avansate pentru IA, prelucrarea datelor și comunicare; -va dedica o unitate de testare și experimentare, sprijinită de programul Europa digitală, privind componentele și sistemele de IA care utilizează tehnica de calcul la margine, cu o cerere de propuneri care urmează să fie lansată în T2 2021, pentru o infrastructură de talie mondială pentru testarea și validarea tehnologiilor avansate de calcul bazate pe IA într-o gamă largă de aplicații; -va investi în cercetare și inovare pentru nevoile de calcul ale IA ce folosesc tehnica de calcul la margine cu consum redus de energie prin intermediul Parteneriatului european instituționalizat privind KDT din cadrul programului Orizont Europa (T3 2021). Acest parteneriat, bazat pe actuala IC ECSEL, va spori potențialul Europei de inovare în domeniul componentelor și al sistemelor electronice, precum și în domeniul tehnologiilor software aferente. Unul dintre obiectivele strategice principale va fi dezvoltarea de soluții de procesare bazate pe IA, în special pentru aplicații ce folosesc tehnica de calcul la margine și cele integrate. Prin acțiuni comune, KDT va oferi soluții fiabile, sigure și cu consum redus de energie pentru a permite un ecosistem de calcul de excelență și încredere.

Statele membre sunt încurajate: -să continue dezvoltarea unei infrastructuri naționale integrate la scară largă pentru gestionarea datelor și HPC pentru a sprijini cercetarea, inovarea și dezvoltarea competențelor în domeniul IA prin intermediul centrelor de inovare digitală regionale, naționale și europene; -să se asigure că organizațiile academice, industriale și din sectorul public pot mobiliza infrastructura și expertiza naționale în materie de HPC și de gestionare a datelor pentru a-și optimiza și extinde inovarea și aplicațiile în domeniul IA și -să investească în consolidarea poziției Europei în domeniul procesoarelor și al tehnologiilor semiconductorilor pentru IA prin intermediul planurilor lor naționale de redresare și reziliență, în conformitate cu componenta exemplară a inițiativei emblematice „Scale-up” a MRR și prin proiecte multinaționale. II.Transformarea UE într-un loc în care excelența se dezvoltă de la laborator către piață Dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de IA, pe lângă infrastructura de date și de calcul, necesită, de asemenea, acțiuni specifice și resurse suficiente, care să pună accentul pe excelența în cercetare și inovare (C&I), pe disponibilitatea talentului și a competențelor necesare, pe un cadru de politică de sprijin și pe coordonarea internațională. Aceste acțiuni sunt „orizontale”; cu alte cuvinte, traversează toate domeniile de politică și contribuie la transformarea Uniunii Europene în locul în care excelența se dezvoltă din laborator către piață. Acțiunile comune „orizontale” propuse acoperă întregul ciclu de viață al IA. Acestea includ acțiuni de facilitare a unui ecosistem de excelență, inclusiv cercetarea exploratorie de talie mondială orientată spre aplicații, dezvoltarea, implementarea și comercializarea/adoptarea IA, precum și măsuri de sprijinire a încrederii în tehnologiile de IA, de stimulare a talentelor și a competențelor și de consolidare a dimensiunii globale a UE. 4.Colaborarea cu părțile interesate, de exemplu prin parteneriatul european privind IA, date și robotică și grupuri de experți Această secțiune se axează pe acțiuni care sunt esențiale pentru definirea și implicarea colectivă în sprijinirea unei foi de parcurs pentru excelență și pentru răspândirea pe scară mai largă a IA. Prezentare generală a acțiunilor întreprinse Parteneriatele europene reunesc Comisia, statele membre și partenerii privați și/sau publici pentru a aborda și a răspunde unora dintre cele mai presante provocări ale Europei și pentru a moderniza industria prin inițiative concertate de cercetare și inovare. Parteneriatele oferă, printre altele, o structură juridică de punere în comun a resurselor, de colectare a masei critice și de eficientizare a finanțării cercetării și inovării în întreaga UE prin partajarea resurselor financiare, umane și de infrastructură. De asemenea, parteneriatele facilitează crearea unei piețe interne pentru produse și servicii inovatoare, permit tehnologiilor inovatoare să ajungă rapid pe piață și facilitează extinderea eforturilor de cercetare și inovare necesare pentru abordarea provocărilor societale critice și a obiectivelor majore de politică ale UE. Mai multe parteneriate din cadrul programului Orizont 2020 au fost relevante în mod specific pentru tehnologiile de IA. Parteneriatul public-privat (PPP) Big Data Value dintre Comisia Europeană și Big Data Value Association (BDVA) are ca scop cooperarea în ceea ce privește cercetarea și inovarea în domeniul datelor, consolidarea dezvoltării comunităților în jurul datelor și pune bazele unei economii de succes bazate pe date în Europa. Parteneriatul public-privat în domeniul roboticii (SPARC) reunește industria europeană a roboticii, mediul academic și Comisia Europeană pentru a consolida poziția competitivă a industriei europene a roboticii și pentru a promova excelența bazei sale științifice. Parteneriatul contractual public-privat pentru calculul de înaltă performanță (HPC) a fost lansat în 2014 pentru a dezvolta următoarea generație de tehnologii, aplicații și sisteme HPC către exascale și pentru a atinge excelența în ceea ce privește furnizarea și utilizarea aplicațiilor HPC . Începând cu decembrie 2018, odată cu crearea întreprinderii comune pentru calculul european de înaltă performanță (IC EuroHPC), acest parteneriat a încetat iar partea privată s-a alăturat întreprinderii comune EuroHPC. IC EuroHPC permite UE și țărilor participante la EuroHPC să își coordoneze eforturile și să își pună în comun resursele pentru a implementa supercalculatoare exascale de talie mondială și pentru a transforma Europa într-un lider mondial în domeniul HPC, oferind soluții de calcul și o mai bună cooperare în domeniul cercetării științifice avansate. Întreprinderea comună „Componente și sisteme electronice pentru o poziție de lider a Europei” (ECSEL) este prima întreprindere comună a cărei guvernanță s-a bazat pe un model tripartit (Comisia, statele participante și industria). Scopul său este de a asigura expertiză de nivel mondial în domeniul tehnologiilor generice esențiale și poziția de lider competitiv a Europei în materie de hardware și software integrat, esențiale pentru dezvoltarea și implementarea sistemelor digitale bazate pe IA. Parteneriatul public-privat în domeniul fotonicii (Photonics21) își propune să plaseze Europa pe poziția de lider în dezvoltarea și implementarea tehnologiilor fotonice în diverse domenii de aplicare, cum ar fi TIC, iluminatul, producția industrială, științele vieții și siguranța. Parteneriatul public-privat „Fabricile viitorului” în domeniul producției avansate vizează realizarea următoarei revoluții industriale (Factories 4.0).

Perspective Comisia va continua să sprijine parteneriatele europene în contextul programului Orizont Europa și să consolideze abordarea strategică a cercetării și inovării (C&I) în domeniul tehnologiilor de IA. În 2021, Comisia: -va institui, printre altele, următoarele parteneriate europene relevante pentru IA, inclusiv: -un parteneriat european programat în comun privind IA, datele și robotica – principalul obiectiv este de a stimula inovarea, adoptarea și acceptarea IA, a datelor și a tehnologiilor roboticii. Parteneriatul va construi punți între părțile interesate care să permită dezvoltarea unei viziuni europene a IA centrate pe factorul uman și demne de încredere . Acesta va stabili legături cu statele membre și va oferi o imagine de ansamblu a principalelor politici și inițiative naționale prin numirea de ambasadori naționali și/sau regionali; -va da curs propunerii sale din septembrie 2020 privind un nou regulament de înlocuire a Regulamentului Consiliului din 2018 de înființare a întreprinderii comune pentru calculul european de înaltă performanță – aceasta stabilește o misiune ambițioasă și un buget substanțial mai mare pentru perioada 2021-2033, pentru a oferi Europei o infrastructură de supercalcul și de calcul cuantic de vârf la nivel mondial; -va propune, prin Actul de bază unic, un parteneriat european instituționalizat privind tehnologiile digitale esențiale (KDT). Pe baza realizărilor întreprinderii comune ECSEL, principalul său obiectiv este de a înregistra progrese în ceea ce privește consolidarea ecosistemului european al prelucrătorilor și al tehnologiilor semiconductorilor, abordând principalele provocări tehnologice, de securitate, societale și de mediu; -parteneriatul european programat în comun privind fotonica va asigura suveranitatea tehnologică a Europei prin inovații fotonice și transferul lor în aplicații, îmbunătățind competitivitatea Europei și asigurând locuri de muncă și prosperitate pe termen lung; și -parteneriatul european programat în comun „Fabricat în Europa” va fi forța motrice a producției durabile în Europa, inclusiv prin IA, contribuind la o industrie prelucrătoare competitivă și rezilientă în Europa și consolidând valoarea adăugată în lanțurile de aprovizionare din toate sectoarele; și -va sprijini și facilita sinergiile (inclusiv organizarea de cereri de propuneri comune) între parteneriatele europene (programate în comun și instituționalizate) în jurul tehnologiilor de IA, cum ar fi IA, datele și robotica, fotonica, Fabricat în Europa, EuroHPC și KDT. 5.Consolidarea și mobilizarea capacităților de cercetare Această secțiune se axează pe măsuri de stimulare a excelenței în cercetarea și inovarea în domeniul IA și de îmbunătățire a competitivității europene. Prezentare generală a acțiunilor întreprinse Pe lângă agendele strategice de cercetare ale parteneriatelor public-privat, UE ia, de asemenea, măsuri pentru a consolida excelența în cercetarea de bază și aplicată și pentru a promova talentele în Europa. Prin intermediul programului Orizont 2020, Comisia a investit 50 de milioane EUR pe o perioadă de 4 ani pentru a crea o comunitate de cercetare formată din centre de excelență în domeniul IA strâns interconectate. Scopul este de a spori cooperarea dintre cele mai bune echipe de cercetare din Europa, astfel încât acestea să își poată uni forțele pentru a aborda provocările științifice și tehnologice majore din domeniul IA, și de a facilita o cooperare, o integrare și sinergii mai strânse între echipele de cercetare și industrie. Au fost selectate cinci proiecte pentru a forma rețeaua, pentru a reuni cercetători de talie mondială și a stabili o abordare, o viziune și o identitate comune pentru sistemul european de IA; acestea includ patru rețele de centre de excelență în domeniul IA și o acțiune de coordonare și de sprijin. Pentru a se asigura că sprijinul acordat de UE pentru cercetare ține pasul cu evoluțiile tehnologice în domeniul IA, Comisia a evaluat investițiile sale transsectoriale în IA în cadrul programului Orizont 2020 în raport cu tendințele și nevoile actuale în materie de cercetare și a identificat viitoarele oportunități de investiții pentru IA, în principal în cadrul programului Orizont Europa. De asemenea, a valorificat contribuțiile din cadrul consultării publice referitoare la Cartea albă privind IA și al consultării specifice din partea comunității IA, în special a PPP privind IA, datele și robotica, pentru a planifica noi teme în cercetarea în domeniul IA și rețele suplimentare de centre de excelență. Perspective Pentru a stimula excelența în cercetare, Comisia: -va lansa, începând din 2021, în strânsă colaborare cu statele membre și cu comunitatea mai largă a IA, un centru emblematic privind IA pentru Europa, astfel cum s-a anunțat în cartea albă. Centrul emblematic privind IA se va baza pe rețelele existente și viitoare de centre de excelență în domeniul IA, cu scopul de a construi o alianță de organizații europene de cercetare puternice care vor avea o foaie de parcurs comună pentru a sprijini excelența în cercetarea de bază și aplicată, a alinia eforturile naționale în domeniul IA, a încuraja inovarea și investițiile, a atrage și a reține talentele din domeniul IA în Europa și pentru a crea sinergii și economii de scară. Această inițiativă va reuni actori importanți din domeniul cercetării, al universităților și al industriei din Europa pentru a aborda provocările ambițioase convenite de comun acord, cu scopul primordial de a deveni o referință mondială pentru excelență în domeniul IA. Prin urmare, diversitatea Europei va stimula o concurență sănătoasă, mai degrabă decât fragmentarea comunității IA; -va finanța, în cadrul programului Orizont Europa, în 2021 și 2022, rețele suplimentare de centre de excelență în domeniul IA care să abordeze domenii de cercetare complementare ce nu sunt încă acoperite de rețelele existente de centre de excelență în domeniul IA și care să consolideze eforturile de cercetare ce abordează teme critice de cercetare în domeniul IA. Aceasta va impulsiona dezvoltarea unei IA mai sigure, mai protejate și mai fiabile, va sprijini cercetarea exploratorie și orientată spre aplicații privind următoarea generație de IA, cu scopul de a menține Europa la cel mai înalt stadiu de dezvoltare în materie de IA; -în cadrul programului Orizont Europa, începând din 2021, va impulsiona stadiul actual al tehnologiei în diferite domenii ale cercetării în domeniul IA, inclusiv cercetarea, în vederea atingerii următorului nivel de inteligență și de autonomie a sistemelor bazate pe IA, transparența IA, o IA mai verde, IA pentru sisteme complexe, progresele înregistrate în rețelele de aplicații IA care folosesc tehnica de calcul la margine, sistemele de IA nepărtinitoare, capacitarea persoanelor cu sprijin avansat prin IA;

-pe lângă dezvoltarea tehnologiilor generice, programul Orizont Europa va demonstra, de asemenea, modul în care IA contribuie la transformarea principalelor sectoare economice în producție și servicii, inclusiv implicațiile asupra forței de muncă, și va aborda provocările societale majore în domenii precum asistența medicală, securitatea civilă, schimbările climatice, energia, mobilitatea, mass-media (de exemplu, combaterea dezinformării) și sectorul agroalimentar; -în contextul parteneriatului european programat în comun privind IA, datele și robotica, va mobiliza părțile interesate prin intermediul agendei strategice de cercetare, inovare și implementare pentru a elabora și a pune în aplicare strategia de cercetare, inovare și implementare pentru Europa, cu accent pe dezvoltarea și utilizarea responsabilă a IA; și -va avea obiectivul ca proiectele legate de IA care primesc finanțare pentru C&I în cadrul programului Orizont Europa să respecte, după caz, principiul „eticii de la stadiul conceperii”, inclusiv pentru o IA de încredere. În plus, pentru a realiza o comunitate de cercetare diversă în domeniul IA, Comisia susține diversitatea și incluziunea în consorțiile de proiecte. Statele membre sunt încurajate: -să înființeze centre regionale și naționale de excelență în cercetare în domeniul IA, de exemplu prin utilizarea instrumentelor naționale de finanțare și a fondurilor MRR, și să creeze o structură de cercetare și de transfer tehnologic capabilă să atragă și să păstreze talentele, urmărind, în același timp, să devină un punct național de referință pentru cercetarea și dezvoltarea în domeniul IA. Centrele ar asigura informarea și schimbul la nivel regional, colaborarea la nivel european și, împreună cu rețelele finanțate de UE, ar pune bazele centrului emblematic european distribuit în domeniul IA; și -să consolideze investițiile în cercetarea în domeniul IA la nivel național, de exemplu prin intermediul MRR. 6.Furnizarea de instrumente prin intermediul unei platforme de IA la cerere și al unui mediu în care dezvoltatorii să testeze și să experimenteze (Unități de testare și experimentare) și în care IMM-urile și administrațiile publice să adopte IA (Centre europene de inovare digitală) Prezenta secțiune se axează pe măsuri care contribuie la tranziția inovării de la laborator pe piață, pentru a asigura adoptarea și implementarea pe scară largă a tehnologiilor de IA. Prezentare generală a acțiunilor întreprinse Unitățile de testare și experimentare a sistemelor IA inovatoare sunt esențiale pentru implementarea și adoptarea tehnologiilor de IA. Acest lucru este deosebit de important pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care reușesc cu greu să profite pe deplin de evoluțiile rapide din domeniul tehnologiilor digitale pentru a deveni competitive și inovatoare. În colaborare cu statele membre, UE a propus două seturi de măsuri: -Unități de testare și experimentare (TEF) – și anume, infrastructuri tehnologice cu expertiză specifică și experiență în testarea tehnologiilor mature dintr-un anumit sector, în condiții reale sau apropiate de realitate. Scopul este de a oferi dezvoltatorilor o infrastructură pentru testarea tehnologiei de IA înainte de a o introduce pe piață; și -Centre de inovare digitală (DIH) – „ghișee unice” care ajută toate întreprinderile interesate să utilizeze IA să devină mai competitive în ceea ce privește procesele de afaceri/producție, produsele sau serviciile lor prin utilizarea tehnologiilor de IA. Centrele europene de inovare digitală oferă întreprinderilor posibilitatea de a testa tehnologiile de IA înainte de a investi, precum și servicii conexe, cum ar fi consultanță financiară și în materie de formare și de dezvoltare a competențelor, necesară pentru o transformare digitală de succes. Unitățile de testare și experimentare (TEF) Planul coordonat din 2018 prevedea că, pentru a optimiza investițiile și a evita suprapunerile sau eforturile concurente, ar trebui dezvoltat un număr limitat de spații de referință specializate la scară largă, care să fie deschise tuturor actorilor din întreaga Europă. În urma adoptării planului coordonat și în cadrul pregătirii programului Europa digitală, Comisia a luat măsuri pregătitoare pentru a dezvolta acest concept și pentru a pregăti unitățile de testare și experimentare (TEF) a aplicațiilor IA. Mai precis, începând cu 2019, Comisia a lucrat intens împreună cu statele membre la perfecționarea conceptului de TEF și pentru a acorda prioritate sectoarelor relevante. În ianuarie 2020, Comisia a organizat cinci ateliere, la care au participat părți interesate din industrie, din mediul academic și din statele membre, pentru a discuta despre TEF pentru sectoare (sectorul agroalimentar, industria prelucrătoare, sănătatea și orașele inteligente) și tehnologii („IA care folosește tehnica de calcul la margine”) specifice. Rezultatele lucrărilor pregătitoare și ale schimburilor cu părțile interesate sugerează că experimentarea și testarea tehnologiilor de ultimă generație în condiții reale reprezintă un element esențial pentru introducerea tehnologiei pe piață și face parte din lanțul de inovare în care sistemul de IA al Europei are nevoie de sprijin semnificativ pentru a rămâne competitiv la nivel mondial. Unitățile de testare și experimentare pentru aplicații IA care folosesc tehnica de calcul la margine joacă un rol special pentru ecosistemul de excelență în domeniul IA. IA care folosește tehnica de calcul la margine oferă avantaje clare ca tehnologie hardware: oferă operațiuni în timp real, precum și avantaje în ceea ce privește securitatea și confidențialitatea datelor și consumul de energie. Unitățile de testare și experimentare pentru aplicații IA care folosesc tehnica de calcul la margine urmăresc, ca platformă europeană, să permită întreprinderilor de orice dimensiune să testeze și să experimenteze componente IA inovatoare bazate pe tehnologii de calcul avansate cu consum redus de energie, cum ar fi ingineria neuromorfică. Având în vedere dependența actuală a UE de tehnologiile de calcul, costurile ridicate ale echipamentelor necesare pentru semiconductori și nevoia de investiții pe termen lung, unitățile de testare și experimentare pentru aplicații IA care folosesc tehnica de calcul la margine sunt necesare pentru a elimina deficitul de finanțare, astfel încât întreprinderile europene să aibă acces la echipamente de calcul bazate pe IA cu consum redus de energie. Cu alte cuvinte, unitățile de testare și experimentare pentru aplicații IA care folosesc tehnica de calcul la margine vor conferi Europei un ecosistem de excelență care va servi drept instrument esențial pentru a ocupa poziția de lider tehnologic în domeniul IA. Pentru ca TEF să joace un rol central în sistemul de IA, acestea ar trebui să fie ușor de utilizat, să funcționeze în condiții reale, să implice îndeaproape utilizatorii finali și să fie utilizate de dezvoltatorii din sectorul public și privat, în special de IMM-uri. În plus, interacțiunea eficientă dintre TEF și spațiile de date este fundamentală pentru crearea unor condiții de concurență echitabile și pentru asigurarea accesului nediscriminatoriu pe piață. Acest lucru ar putea fi realizat, de exemplu, prin conectarea spațiilor de date și a TEF în domenii de interes reciproc. TEF au un rol important în testarea solidității, fiabilității și siguranței tehnologiilor de IA prin testarea capacității lor de a respecta obligațiile care urmează să fie definite în regulamentul privind IA. În cele din urmă, proiectele TEF ar trebui să interacționeze cu inițiative paralele pe Platforma europeană de IA la cerere. Centre de inovare digitală

Pentru a ajuta întreprinderile europene (în special IMM-urile) să valorifice la maximum noile tehnologii, în 2016 Comisia a lansat inițiativa „Digitalizarea industriei europene”. Unul dintre pilonii acestei inițiative este înființarea și sprijinirea centrelor de inovare digitală (DIH), care oferă acces la expertiză tehnică și la posibilități de experimentare, astfel încât întreprinderile să poată testa înainte de a investi. Centrele de inovare digitală oferă, de asemenea, servicii de inovare, cum ar fi consilierea în materie de finanțare și formarea și dezvoltarea competențelor de care au nevoie întreprinderile pentru o transformare digitală de succes. Statele membre și regiunile au investit în centrele de inovare digitală, iar Comisia (prin proiectele Orizont 2020, în 2019 și 2020) a pus la dispoziție peste 200 de milioane EUR pentru crearea de rețele de centre de inovare digitală. Aproximativ jumătate din această finanțare a vizat inovații în domenii relevante pentru IA, inclusiv robotica și volumele mari de date, iar pentru regiunile cu puține centre de inovare digitală au fost puse în aplicare activități speciale. Proiectele Orizont 2020 beneficiază, de regulă, de finanțare în cascadă prin intermediul unor cereri de propuneri deschise adresate IMM-urilor pentru a le permite să participe la experimente inovatoare cu centrele de inovare digitală într-un context transfrontalier. Curtea de Conturi Europeană (CCE) a evaluat această dimensiune a inițiativei privind digitalizarea industriei europene și a recomandat Comisiei ca, în coordonare cu statele membre, să ia măsuri suplimentare cu privire la finanțarea și monitorizarea centrelor de inovare digitală. Sprijinul acordat în cadrul programului Europa digitală va aborda observațiile Curții de Conturi Europene. Se introduce eticheta Centrele europene de inovare digitală (EDIH) pentru a marca diferența față de abordarea anterioară finanțată în cadrul programului Orizont 2020. UE și statele membre vor investi 1,5 miliarde EUR pentru a crea o rețea de aproximativ 200 de centre în regiunile europene. Granturile ar trebui utilizate pentru a îmbunătăți capacitatea EDIH selectate de a furniza servicii IMM-urilor și sectorului public. Selectarea și finanțarea acestor EDIH reprezintă o acțiune comună a statelor membre și a Comisiei. EDIH vor stimula adoptarea pe scară largă a IA, HPC, a securității cibernetice și a altor tehnologii digitale de către industrie (în special IMM-uri) și de către organizațiile din sectorul public din Europa. De asemenea, acestea le vor sprijini în utilizarea tehnologiei digitale, pentru a îmbunătăți durabilitatea proceselor și a produselor lor, în special în ceea ce privește consumul de energie și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Ele vor asigura o acoperire geografică largă și vor avea atât funcții locale, cât și europene. EDIH vor utiliza instrumentele și resursele puse la dispoziție de platforma de IA la cerere și vor fi un multiplicator pentru TEF: EDIH vor ajuta întreprinderile care au nevoie să utilizeze TEF relevante să inoveze noile lor produse și servicii și să le pregătească pentru piață. Platforma de IA la cerere Inițiativa privind sistemul și Platforma europeană de IA la cerere a demarat în 2019 și este finanțată în cadrul programului Orizont 2020. Aceasta reunește părțile interesate și resursele din domeniul IA, eliminând astfel fragmentarea și accelerând inovarea bazată pe IA (cercetare, produse, soluții). Platforma în curs de dezvoltare va funcționa ca motor al pieței europene a IA, oferind o masă critică de resurse, efecte de creare de rețele la nivelul comunității, precum și dezvoltare și creștere rapidă. Activitățile de consolidare a sistemului au început în ianuarie 2021 pentru a coopta comunități de utilizatori mai mari, în special din sectorul netehnologic, și pentru a facilita utilizarea și asimilarea resurselor platformei. Perspective Pentru a contribui la aducerea inovării „din laborator către piață” – pentru a asigura adoptarea și implementarea pe scară largă a tehnologiilor de IA, Comisia și statele membre: -vor cofinanța unitățile de testare și experimentare în cadrul programului Europa digitală pentru a furniza o resursă comună, foarte specializată, care să fie partajată la nivel european și pentru a încuraja implementarea rapidă și utilizarea pe scară mai largă a IA de încredere în întreaga Europă. În acest context: -primele cereri de propuneri (în perioada 2021-2022) se vor concentra asupra următoarelor sectoare identificate: producție, sănătate, produse agroalimentare, comunități inteligente și IA care folosește tehnica de calcul la margine. Bugetul estimat pe sector va fi de aproximativ 20-75 de milioane EUR; -vor selecta, în perioada 2021-2022, rețeaua de până la 210 centre EDIH care acoperă toate regiunile Europei. În ceea ce privește IA, sunt prevăzute următoarele activități specifice: -cel puțin un EDIH în fiecare stat membru cu expertiză în domeniul IA. Rețeaua de EDIH va face schimb de bune practici și va asigura o colaborare eficace între acestea (utilizând recomandările care provin din rețeaua de centre de inovare digitală pentru IA) pentru a oferi cel mai bun sprijin IMM-urilor și organizațiilor din sectorul public din întreaga Europă; și -rețeaua de EDIH va colabora îndeaproape cu platforma de IA la cerere, cu TEF și cu spațiile de date și va promova utilizarea acestor infrastructuri pentru IMM-urile situate oriunde în Europa. Acest lucru va stimula diseminarea resurselor și va permite întreprinderilor să experimenteze IA; -vor consolida, în 2021 și ulterior, platforma de IA la cerere ca set european central de resurse de IA necesare pentru industrie și pentru utilizările din sectorul public, astfel încât aceasta să poată: -deveni principala piață europeană a resurselor IA; va oferi un acces ușor și simplu la instrumentele IA, care vor fi apoi distribuite local de către EDIH sau utilizate direct de industria utilizatoare (în special de IMM-uri) sau de sectorul public; și -colabora cu inițiativele naționale și europene relevante pentru a deveni setul central de instrumente IA în Europa pentru orice persoană care caută expertiză, tehnologie, servicii și software în domeniul IA. Comisia încurajează statele membre: -să aloce un procent egal din finanțarea proiectelor TEF selectate de Comisie cu ajutorul unor experți independenți; -să definească noi priorități relevante pentru TEF suplimentare, dincolo de sectoarele actuale ale industriei agroalimentare, industriei prelucrătoare, sănătății și comunităților inteligente. Posibile noi sectoare ar putea fi, de exemplu, mobilitatea, administrația publică sau tranziția verde; -să profite pe deplin de oportunitățile oferite de MRR, precum și de programele politicii de coeziune, pentru a finanța mai multe centre de inovare digitală (E)DIH și TEF pentru a aduce inovarea mai aproape de piață; și -să sprijine crearea de piețe locale, regionale și/sau naționale de IA pentru interacțiune și schimbul de bune practici; și să faciliteze extinderea dincolo de frontiere prin intermediul platformei europene de IA la cerere (set central de instrumente IA și piața pentru IA), EDIH și Startup Europe.

7.Finanțarea și extinderea ideilor și soluțiilor inovatoare pentru IA Această secțiune se axează pe măsuri de sprijin, cu un accent special pe întreprinderile nou-înființate, pe întreprinderile în curs de extindere și pe alte întreprinderi mici și mijlocii, care dezvoltă tehnologii de IA. InvestEU și MRR oferă resurse esențiale pentru a consolida utilizarea instrumentelor financiare. Prezentare generală a acțiunilor întreprinse Pentru a sprijini întreprinderile nou-înființate și IMM-urile atât în etapele inițiale, cât și în faza de extindere, Comisia a prezentat sistemul de investiții în IA/tehnologia blockchain și programul său de sprijin . Proiectul-pilot urmărește să îmbunătățească accesul la finanțare prin capitaluri proprii pentru întreprinderile nou-înființate inovatoare și cu risc mai ridicat în domeniul IA și al tehnologiei blockchain și pentru IMM-urile cu o acoperire geografică amplă în UE, inclusiv pentru piețele mai puțin dezvoltate. Acesta furnizează resurse pentru investiții în fonduri cu capital de risc și coinvestiții pentru băncile naționale de promovare din statele membre. Printr-o alocare inițială de 100 de milioane EUR din programul Orizont 2020, se estimează că volumul total de investiții al fondului ajunge la 700 de milioane EUR . Programul de sprijin specific se derulează în perioada 2020-2022. În decembrie 2020, Grupul Băncii Europene de Investiții (Grupul BEI) a lansat, de asemenea, un nou instrument de coinvestiții în valoare de până la 150 de milioane EUR pentru a investi alături de fondurile sprijinite prin Fondul european de investiții (FEI) și pentru a sprijini creșterea întreprinderilor din domeniul IA în întreaga Europă. Consiliul european pentru inovare (CEI) sprijină întreprinderile nou-înființate din domeniul IA în ceea ce privește dezvoltarea și extinderea tehnologiilor revoluționare și a inovațiilor revoluționare în domeniul IA. De la lansarea etapei-pilot , CEI a sprijinit numeroase inovări în domeniul IA într-o gamă largă de domenii științifice, de la științele vieții, alimentație și agricultură la energie și tehnologii ecologice. Pentru dezvoltarea inovării prin proiecte de cercetare, proiectul-pilot Pathfinder al CEI oferă granturi pentru promovarea inovării interdisciplinare și bazate pe colaborare în domeniul tehnologiilor viitoare inspirate de știință și complet noi. Instrumentul Accelerator al CEI sprijină extinderea întreprinderilor nou-înființate și intrarea acestora pe piață cu oportunități de finanțare și servicii de accelerare. Sprijinul oferit de CEI este disponibil tuturor IMM-urilor cu idei complet noi, susținute de un plan de afaceri pentru punerea în aplicare a unor soluții inovatoare comercializabile și cu ambiții de extindere. În cursul etapei-pilot (2018-2020), CEI a furnizat 160 de milioane EUR prin granturi și 91 de milioane EUR prin investiții directe de capital pentru întreprinderile nou-înființate inovatoare din domeniul IA și proiecte care implică cercetarea directă sau colaterală în domeniul tehnologiilor de IA. În 2021, CEI acordă peste 1 miliard EUR sub formă de granturi și capitaluri proprii pentru întreprinderile nou-înființate și IMM-uri, cu accent pe tehnologiile deep tech. Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) sprijină o serie de inițiative menite să stimuleze inovarea în domeniul IA, să pregătească societățile noastre pentru schimbările cauzate de IA și să educe o nouă generație de inovatori în domeniul IA. În 2019 și 2020, acesta a alocat peste 22 de milioane EUR activităților sale în domeniul IA. EIT Digital și EIT Health pun în aplicare marea majoritate a proiectelor legate de IA. Comunitatea EIT sprijină în prezent 120 de întreprinderi nou-înființate europene aflate la început de drum sau la nivel intermediar care își desfășoară activitatea în domeniul IA și a investit deja peste 3 milioane EUR în aceste întreprinderi. În ianuarie 2021, EIT și CEI și-au unit forțele pentru a acorda sprijin rapid întreprinderilor nou-înființate foarte inovatoare, precum și pentru a coordona eforturile de sprijinire a femeilor inovatoare și a inovatorilor din regiunile mai puțin reprezentate . CEI și EIT urmăresc, de asemenea, să facă schimb de date și de informații privind întreprinderile nou-înființate inovatoare și IMM-urile pe care le sprijină, inclusiv măsurarea impactului obținut. Perspective Comisia, cu sprijinul statelor membre: -va viza consolidarea sprijinului și a finanțării pentru proiectul-pilot pentru investițiile în tehnologia IA/blockchain precum și pentru programul de sprijin. În urma succesului și a atractivității proiectului-pilot, programul InvestEU 2021-2027 va continua să ofere sprijin pentru investiții în tehnologia IA/blockchain prin intermediul Grupului BEI și al băncilor naționale de promovare pentru a mobiliza investiții private; -va pune în aplicare pe deplin CEI în cadrul programului Orizont Europa și va sprijini inovarea disruptivă, cu accent pe o IA centrată pe factorul uman. Acest demers se va realiza printr-o combinație de cereri de finanțare deschise și bazate pe provocări. Provocarea Instrumentului Pathfinder al CEI din 2021 se va concentra pe cercetarea în domeniul sensibilizării cu privire la IA, în timp ce provocarea instrumentului Accelerator al CEI va promova tehnologiile digitale și medicale strategice, inclusiv IA medicală. În plus, inițiativa Women TechEU urmează să fie lansată pentru a sprijini întreprinderile deep tech nou-înființate și conduse de femei; -prin intermediul Startup Europe și al radarului de inovare, va mobiliza întreprinderile nou-înființate din domeniul IA în centrele naționale și în cadrul programului Orizont Europa care sunt dornice să se extindă și să răspundă cererii de expertiză în domeniul IA din partea IMM-urilor care se orientează spre transformarea digitală. Centrele EDIH finanțate în cadrul programului Europa digitală vor fi utilizate pentru a crea o piață și pentru a organiza evenimente de corelare pentru furnizarea de tehnologie și parteneriate; -va facilita schimbul de informații, expertiză și bune practici între întreprinderile nou­înființate locale, regionale și naționale din domeniul IA la nivel european (cu implicarea IMM-urilor, a întreprinderilor nou-înființate și a altor părți interesate relevante) prin intermediul PPP privind IA, datele și robotica, al EDIH, al platformei de IA la cerere (setul central de instrumente și piața IA) și al Startup Europe; și -va lua măsuri pentru a facilita disponibilitatea datelor deschise și accesul IMM-urilor la date. Statele membre sunt încurajate: -să sprijine întreprinderile nou-înființate și cele în curs de extindere din domeniul IA în ceea ce privește accesul la finanțare pentru creșterea lor, precum și să sprijine IMM-urile în tranziția lor digitală în adoptarea tehnologiilor de IA. Cu condiția ca obiectivele și condițiile MRR să fie îndeplinite, statele membre pot utiliza finanțarea MRR pentru a institui investiții sub formă de instrumente financiare (de exemplu, garanții, împrumuturi, instrumente de capital propriu și de capital de risc și crearea de instrumente de investiții specializate). Statele membre au, de asemenea, posibilitatea de a contribui cu până la 4 % din alocarea totală a planurilor lor de redresare și reziliență către componenta lor din cadrul InvestEU. III.Asigurarea faptului că IA acționează în serviciul cetățenilor și că este o forță a binelui în societate

Adoptarea într-o măsură din ce în ce mai mare a sistemelor de IA în domenii precum sănătatea, agricultura, educația, ocuparea forței de muncă, gestionarea infrastructurii, energia, transporturile și logistica, spațiul, serviciile publice, securitatea, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea poate contribui la rezolvarea unor probleme complexe pentru binele public. Dezvoltarea și adoptarea cu succes a IA contribuie la creșterea economică și la competitivitatea globală a UE și aduc beneficii enorme societății noastre și mediului. Cu toate acestea, unele utilizări ale IA pot reprezenta, de asemenea, o provocare în ceea ce privește drepturile protejate de legislația UE, genera noi preocupări în materie de siguranță și securitate și afecta piețele forței de muncă. În Cartea albă privind IA din 2020, Comisia a prezentat abordarea europeană privind IA, care se bazează pe un ecosistem de excelență și pe un ecosistem de încredere pentru IA . 8.Cultivarea talentelor și îmbunătățirea ofertei de competențe necesare pentru a permite dezvoltarea unui ecosistem IA prosper Prezentare generală a acțiunilor întreprinse Planul coordonat din 2018 a identificat deficitul semnificativ și persistent de competențe în domeniul TIC drept o provocare majoră pentru dezvoltarea IA în Europa. Odată cu dezvoltarea pieței IA și cu adoptarea tehnologiilor de IA, este necesar să se asigure accesibilitatea și adoptarea produselor și serviciilor IA. În acest scop, UE ar trebui să faciliteze dobândirea de competențe informatice ample și o mai bună înțelegere a IA de către toți cetățenii. Pentru a rămâne competitivă la nivel mondial, UE are nevoie, de asemenea, de profesioniști din medii diverse, cu competențe specializate în domeniul IA, cum ar fi modelarea datelor, arhitectura și semantica, pentru a-și menține o poziție solidă în cercetarea în domeniul IA și pentru a contribui la dezvoltarea și implementarea sistemelor de IA. Competențele netehnice în domeniul IA sunt la fel de importante. Îmbunătățirea competențelor de calcul și IA pentru toți este, de asemenea, necesară pentru a evita polarizarea pieței forței de muncă și o posibilă creștere a inegalității în interiorul țărilor și între țări. Rezultatele sondajului realizat în 2020 în rândul întreprinderilor europene sugerează că unul dintre principalele obstacole cu care se confruntă întreprinderile europene atunci când adoptă tehnologii de IA este disponibilitatea angajaților cu competențe adecvate în domeniul IA. În mod similar, analiza efectuată de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei sugerează că dezvoltarea competențelor digitale, sensibilizarea cu privire la tehnologiile de IA la toate nivelurile de educație, programele de învățare pe tot parcursul vieții și competențele specializate în IA sunt necesare pentru a-i înzestra pe toți cetățenii cu competențele necesare pentru transformările bazate pe IA, pentru a menține poziția solidă a UE în cercetarea în domeniul IA și pentru a contribui la dezvoltarea și implementarea sistemelor de IA. Toate statele membre care au adoptat strategii naționale în domeniul IA au integrat dimensiunea competențelor în strategiile lor, astfel cum se sugerează în planul coordonat din 2018. Măsurile propuse în strategiile naționale includ, de exemplu, reforme ale sistemelor de educație formală pentru a introduce sau a consolida predarea gândirii computaționale, a bazelor de calcul și IA în învățământul primar sau secundar, precum și inițiative de adaptare a politicilor de învățare pe tot parcursul vieții și de recalificare . În acest context, MRR oferă, de asemenea, oportunitatea fără precedent de a sprijini dezvoltarea competențelor digitale, inclusiv în domeniul IA, la toate nivelurile de educație (formală și informală) și de formare, ca element important pentru atingerea obiectivului digital de 20 %. Ca parte a obiectivelor Mecanismului de redresare și reziliență, dezvoltarea competențelor digitale la toate nivelurile este o condiție pentru a se asigura că toți europenii pot participa în societate și pot profita de transformarea digitală. Prin urmare, în Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, Comisia propune inițiativa emblematică „Recalificare și perfecționare” pentru a încuraja investițiile și reformele pe care statele membre le pot întreprinde pentru a îmbunătăți competențele digitale, inclusiv IA și educația, precum și formarea profesională pentru toate vârstele. În septembrie 2020, Comisia a adoptat un nou Plan de acțiune pentru educația digitală pentru perioada 2021-2027. Acest plan de acțiune integrează acțiuni specifice pentru îmbunătățirea competențelor IA în contextul mai larg al promovării competențelor digitale. Comisia a sprijinit, de asemenea, Săptămâna europeană a programării , o acțiune organizată de voluntari, care familiarizează un număr cât mai mare de persoane cu gândirea computațională, programarea, robotica, experimentarea cu componentele hardware, informatica, IA și competențele digitale . La sfârșitul anului 2020, pentru a sprijini statele membre în eforturile lor de a spori oferta educațională specializată în domeniul IA, Comisia a acordat granturi unui număr de patru rețele universitare, IMM-uri și centre de excelență în domeniul IA pentru a furniza programe de masterat de excelență în domeniul IA, în valoare totală de 6,5 milioane EUR. Rețelele selectate ar trebui, cu finanțare din partea UE, să conceapă și să furnizeze în comun programe de masterat de înaltă calitate și practice în diferite state membre, cu un accent special pe IA centrată pe factorul uman, pe aplicarea IA în administrația publică și pe IA în domeniul sănătății. Toate programele ar trebui să includă, de asemenea, cursuri de etică în domeniul IA, iar o parte a conținutului ar trebui să fie pusă la dispoziție online prin intermediul platformei pentru competențe digitale și locuri de muncă cu traduceri în toate limbile UE . Perspective Comisia: -ca parte a acțiunilor planificate în Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027: -va sprijini stagiile în domeniul digital, extinzând posibilitatea de a participa la studenții din învățământul profesional și la personalul didactic, pe lângă studenții din universități, cu un accent sporit pe competențele IA și acordând o atenție deosebită principiului nediscriminării și egalității de gen; și -va elabora orientări etice privind IA și utilizarea datelor în procesul de predare și învățare pentru cadrele didactice, precum și sprijinirea activităților conexe de cercetare și inovare prin intermediul programului Orizont Europa. Această acțiune se va baza pe activitatea Grupului de experți la nivel înalt privind IA în ceea ce privește orientările în materie de etică. Orientările vor fi însoțite de un program de formare pentru cercetători și studenți privind aspectele etice ale IA și vor viza o participare a femeilor la activitățile de formare în procent de 45 %; -va sprijini dezvoltării de noi informații privind competențele, în cadrul Agendei pentru competențe din iulie 2020, inclusiv la nivel regional și sectorial. În mod specific, valorificând activitatea Cedefop (proiectul Skills-OVATE) și utilizând tehnologia de IA pentru efectuarea analizei volumelor mari de date pe baza eliminării anunțurilor de locuri de muncă pentru a obține informații în timp real cu privire la cererea actuală și viitoare de competențe. În acest context, urmează să fie creat un instrument online permanent în care să fie publicate informații în timp real, pe care să le poată utiliza toate părțile interesate; -va sprijini inițiativele care facilitează recunoașterea reciprocă a programelor de învățământ superior specializate în IA în UE; -în cadrul programului Europa digitală, va sprijini adoptarea de măsuri, inclusiv conceperea și punerea în aplicare a unor programe, module și cursuri de formare pe termen scurt educaționale specializate în domenii de capacități cheie, inclusiv pentru ca profesioniștii din diferite sectoare să devină competenți în utilizarea tehnologiilor digitale. Cererea de propuneri pentru programe specializate va fi lansată în T1/2 2021, iar pentru cursurile de formare pe termen scurt în T1 2022. Toate oportunitățile și instrumentele disponibile pentru dezvoltarea competențelor digitale vor fi prezentate pe Platforma pentru competențe digitale și locuri de muncă;

-în cadrul programului Orizont Europa, va sprijini rețelele de centre de excelență în domeniul IA (ca parte a centrului emblematic privind IA). Printre alte sarcini, centrele: -ar explora opțiunile de păstrare a talentelor printr-o colaborare mai strânsă cu industria și cu autoritățile publice; și -ar dezvolta programe de doctorat și module de IA care ar putea fi integrate în programe de masterat în educație non-TIC; -ar finanța rețele doctorale, burse postdoctorale și proiecte de schimb de personal bazate pe colaborare în domeniul IA în cadrul acțiunilor Marie Skłodowska-Curie. Cererile de propuneri pentru burse individuale și rețele de formare inovatoare (redenumite „burse postdoctorale” și „rețele doctorale”) sunt planificate pentru T2 2021. Cererile de propuneri pentru schimburi de personal în domeniul cercetării și al inovării (redenumite „schimburi de personal”) și COFUND sunt planificate pentru T4 2022; și -ar promova egalitatea de gen prin intermediul programului Orizont Europa, inclusiv în cadrul proiectelor legate de IA. Integrarea dimensiunii de gen în conținutul cercetării și inovării devine o cerință implicită pentru întregul program. Începând din 2022, va fi introdus un nou criteriu de eligibilitate pentru a obține acces la finanțarea prin programul Orizont Europa. Organismele publice, organizațiile de cercetare și instituțiile de învățământ superior vor trebui să aibă un plan privind egalitatea de gen pentru toate proiectele finanțate prin programul Orizont Europa. Statele membre sunt încurajate: -să perfecționeze și să pună în aplicare dimensiunea competențelor în strategiile lor naționale în materie de IA, în colaborare cu partenerii sociali, de exemplu pentru: -a promova dezvoltarea gândirii computaționale a elevilor, a studenților și a educatorilor în educația formală, informală și non-formală la toate nivelurile și a sprijini inițiativele specifice care încurajează tinerii să își aleagă materii din domeniul IA și domenii conexe, cum ar fi robotica, drept cariere; -a crea programe de informare pentru profesori cu privire la includerea IA în școli, atât în ceea ce privește competențele TIC, cât și dintr-o perspectivă mai largă; -a crește disponibilitatea formării în domeniul IA, inclusiv prin finanțarea modulelor de IA în programele de masterat în științe umaniste și științe sociale, activități de învățare pe tot parcursul vieții, formarea judecătorilor, a avocaților și a funcționarilor publici, precum și recalificarea persoanelor care provin din medii netehnice în ceea ce privește elementele de bază ale IA și implicațiile acesteia pentru domeniul lor de activitate; și -a testa, a evalua și, dacă acest demers este încununat de succes, a sprijini punerea în aplicare a tehnologiilor de IA educaționale în învățământul primar și secundar pentru a facilita cerințele individuale de învățare (de exemplu, tutoriatul cognitiv, bazat pe IA); -a face schimb de bune practici cu privire la modul de integrare a IA în educația generală și în alte programe specializate (cum ar fi sănătatea, dreptul, științele sociale, mediul de afaceri) și la promovarea cunoștințelor generale și specializate privind IA în învățarea pe tot parcursul vieții; -a lua măsuri și a face schimb de bune practici pentru a spori incluziunea și diversitatea, și anume, a facilita crearea unor echipe echilibrate de IA și a atrage talente în educația în domeniul IA, în special în ceea ce privește studiile postuniversitare și formarea, precum și dezvoltarea tehnologiilor de IA; și -a valorifica la maximum oportunitatea unică oferită de MRR pentru a finanța inițiative ambițioase de perfecționare și recalificare, astfel cum s-a menționat mai sus. 9.Elaborarea unui cadru de politici pentru a asigura încrederea în sistemele de IA Încrederea este esențială pentru a facilita adoptarea tehnologiilor de IA. Abordarea europeană privind IA, astfel cum a fost propusă în Cartea albă privind IA din 2020, „urmărește să promoveze capacitatea de inovare a Europei în domeniul IA, sprijinind în același timp dezvoltarea și adoptarea unei IA etice și de încredere în întreaga economie a UE. IA ar trebui să acționeze în serviciul cetățenilor și să fie o forță a binelui în societate” . Având în vedere impactul social și de mediu major al tehnologiilor de IA, o abordare centrată pe factorul uman în ceea ce privește dezvoltarea și utilizarea acestora, protecția valorilor și a drepturilor fundamentale ale UE, cum ar fi nediscriminarea, viața privată și protecția datelor, precum și utilizarea durabilă și eficientă a resurselor se numără printre principiile-cheie care stau la baza abordării europene. Prezentare generală a acțiunilor întreprinse Comisia a depus eforturi considerabile pentru mobilizarea expertizei, consultarea unui spectru larg de părți interesate (inclusiv parteneri sociali, organizații neguvernamentale, industrie, comunitatea academică, autorități regionale și statele membre) și elaborarea de acțiuni de politică pentru a facilita încrederea în IA. Mai precis, acțiunile de facilitare a încrederii s-au axat pe aspecte legate de etică, siguranță, drepturile fundamentale, inclusiv dreptul de a nu fi discriminat, răspundere, cadrul de reglementare, inovare, concurență și proprietate intelectuală (PI). Concentrându-se asupra aspectelor fundamentale legate de etică și de tehnologiile de IA, Comisia a instituit și a facilitat activitatea Grupului de experți la nivel înalt privind IA (AI HLEG). Grupul a prezentat două rezultate principale: Orientări în materie de etică pentru o inteligență artificială fiabilă și o listă de evaluare pentru o inteligență artificială de încredere (ALTAI) . Orientările în materie de etică au identificat principii și cerințe esențiale pentru o IA de încredere , iar lista de evaluare a oferit un cadru operațional pentru a sprijini aplicarea orientărilor etice de către dezvoltatorii și utilizatorii de IA. Activitatea AI HLEG a generat dezbateri importante cu privire la viziunea și abordarea europeană a politicii în domeniul IA și a contribuit la elaborarea unui cadru de reglementare privind IA.

În februarie 2020, Comisia a publicat o Carte albă privind IA și un raport privind implicațiile în materie de siguranță și răspundere ale IA, ale internetului obiectelor și ale roboticii. Cartea albă și raportul au conturat viziunea strategică și propunerea referitoare la un posibil cadru de reglementare al UE privind IA. În ceea ce privește reglementarea la nivelul UE, Comisia a propus să se pună accentul pe trei aspecte interdependente: dezvoltarea cadrului de reglementare orizontal privind IA, axat pe aspecte legate de siguranță și drepturile fundamentale, aspecte legate de răspunderea IA și revizuirea legislației sectoriale existente în materie de siguranță, atunci când este necesar. Programul de lucru al Comisiei a indicat intenția Comisiei de a propune aceste acțiuni legislative în 2021. La 16 decembrie 2020, Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au adoptat Strategia de securitate cibernetică a UE pentru deceniul digital, care stabilește modul în care UE își va proteja cetățenii, întreprinderile și instituțiile de amenințările cibernetice, precum și modul în care va promova cooperarea internațională și va coordona asigurarea unui internet global și deschis. În plus, pentru a aborda riscurile specifice în materie de securitate cibernetică legate de IA, Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA) a instituit un grup multidisciplinar ad-hoc de experți în materie de securitatea cibernetică legată de IA. În planul său de acțiune privind proprietatea intelectuală (PI), Comisia a evidențiat unele dintre provocările reprezentate de sistemele de IA pentru drepturile de proprietate intelectuală . Dovezile disponibile sugerează că, în linii mari, cadrul UE privind proprietatea intelectuală este adecvat pentru abordarea provocărilor generate de producția sprijinită de IA. Cu toate acestea, există în continuare aspecte care pot fi îmbunătățite și armonizate suplimentar. Planul de acțiune privind proprietatea intelectuală propune acțiuni cu privire la anumite aspecte, în special prin colaborarea cu părțile interesate și prin colectarea de dovezi pentru a contribui la elaborarea politicilor. Dezbaterile privind chestiunile legate de încredere și de reglementare s-au concentrat, printre altele, asupra chestiunii inovării, și anume, asupra conceperii reglementării publice care va facilita și nu va frâna inovarea și, prin urmare, va spori competiti