RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 20.2.2015  
COM(2015) 64 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Evaluarea final ă a programului Fiscalis 2013 
 
 
2 
  
CUPRINS 
 
 
1. CONTEXT ............................................................................................................................. 3  
2. PROGRAMUL ........................................................................................................................ 3  
3. STRUCTURA EVALU ĂRII....................................................................................................... 4  
4. VALOAREA AD ĂUGATĂ EUROPEAN Ă A PROGRAMULUI ......................................................... 6  
5. EFICACITATEA PROGRAMULUI VAMĂ 2013 ......................................................................... 8  
5.1. Consolidarea siguran ței și a securit ății................................................................... 9  
5.2. Protecția intereselor financiare ale UE ................................................................. 10  
5.3. Facilitarea schimburilor comerciale ..................................................................... 10  
6. FACTORI CARE INFLUEN țEAZĂ PERFORMAN țA PROGRAMULUI ............................................ 11  
7. DISEMINAREA PROGRAMULUI (SENSIBILIZARE , CUNOA șTERE șI PUNERE ÎN APLICARE )....... 13  
8. EFICIENțĂ........................................................................................................................... 14  
8.1. Sisteme de comunicare și de schimb de informa ții................................................ 14  
8.2. Acțiuni comune ....................................................................................................... 14  
9. CONCLUZII șI RECOMAND ĂRI............................................................................................. 16  
9.1. Concluzii ................................................................................................................ 16  
9.2. Recomand ări.......................................................................................................... 17  
 
 
3 
  
1. CONTEXT  
Uniunea vamal ă este un fundament al Uniunii Europene și un element esen țial pentru 
funcționarea pie ței interne. Pia ța internă nu poate func ționa în mod corespunz ător decât atunci 
când exist ă o aplicare comun ă a unor norme comune la frontierele sale externe. Acest lucru 
implică faptul că 28 de administra ții vamale ale Uniunii trebuie s ă acționeze ca și cum ar 
constitui o administra ție unică. 
Programul Vam ă 2013 (denumit în continuare „Vam ă 2013”) a fost instituit prin Decizia 
624/2007/CE1 ca un program de ac țiune multianual pentru vam ă în Uniunea European ă, 
conceput s ă sprijine și să completeze ac țiunile întreprinse de st atele membre în vederea 
asigurării funcționării eficiente a pie ței interne în domeniul vamal. Acesta se bazeaz ă pe patru 
programe anterioare: Matthaeus, Vam ă 2000, Vam ă 2002 și Vamă 2007. Programul vizeaz ă 
în primul rând s ă susțină și să promoveze cooperarea și coordonarea între administra țiile 
vamale na ționale ale statelor membre, care au re prezentat, de asemenea, principalele 
beneficiare ale programului. 
În conformitate cu articolul 22 alineatul (1) din decizia de instituire a programului, s-a realizat 
o evaluare final ă sub responsabilitatea Comisiei, car e s-a concentrat asupra eficacit ății și 
eficienței activităților din cadrul programului. Comisia European ă a conceput evaluarea final ă 
a programului și a subcontractat-o unui consultant exter n. Studiul de evaluare a fost efectuat 
de „Parteneriatul de evaluare”,  asistat în acest proces de un  grup de coordonare format din 
personal specializat al Comisiei și reprezentan ți din 5 țări participante. Grupul de coordonare 
a sprijinit echipa de evaluare în toate etapele procesului de evaluare. Evaluarea a început în 
septembrie 2013 și a fost finalizat ă în august 2014. 
Prezentul raport se bazeaz ă pe constat ările și concluziile prezentate în raportul extern de 
evaluare. Comisia apreciaz ă calitatea general ă a studiului extern care st ă la baza evalu ării și 
recunoaște dificult ățile metodologice și eforturile întreprinse pentru atenuarea acestora. 
Rezultatele sunt considerate credibile, ia r concluziile sunt extrase cu precizie.  
Prezentul raport elaborat de Comisia European ă îndepline ște obligația, prevăzută la articolul 
22 alineatul (3) din decizia de instituire a programului, de a comunica rezultatele evalu ării 
finale Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și 
Comitetului Regiunilor. 
2. PROGRAMUL  
Programul Vam ă 2013 s-a derulat în perioada 1 ianuarie 2008 – 31 decembrie 2013. 
Participarea la program a fost deschis ă statelor membre, țărilor candidate care beneficiaz ă de 
o strategie de preaderare, precum și țărilor poten țial candidate și anumitor țări europene 
partenere la politica de vecin ătate. Pe lâng ă cele 28 de state membre ale UE2, alte cinci țări au 
luat parte la program: Turcia, Serbia, fosta Republic ă iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și 
Albania. Toate țările care au participat la activit ățile programului sunt denumite în cadrul 
raportului „ țări participante”. 
                                                 
1  Decizia nr. 624/2007/CE a Parlamentulu i European şi a Consiliului din 23 mai 2007 de instituire a unui 
program de ac ţiune pentru vam ă în Comunitate (Vam ă 2013). 
2  Croa ţia a aderat la Uniunea European ă la 1 iulie 2013. În scopul evalu ării programului, Croa ția a fost 
inclusă în categoria statelor membre, dar în timpul  analizei s-a luat în  considerare faptul c ă aceasta a 
fost ţară candidată o mare parte din durata de via ță a programului.  
 
4 
 Conform deciziei de instituire a programului, cele cinci obiective generale ale programului 
Vamă 2013 au fost: 
1. asigurarea faptului c ă activitățile vamale corespund nevoilor pie ței interne, inclusiv 
securitatea lan țului de aprovizionare și facilitarea schimburilor comerciale, și sprijină 
strategia pentru cre ștere și locuri de munc ă; 
2. depunerea de eforturi pe ntru a spori interac țiunea dintre administra țiile vamale ale 
statelor membre și a facilita îndeplinirea atribu țiilor acestora într-o manier ă atât de 
eficientă ca și cum ar constitui o administra ție unică, în vederea asigur ării unor 
controale cu rezultate echivalente în fiecar e punct de pe teritoriul vamal comunitar și 
pentru a sprijini activit ățile economice legale; 
3. asigurarea protec ției necesare a intereselor financiare ale Uniunii; 
4. consolidarea securit ății și a siguran ței; 
5. pregătirea țărilor candidate și potențial candidate în vederea ader ării, inclusiv prin 
intermediul schimbului de experien ță și cunoștințe cu administra țiile vamale ale țărilor 
respective. 
 
Pachetul financiar global al programului a fost  stabilit la un cuantum de 323,8 milioane EUR. 
În vederea atingerii obiectivelor pr ogramului, au fost realizate urm ătoarele activit ăți: 
• dezvoltarea, între ținerea și exploatarea de sisteme de comunica ții și de schimb de 
informații. Aproximativ 80 % din bugetul programului a fost cheltuit pentru sisteme 
informatice și a susținut alte activit ăți desfășurate în cadrul programului.  
• acțiuni comune , inclusiv seminare, ateliere de lu cru, grupuri de proiect, grupuri de 
coordonare, vizite de lucru, activit ăți de formare, ac țiuni de monitorizare, evaluare 
comparativ ă și alte acțiuni care au permis func ționarilor din țările participante s ă 
conlucreze pe teme de interes comun. 
Colaborarea între autorit ățile vamale s-a realizat prin intermediul re țelei comune de 
comunica ții (CCN) / interfe ței comune a sistemelor (CSI) securizate, care a asigurat 
interoperabilitatea tuturor sistemelor na ționale de informa ții și a funcționat ca o platform ă 
securizată prin intermediul c ăreia autorit ățile vamale comunic ă între ele și fac schimb de 
mesaje. Pe aceast ă platform ă securizat ă rulează aproximativ 60 de programe de schimb de 
informații și aplicații transeuropene. Printre principalele programe și aplicații informatice 
compatibile cu programul care au fost verificate în timpul evalu ării se num ără: 
• Sistemul de control al exporturilor (ECS) și sistemul de control al importurilor (ICS);  
• Noul regim de tranzit informatizat (NCTS);  
• Sistemul de informare privind Tariful integrat al Comunit ății (TARIC) și baza de date 
privind contingentele și plafoanele tarifare (QUOTA);  
• Sistemul de înregistrare și identificare operato rilor economici (EORI) și sistemul 
privind operatorii economici autoriza ți (AEO); 
• Sistemul de gestionare a riscur ilor din domeniul vamal (CRMS). 
3. STRUCTURA EVALU ĂRII 
Evaluarea s-a concentrat asupra rezultatelor și asupra impactului programului în raport cu 
uniunea vamal ă și administra țiile vamale care au participat la acesta. Aproximativ 80 % din 
bugetul programului a fost dedica t sistemelor informatice, care au fost responsabile în mare 
parte pentru contribu ția programului la obiective de politic ă de nivel superior. Prin urmare, 
 
5 
 evaluarea a fost conceput ă special pentru a analiza mai în profunzime modul în care sistemele 
informatice finan țate prin intermediul programului Vam ă 2013 au oferit valoare ad ăugată 
pentru cooperarea vamal ă și au facilitat astfel atingerea obiectivelor generale ale programului. 
Pentru a în țelege modul în care programul a func ționat pe teren, prin cipalele criterii și 
perspective de evaluare  utilizate au fost:  
1. valoarea ad ăugată european ă a programului Vam ă 2013 (a se vedea sec țiunea 4); 
2. eficacitatea – amploarea contribu ției mediului vamal electronic pan-european la 
sprijinirea autorit ăților vamale în eforturile de a proteja mai bine interesele financiare 
ale UE, de a consolida siguran ța și securitatea cet ățenilor și de a facilita schimburile 
comerciale (a se vedea sec țiunea 5); 
3. impactul și rezultatele nea șteptate și nedorite generate de activit ățile programului (a se 
vedea sec țiunea 6); 
4. diseminarea programului – sensibilizare, cunoa ștere și punere în aplicare (a se vedea 
secțiunea 7); 
5. eficiența programului (a se vedea sec țiunea 8). 
 
Consultantul extern a utilizat o serie de tehni ci, combinând evaluarea standard a programului 
care a fost utilizat ă deja pentru evaluarea intermediar ă a programului din 2011 cu analiza 
contribuției (a se vedea sec țiunea 5 pentru mai multe detalii). 
Comisia consider ă că datele care au fost colectate pe ntru evaluarea programului au fost 
cuprinzătoare și au fost verificate încruci șat pentru a ob ține informa ții fiabile și pentru a putea 
întemeia concluziile pe dovezi solide, confirmate de mai multe surse. Principalele surse de informații utilizate pentru evaluare au inclus: 
• cercetarea documentar ă;  
• un chestionar prin care s-au colectat punctele de vedere ale administra țiilor vamale 
naționale din toate țările participante (un singur r ăspuns pentru fiecare țară, conducând 
la 33 de răspunsuri);  
• un sondaj adresat func ționarilor vamali prin care s-a colectat feedback de la 
funcționarii vamali individua li din cadrul administra țiilor naționale. Sondajul s-a 
adresat func ționarilor care au participat  direct la program, precum și celor care nu au 
participat direct la program (în total,  în cadrul sondajului s-au primit 5 401 de 
răspunsuri); 
• șase studii de caz privind state membre al e UE efectuate pentru a testa teoria 
modificării programului. 
 
Au existat mai multe constrângeri care au trebuit luate în cons iderare la evaluarea 
programului Vam ă 2013. În primul rând, multe dintre activit ățile programului au reprezentat 
continuări ale activit ăților programului anterior, și anume Vam
ă 2007. Prin urmare, doar 
rareori impactul și rezultatele puteau fi legate exclusiv de programul Vam ă 2013. În al doilea 
rând, evaluarea a trebuit s ă vizeze un num ăr limitat de obiective și state membre, permi țând în 
același timp o mai bun ă înțelegere a eficacit ății programului, iar rezultat ele studiilor de caz nu 
pot fi generalizate în mod repr ezentativ din punct de vedere st atistic. În al treilea rând, 
evaluatorii au dispus de foarte pu ține date cantitative, în special cu privire la costurile de 
dezvoltare a sistemelor informatice la nivel na țional sau reducerea costurilor administrative, 
întrucât nu a existat un cadru de monitorizare pentru a urm ări acești indicatori; prin urmare, 
 
6 
 evaluatorii s-au bazat în mare m ăsură pe impresiile p ărților interesate consultate (ob ținute prin 
intermediul unor anchete, interv iuri specifice sau studii de caz) . De multe ori, nici exper ții de 
la fața locului nu au fost în m ăsură să cuantifice beneficiile sau avantajele, care totu și au fost 
resimțite. Prin urmare, concluziile evalu ării se bazeaz ă în mare parte pe  dovezi calitative 
bogate și doar într-o m ăsură mai mică pe date cantitative.  
Următoarele capitole prezint ă pe scurt concluziile cu privire la fiecare dintre cele cinci criterii 
de evaluare și perspective de evaluare.  
4. VALOAREA AD ĂUGATĂ EUROPEAN Ă A PROGRAMULUI  
În contextul evalu ării finale a programului Vam ă 2013, valoarea ad ăugată european ă a fost 
înțeleasă sub forma beneficiilor suplimentare ob ținute din ac țiunile întreprinse la nivelul UE, 
comparativ cu ini țiativele na ționale. Este vorba despre aspecte legate de: 
i. complementaritatea programului cu ini țiativele na ționale; 
ii. reducerea costurilor și a sarcinii administrative (de exemplu, prin platforme 
informatice comune, orient ări, proceduri; punerea în aplicare încruci șată a celor mai 
bune practici identific ate în cursul activit ăților programului; reducerea duplic ării și a 
suprapunerilor) sau, dintr-o alt ă perspectiv ă: costul „non-Europei”;  
iii. caracterul transeur opean al cooper ării vamale, care este abordat cel mai bine în 
întreaga Europ ă, nu în cadrul statelor membre, și valoarea re țelelor umane create prin 
intermediul programului; 
iv. uniformitatea sporit ă a uniunii vamale a UE („ca și cum ar constitui o administra ție 
unică”) și valoarea unei culturi administrative comune; 
v. sustenabilitatea rezultatelor/impactului în ca zul în care programul nu ar mai fi aplicat. 
 Evaluarea a identificat argumente puternice în sprijinul valorii ad ăugate europene a 
programului, în special în ceea ce prive ște rolul acestuia în sprijini rea punerii în aplicare la 
nivel național a legisla ț
iei UE în domeniul vamal.  
i. La un nivel general, func ționarii vamali na ționali au constatat c ă sistemele informatice 
finanțate în cadrul programului sunt extrem de complementare ini țiativelor na ționale, 
fiind legate în mare parte de punerea în aplicare a legisla ției UE în domeniul vamal. 
Potrivit acestora, aceast ă situație a condus la reducerea cost urilor administrative, care 
nu ar fi fost posibil ă dacă fiecare stat membru ar fi trebuit s ă dezvolte sisteme 
informatice similare pe cont propriu. De ex emplu, baze de date centralizate, cum ar fi 
TARIC și QUOTA, au furnizat administra țiilor din statele membre informa ții 
importante pe care, în caz cont rar, acestea ar fi trebuit s ă le solicite Comisiei în fiecare 
caz și să le stocheze pe cheltuiala lor. Cu toate acestea, p ărțile interesate nu au putut 
cuantifica nivelul exact al reducer ii costurilor administrative. 
ii. De asemenea, în chestionarul de evaluare, autorit ăților vamale li s-a adresat direct o 
întrebare privind reducerea costurilor  administrative. Majoritatea au r ăspuns că 
programul a contribuit la punerea în aplicare mai rapid ă a legislației UE și la un cost 
mai mic decât ar fi posibil f ără sprijin din partea programului.  
Astfel cum se arat ă în figura 1 de mai jos, 23 dintre cele 28 de administra ții 
respondente au indicat c ă programul le-a ajutat „în mare m ăsură sau într-o anumit ă 
măsură” să pună în aplicare astfel de m ăsuri mai rapid . De asemenea, 25 de 
administra ții au considerat c ă programul le-a ajutat „în mare m ăsură sau într-o anumit ă 
măsură” să pună în aplicare m ăsurile necesare la un cost mai sc ăzut. 
 
7 
 Figura 1: M ăsura în care programul Vam ă 2013 a redus sarcinile administrative pentru 
administra țiile naționale 
1518
105
13
22
0% 20% 40% 60% 80% 100%Programul Vam ă 2013 a sprijinit administra ția mea s ă pună 
în aplicare m ăsurile (UE) necesare la un cost mai sc ăzut 
decât ar fi fost posibil în lipsa programului.Programul Vam ă 2013 a sprijinit administra ția mea s ă pună 
în aplicare m ăsurile (UE) necesare mai rapid decât ar fi fost 
posibil în lipsa programului.
În mare m ăsură Într-o anumit ă măsură În mică măsură Deloc Nu știu
 
Sursa: Chestionarul adresat administra țiilor vamale din statele membre ale UE  (n = 28, niciunul dintre participan ți nu a 
răspuns „deloc”) 
  
iii. Acțiunile comune au faci litat colaborarea direct ă între func ționarii din diferite țări. 
Evaluarea a constatat c ă acestea au promovat totodat ă încrederea reciproc ă și, prin 
urmare, au încurajat schimbul liber de informa ții și adoptarea de sisteme informatice și 
alte procese comune. Astfel, evaluarea a concluzionat c ă rețelele create au jucat un rol 
important în atingerea obiect ivului programului de a „ac ționa ca și cum ar constitui o 
singură administra ție”.  
O mare parte din armonizarea datorat ă sistemelor informatice transeuropene și 
centralizate put ea fi realizat ă numai cu condi ția ca autorit ățile vamale s ă facă schimb 
de informa ții cu alte state membre și/sau să recunoasc ă validitatea opera țiunilor 
efectuate de acestea. De exemplu, informa țiile legate de risc trimise prin intermediul 
sistemului de control al importuri lor nu ar fi de mare ajutor dac ă autoritatea de primire 
nu consider ă credibilă analiza care le-a genera t. În mod similar, recunoa șterea 
statutului de operator economic autorizat acordat într-un alt stat membru presupune 
bazarea pe faptul c ă autoritatea emitent ă respectiv ă aplică în mod consecvent 
orientările Uniunii.   
Evaluarea a constatat c ă nivelul de încredere necesar între autorit ățile statelor membre 
pentru ca astfel de sisteme s ă fie eficiente nu poate fi su bestimat, având în vedere 
diversitatea culturilor administrative și a metodelor de lucru. Mai degrab ă, o astfel de 
încredere trebuie s ă fie câștigată, iar programul a jucat un rol esen țial în construirea 
acesteia. Acest lucru a fost realizat par țial prin efecte de re țea tradiționale, care au 
permis func ționarilor vamali s ă dezvolte contacte personale și să interacționeze în mod 
informal. Poate mai important, încrederea a fost consolidat ă și prin reuniuni repetate și 
expunerea reciproc ă la metodele de lucru ale fiec ărei părți. 
iv. Evaluarea a constatat c ă persistă o diversitate  considerabil ă în executarea proceselor 
vamale legate de import pe teritoriul UE. Un indicator util în cuantificarea acestei 
diversități este timpul necesar pentru a importa bunuri. Conform raportului „Doing 
Business” al B ăncii Mondiale3, perioada necesar ă pentru a importa un container 
standard de m ărfuri poate varia de la 5 zile la 19 zile în cele 28 de state membre ale 
Uniunii.   
                                                 
3  „Doing Business 2013” – Profilul regional al Uniunii Europene (UE) - Banca Interna ţională pentru 
Reconstruc ție și Dezvoltare/Banca Mondial ă; raportul poate fi consultat la adresa 
http://www.doingbusiness.org . 
 
8 
 Cu toate acestea, de și diversitatea persist ă încă, evaluatorii au constatat c ă aceasta a 
fost redus ă semnificativ în cursul perioadei de  programare. Acesta este un progres 
important, având în vedere c ă perioada de programare a programului Vam ă 2013 este 
o etapă intermediar ă care precede introducerea în cele din urm ă a vămuirii 
centralizate. Întrucât obi ectivul din Codul Vamal al Uniunii este instituirea v ămuirii 
centralizate pân ă la data de 01.10.20204, progresul realizat pân ă în prezent de 
programul Vam ă 2013 este valoros în preg ătirea terenului pentru un astfel de demers 
ambițios. 
Evaluarea concluzioneaz ă că, în lipsa unui forum de colaborare și schimb de 
experiență sau a unui program de cheltu ieli precum programul Vam ă 2013 în m ăsură 
să finanțeze sisteme informatice comune, ar fi fost foarte pu țin probabil ca statele 
membre s ă își alinieze procedurile și legile în domeniul vamal pentru a ac ționa într-un 
mod similar și, în cele din urm ă, pentru a ac ționa ca și cum ar constitui o administra ție 
unică. Printre altele, punerea în aplicare a unei astfel de legisla ții, în lipsa unui 
program care s ă finanțeze sistemele informatice comune sau schimbul de cuno ștințe, 
ar determina costuri substan țial mai mari. Acest lucru ar rezulta din faptul c ă, în lipsa 
unor sisteme informatice și specifica ții tehnice comune, ar fi necesar s ă se creeze 28 
de versiuni diferite ale fiec ărui sistem specific. 
v. În ceea ce prive ște sustenabilitatea rezultatelor în absen ța unor fonduri suplimentare, 
concluzia evalu ării a fost c ă statele membre ar considera dificil s ă utilizeze în 
continuare sistemele informatice mai mult decât pe termen mediu, având în vedere costurile considerabile de func ț
ionare și întreținere ale acestora și rolul important de 
gestionare jucat în prezent de Comisia European ă. În timp ce administra țiile vamale au 
considerat c ă rezultatele ob ținute pân ă în prezent ar fi de lung ă durată, instrumentele 
produse prin intermediul programului, cum ar fi sistemele informatice și modulele de 
formare profesional ă, ar deveni treptat dep ășite în lipsa unei reî nnoiri periodice. În 
mod similar, f ără o interac țiune continu ă, rețelele create prin pa rticiparea continu ă la 
acțiunile comune ar începe s ă se estompeze, iar rezultatele lor s-ar pierde treptat. 
Rotația personalului și reorganiz ările administrative ar put ea avea un efect similar 
asupra rețelelor construite de-a lungul perioadei programului. Astfel, de și progresele 
înregistrate deja vor continua  în viitor, nu ar trebui s ă se subestimeze dependen ța 
acestora de sprijinul ulterior al Comisiei. 
5. EFICACITATEA PROGRAMULUI VAMĂ 2013   
Pentru a evalua eficacitatea programului în ceea ce prive ște atingerea obiectivelor generale, 
evaluarea a utilizat o abordare metodologic ă numită analiza contribu ției. Aceast ă abordare 
analitică este deosebit de potrivit ă pentru a examina dac ă un program sau o politic ă a 
contribuit la ob ținerea anumitor rezultate și impacturi. Pentru a realiza o evaluare echilibrat ă, 
care este suficient de ampl ă, dar care a analizat, de asemenea, în profunzime subiectul, analiza 
contribuției s-a axat pe o selec ție de 
• obiective de politic ă: dintre cele cinci ob iective generale men ționate de decizia de 
instituire a programului Vam ă 2013, au fost selectate urm ătoarele trei: (1) protejarea 
intereselor financiare ale UE; (2) consolidarea siguran ței și a securit ății; (3) facilitarea 
schimburilor comerciale;  
• procese vamale: importul de bunuri și procesele vamale aferente; 
                                                 
4  Articolul 6 alineatul (1), articolul 16 şi articolul 179 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 de stabilire a 
Codului Vamal al Uniunii şi Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 29 aprilie 2014 de stabilire a 
programului de lucru pentru Codul Vamal al Uniunii (2014/255/UE). 
 
9 
 • țări: au fost selectate șase state membre dintre cele dou ăzeci și opt. Criteriile utilizate 
pentru selec ție au fost volumul și natura traficului vamal, tipurile de controale vamale 
utilizate, participarea la program și diversitatea geografic ă. Eșantionul a inclus 
Croația, Republica Ceh ă, Franța, Germania, Ungaria și Țările de Jos.  
În continuare sunt prezen tate principale constat ări ale evalu ării și concluziile referitoare la 
contribuția programului la cele trei obi ective strategice selectate.  
5.1. Consolidarea siguran ței și a securit ății  
Progresele înregistrate în cadrul programului în  vederea atingerii aces tui obiectiv sunt cele 
mai evidente și pot fi considerate drept un pas important spre o eventual ă armonizare a 
proceselor de gestionare a riscurilor în domen iul vamal, astfel cum se prevede în Codul 
Vamal al Uniunii5. De asemenea, de la evaluarea anterioar ă s-au înregistrat o serie de evolu ții 
importante. Acestea sunt legate în mare parte de securitate și siguran ță și derivă din 
inițiativele luate pentru a pune în aplic are Amendamentul privind Securitatea și Siguranța6 la 
Codul Vamal Comunitar, a c ărui gamă completă de dispozi ții a intrat în vigoare abia în 2011.  
Sistemul de control al importurilor a fost  pus în aplicare pe deplin în 2011, solicitând 
operatorilor economici s ă furnizeze informa ții de securitate suplimentare înainte ca m ărfurile 
să ajungă în Uniunea European ă și facilitând schimbul de informa ții între administra țiile 
statelor membre și Comisia European ă. Datele pe care le furnizeaz ă operatorii economici în 
această etapă sunt introduse în procesel e de gestionare a riscurilor și, prin urmare, faciliteaz ă 
analiza de risc efectuat ă de administra țiile naționale în locul în care ajung m ărfurile, precum și 
la destina țiile ulterioare. De exemplu, func ționarii vamali intervieva ți pentru studiile de caz au 
indicat c ă programul a facilitat schimbul de informa ții cu celelalte state membre, 
permițându-le să reacționeze în fa ța riscurilor mai rapid și mai eficient. În special, schimbul 
de informa ții prin intermediul sistemului de cont rol al importurilor a ajutat autorit ățile 
naționale să facă în avans schimb de informa ții privind importurile atunci când m ărfurile au 
fost, de exemplu, redirec ționate. În opinia func ționarilor vamali, acest lucru a contribuit la 
facilitarea schimburilor comerciale, întru cât operatorii economici nu trebuie s ă prezinte 
informații de două ori, asigurând, în acela și timp, acela și nivel de siguran ță și securitate.  
De asemenea, sistemul de gestionare a ri scului în domeniul vamal a devenit complet 
operațional în cursul duratei de via ță a programului. Acest sistem a stabilit un standard minim 
pentru analiza de risc prin institu ționalizarea formelor pentru schimbul de informa ții privind 
riscurile între statele membre și luarea în considerare de c ătre toate statele membre a 
domeniilor comune de control prioritare și a profilurilor comune de risc în procesele lor 
naționale de gestionare a riscurilo r. De exemplu, unele dintre pers oanele intervievate în cadrul 
studiului de caz au apreciat faptul c ă sistemul furniza un nivel minim de analiz ă a riscurilor și 
că a stimulat schimbul de informa ții privind riscurile între statel e membre, prin formulare de 
informare asupra riscurilor. Func ționarii au considerat c ă au avut mai mult acces la informa ții 
relevante privind riscurile și au fost mai în m ăsură să avertizeze alte țări cu privire la riscurile 
potențiale. Prin urmare, prin ridicarea standardelor de control al riscurilor și prin cre șterea 
coerenței acestora, sistemele finan țate în cadrul programului au sporit totodat ă nivelul de 
                                                 
5  Codul Vamal al Uniunii a intrat în vigoare la 30.10.2013 și a abrogat Regulamentu l (CE) nr. 450/2008 
al Parlamentului European şi al Consiliului din 23 aprilie 2008 de  stabilire a Codului Vamal Comunitar. 
Dispoziţiile sale de fond se vor aplica doar începând de la 1 mai 2016.  
6  Amendamentul privind Securitatea și Siguran ța a cuprins patru modific ări majore la Codul Vamal 
prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1875/2006 al Comisiei, Regulamentul (CE) nr. 312/2009 al 
Comisiei, Regulamentul (CE) nr. 414/2009 al Comisiei și Regulamentul (UE) nr. 430/2010 al Comisiei. 
 
10 
 încredere, ajutând statele membre s ă considere credibil ă analiza de risc efectuat ă de alte 
entități și, prin urmare, s ă abordeze controalele mai eficient. 
În perioada în cauz ă, au fost integrate sistemele pr ivind operatorii economici, sporind 
capacitatea autorit ăților vamale de a centraliza informa țiile despre operatorii economici 
individuali și mărind volumul de informa ții cu privire la comercian ți disponibile pentru 
analiza de risc. De exemplu, studiile de caz au ar ătat că sistemul de înregistrare și identificare 
a operatorilor economici a facilita t luarea în considerare a is toricului unui operator de c ătre 
autoritatea vamal ă atunci când efectueaz ă analiza de risc, inclusiv antecedentele din alte state 
membre. Sistemul privind operatorii economici autoriza ți a permis autorit ăților vamale s ă se 
concentreze asupra întrepri nderilor mai riscante, m ărind probabilitatea ca controalele, care 
sunt efectuate în mod necesar numai asupra unei mici p ărți din loturi, s ă descopere m ărfuri 
periculoase.  
5.2. Protecția intereselor financiare ale UE  
Calculul corect al tarifelor și lupta împotriva fraudei sunt elemente esen țiale pentru protejarea 
intereselor financiare ale UE. 
Sistemul de informare privind Tariful integrat al Comunit ății (TARIC) și baza de date privind 
contingentele și plafoanele tarifare (QUOTA) sunt si ngurele surse oficiale pentru a furniza 
autorităților naționale informa ții referitoare la tarife, iar evaluarea a constatat ca acestea sunt 
actuale, fiabile și ușor de utilizat. Peste dou ă treimi din administra ții au indicat c ă aplicațiile 
au contribuit „în mare m ăsură” la obiectivele specifice ale sistemelor de informa ții, și anume 
cele de a sprijini comercian ții și autoritățile să obțină clasificarea și tariful corect al m ărfurilor 
importate (19 din 27 de administra ții). 
Contribuția potențială a altor sisteme informatice la protec ția intereselor financiare ale UE se 
referă mai mult la prevenirea și descoperirea fraudelor și, prin urmare, este ceva mai pu țin 
directă și mai greu de stabilit. De exempl u, în general, s-a considerat c ă noul regim de tranzit 
informatizat (NCTS) a redus semnifica tiv frauda prin crearea de înregistr ări identificabile 
pentru fiecare opera țiune de tranzit și prin reducerea posibilit ăților de abatere de la 
procedurile standard.  
De asemenea, eficien ța sporită a sistemelor de gestionare a ri scului a contribuit nu numai la 
controlul sporit al m ărfurilor periculoase, ci și la identificarea și colectarea eficace a taxelor 
vamale. Acest lucru are un impact direct și pozitiv asupra protej ării intereselor financiare ale 
UE. De exemplu, unele dintre persoanele intervievate în cadrul studiilor de caz au considerat 
că acest sistem este extrem de relevant, având în vedere rolul țării lor ca țară de tranzit. 
Acestea au explicat c ă sistemul a permis birourilor vamale s ă înregistreze în format electronic 
și să facă schimb de informa ții cu birourile vamale din alte  state membre, sporind astfel 
fiabilitatea informa țiilor și accelerând în mod semnificativ pro cesul de tranzit. Acest lucru le-a 
permis să monitorizeze mai bine circula ția mărfurilor și, astfel, s ă identifice eventualele cazuri 
de fraudă sau de neplat ă a taxelor. 
5.3. Facilitarea schimburilor comerciale  
În domeniul vamal, acest obiectiv este urm ărit mai ales în mod pasiv, având în vedere c ă 
sistemele îmbun ătățite de gestionare a risc urilor, cum sunt cele men ționate mai sus, sunt puse 
în aplicare cu un efect de inhibare cât ma i redus posibil asupra schimburilor comerciale. 
Mediul complet informatizat care exist ă în prezent pentru prelucrarea declara țiilor vamale, în 
plus față de integrarea și asimilarea foarte crescut ă a sistemului privind operatorii economici 
autorizați, a permis sporirea securit ății uniunii vamale, efectuându-se mai pu ține controale 
 
11 
 manuale care încetinesc fluxul comercial. În mod similar, noul regim de tranzit informatizat a 
facilitat eliminarea declara țiilor de tranzit pe suport de hârt ie. Acest lucru a accelerat procesul 
de tranzit, a redus perioada de timp în care trebuie s ă se rețină garanții de la operatorii 
economici și, prin urmare, a facilitat schimburile comerciale, creând în acela și timp 
înregistrări electronice care au redus poten țialul de erori și fraudă. 
Adoptarea acordurilor de recunoa ștere reciproc ă cu țări terțe, în urma reuniunilor finan țate în 
cadrul programului, a accelerat dezvoltarea în continuare a sistemului privind operatorii 
economici autoriza ți, contribuind astfel și la acest obiectiv. Cu toate acestea, trebuie subliniat 
faptul că, din perspectiva operatorilor economici, pe lâng ă impactul pozitiv perceput asupra 
proceselor vamale, extinderea sistemului nu a adus beneficii absolute. Astfel cum s-a 
constatat în evaluare a uniunii vamale, „de și majoritatea p ărților interesate din domeniul 
afacerilor cu statut de AEO apreciaz ă serviciile suplimentare [facilitarea accesului prioritar la 
simplificări vamale, mai pu ține controale fizice și bazate pe documente pentru cei cu statut de 
AEO], beneficiile de care s-au bucurat sunt  percepute ca fiind li mitate în practic ă”7.  
6. FACTORI CARE INFLUEN țEAZĂ PERFORMAN țA PROGRAMULUI  
Dovezile ob ținute în urma evalu ării sugereaz ă că programul nu a avut un impact negativ, 
neintenționat asupra nici uneia dintre p ărțile implicate. Acest lucru se datoreaz ă în principal 
faptului c ă beneficiarii programului  au fost clar defini ți, iar deciziile au fost luate de regul ă în 
mod consensual. Cu toate acestea, evaluatori i au identificat unii factori de influen ță, în afara 
controlului programului, care au avut un impact asupra modului în care programul a fost pus 
în aplicare: 
• Costurile suportate de administra țiile naționale: în timp ce specifica țiile sistemelor 
informatice transeuropene au fost finan țate în cadrul programul ui, costurile reale de 
punere în aplicare au fost suportate de c ătre statele membre. Costurile de punere în 
aplicare au decurs, în special, din eforturile de a face sistemele na ționale compatibile 
cu specifica țiile UE. Persoanele intervievate în  cadrul studiilor de caz au indicat c ă 
aceste costuri au fost de multe ori substan țiale, iar reducerile bugetare la nivel 
național au condus la preocup ări legate de capacitatea administra țiilor de a pune în 
aplicare modific ările aduse sistemelor în termenele convenite. Aceast ă diferențiere 
între costuri provine chiar din d ecizia de instituire a programului8, care a stabilit 
costurile care urmau s ă fie suportate de c ătre Uniunea European ă și costurile care 
urmau să fie suportate de c ătre țările participante. 
• Complexitatea și diversitatea infrastructurilor informatice na ționale: complexitatea 
infrastructurilor informatice na ționale și lipsa de integrare la nivel na țional a 
sistemelor transeuropene au fost men ționate de o serie de pe rsoane intervievate ca 
fiind un obstacol important pentru puner ea în aplicare cu succes a sistemelor 
informatice. „Mozaicul” de sisteme informatice a f ăcut ca adaptarea și modernizarea 
sistemelor s ă fie un exerci țiu complicat și costisitor într-o serie de state membre. Cu 
toate acestea, trebuie remarcat faptul c ă acest lucru nu diminueaz ă beneficiile 
recunoscute ale punerii în aplic are a unor astfel de sisteme.  Dovezile din studiile de 
caz au ar ătat că, odată integrate pe deplin în infrastructurile na ționale, sistemele 
informatice au adus îmbun ătățiri substan țiale proceselor vamale ale țărilor. Prin 
                                                 
7  Evaluarea efectuat ă de PwC pentru DG TAXUD: „Studiu privind evaluarea situa ției uniunii vamale”, 
pagina 10. 
8  Articolul 17 din Decizia nr. 624/2007/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 23 mai 2007 de 
instituire a unui program de ac ţiune pentru vam ă în Comunitate (Vam ă 2013). 
 
12 
 urmare, acest factor de influen ță a acționat ca un inhibitor, dar și ca un activator al 
programului, în func ție de contextul na țional și de disponibilitatea resurselor. 
• Contextul istoric și geografic: rezultatele studiilor de caz au ar ătat că există diferențe 
substanțiale în ceea ce prive ște natura și amploarea contribu țiilor programului la 
obiectivele gene rale, în func ție de contextul istoric și geografic al fiec ărui stat 
membru individuale. Țările participante ar putea fi împ ărțite în dou ă mari categorii: 
(1) cele care au avut un volum  relativ mic de trafic vamal și, prin urmare, 
infrastructuri informatice vamale mai pu țin avansate și (2) cele care au avut volume 
foarte mari de trafic vamal și, prin urmare, infrastructuri informatice mai avansate. 
Datorită acestor diferen țe istorice și geografice, primul grup de țări a fost mult mai 
entuziasmat de beneficiile sistemelor informatice finan țate în cadrul programului 
decât al doilea grup de țări, deoarece în acest mod au av ut posibilitatea de a utiliza și 
împărtăși experien ța dobândit ă de țările cu mai mult trafic vamal. 
• Claritatea legisla ției UE: s-au înregistrat întârzieri semnificative în punerea în aplicare 
a sistemului de control al importurilor în special, care au fost raportate ca fiind o 
consecință a lipsei de claritate a cerin țelor legislative cu privire la acest sistem (de 
exemplu, în ceea ce prive ște conținutul și calendarul declara țiilor sumare de intrare). 
S-a considerat c ă legiuitorii au subestimat implica țiile practice și complexitatea 
punerii în aplicare a sistemului. De asemenea, dovezile au sugerat c ă legislația UE în 
ceea ce prive ște clasificarea m ărfurilor a fost perceput ă ca fiind în mod inerent 
complexă, ceea ce a afectat claritatea și ușurința în utilizarea unor sisteme precum 
TARIC și sistemul de informa ții tarifare europene obligatorii. 
• Canale legale pentru schimbul de informa ții: s-a convenit c ă sistemele informatice 
finanțate în cadrul programului au cont ribuit la o cooperare consolidat ă între 
administra țiile vamale. Cu toate aces tea, o serie de responden ți au explicat c ă 
schimbul de informa ții de risc a fost îngre unat uneori de faptul c ă legislația națională 
a împiedicat birourile vamale s ă facă s c h i m b  d e  i n f o r m a ții sensibile cu alte state 
membre, de exemplu din cauza unor cercet ări penale în curs de desf ășurare, 
împiedicând astfel sistemele informatice s ă atingă potențialul maxim. 
• Guvernan ța acțiunilor comune: în pofida utilit ății, foarte apreciate, a ac țiunilor 
comune, chestionarul și interviurile au pus în eviden ță unele critici lega te de modul în 
care au fost reglementate ac țiunile comune. De exemplu, unii coordonatori na ționali 
au considerat c ă a existat o proliferare a ac țiunilor comune în ultimii ani, iar al ții au 
considerat c ă este greu s ă mențină o imagine de ansamblu asupra tuturor ac țiunilor 
comune relevante puse în aplicare și să stabileasc ă care dintre func ționarii lor ar 
trebui să participe la acest ea. Pentru a dep ăși această problemă, unele administra ții au 
sugerat punerea în aplicare a unor m ăsuri pentru a determin a utilitatea grupurilor de 
proiect înainte de a fi înfiin țate și revizuirea periodic ă a acestora. 
• Competen țele lingvistice ale func ționarilor vamali: unele persoane intervievate au 
indicat competen țele lingvistice ale func ționarilor vamali na ționali ca un poten țial 
obstacol în calea punerii în aplicare cu succes a progr amului. De exemplu, unele 
persoane intervievate în cadrul studiului de caz au men ționat că nivelurile diferite ale 
competen țelor lingvistice ale func ționarilor vamali na ționali au reprezentat uneori o 
piedică în desfășurarea unor discu ții eficiente în timpul reuniunilor. 
 
13 
 7. DISEMINAREA PROGRAMULUI (SENSIBILIZARE , CUNOA șTERE șI PUNERE ÎN APLICARE ) 
Evaluarea examineaz ă aspectele legate de diseminarea și creșterea nivelului de sensibilizare 
cu privire la informa țiile referitoare la program pentru a analiza în ce m ăsură programul a fost 
promovat cu succes și rezultatele sale au fost utilizate de c ătre funcționarii din țările 
participante. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul c ă nu exist ă o relație directă de 
cauzalitate între gradul de se nsibilizare privind programul și eficacitatea general ă. De 
exemplu, func ționarii vamali pot beneficia de anumite realiz ări ale programului, cum ar fi 
sistemele informatice sau orient ările furnizate, f ără a ști neapărat că acestea au fost finan țate 
în cadrul programului. 
Conform rezultatelor evalu ării, programul Vam ă 2013 este relativ bine cunoscut în rândul 
funcționarilor vamali: 52 % din func ționarii chestiona ți aveau cuno ștință de existen ța 
acestuia9. Cu toate acestea, dintre cei care erau la curent, majoritatea și-au descris cuno ștințele 
ca fiind „foarte elementare” sau „ele mentare” (77 %). Acest lucru sugereaz ă că există în 
continuare loc pentru îmbun ătățiri în ceea ce prive ște explicarea modului în care programul se 
încadreaz ă în administra țiile naționale și modul în care func ționarii vamali pot utiliza 
programul. 
De asemenea, studiul a relevat faptul c ă 94 % din participan ții la activit ățile programului10 
și-au împărtășit, într-un mod sau altul ori sub o anumit ă formă, experien țele cu colegii din 
cadrul administra ției lor. Sensibilizarea și înțelegerea multiplicatorilor (cum ar fi 
coordonatorii na ționali sau func ționarii vamali care au luat parte la ac țiuni comune) s-au 
dovedit a fi esen țiale pentru integrarea re zultatelor programului și asigurarea faptului c ă la 
acțiunile comune particip ă funcționarii potrivi ți, în timp ce al ți funcționari pot beneficia de 
program f ără a avea neap ărat prea multe cuno ștințe legate de acesta. Mai multe persoane 
intervievate în cadrul studiilor de caz au men ționat importan ța schimbului de informa ții 
privind programul cu persoanele potrivite din administra ție, mai degrab ă decât cu un num ăr 
cât mai mare de persoane posibil, astf el încât acestea, la rândul lor, s ă poată decide cu privire 
la cea mai bun ă modalitate de a pune în aplicare și de a utiliza rezu ltatele programului. 
Există un consens general cu privire la faptul c ă rezultatele programului ( și anume, sistemele 
informatice și rezultatele ac țiunilor comune) au avut un impact pozitiv asupra func ționării 
proceselor vamale na ționale. Efectul a fost cel mai evident în domeniul gestion ării riscurilor, 
unde un num ăr mare de administra ții și persoane intervievate  au subliniat contribu țiile 
importante ale programului. Sistemele informati ce au fost considerate în principal ca fiind 
benefice pentru facilitarea schimbului rapid și sistematic de informa ții între statele membre. 
Acțiunile comune au facilitat schimbul de experien ță, expertiză și bune practici, o în țelegere și 
o punere în aplicare comun ă a legislației UE, precum și discuții aprofundate despre subiecte 
complicate.  
Pe lângă rezultatele lor concrete, cum ar fi orient ări sau programe de formare profesional ă, 
acțiunile comune au fost apreci ate mai ales pentru contribu ția lor la stabilirea de contacte 
personale și rețele între func ționarii din statele membre , sprijinindu-i astfel s ă își contacteze 
omologii mai rapid și să coopereze mai eficient.  
                                                 
9 NB: în total au fost 4 861 de r ăspunsuri la aceast ă întrebare în cadrul an chetei adresate func ționarilor 
vamali. 
10  NB: în total au fost 2 552 de r ăspunsuri la aceast ă întrebare în cadrul anchetei adresate func ționarilor 
vamali. 
 
14 
 8. EFICIENțĂ 
În conformitate cu Decizia 624/2007/CE, pachetul financiar pentru perioada de șase ani 
acoperită de program a fost stabil it la 323,8 milioane EUR. Cu toate acestea, examinarea 
angajamentelor bugetare a eviden țiat un cost real al programul ui cu aproximativ 15 % mai 
scăzut, în valoare de aproximativ  272 de milioane EUR. Din acestea, sistemele informatice au 
reprezentat 225 de milioane EUR, iar restul de  47 de milioane EUR au fost dedicate ac țiunilor 
comune. 
8.1. Sisteme de comunicare și de schimb de informa ții 
Cheltuielile alocate sistemelor informatice pot fi defalcate în costuri de dezvoltare pentru 
sisteme noi (care includ actualiz ări majore), asisten ță și întreținere, rețeaua comun ă de 
comunica ții/interfața comună a sistemelor și calitate și metodologie11. Figura 2 de mai jos 
arată că, în timp ce cheltuielile pentru fiecare di ntre aceste aspecte au variat, suma total ă a 
cheltuielilor a crescut în mod constant de la  începutul programului. De asemenea, trebuie 
menționat faptul c ă, în 2010, costurile de dez voltare au atins apogeu l (printre altele, în 
perioada premerg ătoare instal ării depline a sistemului de cont rol al importurilor), în timp ce 
costurile de asisten ță au fost cele mai ridicate în ul timii doi ani ai programului (când 
majoritatea sistemelor care decurg din Amendamentul privind Securitatea și Siguran ța erau 
deja puse în aplicare). 
Figura 2: Alocare bugetar ă pentru sisteme informatice pentru perioada 2008-2013 
13 10 17 15 15 13 10 
11 9 13 18 18 6 8 7 6 5 8 
2 4 4 4 5 5 
-5 10 15 20 25 30 35 40 45 50 
2008 2009 2010 2011 2012 2013milioane EURCalitate și
metodologie
Rețeaua CCN
Sprijin
Dezvoltare
 
Sursa: Date DG TAXUD  
8.2.  Acțiuni comune 
Acțiunile comune, care au repr ezentat aproximativ 20 % di n bugetul programului, au 
completat sistemele informatice și au avut o importan ță crucială pentru eficacitatea și 
eficiența programului, astfel cum s-a raportat mai sus.  
                                                 
11  Calitatea şi metodologia se refer ă la programul de asigurare a calit ăţii desfăşurat cu privire la sisteme de 
contractan ţi externi. 
 
15 
 Pe parcursul celor șase ani ai programului, au fost or ganizate aproximativ 7 500 de activit ăți 
în cadrul a opt tipuri de ac țiuni comune care au reunit 40 000 de func ționari12 (a se vedea 
figura 3). 
Figura 3: Participarea la ac țiunile comune  
Tip de  acțiune 
comună Participan ți Acțiuni Reuniuni Participan ți 
per acțiune Participan ți 
per 
reuniune Cost per 
reuniune 
(EUR) 
Evaluare 
comparativ ă 330 10 40 33 8 6 512 
Monitorizare  512 8 150 64 3 2 795 
Seminare  2 570 38 75 68 34 42 696 
Formare în 
domeniul 
informatic  2 875 8 346 359 8 6 933 
Ateliere  3 651 62 134 59 27 25 118 
Vizite de lucru  5 223 N/A 5 211 N/A 1 1 031 
Grupuri de 
coordonare  10 567  7 275 1 510 38 26 711 
Grupuri de 
proiect  14 259  182 1 309 78 11 9 505 
Total 39 987 315 7 540 310 
(medie) 16 (medie) 15 163 
(medie) 
Sursa: Date DG TAXUD  
Marea majoritate a cheltuielilor din bugetul prog ramului au fost legate de transport, cazare și 
subzistență pentru ca participan ții să se reuneasc ă la Bruxelles sau în alt loc. Costul mediu 
pentru fiecare participant a fost de 900 EUR. Dintre cele opt tipuri de ac țiuni comune, costul 
per participant pentru șase dintre acestea a variat cu mai pu țin de 15 % fa ță de medie. Valorile 
extreme corespund grupurilor de coordonare, cu un cost mediu de 695 EUR per participant și, 
respectiv, seminarelor, cu un cost mediu de 1 246 EUR per participant. Diferen țele de costuri 
se explică probabil prin natura ac țiunilor comune respective. Grupurile de coordonare s-au 
întâlnit, de regul ă, la Bruxelles timp de 1-2 zile și au reunit aceia și funcționari în mod regulat. 
Seminarele au fost evenimente singulare, g ăzduite, de regul ă, într-o anumit ă locație de către 
administra ția vamală a unei anumite țări, unde au fost lua ți în considerare și alți factori decât 
costul și accesibilitatea și în cazul c ărora s-a acordat o prioritate mai mare activit ăților care 
facilitează crearea de re țele între participan ți. 
Acțiunile comune au furnizat administra țiilor un set flexibil de instrumente pentru a reuni 
funcționarii. De exemplu, în unele ca zuri, reuniunile conduc  la rezultate  concrete, cum ar fi un 
set de orient ări pentru operarea unui anumit sistem in formatic sau program comun de formare 
profesional ă. Alteori, rezultatele imediate au fost mai pu țin tangibile și au constat, de 
exemplu, în faptul c ă funcționarii dintr-un stat membru au af lat despre modul în care omologii 
lor din alte țări au abordat un anumit tip de proces sau problem ă.  
                                                 
12  Trebuie notat faptul c ă un funcționar putea participa la mai multe reuniuni pe durata de via ță a 
programului, prin urmare num ărul nu se refer ă la participan ți unici.  
 
16 
 Ar fi greu de imaginat dez voltarea unui sistem informatic comun, reciproc acceptabil, de 
exemplu, dac ă dezvoltarea s-ar realiza în sens descendent mai degrab ă decât sub auspiciile 
unui grup de proiect constituit pentru a reuni func ționarii relevan ți. În cadrul unui astfel de 
grup de proiect, func ționarii ar putea conlucra pentru a se asigura c ă preocupările și ideile lor 
sunt luate în considerare și că produsul final se poate încadra în institu țiile naționale existente. 
Grupul privind sistemele vamale electronice, de și nu vizeaz ă în mod expres dezvoltarea unui 
singur produs sau sistem informatic, merit ă o mențiune special ă pentru faptul c ă s-a asigurat 
că opiniile tuturor administra țiilor au fost luate în consider are în planificarea informatic ă, că 
problemele de punere în aplicar e au fost discutate împreun ă și că s-au identificat solu ții 
acceptabile pentru toate p ărțile. De asemenea, acest grup de pr oiect a facilita t stabilirea unor 
sub-grupuri mai mici pentru dezvolta rea de noi proiec te informatice. 
Persoanele intervievate în cadrul studiilor de caz au subliniat în mod repetat c ă, în lipsa unor 
acțiuni comune care au permis contacte și discuții directe, fa ță în față, între reprezentan ți ai 
administra țiilor vamale na ționale, unele probleme și incertitudini ar fi fost foarte dificil de 
abordat și de depășit.  
9. CONCLUZII șI RECOMAND ĂRI 
9.1. Concluzii 
Comisia a acceptat concluziile formulate de consultantul extern, de și cu unele rezerve 
referitoare la absen ța unor date cantitative pent ru a sprijini concluziile și la natura 
necuantificat ă și general ă a concluziilor privind eficacitatea și eficien ța proiectului. 
Activitatea desf ășurată de echipa de evaluare a fost apreciat ă ca fiind în conformitate cu 
standardele de evaluare ale Comisiei13. Judecățile și concluziile au fost derivate direct din 
constatări pe baza dovezilor colectate. Pentru a asigura soliditatea constat ărilor, evaluarea a 
utilizat mai multe metode de colectare a date lor, inclusiv anchete, interviuri, cercetare 
documentar ă (incluzând analize existente și date de monitorizare) și studii de caz, de și datele 
de monitorizare au fost foarte limitate din cauza m ăsurilor de monitorizare inadecvate. 
Comisia și părțile interesate au considerat c ă această combina ție de metodologii a fost, în 
ansamblu, suficient ă. Principalele concluzii ale evalu ării, astfel cum au fost stabilite de c ătre 
consultantul extern, cu care Comisia es te de acord, sunt rezumate mai jos. 
Concluzia evalu ării a fost c ă, în timp ce numero și factori au jucat un rol în func ționarea 
uniunii vamale, programul Vam ă 2013 a avut o contribu ție semnificativ ă la sporirea siguran ței 
și a securit ății, la protec ția intereselor financiare ale UE și la facilitarea schimburilor 
comerciale. 
Competen ța exclusiv ă a UE în domeniul vamal înseamn ă că legislația în domeniul vamal 
emană de la nivel european și impune armonizarea politicilor și procedurilor vamale. 
Feedback-ul colectat de la p ărțile interesate în vederea evalu ării a clarificat rolul esen țial al 
programului Vam ă 2013 în acest sens. Cu alte cuvinte, aplicarea corect ă a tarifelor vamale ale 
UE și, în sens mai general, a legisla ției vamale nu ar fi fost posibil ă în absența programului, 
iar combina ția de acțiuni a contribuit la acest lucru.  
Sistemele transeuropene au permis repartizarea sarcinilor între Uniunea European ă și țările 
participante. Armonizarea în continuare a si stemului informatic vamal ar putea reduce 
dublarea eforturilor și, prin urmare, ar îmbun ătăți eficiența costurilor în viitor, dar pe termen 
                                                 
13 http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/docs/standards_c_2002_5267_final_en.pdf . 
 
17 
 scurt se mai pot realiza îmbun ătățiri în ceea ce prive ște interoperabilitatea între sistemele 
naționale existente și cele finan țate în cadrul programului. De asemenea, eficien ța sporită a 
sistemelor de gestionare a riscului a c ontribuit nu numai la c ontrolul sporit al m ărfurilor 
periculoase, ci și la identificarea și colectarea eficace a taxelor vamale. Acest lucru a avut un 
impact direct și pozitiv asupra protej ării intereselor financiare ale UE. Mediul complet 
informatizat care exist ă în prezent pentru gestionarea declara țiilor vamale a permis uniunii 
vamale să devină mai sigur ă, în același timp efectuându-se mai pu ține controale manuale care 
încetinesc fluxul comercial.  
Pe lângă sistemele informatice, crearea de re țele promovat ă prin acțiunile comune a fost 
considerat ă, de asemenea, crucial ă din mai multe motive, inclusiv garantarea aplic ării 
coerente a legisla ției în domeniul vamal, difuzar ea celor mai bune practici și construirea 
încrederii necesare pentru ca administra țiile să acționeze ca și cum ar constitui o administra ție 
unică. 
9.2. Recomand ări 
Pe baza dovezilor colectate, evaluato rii au formulat o serie de recomand ări în vederea 
îmbunătățirii operațiunilor programului. Recomand ările sunt prezentate pe scurt în figura 4 de 
mai jos și au fost acceptate în mare parte de Co misie. Comisia va întreprinde un exerci țiu 
dedicat pentru a aborda recomand ările și pentru a elabora un plan de ac țiune pentru punerea în 
aplicare și monitorizarea recomand ărilor, luând în considerare caracterul acestora, influen ța 
asupra programului și calendarul posibil pentru punerea lo r în aplicare (de exemplu, pe durata 
programului sau în ciclul legisla tiv viitor). Rezultatele de natur ă operațională, cum ar fi 
îmbunătățiri ale sistemelor și aplicațiilor informatice sau difuzarea mai ampl ă a rezultatelor 
programului, vor fi abordate direct  în cadrul programului actual Vam ă 2020. Alte rezultate 
referitoare la consolidarea integr ării sistemelor informatice na ționale și ale UE vor constitui 
baza pentru discu ții viitoare privind domeniul de aplicare și proiectarea relu ării programului 
după 2020. 
Figura 4: Recomand ări 
Nr. Recomandare Responsabilul 
principal 
1 Stabilirea unor obiective specifice și măsurabile care pot fi 
realizate pe durata programul ui. Acestea ar trebui s ă includă 
dispozițiile Codului Vamal al Uniunii (care trebuie s ă fie puse în 
aplicare pe durata programului Vam ă 2020), pe lâng ă obiectivele 
specifice existente ale programului. Comisia European ă 
2 Elaborarea unui cadru de monitorizare cuprinz ător pentru a urm ări 
performan țele și pentru a identifica aspectele problematice în timp 
util.  Comisia European ă 
cu cooperare strâns ă 
din partea tuturor 
țărilor participate 
3 Eficientizarea platformelor ut ilizate pentru schimbul de 
documente și facilitarea comunic ării între Comisie și statele 
membre. Comisia European ă 
4 Adoptarea unei abord ări active pentru realiz area de politici care 
vizează vămuirea centralizat ă. Din partea Comisiei, aceasta ar 
putea include identificarea rolurilor și a responsabilit ăților pentru Comisia European ă 
împreună u statele 
membre și alți actori 
 
18 
 Nr. Recomandare Responsabilul 
principal 
actorii implica ți și eforturi de a stabili costurile și beneficiile 
potențiale pentru statele membre, Comisia European ă și 
comercian ți. potențiali 
5 Asigurarea faptului c ă acțiunile comune sunt flexibile și 
adaptabile, mai responsabile și orientate c ătre rezultate.  Comisia European ă 
6 Dezvoltarea unui mecanism mai sistematic de analiz ă periodică a 
acțiunilor comune de lung ă durată. Comisia European ă 
7 Intensificarea comunic ării cu administra țiile naționale cu privire la 
rezultatele ac țiunilor comune. Comisia European ă 
în cooperare cu 
responsabilii de 
acțiuni comune  
8 Abordarea problemelor tehnice și a problemelor de utilizare a 
sistemelor informatice specifice, care restric ționează contribuția 
acestora la procesele vamale cheie.  Comisia European ă 
9 Consolidarea integr ării sistemelor informatice na ționale și ale UE. Comisia European ă 
în cooperare cu 
statele membre 
10 Utilizarea poten țialelor câștiguri de eficien ță pentru a sus ține 
armonizarea și integrarea în continuare a sistemelor informatice. 
Ar trebui s ă se examineze în mai mare profunzime diferitele 
costuri și beneficii ale sistemelor informatice centralizate la nivel 
național și la nivelul UE. Comisia European ă