PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 5 LA BUGETUL GENERAL 2013 SITUAȚIA VENITURILOR PE SECȚIUNI SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Secțiunea III - Comisia /* COM/2013/0258 final /2 - 2013/ () */





PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 5 LA BUGETUL GENERAL 2013 SITUAȚIA VENITURILOR PE SECȚIUNI SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Secțiunea III - Comisia Având în vedere: – Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, coroborat cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a, – Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii[1], în special articolul 41, – bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, adoptat la 12 decembrie 2012[2], – proiectul de buget rectificativ nr. 1/2013[3] adoptat la 18 martie 2013, – proiectul de buget rectificativ nr. 2/2013[4] adoptat la 27 martie 2013, – proiectul de buget rectificativ nr. 3/2013[5] adoptat la 15 aprilie 2013, – proiectul de buget rectificativ nr. 4/2013[6] adoptat la 29 aprilie 2013, Comisia Europeană prezintă autorității bugetare proiectul de buget rectificativ nr. 5 la bugetul 2013. MODIFICĂRI LA SITUAȚIA VENITURILOR ȘI A CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Modificările la situația veniturilor și a cheltuielilor pe secțiuni pot fi consultate pe site-ul EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-ro.htm). Cu titlu informativ, se atașează ca anexă la buget o versiune în limba engleză a modificărilor la această situație. CUPRINS 1. Introducere. 5 2. Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE. 5 2.1 Slovenia.. 5 2.2 Croația.. 6 2.3 Austria.. 7 3. Finanțarea.. 8 5. Tabel recapitulativ pe rubricile cadrului financiar.. 9 1. Introducere Proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 5 pentru exercițiul 2013 vizează mobilizarea Fondului de solidaritate al UE pentru suma de 14 607 942 în credite de angajament și de plată în legătură cu catastrofe provocate de inundații în Slovenia, Croația și Austria în toamna anului 2012. 2. Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE Precipitațiile abundente din perioada cuprinsă între sfârșitul lunii octombrie și începutul lunii noiembrie 2012 au cauzat revărsarea unor râuri, provocând inundații pe zone extinse în jurul râurilor Sava, Kupa, Mura și Drava în Slovenia și în bazinele hidrografice ale râurilor Mura, Drava și Lavant în Austria, precum și pe teritoriul Croației. Inundațiile au cauzat pagube clădirilor private și publice, infrastructurii de apă și a celei pentru apele reziduale, întreprinderilor și terenurilor agricole și pădurilor. Ulterior, Slovenia a prezentat o cerere de asistență financiară din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene în temeiul criteriului catastrofe majore, iar cererile Croației și Austriei au fost depuse în temeiul așa-numitului „criteriu al țării învecinate”. Analiza Comisiei a arătat că pagubele provocate de inundații, astfel cum au fost prezentate în toate cele trei cereri au avut o cauză de bază unică, condițiile meteorologice, și, prin urmare, pot fi acceptate ca un singur eveniment. Serviciile Comisiei au efectuat o analiză detaliată a cererii, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului[7], în special articolele 2, 3 și 4. Elementele cele mai importante ale evaluării sunt rezumate în cele ce urmează. 2.1 Slovenia (1) Slovenia a fost afectată de un prim val de precipitații intense la 27 octombrie 2012, care au produs pagube în data de 28 octombrie și care au fost urmate de un al doilea val de ploi abundente și furtuni între 4 și 5 noiembrie, care au avut drept rezultat inundații extinse. (2) Cererea Sloveniei a fost primită de Comisie la 2 ianuarie 2013, în termenul de 10 săptămâni de la înregistrarea primelor pagube, în cazul de față 28 octombrie 2012. (3) Fiind de origine naturală, inundația se încadrează în domeniul principal de aplicare a Fondului de solidaritate. Analiza efectuată de serviciile Comisiei a arătat că, din punct de vedere meteorologic și hidrologic, cele două valuri de inundații au avut o cauză de bază comună și, prin urmare, pot fi considerate ca fiind un singur eveniment. (4) Autoritățile slovene au estimat pagubele directe totale la peste 359,535 de milioane EUR. Această sumă reprezintă 1,008 % din VNB-ul Sloveniei și depășește cu mult pragul de mobilizare a Fondului de solidaritate aplicabil Sloveniei în 2013, respectiv 214,021 milioane EUR (și anume 0,6 % din VNB, pe baza datelor referitoare la 2011). Întrucât pagubele directe totale estimate depășesc pragul, dezastrul este calificat drept „catastrofă naturală majoră”. Totalul pagubelor directe reprezintă baza de calcul a valorii asistenței financiare. Asistența financiară poate fi utilizată exclusiv pentru acțiunile urgente de primă necesitate, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament. (5) În ceea ce privește impactul și consecințele inundațiilor, autoritățile slovene au raportat peste 6 130 de pagube înregistrate în agricultură și silvicultură. Peste 2 500 de locuințe, facilități administrative și economice, precum și 10 școli au suferit pagube. Infrastructura rutieră locală a suferit pagube semnificative și au fost raportate peste o mie de pagube înregistrate pe cursuri de apă. Cererea nu lasă nicio îndoială asupra faptului că inundațiile care au afectat cea mai mare parte din teritoriul Sloveniei au provocat pagube importante care, în circumstanțele financiare și economice actuale reprezintă o povară semnificativă pentru Slovenia. (6) Costul acțiunilor eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 este estimat la 249,608 milioane EUR și este defalcat pe tipuri de acțiuni. Cea mai mare pondere din costurile acțiunilor urgente (peste 194 de milioane EUR) se referă la operațiuni de refacere din sectorul aprovizionării cu apă și al gestionării apelor reziduale. (7) Regiunea afectată este eligibilă ca „regiune de convergență” în cadrul fondurilor structurale (2007-2013). Autoritățile slovene nu au comunicat Comisiei nicio intenție de a utiliza alte surse de finanțare comunitară pentru a face față consecințelor inundațiilor. (8) Autoritățile slovene au menționat că nu există nicio acoperire a costurilor eligibile de către asigurări. 2.2 Croația (1) Între 26 octombrie 2012 și începutul lunii noiembrie 2012, Croația a avut de suferit de pe urma inundațiilor care au afectat părți din nordul, vestul și centrul Croației, în special zone mai extinse din nouă județe croate. Cele mai mari pagube le-a suferit infrastructura din sectorul aprovizionării cu apă, al apelor reziduale și al energiei. (2) Fiind o țară aflată în proces de negociere a aderării la UE, Croația este eligibilă pentru asistență din Fondul de solidaritate al UE. (3) Cererea de asistență financiară din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene a fost prezentată Comisiei la 3 ianuarie 2013, în termenul de 10 săptămâni de la data la care s-au înregistrat primele pagube, și anume 26 octombrie 2012. (4) Catastrofa este de origine naturală. Autoritățile croate estimează pagubele directe totale cauzate de catastrofă la peste 11,463 de milioane EUR. Având în vedere că această sumă este sub pragul de 259,805 milioane EUR (și anume 0,6 % din VNB pe baza datelor aferente anului 2011), catastrofa nu întrunește criteriile pentru a fi considerată drept „catastrofă naturală majoră” în sensul Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului. Cu toate acestea, catastrofa din Croația a avut aceleași cauze ca inundațiile care au condus la catastrofa majoră din Slovenia iar 6 din cele 9 județe croate afectate se află la frontiera cu Slovenia. Prin urmare, se consideră că este îndeplinită condiția prevăzută la articolul 2 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului, conform căreia o țară afectată de aceeași catastrofă majoră ca și o țară învecinată poate beneficia, în mod excepțional, de o intervenție din Fondul de solidaritate. (5) În ceea ce privește impactul și consecințele inundațiilor, autoritățile croate raportează că au fost afectate infrastructuri importante și proprietăți publice și private din 9 județe, iar în 4 dintre acestea catastrofa a afectat economia locală și condițiile de trai ale aproximativ 795 000 de locuitori. În celelalte cinci județe, datorită măsurilor de protecție împotriva inundațiilor periodice și în caz de urgență luate de Hrvatske vode (Agenția apelor din Croația) au putut fi evitate pagubele asupra proprietății private. Au fost raportate doar pagube cauzate instalațiilor de protecție împotriva inundațiilor (de exemplu, diguri sparte). Pe lângă pagubele aduse infrastructurii esențiale, Croația raportează pagube care afectează zone agricole și forestiere, instalații industriale, comerciale și agricole, gospodării private, diguri, poduri și pasarele și cheiuri în zona de coastă a Croației (de exemplu în Mali Lošinj). Au fost inundate mai multe sute de locuințe private și a fost necesară evacuarea locuitorilor. Mai mult, catastrofa a provocat blocaje ale traficului rutier, îngreunând astfel desfășurarea acțiunilor imediate. (6) Costul măsurilor de urgență de primă necesitate care sunt eligibile în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 a fost estimat de către autoritățile croate la 4,49 milioane EUR și a fost prezentat defalcat pe tipurile de acțiuni. (7) Autoritățile croate au precizat nu va fi utilizat niciun alt tip de finanțare comunitară pentru atenuarea efectelor acestei catastrofe. 2.3 Austria (1) Ca urmare a unor ploi abundente și a topirii rapide a zăpezii, au avut loc inundații și alunecări de teren în mai multe părți din sudul Austriei. În special a fost grav afectat Lavamünd, un târg din provincia Carinthia, din apropierea frontierei slovene unde, începând cu 5 noiembrie 2012, au fost inundate zone populate, suferind pagube proprietăți publice și private, întreprinderi și infrastructura locală. (2) Cererea de asistență financiară din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene a fost prezentată Comisiei la 11 ianuarie 2013, în termenul de 10 săptămâni de la data la care s-au înregistrat primele pagube, și anume 5 noiembrie 2012. (3) Catastrofa este de origine naturală. La 28 februarie 2013 autoritățile austriece și-au completat cererea inițială cu detalii suplimentare și cifre actualizate. Conform acestora, pagubele directe totale estimate cauzate de catastrofă se ridică la 9,6 milioane EUR. Această sumă reprezintă doar o mică parte din pragul de 1 798,112 milioane EUR (și anume 0,6 % din VNB-ul Austriei) și, prin urmare, catastrofa nu întrunește nici pe departe criteriile pentru a fi considerată „catastrofă majoră” în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2012/2002. Cu toate acestea, Austria a fost afectată de aceleași inundații care au condus la catastrofa majoră din Slovenia. Prin urmare, autoritățile austriece și-au prezentat cererea în temeiul așa-numitului „criteriu al țării învecinate”, conform căruia o țară afectată de aceeași catastrofă majoră ca o țară învecinată poate beneficia în mod excepțional de ajutor din Fondul de solidaritate. S-a considerat că este îndeplinit acest criteriu, în pofida pagubelor reduse, care reprezintă doar 0,53 % din prag. (4) Autoritățile austriece descriu impactul catastrofei asupra orașului Lavamünd, situat chiar la confluența râurilor Drava (Drau) și Lavant, situate la granița dintre Austria și Slovenia. Din cauza precipitațiilor abundente, ambele râuri s-au revărsat, iar Lavamünd a fost inundat cu apă, nivelul acesteia atingând doi metri și provocând pagube la 4 clădiri publice, 37 de locuințe private, 16 întreprinderi și la infrastructura locală. 181 de locuitori au fost afectați în mod direct. (5) Costul măsurilor de urgență de primă necesitate care sunt eligibile în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 a fost estimat de către autoritățile austriece la 1,6 milioane EUR și a fost prezentat defalcat pe tipurile de acțiuni. (6) Autoritățile austriece au precizat că nu intenționează să depună alte cereri de asistență de la alte instrumente comunitare. 3. Finanțarea Bugetul anual total de care dispune Fondul de solidaritate este de 1 000 de milioane EUR. Având în vedere că solidaritatea reprezintă principala justificare pentru crearea fondului, Comisia consideră că ajutorul provenit din acest fond ar trebui să fie acordat în mod progresiv. Conform practicii anterioare, acest lucru înseamnă că partea din pagube care depășește pragul (0,6 % din VNB sau 3 miliarde EUR în prețurile din 2002, luându-se în considerare cea mai mică sumă) ar trebui să beneficieze de o intensitate mai mare a ajutorului față de pagubele inferioare pragului. Rata aplicată în trecut pentru definirea alocării ajutoarelor pentru catastrofe majore este de 2,5 % din pagubele directe totale care nu depășesc pragul de mobilizare a fondului și 6 % din cele care îl depășesc. Metodologia pentru calculul ajutorului din Fondul de solidaritate a fost prezentată în Raportul anual 2002-2003 privind Fondul de solidaritate și a fost acceptată de Consiliu și Parlamentul European. Se propune aplicarea aceluiași procentaj în cazul de față și acordarea ajutoarelor după cum urmează: || || (EUR) Catastrofă || Pagube directe acceptate || Prag (în milioane) || Suma bazată pe 2,5 % || Suma bazată pe 6 % || Valoarea totală a ajutorului propus Inundațiile din Slovenia || 359 534 838 || 214,021 || 5 350 525 || 8 730 830 || 14 081 355 Inundațiile din Croația || 11 463 479 || 259,805 || 286 587 || ~ || 286 587 Inundațiile din Austria || 9 600 000 || 1 798,112 || 240 000 || ~ || 240 000 TOTAL || || 14 607 942 În concluzie, se propune acceptarea cererilor prezentate de Slovenia, Croația și Austria în legătură cu catastrofele provocate de inundațiile din octombrie/noiembrie 2012, precum și mobilizarea Fondului de solidaritate pentru fiecare dintre aceste cazuri. În conformitate cu logica PBR nr. 1 din 2013 privind finanțarea nevoilor legate de aderarea Croației la Uniunea Europeană, care este prevăzută pentru 1 iulie 2013, se propune înscrierea la rubrica 3b din cadrul financiar a sumelor legate de cererea Croației. În ceea ce privește creditele de plată, Comisia, în propunerea pentru PBR nr. 2 din 2013, a lăsat o marjă nealocată în valoare de 14,8 milioane EUR sub plafonul pe 2013 pentru plățile din cadrul financiar multianual, tocmai pentru a acoperi aceste cereri de mobilizare a Fondului de solidaritate al UE, care erau cunoscute. 5. Tabel recapitulativ pe rubricile cadrului financiar Cadrul financiar Rubrică/subrubrică || Cadrul financiar 2013 revizuit || Bugetul 2013 (inclusiv PBR 1-4/2013) || PBR 5/2013 || Buget 2013 (inclusiv PBR 1-5/2013) CA || CP || CA || CP || CA || CP || CA || CP 1. CREȘTERE ECONOMICĂ DURABILĂ || || || || || || || || 1a. Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 Marjă || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 1b. Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă || 54 974 000 000 || || 54 958 049 037 || 56 349 544 736 || || || 54 958 049 037 || 56 349 544 736 Marjă || || || 15 950 963 || || || || 15 950 963 || Total || 70 644 000 000 || || 71 126 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 126 199 328 || 69 236 172 831 Marjă[8] || || || 17 800 672 || || || || 17 800 672 || 2. CONSERVAREA ȘI GESTIONAREA RESURSELOR NATURALE || || || || || || || || Din care cheltuieli legate de piață și plăți directe || 48 583 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 Total || 61 310 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 095 492 961 || || || 60 159 241 416 || 58 095 492 961 Marjă || || || 1 150 758 584 || || || || 1 150 758 584 || 3. CETĂȚENIE, LIBERTATE, SECURITATE ȘI JUSTIȚIE || || || || || || || || 3a. Libertate, securitate și justiție || 1 703 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 046 033 652 || || || 1 440 827 200 || 1 046 033 652 Marjă || || || 262 172 800 || || || || 262 172 800 || 3b. Cetățenie || 746 000 000 || || 738 680 000 || 654 565 615 || 14 607 942 || 14 607 942 || 753 287 942 || 669 173 557 Marjă || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 || Total || 2 449 000 000 || || 2 179 507 200 || 1 700 599 267 || 14 607 942 || 14 607 942 || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 Marjă[9] || || || 269 492 800 || || || || 269 492 800 || 4. UE CA ACTOR MONDIAL || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 898 914 260 || || || 9 583 118 711 || 6 898 914 260 Marjă[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 || 5. ADMINISTRAȚIE || 9 095 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 Marjă[11] || || || 750 625 260 || || || || 750 625 260 || 6. COMPENSAȚII || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000 Marjă || || || || || || || || TOTAL || 153 168 000 000 || 144 285 000 000 || 151 553 441 395 || 144 436 229 059 || 14 607 942 || 14 607 942 || 151 568 049 337 || 144 450 837 001 Marjă[12][13] || || || 2 464 673 605 || 14 770 941 || || || 2 464 673 605 || 162 999 [1] JO L 298, 26.10.2012, p. 1. [2] JO L 66, 8.3.2013, p. 1. [3] COM (2013) 156. [4] COM (2013) 183. [5] COM (2013) XXX. [6] COM (2013) XXX. [7] Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene, JO L 311, 14.11.2002, p. 3. [8] Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) nu este inclus în calculul marjei de la rubrica 1a (500 de milioane EUR). [9] Suma corespunzătoare Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) este înscrisă prin adăugare la rubricile relevante, astfel cum se prevede în AII din 17 mai 2006 (JO C 139, 14.6.2006). [10] Marja pentru 2013 prevăzută la rubrica 4 nu ia în considerare creditele aferente rezervei pentru ajutoare de urgență (264,1 milioane EUR). [11] Pentru calcularea marjei sub plafonul prevăzut pentru rubrica 5, se ține seama de nota de subsol (1) din cadrul financiar 2007-2013, pentru suma de 86 de milioane EUR aferentă contribuțiilor personalului la sistemul de pensii. [12] Marja globală pentru angajamente nu ia în considerare creditele aferente FEG (500 de milioane EUR), rezervei pentru ajutoare de urgență (264,1milioane EUR) și contribuției personalului la sistemul de pensii (86 de milioane EUR). [13] Marja globală pentru angajamente nu ia în considerare creditele aferente rezervei pentru ajutoare de urgență (80 de milioane EUR) și contribuției personalului la sistemul de pensii (86 de milioane EUR).