ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.12.

ex ante , deoarece noul program antifraudă constă, în mare parte, în continuarea unui program anterior, pentru care au fost deja efectuate evaluări ex post ex ante și considerând, în principiu, că evaluările ex post menționate de Comisie sunt adecvate, CESE consideră că este important ca politicile UE de prevenire și de combatere a fraudei să se bazeze pe date concrete și verificabile. Prin urmare, în absența unui studiu de impact ex ante , este esențial ca noul program antifraudă să fie sprijinit de o activitate constantă de monitorizare, evaluare și informare care să permită o apreciere efectivă a stadiului său și a progreselor realizate în timp. Comisia nu a considerat necesar să se efectueze o evaluare a impactului, deoarece noul program antifraudă constă, în mare parte, în continuarea unui program anterior, pentru care au fost deja efectuate evaluări ( 1 ) și care s-a dovedit a fi eficient. Deși înțelege decizia de a nu proceda la o evaluare a impactuluiși considerând, în principiu, că evaluărilemenționate de Comisie sunt adecvate, CESE consideră că este important ca politicile UE de prevenire și de combatere a fraudei să se bazeze pe date concrete și verificabile. Prin urmare, în absența unui studiu de impact, este esențial ca noul program antifraudă să fie sprijinit de o activitate constantă de monitorizare, evaluare și informare care să permită o apreciere efectivă a stadiului său și a progreselor realizate în timp.
În ceea ce privește siguranța rutieră este important, de asemenea, ca Uniunea Europeană să inițieze un proces de armonizare progresivă a reglementărilor în vigoare la nivel național și a sancțiunilor conexe (indicatoare rutiere, viteza, utilizarea centurilor de siguranță și a căștilor, interzicerea conducerii în stare de ebrietate sau sub influența drogurilor etc.). Aceste măsuri trebuie să fie însoțite de dezvoltarea unor tehnologii individuale adecvate, pentru a detecta orice situație de risc sau pericol (dispozitive de blocare la alcool, detectarea stării de somnolență a șoferului etc.). De asemenea, este important ca nicio formă de tehnologie să nu conducă la o creștere excesivă a costului vehiculelor. Vehiculele mai sigure trebuie să fie accesibile tuturor ( 18 )
2.4.

Sistemul care impune schimbarea orei de două ori pe an a fost pus sub semnul întrebării în mai multe țări europene, după cum se arată în consultarea publică desfășurată de Comisie între 4 iulie și 16 august 2018. În cadrul consultării publice au fost primite aproximativ 4,6 milioane de răspunsuri, dintre care 84 % au fost în favoarea renunțării la schimbarea orei de două ori pe an, iar 16 % au fost în favoarea menținerii schimbării orei. Cei care susțin renunțarea la schimbarea orei și-au exprimat o preferință pentru ora de vară (60 %). Este important să se menționeze că marea majoritate a participanților au fost dintr-o singură țară (Germania, 3,1 milioane) și că propunerea a fost respinsă în unele țări (Grecia și Cipru) sau nu a reieșit o majoritate clară (Malta).
3.16.

platform-to-business pe piața digitală. Această măsură se concentrează pe transparență, însă nu combate unele practici adesea abuzive care împiedică concurența loială (de exemplu, clauze de paritate referitoare la preț, dumping fiscal, impozitare variată etc.) între utilizatorii comerciali și marile platforme online CESE consideră că comerțul electronic ar putea fi o opțiune semnificativă pentru multe IMM-uri. În plus, Comitetul subliniază că, recent, Comisia a publicat prima propunere care viza reglementarea relațiilor de tippe piața digitală. Această măsură se concentrează pe transparență, însă nu combate unele practici adesea abuzive care împiedică concurența loială (de exemplu, clauze de paritate referitoare la preț, dumping fiscal, impozitare variată etc.) între utilizatorii comerciali și marile platforme online ( 5 ) . Din acest motiv, Comitetul recomandă Comisiei să creeze condiții de concurență echitabile cu privire la concurența loială pe piața digitală.
5.5.

În plus, trebuie adoptate inițiative politice specifice pentru a consolida crearea și dezvoltarea de clustere transregionale și de parteneriate între clustere ( 11 ) (i) reafirmarea criteriilor de participare la clusterele finanțate din fondurile UE și din cele naționale, astfel încât să sporească participarea mai multor întreprinderi de succes fără a pune în pericol autodeterminarea rețelelor și autonomia relativă a partenerilor participanți; (ii) ar trebui extinse în timp util finanțarea și, în special, alte mijloace de sprijinire a clusterelor și a rețelelor, de exemplu măsurile fiscale și cele legate de procese, astfel încât clusterele să nu fie de la început concepute cu durată limitată și să nu fie împiedicate să își atingă nivelul maxim posibil de maturitate organizațională și de autonomie financiară (12); (iii) planificarea strategică națională și (trans)regională trebuie să ia în considerare evoluția circumstanțelor globale și modalitățile de sprijinire a activităților de formare a clusterelor la nivel local în acest cadru. În plus, ar trebui să existe mai multe stimulente pentru înființarea de structuri care să conecteze clusterele existente între ele în sens geografic și transsectorial, utilizând astfel complementaritățile intervențiilor de ansamblu; (iv) solicitarea rezonabilă de a se aborda caracteristicile și particularitățile locale are adesea drept rezultat crearea de clustere care nu acordă atenție planului internațional dincolo de dimensiunea transfrontalieră a regiunii specifice. Acest lucru trebuie îmbunătățit, iar politicile de sprijin aplicate ar trebui să încurajeze funcționarea socioeconomică în context global, dată fiind internaționalizarea semnificativă a întreprinderilor. În plus, acest lucru va contribui la reducerea decalajului temporal dintre inițiativele politice și procesul de luare a deciziilor de afaceri.
2.2.

CESE subliniază că, deși tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei are un cost, și lipsa de acțiune are costul ei. Potrivit comunicării, dezastrele cauzate de condițiile meteorologice au cauzat în 2017 daune economice care s-au ridicat la suma record de 283 de miliarde EUR, iar inundațiile fluviale din Europa ar putea genera daune de până la 112 miliarde EUR pe an.
4.1.

Enlarging the Space for European Philanthropy („Extinderea rolului filantropiei europene”), de Oonagh Breen Pentru a-și valorifica pe deplin potențialul, filantropia și formele sale organizate au nevoie de un mediu favorabil la nivelul UE și al statelor membre. Aceasta presupune instituirea unei culturi sociale și a unui mediu juridic propice, care să stimuleze angajamentul filantropic. Studiul din 2018, intitulat(„Extinderea rolului filantropiei europene”), de Oonagh Breen ( 4 ) , a arătat că, deși întreprinderile și fluxurile de capital pot circula liber peste granițe în interiorul pieței unice a UE, fără restricții nejustificate, nu același lucru se poate spune despre organizațiile și fluxurile filantropice. În plus, unele evoluții îngrijorătoare privind introducerea de restricții în ceea ce privește finanțarea externă în unele țări din UE și exigențele sporite impuse de agenda de securitate pun sub semnul întrebării marja de manevră.
6.6.

„Europa ta, părerea ta”[Your Europe, Your Say (YEYS)] CESE atrage atenția asupra propriilor sale proiecte, cum ar fi ( 19 ) , manifestarea participativă anuală dedicată tinerilor, organizată de CESE. Datorită acestei inițiative, în fiecare an, elevi cu vârstele cuprinse între 16 și 18 ani din toate statele membre ale UE și din țările candidate vin la Bruxelles pentru două zile ca să învețe despre UE și să redacteze împreună propuneri și rezoluții, care sunt apoi înaintate instituțiilor europene.
4.7.

Fondatorii proiectului european au recunoscut că acesta mai are cale lungă până să obțină același nivel de legitimitate ca și democrațiile instaurate în statele sale membre. Am parcurs un drum lung, dar un nou tratat trebuie să asigure o transparență și un control democratic sporite, pentru ca Uniunea să devină cât mai legitimă în ochii cetățenilor. În plus, trebuie asigurată o mai strictă respectare a dreptului Uniunii de către statele membre.
1.4.

Sunt necesare politici și reforme structurale, care să faciliteze crearea de locuri de muncă de calitate, promovarea antreprenoriatului responsabil, dezvoltarea IMM-urilor și a întreprinderilor sociale, și trecerea de la principiul „a gândi mai întâi la scară mică” (Think small first) la etapa în care se aplică principiul „a acționa mai întâi la scară mică” (Act small first).
4.11.

Pentru a asigura o evaluare adecvată a investițiilor mobilizate în cadrul FEIS, CESE încurajează Comisia Europeană să conceptualizeze în mod sistematic colectarea datelor care este necesară pentru a efectua analiza statistică ex post , în vederea evaluării estimărilor ex ante privind multiplicatorii ale proiectelor individuale. Acest lucru poate contribui la îmbunătățirea viitoarelor calcule ex ante .
3.1.

Ar trebui luate în considerare următoarele aspecte tehnice referitoare la propunere. În conformitate cu articolul 21 alineatul (2) litera (f), consumul mediu anual de combustibil și emisiile medii anuale de CO 2 per distanță parcursă și marfa transportată în cazul călătoriilor trebuie să fie puse în continuare la dispoziția Comisiei Europene. Acest lucru pare să fie în conflict cu noua dispoziție modificată propusă la articolul 9 alineatul (1) litera (f) (nouă) care prevede că orice monitorizare (per călătorie) a mărfii transportate se va efectua în mod voluntar, întrucât schimbarea propusă privind marfa transportată este doar un parametru de monitorizare aplicat în mod voluntar și, ca atare, nu este aliniat cu sistemul de colectare a datelor al OMI ONU. În plus, în ciuda faptului că definiția „tonajului deadweight”al navei a fost inclusă în propunere la articolul 3 litera (p) și la articolul 11 alineatul (3) litera (a) punctul (xi), se pare că această unitate de măsură nu este integrată în mod consecvent în toate articolele din propunere și ar putea să fie interpretată de Comisie drept o lipsă de încredere în ceea ce privește eficacitatea sistemului de colectare a datelor al OMI ONU.
3.1.5.

The White Dove Way ), aceasta ar merge pe urmele pelerinului irlandez Columbanus, s-ar continua de-a lungul Frontului de Vest și apoi prin Balcani, pentru a pune în legătură cele două insule divizate situate la cele două extremități ale Europei Conform unei rezoluții adoptate de Parlamentul European în 2018 ( 3 ) , PEACE ar trebui să servească drept model european și să fie promovat pentru a obține o pace durabilă în alte părți ale Europei și la nivel mondial. Această idee este conformă celei dintr-un aviz al CESE prin care se propune o inițiativă globală de consolidare a păcii condusă de UE, după modelul programului PEACE, creând o cale europeană a păcii din Irlanda de Nord și până la Nicosia. Cunoscută sub numele de „Calea porumbelului alb”(), aceasta ar merge pe urmele pelerinului irlandez Columbanus, s-ar continua de-a lungul Frontului de Vest și apoi prin Balcani, pentru a pune în legătură cele două insule divizate situate la cele două extremități ale Europei ( 4 )
3.3.

x ), a monoxidului de carbon (CO) și a hidrocarburilor (HC), evidențiind unele dintre deficiențele schemelor propuse în mod succesiv și recomandând măsuri mai fiabile în materie de măsurare a acestor emisii CESE și-a exprimat, în special începând cu anul 2006, punctul de vedere despre problema emisiilor de gaze de eșapament, în special a particulelor în suspensie (PM), a oxizilor de azot (NO), a monoxidului de carbon (CO) și a hidrocarburilor (HC), evidențiind unele dintre deficiențele schemelor propuse în mod succesiv și recomandând măsuri mai fiabile în materie de măsurare a acestor emisii ( 13 )
3.2.7.

ex post a impactului legislației UE asupra funcționării pieței interne este garanția bunei guvernanțe. Clauza de revizuire permite verificarea punerii corecte în aplicare a legislației în cauză și îmbogățirea, modificarea sau adaptarea unei anumite legislații, ținând seama de cunoștințele științifice, de constatările de pe teren sau de consultarea partenerilor sociali. Or, numeroase exemple recente arată că aceste clauze de revizuire nu sunt întotdeauna redactate astfel încât Comisia și statele membre să efectueze o evaluare integrată a impactului legislației în cauză. În plus, Curtea de Conturi Europeană subliniază că conținutul clauzelor de revizuire nu este întotdeauna clar, în special în ceea ce privește identificarea rezultatului solicitat și stabilirea datei la care trebuie efectuată o examinare ex post ( 10 ). Evaluareaa impactului legislației UE asupra funcționării pieței interne este garanția bunei guvernanțe. Clauza de revizuire permite verificarea punerii corecte în aplicare a legislației în cauză și îmbogățirea, modificarea sau adaptarea unei anumite legislații, ținând seama de cunoștințele științifice, de constatările de pe teren sau de consultarea partenerilor sociali. Or, numeroase exemple recente arată că aceste clauze de revizuire nu sunt întotdeauna redactate astfel încât Comisia și statele membre să efectueze o evaluare integrată a impactului legislației în cauză. În plus, Curtea de Conturi Europeană subliniază că conținutul clauzelor de revizuire nu este întotdeauna clar, în special în ceea ce privește identificarea rezultatului solicitat și stabilirea datei la care trebuie efectuată o examinare
În aviația civilă nu există un model uniform de ocupare a forței de muncă: unele companii oferă locuri de muncă de calitate și contracte de muncă pe durată nedeterminată, în timp ce, potrivit unui studiu recent [ Study on employment and working conditions of aircrews in the EU internal aviation market (Studiu privind ocuparea forței de muncă și condițiile de muncă ale companiilor aeriene pe piața internă a aviației din UE) – studiul „Ricardo”], între 9 și 19 % dintre membrii echipajului de cabină și 8 % dintre piloți au declarat că sunt angajați printr-o formă de organism intermediar.
1.1.

CESE salută propunerea Comisiei privind planificarea unei perioade de tranziție de un an pentru PAC (primul și al doilea pilon) în 2021: un an fără ajutoare directe din primul pilon ar fi dus la deficite pentru toți agricultorii; un an fără ajutoare din al doilea pilon ar fi dus la stoparea angajamentelor privitoare la obiective de mediu sau climatice extrem de importante și ar fi amânat investițiile pentru modernizare.
1.8.

CESE este de acord cu propunerea Comisiei de a adapta dispozițiile tranzitorii care permit instituțiilor de credit să atenueze impactul asupra fondurilor proprii al provizioanelor și ajustărilor pentru pierderile de credit așteptate (ECL), în conformitate cu IFRS 9. Cu toate acestea, CESE consideră că propunerea reprezintă doar un prim pas în direcția obiectivului de atenuare a impactului recesiunii, dar că nu este eficace și nici adecvată pentru menținerea unor condiții de concurență echitabile în rândul intermediarilor europeni. Din acest motiv, este de părere că propunerea poate fi completată cu următoarele măsuri: — extinderea „noii” componentei dinamice, măsurată la 1 ianuarie 2020, la orice deteriorare a creditului survenită de la data respectivă (sau de la o altă dată considerată ca adecvată și ca ținând seama de data de începere a pandemiei); — neînlocuirea factorului de scală cu o pondere unică de 100 %, această intervenție vizând finanțarea clienților de retail. O astfel de intervenție nu ar recunoaște diferitele riscuri inerente categoriilor tipice de debitori ai băncilor comerciale și, mai important încă, ai băncilor locale. Acest lucru vizează în mod special gospodăriile și IMM-urile. Expunerile asociate acestei categorii de debitori beneficiază de un tratament prudențial specific în ceea ce privește cerințele de capital. În plus, înlocuirea factorului de scală cu o pondere unică de 100 % ar urma să pună probleme de aplicare semnificative, dacă nu chiar insurmontabile, băncilor care folosesc metoda standard și procesul de protocol în scopul raportării. Ca alternativă la prevederea propusă de Comisie, ar fi posibil să fie avută în vedere, ca măsură de simplificare operațională eficace, o intervenție privind tratamentul taxei menționate la alineatul (7) litera (a), în locul eliminării literei (b); — extinderea perioadei de introducere progresivă și la componenta statică, măsurată la 1 ianuarie 2018, cu introducerea noului principiu contabil IFRS 9, care solicită băncilor să acorde o atenție deosebită impactului adoptării pentru prima dată (First Time Adoption – FTA), are efecte asupra modalităților de evaluare într-un „scenariu de vânzări” inclusiv a pozițiilor depreciate și care reprezintă în prezent cea mai importantă componentă a întregii sume introduse în FTA.
2.5.

o C și trebuie să se depună eforturi pentru ca aceasta să fie menținută sub 1,5 o C. Așadar, CESE consideră binevenită propunerea de lege europeană a climei ( 2 ) , care a fost prezentată de către Comisia Europeană la 4 martie 2020 și care stabilește un cadru juridic pentru îndeplinirea obiectivului de neutralitate climatică în Uniune până în 2050. CESE aprobă dezideratul și necesitatea îndeplinirii obiectivului de neutralitate climatică până în 2050 și, dacă este posibil, mai devreme, pentru a contribui la îndeplinirea obiectivului din Acordul de la Paris, conform căruia încălzirea globală trebuie să rămână mult sub 2C și trebuie să se depună eforturi pentru ca aceasta să fie menținută sub 1,5C.
4.1.7.

În Italia, după COP 25, reprezentanții societății civile au formulat o propunere legislativă de instituire a unei adunări a cetățenilor după modelul celei din Franța. Un proces similar a fost lansat în Regatul Unit, prin inițiativa „Adunarea cetățenilor din Regatul Unit în domeniul climei: calea către zero emisii nete” ( Climate Assembly UK: the path to net zero ).
4.10.

Cu toate acestea, CESE ia notă de faptul că ICNIRP nu este recunoscută de către toate părțile, unii oameni de știință fiind în favoarea unor limite mult mai stricte de expunere a populației, în conformitate cu principiul ALARA ( as low as reasonably achievable – nivelul cel mai scăzut posibil). Soluțiile care ar putea fi propuse pentru a completa infrastructura de comunicații 5G includ utilizarea conexiunilor pentru transmiterea de date fixe prin tehnologiile non-radio existente (cabluri Ethernet, fibre optice etc.) atunci când utilizarea este fixă (de exemplu, ATM uri, terminale bancare la punctele de desfacere, roboți industriali, roboți medicali controlați de la distanță etc.) și în cazul operatorilor care utilizează volume mari de date (furnizori de servicii digitale, companii/întreprinderi etc.); internetul obiectelor prezent în locuri fixe, nemobile (locuințe inteligente, orașe inteligente, senzori pentru echipamente de utilități publice etc.).
2.2.

CESE aprobă scopul și conținutul Cartei de la Leipzig, însă apreciază că aceasta trebuie adaptată noilor circumstanțe care au apărut ulterior adoptării sale, în mai 2007. Cele mai importante schimbări survenite din acel moment sunt următoarele: — progrese tehnologice enorme și o extindere a potențialului de inovare sub forma digitalizării, a mobilității inteligente și a altor soluții inteligente, care prezintă numeroase posibilități de dezvoltare (de exemplu, optimizarea utilizării resurselor etc.), însoțite însă de riscuri strategice (efecte asupra inserției profesionale, vulnerabilitatea sistemelor informatice etc.); — impactul economiei 4.0 și al societății 4.0 din punctul de vedere al noii organizări a activităților economice sub forma unei economii circulare și partajate, ai cărei factori declanșatori ai dezvoltării și ale cărei efecte sunt concentrate îndeosebi în aglomerațiile urbane; — transformarea structurii sociale sub efectul migrațiilor, al influențelor demografice și al evoluției modurilor de viață; — posibilitățile și provocările generate de obiectivele și de măsurile incluse în Pactul verde european; — noile moduri și modele de finanțare a dezvoltării urbane, bazate pe partajarea resurselor – atât private, cât și publice – și a intereselor; — noi aspecte legate de deschiderea aglomerărilor urbane și a metropolelor către exterior, ținând seama de rolul lor în cadrul competitivității mondiale și de necesitatea ca acestea să reziste repercusiunilor asociate mondializării; — nevoia constantă de a spori participarea populației la planificarea și la punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare a orașelor și a zonei lor periferice rurale.
3.7.

a contrario , că acest mecanism de „solidaritate” poate însemna, în cazul în care returnarea nu este efectuată în mod efectiv în termen de opt luni, relocarea persoanei respective pe teritoriul statului membru care oferă sponsorizarea. Acest lucru ar putea conduce la lacune la nivelul răspunderii cu privire la drepturile persoanelor returnate. În plus, în cadrul noului mecanism de solidaritate propus, statele membre sunt încurajate să nu participe la relocare – care reprezintă cea mai presantă, dificilă și costisitoare problemă – ele putând să aleagă, în schimb, să participe la returnare Noul mecanism de solidaritate prevede ca statele membre să poată participa la relocarea sau la returnarea finanțată a persoanelor aflate într-o situație neregulamentară. CESE își exprimă îndoielile cu privire la viabilitatea acestui mecanism, care, în plus, se bazează pe o solidaritate voluntară ipotetică. Nu sunt menționate stimulentele acordate statelor membre pentru a participa la acest mecanism, mai ales ca urmare a refuzului unora dintre ele de a participa la programul anterior de transfer ( 6 ) și a absenței unei obligații exprese: mențiunea, ca factor, că acest mecanism de „solidaritate” poate însemna, în cazul în care returnarea nu este efectuată în mod efectiv în termen de opt luni, relocarea persoanei respective pe teritoriul statului membru care oferă sponsorizarea. Acest lucru ar putea conduce la lacune la nivelul răspunderii cu privire la drepturile persoanelor returnate. În plus, în cadrul noului mecanism de solidaritate propus, statele membre sunt încurajate să nu participe la relocare – care reprezintă cea mai presantă, dificilă și costisitoare problemă – ele putând să aleagă, în schimb, să participe la returnare ( 7 )
1.9.

CESE consideră că planul de acțiune ar trebui să descrie orientările generale pentru parteneriatele din contextul transatlantic, dat fiind că bazinul atlantic are mai multe țărmuri, iar oceanul nu are frontiere, deși se înțelege că dezvoltarea economiei albastre este menită să promoveze proiecte în spațiul maritim aflat sub suveranitatea statelor de coastă ale UE.
3.8.

În plus, Comisia ignoră importanța fundamentală a infrastructurii. Pentru o integrare eficientă din punct de vedere economic a sistemului, este necesar ca infrastructura energetică actuală să fie utilizată ca bază importantă pentru planificarea și punerea în aplicare a integrării sistemului, ținând seama de implicațiile diferitelor tehnologii asupra infrastructurii. Dacă s-ar proceda în acest fel, s-ar observa următoarele: (a) Energia fotovoltaică (în special panourile fotovoltaice de pe acoperișuri) ar putea fi utilizată cu precădere pentru încărcarea vehiculelor electrice, deoarece panourile fotovoltaice generează de regulă energie electrică la un nivel de joasă tensiune, iar încărcarea vehiculelor electrice se realizează la acest nivel. (b) În ceea ce privește aplicațiile de cogenerare, de exemplu cu ajutorul pompelor de căldură sau al unui acumulator de căldură, ar fi nevoie de centrale electrice eoliene sau parcuri fotovoltaice de mari dimensiuni pentru aprovizionarea cu energie termică printr-o rețea de termoficare centralizată sau locală. Acest lucru se întâmplă din cauză că pentru funcționarea pompelor sau a acumulatorului de căldură este nevoie de cantități mai mari de energie electrică. (c) Instalațiile de stocare a gazelor ar putea fi folosite pentru stocarea pe termen lung a surplusului de energie electrică sub formă de hidrogen.