Impactul și potențialul de recuperare depind, de asemenea, de structura demografică și economică a fiecărei țări în parte, de exemplu cele cu un număr mare de întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) sunt mai grav afectate. Acestea depind, de asemenea, de abilitatea și de capacitatea economiilor de a absorbi șocurile și de a le răspunde, în special prin intermediul ajutoarelor de stat. Aceste elemente au un impact considerabil asupra pieței unice și adâncesc divergențele și disparitățile dintre statele membre. Acest lucru se reflectă în faptul că în anumite țări recesiunea va fi de aproape 10 %, iar în altele, de 6-7,5 % în medie.

Această imagine, prezentată în detaliu în evaluarea nevoilor complementare, arată nevoia de investiții și finanțări masive. În această etapă a crizei nu se pot prezenta cifre definitive privind nevoile de investiții. Cu toate acestea, potrivit evaluării nevoilor, se estimează că în 2021 și 2022 va fi nevoie de o suplimentare cu 1,5 mii de miliarde EUR a investițiilor publice și private pentru a readuce Europa pe calea unei redresări economice durabile.

3.Investiții în următoarea generație

Evaluarea nevoilor arată necesitatea unor investiții masive la scară largă, inclusiv a unor investiții publice și private substanțiale la nivel național. Dacă este lăsată la latitudinea fiecărei țări, redresarea economică ar putea fi incompletă, inegală și inechitabilă. Acest risc este foarte real în alte părți ale lumii. Dar, în Uniunea noastră, în care oamenii, întreprinderile și economiile depind unele de altele, Europa se află într-o poziție unică pentru a putea investi într-o redresare durabilă și într-un viitor durabil. Această investiție va fi un bun comun pentru viitorul nostru comun și va demonstra valoarea reală și tangibilă a apartenenței la Uniune.

Conceput pentru coeziune, convergență și solidaritate, bugetul UE este un instrument care există deja. Acesta este deja testat, este transparent și se bucură de încredere din partea tuturor. Este gândit să investească în programe și priorități convenite de comun acord și să asigure că cei care au nevoie de mai mult sprijin primesc investițiile de care au nevoie pentru a recupera decalajul.

Acesta este motivul pentru care Comisia propune astăzi un nou instrument de redresare, Next Generation EU, cu un buget de 750 de miliarde EUR integrat într-un buget UE pe termen lung puternic și modern. Aceasta este o propunere istorică și unică, care reflectă amploarea provocării cu care ne confruntăm. Defalcarea completă a modului în care va funcționa acest instrument este prezentată în comunicarea aferentă, precum și în textele juridice adoptate astăzi. Principalele caracteristici ale acestuia sunt:

Atragerea de fonduri

Fondurile pentru instrumentul Next Generation EU vor proveni din suspendarea temporară a plafonului resurselor proprii la 2 % din venitul național brut al UE. Comisia va putea astfel să își utilizeze ratingul de credit foarte ridicat pentru a împrumuta 750 de miliarde EUR de pe piețele financiare pentru instrumentul Next Generation EU.

Fondurile colectate vor trebui rambursate prin intermediul viitoarelor bugete ale UE – nu înainte de 2028 și nici după 2058. Pentru a face acest lucru în mod echitabil și partajat, Comisia va propune o serie de noi resurse proprii. Acestea ar putea include o nouă resursă proprie bazată pe sistemul de comercializare a certificatelor de emisii, un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon și o resursă proprie bazată pe funcționarea unor întreprinderi mari. Aceasta ar putea include, de asemenea, o nouă taxă digitală, care să se bazeze pe activitatea desfășurată de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE). Comisia sprijină în mod activ discuțiile purtate de OCDE și G20 și este pregătită să acționeze în cazul în care nu se ajunge la un acord global. Acestea se vor adăuga propunerilor Comisiei privind resursele proprii bazate pe o taxă pe valoarea adăugată simplificată și pe materialele plastice nereciclate.

În plus față de instrumentul Next Generation EU, Comisia propune un buget UE revizuit, în valoare de aproximativ 1 100 de miliarde EUR în perioada 2021-2027.

Investirea fondurilor

Toate fondurile colectate prin intermediul instrumentului Next Generation EU și al noului buget al UE vor fi canalizate prin programele UE. Acest lucru înseamnă că fiecare euro investit va fi pus la dispoziție pentru ca Europa să își revină, pentru a accelera dubla tranziție, atât cea verde, cât și cea digitală și pentru a construi o societate mai echitabilă și mai rezilientă. Iar Parlamentul European și Consiliul asigură transparența deplină și responsabilitatea democratică. Fondurile instrumentului Next Generation EU vor fi investiți în trei piloni, 500 de miliarde EUR sub formă de granturi și 250 de miliarde EUR sub formă de împrumuturi acordate statelor membre.

Primul pilon este sprijinul acordat statelor membre pentru investiții și reforme menite să contribuie la soluționarea crizei:

üUn nou Instrument de redresare și reziliență cu un buget de 560 de miliarde EUR – distribuit sub formă de granturi și împrumuturi. Statele membre vot fi astfel sprijinite să pună în aplicare investițiile și reformele care sunt esențiale pentru o redresare durabilă. Ele își vor concepe propriile planuri naționale de redresare adaptate, pe baza priorităților de investiții și reformă identificate ca parte a semestrului european, în conformitate cu planurile naționale privind clima și energia, cu planurile pentru o tranziție justă, cu acordurile de parteneriat și cu programele operaționale din cadrul fondurilor UE.

ünouă inițiativă, REACT-UE, cu un buget de 55 de miliarde EUR, le va oferi statelor membre un sprijin suplimentar pentru politica de coeziune. Aceste fonduri vor fi disponibile începând din 2020 și vor fi distribuite în funcție de o nouă cheie de alocare, ținând seama de impactul crizei. Se va asigura astfel că nu există nicio întrerupere a finanțării pentru măsurile esențiale de ieșire din criză și pentru sprijinirea celor mai defavorizate persoane. Această inițiativă va sprijini lucrătorii și IMM-urile, sistemele de sănătate, tranziția verde și cea digitală și de ea vor putea beneficia toate sectoarele – de la turism la cultură.

üPentru a sprijini tranziția către o economie verde, Comisia propune acordarea de finanțare suplimentară pentru Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală. Programele politicii de coeziune vor fi, la rândul lor, consolidate în următoarea perioadă bugetară a UE, pentru a permite o mai mare flexibilitate.

Al doilea pilon se referă la relansarea economiei UE prin stimularea investițiilor private.

üUn nou Instrument de sprijin pentru solvabilitate va mobiliza resurse private pentru a oferi sprijin urgent întreprinderilor sănătoase. Investițiile vor fi canalizate către întreprinderi din sectoarele, regiunile și țările cele mai afectate. Acest lucru va contribui la crearea unor condiții de concurență echitabile pentru statele membre care sunt mai puțin în măsură să acorde sprijin prin ajutoare de stat. Acesta va fi operațional începând cu 2020 și va avea un buget de 31 de miliarde EUR, scopul fiind deblocarea a 300 de miliarde EUR pentru acordarea de sprijin pentru solvabilitate. Se vor elabora orientări care vor contribui la alinierea investițiilor la prioritățile UE.

üComisia propune modernizarea InvestEU, programul de investiții emblematic al UE, mărindu-i capacitatea de peste două ori.

üÎn plus, în cadrul InvestEU va fi creat Instrumentul de investiții strategice. Acesta va fi în măsură să deblocheze investiții în valoare de 150 de miliarde EUR datorită sumei de 15 miliarde EUR alocate de instrumentul Next Generation EU. Vom investi astfel în consolidarea rezilienței și autonomiei noastre strategice în ceea ce privește principalele tehnologii și lanțuri valorice.