C 175/23

Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai”

(2021/C 175/05)

Raportor: Enrico ROSSI (IT-PSE), membru al Consiliului Local Signa (Florența) Document de referință: COM(2020) 662 final – Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Stimularea renovării clădirilor pentru neutralitate climatică și redresare

1. salută valul de renovări ale clădirilor, care, vizând un sector responsabil pentru 40 % din energia consumată în Europa, contribuie la realizarea neutralității climatice până în 2050 și la reducerea dependenței energetice de țările terțe, în beneficiul securității energetice europene. Consideră că este esențial ca această politică să fie inclusă în programele de redresare și reziliență, precum și în fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), astfel încât acțiunile să fie coordonate pentru a se evita măsurile separate și ineficiente; subliniază că succesul acestei strategii va depinde în mare măsură de sustenabilitatea și fezabilitatea sa la nivel local și regional și că ar trebui evitate poverile birocratice suplimentare; solicită, de asemenea, ca toate considerațiile și măsurile viitoare legate de valul de renovări să fie orientate înspre menținerea viabilității economice, a sustenabilității sociale și a viabilității financiare, în special în cazul bugetelor publice, pe baza dispozițiilor bugetare în vigoare, dar și din punctul de vedere al proprietarilor și chiriașilor;

2. consideră că punerea în aplicare integrală a valului de renovări poate avea loc numai dacă este sprijinită de o revizuire aprofundată a pachetului privind energia curată, începând cu Directiva privind performanța energetică a clădirilor (DPEC) și cu Regulamentul privind guvernanța uniunii energetice, precum și de o transpunere oportună și corectă la nivel național; subliniază necesitatea de a începe imediat punerea în aplicare a strategiei și a acțiunilor sale prin extinderea renovărilor și testarea unor noi modalități de a efectua renovări, care ar putea fi reproduse la scară largă; în acest scop, propune lansarea cât mai curând a unei inițiative-pilot pentru a testa și a elabora un protocol care să fie urmat în cazul diverselor tipuri de intervenții și condiții economice, sociale, climatice;

3. subliniază importanța principiilor subsidiarității și proporționalității. Punerea în aplicare operațională și finanțarea au loc la nivel local în regiuni, orașe și localități, iar cadrul european trebuie, prin urmare, să fie flexibil și să țină seama de diferențele existente, de exemplu, între zonele rurale și orașele mari;

4. subliniază că Pactul climatic are potențialul de a promova parteneriate la nivel local și inițiative comune în sectorul public și cel privat, iar autoritățile locale și regionale se află într-o poziție-cheie pentru a informa cetățenii, prin demonstrații practice, cu privire la avantajele și instrumentele de sprijin existente în materie de renovare a locuințelor, punând în legătură și sprijinind întreprinderile locale, comunale și celelalte întreprinderi publice care dispun de expertiza necesară la diferite niveluri și creând instrumente de acces la asistență financiară națională sau din partea UE; în plus, autoritățile locale și regionale ar trebui să ofere un exemplu în ceea ce privește renovarea clădirilor publice și să promoveze, în special, reabilitarea energetică a locuințelor sociale și a altor locuințe publice, Pactul climatic facilitând preluarea și extinderea celor mai reușite inițiative europene; solicită o legătură mai strânsă între inițiativa europeană „Valul de renovări ale clădirilor”, strategiile naționale de reabilitare a clădirilor ( 1 ) și metodologia pentru optimizarea costurilor ( 2 ) ; în acest sens, ar fi de dorit o revizuire parțială a Directivei privind performanța energetică a clădirilor;

5. observă că valul de renovări trebuie înțeles nu numai ca o abordare tehnico-normativă a punerii în aplicare a agendei Pactului verde, ci și ca un mijloc de integrare a procesului de trecere la o economie circulară într-un cadru conceptual orientat către estetică și proiectare. Prin urmare, salută și sprijină ferm lansarea inițiativei privind noul Bauhaus european și intenția de a crea, în același timp, o etichetă europeană specifică. O astfel de mișcare oferă ocazia de a valorifica potențialul creativ al regiunilor și al localităților, de a-i atrage și implica pe cetățeni în procesul de transformare și, astfel, de a crea soluții bine acceptate și durabile care să facă din Pactul verde o realitate tangibilă;

6. salută lansarea Pactului climatic ca strategie pentru implicarea în Pactul verde și participarea la acesta și desemnarea valului de renovări ca una dintre inițiativele prioritare în acest domeniu: în acest sens, este pregătit să își consolideze cooperarea cu Comisia, cu Banca Europeană de Investiții (BEI) și cu toți ceilalți actori relevanți, pentru a promova o platformă comună care să colecteze toate informațiile relevante pentru autoritățile locale și regionale care doresc să pună în aplicare Pactul verde;

7. salută trimiterea la o abordare bazată pe districte și comunități energetice, care va permite, de exemplu, utilizarea în comun a instalațiilor de producție a energiei din surse regenerabile, termoficarea și răcirea centralizată și soluțiile bazate pe natură ( 3 ) și reamintește că acest lucru necesită utilizarea unor instrumente de planificare energetică și climatică integrată; subliniază că Convenția primarilor este o referință esențială sub acest aspect și că planurile de acțiune în materie de energie durabilă și de climă (PAEDC) pot deveni instrumentul prin care să se asigure că renovarea clădirilor este în concordanță cu un cadru mai larg de regenerare urbană echitabilă și durabilă, de promovare a unor obiceiuri durabile și de armonizare cu politicile la scară largă de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea; de asemenea, sugerează că impacturile ar trebui monitorizate în mod corespunzător, prin intermediul unor sisteme standard de gestionare a energiei, astfel încât efectele planificării să poată fi evaluate ( 4 )

8. salută menționarea inițiativei privind circularitatea clădirilor „Level(s)” ( 5 ) ca practică de referință care aplică principiile de circularitate în construcții și îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze o campanie de sensibilizare cu privire la această chestiune și să fie dispuse să coopereze. În același timp, invită Comisia să valorifice experiența vastă a altor sisteme existente de certificare a clădirilor în lucrările ulterioare ( 6 ) ; îndeamnă Comisia să sprijine elaborarea de evaluări ale ciclului de viață din punct de vedere al impactului clădirilor asupra climei, care să cuprindă normele corespunzătoare, declarații de mediu pentru produse, baze de date cu materiale și produse de construcții și să evalueze posibilitatea introducerii pe bază voluntară a unui indicator sintetic privind performanțele clădirilor pe durata ciclului de viață;

9. reamintește că valul de renovări reprezintă o oportunitate de a promova o viziune adaptată exigențelor viitorului asupra patrimoniului, care poate integra, pe lângă cerințele energetice și de mediu, aspecte precum sănătatea, echilibrul social, conectivitatea, circularitatea și reziliența în raport cu fenomenele hidrogeologice și seismice. De asemenea, cere să se acorde atenție deosebită zonelor rurale slab populate, celor cu o populație în curs de îmbătrânire rapidă și celor aflate în condiții foarte vulnerabile;

10. subliniază, în acest sens, că emisiile de gaze cu efect de seră aferente etapelor de construcție, funcționare și demolare trebuie monitorizate; în plus, până în 2050, reutilizarea, reciclarea și, într-o anumită măsură, și utilizarea materialelor rezultate în urma demolării sau a reconstrucției ar trebui maximizate în sensul producției de energie; crearea unor lanțuri valorice locale și regionale pentru reutilizarea materialelor de construcții reprezintă un pas important în acest sens. Aceasta necesită planificare, logistică și noi modele economice care implică crearea de stocuri de materiale pentru clădirile noi. Din numeroase motive de reglementare, culturale și economice, va fi posibilă doar introducerea treptată a unui astfel de nou model circular, începând cu o fază de experimentare și apoi cu o serie de stimulente financiare pentru implementarea pe scară largă;

11. subliniază că punerea în aplicare a valului de renovări pe termen lung va genera economii energetice și financiare semnificative și în ceea ce privește costurile de întreținere și gestionare a clădirilor, precum și de îmbunătățire a confortului, de asigurare a inocuității mediului interior și de creștere a nivelului de trai, combătând totodată sărăcia energetică. Consideră că Observatorul parcului imobiliar al UE ar trebui să monitorizeze modificările aduse și să le evalueze impactul, utilizând indicatori din baza sa de date, elaborând alții noi acolo unde este necesar, și având grijă să fie puse la dispoziție în mod corespunzător datele necesare în toate regiunile europene; aceasta ar înlesni cuantificarea acestor economii și ar ajuta autoritățile locale și regionale, cetățenii și întreprinderile să țină seama în mod corespunzător de costul ciclului de viață al clădirilor;

12. salută angajamentul Comisiei de a revizui schemele europene de ajutoare de stat pentru renovarea destinată creșterii eficienței energetice, și așteaptă cu interes să contribuie la clarificarea și la simplificarea aplicării lor, astfel încât să nu constituie un obstacol în calea investițiilor. În plus, evaluarea prevăzută pentru 2021 a Deciziei 2012/21/UE privind ajutoarele de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public ar trebui să ducă la măsuri de sprijin pentru renovarea locuințelor sociale în scopul creșterii eficienței energetice care să intre în mod explicit în domeniul său de competență; subliniază că măsurile și programele de sprijin la nivel european, național, regional și local trebuie să se completeze reciproc, fără a crea structuri paralele și/sau suplimentare. În acest sens, este nevoie de o gamă largă de instrumente – subvenții, instrumente financiare și combinațiile aferente – solicitând ajutorul partenerilor la implementare, cum ar fi băncile și instituțiile naționale de promovare, pentru a finanța proiecte pe teren, răspunzând nevoilor locale, regionale și naționale. Ca regulă generală, consideră că stimulentele fiscale pentru renovarea energetică a clădirilor pot juca un rol important;

13. salută angajamentul Comisiei de a revizui valorile expunerii profesionale din Directiva 2009/148/CE privind protecția lucrătorilor împotriva expunerii la azbest, pentru a asigura protecția lor în timpul lucrărilor de renovare și demolare. Comitetul consideră, de asemenea, că legislația europeană privind expunerea la substanțe extrem de periculoase care rezultă din această activitate ar trebui să fie actualizată;

14. în acest context, salută propunerea Comisiei de a lansa o inițiativă europeană pentru locuințe la prețuri accesibile, finanțând 100 de proiecte reprezentative inovatoare și participative axate pe renovarea temeinică a cartierelor de locuințe sociale, pentru a deveni un model de dezvoltare la scară largă în Uniunea Europeană;

15. consideră că valul de renovări ale clădirilor ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a dreptului oricărei persoane de a avea o locuință la un preț abordabil, accesibilă și sănătoasă, în conformitate cu principiul 19 al Pilonului european al drepturilor sociale și cu ODD 11 al ONU (Orașe și comunități durabile); consideră că măsurile de creștere a eficienței energetice reprezintă o modalitate structurală de a combate sărăcia energetică și, prin urmare, de a reduce costurile arieratelor involuntare;

Principii esențiale pentru renovarea clădirilor până în 2030 și 2050

16. solicită Comisiei să se bazeze pe Directiva-cadru EPBD pentru elaborarea unei clasificări a patrimoniului construit în conformitate cu criteriile necesare pentru punerea în aplicare a liniilor de acțiune prevăzute în valul de renovări, cum ar fi: — proprietatea: publică, privată (persoane fizice, întreprinderi, fundații, autorități publice locale etc.); — utilizare prevăzută: clădiri rezidențiale, nerezidențiale etc.; — localizare: centre urbane (centru istoric, periferie), sate mici, case dispersate; — zona climatică; — vechimea și performanța energetică a clădirii și a sistemelor sale energetice/tehnologice; — interes arhitectural/istoric/peisagistic; — dinamica pieței imobiliare (prețurile și numărul de vânzări sau de contracte de închiriere, rata de ocupare etc.); — riscul climatic: interacțiunea expunerii sociale și economice cu vulnerabilitatea climatică. Aceste informații urmează a fi clasificate de Observatorul parcului imobiliar al UE (7) și ar putea fi apoi introduse în orientări specifice privind renovarea diverselor tipuri de clădiri, inclusiv prin analizarea principalelor obstacole existente. Colectarea și diseminarea celor mai bune practici va putea defini „acțiuni standard” pentru fiecare dintre categoriile de mai sus;

17. 2 ale Europei; reamintește că soluțiile de încălzire și răcire din surse regenerabile pot fi diverse și ar trebui adaptate la nevoile specifice ale fiecărei gospodării sau comunități solicită eforturi substanțiale pentru decarbonizarea sistemelor de încălzire și răcire, care sunt responsabile pentru peste 80 % din consumul total de energie al clădirilor din UE; în acest sens, reiterează importanța promovării decarbonizării surselor de energie utilizate și îndeamnă la extinderea rapidă și coerentă a surselor regenerabile de energie și – acolo unde este posibil – a celor locale, pentru a reduce în mod semnificativ emisiile de COale Europei; reamintește că soluțiile de încălzire și răcire din surse regenerabile pot fi diverse și ar trebui adaptate la nevoile specifice ale fiecărei gospodării sau comunități ( 8 ) ; este de acord cu Comisia că regiunile care depind în mare măsură de combustibili fosili vor trebui să treacă la resurse energetice care să faciliteze tranziția ( 9 ) , fără a investi însă în infrastructuri neadaptate exigențelor viitorului. Energia generată din energia nucleară nu trebuie considerată sursă regenerabilă de energie;

18. invită Comisia să propună un sistem de stabilire a acțiunilor prioritare pe baza unor criterii precum potențialul de reducere a consumului și a emisiilor, bancabilitatea și vulnerabilitatea ocupanților; solicită, de asemenea, identificarea unor criterii de prioritate negativă adaptate în funcție de condițiile de la nivel regional și local, care să vizeze identificarea clădirilor în cazul cărora ar trebui să se prefere demolarea și reconstrucția, fără a crea condiții de gentrificare a cartierelor vulnerabile;

19. subliniază că, pentru a pune în aplicare „Valul de renovări ale clădirilor”, Comisia și statele membre trebuie să acorde un sprijin semnificativ sectorului construcțiilor, care este puternic afectat de criză și care se caracterizează adesea printr-o structură de întreprinderi mici, care nu sunt întotdeauna bine echipate pentru a oferi produsele și serviciile necesare. Întregul sector al construcțiilor trebuie ajutat să depășească deficiențele în materie de cunoștințe, competențe și tehnologie și sprijinit să încurajeze înființarea de noi întreprinderi adaptate exigențelor viitorului; amintește că tranziția necesară către o abordare circulară și bazată pe realitatea zonei, menită să protejeze ocuparea forței de muncă și să asigure o reconversie treptată a acesteia necesită mecanisme de sprijin stabile pentru a asigura continuitatea operațiunilor, pentru a evita crearea de bule și pentru a permite dobândirea de competențe pe termen mediu și lung pe teritoriul UE;

20. recunoaște importanța introducerii unor dispoziții legislative pentru achiziționarea și renovarea tuturor clădirilor publice existente, precum și a unor standarde minime de performanță energetică și a unor obiective obligatorii privind rata anuală de renovare a parcului imobiliar public și cea de utilizare a energiei din surse regenerabile. Cu toate acestea, subliniază că aceste dispoziții vor fi fezabile numai dacă reglementările vor fi suficient de flexibile pentru a ține seama de diferitele caracteristici ( 10 ) ale clădirilor și dacă autoritățile locale și regionale vor fi sprijinite în mod corespunzător de Comisie și de statele membre respective, instituind norme cât mai simple și mai omogene, care includ și servicii de întreținere de rutină dacă au legătură cu eficiența energetică și cu adaptarea clădirilor la cutremure și contribuie la asigurarea lor. În cazul în care astfel de obligații sunt impuse inclusiv clădirilor private sau rezidențiale, trebuie să se garanteze că nu se creează sarcini financiare suplimentare, în special pentru familiile vulnerabile din punct de vedere energetic. Invită, prin urmare, Comisia și statele membre să realizeze o evaluare aprofundată a impactului la nivel subnațional, care să examineze potențialul și vulnerabilitatea diverselor teritorii în această privință și să integreze o analiză a celor mai bune practici naționale actuale și evaluări anterioare ale proiectelor europene;

21. sprijină propunerea de actualizare a cadrului certificatelor de performanță energetică pentru a crește gradul de diseminare a instrumentului, pentru a facilita comparabilitatea datelor la nivel european și pentru a corela finanțarea cu renovările în profunzime; subliniază că această revizuire ar trebui să garanteze coerența necesară cu cadrele existente în statele membre și să se bazeze pe principiul proporționalității. Consideră că este util să se propună un model uniform la nivelul UE pentru certificatele de performanță energetică și introducerea unor agende digitale de bord, care să alimenteze bănci de date ușor accesibile și gratuite. Reamintește că astfel de baze de date trebuie să fie disponibile cel puțin la nivelul NUTS 3 și să fie conectate la Observatorul parcului imobiliar al UE inclusiv în legătură cu viitorul spațiu european comun al datelor ( 11 )

22. salută regulamentul delegat al Comisiei privind un indicator UE al gradului de pregătire pentru soluții inteligente ( Smart Readiness Indicator – SRI), pentru a măsura gradul de pregătire a clădirilor pentru integrarea unor soluții inteligente și pentru a sensibiliza proprietarii și ocupanții clădirilor în această privință; reamintește că nivelul de digitalizare a teritoriilor europene, urbane și rurale, este extrem de inegal și că acest indicator ar trebui corelat cu contextul specific, evitând penalizarea teritoriilor rămase în urmă în tranziția digitală, în special în regiunile mai puțin dezvoltate și în zonele slab populate;

23. subliniază că, pentru a asigura punerea în aplicare eficientă a valului de renovări, autoritățile locale și regionale trebuie consolidate în mod adecvat în ceea ce privește capacitatea și instrumentele, pentru a reduce decalajul de cunoștințe care există încă în diferite zone europene; în acest sens, recunoaște rolul fundamental al Pactului climatic în crearea de oportunități și instrumente, prin mecanisme îmbunătățite pentru consolidarea capacităților și un cadru mai coerent pentru inițiativele ascendente legate de Pactul verde. Reamintește că agențiile locale și naționale pentru energie pot și trebuie să aducă o contribuție esențială la acest proces prin crearea de cunoștințe și competențe care să fie diseminate în cadrul autorităților locale, fără a li se substitui;

Renovări mai rapide și mai în profunzime, pentru clădiri mai bune

24. invită Comisia să ofere un sprijin maxim pentru cercetarea în domeniul renovării clădirilor în zonele care se confruntă cu constrângeri peisagistice sau istorice și să asigure, în consecință, o integrare a energiilor din surse regenerabile care să respecte aceste constrângeri. Solicită, de asemenea, ca această chestiune să devină una dintre pietrele de temelie ale noii inițiative privind noul Bauhaus european. Această inițiativă ar trebui să promoveze o reflecție și mai profundă cu privire la integrarea diferitelor scări de proiectare, de la construcție până la district și la întregul teritoriu, integrând temele mobilității durabile, reducerii utilizării terenurilor și promovării biodiversității urbane ( 12 ) . O astfel de regenerare urbană sistematică ar trebui, atunci când este cazul, este fezabil și sunt respectate nevoile grupurilor vulnerabile, să promoveze utilizarea sistematică a soluțiilor bazate pe natură ( 13 ) integrate cu sisteme de monitorizare a energiei și a mediului care să valideze performanța acestora, să promoveze o politică de „volum zero”, să reducă la minimum energia încorporată ( 14 ) în clădiri și, în ultimă instanță, să opteze pentru demolarea clădirilor fără valoare istorică; propune, de asemenea, includerea inițiativei privind noul Bauhaus european în Platforma de schimb de cunoștințe ( 15 ) , pentru a consolida schimbul de informații între autoritățile locale și regionale cu privire la concepte inovatoare, abordări interdisciplinare și competențe și pentru a evidenția dimensiunea regională și locală în etapele de proiectare și de punere în aplicare;

25. reamintește, în contextul noii perspective create de pandemia de COVID-19, a unui exod demografic dinspre centrul orașelor către periferii, că Conferința Habitat III a ONU ia în considerare deja, începând din 2016, densificarea urbană ca factor de durabilitate, unul dintre principalele instrumente ale acesteia fiind restaurarea construcțiilor din centrele urbane slab populate, unde sunt disponibile clădiri;

26. reamintește importanța integrării sistematice a diferitelor surse regenerabile de energie disponibile; pe lângă stabilirea eventuală a unor obiective la nivel subnațional, aceasta presupune, în special, condiții echitabile de concurență pentru diferitele surse de energie. Reamintește că utilizarea acestor tehnologii, pe lângă respectarea caracteristicilor și a particularităților geografice și geologice teritoriilor, trebuie să asigure protecția deplină a mediului, a sănătății și a peisajului natural și construit, trebuind să fie promovată inclusiv prin crearea de comunități de energie din surse regenerabile și de comunități de energie ale cetățenilor (astfel cum se prevede în Directiva RED II), care să urmărească mai degrabă obiective de durabilitate socială și de mediu decât obiective financiare;

27. consideră că este important să se sprijine proiectele de renovare în profunzime a blocurilor de locuințe prin soluții standard și elemente de construcție prefabricate industrial. Astfel se contribuie în mod semnificativ la eficientizarea clădirilor din punct de vedere energetic și la obiectivul de decarbonizare a parcului imobiliar până în 2050; subliniază că utilizarea soluțiilor standard și a componentelor prefabricate ale clădirilor reduce timpul de realizare a lucrărilor, scade impactul asupra mediului și permite o rată de renovare mai mare pentru blocurile de locuințe; subliniază că prefabricarea industrială a elementelor de construcție contribuie la creșterea capacității de inovare a întreprinderilor, deoarece procesele de renovare pot fi modernizate și automatizate;

28. invită Comisia să promoveze în continuare, în special în sectorul public, care îndeplinește rolul de exemplu, implementarea sistemelor de gestionare a energiei, cum ar fi sistemul ISO 50001 sau alte standarde, care să fie aplicate atât în sectorul privat, cât și în sectorul public, și să ia în considerare consolidarea aspectelor energetice incluse în sistemul european de management de mediu (EMAS), reamintind că aceste sisteme pot avea un impact semnificativ asupra reducerii consumului clădirilor în etapa operațională ( 16 ) și că pot institui proceduri virtuoase durabile în timp, inclusiv pentru etapele de gestionare și monitorizare;

30. reamintește că disponibilitatea datelor privind consumul de energie al clădirilor este esențială din punctul de vedere al planificării energetice urbane, al calculării investițiilor și al economiilor potențiale și al monitorizării acestora. În acest scop, îndeamnă Comisia Europeană să colaboreze cu statele membre pentru a se asigura că aceste date, puse la dispoziție prin bazele de date deja existente, sunt disponibile gratuit și cu ușurință în toate teritoriile, cu respectarea normelor privind protecția datelor; datele obținute ar putea fi furnizate, contra cost, furnizorilor de energie și de către proprietarul clădirii, ceea ce ar permite finanțarea parțială a renovării;

31. reamintește că aplicarea sistematică a criteriilor pentru achizițiile publice ecologice în sectorul construcțiilor este un instrument important pentru reducerea rapidă a consumului de energie al clădirilor și pentru implementarea unor modele de gestionare mai durabile; în acest context, salută propunerea de a publica orientări cuprinzătoare privind investițiile publice durabile prin achiziții. Invită Comisia și statele membre să creeze un cadru legislativ coerent pentru a sprijini această practică prin internalizarea acestor criterii în reglementările naționale relevante și în platformele de achiziții publice centralizate; de asemenea, solicită Comisiei să sprijine această practică prin promovarea dezvoltării tehnologice și a inovării, angajându-se într-un dialog adecvat cu furnizorii, formulând cerințe relevante și instituind sisteme de revizuire a cerințelor și de monitorizare a aplicării lor;

32. îndeamnă Comisia și statele membre ca, în vederea accelerării punerii în aplicare a valului de renovări, să instituie mecanisme de finanțare pentru a sprijini autoritățile locale și regionale în elaborarea planurilor de fezabilitate pentru modernizarea energetică a cartierelor mai puțin eficiente, începând cu o creștere a capacității Facilității pentru orașe a UE, a programului „Acțiuni urbane inovatoare” și a Inițiativei europene privind dezvoltarea urbană, precum și cu crearea de noi instrumente, dezvoltând în continuare propunerile prezentate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește strategia; solicită să se acorde asistența necesară regiunilor, orașelor și localităților, astfel încât acestea să poată mobiliza resursele prevăzute de Next Generation EU, cele canalizate prin misiunile programului Orizont Europa și cele ale programelor operaționale pentru politica de coeziune 2021-2027, precum și liniile de credit ale Băncii Europene de Investiții și să se instituie proceduri administrative mai puțin împovărătoare. O astfel de armonizare necesită o revizuire a procedurilor pentru a asigura o abordare sistematică și trasabilitatea acesteia;

33. solicită ca punerea în aplicare a valului de renovări să fie sprijinită de un mecanism de asistență tehnică accesibil tuturor autorităților locale și regionale, de exemplu prin consolidarea unui model mai descentralizat al facilității ELENA, bazat pe promovarea și standardizarea modelului ghișeelor unice ( 21 ) ; consideră că acestea nu ar trebui să se limiteze la gestionarea aspectelor financiare, ci ar trebui să devină adevărați catalizatori de creștere a sensibilizării, de creare a capacităților și de diseminare a bunelor practici la nivel local și regional. Își declară disponibilitatea de a coopera cu Banca Europeană de Investiții (BEI) pentru a optimiza această inițiativă și pentru a o pune în aplicare în timp util, astfel încât instrumentul să devină mai accesibil, iar punerea sa în aplicare mult mai rapidă. E convins că o mai mare sinergie între facilitatea ELENA și Orizont Europa ar putea permite, de asemenea, trecerea de la bune practici individuale la investiții pe scară largă. Își exprimă îngrijorarea că efectul de levier solicitat în prezent din partea programului ELENA pentru locuințe durabile (de 10 ori mai mare decât valoarea grantului) reprezintă o barieră considerabilă pentru anumite tipuri de beneficiari. Prin urmare, solicită Comisiei și BEI să analizeze posibile soluții pentru acest gen de situații;

34. reamintește că mecanismele de finanțare ale valului de renovări ale clădirilor trebuie să abordeze situațiile de proprietate imobiliară și caracteristicile socioeconomice ale ocupanților, care sunt foarte diverse, această diversitate vizând, de asemenea, utilizările mixte generate de tendința din ce în ce mai pronunțată de muncă la distanță. Modelul neutralității costurilor pentru locuințe ar trebui să combine obiectivele sociale și climatice într-un mod ideal și să prevină „renovacuările” (evacuări ca urmare a renovării); solicită, prin urmare, nivelurilor de guvernare competente să procedeze astfel încât costurile de renovare să nu fie transferate chiriașilor și consideră că creșterea chiriilor trebuie să fie proporțională cu economiile de energie preconizate;

Aspecte specifice pentru renovarea clădirilor

35. salută propunerea de a se introduce, în cadrul revizuirii Directivei privind performanța energetică a clădirilor (DPEC), un standard de „renovare în profunzime”, cu scopul de a lega o finanțare privată substanțială de investiții transparente, măsurabile și cu adevărat verzi; amintește că aceste standarde ar trebui să țină seama de toate cerințele aplicabile clădirilor din diferite zone climatice și să prevadă protocoale specifice pentru clădirile istorice, luând în considerare protecția clădirilor de patrimoniu și bazându-se pe cele mai bune practici consolidate aplicate în diverse zone ( 22 )

36. invită Comisia să colaboreze cu statele membre pentru a prevedea norme bugetare mai flexibile pentru autoritățile locale și regionale, pentru a sprijini capacitatea lor de investiții în renovarea parcului imobiliar existent și în construcția de noi clădiri publice cu caracter social, acordând o atenție deosebită potențialului contractelor de performanță energetică extrabugetare ( 23 )

37. reamintește că o sursă de inegalități ridicate o reprezintă condițiile de locuit în clădiri supraaglomerate, cu sisteme ineficiente de furnizare a energiei și generatoare de costuri mari, care împovărează adesea excesiv bugetul gospodăriilor; dat fiind că aproximativ 34 de milioane de europeni se confruntă cu sărăcia energetică, invită, prin urmare, statele membre să elaboreze estimări precise la nivel subregional. Îndeamnă Comisia să își intensifice eforturile de promovare și de schimb de cele mai bune practici în lupta împotriva sărăciei energetice, inclusiv prin crearea de rețele ale observatoarelor existente;

38. declară că energia ar trebui să fie un bun accesibil tuturor și că sărăcia energetică este un aspect care are repercusiuni sociale, economice și de mediu semnificative; subliniază că cercul vicios al sărăciei energetice afectează nu numai gospodăriile vulnerabile și persoanele fizice, ci și întreprinderi, iar unele autorități locale mici pot cădea uneori victimă unei dinamici foarte similare, în cazul în care resursele disponibile nu permit acoperirea costurilor tot mai mari ale serviciilor energetice, care se transformă, prin urmare, într-o povară din ce în ce mai mare pentru bugetul general; invită, așadar, Comisia să analizeze posibilitatea extinderii analizei sărăciei energetice dincolo de gospodăriile individuale, pentru a se baza pe aceasta la definirea mecanismelor de punere în aplicare a valului de renovări ale clădirilor. Reamintește că modelul zonelor de producție echipate din punct de vedere ecologic poate fi o referință utilă pentru implicarea sectorului productiv în valul de renovări ale clădirilor și, în general, în punerea în aplicare a Pactului verde; se declară pregătit să coopereze cu Comisia Europeană în cadrul activităților noului Observator al sărăciei energetice;

39. reamintește că comunitățile energetice locale și conceptul de „prosumatori” pot juca un rol esențial în creșterea ratelor de renovare, în combaterea sărăciei energetice și în tranziția energetică, prin punerea în aplicare a unor modele de producție de energie la scară largă și a unor inițiative conduse de cetățeni. În acest sens, ar trebui promovate inițiative privind producția proprie și autoconsumul în locuințe, facilitând și îmbunătățind introducerea de tehnologii precum cea solară termică, fotovoltaică și geotermală, atât în clădirile existente care sunt în curs de renovare, cât și, mai ales, în clădirile noi. O altă posibilitate o reprezintă modelul în care costurile de încălzire sunt incluse în prețul chiriei, un model răspândit pe scară largă în Suedia și Finlanda. Prin acest model, proprietarul garantează chiriașului o ambianță plăcută, de regulă o temperatură interioară de 20-21 o C. Astfel se evită cu succes sărăcia energetică și, în același timp, oferă proprietarilor – care au la dispoziție alte mijloace decât chiriașii, deși se bazează în continuare pe cooperarea acestora din urmă – un stimulent semnificativ pentru a economisi energie. Îndeamnă, prin urmare, Comisia să colaboreze cu statele membre pentru a se asigura că directivele relevante sunt transpuse în timp util, cu respectarea deplină a spiritului lor și cu mecanisme de punere în aplicare raționalizate; sugerează că nu ar trebui să se aplice obligația de contorizare și facturare individuală a consumului pentru încălzire, dacă acest lucru nu duce la economii de energie eficiente din punctul de vedere al costurilor;

40. subliniază importanța sprijinirii abordărilor de proximitate, care valorifică potențialul comunităților locale pentru a integra sursele regenerabile de energie locale cu consumul local prin soluții digitale inovatoare și care reprezintă piatra de temelie a conceptului de oraș inteligent; subliniază că o conectivitate digitală sporită ( 24 ) în zonele urbane și rurale va facilita accesul în timp real al cetățenilor la informații privind consumul lor de energie, permițându-le să îl optimizeze și să îl facă mai eficient; aceste concepte locale ar trebui să depășească frontierele fizice ale statelor membre, permițând astfel schimburi de energie din surse regenerabile între comunele și cartierele învecinate din regiunile de frontieră;

41. îndeamnă Comisia și statele membre să creeze condițiile necesare pentru ca valul de renovări ale clădirilor să fie pus în aplicare și în zonele mai puțin urbanizate și mai îndepărtate, precum și în zonele rurale slab populate, pentru a se asigura că aceste zone nu își pierd atractivitatea și pentru a garanta standarde de calitate a vieții și servicii adaptate exigențelor viitorului; reamintește că comunitățile energetice pot juca un rol important în promovarea energiei din surse regenerabile în cadrul comunităților urbane și rurale, precum și a coeziunii teritoriale;

42. subliniază că trebuie să se țină seama de situația specială a regiunilor ultraperiferice, afectate de fenomene climatice nefavorabile, foarte vulnerabile la schimbări climatice și izolate din punct de vedere energetic, unde costul renovării va fi mai ridicat. Pentru a realiza ecologizarea clădirilor, este necesar să se adapteze schemele de sprijin financiar la proiectele situate în regiunile respective, pentru a ține seama de costurile de producție asociate condițiilor lor specifice; salută, în acest sens, lansarea celei de-a doua faze a inițiativei „Energie curată pentru insulele din UE” și se declară disponibil să sprijine punerea sa în aplicare;

43. solicită consolidarea mecanismelor de certificare pentru a sprijini alegerea materialelor și tehnicilor de construcție în funcție de ciclul lor de viață, de posibilitatea de a utiliza tehnici de demolare selectivă și de diferențierea fracțiunilor periculoase și recuperabile. Acest lucru este necesar pentru a stimula restructurarea sectorului construcțiilor, astfel încâtacesta să poată pune în aplicare procese circulare în întregul sector, în conformitate cu Protocolul UE de gestionare a deșeurilor din construcții și demolări. În acest sens, contractanții ar trebui să fie sprijiniți în dezvoltarea de alternative, de exemplu prin parteneriate de inovare și cooperare între achizitori și furnizorii de contracte publice; la acest demers ar trebui să contribuie și Comisia Europeană, care ar trebui să ofere statelor membre mai multe stimulente pentru a sprijini aceste metode de atribuire a contractelor publice;

44. îndeamnă Comisia să solicite statelor membre să implice pe deplin și în mod eficient autoritățile locale și regionale în elaborarea planurilor lor naționale de redresare și reziliență. Numai guvernanța pe mai multe niveluri poate garanta că măsurile de renovare energetică a clădirilor sunt concepute în sinergie cu sistemul teritorial, maximizând multiplele beneficii (sociale, economice și de mediu). Subliniază că dialogul pe mai multe niveluri pe tema energiei și a climei ( 25 ) trebuie să fie promovat în continuare și că trebuie definite metodologii pentru punerea sa în aplicare în mod eficace, coerent și sistematic;

45. afirmă cu fermitate rolul esențial al autorităților locale și regionale în asigurarea faptului că renovarea clădirilor este compatibilă cu amenajarea teritoriului și planificarea urbană, promovează politicile de combatere a depopulării și este conformă cu principiile de echitate socială și de respect față de mediu. Reamintește că mecanismele de finanțare a valului de renovări alese de statele membre nu trebuie să slăbească acest rol fundamental de coordonare;

46. invită Comisia și statele membre să încurajeze sinergiile dintre diferiții actori în cazul în care intervențiile comune sunt mai eficiente și integrarea între fondurile ESI și fondurile gestionate direct [Orizont Europa, Mecanismul pentru interconectarea Europei, InvestEU, noul program LIFE „Tranziția către o energie curată” (Clean Energy Transition – CET) și BEI]. În acest scop, ar trebui să se acorde recompense celor care realizează aceste sinergii și care își recrutează principalii parteneri din teritorii (în primul rând din regiuni). În special, poate fi adoptată logica investițiilor cu impact promovată de OCDE pentru punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă, astfel încât investițiile să funcționeze cu obiective de impact social și de mediu măsurabile și compatibile cu performanța economică ( 26 )

47. invită Comisia și statele membre să se asigure că renovarea clădirilor nu se concentrează exclusiv pe aspectele de construcție ale clădirii sau locuinței în sine, ci abordează și aspecte legate de necesitatea de a transforma mobilitatea în special în zonele urbane, punând accentul pe integrarea zonelor de parcare pentru biciclete și a vehiculelor de mobilitate personală în interiorul clădirilor și/sau în apropierea acestora, inclusiv în punctele de reîncărcare pentru vehiculele electrice; astfel, se impune eliminarea obstacolelor administrative și legislative. Se recomandă, de asemenea, asigurarea disponibilității infrastructurii comune de comunicații (TIC), pentru a promova integrarea locuitorilor din clădiri într-o societate din ce în ce mai conectată;

48. solicită îmbunătățirea mecanismelor de finanțare ale acestei strategii în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, al politicii de coeziune și al Băncii Europene de Investiții (BEI), pentru a permite creșterea gradului de participare a regiunilor la primirea și gestionarea fondurilor;

49. Comitetul Regiunilor își asumă misiunea de a se asigura că proiectul de act legislativ privind valul de renovări nu limitează dreptul statelor membre de a-și alege în mod independent sursele de energie, cu condiția să se asigure decarbonizarea prevăzută de obiectivele Uniunii Europene;

50. salută propunerea Comisiei Europene de a lucra în parteneriat strâns cu Comitetul European al Regiunilor în ceea ce privește valul de renovări ale clădirilor și solicită un acord specific care să pună bazele unei cooperări consolidate în acest domeniu în perioada de redresare post-COVID;

51. invită Consiliul UE să lanseze o campanie de comunicare în cooperare cu alte instituții și să lucreze în parteneriat strâns cu Comitetul European al Regiunilor pentru a ridica nivelul de sensibilizare și a stimula acțiunile privind valul de renovări, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, regional și local.

Bruxelles, 19 martie 2021. Președintele Comitetului European al Regiunilor Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Directiva privind performanța energetică a clădirilor prevede strategii naționale pentru reabilitarea energetică a parcului imobiliar național.

(2) http://bpie.eu/wp-content/uploads/2015/10/Implementing_Cost_Optimality.pdf

(3) A se vedea, de exemplu, proiectul Sharing cities la adresa http://www.sharingcities.eu/

(4) Există manuale pentru a facilita pregătirea planurilor integrate, cum ar fi How to develop a SECAP (JRC), Smart cities Guidance Package și broșura de sinteză (Integrated Planning Policy and Regulation – EIP Smart cities action cluster), European Energy Award.

(5) https://ec.europa.eu/environment/topics/circular-economy/levels_en

(6) De exemplu, „Level(s)” nu include niciun indicator privind cerințele de putere maximă pentru clădiri (kW) și nici privind sarcina în rețeaua electrică; acestea reprezintă un factor tot mai important în multe domenii, în care rețelele electrice sunt expuse unei cereri tot mai mari.

(7) EU Building Stock Observatory: https://ec.europa.eu/energy/topics/energy-efficiency/energy-efficient-buildings/eu-bso_ro

(8) Astfel de opțiuni se aplică, dar nu se limitează la: electrificarea directă și utilizarea pompelor de căldură, rețelele de termoficare centralizată, reamenajarea rețelei existente de gaze pentru noi aplicații și utilizarea hidrogenului.

(9) De exemplu, soluții bazate pe gaze naturale.

(10) Cum ar fi caracteristicile clădirilor în ceea ce privește vechimea, forma, utilizarea, proiectarea istorică/arhitecturală, proprietatea, scopul, piața imobiliară locală, valoarea alternativă, costurile de subcontractare și orice lucrări anterioare de renovare.

(11) A se vedea, de exemplu, proiectul X-tendo https://x-tendo.eu, proiectul U-Cert https://u-certproject.eu și proiectul QualDEEPC https://qualdeepc.eu

(12) A se vedea, de exemplu, proiectul GROWGREEN: http://growgreenproject.eu

(13) Cum ar fi, de exemplu, grădinile verticale și „acoperișurile ecologice sădite”, infrastructurile verzi și albastre.

(14) Energia încorporată este energia consumată de toate procesele asociate cu realizarea unei clădiri, de la extracția și prelucrarea resurselor naturale până la fabricarea, transportul și livrarea de produse.

(15) Platforma de schimb de cunoștințe a fost instituită de Comitetul Regiunilor și de Comisia Europeană (DG Cercetare și Inovare).

(16) A se vedea, de exemplu, proiectul Compete4SECAP: https://compete4secap.eu

(17) A se vedea, de exemplu, publicația Smart Cities Guidance Package, p. 91, la adresa https://www.researchgate.net/publication/343615678_Smart_City_Guidance_Package

(18) A se vedea, de exemplu, publicația Smart Cities Guidance Package, p. 92, la adresa https://www.researchgate.net/publication/343615678_Smart_City_Guidance_Package

(19) A se vedea, de exemplu, proiectul NET-ubiep: http://www.net-ubiep.eu

(20) Enabling Positive Energy Districts across Europe: energy efficiency couples renewable energy | EU Science Hub (europa.eu).

(21) A se vedea, de exemplu, proiectul OKTAVE https://www.oktave.fr (doar în franceză), proiectul INTERREG ReeHub https://reehub.italy-albania-montenegro.eu și proiectul PADOVA FIT https://www.padovafit.eu/home.html

(22) A se vedea, de exemplu, proiectul ENERGIESPRONG la adresa https://energiesprong.org/

(23) A se vedea, de exemplu, proiectul Guarantee: www.guarantee-project.eu

(24) De exemplu, tehnologia 5G este o tehnologie capabilă să conecteze mii de dispozitive de monitorizare în zonele mai populate și să faciliteze conectivitatea ultrarapidă care lipsește în prezent în multe dintre zonele mai puțin populate, unele dintre ele fiind expuse riscului de depopulare.

(25) Astfel cum a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice.

(26) https://www.oecd.org/dac/financing-sustainable-development/development-finance-topics/social-impact-investment-initiative.htm