6. Constatări

Realizarea obiectivelor programului

Evaluarea finală a constatat că programul ISA a fost eficient în realizarea obiectivelor sale și în furnizarea de soluții operaționale pentru „sprijinirea cooperării între administrațiile publice europene prin facilitarea interacțiunii electronice transfrontaliere și transsectoriale eficiente și efective dintre aceste administrații, [....] permițând furnizarea unor servicii publice electronice care sprijină punerea în aplicare a politicilor și activităților comunitare”.Acest aspect este valabil mai ales pentru cadrele comune, instrumentele generice reutilizabile și serviciile comune, precum și pentru evaluarea noii legislații a UE în ceea ce privește implicațiile TIC. În general, rezultatele și impacturile obținute și anticipate ale programului ISA răspund în mare măsură nevoilor întreprinderilor vizate, deși unele acțiuni au o utilitate mai mare decât altele.

Evaluarea a identificat o serie de domenii-cheie în care schimbările în programul succesor ISA² au potențialul, în mod colectiv, de a fi mai relevante pentru nevoile actuale privind interoperabilitatea și pentru a-i crește utilitatea. De asemenea, ea confirmă faptul că programul ISA a contribuit la partajare și reutilizare, prin stabilirea unor cadre comune. În cele din urmă, programul ISA a avut posibilitatea de a revizui orientările privind „O mai bună legiferare”, pentru a se asigura că evaluarea implicațiilor TIC este în mod clar o parte a procesului de evaluare a impactului de către Comisia Europeană.

Rezultatele globale sunt sintetizate mai jos:

6.1 Relevanță

Obiectivul programului ISA („sprijinirea cooperării între administrațiile publice europene prin facilitarea interacțiunii electronice transfrontaliere și transsectoriale eficiente și efective dintre aceste administrații”) continuă să fie pertinent pentru satisfacerea nevoilor în evoluție atât la nivel național, cât și la nivel european. Acest fapt a fost demonstrat prin evaluarea finală a programului din punct de vedere al impactului rezultatelor ISA, dar și prin agendele politice ale statelor membre care indică în mod clar necesitatea furnizării unor servicii publice digitale eficiente și efective. În plus, EIF (Cadrul european de interoperabilitate) a fost elaborat, implementat și monitorizat prin programul ISA. Recomandările și orientările generale ale EIF demonstrează modul în care interoperabilitatea ar trebui să fie pusă în aplicare de către statele membre în administrațiile publice și au ca scop:

a)promovarea și sprijinirea furnizării de servicii publice europene prin stimularea interoperabilității transfrontaliere și transsectoriale;

b)orientarea administrațiilor publice europene în activitatea lor de furnizare de servicii publice întreprinderilor și cetățenilor; și

c)completarea și reunirea diferitelor cadre naționale de interoperabilitate (national interoperability framework – NIF) la nivel european.

EIF oferă o înțelegere comună a interoperabilității în Uniune, care este recunoscută de strategia privind DSM, care include o anumită acțiune vizând interoperabilitatea între administrațiile publice (acțiunea 15: adoptarea unui plan privind standarde TIC prioritare și extinderea cadrului european de interoperabilitate pentru serviciile publice).

Revizuirea în curs de desfășurare a EIF se bazează pe activitatea desfășurată în decursul ultimilor ani de către Observatorul cadrelor naționale de interoperabilitate (National Interoperability Framework Observatory – NIFO), care monitorizează și sprijină punerea sa în aplicare în statele membre.

Programul ISA contribuie la alte acțiuni DSMunde interoperabilitatea acționează ca un facilitator subiacent. Obiectivele programului sunt bine aliniate cu Agenda digitală pentru Europa și cu Planul european de acțiune privind guvernarea electronică 2010 – 2015, ambele identificând interoperabilitatea ca o condiție a succesului. În plus, programul se aliniază bine cu Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE), care are ca scop dezvoltarea conectivității și interoperabilității serviciilor digitale europene, deoarece unele dintre elementele sale de bază (de exemplu, transmisia electronică, traducerea, facturarea electronică) se bazează pe rezultatele ISA. MIE poate oferi sprijin operațional soluțiilor dezvoltate și maturizate în cadrul programului ISA.

Programul ISA a contribuit în mod activ la o serie de politici ale UE, cum ar fi piața internă, infrastructura pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (Infrastructure for Spatial Information in the European Community – INSPIRE), Mediul comun de realizare a schimbului de informații (Common Information Sharing Environment –CISE), portalul paneuropean de date deschise și legislația în materie de concurență, care au beneficiat de sprijinul său acordat sub forma unor acțiuni dedicate și a unor soluții comune. Aceste politici au identificat scopuri și obiective care se bazează pe interoperabilitate pentru punerea lor în aplicare.

Nevoile administrațiilor publice europene, cum ar fi modernizarea furnizării serviciilor publice, îmbunătățirea coordonării între administrațiile statelor membre și serviciile Comisiei, alinierea organizațională în administrațiile publice și o mai mare reutilizare a soluțiilor, identificate la momentul evaluărilor ex ante ISA2 și al evaluărilor intermediare ISA, continuă să existe. Facilitarea furnizării de servicii transfrontaliere și transsectoriale într-un mod uniform și cu utilizare eficientă a resurselor necesită o mai mare reutilizare a soluțiilor de interoperabilitate existente și intensificarea colaborării între administrațiile statelor membre și între acestea și Comisie. Abordările comune asigură evitarea suprapunerii eforturilor.

6.2 Eficiență

Per ansamblu, se poate considera că programul ISA a fost eficient. În primul rând, dovezile rezultate din acțiunea de monitorizare și evaluare au constatat că acesta a fost considerat „pe drumul cel bun” pe tot parcursul perioadei 2010 – 2015, cu o întârziere medie de sub 5 %. În al doilea rând, bugetul total executat pentru programele de lucru 2010 – 2014 s-a ridicat la valoarea de 128,2 milioane EUR, cu aproximativ 2 % mai puțin, în medie, decât bugetul cumulat alocat pentru perioada respectivă. Având în vedere aceste constatări, programul poate fi considerat eficient din punct de vedere bugetar.30

În plus, 90 % din reprezentanții statelor membre și funcționarii din cadrul serviciilor relevante ale Comisiei care au făcut obiectul studiului au afirmat că programul a oferit rezultate la timp și în cadrul obiectivelor sale. După cum s-a menționat în evaluarea finală ISA, o majoritate a acestor părți interesate s-a considerat pe deplin sau oarecum implicată în revizuirile anuale ale programului.

Procedura de admitere a propunerilor pentru noi acțiuni și procesul de eliberare a fondurilor pot fi considerate ca fiind eficiente. Eficiența în materie de alocare a resurselor umane este confirmată de faptul că alocarea efectivă a fost întotdeauna mai mică decât cea prevăzută în propunerea legislativă ISA originală.

6.3 Eficacitate