COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 19.10.2011 
SEC(2011) 1230 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
care înso ţeşte documentul 
Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind o serie de orient ări 
pentru re țelele de telecomunica ții transeuropene 
 
{COM(2011) 657 final} 
{SEC(2011) 1229 final}  
 
RO 2   RO Prezentul document reprezint ă rezumatul evalu ării impactului referitoar e la propunerea legislativ ă 
de regulament privind o serie de orient ări pentru re țelele de telecomunica ții transeuropene, care face 
parte din Mecanismul de conectare a Europe i (CEF) în perioada de programare de dup ă 2013.  
1. CONTEXT POLITIC , ASPECTE PROCEDURALE șI CONSULTAREA P ĂRțILOR INTERESATE  
Temeiul juridic  pentru interven ția în acest domeniu este reprezentat de articolul 172 din 
TFUE. Articolele 170-172 prev ăd interven ția UE pentru sprijinirea înfiin țării și dezvoltării 
rețelelor transeuropene în domeniul infras tructurilor de transport, telecomunica ții și 
energie. În timp ce regulamentul  separat (regulamentul-umbrel ă) de instituire a CEF 
definește condițiile, metodele și procedurile de acordare de ajutor financiar din partea 
Uniunii pentru re țelele transeuropene, orient ările propuse în prezentul document stabilesc 
obiectivele, priorit ățile și liniile generale de ac țiune prev ăzute pentru re țelele în band ă 
largă și pentru infrastructurile de servic ii digitale din domeniul telecomunica țiilor. 
În contextul Strategiei Europa 2020, obiectivul ini țiativei-pilot O Agend ă digitală pentru 
Europa1 2 este „de a aduce beneficii economice și sociale durabile datorit ă unei pie țe 
digitale unice bazate pe internetul rapid și ultrarapid și pe aplica țiile interoperabile.”  
În comunicarea sa intitulat ă „Un buget pentru Europa 2020”  (denumit ă în continuare 
comunicarea privind cadrul financiar multianual), adoptat ă la 29 iunie 2011, Comisia a 
propus instituirea CEF. Au fost organizate numeroase consultări cu statele membre, cu 
industria și cu actorii sociali implica ți. Este vorba, în special, de o mas ă rotundă a 
vicepreședintelui Kroes cu director ii executivi ai unor societ ăți furnizoare de con ținut, 
producătoare de echipamente, ai unor societ ăți de investi ții sau ai unor operatori de 
telecomunica ții, cu rol de lider mondial, și de prima adunare privind Agenda digital ă, care 
s-a desfășurat la Bruxelles în perioada 16-17 iunie 2011.  
2. DEFINIREA PROBLEMATICII  
Internetul de band ă largă și serviciile digitale transfrontaliere reprezint ă infrastructurile 
digitale ale viitorului. Acestea sunt premisele unei societ ăți competitive, durabile și 
favorabile incluziunii, astfel cum se recunoa ște în Strategia Europa 2020.  
În evaluarea impactului sunt iden tificate anumite probleme care afecteaz ă crearea re țelelor 
de bandă largă; mai exact, din cauza lipsei investi țiilor, poten țialul legat de cre ștere și de 
beneficiile sociale nu este exploatat; presiunea concuren țială este slab ă asupra operatorilor 
tradiționali să investeasc ă în rețelele moderne de band ă largă și nu exist ă o strategie 
adecvată pentru sus ținerea public ă a dezvolt ării rețelelor de band ă largă în zonele unde 
argumentele comerciale nu sunt valabile. În ceea ce prive ște serviciile digitale, sectorul 
privat nu va înlocui investi țiile publice în elementele centrale ale serviciilor digitale 
(platforme, servicii generice etc.) și, în ciuda eforturilor de realizare a interoperabilit ății 
tehnice, serviciile publice on line s-ar putea opri la grani ță.  
                                                 
1 COM (2010) 2020 
2 COM (2010) 245 
 
RO 3   RO 3. OBIECTIVE  
Pe lângă faptul că se încadreaz ă în mandatul prev ăzut de tratat, astfel cum se men ționează 
mai sus, obiectivul general  al inițiativei propuse este: s ă aducă beneficii economice și 
sociale prin intermediul unei pie țe digitale unice bazate pe internetul rapid și ultrarapid și 
pe aplicațiile interoperabile, dup ă cum se arat ă în detaliu mai sus. 
Pentru îndeplinirea obiectivului general, Uniun ea ar trebui s ă își propună îndeplinirea 
următoarelor obiective opera ționale : 
(a) să influențeze dinamica pie ței investi țiilor în re țele în band ă largă, încurajând atât 
investitorii tradi ționali, cât și investitorii noi s ă se angajeze în  introducerea 
infrastructurii de band ă largă și asigurând condi ții de concuren ță echitabile pentru 
acești investitori.  
(b) să faciliteze demersurile suplimentare al e statelor membre necesare în scopul 
utilizării serviciilor digitale inter operabile, pentru a permite func ționarea 
transfrontalier ă a acestor se rvicii esen țiale și pentru a debloca resursele de con ținut 
digital care genereaz ă oportunit ăți de dezvoltare a întreprinderilor. 
4. OPțIUNI ÎN MATERIE DE POLITIC Ă 
În contextul evalu ării impactului au fost identificate dou ă opțiuni principale în materie de 
politică. Prima op țiune susține continuarea modului de ac țiune actual (nicio modificare în 
materie de politic ă). Opțiunea a doua analizeaz ă finanțarea rețelelor în band ă largă și a 
infrastructurii de servicii digitale prin CEF. Op țiunea a doua cuprinde trei op țiuni 
subiacente, care propun diferite moduri de  implementare a CEF în domeniul 
telecomunica țiilor. 
În cazul opțiunii 1 - nicio modificare în materie de politic ă, pentru re țelele în band ă 
largă, acest scenariu de baz ă ar presupune recurgerea la demersuri de reglementare pentru 
stimularea investi țiilor, continuând constrângerile de capital aplicabile investitorilor 
alternativi, care ar trebui s ă facă eforturi foarte mari pent ru a acoperi un necesar de 
investiții de până la 220 de miliarde de euro. Sprijinul din partea UE ar continua s ă fie 
acordat în principal prin inte rmediul fondurilor structurale, r ămânând valabil ă problema 
capacității de absorb ție, și prin finan țare sub form ă de granturi. Pentru infrastructurile de 
servicii digitale, scenariul de baz ă ar presupune continuarea acord ării unui sprijin limitat 
prin proiecte-pilot (cu toate c ă majoritatea solu țiilor tehnologice au ajuns la maturitate și 
sunt gata s ă fie implementate) și eforturi de coordonare  a politicilor, în condi țiile în care 
statele membre nu au niciun stimulent pentru a face ca solu țiile existente s ă fie 
interoperabile la nivel transfrontalier. 
Opțiunea 2  - în linii mari, CEF  constă din (i) re țele în band ă largă care acoper ă un 
portofoliu de proiecte divers ificat din punct de vedere ge ografic, care contribuie la 
obiectivele stabilite în Agenda digital ă pentru Europa, și (ii) dezvoltarea, implementarea și 
durabilitatea infrastructurilor de servicii digitale. Op țiunea 2 ar putea fi pus ă în aplicare în 
trei moduri diferite (op țiuni subiacente): 
(1) Exclusiv granturi:  sprijinul financiar atât pentru re țelele în band ă largă, cât și pentru 
infrastructurile de servicii digitale ar urma s ă fie acordat exclusiv sub form ă de 
granturi. Implementarea opera țională ar fi, în principal, externalizat ă către o agen ție 
 
RO 4   RO executivă existentă, ca de exemplu TEN-T EA (Agen ția Executiv ă pentru Re țeaua 
Transeuropean ă de Transport). 
(2) Exclusiv instrumente financiare : în cazul acestei op țiuni subiacente, Comisia ar 
urma să colaboreze îndeaproape cu institu țiile financiare interna ționale (IFIs) 
relevante. IFI ar urma s ă selecteze proiecte pe baza viabilit ății lor financiare și să 
respecte practicile stabilite privind diligen ța necesar ă. Ar putea fi utilizate 
următoarele instrumente financiare: particip ări la capital pentru fondurile de 
investiții; o contribu ție financiar ă la constituirea de provizioane și la alocarea de 
capital pentru împrumuturi și/sau garan ții ori alte instrumente de partajare a riscurilor 
(care includ obliga țiunile pentru proiecte specifice, f ără a se limita la acestea) și alte 
instrumente financiare specializate, fie c ă este vorba de împrumuturi, garan ții, 
contragaran ții, capital de risc sau orice alte  tipuri legale de instrumente. 
(3) O abordare combinat ă: a treia op țiune subiacent ă a r  u r m a  s ă combine cele dou ă 
abordări. În consecin ță, structura de guvernan ță a r  u r m a  s ă combine elemente ale 
ambelor op țiuni subiacente prezentate mai sus.  Decizia referitoare la combina ția 
adecvată de granturi și instrumente financiare ar urma s ă fie inclus ă în programele de 
lucru anuale, în func ție de necesit ățile existente în materie de politici și în sectoarele 
respective. 
5. ANALIZA CONSECIN țELOR  
5.1. Consecin țele adopt ării opțiunii 1 
Absorbția redusă a fondurilor structurale și deficien țele legate de capacitatea de 
administrare a fondurilor, semnalate în Raportu l strategic pentru anul 2010 privind politica 
de coeziune3, ar submina în continuare construirea și adoptarea re țelelor în band ă largă.  
În ceea ce prive ște facilitarea demersurilor suplimentare ale statelor membre pentru 
implementarea și utilizarea serviciilor digitale transfrontaliere interoperabile , această 
opțiune ar determina continuarea Programului de sprijinire a politicii în domeniul 
tehnologiilor informa ției și comunica țiilor actual, inclus în Programul-cadru pentru 
competitivitate și inovare (CIP ICT PSP). Ar fi imposibil ca, pe baza experien ței acumulate 
în timpul fazei pilot, s ă fie implementate infrastructuri de servicii digitale în toat ă Europa.  
Prin urmare, aceast ă opțiune nu ar reu și să înlăture un obstacol crucial r ămas în calea 
realizării pieței digitale unice. Potrivit unei estim ări a companiei de consultan ță 
Copenhagen Economics4, costul nerealiz ării pieței digitale unice europene  s-ar situa, 
până în anul 2020, la aproximativ 4,1% din PIB.  
5.2. Consecin țe generale ale adopt ării opțiunii 2 
Consecințele generate de op țiunea 2 pot fi clasificate în consecin țe economice, sociale și de 
mediu: 
(1) Consecin țe economice : un num ăr de studii arat ă că disponibilitatea re țelelor în 
bandă largă de mare vitez ă va avea efecte semnificative asupra productivit ății muncii 
                                                 
3 COM(2010)110 din 31 martie 2010. Disponibil la  
http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/reporting/cs_reports_en.htm  
4 Impactul economic al unei pie țe digitale unice europene, 2010 
 
RO 5   RO și asupra PIB-ului pe  cap de locuitor. Re țelele în band ă largă ar genera de asemenea 
efecte externe pozitive importante, care s-ar r ăsfrânge asupra întregii societ ăți. Ca 
factor catalizator al tehnol ogiilor de uz general, di fuzarea sistemelor de band ă largă 
influențează în mod pozitiv pr oductivitatea (o cre ștere anual ă cu 10% a ratei de 
penetrare a benzii largi genereaz ă o creștere de 1,5% a productivit ății muncii în 
următorii cinci ani5), acumularea de capital și, în cele din urm ă, creșterea PIB-ului. 
Infrastructurile de servicii digita le pot contribui în mod substan țial la reducerea 
costurilor din sectorul public și a costurilor tranzac țiilor pentru întreprinderi și 
cetățeni.  
(2) Consecin țe sociale:  îmbunătățirea combinat ă a infrastructurii de band ă largă și a 
infrastructurii de servicii digitale va avea drept efect final sporirea calit ății vieții 
cetățenilor europeni. Principalele benefic ii sunt generate de  implementarea unor 
servicii cum ar fi aplica țiile e-Guvernare, e-S ănătate și e-Comer ț. Există, de 
asemenea, o component ă socială important ă care se leag ă de crearea direct ă și 
indirectă de locuri de munc ă. 
(3) Aspecte de mediu : Rețelele în band ă largă pot reduce emisiile prin sc ăderea nevoii 
de transport (munca la distan ță) sau prin optimizarea cons umului de energie (re țele 
inteligente). 
Alte consecin țe importante sunt generate de efectele externe pe care re țelele în band ă largă 
și infrastructura de servicii digitale le-ar avea asupra altor sectoare. Printre sectoarele 
influențate în cea mai mare m ăsură de aceste efecte pozitive externe se num ără educația și 
competen țele, sănătatea, ocuparea for ței de munc ă, transporturile și energia. 
5.3. Consecin țe specifice ale op țiunilor subiacente 
Opțiunea subiacent ă 1 
În cazul adopt ării opțiunii subiacente 1, exclusiv gr anturi, s-ar îndeplini doar par țial 
obiectivele stabi lite prin orient ări. Cu privire la obiectivul de a influen ța dinamica pie ței 
în sectorul benzii largi, granturile vor avea, probabil, o eficien ță și o eficacitate limitate. În 
ceea ce prive ște eficiența, rata de cofinan țare necesar ă rețelelor în band ă largă va fi relativ 
ridicată. Efectul de pârghie ge nerat de granturi ar fi limitat. Granturile pot fi un instrument 
eficace de sprijin și de furnizare a asisten ței tehnice, dar nu sunt cel mai eficient mijloc de 
mobilizare a investi țiilor private. 
Cu toate acestea, granturile reprezint ă un mecanism eficace de facilitare a demersurilor 
făcute de statele membre în vederea implement ării serviciilor digitale 
transfrontaliere . În acest caz, granturile ar avea rolul unor investi ții-pivot, care ar asigura 
cofinanțare din partea UE pe ntru o infrastructur ă pe care statele membre nu ar dezvolta-o 
în mod individual. Ratele de cofinan țare pentru infrastructurile de  servicii digitale sunt, de 
obicei, destul de ridicate. Cu toate acestea, interesul investitorilor priva ți pentru 
implementarea infrastructurilor de acest tip este limitat. 
Opțiunea subiacent ă 2 
Prin adoptarea op țiunii subiacente 2, exclusiv instrume nte financiare, s-ar îndeplini în 
principal obiectivul de a influen ța dinamica pie ței investi țiilor în re țele în band ă largă. 
În zonele în care pr oiectele pentru re țele în band ă largă ar putea fi viab ile din punct de 
                                                 
5 Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche și Milind Singh (2009): Digital Highways. The Role of 
Government in 21st Century Infrastructure. Booz & Company. 
 
RO 6   RO vedere financiar, instrumentele financiare  ar juca rolul de catalizator al investi țiilor din 
surse publice și private, diminuând de facto  costul mediu ponderat al capitalului și scurtând 
perioada de amortizare în cazul acestor investi ții. Utilizarea instrumentelor financiare ar 
stimula, de asemenea, eficien ța, prin efectul de pârghie  mai accentuat pe care acestea îl 
pot genera. Pe baza estim ărilor privind mecanismul de finan țare cu partajarea riscurilor și 
obligațiunile pentru proiecte specifice, o contribu ție financiar ă de 1 miliard de euro de la 
bugetul UE ar putea atra ge alte fonduri din sectorul public sau din cel privat  care ar putea 
constitui baza unor investi ții brute în re țelele în band ă largă cuprinse între 6 și 15 miliarde de 
euro, în func ție de nevoile de finan țare și de profilurile de risc ale investi țiilor-suport. Cu toate 
acestea, în lipsa granturilor, proiectele din zonele urbane sau suburbane, în general mai 
profitabile, ar fi întotdeauna  preferate proiectelor din zo nele rurale, celelalte condi ții fiind 
egale. De asemenea, probabil c ă ar fi dificil ca inst rumentele financiare s ă mobilizeze un efect 
de pârghie semnific ativ prin asisten ță tehnică, planificare, cartografiere și alte activit ăți 
auxiliare, cofinan țate de obicei prin granturi. 
În fine, este pu țin probabil ca instrumentele financiare s ă constituie un mecanism eficace de 
facilitare a demersurilor f ăcute de statele membre  în vederea implement ării serviciilor 
digitale transfrontaliere . Experien ța Programului- cadru pentru competitivitate și inovare a 
arătat că, în acest domeniu, es te oricum dificil ă angajarea statelor membre în proces. 
Investitorii priva ți ar putea manifesta un oarecare interes fa ță de nivelul aplica țiilor, dar este 
puțin probabil ca ace știa să se angajeze la investi ții în nivelul central al infrastructurii de 
servicii digitale, întrucât aceast ă arhitectur ă nu poate fi exploatat ă comercial.  
Opțiunea subiacent ă 3 
Dacă ar fi adoptat ă, opțiunea subiacent ă 3, abordarea financiar ă combinat ă, ar crea un echilibru 
adecvat între granturi și instrumente financiare. Aceast ă opțiune subiacent ă implică o 
direcționare a principalului efort de investi ție către instrumente financiare , restul fiind acoperit 
prin granturi. În acest scenariu, granturile și instrumentele financiare ar urma s ă fie combinate 
nu doar pe plan vertical (ambele mecanisme de finan țare ar fi disponibile pentru re țelele în 
bandă largă și pentru infrastructurile de servicii digitale), ci și pe plan orizontal, în cadrul 
aceluiași proiect.  
Obiectivul de a influența dinamica pie ței investițiilor în re țele în band ă largă ar fi integral 
realizat în cazul acestei op țiuni subiacente. În domeniul benz ii largi, cea ma i mare parte a 
finanțării ar urma s ă fie alocat ă prin instrumente financiare, astfel încât poten țialul pieței să fie 
exploatat la maxim și cel mai mare num ăr posibil de protagoni ști să fie implica ți în consor țiile 
care ar urma s ă primeasc ă finanțare. Aceast ă soluție ar fi una eficace,  deoarece protagoni știi 
din sectorul public și din cel privat ar avea acces la capital la costuri reduse și ar avea un 
orizont de timp su ficient de amplu pentru investi țiile lor. În cazul acestei op țiuni subiacente, ar 
exista o sinergie clar ă între CEF și fondurile structurale , din punctul de vedere al granturilor, 
al ingineriei financiare și al sprijinului pentru simplificarea implement ării proiectelor, care a 
împiedicat pân ă acum absorb ția fondurilor UE atât în domeniul coeziunii, cât și în cel al 
dezvoltării rurale.  
În ceea ce prive ște obiectivul de a facilita demersurile f ăcute de statele membre în vederea 
implement ării serviciilor digita le transfrontaliere , această abordare ar permite Comisiei s ă 
manifeste flexibilitate fa ță de aspectul instrumentelor financiare în cererile de propuneri 
referitoare la aplica ții, fără riscul ca investitorii priva ți din sectorul infrastructurii de servicii 
digitale să fie supuși efectului de evic țiune. Pe de alt ă parte, aceast ă abordare ar asigura plata 
granturilor la rate de finan țare mari pentru nivelurile su perioare (servicii centrale). 
 
RO 7   RO 6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Concluzia raportului de eval uare a impactului este c ă opțiunea subiacent ă 3 a opțiunii 2 (finan țarea 
combinată) este mai adecvat ă decât opțiunea 1 în vederea îndeplinirii obiectivelor din domeniul TIC ale 
Agendei digitale pentru Europa și ale Strategiei Europa 2020, dup ă cum reiese din ta belul de mai jos. 
Opțiunea 2 CEF  Obiective  Opțiunea 1 
nicio 
modificare 
în materie 
de politic ă Opțiunea 
subiacent ă 1 
granturi  Opțiunea 
subiacent ă 2 
instrumente 
financiare  Opțiunea 
subiacent ă 3 
abordare 
combinat ă 
Obiectiv general  
Obținerea de beneficii sociale și economice 
durabile, datorit ă unei pie țe digitale unice, 
bazate pe internet rapid și ultrarapid și pe 
aplicații interoperabile, care s ă permită accesul 
tuturor la serviciile în band ă largă până în 2013, 
accesul tuturor la internet de vitez ă mult mai 
mare (30 Mbps sau mai mult) pân ă în 2020 și 
abonarea a cel pu țin 50% dintre gospod ăriile 
europene la conexiuni internet de peste 100 Mbps.
 0 + + ++ 
Obiectivul specific 1: influen țarea dinamicii pie ței investi țiilor în re țele de band ă largă, încurajând atât investitorii 
tradiționali, cât și investitorii noi s ă se angajeze în introducer ea infrastructurii de band ă largă și asigurând condi ții de 
concurență echitabile pentru ace ști investitori.  
1a În zonele în care proiectele pentru re țele în 
bandă largă ar putea fi viabile din punct de 
vedere financiar, asigurarea accesului la capital 
pentru investitori, inclusiv investitorii alternativi 
din sectorul public și din cel privat, la costuri 
(rate ale dobânzii) rezonabile și într-un orizont 
de timp suficient de amplu.  0  
(N/A) + ++ ++ 
1b În zonele în care poten țialul comercial este 
redus, acordarea de sprijin financiar public la un 
nivel suficient pentru introducerea re țelelor în 
bandă largă. 0 ++ + ++ 
1c În toată Uniunea, asigurarea faptului c ă 
investitorii din sectorul public și din cel privat 
își dezvoltă capacitatea de a realiza proiecte de 
infrastructur ă de bandă largă, prin furnizarea de 
asistență tehnică, de exemplu pentru planificare 
și cartografiere.  0 + 0 + 
1d În cadrul demersului de sus ținere a 
proiectelor de infrastructur ă, asigurarea unui 
efect de mobilizare (de pârghie) maxim al 
fondurilor Uniunii asupra investi țiilor private și 
asupra (altor) investi ții publice.  0 - ++ ++ 
Obiectivul specific 2: facilitarea  demersurilor suplimentare ale statel or membre, necesare în scopul utiliz ării serviciilor 
digitale transfrontaliere interoperabile și deblocarea resurselor de con ținut digital care genereaz ă oportunit ăți de 
dezvoltare a întreprinderilor.  
 
RO 8   RO Facilitarea demersurilor suplimentare ale 
statelor membre, necesare în scopul utiliz ării 
serviciilor digitale transfrontaliere interoperabile 
și deblocarea resurselor de con ținut digital care 
generează oportunit ăți de dezvoltare a 
întreprinderilor.  0 ++ - ++ 
 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Comisia și alte organisme de implementare, cum ar fi BEI, BERD și TEN-T EA, vor monitoriza în 
permanen ță impactul investi țiilor CEF în sectorul benzii largi (precum și în sectorul transporturilor 
și al energiei), în conform itate cu indicatorii propu și în regulamentul general CEF . Indicatorii se vor 
referi la aspecte ca (lista nu este exhaustiv ă): 
• Oferta: Accesul la banda larg ă (de verificat înde plinirea obiectivelor Agendei digitale 
pentru Europa referitoare la accesul tuturor cet ățenilor la conexiuni internet de 30 Mbps 
până în 2020 și la accesul a cel pu țin 50% dintre cet ățeni la conexiuni internet de 100 
Mbps pân ă în 2020) 
• Cererea: R ăspândirea benzii largi (de verificat înde plinirea obiectivului Agendei digitale 
pentru Europa referitor la abonarea a cel pu țin 50% dintre cet ățeni la conexiuni internet de 
peste 100 Mbps pân ă în 2020) 
• Indicatori generali de monitori zare a programelor de investi ții, cum ar fi absorb ția 
fondurilor, timpul de a șteptare pân ă la primirea granturilor etc. 
• raportul dintre granturi și instrumente financiare inovatoare 
Comisia va publica periodic un rapo rt privind progresele înregist rate cu privire la investi țiile CEF în 
rețelele în band ă largă și în infrastructurile de servicii di gitale, raport care va fi înaintat 
Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului 
Regiunilor.  
Pe lângă monitorizarea permanent ă efectuată de Comisie și de alte organe de punere în aplicare, se 
va efectua o evaluare independent ă a cadrului general CEF la jum ătatea perioadei, luând în 
considerare respectarea calendarului și evoluția program ării, precum și o evaluare ex-post, la un 
număr de ani dup ă încheierea perioadei de programare. Evalu ările vor viza relevan ța, eficien ța, 
eficacitatea și impactul preliminar al interven ției. Se va acorda o aten ție deosebit ă chestiunilor 
legate de guvernan ță și adecvării mecanismelor de implementare.