RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 5.2.2009 
SEC(2009) 104 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
care înso țește 
 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CĂTRE 
CONSILIU 
  
privind planul de ac țiune al Comunit ății Europene pentru conservarea  
și gestionarea resurselor de rechini 
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI
 
{COM(2009) 40 final} 
{SEC(2009) 103} {SEC(2009) 106} 
RO 2   RO 1. ASPECTE PROCEDURALE șI CONSULTAREA P ĂRțILOR INTERESATE  
Prezenta evaluare a impactului (EI) se refer ă la propunerea de Comunicare a Comisiei 
către Parlamentul European și către Consiliu privind planul de ac țiune al Comunit ății 
Europene pentru conservarea și gestionarea resurselor de rech ini. Raportul a fost întocmit 
luându-se în considerare rezultatele consult ărilor publice și instituționale, precum și 
studiul realizat pe aceast ă temă de o firm ă privată de consultan ță.  
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
2.1. Aspecte care necesit ă interven ție  
În ultimele decenii, resursele de chondrichtyeni (rechini, pisici de mare și himere) au fost 
tot mai intens exploatate, de și este binecunoscut faptul c ă aceste specii sunt vulnerabile la 
pescuitul excesiv. Aceast ă tendință poate fi pus ă pe seama mai multor factori, datorit ă 
cărora rechinii au devenit o resurs ă de pescuit mai valoroas ă decât în trecut.  
În general, popula țiile de rechini sunt fragile atunci când fac obiectul activit ăților de 
pescuit nereglementate, fapt care genereaz ă fluctuații semnificative. Cre șterea volumului 
de capturi este urmat ă de scăderi bruște și rapide și ulterior de refaceri foarte lente, în 
perioadele în care stocurile beneficiaz ă de protec ție. Potrivit Uniunii interna ționale pentru 
conservarea naturii (UICN), aproximativ o tr eime din speciile europene de rechini din 
apele UE sunt pe cale de dispari ție.  
În cadrul Codului de conduit ă pentru un pescuit responsab il, FAO a adoptat în 1999 
Planul interna țional de ac țiune pentru conservarea și gestionarea rechinilor (International 
Plan of action for the conservation and ma nagement of sharks - IPOA SHARKS).  
Aplicarea acestui plan interna țional este facultativ ă, însă toate statele interesate sunt 
încurajate s ă îl implementeze. 
Prin urmare, Comisia inten ționează să adopte la începutul a nului 2009 o comunicare 
privind planul de ac țiune al Comunit ății Europene pentru conservarea și gestionarea 
resurselor de rechini. 
2.2. Factorii care stau la baza acestei situa ții 
În general, chondrichtye nii sunt caracteriza ți de un grad redus de  fecunditate, pui de 
dimensiuni mari, cre ștere lentă, maturitate târzie, ciclu de via ță îndelungat și o rată mare 
de supravie țuire la toate categoriile de vârst ă. Aceste caracteristici au drept rezultat un 
potențial reproductiv redus și o capacitate limitat ă de creștere a popula ției; astfel, aceste 
specii au o capacitate redus ă de refacere în urma pescuitului excesiv sau a altor 
evenimente negative.  
Capacitatea de gestionare a chondr ichtyenilor în apele europene și în afara acestora este 
foarte mult limitat ă de lipsa unor informa ții detaliate cu privire la capturi, capturi 
aruncate înapoi în mare și debarcări. Până în prezent, capturile, capturile aruncate înapoi 
în mare și debarcările au fost insuficient înregistrate și, în plus, comer țul cu rechini și 
produse derivate a fost insuficient în țeles iar statisticile comerciale las ă de dorit. 
RO 3   RO Una dintre principalele probleme legate de gestionarea rechinilor în apele UE este 
reprezentat ă de caracterul mixt al activit ăților de pescuit demersale; în aceast ă situație, 
este foarte dificil s ă se întreprind ă acțiuni de protec ție care să vizeze în mod special 
rechinii și care să nu aibă consecin țe grave pentru alte specii capturate. Mai mult, 
capacitatea excedentar ă considerabil ă a flotelor care captureaz ă rechini mici, vulpi de 
mare și pisici de mare sub form ă de capturi accidentale în cadrul activit ăților de pescuit 
demersale reprezint ă un factor important care genereaz ă probleme de gestionare în 
această zonă. 
2.3. Cine sunt cei viza ți? 
Planul de ac țiune comunitar (PAC) ar putea avea efecte asupra mai multor p ărți 
interesate. Prezenta analiz ă a impactului î și propune s ă treacă în revist ă consecin țele 
economice, sociale și de mediu pentru aceste p ărți interesate, luând în discu ție și 
sectoarele care se ocup ă de pescuit și prelucrare, comercian ții, consumatorii și societatea 
civilă în general. 
2.4. Cum va evolua situa ția? 
Până în prezent s-au luat o serie de m ăsuri juridice în vederea solu ționării unor aspecte 
legate de conservarea și gestionarea rechinilor, atât la nivel interna țional, cât și la nivel 
comunitar. Cu toate acestea, datele existente indic ă faptul că populațiile de rechini au 
cunoscut o reducere. Situa ția reală a majorit ății populațiilor de elasmobranchii r ămâne, 
totuși, incertă, ca urmare a absen ței informa țiilor referitoare la stocuri și în special la 
perioadele cronologice important e. Este probabil ca situa ția să se perpetueze în absen ța 
unor acțiuni suplimentare.  
3. OBIECTIVE  
Planul de ac țiune se bazeaz ă pe trei obiective specifice principale: 
(1) Să se lărgească baza de cuno ștințe legate de pescuitul de rechini, de speciile de 
rechini și de rolul acestora în cadrul ecosistemului. 
(2) Să se garanteze caracterul sust enabil al pescuitului direc ționat de rechini și 
reglementarea adecvat ă a capturilor accidentale de rech ini rezultate în urma altor 
activități de pescuit.  
(3) Să se încurajeze o abordare coerent ă la nivelul politicilor interne și externe 
aplicate de CE în ceea ce prive ște rechinii. 
Pentru a atinge cele trei obiective speci fice ale PAC, prezentate  în documentul de 
consultare, Comisia a propus nou ă „domenii de ac țiune” sau obiective opera ționale. 
4. OPțIUNI STRATEGICE  
EI prezentat ă la secțiunea 5 ia în considerare trei op țiuni principale: 
Opțiunea A: Statu-quo f ără nici un plan de ac țiune  
RO 4   RO Această opțiune reprezint ă o continuare a situa ției actuale, f ără nici un PAC și utilizând 
în continuare legisla ția comunitar ă în vigoare cu privire la rechini, dar ad aptând-o, dup ă 
caz, la noile circumstan țe și luând în considerare noile avize științifice.  
Opțiunea B: Mai multe „domenii de ac țiune” care pot fi abordate  
În urma studiului de EI , s-a redus la cinci num ărul domeniilor de ac țiune, în condi țiile 
fuzionării câtorva dintre cele nou ă domenii de ac țiune care au f ăcut obiectul consult ării 
publice.  
În plus, pentru fiecare m ăsură (sau activitate) au fost luate în considerare câteva 
alternative diferite de implementare  (cu caracter obligatoriu sau nu).  
Opțiunea C: Aplicarea strict ă a principiului precau ției 
Adoptarea unui plan de ac țiune în scopul modific ării cadrului legislativ comunitar actual 
aplicabil rechinilor prin introducerea unei interpret ări stricte a principiului precau ției și 
prin interzicerea tuturor activit ăților de pescuit de rechini direc ționate sau a capturilor 
indirecte de rechini de c ătre navele comunitare, cu excep ția cazului în care s-au aplicat 
TAC și alte măsuri de reglementare, ca urmare a avizelor științifice.  
5. ANALIZA IMPACTULUI  
5.1. Opțiunea A 
Impactul asupra 
mediului  Perpetuarea rapoartelor generice sau eronate cu  privire la diferite specii poate împiedica 
elaborarea planurilor de gestionare a activit ăților de pescuit direc ționate, al c ăror scop 
este prevenirea exploat ării excesive a rechinilor.  
În ciuda eforturilor sporite depuse de Comisie, ICCAT, IOTC și de alte ORGP în direc ția 
includerii speciilor pelagice de rechini în evalu ările stocurilor (în special în cazul 
pescuitului de ton), anumite stocuri ar putea sc ădea în continuare, iar unele specii 
vulnerabile ar putea deveni specii pe cale de dispari ție. Aceast ă tendință ar putea fi 
inversată de viitoarele planuri de refacere a stocurilor, care ar putea fi implementate în 
cadrul op țiunii statu-quo.  
Dispariția unor specii-cheie și a superpr ădătorilor (situa ți adesea la cap ătul superior al 
lanțului trofic marin) duce la simplificarea ecosistemului marin, la reducerea 
biodiversit ății și a funcționalității ecosistemului.  
Impactul 
economic  Flotele care practic ă pescuitul în larg din Spania, Portugalia și Franța depind cel mai 
mult, din punct de vedere economic, de pescuitul de rechini. Reducerea capturilor de 
rechin albastru, în special în Oceanul Indian, unde situa ția stocului din aceast ă specie 
este „extrem de incert ă” și unde „datorit ă caracteristicilor sale … rechinul albastru este 
vulnerabil în fa ța pescuitului excesiv” (IOTC, 2007), poate afecta în special flota de nave 
cu paragate de suprafa ță. Cu toate c ă ICCAT consider ă că nivelul capturilor de rechin 
albastru din Atlanticul de Nord și de Sud dep ășește nivelul biomasei corespunz ător 
randamentului maxim durabil (MSY) (ICCAT, 2005), tendin ța CPUE (capturi pe unitate 
de efort) pe termen lung este în sc ădere. 
Capturile de rechini din Atlanticul de Nord genereaz ă anumite beneficii pentru flotele 
din UE, de și acestea reprezint ă o proporție relativ redus ă din produc ția totală. 
Este foarte probabil s ă se înregistreze o sc ădere pe termen lung a capturilor ca urmare a 
epuizării stocurilor, fapt care va afecta atât sub-sectorul pescuitului, cât și pe cel al 
prelucrării. 
RO 5   RO Această opțiune nu are un impact economic semnificativ pentru autorit ățile de control 
din statele membre, cu toate c ă această situație s-ar putea schimba pe termen lung.  
Impactul social  În general, cel mai mare grad de dependen ță a sectorului ocup ării forței de munc ă se 
înregistreaz ă în cazul activit ăților de pescuit mixte din Atlanticul de Nord, cu toate c ă 
dependen ța din punct de vedere social (în ceea ce prive ște valoarea debarc ărilor pentru 
fiecare angajat) este mai mare în cazul flotelor care practic ă pescuitul în larg. Amploarea 
și probabilitatea impactului ar putea fi de nivel mediu.  
Anumite regiuni comunitare NUTS-2 sunt  în mod special dependente de activit ățile de 
pescuit, inclusiv de pescuitul de rechini; est e vorba despre Galicia, Bretagne, NE Sco ției, 
Highlands and Islands  și Algarve, care s-ar putea confrunta cu probleme sociale grave în 
condițiile reducerii capturilor de rechini. În astfel de regiuni cu o dependen ță puternică, 
amploarea și probabilitatea impactului ar putea fi ridicate.  
Posibilitățile părților interesate de a participa la guvernan ța sectorial ă vor rămâne 
limitate, fapt care s-ar putea traduce printr-o deteriorare a situa ției stocurilor.  
Riscuri și soluții 
de compromis  Pe termen scurt și mediu, riscurile sunt minime. 
Opinia public ă ar fi nefavorabil ă în cazul în care nu s-ar adopta PAC, având în vedere 
importanța considerabil ă acordată acestui aspect în presa interna țională, precum și 
progresele recent înregistrate, de exemplu în cadrul NMFS (National Marine Fisheries 
Service)  din Statele Unite.  
 
5.2. Opțiunea B 
Impactul 
asupra 
mediului  Un puternic impact pozitiv asupra capacit ății de gestionare a stocurilor 
și de implementare a m ăsurilor care vizeaz ă speciile vulnerabile sau pe 
cale de dispari ție. 
Există probabilitatea îmbun ătățirii situației stocurilor și a obținerii unor 
beneficii ulterioare pentru mediu, îns ă pe termen lung. 
Aceste efecte au în mare parte o amploare sc ăzută spre medie și o 
probabilitate medie spre ridicat ă. 
Impactul 
economic  Numeroase m ăsuri care ar putea genera costuri directe pentru 
autoritățile de reglementare, îns ă într-o măsură mai mică în condiții de 
reglementare mai pu țin constrâng ătoare (de exemplu, 3,7 MEUR în 
cazul în care m ăsurile de observare au o acoperire de 40% și 9,26 
MEUR pentru o acoperire de 100%). Efectele au în cea mai mare parte o amploare medie spre ridicat ă și o probabilitate ridicat ă.
 
Este puțin probabil ca colectarea de date suplimentare s ă aibă un impact 
economic semnificativ. Această abordare ar contribui la protejarea actualelor avantaje 
economice.
 
Impactul social  Toate părțile interesate ar avea avantaje directe în orice orizont de timp, 
la care se adaug ă avantaje sociale indirecte pe termen lung. Efectele au 
în cea mai mare parte o amploare medie și o probabilitate ridicat ă. Domeniul de 
acțiune 1: O 
mai bună 
identificare și 
raportare  
Riscuri și soluții 
de compromis  Reacțiile părților interesate ar fi extrem de favorabile, de și divizate în 
funcție de opțiune – facultativ ă sau obligatorie.  
Riscurile decurg din gradul de acceptare și adoptare a m ăsurilor de c ătre 
părțile contractante la ORGP din afara UE (capturile efectuate de 
navele UE reprezint ă doar o parte din capturile realizate de nave aflate 
sub alte pavilioane în zone le reglementate de ORGP).  
Domeniul de 
acțiune 2: 
Măsuri de Impactul 
asupra 
mediului  Deosebit de pozitiv, în special pentru speciile vulnerabile și cele pe cale 
de dispari ție, cu o amploare mic ă spre medie și cu o probabilitate medie 
spre ridicat ă. 
RO 6   RO Impactul 
economic  Negativ în ceea ce prive ște costurile ridicate implicate, de și pe termen 
scurt, dar probabil pozitiv pe termen lung, cu avantaje economice pentru agen țiile de implementare. Efectele au o amploare medie și o 
probabilitate ridicat ă.
 
Impact economic indirect pozitiv  pe termen lung prin men ținerea sau 
refacerea stocurilor.  
Impactul social  Efecte pozitive directe în orice orizont de timp, în principal prin creșterea capacit ății. Numeroase avantaje indirecte legate de men ținerea 
sau creșterea veniturilor bazate pe captur ile de rechini. Efectele au o 
amploare medie și o probabilitate ridicat ă.
 conservare 
bazate pe 
cercetare  
Riscuri și soluții 
de compromis  Reacțiile părților interesate ar fi extrem de favorabile. 
Anumite riscuri care decurg din gradul de acceptare și adoptare a 
măsurilor de c ătre părțile contractante la ORGP din afara UE pentru 
stocurile care se întind pân ă în marea liber ă. 
Impactul 
asupra 
mediului  Mortalitate redus ă în urma arunc ării capturilor înapoi în mare și o mai 
mare selectivitate, precum și o raportare mai exact ă. Efectele au o 
amploare sc ăzută și o probabilitate medie.  
Impactul 
economic  În general costuri directe pe termen scurt pentru UE și pentru statele 
membre, dar efecte pozitive pentru agen țiile de implementare. Efectele 
au o amploare medie și o probabilitate ridicat ă. 
Efecte economice pozitive pe termen lung pentru toate p ărțile 
interesate.  
Impactul social  Efecte pozitive directe în orice orizont de timp printr-o mai bun ă 
cunoaștere și implicare a p ărților interesate în guvernan ța sectorial ă. 
Numeroase avantaje indirecte legate de men ținerea sau cre șterea 
veniturilor bazate pe capturile de rechini.  Domeniul de 
acțiune 3: O 
mai bună 
informare a 
părților 
interesate  
Riscuri și soluții 
de compromis  Reacțiile părților interesate ar fi extrem de favorabile. 
Riscurile decurg din gradul de acceptare și adoptare a m ăsurilor de c ătre 
părțile contractante la ORGP din afara UE pentru stocurile care se 
întind pân ă în marea liber ă. 
Impactul 
asupra 
mediului  Reacții directe extrem de pozitive în ceea ce prive ște conservarea 
stocurilor și biodiversitatea. Op țiunile obligatorii (de exemplu, 
introducerea imediat ă a TAC de precau ție) genereaz ă aceleași avantaje, 
dar într-un orizont de timp mai scurt. Efecte cu amploare și 
probabilitate ridicate.  
Impactul 
economic  Efecte negative pe termen scurt pentru sectorul pescuitului și pentru 
sectorul de prelucrare, care ar putea fi semnificative pentru flotele cu un grad mare de dependen ță. Cele mai multe costuri se vor diminua pe 
termen lung. Efectele au o amploare medie și o probabilitate ridicat ă.
 
Efectele indirecte ar fi extrem de pozitive pe termen lung pe m ăsură ce 
stocurile se refac iar controalele devin mai pu țin stricte.  
Impactul social  Efecte negative sporadice, dar semnificative pe termen scurt și mediu, 
în special pentru sectorul pescuitului și pentru sectorul de prelucrare. 
Efectele au o amploare medie și o probabilitate ridicat ă. 
Numeroase avantaje indirecte legate de men ținerea sau cre șterea 
veniturilor bazate pe capturile de r echini, în special pe termen lung.  Domeniul de 
acțiune 4: 
Adaptarea 
capturilor și a 
efortului de 
pescuit în 
funcție de 
resursele 
disponibile  
Riscuri și soluții 
de compromis  Toate părțile interesate au o atitudine favorabil ă, deși aceasta depinde 
de natura m ăsurilor de implementare (de exemplu, introducere imediat ă 
sau gradual ă). 
RO 7   RO Impactul 
asupra 
mediului  Efecte semnificative pentru anumite specii, în special pentru rechinul 
albastru și rechinul mako, care fac obiectul activit ăților de pescuit 
cărora li se aplic ă majoritatea derog ărilor cu privire la practicile de 
îndepărtare a înot ătoarelor. Efecte cu amploare și probabilitate medii.  
Impactul 
economic  Efecte în principal pentru flotele care practic ă pescuitul în larg și care 
beneficiaz ă de derogări în conformitate cu Regulamentul 1185/2003. 
Probabilitate mare, amploare sc ăzută spre medie.  
Costurile asociate monitoriz ării, controlului și supravegherii ar cre ște, 
dar probabil nu în mod semnificativ.  
Impactul social  Efecte negative pe termen scurt, cu o amploare medie, în special pentru 
flotele care practic ă pescuitul în larg și porturile de origine (de 
exemplu, Galicia).  Domeniul de 
acțiune 5: 
Reducerea la 
minim a 
deșeurilor și a 
capturilor de 
rechini 
aruncate 
înapoi în 
mare  
Riscuri și soluții 
de compromis  Opinia public ă sugereaz ă că se impun anumite m ăsuri, dar este posibil 
ca aceste m ăsuri să nu fie aplicate de alte p ărți și ca efortul de pescuit s ă 
fie transferat c ătre alte specii vulnerabile.  
 
5.3. Opțiunea C 
Impactul 
asupra 
mediului  Ca și în cazul op țiunii B, dar într- un orizont de timp mai scurt. Amploare și 
probabilitate mare. Ar fi în mod special benefic ă pentru refacerea stocurilor  din Atlanticul de NE.  
Impactul 
economic  Efectele economice negative pe termen scurt și mediu ar fi inevitabile și foarte 
semnificative și ar putea afecta vi abilitatea unor activit ăți de pescuit direc ționate și 
mixte.  Private de veniturile ob ținute din capturile de rechin i (aproximativ 25%), flotele 
comunitare de nave cu paragate de suprafa ță care practic ă pescuitul în larg risc ă să 
devină neviabile (numai în cadrul unui scen ariu în care s-ar interzice cu des ăvârșire 
capturile). Pe termen lung, aceast ă opțiune ar putea fi pozitiv ă pentru toate p ărțile interesate, în 
cazul în care stocurile s-ar reface într-o m ăsură suficientă pentru a permite TAC de 
precauție. 
Impactul 
social  Efecte sociale negative pe termen scurt și mediu în anumite zone cu un grad ridicat de 
dependen ță din Atlanticul de N și Marea Mediteran ă.  
Pentru flotele care practic ă pescuitul în larg, un efect so cial extrem de negativ pe 
termen scurt și mediu asupra unui num ăr limitat de porturi de origine și sectoare din 
aval cu un grad ridicat de dependen ță. 
Riscuri și 
soluții de 
compromis  Efectele deosebit de semnificativ e pe termen scurt ale acestei op țiuni ar determina 
puternice reac ții de opozi ție din partea sectoarelor implicate și a responsabililor 
politici. 
În cazul stocurilor comune din marea liber ă și din apele țărilor terțe, avantajele ar fi 
mai reduse dac ă părțile contractante din cadru l ORGP nu ar respecta și adopta 
măsurile necesare. 
5.4. Compararea efectelor 
Impactul  Opțiunea  asupra mediului  economic  social  
RO 8   RO Opțiunea 
A • Diminuarea treptat ă a 
numeroase specii de 
rechini și perturbarea 
ecosistemului  • Efecte nesemnificative 
pe termen scurt și 
mediu, dar care ar putea lua amploare pe termen lung  • Efecte nesemnificative 
pe termen scurt și 
mediu, dar care ar putea lua amploare pe termen lung 
Opțiunea 
B 
DA 1  • O mai bun ă gestionare, 
în special a speciilor 
vulnerabile/pe cale de dispariție • Efect negativ limitat 
asupra industriei, dar 
implementare costisitoare 
 • Anumite avantaje 
directe pentru to ți cei 
implicați, indiferent de 
orizontul de timp  
Opțiunea 
B 
DA 2  • O mai bun ă gestionare, 
în special a speciilor vulnerabile/pe cale de dispariție • Costuri publice directe 
mari pe termen scurt, urmate ulterior de avantaje indirecte • O mai bun ă capacitate 
și ocupare a for ței de 
muncă în sectorul 
public  
Opțiunea 
B 
DA 3  • Avantaje limitate la 
speciile care ar putea 
face obiectul unor intervenții • Anumite costuri 
publice directe pe 
termen scurt, urmate ulterior de avantaje indirecte • Avantaje indirecte 
datorate cre șterii 
capacității părților 
interesate în ceea ce privește guvernan ța 
sectorială 
Opțiunea 
B 
DA 4  • Extrem de pozitiv, în 
special în cazul 
sub-opțiunilor care 
prevăd măsuri cu 
caracter obligatoriu  • Efecte negative pe 
termen scurt pentru 
sectorul pescuitului și 
pentru cel al prelucrării, dar cu 
perspective de ameliorare pe termen lung  • Efecte localizate dar 
semnificative pe 
termen scurt și mediu 
asupra sectoarelor dependente, cu perspective de ameliorare pe termen lung  
Opțiunea 
B 
DA 5  • Efecte considerabile 
asupra anumitor specii • Poate avea impact 
asupra flotei de nave cu 
paragate de suprafa ță 
care practic ă pescuitul 
în larg • Poate avea impact 
asupra flotei de nave cu 
paragate de suprafa ță 
care practic ă pescuitul 
în larg 
Opțiunea 
C • Ca și în cazul op țiunii 
B, dar într-un orizont 
de timp mai scurt • Foarte negativ pe 
termen scurt și mediu • Foarte negativ pe 
termen scurt și mediu 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Opțiunile de aplicare a planului de ac țiune pentru gestionarea re surselor de rechini sunt 
analizate mai sus, împreun ă cu efectele pe care le pot avea.  
RO 9   RO Ținând cont de datele care indic ă deteriorarea situa ției mai multor popula ții de rechini, 
opțiunea A  nu ar permite UE s ă aibă la timp o reac ție sistematic ă efectivă și, în 
consecință, situația actuală ar putea deveni inacceptabil ă.  
Dacă ar fi implementat ă și respectat ă, opțiunea C  ar fi extrem de eficient ă în îndeplinirea 
obiectivelor propuse, atât în ceea ce prive ște colectarea datelor, cât și pentru gestionarea 
stocurilor. Cu toate acestea, având în vedere dezavantajele semnificative men ționate mai 
sus, aceast ă opțiune nu poate constitui alegerea final ă.  
Prin urmare, EI concluzioneaz ă că este de preferat o versiune modificat ă a opțiunii B. 
Printre principalele elemente ale op țiunii selectate se num ără măsurile privind colectarea 
datelor și obținerea avizelor științifice, măsurile tehnice și de gestionare și măsurile de 
limitare a practicilor de îndep ărtare a înot ătoarelor de rechin.  
7. CONCLUZIE  
Pe scurt, situa ția actuală are efecte negative, care se pot agrava pe termen lung. M ăsurile 
prevăzute în cadrul op țiunii B, modificat ă, ar trebui s ă contribuie semnificativ la 
inversarea acestor efecte, în sp ecial în apele comunitare, f ără a avea repercusiuni sociale 
și economice inacceptabile pe termen scurt și mediu.