RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 25.6.2009 
SEC(2009) 815 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI  
 
Document de înso țire pentru  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU 
 
Demonstrarea capt ării și stocării geologice a carbonului (CSC) 
în țările în curs de dezvolta re cu economie emergent ă:  
 
finanțarea proiectului UE - China privind o central ă pe cărbune cu emisii apropiate de 
zero 
  
REZUMATUL STUDIULUI DE IMPACT  
 
 
{COM(2009) 284 final} 
{SEC(2009) 814} 
RO 2   RO REZUMAT  
1. DEFINIREA PROBLEMEI : CARE ESTE PROBLEMA EXACT Ă, CINE ESTE CEL MAI AFECTAT 
șI DE CE ESTE NECESAR Ă INTERVEN țIA PUBLIC Ă? 
Atât țările dezvoltate, cât și cele în curs de dezvoltare trebuie s ă ia măsuri de reducere a emisiilor 
de gaze cu efect de ser ă, în scopul atingerii obiect ivului de limitare a cre șterii temperaturii 
globale medii la mai pu țin de 2°C, comparativ cu ni velurile din era pre-industrial ă. Din analiza 
efectuată de Comisia European ă, reiese că, în contextul unui scenariu privind emisiile compatibil 
cu obiectivul de 2ºC, ar trebui ca, pân ă în 2030, tehnologia CSC s ă fie aplicat ă pentru 
aproximativ 18% din produc ția globală de energie pe baz ă de combustibili fosili. 
Ca parte a unei game de tehnologii cu emisii reduse de carbon, desf ășurarea CSC în țările 
emergente și în curs de dezvoltare care depind de co mbustibilii fosili ar putea juca un rol esen țial 
în ceea ce prive ște contribu ția la o dezvoltare global ă durabilă. Cu toate acestea, conform unui 
scenariu de statu-quo  (fără sprijin suplimentar din partea sectorului public și în absen ța unui 
acord interna țional sau a unor politici na ționale de stabilire a pre țului pieței pentru carbon), CSC 
nu ar putea face obiectul unei demonstra ții la scară comercial ă înafara țărilor OCDE (Organiza ția 
pentru Cooperare și Dezvoltare Economic ă) și, prin urmare, CSC nu ar fi viabil pentru o 
desfășurare la scar ă largă într-un interval de timp corespunz ător necesit ății de reducere a emisiilor 
globale cu cel pu țin 50% pân ă în 2050. În absen ța dezvolt ării, demonstr ării, disemin ării și 
desfășurării CSC la nivel global, lupta împotriva schimb ărilor climatice s-ar putea dovedi mult 
mai costisitoare. 
Diferitele componente ale proc esului CSC sunt deja opera ționale, îns ă una dintre provoc ări 
constă în combinarea tuturor acestor elemente pentru a permite desf ășurarea comercial ă a CSC în 
sectorul energetic. Exist ă numeroase obstacole în calea demonstr ării, precum și a desfășurării și 
diseminării ulterioare a tehnologiilor CSC în țările în curs de dezvolta re. Acordarea unei finan țări 
publice poate contribui la dep ășirea unora dintre aceste obstacole și la mobilizarea finan țării 
private care, în caz contrar, nu ar fi disponibil ă. Demonstrarea poate promova o mai bun ă 
înțelegere a aspectelor tehnice, metodologice,  politice, juridice, ecologice, financiare și de 
acceptabilitate public ă, putând astfel facilita o mai bun ă estimare a m ăsurii în care CSC poate fi 
considerat ă una din tehnologiile viit oare de atenuare esen țiale. O demonstra ție reușită va reduce 
riscul subiectiv, va facilita tranzi ția de la etapa de demonstrare la etapele de desf ășurare și 
diseminare și va contribui la re ducerea costurilor.  
2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII: ESTE JUSTIFICAT Ă LUAREA DE M ĂSURI DE C ĂTRE UE DIN 
MOTIVE DE SUBSIDIARITATE (NECESITATE șI VALOARE UE ADĂUGATĂ)? 
Având în vedere amploarea problemei și costurile implicate, este pu țin probabil ca luarea de 
măsuri la nivel de stat membru s ă dea rezultate. În 2005, UE și China s-au angajat s ă pună la 
punct și să demonstreze, în China și în UE, tehnologia avansat ă de combustie a c ărbunelui cu 
emisii apropiate de zero, prin intermediul capt ării și stocării carbonului. Dezvoltarea și 
desfășurarea CSC în China și în cadrul altor economii emergente ar suferi întârzieri majore  fără 
RO 3   RO un sprijin din partea țărilor dezvoltate. Angajamentul luat de UE, la care se adaug ă sprijinul 
tehnologic și financiar, reprezint ă o ofertă unică, ce poate contribui la realizarea la maximum a 
potențialului CSC în cadrul economiilor emergente.  
Ținând cont de pozi ția de lider a Europei în materie de politici și tehnologii referitoare la 
schimbările climatice și posibilit ățile uriașe de atenuare a polu ării în China datorit ă ratei de 
extindere a parcului s ău de centrale energetice pe c ărbune, Europa și China beneficiaz ă de o 
șansă unică de a pune la punct și de a demonstra tehnologiile CSC în vederea unei desf ășurări 
ulterioare. Acestea sunt unele dintre obiectiv ele Parteneriatului UE–China privind schimb ările 
climatice, stabilit în 2005.  
În iunie 2007, China a adoptat un Program na țional privind schimb ările climatice (CNCCP), care 
menționează în mod expres dezvoltar ea de tehnologii CSC. Îndrum ările specifice referitoare la 
tehnologia CSC sunt prev ăzute să fie publicate în 2009.  
3. OBIECTIVELE INI țIATIVEI UE:  CARE SUNT PRINCIPALELE OBIECTIVE DE POLITIC Ă? 
Obiectivul general de politic ă al UE este urm ătorul: 
• Limitarea cre șterii temperaturii medii globale la suprafa ță la 2°C, comparativ cu 
nivelurile pre-industriale, fapt care presupune  ca emisiile globale de gaze cu efect de 
seră (GES) să atingă valoarea maxim ă până în 2020 cel târziu, s ă se reducă, până în 
2050, cu cel pu țin 50% comparativ cu nivelurile din 1990 și să continue s ă scadă 
ulterior.  
Obiectivul specific al acestei politici este urm ătorul: 
• Facilitarea desf ășurării timpurii a tehnologiei CSC în țările în curs de  dezvoltare cu 
economie emergent ă, în vederea maximiz ării avantajelor publice conferite de aceste 
tehnologii (reduceri ale em isiilor de GES, îmbun ătățirea calității aerului), în faza de 
tranziție a acestora de la demonstrare la desf ășurare, cre șterea gradului de experien ță 
și a economiilor de scar ă, precum și reducerea costurilor, utilizând ini țial China în 
cadrul unui studiu de caz. 
Obiectivele opera ționale sunt urm ătoarele: 
• Identificarea finan țării suplimentare necesare pentru o central ă de demonstrare la 
scară largă a CSC în China, în absen ța unui pre ț mondial al car bonului sau a altor 
stimulente, pentru a accelera activitatea de  demonstrare în rapor t cu ceea ce s-ar 
întâmpla în condi ții normale de pia ță. 
• Finanțarea demonstr ării CSC în China prin intermediul unui model viabil în acest 
sens, care s ă asocieze fondurile publice și private, ca exemplu concret de cooperare 
tehnologic ă și financiar ă între țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare în 
contextul negocierilor interna ționale privind schimb ările climatice.  
RO 4   RO • Având în vedere resursele lim itate de la buge tul comunitar, determinarea 
repartizării finan țării publice/private  pentru a maximiza mobilizarea finan țării 
publice, aprofundând acest aspect cu ocazia proiect ării modelului de finan țare 
menționat anterior. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă: CARE OP țIUNI AU FOST LUATE ÎN CONSIDERARE șI CARE AU FOST 
ANALIZATE ÎN DETALIU ?  
Opțiunile luate în considerare pentru finan țarea demonstr ării CSC în cadrul economiilor 
emergente sunt (a) nicio interven ție, (b) finan țarea public ă și (c) crearea unui parteneria t public-
privat. În vederea cre ării unui parteneriat public -privat, s-au avut în vedere trei modele: 
întreprindere comun ă, tratat interna țional ad-hoc de tip ITER și instrument cu destina ție special ă 
(SPV – Special Purpose Vehicle ).  
5. EVALUAREA EFECTELOR : CARE SUNT PRINCIPALELE EFECTE ECONOMICE , DE MEDIU șI 
SOCIALE ? 
Pentru a evalua suma investi țiilor și finanțarea public ă/privată necesare în vederea garant ării unei 
rentabilități corespunz ătoare pentru investitorii priva ți, au fost examinate și utilizate ca baz ă 
pentru calcule specifice atât literatura existent ă, cât și estimările de cost pentru o central ă de 
demonstrare a CSC la scar ă comercial ă (ținându-se seama totodat ă de faptul c ă niciuna nu a fost 
încă construit ă la nivel mondial). Costurile de investi ții și costurile de expl oatare suplimentare , 
calculate pentru un ciclu de via ță de 25 de ani pentru o central ă de demonstrare de 400 MW 
(prima din gama ei)1, sunt estimate la aproximativ 730 milioane de euro pentru o central ă IGCC 
(în jur de 125 milioane de euro pentru costuri de investi ție, 340 milioane de euro pentru costuri 
de exploatare și 265 milioane de euro pentru costuri de transport și stocare2) și la aproximativ 980 
milioane de euro pentru o central ă pe bază de cărbune pulverizat (în jur de  235 milioane de euro 
pentru costuri de investi ție, 445 milioane de euro pent ru costuri de exploatare și 300 milioane de 
euro pentru costuri de transport și stocare3). În aceast ă perioadă, se așteaptă o consolidare a pie ței 
mondiale a carbonului și apariția unui pre ț intern la carbon în cadrul tuturor economiilor majore. 
Admițând că valoarea carbonului se va stabili la 10 EUR/tCO 2 în 2015 și că aceasta va cre ște 
treptat, ajungând la 20 EUR, nevoia de finan țare este estimat ă la aproximativ 300 milioane de 
euro pentru o central ă IGCC și la 550 milioane de euro pentru o central ă pe bază de cărbune 
pulverizat. Analiza de sens ibilitate a demonstrat c ă estimarea costurilor poate s ă varieze cu +/- 
40%, în func ție de tehnologia specific ă și de amplasamentele de construc ție/stocare alese.  
Nu este posibil ca, în cadr ul acestui studiu de impact, s ă se evalueze întreaga gam ă a efectelor 
desfășurării CSC în China, acesta nefii nd obiectivul nostru de politic ă imediat. Încerc ăm mai 
                                                 
1 Exprimate ca valoare actual ă netă în 2010 și calculate ținând seama de cei 4 ani de construc ție și de cei 
25 de ani de exploatare utilizând o rat ă de actualizare social ă de 2,5% (f ără inflație).  
2 Inclusiv costurile de investi ție și costurile de exploatare aplicabile unei perioade de 25 de ani de 7 EUR/t 
CO 2 stocat. 
3 Inclusiv costurile de investi ție și costurile de exploatare aplicabile unei perioade de 25 de ani de 7 EUR/t 
CO 2 stocat. 
RO 5   RO degrabă să evaluăm efectele, în special cele de ordin financiar, ale utiliz ării unei combina ții de 
fonduri publice și private pentru a contribui la îndep linirea obiectivelor noastre de politic ă și 
pentru a extrapola, acolo unde este cazul, asupra efectelor mai generale. Prezenta analiz ă vizează 
un singur proiect demonstrati v, care nu este susceptibil s ă ducă la o reducere major ă imediată a 
emisiilor sau la avantaje economice imediate. De asemenea, efectele directe asupra societ ății și 
asupra ocup ării forței de munc ă ar putea fi foarte reduse, avâ nd în vedere amploarea limitat ă a 
proiectelor de demonstrare a CSC. 
În termeni generici și la scară largă, efectele asupra mediului ale CSC țin de îmbun ătățirea 
calității aerului la nivel local și de concentra țiile atmosferice de gaze cu efect de ser ă la nivel 
mondial, aducând avantaje pe plan economic și pe cel al s ănătății datorită unei expuneri reduse la 
poluarea atmosferic ă și incidenței reduse a schimb ărilor climatice. Problemele de ordin fizic 
legate de riscul de scurgeri de CO 2 pot fi evitate  cu ajutorul unor tehnici ad ecvate de selectare, de 
modelare și de monitorizare a amplasamentelor. 
Efectele principale ale implic ării Chinei într-un prim val poten țial de demonstrare a CSC la nivel 
global constau în acumularea de experien ță și în avantajele conferite celui care preia ini țiativa în 
legătură cu reducerea emisiilor și evitarea riscului de dependen ță excesivă de carbon.  
Proiectul de demonstrare a CSC și instrumentul de finan țare aferent au fost concepute plecând de 
la principiul c ă, în China și în alte țări emergente și în curs de dezvoltare, carbonul va c ăpăta pe 
viitor o valoare care va lua în calcul costul carbonului pentru societate.  
6. COMPARAREA OP țIUNILOR : CARE ESTE OP țIUNEA PREFERAT Ă, PE BAZA C ĂROR 
CRITERII SAU DIN CE MOTIVE ? 
Pentru a ob ține suma necesar ă de finanțare și pentru a reduce la minimum presiunea exercitat ă 
asupra bugetului public, parteneriatul public -privat a fost identificat ca fiind op țiunea cea mai 
potrivită pentru finan țarea proiectului de demonstrare a CSC din China. Au fost  analizate trei 
modele de parteneriate public-private: un instrument cu destina ție special ă (SPV), o întreprindere 
comună în temeiul articolului 171 din Tratatul CE, precum și modelul de „tratat interna țional ad 
hoc” utilizat pentru a stabili cola borarea ITER în vederea proiect ării și construirii unui reactor de 
fuziune experimental. Instrumentul cu destina ție special ă (sau un instrument similar de investi ții) 
a fost identificat ca reprezentând modelul cel ma i potrivit. Perspectiva veniturilor viitoare 
generate de pia ța carbonului ar putea stim ula sectorul privat s ă investeasc ă în SPV.  
7. MONITORIZARE șI EVALUARE : CARE SUNT MODALIT ĂțILE PREV ĂZUTE PENTRU A 
STABILI COSTURILE șI BENEFICIILE REALE REZULTATE DIN OB țINEREA EFECTELOR 
DORITE ? 
Performan ța SPV va face obiectul unei monitoriz ări; procedurile de ge stionare a riscurilor și de 
asigurare a conformit ății garanteaz ă respectarea legisla ției și a orientărilor corespunz ătoare. SPV 
va fi caracterizat de o structur ă de guvernan ță pentru a garanta c ă organismul adecvat (de 
exemplu comitetul de investi ție sau consiliul director) va superviza monitorizarea și controlul 
implement ării corecte a deciziilor privind investi țiile și desistarea. 
RO 6   RO Contribuția bugetului comunitar la instrumentul de investi ție va trebui s ă provină din Programul 
tematic consacrat mediului și resurselor naturale (ENRTP). C ooperarea cu China în materie de 
CSC în contextul ENRTP va fi monitorizat ă în conformitate cu dispozi țiile standard prev ăzute de 
instrumentul de finan țare a cooper ării în scopul dezvolt ării.