5.2

În continuare se trasează în mod schematic liniile de acțiune care, în opinia Comitetului, trebuie să facă parte dintr-o strategie de dezvoltare controlată a consumului colaborativ sau participativ, ca măsuri care să sprijine, să completeze și să monitorizeze politica de protecție a consumatorilor desfășurată de statele membre: a) definirea cadrului legal și fiscal al activităților incluse în consumul colaborativ sau participativ, structurând și reglementând, după caz, aspecte cum ar fi răspunderea legală, asigurarea, drepturile de utilizare, drepturile împotriva obsolescenței programate (13), impozitele pe proprietate, standardele de calitate, stabilirea drepturilor și a obligațiilor și, după caz, eliminarea posibilelor restricții și obstacole ascunse din calea comerțului intracomunitar și a posibilei denaturări a legislațiilor; b) difuzarea, sensibilizarea și conștientizarea populației în privința inițiativelor de consum colaborativ sau participativ și a avantajelor individuale și colective pe care acestea le prezintă. Popularizarea aspectelor obligatorii ale cadrului legal existent privind produsele partajate (cum ar fi, reciclarea, reutilizarea, actualizarea și durabilitatea); c) informarea și orientarea consumatorilor și utilizatorilor în sensul unei participări responsabile la inițiative, prin promovarea proiectelor-pilot și a iniţiativelor privind consumul colaborativ; d) promovarea consumului colaborativ sau participativ prin experiențe precum ShareableCities, prin transportul partajabil sau alte aspecte, cum sunt cele privitoare la alimentație, locuințe sau chiar locuri de muncă partajabile; e) promovarea structurilor stabile prin crearea de spații pentru dezvoltarea consumului colaborativ sau participativ, în special în ce privește tehnologia și rețelele; f) promovarea și extinderea consumului colaborativ sau participativ prin activarea și dinamizarea rețelelor instituite; g) participarea instituțiilor europene la inițiativele de consum colaborativ sau partajat, atât ca utilizatori, cât și pentru a pune la dispoziție propriile resurse; h) societatea civilă poate juca un rol activ în ce privește accesul la bunurile publice pentru o valorificare socială maximă, prin crearea unor infrastructuri colective partajabile; i) Pe de altă parte, se propune ca strategia de acțiune să fie realizată în mod specific în următoarele domenii: — educație: în sectorul școlar, acțiunea trebuie să fie proactivă, astfel încât munca efectuată cu copiii, de la vârste fragede, să fie orientată spre dobândirea și consolidarea atitudinilor, obiceiurilor și valorilor menite să creeze inițiative de consum colaborativ sau participativ; — asociații de consumatori: organizațiile de consumatori și utilizatori înființate în rețea pot adopta un rol dublu în strategie, atât în mod proactiv în crearea de inițiative, cât și în mod reactiv, prin participarea la acestea. — cooperatism: cooperatismul poate deveni principalul aliat al consumului colaborativ și participativ, în măsura în care ambele exercită și împărtășesc principii și valori. Din acest motiv, mișcarea cooperatistă poate întări inițiativele, în mod proactiv și reactiv, susținând în structura sa rețele de consum colaborativ sau participativ care să se afle în simbioză cu obiectivele lor respective (14). Cooperativele de consum și așa-numitele cooperative de kilometru zero (15) sunt deja o realitate. — spirit cetățenesc: populația adultă și cetățenii în general, prin intermediul aderării și participării la inițiativele de consum colaborativ sau participativ care le sunt destinate pot desfășura o activitate reactivă care, în plus, va contribui la realizarea lor personală prin integrare și va sprijini coeziunea socială, întrucât bunurile comune sunt partajate în mod colectiv.