[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 2.3.2011

COM(2011) 110 final

RAPORT INTERMEDIAR AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

PRIVIND REFORMELE CROAȚIEI ÎN DOMENIUL SISTEMULUI JUDICIAR ȘI AL DREPTURILOR FUNDAMENTALE (CAPITOLUL DE NEGOCIERI 23)

RAPORT INTERMEDIAR AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

PRIVIND REFORMELE CROAȚIEI ÎN DOMENIUL SISTEMULUI JUDICIAR ȘI AL DREPTURILOR FUNDAMENTALE (CAPITOLUL DE NEGOCIERI 23)

INTRODUCERE

În comunicarea sa „Strategia de extindere și principalele provocări 2010-2011”, adoptată la 9 noiembrie 2010[1], Comisia a declarat că „va monitoriza îndeaproape progresele înregistrate de Croația în ceea ce privește sistemul judiciar și drepturile fundamentale și va face un bilanț al situației în primul trimestru al anului 2011”. Acesta este motivul pentru care Comisia prezintă acest raport. Comisia a menționat faptul că acest capitol al negocierilor necesită obținerea unor rezultate credibile și convingătoare, fiind posibil să fie printre ultimele capitole închise provizoriu.

Obținerea unor rezultate concrete în ceea ce privește sistemul judiciar și combaterea corupției și a criminalității organizate este esențială pentru credibilitatea procesului de extindere a UE. Aceasta este în conformitate cu consensul reînnoit privind extinderea, adoptat de Consiliul European, în decembrie 2006

Negocierile de aderare cu Croația în domeniul sistemului judiciar și al drepturilor fundamentale (capitolul 23) au fost deschise în iunie 2010, după ce Consiliul a decis că Croația îndeplinește criteriile de referință pentru deschiderea negocierilor relevante. În cadrul poziției comune a UE privind deschiderea negocierilor s-a menționat faptul că închiderea provizorie a negocierilor în cadrul acestui capitol poate fi luată în considerare după îndeplinirea unei serii de criterii de închidere a negocierilor, care se referă la următoarele patru domenii: (1) sistemul judiciar; (2) combaterea corupției și a criminalității organizate; (3) drepturile fundamentale și (4) cooperarea cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII). Majoritatea celor zece criterii de referință au fost divizate în subcriterii axate pe punerea în aplicare a măsurilor și obținerea de rezultate.

Prezentul raport face parte din procesul de monitorizare continuu al Comisiei în ceea ce privește progresele înregistrate de Croația în domeniul sistemului judiciar și drepturilor fundamentale. Acesta se bazează pe informațiile colectate și analizate de Comisie, în special pe contribuțiile din partea autorităților croate. De asemenea, Comisia s-a bazat pe o serie de misiuni de evaluare inter pares specifice în cadrul cărora judecători, procurori și ofițeri de poliție experimentați din statele membre ale UE au evaluat situația din Croația. Au fost utilizate și alte surse, inclusiv informații provenite de la diferite organizații internaționale și neguvernamentale.

În următoarele secțiuni sunt descrise măsurile adoptate de Croația în vederea îndeplinirii criteriilor de referință în domeniul sistemului judiciar și al drepturilor fundamentale și se atrage atenția cu privire la principalele domenii în care au fost identificate deficiențe care trebuie remediate.

SITUAțIA ACTUALă ÎN FIECARE DOMENIU

Sistemul judiciar

Criteriul de închidere a negocierilor nr. 1: Croația își actualizează strategia de reformă judiciară și planul de acțiune conex și asigură punerea în aplicare efectivă a acestora.

Croația și-a actualizat documentele solicitate, iar în ceea ce privește punerea în aplicare, și-a consolidat capacitatea instituțională de gestionare a reformelor judiciare, inclusiv a verificării post-legislative.

Criteriul de închidere a negocierilor nr. 2: Croația consolidează independența, responsabilizarea, imparțialitatea și profesionalismul sistemului judiciar.

Au fost adoptate o serie de măsuri pentru consolidarea independenței sistemului judiciar, inclusiv prin revizuiri ale Constituției, precum dispozițiile privind o nouă procedură de numire a Consiliul Judiciar de Stat (CJS) și a Consiliului de Stat pentru Procurori (CSP). Croația este în curs de reformare și consolidare a CJS și CSP în vederea garantării profesionalismului, imparțialității și independenței acestora față de imixtiunile politice sau de altă natură, în special în ceea ce privește numirea, gestionarea carierei și măsurile disciplinare privind judecătorii sau procurorii. Școala de Stat pentru Judecători și Procurori a început să funcționeze în mod efectiv.

Cu toate acestea, Croația nu a obținut rezultate convingătoare în materie de recrutare și numire a judecătorilor și a procurorilor de stat pe baza aplicării unor criterii uniforme, transparente, obiective și aplicabile la nivel național. Întrucât Consiliul Judiciar de Stat și Consiliul de Stat pentru Procurori au fost create recent, acestea nu și-au putut demonstra capacitatea de a se autogestiona în mod responsabil.

Croația va trebui să se asigure de faptul că noile instituții create - CJS și CSP – au capacitatea de a aplica în mod corect noile dispoziții tranzitorii privind recrutarea judecătorilor și procurorilor, și să garanteze o îmbunătățire a cadrului de declanșare a procedurilor disciplinare împotriva procurorilor și judecătorilor.

Criteriul de închidere a negocierilor nr. 3: Croația îmbunătățește eficiența sistemului său judiciar.

Un parametru important în această privință este reprezentat de numărul cauzelor nesoluționate aflate pe rolul instanțelor. Din decembrie 2009 până în decembrie 2010, Croația a redus ușor numărul acestora de la 795 722 la 785 561 cazuri (- 1,3%). Numărul cauzelor penale nesoluționate a fost redus cu 10,6%. Sunt adoptate măsuri în vederea reducerii întârzierilor nejustificate în cadrul cauzelor aflate pe rol, inclusiv introducerea progresivă de noi metode de executare, de recrutare a mai multor judecători, consilieri ai instanțelor și grefieri în cadrul instanțelor suprasolicitate, precum și a unor stimulente pentru judecători, în vederea soluționării mai rapide a cauzelor restante aflate pe rolul instanțelor. A fost instituită o metodă de evaluare a rezultatelor punerii în aplicare a noului cod de procedură penală. Croația a înregistrat progrese în ceea ce privește infrastructura fizică și informatizarea instanțelor, prin introducerea Sistemului integrat de gestionare a cauzelor la nivelul majorității instanțelor. Croația a continuat punerea în aplicare a sistematizării instanțelor municipale și a celor pentru infracțiuni cu grad redus de pericol social, asigurând funcționarea eficientă a instanțelor fuzionate și adoptând un plan de sistematizare a instanțelor regionale și comerciale.

Cu toate acestea, numărul cauzelor civile nesoluționate de 3 sau mai mulți ani, a crescut cu 3,8%. Nu s-au înregistrat rezultate convingătoare în ceea ce privește punerea în aplicare a codului de procedură civilă. De asemenea, a crescut numărul cauzelor nesoluționate de executare. O serie de instanțe importante, precum cele din Zagreb și Split, continuă să fie afectate din cauza numărului mare de cauze nesoluționate aflate pe rolul instanțelor.

Croația va trebui să reducă și mai mult numărul global al cauzelor nesoluționate aflate pe rolul instanțelor, în special cauzele civile restante și hotărârile de executare. Punerea în aplicare a codului de procedură civilă ar trebui îmbunătățită în vederea reducerii duratei excesive a acțiunilor civile.

Criteriul de închidere a negocierilor nr. 4: Croația îmbunătățește instrumentarea cauzelor interne privind crimele de război.

Croația a făcut progrese în ceea ce privește rezultatele obținute în instrumentarea imparțială de către instanțele de judecată a cauzelor interne privind crimele de război, prin finalizarea unui număr de cauze privind acuzații împotriva unor persoane de origini etnice diferite.

În februarie 2011, a fost adoptată o strategie privind impunitatea. Croația a pus în aplicare planul de acțiune privind instrumentarea cauzelor in absentia și a continuat implicarea la nivel bilateral și regional a continuat.

Cu toate acestea, problema impunității în cazul infracțiunilor care nu au făcut obiectul investigațiilor sau urmăririi penale nu a fost rezolvată în mod adecvat, iar noua strategie privind asigurarea investigării și urmăririi penale corespunzătoare a acestor infracțiuni, nu a fost încă pusă în aplicare.

Croația va trebui să continue instrumentarea cauzelor interne privind crimele de război care nu au fost încă judecate, în special prin punerea în aplicare a noii sale strategii și prin recurgerea sistematică la camerele specializate, astfel încât să se obțină rezultate convingătoare.

Combaterea corupției

Criteriul de închidere a negocierilor nr. 5: Croația obține rezultate semnificative bazate pe cercetarea, urmărirea penală și pronunțarea unor hotărâri judecătorești eficiente, eficace și obiective în materie de criminalitate organizată și în cauzele de corupție, la toate nivelurile, inclusiv corupția la nivel înalt, și în domenii sensibile precum achizițiile publice.

Capacitatea operațională a Oficiului pentru combaterea corupției și a criminalității organizate (USKOK), organismul specializat de urmărire a cazurilor de corupție și criminalitate organizată, a fost consolidată, iar autoritățile de poliție au devenit mai eficace. Într-o serie de cazuri de corupție la nivel înalt, investigațiile sunt în desfășurare, iar actele de acuzare au fost finalizate. Un număr considerabil de cazuri de criminalitate organizată au făcut obiectul tuturor etapelor procedurii judiciare (investigare, urmărire penală și pronunțarea unei hotărâri judecătorești). Au fost dispuse sancțiuni disuasive.

Cu toate acestea, majoritatea cazurilor de corupție la nivel înalt și al celor privind achizițiile publice nu au ajuns încă în etapa pronunțării unei hotărâri definitive. Capacitatea instanțelor de a instrumenta cazurile în mod corespunzător rămâne încă să fie pe deplin testată. Din cele 436 de posturi disponibile în cadrul Oficiului național al poliției pentru combaterea corupției și a criminalității organizate (PNUSKOK), 20% rămân încă vacante. Depolitizarea și îmbunătățirea profesionalismului autorităților de poliție nu au fost abordate pe deplin.

Croația va trebui să demonstreze instrumentarea efectivă a unui număr suficient de cauze în cadrul tuturor etapelor relevante ale procedurii (investigare, urmărire penală și pronunțarea unei hotărâri judecătorești), în ceea ce privește cazurile de corupție la nivel înalt, corupția la nivel local, inclusiv cauzele privind achizițiile publice și sistemul judiciar. Este necesar un control eficace al clasării cazurilor penale de către procuror. Croația ar trebui să consolideze PNUSKOK și să adopte noua lege privind poliția, în curs de elaborare, care abordează în continuare, în special, problema depolitizării și a numirilor meritocratice. Croația ar trebui să îmbunătățească cooperarea între agenții, inclusiv schimbul de informații.

Criteriul de închidere a negocierilor nr. 6: Croația stabilește un model de măsuri preventive consolidate în materie de combatere a corupției și de conflicte de interese.

În februarie 2011, au fost adoptate acte legislative îmbunătățite privind accesul la informații, finanțarea partidelor politice și conflictele de interese. Comisia pentru conflictele de interese a fost consolidată prin furnizarea de resurse suplimentare. La nivelul întreprinderilor de stat sunt puse în aplicare planuri de acțiune privind combaterea corupției.

Cu toate acestea, anumite dispoziții ale noii legislații adoptate trebuie încă clarificate și verificate în practică, inclusiv în ceea ce privește coerența cu alte acte legislative. Structurile de punere în aplicare a legii trebuie consolidate. Nu au fost adoptate toate actele legislative de punere în aplicare a Legii privind procedurile administrative generale (LPAG). Transparența și integritatea în cadrul administrației publice trebuie consolidate în continuare.

Croația va trebui să demonstreze în practică punerea în aplicare efectivă a noii legislații privind accesul la informațiile publice, să îmbunătățească transparența achizițiilor publice, în special prin publicarea informațiilor privind punerea în aplicare efectivă a contractelor, și să adopte întreaga legislație sectorială în conformitate cu LPAG. Referitor la legea privind finanțarea partidelor politice, Croația ar trebui să clarifice dispozițiile privind supravegherea contribuțiilor private și să pună la dispoziție capacitatea administrativă necesară în vederea aplicării legislației.

Drepturi fundamentale

Criteriul de închidere a negocierilor nr. 7: Croația consolidează protecția minorităților, inclusiv prin punerea în aplicare efectivă a Legii constituționale privind drepturile minorităților naționale (CARNM).

Protecția generală acordată minorităților s-a îmbunătățit, iar măsurile luate au vizat reconcilierea și creșterea toleranței între cetățeni, inclusiv acțiuni de formare privind autoritățile de poliție și mijloacele de comunicare în masă. Au fost adoptate măsuri în vederea îmbunătățirii punerii în aplicare a dispozițiilor privind ocuparea forței de muncă din cadrul CARMN. Croația a elaborat un studiu cuprinzător cu privire la subreprezentarea minorităților în sectorul public, în sens larg.

Cu toate acestea, nu au existat îmbunătățiri concrete în ceea ce privește nivelul ocupării forței de muncă al minorităților naționale, astfel cum impune CARNM. Nu a existat o revizuire a rolului învățământului în cadrul eforturilor de reconciliere. Trebuie adoptat un plan de soluționare a deficiențelor identificate de studiu în cadrul sectorului public, în sens larg.

Croația va trebui să elaboreze planuri pe termen lung, bazate pe statistici, pentru îndeplinirea integrală a obligațiilor prevăzute de CARNM în ceea ce privește angajarea în muncă a minorităților, și ar trebui să adopte un plan de soluționare a deficiențelor identificate de studiu în ceea ce privește subreprezentarea minorităților în sectorul public, în sens larg.

Criteriul de închidere a negocierilor nr. 8: Croația rezolvă chestiunile nesoluționate privind returnarea refugiaților.

Croația a pus în aplicare parțial planul său de acțiune privind Programul de asigurare a locuințelor pentru refugiații care au revenit în țară/foștii chiriași, îndeplinindu-și obiectivele fixate pentru 2008. Croația a îmbunătățit instrumentarea căilor de atac împotriva cererilor respinse privind reconstrucția de locuințe. S-au înregistrat progrese și în ceea ce privește reconstrucția proprietăților existente.

Cu toate acestea, nu a fost atins obiectivul pentru 2009 prevăzut de planul de acțiune referitor la furnizarea a 2 070 de apartamente. Din cele 1300 de unități de locuit disponibile (62,8%), doar 1024 (49,5%) au fost repartizate, iar 276 nu. Croația nu a înregistrat progrese în furnizarea de locuințe altor solicitanți acceptați, peste obiectivul fixat pentru 2009. Problema cauzelor nesoluționate privind căile de atac referitoare la reconstrucția caselor, al căror număr se ridică la 4 000, nu a fost suficient remediată.

Croația va trebui să pună în aplicare integral obiectivul său pentru 2009 și să înregistreze progrese semnificative în ceea ce privește acordarea de locuințe solicitanților care nu sunt incluși în obiectivul pentru 2009. De asemenea, Croația ar trebui să finalizeze cauzele nesoluționate privind căile de atac referitoare la reconstrucția locuințelor.

Criteriul de închidere a negocierilor nr. 9: Croația îmbunătățește protecția drepturilor omului.

Cadrul juridic general privind protecția drepturilor omului s-a îmbunătățit, în special prin adoptarea în iulie 2010 a unor dispoziții constituționale consolidate. A continuat procesul de sensibilizare a autorităților de poliție, a procurorilor și a instanțelor competente în materia drepturilor omului. Punerea în aplicare a strategiei și a planului de acțiune privind protecția și reintegrarea romilor este în curs de desfășurare. Ar trebui să continue respectarea libertății de expresie.

Croația și-a îmbunătățit accesul la justiție, inclusiv prin adoptarea unor măsuri care să garanteze faptul că, până la data aderării, Curtea Administrativă devine o instanță cu competențe depline, precum și prin asigurarea unei mai bune puneri în aplicare a legii privind asistența judiciară, în special prin introducerea unor proceduri simplificate și a unor onorarii mai ridicate pentru avocați. Croația a început să instituie un model de evaluare a rezultatelor punerii în aplicare a Legii privind combaterea discriminării și a Legii privind infracțiunile inspirate de ură.

Cu toate acestea, Biroul Ombudsmanului nu dispune de suficient personal, având în vedere că acesta a primit noi sarcini (de exemplu, punerea în aplicare a Legii privind combaterea discriminării) și competențe (de exemplu, în domeniul prevenirii torturii), fără o creștere a resurselor.

Croația va trebui să continue consolidarea Biroului Ombudsmanului, în special prin asigurarea personalului suplimentar planificat și a majorării bugetului, să asigure respectarea corespunzătoare a recomandărilor Ombudsmanului și să înregistreze progrese suplimentare în ceea ce privește punerea în aplicare a Legii privind combaterea discriminării și a Legii privind infracțiunile inspirate de ură.

Cooperarea cu Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie

Criteriul de închidere a negocierilor nr. 10: Deplina cooperare cu TPII rămâne o cerință pentru progresul Croației în cadrul procesului de aderare, inclusiv pentru închiderea provizorie a prezentului capitol, în conformitate cu cadrul de negociere adoptat de Consiliu la 3 octombrie 2005

Conform solicitării Biroului procurorului TPII, grupul operativ interagenții al Guvernului Croației a început să analizeze noi surse de informații importante în cadrul investigațiilor sale de localizare a documentelor dispărute privind utilizarea artileriei sau pentru a stabili ce s-a întâmplat cu acestea. În mai 2011, procurorul TPII va prezenta un raport Consiliului de Securitate al ONU.

CONCLUZII

Croația a înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește sistemul judiciar și respectarea drepturilor fundamentale. Cu toate acestea, trebuie continuate eforturile, în special prin obținerea unor rezultate convingătoare în domeniul sistemului judiciar și al combaterii corupției, prin soluționarea aspectelor legate de impunitatea crimelor de război și rezolvarea chestiunilor nesoluționate privind returnarea refugiaților

Prin urmare, Comisia:

- încurajează Croația să-și dubleze eforturile de îndeplinire a tuturor criteriilor de închidere a negocierilor prevăzute în poziția de negociere a UE din iunie 2010 privind deschiderea capitolului 23 , în special soluționarea aspectelor rămase nerezolvate precizate în prezenta comunicare;

- va continua să monitorizeze îndeaproape progresele înregistrate de Croația și să o sprijine în continuare prin acordarea de expertiză tehnică și asistență financiară, care să îi permită îndeplinirea criteriilor corespunzătoare acestui capitol.

De îndată ce Comisia se va asigura că Croația îndeplinește toate criteriile de închidere, va prezenta Consiliului un raport cu privire la acestea și un proiect de poziție a UE privind închiderea negocierilor, conform procedurilor stabilite.

[1] [COM(2010) 660 final].