Rezultatele consemnate în raportul EEN pentru FSE pentru perioada 2007-2012 arată o răspândire foarte mare a programelor finanțate, cu 68 de milioane de participări individuale înregistrate până în decembrie 2012. Datorită acestor măsuri, peste 5,7 milioane de participanți și-au găsit un loc de muncă, 79 % din locurile de muncă fiind generate în ES, FR, PL și UK. Aproape 8,6 milioane de persoane au obținut o calificare în CZ, DE, ES, FR, IT, NL, PL, SK și UK, reprezentând 78 % din toate rezultatele referitoare la calificări, dintre care peste 3,4 milioane au vizat perfecționarea profesională a angajaților. Aproape 550 000 de participanți și-au creat propriul loc de muncă (activitate independentă) sau au înființat o nouă întreprindere, DE, ES, FI, FR, GR și IT generând majoritatea acestor rezultate.

În ceea ce privește FEP, un raport al Curții de Conturi a arătat că instrumentul nu a furnizat un bun raport calitate-preț și un sprijin eficace pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii. Auditorii au constatat că, în general, proiectele nu au obținut rezultatele scontate. Pentru a se asigura că fondurile UE disponibile pentru acvacultură sunt cheltuite în mod direcționat, Comisia a solicitat autorităților naționale să pregătească planuri naționale multianuale pentru dezvoltarea acvaculturii în fiecare stat membru, pe baza orientărilor strategice . În conformitate cu condiționalitatea ex-ante privind acvacultura, Comisia nu va adopta programele operaționale din cadrul FEPAM, cu excepția cazului în care statele membre au prezentat planuri strategice naționale multianuale pentru promovarea unei acvaculturi durabile, dacă este cazul.

Pentru a asigura o demarare fără probleme a punerii în aplicare a noilor programe de la această rubrică bugetară, Comisia a introdus, de asemenea, o serie de modificări operaționale suplimentare la nivel de lucru. Mai precis, în 2012 s-a creat un „grup operativ pentru dezvoltare rurală post-2013” (GO) pentru a oferi asistență statelor membre în elaborarea programelor de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020. Începând cu anul 2012, GO a avut reuniuni periodice, printre altele, pentru a elabora documente de orientare atât pentru statele membre în ceea ce privește conținutul politicii, cât și pentru funcționarii Comisiei în ceea ce privește evaluarea programelor prezentate (de exemplu, liste de verificare detaliate pentru fiecare măsură de dezvoltare rurală). În plus, s-a instituit un „consiliu pentru coerență”. Acesta a asigurat o abordare coerentă cu privire la anumite aspecte relevante, cum ar fi sinergiile și complementaritățile dintre intervențiile planificate și intervențiile din cadrul primului pilon al PAC și alte fonduri ale Uniunii, abordarea propusă pentru punerea în aplicare a anumitor măsuri de dezvoltare rurală etc.

În 2014, Comisia a delegat o parte importantă din bugetul aflat în gestiunea sa directă către Agenția Executivă pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii (EASME) în materie de control, avize științifice și politica maritimă integrată (PMI). Pe baza analizei costuri-beneficii, se preconizează că utilizarea agenției executive va genera economii în valoare de aproape 5 milioane EUR în perioada de programare 2014-2020, în comparație cu scenariul menținerii activităților respective la nivel intern.

Începând de la 1 mai 2014, o parte din programul LIFE a fost delegată, de asemenea, către EASME. Partea din program care este încredințată agenției se referă la punerea în aplicare de granturi pentru acțiuni destinate așa-numitelor proiecte tradiționale și de consolidare a capacității și granturi de funcționare pentru ONG-uri în baza noului temei juridic. Această delegare permite EASME să identifice sinergii între programul LIFE, programul Orizont 2020 și alte programe pe care le gestionează.

2.3 Securitate și cetățenie (rubrica bugetară 3)

Programele de la rubrica bugetară 3 consumă o mică parte din bugetul UE (1,2 % din bugetul UE pentru 2014 de la rubricile 1-4) și sunt puse în aplicare prin intermediul gestiunii directe sau al gestiunii partajate.

Programele vizează sprijinirea obiectivelor politice la nivel înalt, cum ar fi instituirea unei Europe deschise și sigure, crearea unui spațiu european de justiție și drepturi, îmbunătățirea sănătății cetățenilor UE, protecția consumatorilor, precum și promovarea tineretului, a culturii și a dialogului cu cetățenii. Având în vedere dimensiunea lor redusă, bugetele respective nu pot fi corelate direct cu îndeplinirea acestor obiective.

În ceea ce privește creditele de angajament înscrise în buget, 1,49 miliarde EUR au fost alocate rubricii 3 pentru 2014.

Program Credite de angajament în bugetul 2014 (milioane EUR) Fondul pentru azil, migrație și integrare (AMIF) 403,3 Fondul pentru securitate internă (FSI) 399,1 Produse alimentare și hrană pentru animale 253,4 Programul „Drepturi, egalitate și cetățenie” 55,3 Programul „Justiție” 47,0 Mecanismul de protecție civilă al Uniunii 28,2 Europa pentru cetățeni 25,6 Programul privind protecția consumatorilor 24,1 Alte acțiuni și programe, sisteme informatice, agenții 259,1 Total 1 495

Execuția Fondului pentru azil, migrație și integrare (AMIF) și a Fondului pentru securitate internă (FSI) s-a confruntat cu întârzieri în adoptarea cadrelor juridice: actele de bază, de delegare și de punere în aplicare au fost adoptate în aprilie și iulie/octombrie 2014. Programele de lucru anuale definind prioritățile de finanțare pentru ambele fonduri au fost adoptate în august 2014. Comisia aprobă programele naționale pentru statele membre pe această bază: până în aprilie 2015, un total de 22 dintre cele 58 de programe naționale au fost aprobate, restul rămânând să fie aprobate până la sfârșitul lui 2015. Programul Europa Creativă a fost pus în aplicare aproape conform planificării și a furnizat pentru VALOR (un sistem informatic pentru diseminarea rezultatelor) date privind primele proiecte în cel de al patrulea trimestru al anului. Alte programe, cum ar fi programul „Justiție” și programul „Drepturi, egalitate și cetățenie”, au reușit să semneze doar câteva acorduri de grant în 2014. Cu toate acestea, acest lucru nu ar trebui să afecteze execuția globală a creditelor bugetare pentru 2014, care va continua în 2015.

Rezultate și impacturi ale programelor derulate în contextul CFM 2007-2013

Evaluarea ex-post a Instrumentului financiar de protecție civilă și a Mecanismului comunitar de protecție civilă, predecesorii Mecanismului de protecție civilă al Uniunii (UCPM), a concluzionat că răspunsul în situații de urgență coordonat la nivelul UE a fost o asistență coordonată și eficientă. În ceea ce privește valoarea adăugată europeană, evaluarea a constatat că: 83 % din proiecte nu ar fi avut loc fără cofinanțarea din partea UE, chiar dacă acestea sunt extrem de relevante, întrucât consolidează cooperarea între statele participante; proiectele respective elimină lacunele din capacitățile naționale de răspuns și asigură vizibilitatea UE.

De asemenea, au fost efectuate evaluări cu privire la „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură (Better Training for Safer Food — BTSF)” și „Anul european al cetățenilor 2013”. Prima evaluare a concluzionat că formarea este de o calitate ridicată (85 % din participanți declarând un grad ridicat de satisfacție), în timp ce costurile programului sunt, în linii mari, în concordanță cu cele ale altor programe similare. Cu toate acestea, evaluarea a subliniat, de asemenea, că eficacitatea putea fi consolidată printr-o selecție mai bună a participanților și o mai mare difuzare. Cea de a doua evaluare a ajuns la concluzia că resursele financiare puse la dispoziție pentru „Anul european al cetățenilor 2013” nu a corespuns nivelului de ambiție al inițiativei și i-au afectat durabilitatea. Cu toate acestea, activitățile individuale s-au dovedit eficace în ceea ce privește sensibilizarea sporită a cetățenilor referitoare la drepturile lor ca cetățeni europeni.

Aspecte operaționale ale performanței

Două rapoarte speciale ale Curții de Conturi au vizat programe finanțate în domeniul migrației, azilului și securității interne. S-a constatat că Fondul pentru frontierele externe (FFE) a contribuit la gestionarea frontierelor externe și a promovat solidaritatea financiară. Cu toate acestea, raportul a evidențiat, de asemenea, că valoarea adăugată europeană a fost limitată și că eficacitatea acesteia a fost îngreunată de sistemele de gestiune parțial ineficace ale statelor membre și de lipsa monitorizării.

Al doilea raport de audit s-a referit la punerea în aplicare a Sistemul de Informații Schengen II. În acest caz, Curtea de Conturi a constatat că sistemul central a fost pus la dispoziție de către Comisie cu o întârziere de peste șase ani față de data planificată inițial și la costuri de opt ori mai mari decât bugetul estimat inițial. Întârzierea și costurile mai ridicate au fost determinate, în mare măsură, de contextul dificil de guvernanță care a limitat capacitatea Comisiei de a soluționa problemele operaționale.

În 2014, Comisia a instituit o serie de măsuri pentru a ține cont de învățămintele desprinse din programele anterioare și pentru a reproduce bunele practici.

De exemplu, Comisia a inclus în temeiul juridic al Fondului pentru securitate internă indicatori obligatorii pentru monitorizarea eficacității și eficienței. Acest lucru ar trebui să consolideze colectarea probelor, asigurându-se astfel că viitoarele evaluări vor beneficia de date cantitative pe care să își întemeieze aprecierile. Recomandările evaluării externe privind IFPC au fost luate în considerare și unele dintre acestea au fost integrate în proiectarea UCPM. De exemplu, în prezent, se acordă mai multă prioritate exercițiilor, cursurilor de formare, proiectelor și schimburilor de experți, care ar trebui să consolideze funcționarea mecanismului.

Și alte programe au întreprins acțiuni concrete pentru a-și spori eficacitatea și eficiența. De exemplu, programele privind sănătatea și protecția consumatorilor au primit acces la platforma IT a programului Orizont 2020 pentru gestionarea granturilor, ceea ce a condus la economii de costuri de aproximativ 60 de zile/persoană în timpul etapei de evaluare și prezentare, care reprezintă aproximativ 2 % din totalul costurilor resurselor umane ale unității. În ansamblu, s-au depus, de asemenea, eforturi pentru a reduce sarcina administrativă impusă participanților și pentru a reduce costurile și erorile în cadrul Comisiei.