REZOLU ȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN  
din 10 mai 2012  
con ținând observa țiile care fac parte integrant ă din decizia privind desc ărcarea de gestiune pentru 
execu ția bugetului general al Uniunii Europene aferent exerci țiului financiar 2010, Sec țiunea I – 
Parlamentul European  
PARLAMENTUL EUROPEAN,  
— având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exerci țiului financiar 2010 (  1 ), 
— având în vedere conturile anuale ale Uniunii Europene pentru exerci țiul financiar 2010 [COM(2011) 473 
– C7-0257/2011] (  2 ), 
— având în vedere Raportul de gestiune bugetar ă și financiar ă – Sec țiunea I – Parlamentul European – 
exerci țiul financiar 2010 (  3 ), 
— având în vedere raportul anual al auditorului intern privind exerci țiul financiar 2010,  
— având în vedere Raportul anual al Cur ții de Conturi referitor la execu ția bugetului privind exerci țiul 
financiar 2010, înso țit de r ăspunsurile institu țiilor (  4 ), 
— având în vedere Declara ția de asigurare (  5 ) privind fiabilitatea conturilor și conformitatea opera țiunilor 
subiacente cu legile și reglement ările în vigoare întocmit ă de Curtea de Conturi pentru exerci țiul 
financiar 2010 în temeiul articolului 287 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene,  
— având în vedere articolul 314 alineatul (10) și articolul 318 din Tratatul privind func ționarea Uniunii 
Europene, precum și articolul 106a din Tratatul Euratom,  
— având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind 
Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunit ăților Europene (  6 ) (Regulamentul finan ­
ciar), în special articolele 145, 146 și 147,  
— având în vedere articolul 13 din Normele interne privind executarea bugetului Parlamentului Euro ­
pean (  7 ), 
— având în vedere articolul 147 alineatul (1) din Regulamentul financiar, în temeiul c ăruia fiecare institu ție 
a Uniunii are obliga ția de a lua toate m ăsurile necesare pentru a da curs observa țiilor care înso țesc 
decizia de desc ărcare de gestiune a Parlamentului European,  
— având în vedere Rezolu ția sa din 10 martie 2009 privind orient ările referitoare la procedura bugetar ă 
2010 – Sec țiunile I, II, IV, V, VI, VII, VIII și IX (  8 ), 
— având în vedere Rezolu ția sa din 5 mai 2009 privind estimarea veniturilor și cheltuielilor Parlamentului 
European pentru exerci țiul financiar 2010 (  9 ),RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/3  
( 1 ) JO L 64, 12.3.2010.  
( 2 ) JO C 332, 14.11.2011, p. 1.  
( 3 ) JO C 167, 7.6.2011, p. 1.  
( 4 ) JO C 326, 10.11.2011, p. 1.  
( 5 ) JO C 332, 14.11.2011, p. 134.  
( 6 ) JO L 248, 16.9.2002, p. 1.  
( 7 ) PE 349.540/Bur/ann/def.  
( 8 ) JO C 87 E, 1.4.2010, p. 327.  
( 9 ) JO C 212 E, 5.8.2010, p. 244.
— având în vedere articolul 77, articolul 80 alineatul (3) și anexa VI la Regulamentul s ău de procedur ă, 
— având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0120/2012),  
A. întrucât auditul Cur ții de Conturi a ar ătat c ă, în ceea ce prive ște cheltuielile administrative din 2010, 
sistemele de supraveghere și control impuse de Regulamentul financiar au func ționat satisf ăcător în 
toate institu țiile, iar 93 % din cele 58 de pl ăți supuse auditului nu au con ținut erori semnificative;  
B. întrucât secretarul general a atestat la 16 iunie 2011 c ă de ține asigur ări rezonabile c ă bugetul Parla ­
mentului a fost executat conform principiilor bunei gestiuni financiare, iar cadrul de control aplicat 
ofer ă garan țiile necesare privind legalitatea și regularitatea opera țiunilor subiacente;  
C. întrucât unele chestiuni ridicate în cadrul discu țiilor purtate de Comisia pentru control bugetar refe ­
ritoare la desc ărcarea de gestiune pentru 2010 au inclus și alte aspecte decât cele specifice exerci țiului 
2010 și au fost incluse în gama foarte variat ă de întreb ări adresate de Comisia pentru control bugetar, 
prezenta rezolu ție se axeaz ă în principal pe execu ția bugetului și pe desc ărcarea de gestiune pentru 
exerci țiul financiar 2010, iar Parlamentul recunoa ște faptul c ă modalit ățile de abordare a aspectelor 
bugetare reprezint ă obiectul unor discu ții mai generale în special în cadrul grupului de lucru în curs de a 
fi creat pentru a examina costurile și eventualele economii ale Parlamentului European și în confor ­
mitate cu orient ările bugetare pentru 2013, adoptate la 8 februarie 2012, care vizeaz ă realizarea de 
economii importante pe termen lung printr-o evaluare independent ă a bugetului Parlamentului 
European conducând la propuneri pân ă la sfâr șitul lui 2012, care s ă fie rapid aplicate,  
Provoc ările legate de execu ția bugetului în 2010  
1. subliniaz ă c ă execu ția bugetului 2010 a prezentat dificult ăți, deoarece acesta a fost primul an integral 
de activitate dup ă alegerile europene din 2009, care s-a desf ășurat în contextul unor dificult ăți 
financiare constante în Uniune;  
2. constat ă c ă bugetul Parlamentului (cu un total al creditelor în valoare de 1 616 760 399 EUR, fa ță de 
1 529 970 930 EUR în 2009) a reprezentat practic a cincea parte (19,99 %, 19,67 % în 2009, ceea ce 
reprezint ă o cot ă mai mic ă decât cea obi șnuit ă de 20 %) din rubrica V (Cheltuieli administrative) din 
bugetul general al Uniunii Europene pentru 2010;  
3. ia act de r ăspunsul Secretariatului Parlamentului, potrivit c ăruia costul anual al sediului Parlamentului 
de la Strasbourg s-a ridicat la exact 51 500 000 EUR în 2010, din care 33 500 000 EUR reprezint ă 
costuri cu infrastructura, iar 18 000 000 EUR costuri de func ționare pentru cele 12 perioade de 
sesiune lunare; subliniaz ă faptul c ă aceste cifre oficiale sunt mult mai mici decât estim ările prezentate 
anterior, care variau între 169 000 000 EUR și 203 000 000 EUR; constat ă totu și c ă în estim ările din 
2006 administra ția a stabilit c ă economiile anuale care se pot realiza prin alegerea unui singur loc de 
desf ășurare a activit ății se ridic ă la 204 milioane EUR, iar în 2010 aceste estim ări indicau cifra de 180 
de milioane EUR, o cifr ă mai redus ă dup ă achizi ționarea cl ădirilor din Strasbourg și îmbun ătățirile din 
domeniul tehnologiei informatice, și reaminte ște c ă, la adoptarea estim ărilor Parlamentului pentru 
2013, 429 de deputa ți au votat în favoarea unui singur loc de desf ășurare a activit ății în vederea 
reducerii costurilor, iar 184 de deputa ți au votat împotriv ă; 
4. observ ă c ă intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona a sporit competen țele, activit ățile și sarcina 
de lucru cu caracter legislativ ale Parlamentului, ceea ce a impus modificarea semnificativ ă a structurii 
sale și a metodelor sale de lucru în vederea garant ării unei practici legislative de înalt ă calitate și în 
vederea continu ării preg ătirilor pentru aderarea Croa ției la Uniune; observ ă, de asemenea, c ă, pentru a 
răspunde noilor provoc ări, au fost adoptate m ăsuri care vizeaz ă îmbun ătățirea eficien ței cheltuielilor 
prin sporirea productivit ății, realocarea personalului și îmbun ătățirea metodelor de lucru;  
5. constat ă c ă a fost necesar ă adoptarea unui buget rectificativ (nr. 1/2010 adoptat la 19 mai 2010) în 
valoare de 9 397 164 EUR pentru finan țarea unor cheltuieli suplimentare generate direct de intrarea în 
vigoare a Tratatului de la Lisabona; observ ă, de asemenea, c ă acest buget rectificativ a consolidat în 
special dou ă posturi bugetare (postul 1 2 0 0 „Remunera ții și indemniza ții” și postul 4 2 2 0/01 
„Asisten ță parlamentar ă: asisten ți locali”) pentru a spori volumul de asisten ță acordat ă deputa ților 
având în vedere multiplicarea sarcinilor legislative ce le revin; regret ă totu și c ă aceast ă majorare nu 
a fost compensat ă substan țial prin economii mai importante;RO L 286/4 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
6. observ ă c ă în exerci țiul în cauz ă a avut loc o consolidare și o modernizare suplimentar ă a adminis ­
tra ției, aceasta axându-se în special pe activit ățile de baz ă, restructurarea serviciilor, o mai bun ă 
utilizare a tehnologiilor moderne și intensificarea cooper ării interinstitu ționale;  
7. subliniaz ă c ă 2010 a fost primul exerci țiu în care au fost puse în aplicare integral Statutul deputa ților 
și Statutul asisten ților (ambele au intrat în vigoare la 14 iulie 2009) odat ă cu intrarea în vigoare a unei 
serii de modific ări aduse normelor de aplicare aferente ambelor statute, modific ări propuse de Grupul 
temporar de evaluare, care au generat sarcini suplimentare semnificative pentru administra ția Parla ­
mentului;  
8. ia act de adoptarea la 24 martie 2010 de c ătre Birou a unei strategii pe termen mediu în domeniul 
tehnologiilor informa ției și comunica țiilor (în special a sistemului de gestionare a cuno știn țelor, care 
face parte din aceast ă strategie) și a unei politici imobiliare pe termen mediu, ambele având o 
dimensiune financiar ă substan țial ă; 
Raportul privind gestiunea bugetar ă și financiar ă 
9. constat ă c ă, în 2010, Parlamentul a înregistrat venituri în valoare de 243 094 204 EUR 
(141 250 059 EUR în 2009), dintre care 110 298 523 EUR reprezint ă venituri alocate;  
Prezentarea conturilor Parlamentului  
10. ia act de cifrele cu care au fost închise conturile Parlamentului pentru exerci țiul financiar 2010, și 
anume:  
(EUR)  
(a) Credite disponibile  
credite pentru 2010:  1 616 760 399  
report ări neautomate din exerci țiul financiar 2009:  10 100 000  
report ări automate din exerci țiul financiar 2009:  180 265 823  
credite din venituri alocate pentru 2010:  110 298 523  
report ări din venituri alocate pentru 2009:  20 637 870  
Total:  1 938 062 615  
(b) Utilizarea creditelor în exerci țiul financiar 2010  
angajamente:  1 772 219 308  
pl ăți efectuate:  1 506 555 191  
credite reportate automat, inclusiv cele provenite din veniturile alocate:  341 046 482  
credite reportate neautomat:  9 240 000  
credite anulate:  80 650 726  
(c) Încas ări bugetare  
încasate în 2010:  243 094 204  
(d) Total bilan ț la 31 decembrie 2010  1 612 914 353  
11. constat ă că, în 2010, 96 % (93 % în 2009) din creditele finale au fost angajate, cu o rat ă de anulare de 
4 % (6,7 % în 2009), și c ă, la fel ca în anii preceden ți, a fost atins un nivel foarte ridicat al execu ției 
bugetare;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/5
12. constat ă îns ă c ă nivelul report ărilor c ătre 2010 a fost semnificativ [190 365 823 EUR (  1 )], acesta fiind 
în mare m ăsur ă rezultatul caracterului deosebit al anului 2009 (an electoral), și solicit ă s ă fie îmbu ­
nătățită planificarea cheltuielilor prin luarea în considerare a acestui factor înainte de viitoarele alegeri 
europene;  
13. observ ă c ă nivelul ridicat al execu ției globale se datoreaz ă par țial efectu ării a dou ă transferuri specifice 
înainte de finalul exerci țiului financiar 2010 (9 240 000 EUR pentru achizi ția Casei Europei din Sofia 
și 10 923 000 EUR pentru patru proiecte informatice importante); salut ă faptul c ă, pentru a doua 
oar ă, nu au avut loc transferuri colectoare între 2010 și 2011; îndeamn ă totu și administra ția s ă țin ă 
seama în viitor de obiectivul unei planific ări și discipline bugetare mai bune și mai clare și observ ă c ă 
includerea în buget a cheltuielilor cu cl ădirile și sistemele informatice și a altor cheltuieli importante ar 
asigura o deplin ă claritate financiar ă; consider ă c ă toate cheltuielile semnificative ar trebui s ă fie 
planificate în integralitate în bugetul anual și nu ar trebui s ă apar ă ca rezultat al necesit ății de a 
acoperi situa țiile de subutilizare a creditelor;  
Declara ția de asigurare a secretarului general  
14. salut ă declara ția din 16 iunie 2011 a secretarului general, în calitatea sa de ordonator de credite 
delegat principal, cu privire la rapoartele anuale de activitate pentru 2010 ale ordonatorilor de credite, 
în care atest ă c ă de ține asigur ări rezonabile c ă bugetul Parlamentului a fost executat conform princi ­
piilor bunei gestiuni financiare, iar cadrul de control aplicat ofer ă garan țiile necesare privind legalitatea 
și regularitatea opera țiunilor subiacente;  
Raportul anual privind contractele atribuite  
15. ia act de faptul c ă serviciile centrale au elaborat, pe baza informa țiilor furnizate de serviciile ordona ­
toare, Raportul anual (  2 ) privind contractele atribuite în 2010, adresat autorit ății bugetare, cu urm ă­
toarea defalcare a tuturor contractelor atribuite în 2009 și 2010:  
Tipul contractului  2010  2009  
Num ărul Procentaj  Num ărul Procentaj  
Servicii  143  67 %  157  62 %  
Produse  40  19 %  56  22 %  
Lucr ări 27  12 %  34  14 %  
Construc ții 4  2 %  5  2 %  
Total  214  100 %  252  100 %  
Tipul contractului  2010  2009  
Valoare 
(EUR)  Procentaj  Valoare 
(EUR)  Procentaj  
Servicii  149 463 916  63 %  415 344 963  75 %  
Produse  45 467 211  19 %  34 980 727  6 %  
Lucr ări 22 128 145  9 %  36 045 314  6 %  
Construc ții 22 269 303  9 %  70 394 138  13 %  
Total  239 328 575  100 %  556 765 142  100 %  
(Raportul anual privind contractele atribuite de Parlamentul European, 2010, p. 5)RO L 286/6 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 1 ) Report ări automate: 180 265 823 EUR, report ări neautomate: 10 100 000 EUR.  
( 2 ) Disponibil la: 
http://www.europarl.europa.eu/document/activities /cont/201109/20110913ATT26546/20110913ATT26546EN.pdf
16. ia act de defalcarea contractelor atribuite în 2010 și 2009 pe tip de procedur ă utilizat ă, dup ă cum 
urmeaz ă: 
Tipul procedurii  2010  2009  
Num ărul Procentaj  Num ărul Procentaj  
Deschis ă 72  34 %  73  29 %  
Restrâns ă 5  2 %  13  5 %  
Negociat ă 137  64 %  166  66 %  
Total  214  100 %  252  100 %  
Tipul procedurii  2010  2009  
Valoare (EUR)  Procentaj  Valoare (EUR)  Procentaj  
Deschis ă 143 603 024  60 %  415 996 418  75 %  
Restrâns ă 2 129 576  1 %  9 458 434  2 %  
Negociat ă 93 595 975  39 %  131 310 290  23 %  
Total  239 328 575  100 %  556 765 142  100 %  
(Raportul anual privind contractele atribuite de Parlamentul European, 2010, p. 6-7)  
Proceduri negociate excep ționale  
17. salut ă faptul c ă, începând din 2010, toate direc țiile generale prezint ă într-o anex ă la rapoartele lor 
anuale de activitate informa ții cu privire la contractele atribuite prin procedura negociat ă excep țional ă 
și explic ă de ce s-a recurs la aceast ă procedur ă, oferind și alte informa ții solicitate la punctul 50 din 
Rezolu ția din 5 mai 2010 (  1 ) referitoare la desc ărcarea de gestiune pentru execu ția bugetului general al 
Uniunii Europene aferent exerci țiului financiar 2008, Sec țiunea I – Parlamentul European;  
18. consider ă pozitiv ă inversarea în 2010 (comparativ cu situa ția din 2009 și din anii preceden ți) a 
tendin ței în ceea ce prive ște num ărul procedurilor negociate excep ționale în raport cu num ărul 
total de contracte cu o valoare mai mare de 25 000 EUR (  2 ), dup ă cum se arat ă în defalcarea de 
mai jos:  
Direc ția general ă 2010  2009  
Num ărul % din totalul 
contractelor 
direc ției generale  Num ărul % din totalul 
contractelor 
direc ției generale  
DG PRES  5  50,00 %  14  53,85 %  
DG IPOL  2  5,56 %  0  0,00 %  
DG EXPO  0  0,00 %  1  50,00 %  
DG COMM  8  14,81 %  29  42,03 %  
DG PERS  0  0,00 %  1  16,67 %  
DG INLO  24  30,00 %  37  38,14 %  
DG INTE  3  27,27 %  3  21,43 %RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/7  
( 1 ) JO L 252, 25.9.2010, p. 3.  
( 2 ) (Raportul anual privind contractele atribuite de Parlamentul European, 2010, punctele 38-39).
Direc ția general ă 2010  2009  
Num ărul % din totalul 
contractelor 
direc ției generale  Num ărul % din totalul 
contractelor 
direc ției generale  
DG TRAD  0  0,00 %  0  0,00 %  
DG ITEC  7  53,85 %  4  36,36 %  
DG FINS  0  0,00 %  0  0,00 %  
Serviciul Juridic  0  0,00 %  0  0,00 %  
Total Parlament  49  22,90 %  89  35,32 %  
(Raportul anual privind contractele atribuite de Parlamentul European, 2010, p. 11)  
19. invit ă direc țiile generale care au în continuare un num ăr ridicat de astfel de proceduri, în special DG 
INLO, s ă reduc ă mai mult num ărul/propor ția lor; îndeamn ă administra ția s ă aplice în continuare un 
control strict asupra acestor proceduri, în special în ceea ce prive ște posibilele conflicte de interese, și 
să aplice sanc țiuni mai drastice și disuasive în cazul oric ărei nereguli constatate; solicit ă secretarului 
general s ă informeze o dat ă la șase luni Comisia pentru control bugetar cu privire la progresele 
înregistrate;  
20. salut ă înfiin țarea de c ătre DG PRES a unui serviciu responsabil de achizi țiile publice în cadrul Unit ății 
pentru programare, gestiune bugetar ă și contracte, deoarece aceasta va contribui la îmbun ătățirea 
transparen ței procedurilor de achizi ții publice;  
Raportul anual al Cur ții de Conturi pentru 2010  
Constat ări generale  
21. salut ă faptul c ă, în urma auditului efectuat de Curtea de Conturi, s-a constatat c ă, în ansamblu, pl ățile 
nu sunt afectate de erori semnificative; de asemenea, Curtea de Conturi nu a identificat deficien țe 
semnificative în urma evalu ării conformit ății sistemelor de supraveghere și de control cu Regulamentul 
financiar;  
Gestiunea programului de indemniza ții pentru grupurile de vizitatori  
22. ia act de constatarea Cur ții de Conturi potrivit c ăreia procedurile aplicate în 2010, care nu solicitau 
dovezi privind cheltuielile efective de c ălătorie și care permiteau pl ăți în numerar c ătre liderii grupu ­
rilor, prezentau un risc de pl ăți excesive și limitau posibilitatea verific ării acestor pl ăți prin intermediul 
unor controale interne; de asemenea, ia not ă de adoptarea recent ă de modific ări la acest sistem; 
subliniaz ă îns ă c ă deputa ții beneficiaz ă în continuare de posibilitatea de a solicita pl ăți în numerar 
pentru grupurile de vizitatori; invit ă secretarul general s ă solicite avizul Cur ții de Conturi cu privire la 
normele modificate;  
Angajarea agen ților contractuali  
23. constat ă cu dezam ăgire c ă, potrivit Cur ții de Conturi, în patru din cinci cazuri supuse auditului, adic ă 
în nu mai pu țin de 80 % din acestea, documenta ția legat ă de examinarea cererilor de angajare, 
desf ășurarea interviurilor și deciziile luate în vederea select ării agen ților contractuali este incomplet ă, 
fără ca aceast ă constatare s ă aib ă consecin țe negative pentru personalul implicat și f ără să existe deci 
un stimulent pentru îmbun ătățirea situa ției; este de acord cu recomandarea Cur ții de Conturi de a se 
asigura în viitor constituirea unei documenta ții complete care s ă poat ă fi supus ă controalelor interne;  
Achizi țiile 
24. regret ă faptul c ă Curtea de Conturi a constatat erori, inconsecven țe și alte deficien țe în procedurile de 
achizi ție ale Parlamentului pe care le-a supus auditului; atrage aten ția asupra m ăsurilor adoptate recent 
în vederea îmbun ătățirii acestor proceduri și încurajeaz ă administra ția sa s ă îmbun ătățeasc ă și mai mult 
situa ția din acest domeniu de activitate; salut ă dezvoltarea instrumentului informatic Webcontracts, 
creat în 2010, care permite desf ășurarea online a activit ăților legate de contracte;  
25. solicit ă Biroului s ă reexamineze toate mecanismele de control aplicabile în cazul procedurilor de 
achizi ții publice pentru a garanta cele mai competitive pre țuri pentru bunurile și serviciile oferite;RO L 286/8 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
Organizarea și func ționarea grupurilor politice  
26. ia act de constatarea Cur ții de Conturi privind reportarea creditelor neutilizate de grupurile politice și 
împ ărțirea anilor în care au loc alegeri europene în dou ă jum ătăți pentru a putea fi calculate sumele 
permise spre reportare; consider ă c ă, în viitor, pentru a evita repetarea dificult ăților ap ărute la 
începutul anului 2010, anul electoral ar trebui utilizat integral la calcularea sumelor reportate de 
grupurile politice care continu ă s ă func ționeze și dup ă alegeri;  
27. constat ă c ă, de și se pare c ă întreb ările scrise din partea cet ățenilor primesc un r ăspuns în termen de 
dou ă s ăpt ămâni, în prezent nu exist ă niciun sistem care s ă asigure faptul c ă întreb ările adresate de 
deputa ți Pre ședintelui sau secretarului general primesc un r ăspuns într-un interval de timp identic;  
Ac țiunile întreprinse de secretarul general ca urmare a rezolu ției referitoare la desc ărcarea de 
gestiune pentru exerci țiul financiar 2009  
28. constat ă cu satisfac ție promptitudinea cu care au fost puse la dispozi ția Comisiei pentru control 
bugetar la 6 octombrie 2011 r ăspunsurile în scris referitoare la rezolu ția privind desc ărcarea de 
gestiune pentru 2009 și exhaustivitatea acestora, precum și calitatea schimbului de opinii dintre 
secretarul general și Comisia pentru control bugetar din cadrul discu ției ce a urmat exerci țiului de 
desc ărcare de gestiune la 11 octombrie 2011;  
29. salut ă diversele reac ții la o serie de cereri formulate în rezolu ția men ționat ă și a șteapt ă cu interes 
reac țiile la urm ătoarele solicit ări formulate în rezolu ție: 
(i) s ă se efectueze o evaluare cuprinz ătoare care s ă includ ă modific ările suportate de structura 
personalului și evolu ția cheltuielilor în toate serviciile afectate de punerea în aplicare a noilor 
statute (Statutul deputa ților și Statutul asisten ților) și s ă transmit ă rezultatele evalu ării comisiilor 
sale competente, înso țite de un plan de ac țiune și de o evaluare a implica țiilor financiare directe și 
indirecte pentru bugetul Parlamentului pentru urm ătoarele cinci exerci ții financiare, inclusiv provi ­
zionul ce trebuie constituit pentru extinderea eventual ă a spa țiului de birouri, mut ări și cheltuieli 
cu renov ările/modific ările (punctul 7);  
(ii) s ă includ ă în apropiatul s ău raport de activitate informa ții privind costurile externaliz ării centrelor 
informatice comparativ cu costurile din trecut (punctul 37);  
(iii) s ă fie luat ă o decizie oficial ă privind desfiin țarea Premiului pentru jurnalism (punctul 93);  
(iv) s ă se prezinte un raport cu privire la suma total ă a economiilor realizate, inclusiv a economiilor 
realizate în urma ra ționaliz ării în continuare a misiunilor efectuate între cele trei locuri de 
desf ășurare a activit ății (punctul 102);  
(v) s ă se propun ă norme stricte aplicabile tuturor deputa ților prin care s ă se asigure c ă indemniza ția 
pentru cheltuieli generale este transparent ă în toate cazurile și este folosit ă numai în scopurile 
preconizate;  
30. solicit ă secretarului general s ă raporteze comisiei competente a Parlamentului, cel târziu la 
31 octombrie 2012, cu privire la ac țiunile întreprinse sau care urmeaz ă s ă fie întreprinse;  
Raportul anual al auditorului intern  
31. salut ă faptul c ă o firm ă de evaluare extern ă a atestat respectarea la cel mai înalt nivel de c ătre Serviciul 
de Audit Intern a Standardelor interna ționale pentru practicarea profesiei de auditor intern;  
32. ia act de faptul c ă, în cursul reuniunii comisiei competente din 24 ianuarie 2012, auditorul intern și-a 
prezentat raportul anual semnat la 15 iulie 2011 și a precizat c ă a efectuat în 2010 urm ătoarele 
activit ăți de audit în cadrul administra ției Parlamentului:  
— ac țiuni ulterioare auditurilor efectuate în raport cu drepturile individuale ale personalului;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/9
— auditul grupurilor de vizitatori;  
— ac țiuni ulterioare auditului efectuat în raport cu cheltuielile de misiune ale personalului;  
— ac țiuni ulterioare analizei controalelor interne asupra contractelor pe termen lung;  
— ac țiuni ulterioare analizei guvernan ței informatice – planificare și organizare;  
— auditul privind constituirea listei de salarizare;  
— auditul proceselor de achizi ții publice și al execut ării contractelor în cadrul DG ITEC;  
— ac țiuni ulterioare auditului efectuat în raport cu indemniza ția pentru asisten ță parlamentar ă; 
33. constat ă și sprijin ă opiniile exprimate de auditorul intern cu privire la urm ătoarele:  
— este necesar s ă fie finalizate cât mai curând cu putin ță toate ac țiunile restante, în special cele de 
importan ță critic ă, pentru a îmbun ătăți procesele de guvernan ță, mediul de control și activit ățile de 
control din cadrul DG Personal în ceea ce prive ște drepturile individuale ale membrilor persona ­
lului, precum și s ă fie finalizate cele patru ac țiuni restante în ceea ce prive ște cheltuielile de misiune 
ale personalului identificate în Raportul de audit intern 10/04 din 6 mai 2011 referitor la ac țiunile 
ulterioare auditului efectuat în 2008;  
— este necesar s ă fie modificate dispozi țiile financiare aferente normelor interne care reglementeaz ă 
primirea grupurilor de vizitatori pentru a alinia mai bine finan țarea alocat ă la costurile efectiv 
suportate de vizitatori;  
— este necesar s ă fie finalizate cele 20 de ac țiuni restante în domeniul guvernan ței informatice;  
Natura și scopul rapoartelor de audit intern  
34. reaminte ște observa țiile sale referitoare la rapoartele de audit intern, incluse în rezolu țiile anterioare 
privind desc ărcarea de gestiune; recunoa ște faptul c ă rapoartele de audit intern reprezint ă instrumente 
care servesc la îmbun ătățirea sistemelor și a performan ței și pot fi interpretate corect numai atunci 
când schimb ările și rezultatele sunt finalizate pe baza recomand ărilor cuprinse în rapoarte; subliniaz ă 
totu și c ă revizuirea în curs a Regulamentului financiar se concentreaz ă pe chestiunea disponibilit ății 
acestor rapoarte la cerere, luând în considerare decizia Cur ții de Justi ție a Uniunii Europene privind 
chestiunea în cauz ă; 
GESTIONAREA ADMINISTRA ȚIEI PARLAMENTULUI  
Rapoartele de activitate ale directorilor generali  
35. constat ă cu satisfac ție c ă to ți directorii generali au putut emite o declara ție de asigurare f ără rezerve cu 
privire la execu ția bugetului de c ătre serviciile lor în 2010; este con știent c ă rapoartele de activitate 
constituie un instrument intern de gestiune destinat în principal s ă ofere secretarului general o imagine 
clar ă a activit ății administra ției, în special a eventualelor deficien țe; 
Gestionarul de riscuri  
36. constat ă cu satisfac ție c ă gestionarul de riscuri și-a preluat atribu țiile la 1 iunie 2010 și este 
subordonat direct secretarului general; salut ă publicarea unui manual de gestionare a riscurilor la 
16 decembrie 2011 și î și repet ă cererea ca raportul anual de activitate al gestionarului de riscuri 
pentru 2010 s ă fie transmis comisiei sale competente și ca aceasta s ă fie informat ă sistematic cu 
privire la evolu ția punerii în aplicare a noii politici a Parlamentului de gestionare a riscurilor;  
37. solicit ă ca, pân ă în septembrie 2012, comisia sa competent ă să fie informat ă cu privire la abordarea 
adoptat ă și la ac țiunile întreprinse pentru identificarea și gestionarea posturilor sensibile;RO L 286/10 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
DG Pre ședin ție (DG PRES)  
Securitatea  
38. constat ă o u șoar ă reducere a bugetului alocat securit ății, de la 45 980 000 EUR în 2009 la 
45 590 000 EUR în 2010; salut ă continuarea tendin ței de reducere a cheltuielilor bugetare în 2011 
(credite finale: 42 830 000 EUR) fa ță de 2010 și adoptarea de c ătre Birou, în iulie 2011, a conceptului 
de securitate global ă, care prevede m ăsuri de securitate mai moderne și mai eficace în cadrul Parla ­
mentului;  
39. î și reitereaz ă cererea adresat ă secretarului general de a introduce cerin ța obligatorie de prezentare a 
legitima ției pentru deputa ți la intrarea și ie șirea din cl ădirile Parlamentului; sugereaz ă ca legitima țiile 
deputa ților s ă fie, de asemenea, supuse controlului electronic;  
40. insist ă asupra faptului c ă îmbun ătățirea securit ății în cl ădirile Parlamentului și în imediata lor veci ­
nătate trebuie s ă fie o prioritate absolut ă; solicit ă s ă fie îmbun ătățită în acest context securitatea din 
parc ări și s ă fie controlat accesul la sec țiunile cl ădirilor Parlamentului unde sunt localizate birourile 
deputa ților;  
41. subliniaz ă faptul c ă au avut loc furturi din birourile deputa ților, de și acestea erau încuiate, ceea ce 
demonstreaz ă nivelul sc ăzut de securitate din cl ădiri; solicit ă secretarului general s ă ia m ăsuri urgente 
pentru a îmbun ătăți situa ția actual ă; 
42. este preocupat de nivelul sc ăzut de securitate din parc ările Parlamentului; constat ă c ă mai multe 
autoturisme au fost deteriorate inten ționat în parcarea de la Bruxelles; solicit ă Biroului s ă ia 
m ăsurile necesare pentru a îmbun ătăți situa ția; 
43. î și reitereaz ă cererea adresat ă secretarului general de a prezenta, pân ă la 30 iunie 2012, propuneri 
privind un sistem de semnare mai eficace, mai sigur și mai pu țin vulnerabil la fraude (inclusiv o 
analiz ă privind orele în care deputa ții pot semna), în special privind un eventual sistem electronic în 
care deputa ții s ă poat ă atât s ă semneze documente (cum ar fi amendamentele), cât și s ă își înregistreze 
prezen ța prin semn ătur ă electronic ă, de și este con știent de faptul c ă efectul a șteptat în ceea ce prive ște 
costurile sau economiile va fi minim;  
44. constat ă cu satisfac ție c ă, în urma deciziei Biroului din 5 iulie 2010, a fost finalizat ă internalizarea 
serviciului de acreditare; se a șteapt ă ca noul sistem de acreditare s ă ofere un serviciu mai bun și mai 
eficient; consider ă c ă sistemul de securitate al Parlamentului trebuie îmbun ătățit și modernizat în 
continuare, fiind deci necesar ă profesionalizarea sa corespunz ătoare, în special prin intermediul 
unor proceduri de recrutare și de selec ție specifice și cu ajutorul unor cursuri de formare profesional ă, 
de completare și de reîmprosp ătare a cuno știn țelor; a șteapt ă cu interes evolu ția noului concept de 
securitate global ă, în special delimitarea zonelor, care va aduce îmbun ătățiri semnificative inclusiv în 
ceea ce prive ște problemele privind securitatea birourilor deputa ților;  
Restructurarea  
45. constat ă c ă în 2010 DG PRES a suferit o restructurare profund ă; salut ă centralizarea func țiilor 
financiare, a planific ării și a gestion ării achizi țiilor și securit ății în cadrul Direc ției pentru resurse 
create în martie 2010;  
DG Politici Interne (DG IPOL) și DG Politici Externe (DG EXPO)  
46. reaminte ște importan ța politic ă a delega țiilor pentru activitatea Parlamentului în interiorul și în afara 
Uniunii; constat ă îns ă un decalaj aparent important al costurilor per deputat pe zi între diferitele 
delega ții (de la 1 400 EUR la 5 300 EUR), în special în cazul delega țiilor în afara Uniunii; solicit ă 
Biroului s ă elaboreze, în colaborare cu toate direc țiile generale vizate, posibile principii pentru 
realizarea unei structuri mai econome și mai uniforme a costurilor aferente vizitelor delega țiilor, 
ținând seama în special de importan ța politic ă și durata lor, precum și de raportul optim dintre 
deputa ți și personal; solicit ă s ă fie creat un sistem informatic pentru consolidarea bugetului care s ă 
con țin ă informa ții detaliate privind bugetul fiec ărei delega ții și care s ă amelioreze gestionarea cheltu ­
ielilor; solicit ă ca, în viitor, pentru fiecare deplasare a unei delega ții s ă fie prezentat ă o declara ție 
detaliat ă a costurilor pentru to ți participan ții;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/11
DG Comunicare (DG COMM)  
47. este îngrijorat c ă linia bugetar ă 3 2 4 2 (Publicare, informare și participare la manifest ări publice) nu 
este suficient de transparent ă, cu excep ția costurilor legate de Observatorul legislativ; consider ă c ă 
cheltuielile din subpostul 3 2 4 2/01, în special, ar trebui defalcate pentru a îmbun ătăți transparen ța în 
urm ătoarele exerci ții contabile;  
Centrul pentru vizitatori (Parlamentarium)  
48. constat ă c ă creditele de angajament înscrise la postul 3 2 4 3 „Centrul pentru vizitatori” au crescut 
semnificativ (cu 227 %), în contrast cu execu ția insuficient ă din 2009, ridicându-se la 
12 725 985 EUR; subliniaz ă problema major ă privind securitatea plafoanelor suspendate care a dus 
la întârzierea proiectului în 2010 și a obligat administra ția s ă anuleze suma de 1 000 000 EUR 
reportat ă automat din 2009 în 2010; constat ă c ă totalul costurilor estimate se ridic ă la 
20 530 000 EUR, ceea ce înseamn ă o cre ștere cu 15,3 % fa ță de 2007; solicit ă s ă fie luate m ăsuri 
pentru ca celelalte planuri cu costuri de mai multe milioane de euro s ă nu înregistreze cre șteri similare;  
49. salut ă deschiderea Centrului pentru vizitatori la 14 octombrie 2011 (planificat ă ini țial pentru anul 
alegerilor europene 2009); regret ă îns ă întârzierea și majorarea considerabil ă a cheltuielilor pentru 
acest proiect; solicit ă ca Centrul pentru vizitatori s ă fac ă obiectul unei examin ări la un an de la 
deschidere, în care s ă fie evaluate reac ția publicului, punctele forte și punctele slabe ale Centrului și 
raportul costuri-beneficii cu scopul de a se garanta faptul c ă Centrul aduce bune rezultate în raport cu 
resursele investite;  
Casa istoriei europene  
50. constat ă c ă, la 5 iulie 2010, Biroul a adoptat strategia actualizat ă de comunicare a Parlamentului care 
include și proiectul Casei istoriei europene, iar în septembrie 2010 un juriu interna țional a examinat 
proiectul; observ ă în continuare c ă pentru acest proiect nu a fost utilizat capitolul bugetar 1 0 6 
„Rezerve pentru proiecte prioritare în curs de dezvoltare”, deoarece toate creditele înscrise la acest 
capitol (5 000 000 EUR) au fost transferate la articolul 2 1 0 „Informatic ă și telecomunica ții”; solicit ă 
cu insisten ță să fie puse la dispozi ție cifre privind implica țiile financiare totale ale proiectului, având în 
vedere dificult ățile create de cursul subteran al râului Maalbeek care curge pe sub funda țiile cl ădirii; î și 
reitereaz ă solicitarea s ă fie respectat ă cu stricte țe estimarea costurilor din planul de activitate;  
51. regret ă faptul c ă deciziile luate de Birou și de alte organe cu privire la Casa istoriei europene nu s-au 
bazat pe costurile finale totale „estimate” pe care le presupune un proiect pe deplin opera țional; 
recomand ă Biroului și chestorilor s ă nu aprobe în viitor niciun proiect sau ini țiativ ă pentru care nu 
sunt prezentate estim ări financiare totale ale costurilor directe și indirecte;  
Grupuri de vizitatori  
52. recunoa ște importan ța sistemului de primire a vizitatorilor pentru sensibilizarea publicului cu privire la 
Parlament și la activitatea sa legislativ ă; ia act de recentele modific ări aduse sistemului de pl ăți pentru 
grupurile de vizitatori creat în 2010 și solicit ă să fie efectuat ă o evaluare a noului sistem de pl ăți și a 
sistemului de rambursare, prezentând evolu ția costurilor și m ăsura în care pl ățile reflect ă costurile reale 
suportate de grupuri; invit ă Curtea de Conturi s ă monitorizeze acest aspect și a șteapt ă cu interes 
observa țiile auditorului intern cu privire la implementarea noului sistem;  
53. îndeamn ă administra ția Parlamentului s ă transmit ă Parlamentului un raport cu privire la experien ța 
general ă acumulat ă în leg ătur ă cu normele modificate privind dimensiunea grupurilor oficiale de 
vizitatori, în special în ceea ce prive ște efectele acestor norme asupra organiz ării și utiliz ării capaci ­
tăților;  
54. î și exprim ă îngrijorarea, din motive evidente de securitate și având în vedere imaginea Parlamentului, 
cu privire la faptul c ă Parlamentul vars ă sume importante în numerar c ătre responsabilii grupurilor de 
vizitatori;RO L 286/12 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
WebTV  
55. regret ă faptul c ă EuroparlTV nu poate fi considerat un proiect de succes din cauza num ărului foarte 
sc ăzut al utilizatorilor individuali direc ți ( 1 ) (care nu include audien ța realizat ă datorit ă acordurilor de 
parteneriat cu televiziunile regionale), în pofida finan țării substan țiale de care a beneficiat în 2010, în 
valoare de circa 9 000 000 EUR (postul 3 2 4 6); salut ă eforturile depuse în vederea reducerii acestui 
buget cu 14 % (pân ă la 8 000 000 EUR) în 2011 și în exerci țiile urm ătoare; constat ă îns ă cu regret c ă 
nu se justific ă alocarea unor resurse suplimentare și solicit ă secretarului general s ă prezinte comisiei 
competente propuneri pentru încetarea acestei activit ăți; 
Premii  
56. constat ă c ă, în 2010, costurile aferente Premiului LUX s-au ridicat la 380 666,18 EUR; este îngrijorat 
de cre șterea costurilor pentru acest eveniment în 2011 pân ă la 573 722,08 EUR (cu peste 50 %) și 
sper ă c ă aceast ă tendin ță va fi clar inversat ă începând cu 2012; solicit ă ca urm ătoarele activit ăți s ă fie 
reduse în vederea limit ării costurilor:  
— promovarea intern ă costisitoare în cl ădirile Parlamentului;  
— activit ățile de promovare la festivalurile interna ționale de film;  
— cheltuielile mari ocazionate de organizarea unor minievenimente legate de Premiul LUX în statele 
membre;  
57. ia act de urm ătoarele cheltuieli cu premiile în perioada 2009-2011:  
(EUR)  
2009  2010  2011  
Premiul pentru jurnalism  105 000  118 059  154 205  
Premiul Saharov  300 000  654 542  652 348  
Premiul Charlemagne pentru 
tineri  24 000  34 000  35 000  
Premiul LUX  320 000  380 666  573 722  
Total:  749 000  1 187 267  1 415 275  
58. consider ă c ă cre șterea cu 89 % a cheltuielilor cu premiile între 2009 și 2011 a fost finan țată din 
resurse care ar fi putut fi mai bine utilizate în alte scopuri; solicit ă ca cheltuielile cu premiile s ă fie 
readuse în viitor la nivelurile din 2009;  
59. constat ă c ă, în 2010, costurile aferente Premiului pentru jurnalism s-au ridicat la 118 059 EUR, ceea 
ce reprezint ă o cre ștere cu 18 % fa ță de 2009; este îngrijorat de cre șterea costurilor pentru acest 
eveniment în 2011 cu peste 25 % și solicit ă să fie efectuat ă o analiz ă exhaustiv ă cost/beneficii înainte 
de dezvoltarea unor alte ini țiative în acest domeniu al rela țiilor cu presa sau în orice alt domeniu dup ă 
desfiin țarea acestui premiu;  
60. nu consider ă c ă premiile sunt o activitate de baz ă a Parlamentului și solicit ă să fie realizat ă o analiz ă 
costuri/beneficii înainte de conceperea altor proiecte de premii, care s ă țin ă seama de situa ția 
economic ă și financiar ă în continu ă deteriorare din statele membre;  
Birourile de informare/Casele Europa  
61. constat ă înfiin țarea în 2010 a unei direc ții pentru resurse în cadrul acestei direc ții generale pentru a 
realiza, printre altele, coordonarea centralizat ă a achizi țiilor publice, permi țând astfel birourilor de 
informare descentralizate s ă fie afectate într-o mai mic ă m ăsur ă de practica mut ării salaria ților-cheie 
din posturile sensibile;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/13  
( 1 ) Între 11 000 și 66 000 (cu o medie mai mic ă de 30 000) de vizite pe lun ă în 2010.
62. constat ă că 978 de misiuni care au presupus deplasarea de la 32 de birouri de informare la Bruxelles și 
Strasbourg au generat costuri totale de 944 330 EUR (costul mediu fiind de 701 EUR pe misiune la 
Bruxelles și, respectiv, de 1 064 EUR pe misiune la Strasbourg); constat ă c ă o misiune de la 
Luxemburg la Bruxelles cost ă în medie 250 EUR, iar costul mediu al unei misiuni de la Luxemburg 
la Strasbourg este de 630 EUR; solicit ă s ă îi fie puse la dispozi ție în viitor și cifrele privind costul 
mediu pe misiune (pagina 68 din r ăspunsurile la chestionar);  
Biroul de leg ătur ă de la Washington  
63. constat ă deschiderea Biroului de leg ătur ă al PE la Washington în aprilie 2010 și sistemul instituit în 
octombrie 2010 bazat pe misiuni de un an pentru patru func ționari; constat ă c ă au fost suportate 
costuri suplimentare inevitabile, de și crearea Biroului de la Washington nu a atras dup ă sine crearea de 
noi posturi; dore ște s ă fie informat cu privire la nivelul acestor costuri înregistrate în 2011 și 2012; 
solicit ă să fie prezentat ă Biroului o reexaminare a structurii, activit ăților și costurilor acestui birou de 
leg ătur ă și s ă fie transmise comisiilor competente relevante copii ale documentului;  
DG Personal (DG PERS)  
64. salut ă faptul c ă aceast ă direc ție general ă a fost în m ăsur ă s ă își îmbun ătățeasc ă rezultatele datorit ă 
externaliz ării anumitor func ții (cum ar fi gestionarea cre șelor) și utiliz ării mai pe larg a solu țiilor 
informatice în gestionarea dosarelor personalului; salut ă implementarea aplica ției informatice 
Streamline;  
65. constat ă impactul deciziei Consiliului din decembrie 2009 de a acorda o adaptare salarial ă anual ă de 
numai 1,85 % în loc de 3,7 %, potrivit calculelor și propunerii Comisiei, ceea ce a generat angajamente 
restante (aproape 6 000 000 EUR, respectiv 1,4 %) la postul 1 2 0 0 „Remunera ții și indemniza ții”; 
66. observ ă c ă num ărul total al posturilor din schema de personal a Parlamentului a fost stabilit la 6 285 
de posturi; dintre acestea, 5 348 (respectiv 85,1 %) revin Secretariatului Parlamentului și 937 (respectiv 
14,9 %) revin grupurilor politice, ceea ce reprezint ă o cre ștere de 3,35 % (+ 204 posturi) fa ță de 2009 
datorat ă, în principal, extinderii responsabilit ăților Parlamentului în urma intr ării în vigoare la 
1 decembrie 2009 a Tratatului de la Lisabona;  
67. ia act de modific ările aduse structurii Secretariatului, adoptate de Birou în 2009 și intrate în vigoare la 
începutul lui 2010, în vederea preg ătirii pentru noua legislatur ă a Parlamentului, care vizau în 
principal îmbun ătățirea serviciilor pentru deputa ți; observ ă că aceste modific ări au dus la restructurarea 
DG PRES, DG PERS și DG INLO și au inclus crearea unei direc ții pentru resurse în cadrul DG PRES, 
DG IPOL, DG EXPO și DG COMM, acestea fiind cele patru direc ții generale a c ăror activitate este în 
esen ță de natur ă politic ă; 
68. constat ă c ă, potrivit datelor de la 31 decembrie 2010, majoritatea personalului din cadrul Secreta ­
riatului (58,4 %) și din cadrul grupei de func ții a administratorilor (51,7 %) erau femei; salut ă faptul c ă, 
în 2010, la nivelul cadrelor de conducere de nivel superior și mediu, a crescut propor ția femeilor în 
post de director general (pân ă la 36,4 %, respectiv patru persoane din 11) și de șef de unitate (pân ă la 
26,2 %);  
69. subliniaz ă dificult ățile întâmpinate în procesul recrut ării de func ționari sau agen ți din anumite state 
membre, cum ar fi Germania, Regatul Unit, Austria sau Țările de Jos, propor ția personalului din cadrul 
Secretariatului Parlamentului care este originar din aceste state fiind semnificativ mai sc ăzut ă decât 
„ponderea demografic ă” individual ă a acestor state în Uniune (  1 ), și observ ă c ă num ărul membrilor 
personalului care au cet ățenia belgian ă (13,6 %) sau luxemburghez ă (2,3 %) este relativ ridicat, având 
în vedere locurile de desf ășurare a activit ății Parlamentului; solicit ă Biroului s ă revad ă cerin țele și 
procedurile de recrutare pentru a stabili în ce m ăsur ă acestea contribuie la dificultatea de a recruta 
personal din statele membre respective;RO L 286/14 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 1 ) Propor ția personalului/propor ția ca pondere demografic ă: Germania: 6,4 % / 16,3 %, Regatul Unit: 4,4 % / 12,4 %, 
Austria: 1 % / 1,67 %, Țările de Jos: 2,7 % / 3,3 %. 
Surse: Raportul social al PE pentru 2010, decembrie 2011, și Eurostat.
Misiuni în cele trei locuri de desf ășurare a activit ății/costurile de misiune  
70. constat ă c ă, în 2010, au avut loc 33 200 de misiuni (deplas ări oficiale), ceea ce reprezint ă un total de 
98 629 de zile de misiune, majoritatea dintre acestea implicând deplasarea între cele trei locuri de 
desf ășurare a activit ății Parlamentului; reitereaz ă că este necesar s ă fie evitate misiunile inutile între cele 
trei locuri de desf ășurare a activit ății și costurile conexe prin solicitarea mai sistematic ă a documentelor 
justificative și prin efectuarea unei monitoriz ări mai stricte; solicit ă secretarului general s ă raporteze în 
cadrul procedurii de desc ărcare de gestiune cu privire la toate economiile realizate în urma m ăsurilor 
suplimentare de ra ționalizare și cu privire la alte ini țiative luate sau aflate în preg ătire care conduc la 
reducerea num ărului de misiuni; consider ă că, în general, reuniunile comisiilor nu ar trebui s ă aib ă loc 
la Strasbourg, cu excep ția comisiilor a c ăror ordine de zi este direct legat ă de rapoartele sau de 
dezbaterile din perioada de sesiune care se desf ășoar ă în s ăpt ămâna respectiv ă; încurajeaz ă Curtea 
de Conturi s ă analizeze în continuare procedurile existente în materie de misiuni și s ă formuleze 
recomand ări pentru îmbun ătățirea eficien ței lor; solicit ă secretarului general s ă revad ă situa ția 
posturilor din afara Bruxelles-ului, în special în cazul membrilor personalului care se deplaseaz ă 
frecvent în misiune la Bruxelles, pentru a stabili dac ă aceste posturi trebuie transferate; sugereaz ă c ă 
ar trebui revizuit acordul cu autorit ățile luxemburgheze care stabile ște num ărul de membri ai perso ­
nalului Parlamentului din Luxemburg f ără s ă țin ă seama de nevoile în schimbare ale Parlamentului;  
Statutul deputa ților și Statutul asisten ților 
71. observ ă cu satisfac ție c ă trecerea la acest nou sistem de angajare a fost în general neutr ă din punct de 
vedere bugetar, fiind vorba de un sistem în care aproximativ 15 membri ai personalului administreaz ă 
angajarea a aproximativ 1 400 de asisten ți, și a șteapt ă cu interes s ă primeasc ă un exemplar al 
raportului privind implementarea noului sistem de angajare și totalul costurilor sale directe și indirecte, 
incluzând aici aloca țiile de șomaj pl ătite de Comisie;  
72. observ ă din constat ările Cur ții de Conturi c ă deficien țele privind documenta ția și trasabilitatea 
costurilor pentru misiunile asisten ților realizate cu autoturisme personale nu au fost înc ă remediate; 
îndeamn ă administra ția Parlamentului s ă g ăseasc ă cât mai curând posibil o solu ție transparent ă și u șor 
de urm ărit pentru aceast ă chestiune;  
DG Infrastructur ă și Logistic ă (DG INLO)  
Politica privind cl ădirile/bunurile imobile  
73. ia act de politica imobiliar ă (strategia privind cl ădirile) pe termen mediu și lung adoptat ă de Birou la 
24 martie 2010, precum și de parametrii s ăi principali:  
(i) achizi țiile sunt preferate închirierilor în conformitate cu recomand ările Cur ții de Conturi;  
(ii) plata prompt ă a costurilor legate de politica imobiliar ă (mai exact, stingerea cât mai rapid ă a 
împrumuturilor);  
(iii) concentrarea geografic ă a cl ădirilor în cele trei locuri de desf ășurare a activit ății; 
(iv) acordarea unei aten ții deosebite între ținerii și renov ării cl ădirilor;  
(v) integrarea Parlamentului în peisajul urban într-o m ăsur ă cât mai mare;  
(vi) asigurarea într-o m ăsur ă cât mai mare a accesului în incintele Parlamentului pentru persoanele cu 
handicap și aplicarea celor mai înalte standarde privind siguran ța, s ănătatea și bun ăstarea persoa ­
nelor;  
(vii) imprimarea unui caracter cât mai ecologic Parlamentului;  
74. constat ă c ă Consiliul European, care solicit ă în mod justificat austeritate din partea Parlamentului, îi 
refuz ă în acela și timp posibilitatea de a realiza economii considerabile prin renun țarea la Strasbourg ca 
loc de desf ășurare a ședin țelor plenare;  
75. constat ă că cheltuielile pentru între ținerea, mentenan ța, exploatarea și cur ățenia cl ădirilor au crescut în 
toate cele trei locuri de desf ășurare a activit ății de la un total de 33 700 000 EUR în 2009 la 
38 700 000 EUR în 2010, iar previziunile indic ă o nou ă cre ștere pentru perioada 2011-2013, cu 
excep ția unei u șoare sc ăderi în 2013 a costurilor legate de cl ădirile din Luxemburg; constat ă, de 
asemenea, c ă, în aceea și perioad ă, vor cre ște constant, de și în mod mai pu țin dramatic, cheltuielile 
pentru energie și utilit ăți;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/15
76. constat ă c ă în 2010 s-au redus semnificativ ratele pentru loca țiunea pe termen lung (5 700 000 EUR, 
față de 58 600 000 EUR în 2008, aceasta fiind suma cea mai ridicat ă din ultimii ani); constat ă, de 
asemenea, fluctua ția mai pu țin dramatic ă a cheltuielilor de chirie (25 300 000 EUR în 2010, fa ță de 
suma maxim ă de 31 200 000 EUR din 2006 și fa ță de suma minim ă de 19 900 000 EUR din 2007), 
precum și varia ția cuantumurilor cheltuite pe cl ădiri de la suma maxim ă 165 900 000 EUR din 2006 
la zero în 2009, în 2010 suma respectiv ă ridicându-se la 20 200 000 EUR;  
77. constat ă cu satisfac ție c ă, potrivit r ăspunsurilor primite la chestionarul ce face parte din procedura de 
desc ărcare de gestiune, estim ările indic ă faptul c ă Parlamentul ar fi trebuit s ă prevad ă în bugetul s ău 
pentru 2010, în cazul în care toate cl ădirile sale ar fi fost închiriate, costuri suplimentare în valoare de 
163 000 000 EUR, ceea ce reprezint ă 10 % din bugetul s ău total; prin urmare, sprijin ă aceast ă politic ă 
de achizi ție, și nu de închiriere, recomandat ă cu insisten ță de Curtea de Conturi pe parcursul mai 
multor ani, recomandarea cea mai recent ă făcând parte din Raportul s ău special nr. 2/2007 privind 
cheltuielile imobiliare;  
78. observ ă c ă lucr ările efectuate în 2010 pentru a elimina azbestul din trei cl ădiri de la Strasbourg, care 
au costat 2 464 701 EUR, au fost în mare parte rambursate de Prim ăria ora șului Strasbourg, care a 
contribuit cu 2 015 000 EUR;  
79. constat ă c ă, la 27 ianuarie 2010, statul belgian a rambursat Parlamentului suma de 85 987 000 EUR 
în contextul ramburs ării costului terenului pe care se afl ă cl ădirile Willy Brandt și József Antall și a 
cheltuielilor de amenajare a acoperi șului g ării feroviare Bruxelles-Luxemburg; subliniaz ă c ă aceast ă 
sum ă a fost înscris ă în conturi ca „venit alocat”, în conformitate cu dispozi țiile Regulamentului 
financiar, și a fost folosit ă pentru finan țarea proiectelor imobiliare;  
80. constat ă achizi ția în 2010 a cl ădirii REMARD de la Bruxelles (11 000 000 EUR) și decizia privind 
achizi ția Casei Europa de la Sofia (9 240 000 EUR); regret ă faptul c ă, dat ă fiind pia ța restrâns ă, 
costurile legate de între ținere, renovare și achizi ție sunt excesiv de ridicate, fiind dificil s ă se 
men țin ă confiden țialitatea negocierilor; consider ă c ă propunerea formulat ă în contextul revizuirii 
Regulamentului financiar de a obliga institu țiile s ă își publice planurile imobiliare pe mai mul ți ani 
înainte ar avea ca rezultat costuri considerabile pentru institu ții și pentru contribuabili;  
81. observ ă că autorizarea finan țării directe a cl ădirilor în Regulamentul financiar revizuit ar avea un efect 
pozitiv, deoarece ar permite Parlamentului s ă recurg ă la împrumuturi f ără participarea p ărților ter țe, 
ceea ce va duce la reducerea costurilor și, simultan, la sporirea transparen ței; subliniaz ă c ă aceast ă 
situa ție este deja realitate în cazul finan țării cl ădirii KAD din Luxemburg, fiind semnat un acord de 
parteneriat cu Banca European ă de Investi ții, care pune la dispozi ție 50 % din fondurile necesare;  
82. solicit ă să fie prezentat ă în acest sens o declara ție financiar ă detaliat ă a costurilor deja suportate și a 
celor planificate pentru urm ătorii 20 de ani în leg ătur ă cu cl ădirea KAD din Luxemburg și insist ă 
asupra public ării detaliate a costurilor totale estimate ale construc ției, a costurilor de func ționare 
estimate și a celorlalte cheltuieli legate de construc ția și func ționarea acestei cl ădiri;  
83. salut ă asigur ările date de secretarul general c ă nu mai exist ă birouri alocate reprezentan ților grupurilor 
de interese sau funda țiilor, dar constat ă c ă funda ția Pegasus și grupul Kangaroo au avut la dispozi ție 
birouri în cl ădirile Parlamentului pân ă la 31 decembrie 2011;  
84. regret ă faptul c ă anumite spa ții de birouri au fost utilizate în 2010 de grupuri de interes acreditate, 
ceea ce înseamn ă c ă acestor grupuri le-a fost acordat un tratament preferen țial din banii contribua ­
bililor europeni;  
Serviciile de alimenta ție public ă 
85. î și reitereaz ă solicitarea de a fi propuse op țiuni mai diverse de servicii de alimenta ție în cl ădirile 
Parlamentului și s ă se renun țe la monopolul oferit unui singur furnizor de astfel de servicii odat ă 
ce contractele în vigoare vor expira;RO L 286/16 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
DG Traducere (DG TRAD) și DG Interpretare și Conferin țe (DG INTE)  
86. observ ă c ă în 2010 a fost tradus un num ăr total de 1 721 191 de pagini (dintre care 1 033 176 de 
pagini, respectiv 60 %, au fost traduse intern) și salut ă faptul c ă toate documentele necesare pentru 
votare au fost puse la dispozi ție la timp de c ătre DG TRAD, iar 90 % din toate traducerile au fost 
finalizate în termenul stabilit, în ciuda faptului c ă 65 % din cererile de traducere au fost depuse cu 
întârziere (mai exact cu dep ășirea termenului de zece zile lucr ătoare prev ăzute în Codul de conduit ă 
privind multilingvismul);  
87. constat ă cu satisfac ție c ă DG TRAD î și m ărește productivitatea și î și folose ște bugetul în mod mai 
eficace, asigurând totodat ă men ținerea multilingvismului; subliniaz ă, în acest context, c ă producti ­
vitatea intern ă a crescut de la 1 500 la 1 800 de pagini pe an; dore ște ca cifrele privind productivitatea 
să fie publicate pentru fiecare unitate lingvistic ă; 
88. constat ă îns ă c ă, de și a crescut cu peste 10 % între 2008 și 2009 (primul an de aplicare a codului), 
rata de respectare a Codului de conduit ă privind multilingvismul a sc ăzut între 2009 și 2010 (  1 ); 
solicit ă comisiilor, delega țiilor și grupurilor politice s ă respecte cu stricte țe termenele stabilite în Codul 
de conduit ă; 
89. salut ă noul serviciu „Interpretare ad personam” (IAP) oferit de DG INTE deputa ților, care a fost creat în 
urma proiectului-pilot demarat în 2010;  
DG Finan țe (DG FINS)  
90. constat ă cu satisfac ție c ă timpul de plat ă a facturilor s-a redus în medie în 2010 pân ă la 21 de zile;  
Cheltuieli de transport  
91. constat ă c ă, în 2010, costurile legate de deplas ările deputa ților și ale personalului s-au ridicat la 
aproximativ 107 000 000 EUR (  2 ) (respectiv 6,6 % din cuantumul total al creditelor finale) și c ă, în 
prezent, s-a realizat o reducere cu 5 %; consider ă c ă ar trebui analizat ă posibilitatea unor reduceri 
suplimentare prin punerea în comun a milelor aeriene; solicit ă s ă se realizeze o analiz ă a articolului 
3 0 0 sub forma unei note la conturile de cheltuieli medii de deplasare pentru fiecare func ționar pentru 
urm ătoarele șase rute: Bruxelles-Luxemburg; Luxemburg-Bruxelles; Luxemburg-Strasbourg; Strasbourg- 
Luxemburg; Bruxelles-Strasbourg; Strasbourg-Bruxelles;  
Agen ția de voiaj  
92. constat ă c ă suma final ă a creditelor destinate agen ției de voiaj s-a ridicat la 1 438 000 în 2010, cu o 
rat ă ridicat ă de angajare a creditelor (94 %); constat ă, de asemenea, c ă agen ția de voiaj ob ține de la 
companiile aeriene pre țuri negociate, ceea ce înseamn ă un pre ț mediu pentru servicii de cea mai bun ă 
calitate; subliniaz ă îns ă c ă este posibil s ă se ob țin ă pre țuri mai bune pentru o anumit ă zi sau o 
anumit ă călătorie f ăcând rezerv ări direct la operatorii de voiaj; solicit ă o investiga ție independent ă care 
să produc ă o evaluare a performan ței agen ției de voiaj, precum și a structurii și func țion ării acesteia; 
solicit ă agen ției de voiaj cu care a fost încheiat un contract s ă depun ă eforturi mai sus ținute pentru a 
se asigura c ă deputa ților și membrilor personalului le sunt propuse cele mai ieftine oferte; de 
asemenea, solicit ă direc ției de resort s ă monitorizeze nivelul serviciilor oferite de agen ția de voiaj;  
93. regret ă faptul c ă, în anumite cazuri, agen ția de voiaj nu ofer ă cele mai bune pre țuri în compara ție cu 
alte agen ții de voiaj online și clasice; solicit ă DG Finan țe s ă creeze un mecanism adecvat de control 
prin care s ă asigure cel mai bun raport calitate/pre ț; 
94. consider ă c ă sunt necesare date comparabile privind pre țul zborurilor pentru a se putea identifica cel 
mai bun pre ț pentru un anumit zbor;  
95. consider ă c ă Parlamentul trebuie s ă renun țe ori de câte este posibil la a mai acorda contracte de 
monopol și c ă posibilitatea de a apela la mai multe agen ții de voiaj ar însemna costuri reduse și un 
serviciu de mai bun ă calitate pentru deputa ți și pentru membrii personalului;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/17  
( 1 ) Raportul anual de activitate al DG TRAD, p. 8.  
( 2 ) Cuantumul creditelor finale de la posturile 1 0 0 4 (Cheltuieli de deplasare ordinare) și 1 0 0 5 (Alte cheltuieli pentru 
deplas ări), precum și de la articolul 3 0 0 (Cheltuieli de misiune și de deplasare între cele trei locuri de desf ășurare a 
activit ății ale personalului): 106 718 500 EUR.
Transferuri colectoare  
96. salut ă faptul c ă, la sfâr șitul exerci țiului financiar 2010, nu s-a recurs la procedura transferurilor 
colectoare, r ăspunzându-se astfel solicit ărilor Comisiei pentru control bugetar din ultimii ani, ceea 
ce a dus la evitarea unei diferen țe importante între varianta planificat ă a bugetului pentru exerci țiul 
respectiv și varianta sa executat ă, a șa cum s-a întâmplat în anii preceden ți, și consider ă c ă toate 
institu țiile Uniunii ar putea u șura monitorizarea și desc ărcarea de gestiune în urm ătorii ani prin 
planificarea transparent ă, în cadrul procedurii bugetare, a cheltuielilor imobiliare;  
Fondurile de pensii  
97. observ ă c ă, de și valoarea activelor fondului facultativ de pensii a crescut în 2010 cu 13,3 %, în 
condi țiile redres ării în continuare a pie țelor de investi ții în urma crizei financiare mondiale din 
2008, la 31 decembrie 2010 fondul facultativ de pensii înregistra un deficit de 178 960 000 EUR, 
ceea ce d ă na ștere la îngrijor ări cu privire la posibila incapacitatea a fondului de a- și onora obliga țiile; 
reaminte ște c ă Parlamentul garanteaz ă plata drepturilor de pensie pentru to ți fo știi membri și pentru o 
parte din actualii membri ai fondului facultativ de pensii dac ă și atunci când fondul nu î și poate onora 
obliga țiile; dore ște s ă știe cum și de la ce linie bugetar ă își va onora Parlamentul obliga țiile într-o astfel 
de situa ție; 
98. constat ă că dou ă treimi din contribu țiile la fond au fost f ăcute direct de Parlament, și nu de deputa ți în 
mod individual; reaminte ște membrilor fondului caracterul facultativ al contribu țiilor lor și insist ă 
asupra faptului c ă Parlamentul nu ar trebui s ă mai contribuie financiar la fond în vederea onor ării 
obliga țiilor de plat ă sau a reducerii deficitului acestuia, fiind posibil ca fondul s ă nu fi fost structurat 
corespunz ător înc ă de la început;  
99. observ ă, de asemenea, c ă obliga țiile generate de Normele privind cheltuielile și indemniza țiile depu ­
taților în ceea ce prive ște pensiile de urma ș și pensiile de invaliditate (anexa II) se ridic ă la 
28 950 000 EUR; subliniaz ă faptul c ă este vorba de o sum ă de 195 640 000 EUR pentru acoperirea 
situa țiilor în care exist ă o diferen ță între dispozi țiile privind pensiile de la nivel na țional și cele de la 
nivelul Parlamentului European (anexa III) și care implic ă în special deputa ți italieni sau francezi, 
precum și de o sum ă de 152 210 000 EUR în cadrul sistemului statutar nou-creat (sum ă ce va 
cre ște în fiecare an); atrage aten ția asupra faptului c ă nu exist ă fonduri pentru a acoperi aceste 
cheltuieli;  
DG Inovare și Asisten ță Tehnic ă (DG ITEC)  
100. ia act de deciziile Biroului din 17 iunie 2009 și 18 octombrie 2010 de a extinde zonele cu acces wi-fi 
din Parlamentul European pentru a acoperi Hemiciclul, s ălile de reuniune ale comisiilor, birourile 
deputa ților și spa țiile publice atât de la Bruxelles, cât și de la Strasbourg (prima faz ă a proiectului: 
7 878 000 EUR); solicit ă DG ITEC s ă ofere posibilitatea deputa ților de a cere s ă nu mai primeasc ă în 
viitor documente pe hârtie pentru reuniunile comisiilor atunci când este folosit sistemul eCommittee; 
consider ă c ă aceast ă ini țiativ ă ar putea accelera succesul proiectului;  
101. salut ă transformarea grafic ă în curs a site-ului internet al Parlamentului în urma deciziei Biroului din 
22 noiembrie 2010 intitulat ă „Strategia privind viitoarea prezen ță online a Parlamentului European – 
reformarea site-ului internet al PE”; solicit ă s ă fie îmbun ătățită între ținerea site-ului de internet, în 
special prin efectuarea de teste periodice;  
102. salut ă sistemul AT4AM, introdus în 2010, care faciliteaz ă activitatea deputa ților de modificare a 
proiectelor de texte legislative și nelegislative;  
103. constat ă cu satisfac ție îmbun ătățirile înregistrate începând cu 2010 în sectorul IT, care au avut 
urm ătoarele rezultate: o mai mare capacitate de tratare a aspectelor-cheie în interiorul Parlamentului, 
procesul de internalizare a activit ăților, instituirea organelor principale ale guvernan ței corporative 
(Comitetul pentru strategia de inovare în domeniul TIC și Comitetul de coordonare pentru inovare 
în domeniul TIC), instituirea func ției de planificare în domeniul IT și a sistemului de raportare cu 
privire la situa ția proiectelor de dezvoltare din domeniul IT, precum și dezvoltarea unei metodologii 
transparente de planificare pe termen scurt; salut ă utilizarea pe scar ă larg ă a indicatorilor de 
performan ță în aceast ă direc ție general ă; î și exprim ă preocuparea cu privire la riscul în cre ștere de 
manipulare ilicit ă a sistemelor TIC ale Parlamentului și de acces ilicit la acestea și consider ă c ă trebuie 
elaborat ă de urgen ță o strategie eficace pe termen lung pentru protejarea lor; solicit ă secretarului 
general s ă îl informeze cu privire la m ăsurile luate în acest sens;RO L 286/18 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
104. dore ște s ă primeasc ă un raport complet referitor la evolu ția proiectelor Parlamentului de software cu 
surs ă deschis ă în ceea ce prive ște utilizarea și utilizatorii din Parlament, interac țiunea cu cet ățenii și 
activit ățile de achizi ții publice; sugereaz ă să se analizeze obliga țiile care revin Parlamentului în temeiul 
articolului 103 din Regulamentul de procedur ă în ceea ce prive ște software-ul cu surs ă deschis ă și 
standardele deschise;  
Achizi țiile publice din cadrul DG ITEC  
105. încurajeaz ă DG ITEC s ă depun ă eforturi pentru o mai bun ă preg ătire a procedurilor de achizi ții, în 
special în cazul contractelor-cadru, care sunt deseori complexe, prin precizarea obliga țiilor contractuale 
în ceea ce prive ște produsele ce trebuie livrate și rezultatele mai degrab ă decât realiz ările și prin 
definirea mai exact ă a nevoilor și obiectivelor Parlamentului; propune ca, în locul clauzelor de 
sanc ționare, Parlamentul s ă cear ă compensa ții de la furnizorii sau prestatorii de servicii care nu î și 
îndeplinesc obliga țiile sau s ă amenin țe cu pierderea comenzilor în viitor în cazul contractelor-cadru;  
Noul echipament de votare și infrastructura de interpretare  
106. constat ă c ă noul echipament de votare din Hemiciclu a costat 2 135 623 EUR și a fost finan țat 
integral din creditele pe 2010; constat ă, de asemenea, c ă cheltuielile pentru asisten ța tehnic ă și 
între ținerea echipamentului de votare s-au ridicat în 2010 la 147 149 EUR;  
Grupuri politice (postul bugetar 4 0 0 0)  
107. constat ă c ă, în 2010, creditele înscrise la postul bugetar 4 0 0 0 au fost utilizate dup ă cum urmeaz ă: 
Grupul  2010  2009 (**)  
Credite anuale (*)  Resurse proprii 
și credite 
reportate  Cheltuieli  Rata utiliz ării 
creditelor 
anuale  Sume 
reportate în 
urm ătorul 
exerci țiu Credite anuale  Resurse 
proprii și 
credite 
reportate  Cheltuieli  Rata utiliz ării 
creditelor 
anuale  Sume 
reportate în 
urm ătorul 
exerci țiu 
(2010)  
PPE 
(fostul 
PPE-DE)  19 990  2 392  20 662  103,36 %  1 720  19 715  7 782  25 314  128,40 %  2 182  
S&D 
(fostul 
PSE)  14 011  4 629  13 359  95,35 %  5 281  14 235  6 999  16 750  117,67 %  4 483  
ALDE  6 262  2 240  6 160  98,37 %  2 342  6 441  3 065  7 328  113,77 %  2 178  
Verts/ 
ALE  3 896  1 188  3 893  99,92 %  1 191  3 360  1 055  3 235  96,28 %  1 179  
GUE/ 
NGL  2 531  1 065  2 525  99,76 %  1 071  2 673  1 487  3 102  116,05 %  1 057  
UEN  —  1 417  1 452  2 552  180,10 %  0  
IND/ 
DEM  — 775  1 023  1 048  135,23 %  0  
ECR  3 648  398  3 362  92,16 %  684  1 788  3  1 415  79,14 %  376  
EFD  2 201  419  1 799  81,74 %  821  1 113  1  701  62,98 %  413  
Deputa ți 
neafilia ți 1 234  248  828  67,10 %  409  1 169  348  925  79,13 %  248  
Total  53 773  12 579  52 588  97,80 %  13 519  52 686  23 215  62 370  118,38 %  12 116  
(*) Toate sumele sunt exprimate în mii EUR. 
(**) Anul 2009 se împarte în dou ă exerci ții financiare din cauza alegerilor parlamentare din iunie 2009. Cifrele din tabel pentru 2009 reprezint ă suma cuantumurilor pentru 
2009_1 și 2009_2. 
Dup ă alegerile europene din 2009, grupurile UEM și IND/DEM au fost desfiin țate și au fost create dou ă grupuri noi, ECR și EFD.RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/19
108. salut ă angajamentul administra ției Parlamentului European men ționat în raportul Cur ții de Conturi de 
a trece la utilizarea anului calendaristic integral, în locul a dou ă jum ătăți de an separate, pentru 
calculul report ărilor efectuate de grupurile politice la sfâr șitul anului electoral; salut ă îmbun ătățirea 
aparent ă a previziunilor financiare relevat ă de faptul c ă, în 2010, grupurile politice nu au returnat 
credite neutilizate;  
Partide politice europene și funda ții politice europene  
109. constat ă c ă, în 2010, creditele înscrise la posturile bugetare 4 0 2 0 și 4 0 3 0 au fost utilizate dup ă 
cum urmeaz ă ( 1 ): 
Partidul  Abrevierea  Resurse 
proprii (*)  Subven ții de 
la PE  Total 
venituri  Subven ția PE ca 
% din 
cheltuielile 
eligibile (max. 
85 %)  Excedent de 
venituri (transfer 
în rezerve) sau 
pierdere  
Partidul Popular European  PPE  1 413  4 959  6 372  85 %  429  
Partidul Sociali știlor Europeni  PSE  914  3 395  4 310  80 %  2  
Partidul European al Liberalilor, 
Democra ților și Reformatorilor  ELDR  379  1 554  1 933  85 %  77  
Partidul Ecologist European  EGP  365  1 055  1 420  85 %  170  
Grupul Conservatorilor și 
Reformi știlor Europeni  AECR  58  327  386  85 %  0  
Partidul Stângii Europene  EL  200  708  908  71 %  – 90  
Partidul Democrat European  EDP/PDE  95  424  519  85 %  12  
Alian ța Liber ă European ă EFA  77  339  416  85 %  17  
Democra ții Europeni  EUD  35  176  211  85 %  – 17  
Mi șcarea Politic ă Cre știn ă Euro ­
pean ă ECPM  55  208  264  85 %  3  
Total  3 591  13 145  16 739  83 %  603  
(*) Toate sumele sunt exprimate în mii EUR.  
Funda ția Abrevierea  Afiliat ă 
partidului  Resurse 
proprii (*)  Subven ții de 
la PE  Total venituri  Subven ția PE ca 
% din 
cheltuielile 
eligibile (max. 
85 %)  
Centrul pentru Studii Europene  CES  PPE  615  2 928  3 543  83 %  
Funda ția pentru Studii 
Progresive Europene  FEPS  PSE  366  2 136  2 502  85 %  
Forumul Liberal European  ELF  ELDR  117  658  775  85 %  
Funda ția Ecologic ă European ă GEF  EGP  119  674  794  85 %  
Transform ă Europa  TE  EL  87  475  562  85 %  
Institutul Democra ților 
Europeni  IED PDE  36  197  233  85 %  
Funda ția pentru Democra ție în 
UE FEUD  EUD  20  122  142  85 %RO L 286/20 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 1 ) Sursa: Procesul-verbal al Biroului din 12 septembrie 2011, punctul 12 [nota secretarului general D(2011) 32179, 
PE469.487/BUR].
Funda ția Abrevierea  Afiliat ă 
partidului  Resurse 
proprii (*)  Subven ții de 
la PE  Total venituri  Subven ția PE ca 
% din 
cheltuielile 
eligibile (max. 
85 %)  
Centrul Maurits Coppieters  CMC  EFA  27  156  183  85 %  
Direc ția Nou ă ND  AECR  92  404  496  84 %  
Total  1 479  7 750  9 230  84 %  
(*) Toate sumele sunt exprimate în mii EUR.  
110. constat ă schimb ările ce au loc din 2010, inclusiv vizitele de gestionare în cursul c ărora sunt efectuate 
verific ări prin sondaj asupra bugetului, recrut ării, procedurilor de licita ții publice și a altor sisteme;  
Parlamentul ecologic  
111. ia act de planul de ac țiune de reducere a emisiilor de CO  2 adoptat de Birou în 2010; salut ă reducerea 
semnificativ ă a consumului de energie a sediului de la Strasbourg al Parlamentului, care a sc ăzut cu 
74 % între 2006 și 2010; regret ă îns ă c ă amprenta de carbon a sediului de la Strasbourg a fost de 
1 533 tone de CO  2 , ceea ce reprezint ă energia consumat ă în anul 2010;  
112. consider ă c ă ar trebui luat ă în considerare posibilitatea de a realiza în acela și timp îmbun ătățiri de 
mediu și economii în bugetul Parlamentului prin aplicarea unor metode de lucru diferite care sunt mai 
ecologice și mai ieftine, dar care nu aduc prejudicii activit ății Parlamentului, cum ar fi teleconferin țele; 
113. salut ă introducerea în decembrie 2010 a unui „sistem de plat ă complementar ă” pentru abonamentele 
la serviciile prestate de NMBS/SNCB (  1 ) în Bruxelles, în cadrul c ăruia Parlamentul contribuie cu 50 % 
din pre țul abonamentelor individuale pe un an cump ărate de membrii personalului; î și încurajeaz ă 
administra ția s ă întreprind ă m ăsurile necesare și pentru acoperirea cheltuielilor membrilor personalului 
care sunt nevoi ți s ă combine transportul feroviar și transportul urban; consider ă c ă aceste m ăsuri ar 
putea contribui și mai mult la promovarea utiliz ării transportului în comun și la reducerea amprentei 
de carbon a Parlamentului;  
114. salut ă proiectele-pilot din domeniul logisticii care s-au desf ășurat în 2010 în cadrul planului de ac țiune 
EMAS (de exemplu, achizi ționarea unor vehicule EURO 5 cu emisii reduse, organizarea de cursuri de 
instruire privind practicile ecologice de condus pentru șoferi și personalul din serviciul de mutare, 
partajarea containerelor folosite pentru transportarea documentelor de lucru – toate aceste m ăsuri 
contribuind la o reducere a emisiilor de CO  2 în acest domeniu cu aproximativ 33 %);  
115. salut ă adoptarea de c ătre Birou la 10 noiembrie 2010 a propunerii înaintate de Grupul de lucru 
pentru cl ădiri, transport și m ăsurile ecologice din cadrul Parlamentului care vizeaz ă revizuirea 
normelor ce reglementeaz ă utilizarea vehiculelor oficiale de c ătre deputa ți și care a permis Parla ­
mentului s ă își modernizeze flota cu vehicule mai pu țin poluante și s ă organizeze transportul în 
grupuri cu microbuze de nivel VIP c ătre aeroporturile din Bruxelles și din Strasbourg;  
Organizarea unei dezbateri separate în plen cu privire la desc ărcarea de gestiune a Parla ­
mentului  
116. solicit ă Conferin ței pre ședin ților s ă programeze o dezbatere privind desc ărcarea de gestiune a Parla ­
mentului separat de dezbaterea asupra celorlalte rapoarte din cadrul procedurii de desc ărcare de 
gestiune, pentru a oferi deputa ților posibilitatea de a acorda desc ărcării de gestiune a propriei institu ții 
aten ția exclusiv ă pe care aceast ă procedur ă o merit ă; 
117. sugereaz ă Biroului s ă introduc ă pe ordinea sa de zi o dezbatere privind rezolu ția referitoare la 
desc ărcarea de gestiune în urma adopt ării acesteia în ședin ța plenar ă.RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/21  
( 1 ) Societatea na țional ă a c ăilor ferate din Belgia.