Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Malta /* COM/2013/0391 final - 2013/ () */





Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Malta CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7), având în vedere recomandarea Comisiei, întrucât: (1) În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive. (2) Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor propice stabilității prețurilor și unei creșteri susținute și durabile, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. (3) La [21 iunie 2013], Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE, că în Malta există un deficit excesiv. (4) În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv[1], Consiliul trebuie să adreseze recomandări statului membru în cauză pentru ca acesta să pună capăt situației de deficit excesiv într-un termen dat. Recomandarea trebuie să stabilească un termen maxim de șase luni pentru luarea unor măsuri eficace de către statul membru vizat în vederea corectării deficitului excesiv. De asemenea, într-o recomandare pentru corectarea unui deficit excesiv, Consiliul ar trebui să solicite realizarea unor obiective bugetare anuale care, pe baza previziunilor ce stau la baza recomandării, să corespundă unei îmbunătățiri anuale minime a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5% din PIB ca valoare de referință. În plus, în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului specificând cerința privind criteriul datoriei, obiectivul bugetar recomandat pentru ultimul an al perioadei de corecție trebuie să garanteze că reducerea necesară a diferenței dintre ponderea datoriei în PIB și valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat se va realiza în decurs de doi ani după corectarea deficitului excesiv, potrivit previziunilor Comisiei. (5) Previziunile Comisiei din primăvara anului 2013 arată că deficitul va continua să fie mai mare decât valoarea de referință în 2013 și în 2014, și anume de 3,7 % și, respectiv, de 3,6 % din PIB. Aceste previziuni bugetare se bazează pe politicile actuale, încorporând astfel bugetul 2013 aprobat de Parlament în aprilie 2013, care include măsuri expansioniste atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli, precum și injecția de capital în favoarea Air Malta (0,6 % din PIB), deja planificată, ceea ce va avea un efect net de creștere a deficitului de 0,3 % din PIB. Măsurile expansioniste sunt doar parțial compensate de creșteri ale accizelor, de colectarea arieratelor fiscale, precum și de economii la nivel de cheltuieli și de creștere a contribuțiilor sociale care decurg din reforma sistemului de pensii din 2006. În plus, contribuția măsurilor one-off nete de reducere a deficitului, astfel cum au fost identificate de către Comisie, la efortul de consolidare ar urma să scadă brusc după 2012. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2013, noile deficite primare preconizate pentru 2013 și 2014 ar urma să conducă la o ulterioară creștere a datoriei publice, până la 73,9 % din PIB în 2013 și până la 74,9 % din PIB în 2014. Se estimează că în 2015 și 2016, deficitul public va rămâne peste valoarea de referință de 3 % din PIB, iar ponderea datoriei în PIB va crește la 75,6 % din PIB până în 2016. (6) Potrivit Regulamentului (CE) nr. 1467/97, corectarea deficitului excesiv ar trebui să se încheie în anul următor identificării acestuia, cu excepția cazului în care există circumstanțe speciale. Din acest motiv, se justifică o corectare a deficitului excesiv până în 2014. În particular, o traiectorie de ajustare credibilă și sustenabilă ar presupune obligația Maltei de a atinge un obiectiv global fixat pentru administrațiile publice de 3,4% din PIB pentru 2013 și de 2,7% din PIB în 2014, ceea ce corespunde unei îmbunătățiri anuale a soldului structural de 0,7% din PIB în 2013 și de 0,7% din PIB în 2014. Obiectivul pentru 2014 garantează că reducerea necesară a diferenței dintre ponderea datoriei în PIB și valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat se va realiza în decurs de doi ani după corectarea deficitului excesiv. Pentru a atinge obiectivele structurale menționate anterior, Malta ar trebui să adopte măsuri de consolidare suplimentare, în plus față de măsurile deja incluse în scenariul de referință, reprezentând circa 0,4 % din PIB în 2013 și ¾ % din PIB în 2014. Aceste obiective țin seama de necesitatea de a compensa efectele secundare negative ale consolidării fiscale asupra finanțelor publice, legate de impactul acesteia asupra creșterii PIB. Scenariul de referință pe care se construiește traiectoria de ajustare cuprinde previziunile Comisiei din primăvara anului 2013 și se extinde până în 2016, având la bază prezumția standard privind scăderea deviației PIB și sensibilitatea bugetului față de ciclu; acesta nu cuprinde însă injecția suplimentară de capital de care va beneficia Air Malta și care este planificată pentru 2015 potrivit programului de stabilitate pentru 2013. Așadar, se poate presupune că injecția de capital nu va avea loc sau va fi compensată de măsuri de contrabalansare. (7) Cadrul bugetar al Maltei este destul de flexibil, iar caracterul său neobligatoriu și orizontul scurt de planificare bugetară nu vin în sprijinul unei poziții bugetare solide. Directiva 2011/85/UE privind cadrele bugetare nu a fost încă transpusă. În plus, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro, Malta ar trebui să instituie organisme independente pentru monitorizarea respectării normelor bugetare. Deși programul de stabilitate precizează intenția guvernului de a înființa un consiliu bugetar, nu sunt prevăzute planuri concrete. (8) În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro, Malta ar trebui să prezinte Comisiei și Consiliului un program de parteneriat economic, simultan cu raportul prezentat în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. (9) În opinia Consiliului, măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului bugetului general, vizând totodată creșterea calității finanțelor publice și consolidarea potențialului de creștere economică, RECOMANDĂ: (1) Malta ar trebui să pună capăt situației actuale de deficit excesiv până în 2014. (2) În mod specific, Malta ar trebui: (a) să atingă un obiectiv global fixat pentru administrațiile publice de 3,4% din PIB pentru 2013 și de 2,7% din PIB în 2014, ceea ce corespunde unei îmbunătățiri anuale a soldului structural de 0,7% din PIB în 2013 și de 0,7% din PIB în 2014. Această traiectorie de ajustare ar permite aducerea deficitului public global sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2014, garantând totodată că ponderea datoriei publice brute se va apropia de valoarea de referință de 60 % din PIB într-un ritm satisfăcător; (b) să definească și să implementeze riguros măsurile necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2014 și să utilizeze toate veniturile excepționale pentru reducerea deficitului. (3) Consiliul stabilește data de 1 octombrie ca termen-limită până la care Malta trebuie să ia măsuri eficace și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, să prezinte un raport detaliat privind strategia de consolidare pe care o are în vedere pentru atingerea obiectivelor. După corectarea deficitului excesiv, Malta este invitată să facă în continuare progrese într-un ritm corespunzător în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu privind un buget echilibrat în termeni structurali, inclusiv prin respectarea valorii de referință privind cheltuielile. Pentru a limita riscurile legate de execuția bugetară, Consiliul invită Malta să își consolideze eficacitatea cadrului bugetar și să îmbunătățească monitorizarea execuției bugetare pe parcursul întregului an. Mai precis, Malta este invitată să pună în aplicare un cadru bugetar multianual obligatoriu și bazat într-o mai mare măsură pe norme. În plus, rolul organismelor independente de monitorizare a politicii bugetare ar trebui consolidat, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro. În final, pentru a asigura succesul strategiei de consolidare bugetară, autoritățile malteze sunt invitate să sprijine consolidarea bugetară prin reforme structurale ample, în conformitate cu recomandările Consiliului adresate Maltei în contextul Semestrului european, în special cele legate de componenta preventivă a procedurii privind dezechilibrele macroeconomice. Prezenta recomandare se adresează Republicii Malta. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Preşedintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 6.