COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 20.12.2011 
SEC(2011) 1630 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Decizie a Parlamentului European și a Consiliului 
privind un mecanism de protec ție civilă la nivelul Uniunii 
{COM(2011) 934 final} 
{SEC(2011) 1632 final}  
 
RO    RO Declinare a responsabilit ății: prezentul raport angajeaz ă numai serviciile Comisiei implicate 
în elaborarea sa și nu aduce atingere formei finale a oric ărei decizii pe care urmeaz ă să o ia 
Comisia.  
 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
Legislația UE în materie de protec ție civilă (PC) const ă în două decizii ale Consiliului de 
instituire a unui mecanism comunitar1 și, respectiv, a unui inst rument financiar (IFPC)2. 
Mecanismul sprijin ă și coordoneaz ă pregătirea și acordarea asisten ței în natur ă de către statele 
membre (echipe, exper ți și echipamente) în țări care solicit ă asistență internațională în situații 
de urgență majoră de orice fel, naturale sau cauzat e de om, atât în interiorul, cât și în afara 
UE. 
Dezastrele devin mai frecvente, mai intense și mai complexe. Sistemele actuale de prevenire 
și protecție împotriva dezastrelor și de coordonare la nivelul UE trebuie s ă fie adaptate pentru 
a face față acestor provoc ări cu eficacitate și eficiență. 
Prezenta evaluare a impactului (EI) a fost efectuat ă de Comisie pentru a contribui la 
orientarea acestui proces. Evaluarea analizeaz ă opțiunile de politic ă privind cooperarea în 
domeniul protec ției civile ale UE, inclusiv toate aspectele unei evalu ări ex ante  realizate 
pentru forma viitoare a instru mentului financiar de protec ție civilă (IFPC). 
2. CONSULT ĂRI LE CU P ĂRțILE INTERESATE  
Procesul de EI a inclus un gr up de coordonare a EI la care au  participat 21 de servicii 
relevante3 cu privire la EI și elaborarea unui stud iu extern exhaustiv4. 
Principalele p ărți interesate sunt autorit ățile naționale în domeniul protec ției civile, 
organizațiile interna ționale, agen țiile ONU, organiza țiile de gestionare a situa țiilor de urgen ță 
și comunitatea umanitar ă. Au avut loc trei consult ări specifice ale p ărților interesate5 și o serie 
de evenimente dedicate acestora6. În urma avizului Comitetulu i de evaluare a impactului, 
raportul de evaluare a impactului a fost revizuit, pentru a reflecta toate comentariile. 
3. PROBLEMELE CARE TREBUIE ABORDATE  
Actualul IFPC va înceta la sfâr șitul anului 2013. Decizia privind mecanismul este strâns 
legată de IFPC, dar pentru aceasta nu exist ă o dată de încetare. Ac țiunile de protec ție civilă 
ale UE în cadrul mecanismului și al IFPC se confrunt ă cu trei provoc ări majore: 1) cre șterea 
continuă a numărului, intensit ății și complexit ății dezastrelor, 2) co nstrângerile bugetare 
având în vedere situa ția economic ă actuală și 3) limit ările sistemice, inerente mandatului 
actual al mecanismului, care diminueaz ă eficacitatea, eficien ța și coerența răspunsului UE în 
caz de dezastre. 
                                                 
1 JO L 314, 2007, p. 9. 
2 JO L 71, 2007, p. 9. 
3 SG, SJ, BUDG, HOME, ENV, JUST, CLIM, RTD, JRC, MOVE, ENER, REGIO, SANCO, AGRI, 
ENTR, INFSO, ELARG, DEVCO, FPIS, EEAS. 
4 Anexa C. 
5 Reuniuni cu p ărțile interesate în perioada 6 aprilie - 17 iunie 2011, cu câte 120 de participan ți la fiecare 
dintre acestea. 
6 Reuniunea directorilor generali cu atribu ții în domeniul PC la Budapesta în perioada 23-25 mai 2011. 
 
RO 3   RO Mecanismul prezint ă, la ora actual ă, o serie de deficien țe legate de r ăspuns, preg ătire și 
prevenire în caz de dezastre: 
(1) mod de func ționare reactiv și ad hoc, ceea ce limiteaz ă eficacitatea, eficien ța și 
coerența unui răspuns european în caz de dezastre; în prezent, mecanismul nu este în 
măsură să garanteze disponibilitatea asisten ței în caz de nevoie și nu permite o 
planificare corespunz ătoare pentru situa ții de urgen ță; 
(2) lacune critice ale mijloacelor de r ăspuns  cauzate de cantit ăți insuficiente și de 
probleme de planificare și de punere în comun. Aceste lacune exist ă în ceea ce 
privește mijloacele necesare pentru a face fa ță unor riscuri cu probabilitate 
redusă/impact crescut, mijloacele specializate care presupun costuri ridicate, precum 
și mijloacele „orizontale”; 
(3) soluții de transport limitate și proceduri complexe care constituie bariere în calea 
unui răspuns optim:  lipsa unui acces corespunz ător la transport poate împiedica 
furnizarea asisten ței; procedurile pentru so licitarea sprijinului fi nanciar al UE pentru 
transport sunt considerate greoaie din punc t de vedere administ rativ în cazul unor 
acțiuni de răspuns rapid;  
(4) pregătire limitat ă în materie de formare și exerciții: au apărut probleme de 
incompatibilitate în ceea ce prive ște echipamentele, procedurile de cooperare, 
pregătirea individual ă și încrederea în capacit ățile partenerilor. F ără asistență din 
partea UE, statele participan te (SP) nu vor fi în m ăsură să își îmbunătățească nivelul 
de pregătire pentru evenimente de mare anvergur ă și transfrontaliere;  
(5) lipsa unei integr ări în materie de prevenire : politicilor sectoriale de prevenire le 
lipsește un cadrul general al UE de gestionare a riscului în care diferitele elemente 
pot fi reunite pentru a lega cu mai mult ă eficacitate prevenirea cu preg ătirea și cu 
răspunsul. 
3.1. Situația de referin ță 
În scenariul de referin ță nu se aduce nicio modificare Decizi ei privind mecanismul, iar IFPC 
este reînnoit în forma sa actual ă. Aceasta ar conduce la un sistem de r ăspuns care nu este 
suficient de eficace pentru a r ăspunde nevoilor, care rateaz ă ocazia de a ob ține avantaje 
economice printr-o mai bun ă punere în comun a resurselor și nu exploateaz ă potențialul 
cooperării pentru a consolida prevenirea și pregătirea.  
Comisia consider ă că, fără acțiuni suplimentare: 
(1) ar fi disponibile mai pu ține mijloace pentru cooperarea la nivelul UE; 
(2) ar crește numărul problemelor legate de transport și întârzierile; 
(3) statele membre, la nivel individual, nu ar atinge un grad suficient de preg ătire; 
(4) beneficiile cooper ării în ceea ce prive ște prevenirea ar fi sub a șteptări. 
 
RO 4   RO 3.2. Justificarea ac țiunii la nivel UE și subsidiaritatea 
Articolul 196 din TFUE constituie temeiul juridic specific pentru ca ac țiunile de protec ție 
civilă ale Uniunii s ă sprijine și să completeze ac țiunea statelor membre la nivel na țional, 
regional și local în ceea ce prive ște prevenirea, preg ătirea și răspunsul în caz de dezastre 
naturale sau provocate de om, precum și să promoveze coeren ța la nivel interna țional a 
acțiunilor în domeniul protec ției civile. 
Acțiunea UE în acest domeniu presupune situa ții de gestionare cu o puternic ă component ă 
multinațională, fapt ce necesit ă o coordonare global ă și acțiuni concertate di ncolo de nivelul 
național. Valoarea ad ăugată al UE ar rezulta din economii de scar ă, cum ar fi logistic ă, 
transport, punerea voluntar ă în comun a mijloacelor, o mai bun ă utilizare a resurselor limitate 
și economii ale ac țiunii preventive, în locul unui r ăspuns post factum la dezastre. 
4. OBIECTIVELE REVIZUIRII  
Obiective generale  Obiective specifice  
Răspuns 
(1)Asigurarea unui r ăspuns mai eficace și 
mai eficient gra ție planific ării și unei 
disponibilit ăți sporite a asisten ței Trecerea de la o coordonare reactiv ă și ad hoc la un 
sistem planificat și stabilit în prealabil și previzibil  
(2) Remedierea lacunelor critice în 
materie de capacitate de r ăspuns  Identificarea și eliminarea lacunelor critice în materie 
de capacitate de r ăspuns în caz de dezastre în mod 
eficient din punctul de vedere al costurilor  
(a) Reducerea blocajele cauzate de resurse logistice și 
financiare limitate în materie de transport  Transport 
(3) Îmbun ătățirea răspunsului în caz de 
urgențe majore prin solu ții mai bune de 
transport  (b) Simplificarea furniz ării transportului și raționalizarea 
procedurilor administrative  
Pregătire 
(4) Sprijinirea și completarea ac țiunilor de 
pregătire ale SP cu un cadru de politic ă 
coerent al UE în materie de preg ătire  (1) O mai bun ă conectare a sistemelor na ționale de 
pregătire printr-o coeren ță sporită. 
(2) Extinderea domeniului de aplicare a ac țiunilor de 
pregătire actuale ale UE și o mai bun ă corelare cu 
programele na ționale. 
(3) Definirea în mod explicit a preg ătirii ca obiectiv al 
cooperării UE în domeniul protec ției civile și asigurarea 
unei finan țări suficiente.  
 
RO 5   RO Prevenire 
(5) Sprijinirea și completarea ac țiunilor 
SP de gestionare a riscului de dezastre 
printr-un cadru de politic ă coerent al UE 
în materie de prevenire  (1) Sprijinirea planific ării la nivel na țional a gestion ării 
riscului de dezastre. 
(2) Îmbun ătățirea schimbului de experien ță prin 
promovarea unei în țelegeri comune a practicilor de 
gestionare a riscului de dezastre și asigurarea de 
finanțare pentru atingerea unui nivel ridicat de 
protecție. 
(3) Integrarea politicilor de prevenire a dezastrelor  
(4) Intensificarea sensibiliz ării cu privire la prevenire  
5. OPțIUNILE EVALUATE șI IMPACTUL ACESTORA  
5.1. Disponibilitatea asisten ței 
În comunicarea privind r ăspunsul din 20107, Comisia propune crearea unei C apacități 
europene de r ăspuns de urgen ță (o punere în comun voluntar ă a mijloacelor pre-angajate ale 
SP) a unui Centru european de r ăspuns pentru situa ții de urgen ță, facilitarea transportului și 
mijloace finan țate de UE pentru acoperir ea lacunelor în ceea ce prive ște capacitatea. Toate 
părțile interesate sus țin cu fermitate sporirea planific ării, a dispozi țiilor, măsurilor prealabile 
și a previzibilit ății. 
Opțiuni de politic ă pentru disponibilitatea asisten ței: (1) punerea în comun voluntar ă, fără 
cofinanțare din partea UE; (2) punerea în comun voluntar ă cu o cofinan țare limitat ă din partea 
UE (numai costurile de desf ășurare a asisten ței); (3) punerea în comun voluntar ă cu un grad 
mai ridicat de cofinan țare din partea UE (unele dezvolt ări, inclusiv echipamentul), costuri de 
asigurare a permanen ței și de desfășurare a asisten ței. 
Opțiunea 1 nu ar afecta bugetul UE și nici nu presupune modific ări legislative. Ar fi un 
angajament pur politic și nu ar asigura disponibilitatea fiabil ă și perenă a unor mijloace 
suficiente. Op țiunea 2 ar reduce constrângerile fina nciare asupra SP de a contribui cu 
mijloace, ar conferi mai mult ă coerență răspunsului UE și ar face ca acesta s ă se bazeze într-o 
măsură mai mare pe nevoile existente. Astfel s-ar evita duplicarea, s-ar încuraja 
complementarit ățile și s-ar accelera aco rdarea asisten ței, cu cre șterea eficien ței la nivel 
general. Sarcina administrativ ă asupra SP și asupra UE ar fi redus ă. Schimbarea bugetar ă 
estimată este de 9 milioane EUR anual. Impactul op țiunii 3 este comparabil cu ce al op țiunii 2 
și ar crește în continuare eficacitatea și eficiența răspunsului UE în caz de dezastre, deoarece 
ar conduce mai repede la o punere în comun a resurselor.  
În ansamblu, op țiunile 2 și 3 sunt superioare în termeni de eficacitate și eficiență, beneficiile 
în cazul op țiunii 3 fiind chiar și mai pronun țate. 
5.2. Identificarea și acoperirea lacunelor critice  
Comunicarea din 2010 men ționează diferite mijloace de acoperire  a lacunelor în materie de 
răspuns în care exist ă opțiunea punerii în comun în întrea ga Uniune a mijloacelor finan țate de 
UE și a utilizării acestora similar cu modurile de util izare a mijloacelor provenite din punerea 
în comun voluntar ă. Atunci când acestea nu su nt necesare pentru opera țiuni ale UE, SP care 
gestioneaz ă aceste mijloace le-ar putea utiliza pe plan intern. 
                                                 
7 COM(2010) 600. 
 
RO 6   RO Opțiuni de politic ă pentru lacunele critice : (1) acoperirea lacunelor de c ătre SP, f ără 
cofinanțare din partea UE; (2) ac operirea lacunelor de c ătre SP, cu cofinan țare din partea UE; 
(3) acoperirea lacunelor cu mijlo ace disponibile la nivelul UE. 
Opțiunea 1 nu ar induce costuri semn ificative pentru  bugetul UE, dar și eficacitatea acesteia ar 
fi limitată. Sarcinile financiare și beneficiile distribuite inegal  între SP pot crea tensiuni. 
Opțiunea 2 ar acoperi lacunele și ar permite punerea în comun a mijloacelor în mod eficace și 
eficient, introducând un  model mai echitabil și mai coerent printr-o distribuire (par țială) a 
sarcinilor și prin reducerea constrânge rilor financiare asupra statelor participante. Op țiunea 3 
este foarte eficace, permi țând remedierea cu promptitudine și eficientă din punctul de vedere 
al costurilor de c ătre UE a lacunelor identificate - sub rezerva disponibilit ății resurselor 
bugetare. Un impact mai mare pentru bugetul UE ar putea fi contestat din motive de 
subsidiaritate.  
Opțiunea 2 pare a fi în mod special adecvat ă pentru mijloace care r ăspund unor riscuri cu 
probabilitate sc ăzută/impact puternic, op țiunea 3 pentru mijloace orizontale de care 
beneficiaz ă toți actorii, în special în cazul în care implica țiile bugetare sunt nesemnificative. 
5.3. Transportul  
Opțiuni de politic ă pentru resurse logistice și financiare limitate în materie de transport : 
(1) întreruperea sistemului; (2) politicile în vigoare r ămân neschimbate; (3) cre ște nivelul 
maxim al cofinan țării din partea UE destinat ă transportului pentru nevoile prioritare 
stringente; (4) cre ște nivelul maxim al cofinan țării din partea UE destinat ă transportului în 
general. 
Opțiunea 1 ar submina îndeplinirea obiectivelor de PC și, prin urmare, este eliminat ă. 
Opțiunea 2 se bazeaz ă pe soluții private care nu implic ă costuri pe faptul c ă SP își pun la 
dispoziție în mod reciproc posibilit ăți de transport. Op țiunile 3 și 4 ar reduce barierele legate 
de finanțarea transportului. Op țiunea 3 ar face ca r ăspunsul global s ă aibă la bază nevoile 
existente. Sarcina administrativ ă a opțiunilor 3 și 4 și care revine partenerilor externi este 
foarte probabil s ă rămână aceeași. Opțiunea 4 implic ă riscul ca cheltuielile de transport 
scăzute să încurajeze distribuirea de bunuri neesen țiale. Prin urmare, se prefer ă opțiunea 3. 
Opțiuni de politic ă pentru ra ționalizarea procedurilor administrative : (1) politica în vigoare 
rămâne neschimbat ă; (2) simplificare. 
Opțiunea 1 prevede ca simplificarea s ă fie întreprins ă de Comisie, f ără revizuire legislativ ă. 
Opțiunea 2 include revizuire legislativ ă și se estimeaz ă că va reduce în cont inuare costurile 
administrative pentru UE și pentru SP și că va contribui în mod semn ificativ la îndeplinirea 
obiectivelor. Întrucât op țiunea 1 nu este considerat ă a fi suficient ă pentru a aduce îmbun ătățiri 
substanțiale, se prefer ă opțiunea 2. 
5.4. Pregătirea   
Părțile interesate și-au exprimat satisfac ția general ă cu privire la dispozi țiile actuale în materie 
de formare și de exerci ții. Câteva dintre acestea au solicitat extinderea domeniului lor de 
aplicare. Op țiunile de introducere a unei legisla ții, a unor standarde sau etichete de calitate 
obligatorii au fost eliminate de la început, într ucât temeiul juridic al articolului 196 din TFUE 
exclude armonizarea.  
 
RO 7   RO Opțiuni de politic ă: 1) orient ări fără caracter obligatoriu cu privire la formare și exerciții și 
nicio schimbare a nivelului cheltuielilor în cadrul IFPC; 2) cadru general de politic ă al UE 
pentru preg ătire fără dispozițiile obligatorii din punct de vede re juridic, la care se adaug ă 
finanțare suplimentar ă din partea UE pentru instituirea unei re țele de formare și pentru alte 
acțiuni; 3) sprijin din partea UE pentru formare în materie de PC condi ționat de îndeplinirea 
anumitor cerin țe minime de c ătre centrele de formare ale SP. 
Opțiunea 1: existen ța unor orient ări ale UE f ără caracter obligatoriu ca re ar putea conduce la 
diferențe ale niveluri lor de preg ătire în SP nu ar asigura efi cacitate. Impactul economic, 
asupra mediului și social, inclusiv sarcina administrativ ă, ar fi limitate, într ucât SP ar pune în 
aplicare numai propriile standarde. 
Opțiunea 2: dat fiind c ă SP se situeaz ă la niveluri diferite în ceea ce prive ște pregătirea, 
punerea în aplicare a unor orient ări UE cu caracter neobligatoriu ar avea implica ții diferite în 
ceea ce prive ște costurile și eficacitatea. În cazul în care s-ar oferi sprijin financiar din partea 
UE, costul ar fi suportat (par țial) de bugetul UE. 
Opțiunea 3: o mai mare eficacitate și eficiență a operațiunilor de r ăspuns care implic ă mai 
mult de un SP se ob țin prin existen ța unor principii și cunoștințe comune, printr-o mai bun ă 
interoperabilitate și o mai bun ă punere în comun a resurselor. Costurile la nivelul UE sunt 
limitate în ceea ce prive ște crearea unei re țele de formare. Costurile de punere în aplicare în 
SP sunt legate printre altele de st andardele pentru programele de înv ățământ. Sarcina 
administrativ ă pentru operatorii publici și privați poate fi semnificativ ă, deoarece respectarea 
standardelor și îndeplinirea cerin țelor sunt susceptibile s ă atragă costuri suplimentare 
considerabile legate de raportare. 
Opțiunile 2 și 3 ar oferi beneficii mai bune în ceea ce prive ște eficiența și valoarea ad ăugată a 
UE, în compara ție cu opțiunea 1. Op țiunea 3 este susceptibil ă să fie superioar ă Opțiunii 2 în 
ceea ce prive ște eficacitatea și coerența, dar a fost întâmpinat ă cu rezerve de p ărțile interesate. 
5.5. Prevenirea  
Părțile interesate sunt de acord c ă acțiunile de prevenire trebuie s ă devină o parte integrant ă a 
unei abord ări echilibrate care s ă faciliteze progresele în domeniul protec ției civile a UE.  
Opțiuni de politic ă: 1) fără legislație UE nou ă, doar orient ări privind standardele minime 
naționale de prevenire și privind planurile na ționale de gestionare a ri scului de dezastre (PGR-
uri) și aceleași niveluri de cofinan țare ca și în prezent; 2) cadru general de politic ă al UE 
privind prevenirea, cu orient ări cu caracter neobligatoriu, la care se adaug ă finanțare din 
partea UE pentru PGR-uri; 3) stabilirea une i date pentru finalizarea PGR-urilor de c ătre 
statele membre, plus orient ări ale Comisiei  
Opțiunea 1 ar putea conduce la diferen țe în punerea în aplicare a PGR-urilor și a standardelor 
minime de prevenire, și nu ar reu și să asigure un standard global mai ridicat de prevenire în 
cadrul UE. 
Opțiunea 2 ar conduce la un ritm mai ra pid de punere în  aplicare a orient ărilor, cu condi ția ca 
SP să solicite finan țare din partea UE. Costurile ar  depinde de dezvoltarea fiec ărui sistem 
național. Costurile admi nistrative ale raport ării suplimentare ar fi reduse sau nesemnificative. 
Impactul economic, asupra mediului și social ar fi superioare fa ță de cele corespunz ătoare 
opțiunii 1. 
 
RO 8   RO Opțiunea 3 presupune o abordare coerent ă, echitabil ă pe întreg teritoriul UE, dar punerea în 
aplicare ar putea fi întârziat ă din cauza duratei procedurilor legislative. Sarcina administrativ ă 
ar fi redus ă. 
Dacă opțiunea 1 nu asigur ă suficient ă eficacitate și coerență, opțiunile 2 și 3 ar fi benefice 
pentru eficacitate, eficien ță și coerență. Opțiunea 2 ar permite o punere în aplicare mai rapid ă, 
în timp ce op țiunea 3 ar putea conduce pe termen medi u la o punere în aplicare mai coerent ă a 
planurilor de gestionare a riscului de dezastre, dar a fost întâmpinat ă cu rezerve de c ătre 
principalele p ărți interesate. 
6. REZUMAT șI CONCLUZII  
EI propune includerea în proiectul legislativ a unor aspecte, dup ă cum urmeaz ă. Referitor la 
capacitatea de r ăspuns, elementele și principiile esen țiale privind punerea în comun voluntar ă 
a mijloacelor (op țiunea 3 referitoare la disponibilitatea asisten ței) și privind mijloacele 
finanțate de UE (op țiunea 2 referitoare la lacunele critice), cu men ționarea normelor de 
aplicare. Referitor la transport , EI propune revizuirea anumitor dispozi ții juridice actuale 
pentru a cre ște rata maxim ă de finan țare din partea UE pentru opera țiunile de transport, 
precum și pentru a simplifica proceduril e administrative. În ceea ce prive ște prevenirea  și 
pregătirea, se propune adoptarea unui cadru general de politic ă al UE și a unor orient ări ale 
Comisiei. Ar trebui avut în vedere un termen de el aborare a PGR-urilor de c ătre SM 
(opțiunea 3 referitoare la prevenire). Asisten ța financiar ă suplimentar ă din partea UE ar 
sprijini elaborarea PGR-urilor și îndeplinirea standardelor minime, re țeaua de formare și alte 
acțiuni (opțiunea 2 referitoare la preg ătire). 
Finanțarea suplimentar ă pentru sprijinirea unor ac țiuni ar necesita modific ări corespunz ătoare 
ale IFPC. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Comisia va evalua și va efectua o analiz ă comparativ ă a punerii în aplicare a legisla ției nu mai 
devreme de trei ani de la intr area acesteia în vigoare, pe baza, inter alia , a informa țiilor 
obținute în urma monitoriz ării, cum ar fi indicatori de rezultat și de referin ță, precum timpul 
de răspuns și măsurile de preg ătire.