Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 190/07)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Mátra/Mátrai”

Numărul de referință: PDO-HU-A1368-AM02

Data comunicării: 29.4.2020

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1. Includerea unui nou tip de vin, denumit „Mátra (Mátrai) Superior” în caietul de sarcini

(a) Capitole vizate din caietul de sarcini: — II. Descrierea vinurilor — III. Practici oenologice specifice — V. Randament maxim — VI. Soiuri de viță-de-vie autorizate — VII. Legătura cu arealul geografic — VIII. Condiții suplimentare

(b) Secțiuni vizate din documentul unic: — Descrierea vinului (vinurilor) — Practici vitivinicole — Legătura cu arealul geografic — Condiții suplimentare

(c) Motive: În ceea ce privește vinul „Mátra (Mátrai) Superior”, considerăm că arealul poate avea prioritate asupra caracteristicilor specifice ale soiului dacă vinul este produs cu diligența necesară și în conformitate cu metode de cultivare bine reglementate. Obiectivul este obținerea unui vin autentic și natural din această materie primă specifică, prin utilizarea unui proces de producție care limitează la minimum adăugarea de agenți de tratare artificiali, care conduc la modificarea caracteristicilor.

2. Adăugarea soiurilor Chasselas, Furmint, Királyleányka, Bíborkadarka și Turán în lista soiurilor autorizate

(a) Secțiunile vizate din caietul de sarcini: — VI. Soiuri de viță-de-vie autorizate

(b) Secțiunea vizată din documentul unic: — Soiurile principale de viță-de-vie

(c) Motive: Unul dintre atuurile regiunii viticole Mátra constă în diversitatea gamei sale de soiuri de viță-de-vie, care poate fi atribuită condițiilor sale climatice și locale specifice și justifică, prin urmare, extinderea gamei de soiuri. Vinurile obținute din soiul Chasselas produse în regiunea viticolă Mátra sunt vinuri cu denumire de soi proaspete, ușoare, răcoritoare, cu gust puternic. Vinurile obținute din soiul Furmint pot constitui un mijloc excelent de a reprezenta valorile anumitor părți din regiunea viticolă desemnate de microtoponime (lieux-dits) și înzestrate cu condiții excepționale. Soiul Királyleányka completează bine podgoriile care privilegiază soiurile Mátra muskotály (Muscat de Mátra) și permite o mai bună punere în valoare a atuurilor arealului de producție. Chiar și ca materie primă pentru cupajare, soiurile roșii Bíborkadarka și Turán pot sublinia originalitatea vinurilor roșii deja recunoscute, dar sunt totodată deosebit de adaptate la condițiile de producție din anumite părți din regiunea viticolă desemnate de microtoponime (lieux-dits) și considerate de mare însemnătate.

3. Precizarea dimensiunilor logoului regiunii viticole

(a) Secțiunile vizate din caietul de sarcini: — VIII. Condiții suplimentare

(b) Secțiunea vizată din documentul unic: — documentul unic nu este afectat de această modificare

(c) Motive: Obiectivul nostru este de a uniformiza dimensiunile logoului regiunii viticole care figurează pe produsele care beneficiază de DOP „Mátra”.

4. Modificarea practicilor oenologice ca urmare a unor modificări legislative

(a) Secțiunile vizate din caietul de sarcini: — III. Practici oenologice specifice – reguli de conducere a viței-de-vie

(b) Secțiunea vizată din documentul unic: — Practici vitivinicole – Practici oenologice specifice

(c) Motive: Scopul acestei modificări este de a permite producerea unor vinuri de o calitate mai bună.

5. Modificare de ordin tehnic – Schimbarea denumirii organismului de control

(a) Secțiunile vizate din caietul de sarcini: — IX. Control

(b) Secțiunea vizată din documentul unic: — documentul unic nu este afectat de această modificare

(c) Motive: Actualizare în urma modificării adresei și a coordonatelor organismelor de control.

DOCUMENT UNIC

1. Denumirea produsului

Mátra

Mátrai

2. Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3. Categoriile de produse vitivinicole

1. Vin

4. Descrierea vinului (vinurilor)

Vinuri albe

Vinuri cu o culoare verde deschis, galben-pai deschis, galben-pai mai intens sau galben-pai, fără arome de stejar, care prezintă adesea o aciditate ușoară și o tărie alcoolică scăzută, cu un caracter proaspăt, fructat și, uneori, cu note de citrice.

* În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de reglementările Uniunii Europene.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) 9,5 Aciditatea totală minimă 4 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 18 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vinuri roze

Vinuri cu o culoare roz deschis, roz sau violet deschis, cu o aciditate ușoară și vivace, cu mirosuri care prezintă note fructate intense și cu parfumuri și arome fără note de învechire în butoaie. Acestea se consumă în decurs de un an sau un an și jumătate de la data culesului.

* În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de reglementările Uniunii Europene.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) 9,5 Aciditatea totală minimă 4 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 18 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vinuri roșii

Vinuri cu o culoare care variază de la rubiniu până la rubiniu închis, cu arome fructate intense, adesea condimentate, savuroase, maturate parțial sau de-a lungul unei perioade minime în recipiente din lemn, fără ca aroma de stejar să fie dominantă. Aceste vinuri roșii se caracterizează printr-o structură suplă, un echilibru bun și o tărie alcoolică medie.

* În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de reglementările Uniunii Europene.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) 9,5 Aciditatea totală minimă 4 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 20 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Muskotály (Muscat)

Vinuri cu o culoare galben-pai deschis, galben-pai sau galben-pai mai intens, cu arome intense de Muscat, un gust fructat și o aciditate ușoară, care conțin adesea zaharuri reziduale.

* În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de reglementările Uniunii Europene.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) 9,5 Aciditatea totală minimă 4 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 18 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Késői szüretelésű bor (vinuri obținute din struguri recoltați târziu)

Vinuri cu o culoare aurie, cu mirosuri complexe, o textură onctuoasă plină, cu arome bogate, note obținute în urma învechirii în butoi sau în sticlă și o aciditate și o tărie alcoolică agreabile. Adesea, aceste vinuri conțin zaharuri reziduale.

* În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de reglementările Uniunii Europene.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) 9 Aciditatea totală minimă 4 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 18 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Vinuri Siller

Vinuri cu o culoare roșu deschis sau roșu mai intens, cu arome de vișină sau de cireașă, o aciditate vivace și ușoară, caracteristică soiului, o complexitate a mirosurilor și arome fără note de învechire în butoaie.

* În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de reglementările Uniunii Europene.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) 9,5 Aciditatea totală minimă 4 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 18 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Superior fehér (vinuri albe Superior)

Vinuri albe cu o culoare alb-verzui, galben-verzui sau galben, de calitate superioară, bine dezvoltate, deosebit de maturate, cu un gust persistent și o tărie alcoolică mai mare. Vinurile cu denumire de soi dezvoltă mirosurile și aromele caracteristice soiului utilizat, la care se pot adăuga mirosuri și arome specifice arealului de producție. Vinurile obținute prin cupajare prezintă caracteristici diferite în funcție de proporția soiurilor în cadrul cupajului și posedă un gust amplu și persistent; aceste vinuri pot fi seci și demiseci.

* În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de reglementările Uniunii Europene.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) 12 Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 13,33 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

Superior vörös (vinuri roșii Superior)

Vinuri cu o culoare care variază de la roșu-grena la rubiniu intens, cu arome și gusturi fructate și condimentate caracteristice soiului în cazul vinurilor cu denumire de soi. În ceea ce privește vinurile obținute prin cupajare, aromele, gusturile, aciditatea lor corpolentă și conținutul lor de taninuri depind de proporția soiurilor utilizate în cadrul cupajului. Vinurile prezintă arome deosebit de coapte, un gust catifelat și corpolență, cu note de fructe (cireșe, vișine, zmeură, coacăze etc.) și de condimente (scorțișoară, vanilie, ciocolată, tutun etc.), la care se pot adăuga mirosuri și gusturi specifice arealului de producție.

* În ceea ce privește tăria alcoolică totală maximă și cantitatea totală maximă de dioxid de sulf, se aplică limitele prevăzute de reglementările Uniunii Europene.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) 12 Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 15 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5. Practici vitivinicole

(a) Practici oenologice esențiale

Vinuri albe

Restricție aplicabilă producerii vinurilor

OPERAȚIUNI OBLIGATORII:

— strugurii trebuie să fie supuși transformării în 24 de ore după cules

— clarificarea mustului

Vinuri roze

Restricție aplicabilă producerii vinurilor

OPERAȚIUNI OBLIGATORII:

— strugurii trebuie să fie supuși transformării în 24 de ore după cules

— presarea strugurilor nu se poate efectua decât cu ajutorul preselor discontinue

— clarificarea mustului

Vinuri roșii

Restricție aplicabilă producerii vinurilor

OPERAȚIUNI OBLIGATORII:

— vinificarea vinului roșu prin macerarea peliculară sau prin încălzirea recoltei

— presarea strugurilor nu se poate efectua decât cu ajutorul preselor discontinue

Muskotály (Muscat)

Restricție aplicabilă producerii vinurilor

OPERAȚIUNI OBLIGATORII:

— strugurii trebuie să fie supuși transformării în 24 de ore după cules

— presarea strugurilor nu se poate efectua decât cu ajutorul preselor discontinue

— clarificarea mustului

— regulă de cupajare: vinul trebuie să conțină soiurile Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Ottonel muskotály sau Sárga muskotály în proporție de cel puțin 85 %

Késői szüretelésű bor (vinuri obținute din struguri recoltați târziu)

Restricție aplicabilă producerii vinurilor

OPERAȚIUNI OBLIGATORII:

— strugurii trebuie să fie supuși transformării în 24 de ore după cules

— presarea strugurilor nu se poate efectua decât cu ajutorul preselor discontinue

— clarificarea mustului

— vinurile pot fi îmbuteliate cel mai devreme la data de 1 martie a anului următor anului de recoltă

— învechirea în sticle timp de cel puțin trei luni înainte de comercializare

OPERAȚIUNI INTERZISE:

— îndulcirea

— îmbogățirea mustului

Vinuri Siller

Restricție aplicabilă producerii vinurilor

OPERAȚIUNI OBLIGATORII:

— strugurii trebuie să fie supuși transformării în 24 de ore după cules

— presarea strugurilor nu se poate efectua decât cu ajutorul preselor discontinue

Superior fehér (vinuri albe Superior)

Restricție aplicabilă producerii vinurilor

OPERAȚIUNI OBLIGATORII:

— strugurii trebuie să fie supuși transformării în 24 de ore după cules

— presarea strugurilor nu se poate efectua decât cu ajutorul preselor discontinue

— vinurile pot fi îmbuteliate cel mai devreme la data de 1 martie a anului următor anului de recoltă

— cantitatea totală trebuie să fie certificată și îmbuteliată într-un singur lot

OPERAȚIUNI INTERZISE:

— îndulcirea

— îmbogățirea mustului

— acidifierea

— dezacidifierea

— utilizarea așchiilor din lemn de stejar

— osmoza inversă

Superior vörös (vinuri roșii Superior)

Restricție aplicabilă producerii vinurilor

OPERAȚIUNI OBLIGATORII:

— strugurii trebuie să fie supuși transformării în 24 de ore după cules

— presarea strugurilor nu se poate efectua decât cu ajutorul preselor discontinue

— vinurile pot fi îmbuteliate cel mai devreme la data de 1 septembrie a anului următor anului de recoltă

— cantitatea totală trebuie să fie certificată și îmbuteliată într-un singur lot

OPERAȚIUNI INTERZISE:

— îndulcirea

— îmbogățirea mustului

— acidifierea

— dezacidifierea

— utilizarea așchiilor din lemn de stejar

— osmoza inversă

Reguli de conducere a viței-de-vie (1)

Practică de cultivare

1. Modul de conducere și densitatea de plantare: doar strugurii care provin din podgoriile cu o proporție de butuci lipsă mai mică de 25 % pot fi utilizați pentru producerea vinurilor care beneficiază de denumirea de origine protejată „Mátrai”.

2. Numărul de ochi ai viței-de-vie: Atunci când se stabilește densitatea ochilor viței-de-vie, numărul maxim de ochi vii lăsați pe fiecare butuc este fixat la 16 ochi pe metru pătrat pentru orice mod de conducere. Excepție fac vinurile Mátra(i) Superior, pentru care numărul de ochi vii per butuc nu trebuie să depășească 12 ochi/butuc.

3. Reguli aplicabile viței-de-vie plantate după 1 ianuarie 2012: (a) mod de conducere: (i) conducere în umbrelă (ii) conducere Moser (iii) conducere în perdea simplă (iv) conducere Sylvoz (v) conducere în cordon jos și în cordon la o înălțime medie (b) densitatea de plantare: cel puțin 3 500 de butuci/ha. Atunci când se stabilește distanța dintre rânduri și dintre butuci, este acceptabilă, de asemenea, plantarea de rânduri duble și/sau vițe duble, pe lângă distanțele obișnuite dintre rânduri și butuci. (c) distanța dintre rânduri: cel puțin 1,00 m și sub 3,260 m (d) distanța dintre butuci: cel puțin 0,60 m și sub 1,20 m. În cazul vițelor jumelate, factorul determinant este distanța medie dintre vițe.

Reguli de conducere a viței-de-vie (2)

Practică de cultivare

4. Stabilirea datei culesului: Data de începere a culesului este stabilită în fiecare an de către consiliul de administrație al comunității viticole competente. Niciun produs obținut din struguri recoltați înainte de data de începere a culesului stabilită de comunitatea viticolă nu poate primi un certificat de origine pentru DOP „Mátrai” și nici nu poate fi comercializat cu eticheta DOP „Mátrai”. Data culesului este publicată sub formă de comunicare a comunităților vitivinicole.

5. În cazul vinurilor „Mátra(i) Superior”, randamentul recoltelor trebuie să fie redus la un nivel care să permită menținerea unui randament al producției de maximum 1 kg per butuc.

Reguli privind culesul

Practică de cultivare

Stabilirea datei culesului: Data de începere a culesului este stabilită în fiecare an de către consiliul de administrație al comunității viticole competente. Data culesului este publicată sub formă de comunicare a comunităților vitivinicole.

Conținutul minim de zaharuri al strugurilor:

— Vinuri albe: 9,0 % vol. (15 °MM)

— Vinuri roze: 9,0 % vol. (15 °MM)

— Vinuri roșii: 9,0 % vol. (15 °MM)

— Muskotály (Muscat): 9,0 % vol. (15 °MM)

— Késői szüretelésű bor (vinuri obținute din struguri recoltați târziu) 12,08 % vol. (19 °MM)

— Siller: 9,0 % vol. (15 °MM)

— Superior fehér (vinuri albe Superior): 12,45 % vol. (19,5 °MM)

— Superior vörös (vinuri roșii Superior): 12,45 % vol. (19,5 °MM)

Metodă de cules: cules manual sau mecanic (doar manual pentru vinurile obținute din struguri recoltați târziu, vinurile albe Superior și vinurile roșii Superior)

(b) Randamente maxime

Vin – alb, roze, roșu și Siller – în cazul indicării denumirii comunei

100 de hectolitri per hectar

Vin – alb, roze, roșu și Siller – în cazul indicării denumirii comunei

14 000 kg de struguri per hectar

Vin – alb, roze, roșu și Siller – în cazul indicării microtoponimului (lieu-dit)

56 de hectolitri per hectar

Vin – alb, roze, roșu și Siller – în cazul indicării microtoponimului (lieu-dit)

8 000 kg de struguri per hectar

Vin – Muskotály (Muscat) – în cazul indicării denumirii comunei

12 000 kg de struguri per hectar

Vin – Muskotály (Muscat) – în cazul indicării microtoponimului (lieu-dit)

56 de hectolitri per hectar

Vin – Muskotály (Muscat) – în cazul indicării microtoponimului (lieu-dit)

8 000 kg de struguri per hectar

Vin – alb, roze, roșu, Siller și Muskotály (Muscat)

100 de hectolitri per hectar

Vin – alb, roze, roșu, Siller și Muskotály (Muscat)

14 000 kg de struguri per hectar

Vin – alb, roze, roșu, Siller și Muskotály (Muscat)

14 000 kg de struguri per hectar

Vin – Késői szüretelésű bor (vin obținut din struguri recoltați târziu) – în cazul indicării denumirii comunei

56 de hectolitri per hectar

Vin – Késői szüretelésű bor (vin obținut din struguri recoltați târziu) – în cazul indicării denumirii comunei

8 000 de hectolitri per hectar

Vin – Késői szüretelésű bor (vin obținut din struguri recoltați târziu) – în cazul indicării microtoponimului (lieu-dit)

40 de hectolitri per hectar

Vin – Késői szüretelésű bor (vin obținut din struguri recoltați târziu) – în cazul indicării microtoponimului (lieu-dit)

6 000 kg de struguri per hectar

Vin – Késői szüretelésű bor (vin obținut din struguri recoltați târziu)

10 000 kg de struguri per hectar

Vin – Késői szüretelésű bor (vin obținut din struguri recoltați târziu)

10 000 kg de struguri per hectar

Vin – Superior fehér (vin alb Superior) și Superior vörös (vin roșu Superior)

60 de hectolitri per hectar

Vin – Superior fehér (vin alb Superior) și Superior vörös (vin roșu Superior) – în cazul indicării denumirii comunei

8 000 de hectolitri per hectar

6. Arealul geografic delimitat

Arealele de producție clasificate în clasa I și clasa a II-a din cadastrul viticol al comunelor următoare: Abasár, Apc, Atkár, Budapest-Rákosliget, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Halmajugra, Hatvan, Heves, Karácsond, Kerepes, Kisnána, Kisnémedi, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Őrbottyán, Pálosvörösmart, Pásztó, Rózsaszentmárton, Szada, Szendehely, Szücsi, Vác, Vácegres, Vácrátót, Vécs, Veresegyház, Visonta.

7. Soiurile principale de viță-de-vie

Chasselas – Weisser gutedel

Syrah – Blauer syrah

Tramini – Traminer

Syrah – Serine noir

Királyleányka – Fetească regală

Syrah – Marsanne noir

Kadarka – Jenei fekete

Sauvignon – Sovinjon

Pinot noir – Kék rulandi

Pinot noir – Savagnin noir

Furmint – Zapfner

Pinot noir – Pinot cernii

Leányka – Leányszőlő

Furmint – Posipel

Furmint – Som

Olasz rizling – Nemes rizling

Tramini – Roter traminer

Cabernet franc – Carbonet

Tramini – Savagnin rose

Pinot blanc – Weissburgunder

Furmint – Furmint bianco

Olasz rizling – Taljanska grasevina

Chardonnay – Kereklevelű

Pinot noir – Pignula

Sauvignon – Sauvignon bianco

Olasz rizling – Grasevina

Leányka – Dievcenske hrozno

Szürkebarát – Auvergans gris

Irsai olivér – Zolotis

Kékfrankos – Blaufränkisch

Királyleányka – Galbenă de Ardeal

Rizlingszilváni – Müller thurgau blanc

Szürkebarát – Pinot gris

Rizlingszilváni – Müller thurgau bijeli

Zenit

Sauvignon – Sauvignon blanc

Sárga muskotály – Weiler

Rizlingszilváni – Rizvanac

Kadarka – Negru moale

Chasselas – Chrupka belia

Pinot noir – Pinot tinto

Turán

Irsai olivér – Muskat olivér

Kadarka – Kadarka negra

Hárslevelű – Lipovina

Chasselas – Fendant blanc

Tramini – Gewürtztraminer

Kadarka – Gamza

Pinot noir – Kisburgundi kék

Pinot noir – Spätburgunder

Chasselas – Saszla belaja

Zöld veltelíni – Zöldveltelíni

Szürkebarát – Pinot grigio

Chasselas – Fehér gyöngyszőlő

Furmint – Szigeti

Sárga muskotály – Muscat lunel

Zöld veltelíni – Grüner muskateller

Tramini – Traminer rosso

Zöld veltelíni – Grüner veltliner

Pinot noir – Pino csernüj

Rizlingszilváni – Rivaner

Tramini – Tramin cervené

Kékfrankos – Moravka

Kékfrankos – Blauer lemberger

Irsai olivér – Irsai

Rajnai rizling – Rhine riesling

Cabernet franc – Cabernet

Chardonnay – Chardonnay blanc

Sárga muskotály – Muscat zlty

Hárslevelű – Garszleveljü

Királyleányka – Erdei sárga

Kadarka – Kadar

Rajnai rizling – Rheinriesling

Chasselas – Chasselas doré

Királyleányka – Little princess

Cabernet franc – Kaberne fran

Rajnai rizling – Riesling

Zweigelt – Zweigeltrebe

Bíbor kadarka

Hárslevelű – Feuilles de tilleul

Cabernet franc – Gros vidur

Merlot

Királyleányka – Königstochter

Olasz rizling – Welschrieslig

Ottonel muskotály – Muskat ottonel

Leányka – Fetească albă

Kadarka – Törökszőlő

Kadarka – Szkadarka

Rajnai rizling – Weisser riesling

Sárga muskotály – Muscat bélüj

Királyleányka – Königliche mädchentraube

Rajnai rizling – Johannisberger

Pinot noir – Rulandski modre

Pinot blanc – Pinot beluj

Syrah – Shiraz

Sárga muskotály – Muscat de lunel

Olasz rizling – Risling vlassky

Cabernet sauvignon

Chardonnay – Ronci bilé

Szürkebarát – Grauburgunder

Chasselas – Fehér fábiánszőlő

Szürkebarát – Ruländer

Cabernet franc – Carmenet

Sárga muskotály – Muskat weisser

Cserszegi fűszeres

Chasselas – Chasselas dorato

Ottonel muskotály – Muscat ottonel

Rizlingszilváni – Müller thurgau

Hárslevelű – Lindeblättrige

Kékfrankos – Limberger

Sauvignon – Sauvignon bijeli

Sárga muskotály – Moscato bianco

Zweigelt – Rotburger

Kadarka – Csetereska

Pinot blanc – Fehér burgundi

Leányka – Mädchentraube

Sárga muskotály – Weisser

Sárga muskotály – Muscat blanc

Sárga muskotály – Muscat de frontignan

Pinot noir – Pinot nero

Ottonel muskotály – Miszket otonel

Királyleányka – Dánosi leányka

Kadarka – Fekete budai

Kékfrankos – Blauer limberger

Olasz rizling – Riesling italien

Pinot noir – Kék burgundi

Pinot blanc – Pinot bianco

Chasselas – Chasselas blanc

Furmint – Moslavac bijeli

Furmint – Mosler

Blauburger

Rajnai rizling – Riesling blanc

Syrah – Sirac

Chardonnay – Morillon blanc

Zöld veltelíni – Veltlinské zelené

Zweigelt – Blauer zweigeltrebe

Pinot noir – Blauer burgunder

Olasz rizling – Olaszrizling

Szürkebarát – Graumönch

Cabernet franc – Gros cabernet

Irsai olivér – Zolotisztüj rannüj

Sárga muskotály – Muscat sylvaner

8. Descrierea legăturii (legăturilor)

Vin

1. Descrierea arealului delimitat

(a) Factori naturali și culturali

Arealul delimitat pentru producția vinurilor care beneficiază de denumirea de origine protejată „Mátrai” este situat în partea de nord a Ungariei. Mátra este cel mai înalt masiv muntos din țară, cu o orientare est-vest. Pe versanții săi sudici, care beneficiază de o expunere la soare foarte bună, se află una dintre cele mai mari regiuni viticole deluroase ale noastre. Pe aceste soluri protejate de vânturile reci din nord, parțial cu origine vulcanică și parțial sedimentare, bogate în nutrienți, se pot cultiva struguri de vin de o calitate excelentă.

Solurile din regiunea viticolă fac parte din două mari grupe: solurile de pajiște și solurile forestiere. Solurile de pajiște s-au format în partea inferioară a regiunii viticole, iar solurile forestiere s-au dezvoltat în partea superioară a acesteia, în locul pădurilor defrișate.

Condițiile climatice din arealul de producție sunt determinate de clima continentală care predomină în Ungaria. Această climă este caracterizată în principal de veri calde și de ierni reci. Vița-de-vie este o plantă care are nevoie de multă expunere la soare, asimilarea energiei solare necesitând o intensitate luminoasă de 20 000-30 000 de lucși. Planta se dezvoltă bine în locurile în care numărul de ore de expunere la soare variază între 1 250 și 1 500 în timpul perioadei de vegetație. Acest număr de ore de expunere la soare este disponibil aproape în fiecare an în Mátraalja (zona situată la baza masivului muntos Mátra). Durata anuală a expunerii la soare este cuprinsă între 1 900 și 2 000 de ore. Aceste valori pot varia în mod semnificativ de la un an la altul, dar cantitatea de căldură necesară cultivării viței-de-vie este rareori inferioară cantității minime în Mátraalja. Limita inferioară pentru cultivarea viței-de-vie este o temperatură constantă de 9-10 °C. Media din ultimii cinci ani este de 10,5 °C în regiunea noastră viticolă și atinge 17 °C în timpul perioadei de vegetație. În anumiți ani, media anuală depășește 11 °C, aceasta reprezentând o caracteristică importantă a anilor de recoltă buni. Cantitatea de precipitații din Mátraalja variază între 356 și 903 mm. Cantitatea medie de precipitații din lunile iunie, iulie și august este favorabilă și are un impact pozitiv asupra calității și cantității. Efectul de protecție al masivului muntos Mátra are, de asemenea, o influență pozitivă asupra evoluției temperaturii.

(b) Factori umani

Regiunea beneficiază de o tradiție îndelungată în domeniul vitiviniculturii, în special datorită întinderii sale geografice mari. În Mátraalja, cultura viței-de-vie datează de la începutul celui de al doilea mileniu. Prima atestare documentară datează din 1042 și, potrivit acesteia, mănăstirea benedictină înființată de Sámuel Aba deținea și o podgorie care fusese oferită prin intermediul unei donații regale. De-a lungul istoriei, vița-de-vie și vinul au continuat să joace un rol important pentru populațiile care trăiesc în această regiune. În secolul al XV-lea, mai multe comune au obținut drepturi urbane, ceea ce le-a permis locuitorilor acestora să își comercializeze în mod liber vinurile. În urma ocupației otomane, în 1536, regele Ioan I al Ungariei (János Szapolyai) a acordat locuitorilor orașului Gyöngyös dreptul de comercializare liberă a vinului, drept care era indicat prin afișarea unor panouri în dreptul cramelor. La cumpăna dintre secolele al XVII-lea și al XVIII-lea, Consiliul orașului Gyöngyös și-a încurajat locuitorii să planteze viță-de-vie, acordându-le diferite avantaje. După Al Doilea Război Mondial, micile crame au dispărut și au fost înlocuite de cooperative mari. Plantarea viței-de-vie s-a intensificat, iar podgoria din regiunea viticolă se întindea pe aproape 8 000 de hectare. În 1990, regimul de proprietate s-a modificat și majoritatea podgoriilor au fost privatizate. S-au dezvoltat cramele și exploatațiile familiale, care definesc și în prezent regiunea viticolă.

Producția materialelor de înmulțire a viței-de-vie, inclusiv a altoilor, joacă un rol important în regiunea viticolă Mátra. Originile acestei producții datează de la începutul secolului în comunele Abasár și Nagyréde. În 1961, în Gyöngyöshalász și într-o parte mare din Ludas au fost înființate plantații-mamă de viță-de-vie, precum și pepiniere viticole cu soiuri europene. Mai târziu, în anii 1960, după înființarea cooperativelor, aceste plantații au permis ca producția altoilor de viță-de-vie să devină o activitate de producție importantă în Abasár și Nagyréde. Aceasta este activitatea care a dat naștere bogăției actuale a soiurilor din regiunea viticolă Mátra.

Regiunea viticolă Mátra ocupă un loc foarte important în sectorul vitivinicol al agriculturii maghiare. Pe lângă importanța sa economică, viticultura prezintă o importanță mare pentru societate, în măsura în care joacă un rol important în generarea de venituri, de sprijin pentru venit și în reținerea populației. Datorită peisajelor sale, viticultura contribuie la creșterea atractivității regiunii.

Vin (2)

2. Descrierea vinurilor

Mediul înconjurător are un impact semnificativ asupra caracteristicilor vinului, care nu pot fi reproduse în alte regiuni viticole. Această specificitate aparține în principal vinurilor care se dezvoltă mai rapid și care sunt, în general, ușoare, mai delicate, acidifiate rapid și bogate în alcool în anumiți ani de recoltă. Datorită condițiilor pedologice și climatice, vinurile albe și roze au un buchet intens și sunt bogate în arome. Vinurile Siller și roșii sunt, în general, fructate, mai ușoare și cu o culoare mai puțin intensă. De asemenea, taninurile lor se dezvoltă rapid. Datorită condițiilor pedologice, vinurile sunt bogate în minerale. Vinurile din arealul de producție sunt, în principal, adaptate unei maturări mai scurte și sunt potrivite pentru a fi consumate ca vin tânăr. Mediul înconjurător a permis propagarea a numeroase soiuri tradiționale legate de acest areal de producție.

Evoluțiile tehnologice constante realizate în regiunea viticolă Mátra permit utilizarea unor tehnici de concentrare a mustului de struguri în cazul vinurilor albe și roze, precum și producerea de vinuri roșii proaspete care subliniază caracterul de fruct al strugurilor.

În ceea ce privește vinul „Mátra (Mátrai) Superior”, considerăm că arealul poate avea prioritate asupra caracteristicilor specifice ale soiului dacă vinul este produs cu diligența necesară și în conformitate cu metode de cultivare bine reglementate. Obiectivul este obținerea unui vin autentic și natural din această materie primă specifică, prin utilizarea unui proces de producție care limitează la minimum adăugarea de substanțe artificiale și de agenți de tratare care conduc la modificarea caracteristicilor.

3. Legătura dintre arealul de producție, factorii umani și produs

Regiunea viticolă Mátra este bine-cunoscută de consumatori, în primul rând datorită vinurilor sale mai ușoare, fructate, precum și pentru vinurile sale aromate și parfumate. Pe piață, vinurile din această regiune se caracterizează printr-un raport calitate-preț bun.

Pe lângă vinurile mai ușoare, regiunea viticolă Mátra dispune și de un anumit număr de areale de producție în care pot fi produse vinuri naturale și autentice din fructele recoltate din podgorii. Datorită valorilor care reflectă savorile regiunii viticole Mátra și regimului de protecție a originii, inclusiv având în vedere parametrii lor analitici, calitatea acestor vinuri este excepțională.

Impactul factorilor umani asupra arealului de producție poate fi observat în domeniile următoare:

— dezvoltarea deliberată a unei structuri de soiuri adaptate potențialului oferit de condițiile de mediu (soiuri tradiționale și noi);

— dezvoltarea tehnicilor viticole și vinicole cu respectarea caracteristicilor specifice de mediu, pe de o parte, și a caracteristicilor pieței, pe de altă parte;

— dezvoltarea instalațiilor și a unei structuri de integrare conforme cu caracteristicile de mediu și caracteristicile pieței.

9. Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Reguli referitoare la mențiuni (1)

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

a) În cazul indicării pe etichetă a oricărei denumiri de soi, a oricărei mențiuni tradiționale, a oricărei mențiuni care face referire la culoarea vinului sau a oricărei alte mențiuni cu utilizare restrânsă, această indicație nu poate fi mai vizibilă decât mențiunea denumirii de origine în ceea ce privește tipul, dimensiunea și culoarea caracterelor utilizate pentru indicarea acesteia.

(b) Reguli referitoare la vinurile obținute prin cupajare: (i) Este autorizată utilizarea mențiunilor „küvé” sau „cuvée” sau, ca sinonim, a mențiunii „házasítás” (cupaj). (ii) Denumirile soiurilor nu pot fi indicate decât cu condiția ca proporția fiecărui soi inclus în cupaj să fie de cel puțin 5 %. În acest caz, denumirea soiului nu poate fi indicată decât cu caractere cu o dimensiune care nu depășește 50 % din dimensiunea caracterelor utilizate pentru indicarea denumirii de origine.

(c) Se recomandă indicarea pe etichetă a logoului regiunii viticole Mátra. Dimensiunea minimă: 1,5 × 1,5 cm

Reguli referitoare la mențiuni (2)

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalare în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

(d) Reguli referitoare la indicarea unității geografice mai mici: (i) Denumirea unei entități geografice mai mici [comună, microtoponim (lieu-dit)] nu poate fi indicată pe etichetă decât dacă produsul a fost produs în proporție de 100 % în arealul de producție delimitat de unitatea geografică mai mică respectivă sau de microtoponimul respectiv (lieu-dit). Microtoponimele (lieux-dits) nu pot fi indicate decât împreună cu denumirea de origine protejată „Mátra” și cu denumirea comunei. (ii) Denumirile comunelor care pot fi indicate sunt următoarele: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót, Veresegyház. Delimitare: limite administrative (iii) Microtoponimele (lieux-dits) care pot fi indicate: a se vedea anexa 1. Delimitare: a se vedea harta

Reguli referitoare la mențiuni (3)

Cadrul juridic:

Furnizat de o organizație responsabilă pentru gestiunea DOP/IGP atunci când acest lucru este prevăzut de statele membre.

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

(f) Alte mențiuni cu utilizare restrânsă care pot fi indicate: — „barrique”, „barrique-ban erjesztett” (fermentat în baric) sau „hordóban erjesztett” (fermentat în butoi), „barrique-ban érlelt” (învechit în baric) sau „hordóban érlelt” (învechit în butoi): pentru toate tipurile de vin — „első szüret” (prima recoltă), „virgin vintage” sau „szűztermés” (recoltă virgină): pentru vinurile albe, roze, roșii, Muskotály (Muscat), Siller — „újbor” (vin nou) sau „primőr” (vin tânăr): pentru vinurile albe, roze, roșii, Muskotály (Muscat), Siller — „válogatott szüretelésű bor” (vin de recoltă selecționată): pentru toate tipurile de vin, Superior fehér (vinuri albe Superior), Superior vörös (vinuri roșii Superior) — „szűretlen” (nefiltrat): pentru vinurile albe, roșii, Muskotály (Muscat), Késői szüretelésű bor (obținute din struguri recoltați târziu), Superior fehér (albe Superior), Superior vörös (roșii Superior) — „töppedt szőlőből készült bor” (vin din struguri stafidiți): pentru vinurile albe, Muskotály (Muscat), Siller, Késői szüretelésű bor (obținute din struguri recoltați târziu) — „jégbor” (vin de gheață): pentru vinurile albe, Muskotály (Muscat), Késői szüretelésű bor (obținute din struguri recoltați târziu) — „küvé” sau „cuvée”: pentru toate tipurile de vin, Superior fehér (vinuri albe Superior), Superior vörös (vinuri roșii Superior) — „muzeális bor” (vin de muzeu): pentru vinurile albe, roșii, Muskotály (Muscat), Késői szüretelésű bor (obținute din struguri recoltați târziu) — „főbor” (vin principal): pentru vinurile albe, Muskotály (Muscat), Superior fehér (albe Superior), Superior vörös (roșii Superior)

Reguli referitoare la ambalarea produselor

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalare în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

(a) Vinurile obținute din struguri recoltați târziu, albe și roșii Superior, nu pot fi comercializate decât în sticlă. Obligația privind îmbutelierea în sticlă nu vizează vinurile produse de viticultor pe teritoriul arealului de producție pentru consumul său propriu sau pentru a fi consumate în crama sa. Un alt criteriu este acela potrivit căruia vinurile Superior nu pot fi comercializate decât în recipiente din sticlă cu numerotare pe etichetă.

(b) Operațiunile de ambalare nu pot fi efectuate decât în ateliere de ambalare autorizate de autoritatea vinicolă și înregistrate de Comunitatea viticolă din Mátra (denumită în continuare „CVM”).

(c) Îmbutelierea în afara arealului de producție nu este posibilă decât în cazul transmiterii unei notificări în acest sens cu cel puțin 48 de ore înainte de începerea preconizată a operațiunii. Notificarea trebuie trimisă către CVM. Ambalarea trebuie să se efectueze în termen de 90 de zile de la data expedierii din arealul de producție.

Producția în afara arealului de producție delimitat

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare referitoare la producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

(a) Expedierea se poate efectua după informarea secretarului CVM. Expeditorul are obligația de a declara secretarului CVM, cu cel puțin 48 de ore înainte de data expedierii, soiurile de viță-de-vie, cantitățile, locurile de expediere și de destinație ale strugurilor, ale musturilor și ale vinurilor de bază pe care dorește să le expedieze (cu o aproximare de +/- 15 % în cazul strugurilor).

(b) Arealul de producție: județele Bács-Kiskun, Heves, Komárom-Esztergom și Pest.

Link către caietul de sarcini

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/8/5d/82000/Microsoft%20Word%20-%20Matra%20OEM_termekleiras_v2_standard.pdf

(1) JO L 9, 11.1.2019, p. 2.