-AMF Moldova: La 13 septembrie 2017, colegiuitorii au adoptat o decizie de acordare a unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova în valoare de până la 100 de milioane EUR, din care până la 40 de milioane EUR urmau a fi acordate sub formă de granturi și până la 60 de milioane EUR sub formă de împrumuturi. Memorandumul de înțelegere, acordul privind planul de împrumut și acordul de grant între UE și Moldova au intrat în vigoare în ianuarie 2018. Cu toate acestea, programul AMF a fost suspendat din iunie 2018 până în iunie 2019 din cauza nerespectării condițiilor prealabile de politică. Ulterior, în urma schimbării de guvern din iunie 2019 și a noilor eforturi de reformă, UE a eliberat prima tranșă în valoare de 30 de milioane EUR (20 de milioane EUR sub formă de împrumuturi și 10 milioane EUR sub formă de granturi) în octombrie 2019. Cea de a doua tranșă ar putea urma în 2020, în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile. Programul expiră în iulie 2020.

-AMF-III Georgia: La 18 aprilie 2018, colegiuitorii au adoptat o decizie de furnizare a unei noi asistențe macrofinanciare pentru Georgia (AMF-III), în valoare de până la 45 de milioane EUR. Din aceasta, 35 de milioane EUR urmau să fie furnizate sub formă de împrumuturi, iar 10 milioane EUR sub formă de granturi. AMF a intrat în vigoare în noiembrie 2018 ca urmare a ratificării documentelor juridice de către parlamentul georgian. Prima tranșă de 20 de milioane EUR a fost plătită în decembrie 2018, iar plata celei de a doua tranșe de 25 de milioane EUR (20 de milioane EUR sub formă de împrumuturi și 5 milioane EUR sub formă de granturi) se preconizează a fi efectuată în 2020, în funcție de progresele înregistrate în ceea ce privește condițiile de politică rămase și sub rezerva derulării în continuare a programului FMI.

-AMF-IV Ucraina: La 9 martie 2018, Comisia a înaintat o propunere de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Ucrainei, în valoare de 1 miliard EUR, sub formă de împrumuturi, care urma să fie plătită în două tranșe în perioada 2018-2019. Colegiuitorii au adoptat decizia la 4 iulie 2018, iar AMF a intrat în vigoare în urma ratificării memorandumului de înțelegere și a acordului privind planul de împrumut de către parlamentul ucrainean în noiembrie 2018. Prima tranșă de 500 de milioane EUR a fost plătită în decembrie 2018, iar a doua și ultima tranșă de 500 de milioane EUR a fost plătită în mai 2020.

În 2019, a fost plătită o sumă totală de 430 de milioane EUR (420 de milioane EUR sub formă de împrumuturi și 10 milioane EUR sub formă de granturi). Anexele 1A și 1B furnizează mai multe detalii cu privire la situația plăților pe țări și pe regiuni la sfârșitul anului 2019.

2.2Programe AMF individuale în țările beneficiare în anul 2019

2.2.1Tunisia

Tunisia s-a confruntat în ultimii opt ani cu o încetinire prelungită a creșterii economice, cauzată de tranziția politică și economică complexă care a avut loc în urma revoluției din 2011 și a schimbării ulterioare a regimului. De asemenea, țara a fost afectată de instabilitate și de conflictele din regiune (în special din Libia). O serie de atacuri teroriste care au avut loc în 2015 au paralizat temporar sectorul turistic al țării.

Creșterea economică a rămas modestă în 2019 (la o valoare estimată de 1 %), în urma unei ușoare îmbunătățiri înregistrate în 2018 (2,7 %) și a unei extinderi anuale medii slabe, de 1,4 %, în 2015-2017. Șomajul a rămas constant la un nivel ridicat, în jur de 15 %, în decursul ultimului trimestru al anului 2019 (cu rate mult mai ridicate în cazul femeilor și al tinerilor), iar inflația a înregistrat o medie de 6,75 % în 2019, după ce atinsese cea mai mare valoare a deceniului, 7,8 %, în iunie 2018. În pofida parcursului favorabil al sectorului turistic, deficitul de cont curent rămâne foarte ridicat (cu o valoare estimativă de 10,3 % în 2019, o scădere totuși față de 11,3 %, în 2018) și reprezintă una dintre principalele surse de vulnerabilitate. Datoria externă a continuat să crească în 2019 (fiind estimată la 88,7 % din PIB la finalul celui de al treilea trimestru al anului 2019, în raport cu 82,3 % în aceeași perioadă a anului 2018). Costurile aferente serviciului datoriei continuă să crească și aproape s-au triplat, în valorile actuale exprimate în dinari, față de 2010. Rezervele internaționale s-au redresat ușor în 2019, la aproximativ 110 zile de importuri la finele anului 2019, după o scădere record de 69 de zile de importuri, înregistrată în septembrie 2018. Deficitul bugetar înregistra aproximativ 4,9 % din PIB în 2018 și se preconizează că a scăzut ușor la 4,5 % la finele lui 2019. După creșterile puternice înregistrate în ultimii ani, se preconizează că datoria publică a rămas stabilă, la aproximativ 77 % din PIB în 2019.

Tunisia a încheiat prima dată un acord stand-by cu FMI, pentru un cuantum de 1,75 miliarde USD, în iunie 2013. Acordul a încetat în decembrie 2015. La 20 mai 2016, Consiliul Director al FMI a aprobat un program de mecanism de finanțare extinsă (Extended Fund Facility – EFF) pentru Tunisia, pe o perioadă de 4 ani, pentru suma de 2,9 miliarde USD (375 % din cota sa), pentru a sprijini programul de reformă economică și financiară a țării. Până în prezent, în urma aprobării programului (iunie 2016) și a primelor cinci evaluări ale programului (iunie 2017, martie 2018, iulie 2018, septembrie 2018, iunie 2019) s-au plătit 1,6 miliarde USD. Deși schimburile tehnice au continuat, programul a înregistrat progrese limitate în decursul ultimelor luni ale anului, parțial din cauza calendarului electoral solicitant (alegerile legislative și prezidențiale) și a procesului îndelungat de formare a guvernului. Mecanismul de finanțare extinsă a fost anulat în cele din urmă în aprilie 2020, când Tunisia a solicitat din nou asistență de urgență de la FMI, în cadrul Instrumentului de finanțare rapidă (RFI), pentru a aborda necesitățile rezultate în urma izbucnirii pandemiei de COVID-19.

UE a acordat Tunisiei un prim program de asistență macrofinanciară (AMF-I) în valoare de 300 de milioane EUR sub formă de împrumuturi, între 2014 și 2017. Un al doilea program AMF (AMF-II) a fost solicitat de autoritățile tunisiene în august 2015, fiind aprobat de Parlamentul European și de Consiliu în iulie 2016. Condițiile de politică ale programului au vizat în principal consolidarea gestionării finanțelor publice și a politicii fiscale a țării, lupta împotriva corupției, sistemul de protecție socială, reglementarea financiară și piața forței de muncă, precum și îmbunătățirea climatului de afaceri din Tunisia. Prima tranșă de 200 de milioane EUR sub formă de împrumuturi (din suma totală de 500 de milioane EUR) a fost plătită în octombrie 2017. În urma îndeplinirii condițiilor de politică relevante, cea de a doua și cea de a treia tranșă (fiecare în valoare de 150 de milioane EUR) au fost plătite în iulie și în noiembrie 2019, programul fiind astfel finalizat cu succes.

2.2.2Iordania

Instabilitatea regională a continuat să afecteze situația externă și bugetară a Iordaniei. În decursul primelor trei trimestre ale anului 2019, PIB-ul real s-a menținut stabil, în mare parte, în jurul valorii de 2 % de la an la an. Acest lucru nu a fost suficient pentru a împiedica o creștere a șomajului, care a înregistrat o tendință ascendentă în timpul celui de al treilea trimestru al anului 2019, ajungând la 19,1 % comparativ cu 18,6 % în același trimestru al anului 2018. La finalul anului 2019, inflația scăzuse, de asemenea, în proporție semnificativă, crescând indicele prețurilor de consum cu 0,3 %, față de 4,5 % în 2018. Progresele înregistrate în materie de consolidare bugetară nu au fost susţinute. În primele 11 luni ale anului 2019, deficitul bugetar general, inclusiv granturile străine, a crescut la 4,5 % din PIB, comparativ cu 3,5 % din PIB în aceeași perioadă a anului 2018.

Datoria publică brută a Iordaniei a crescut la 96,9 % din PIB la finele lunii octombrie 2019, în raport cu 94,4 % din PIB la finalul anului 2018. Datoria publică externă s-a ridicat la 40,1 % din PIB la finalul lunii octombrie 2019. Aproximativ 73 % din datoria publică externă a Iordaniei a fost exprimată în USD, monedă la care este raportată cea iordaniană, în vreme ce aproximativ jumătate din datoria publică externă a țării este datorată creditorilor din sectorul public.

Exporturile au crescut cu 8,6 % în termeni valorici, în timp ce valoarea importurilor a scăzut cu 5,5 % în primele 10 luni ale anului 2019. În tandem cu o creștere a încasărilor din turism (9,9 %), aceasta a contribuit la o reducere substanțială a deficitului de cont curent la 3,4 % din PIB (sau 4,8 % din PIB, excluzând granturile) în primele 9 luni ale lui 2019, de la 9,3 % din PIB în aceeași perioadă a anului 2018.

Condițiile de finanțare externă au devenit mai puțin favorabile. Afluxurile de investiții străine directe au continuat să scadă ca în anii anteriori, ajungând la o intrare netă de 473,1 milioane JOD în decursul primelor trei trimestre ale anului 2019, comparativ cu intrarea netă de 542,5 milioane JOD din aceeași perioadă a anului 2018. Această intrare netă de aproximativ 2 % din PIB pe 2019 este puțin mai scăzută față de cea înregistrată de țări similare Iordaniei (Egipt și Tunisia). Valoarea este atribuită unei combinații de factori precum conflictul din Siria, incertitudinea din regiune, datoria publică în creștere, mediul de afaceri slăbit și competitivitatea scăzută a economiei.

La finalul lunii noiembrie 2019, rezervele brute în valută externă (inclusiv de aur și DST) se situau la 13,7 miliarde USD (echivalentul a aproximativ 7½ luni din importurile realizate într-un an), o creștere față de cele 12,5 miliarde USD de la finalul lui 2018.

Cel de al doilea program de asistenţă macrofinanciară acordată Iordaniei (200 de milioane EUR sub formă de împrumuturi) a fost plătit în octombrie 2017 (100 de milioane EUR) și în iulie 2019 (100 de milioane EUR). Condițiile de politică ale programului au avut drept obiectiv consolidarea economiei Iordaniei în domeniul gestionării finanțelor publice, al politicii fiscale, al mecanismelor de securitate socială, al sistemului educațional și al formării profesionale, precum și al politicilor țării privind piața forței de muncă, în vederea sporirii oportunităților de ocupare a forței de muncă atât în cazul cetățenilor iordanieni, cât și al refugiaților sirieni care trăiesc în Iordania.

În urma unei solicitări pentru un nou program AMF din partea autorităților iordaniene, la 6 septembrie 2019 Comisia a adoptat o propunere pentru un al treilea program de acordare a asistenței macrofinanciare, în valoare de 500 de milioane EUR sub formă de împrumuturi. Propunerea a fost adoptată de Parlamentul European și de Consiliu la 15 ianuarie 2020. Aceasta prevede plata a 300 de milioane EUR în 2020 și a 200 de milioane EUR în 2021, în funcție de implementarea programului.

La 30 ianuarie 2020, FMI și Iordania au ajuns la un acord tehnic cu privire la un nou acord cu durata de patru ani în temeiul mecanismului de finanțare extinsă (EFF), în valoare de aproximativ 1,3 miliarde USD. Acordul respectiv a fost aprobat de Comitetul executiv la 25 martie 2020.

2.2.3Moldova