COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Strategia de extindere și principalele provocări pentru perioada 2014-2015 /* COM/2014/0700 final */





Încheierea procesului de stabilire a bazelor credibilității I. Agenda de extindere — realizări și provocări În decursul ultimilor cinci ani, Comisia a consolidat credibilitatea politicii de extindere și a întărit puterea de transformare a acesteia prin punerea în mai mare măsură a accentului pe abordarea reformelor fundamentale într-un stadiu timpuriu al procesului de aderare. Comisia a acordat o atenție specială celor trei piloni pe care îi reprezintă statul de drept, guvernanța economică și reforma administrației publice. În 2012, în comunicarea sa privind strategia de extindere[1], Comisia a introdus o nouă abordare a statului de drept. În comunicarea sa din 2013[2], Comisia a stabilit un cadru pentru consolidarea guvernanței economice, care se bazează pe experiența semestrului european. În acest an, Comisia prezintă idei noi, menite să sprijine reforma administrației publice în țările implicate în procesul de aderare. Între cei trei piloni există o legătură strânsă, iar progresele înregistrate în aceste domenii vor fi esențiale pentru determinarea momentului în care țările vizate vor fi pe deplin pregătite să adere la UE. Politica de extindere a UE contribuie la obținerea avantajelor reciproce pe care le reprezintă pacea, securitatea și prosperitatea în Europa. Aceasta consolidează forța politică și economică a UE și are un efect puternic de transformare asupra țărilor vizate. Un proces de aderare bine pregătit garantează faptul că extinderea nu se efectuează în detrimentul eficacității Uniunii. Cea de a zecea aniversare, sărbătorită în luna mai, a aderării a zece state membre în 2004 reprezintă o ocazie de a reaminti progresele înregistrate. Oportunitățile pentru întreprinderi, investitori financiari, consumatori, turiști, studenți și proprietari imobiliari din UE sporesc pe măsură ce aceasta se extinde. Atât țările care s-au alăturat UE, cât și statele care erau deja membre ale acesteia au obținut beneficii în urma aderării. Comerțul și investițiile au înregistrat o creștere. Calitatea vieții cetățenilor s-a îmbunătățit pe măsură ce standardele UE în domeniul mediului, al protecției consumatorilor și în alte sectoare se aplică pe scară mai largă. Pentru țările din Balcanii de Vest, perspectiva clară a aderării la UE care le-a fost oferită de statele membre ale UE este un factor-cheie de stabilizare. Această perspectivă sprijină înregistrarea de progrese în direcția îndeplinirii condițiilor necesare, inclusiv a celor prevăzute de Procesul de stabilizare și de asociere. Relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională favorabilă incluziunii sunt esențiale. Anul trecut s-au înregistrat progrese în această privință, însă unele chestiuni rămân încă pendinte. Este esențial să se depună eforturi continue pentru a soluționa problemele bilaterale dintre țările implicate în procesul de aderare și problemele cu statele membre, inclusiv sub auspiciile ONU, dacă este cazul, și să se depășească moștenirea trecutului, având în vedere istoria acestei regiuni, care atât de recent a fost afectată de conflicte. Procesul de aderare este riguros, bazat pe o condiționalitate strictă, dar echitabilă, pe criterii consacrate și pe principiul meritelor proprii. Acest lucru este esențial pentru credibilitatea politicii de extindere, pentru a încuraja țările implicate în procesul de aderare să efectueze reforme de mare amploare și pentru a asigura sprijinul cetățenilor UE. În ceea ce le privește, statele membre, împreună cu instituțiile UE, ar trebui să conducă o dezbatere în cunoștință de cauză cu privire la impactul politic, economic și social al politicii de extindere. *** Agenda actuală de extindere cuprinde țările din Balcanii de Vest, Turcia și Islanda. Acesta a fost un an important pentru mai multe țări din Balcanii de Vest. Muntenegru a luat noi măsuri în cadrul negocierilor de aderare. S-au deschis douăsprezece capitole. A început punerea în aplicare a reformelor în domeniul statului de drept. În prezent sunt necesare rezultate concrete și acestea vor fi esențiale pentru stabilirea ritmului general al negocierilor de aderare. Deschiderea negocierilor de aderare reprezintă un moment de cotitură în relațiile UE cu Serbia. În prezent, Serbia trebuie să obțină în mod susținut rezultate în ceea ce privește prioritățile sale în materie de reformă, deoarece ritmul negocierilor va depinde de progresele înregistrate în domenii-cheie, în special referitor la statul de drept și la procesul de normalizare a relațiilor cu Kosovo*. Este necesar să se redinamizeze dialogul dintre Belgrad și Pristina pentru soluționarea problemelor-cheie pendinte și pentru deschiderea unei noi etape în normalizarea relațiilor. Albania a primit, în luna iunie, statutul de țară candidată, ca o recunoaștere a eforturilor sale de reformă și a progreselor înregistrate în îndeplinirea condiționalității prevăzute. Această țară trebuie să valorifice și să consolideze dinamica reformei și să își concentreze eforturile asupra abordării provocărilor legate de integrarea sa în UE într-o manieră durabilă și favorabilă incluziunii. Atât guvernul, cât și opoziția trebuie să asigure faptul că parlamentul este principalul loc în care se desfășoară dezbaterea politică. Parafarea, în luna iulie, a unui acord de stabilizare și de asociere cu Kosovo este o etapă de referință importantă în relațiile UE-Kosovo. În prezent, Kosovo trebuie să obțină rezultate în ceea ce privește reformele-cheie, în special statul de drept. Procesul de aderare la UE a fostei Republici iugoslave a Macedoniei se află într-un impas. Sunt necesare măsuri pentru a contracara regresul înregistrat recent, în special în ceea ce privește libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei, precum și independența sistemului judiciar. Trebuie să se găsească de urgență o soluție negociată și reciproc acceptabilă în privința denumirii țării. Guvernul și opoziția ar trebui să ia măsuri pentru reluarea dialogului politic în parlament. În Bosnia și Herțegovina procesul de integrare europeană stagnează în continuare. În urma alegerilor, va fi esențial ca această țară să vorbească cu o singură voce, să abordeze reformele socioeconomice urgente și să realizeze progrese în ceea ce privește agenda sa europeană. Turcia a continuat să pună în aplicare anumite angajamente în materie de reformă, cum ar fi pachetul de măsuri din 2013 privind democratizarea, și a luat măsuri în direcția soluționării chestiunii kurde. Au existat însă și motive grave de preocupare în ceea ce privește independența sistemului judiciar și protecția libertăților fundamentale. Negocierile de aderare active și credibile oferă cadrul cel mai adecvat pentru a valorifica întregul potențial al relațiilor UE-Turcia. Deschiderea negocierilor privind capitolele relevante referitoare la statul de drept și la drepturile fundamentale ar permite stabilirea unei foi de parcurs pentru reformele în aceste domenii-cheie. În urma unei decizii a guvernului Islandei, negocierile de aderare au fost suspendate începând cu luna mai 2013. *** Prin demersul Comisiei de a aborda în primul rând elementele fundamentale se acordă prioritate reformelor care se referă la statul de drept și drepturile fundamentale, la guvernanța economică și la îmbunătățirea competitivității economice, precum și la consolidarea instituțiilor democratice. Aceasta include și administrația publică, care în majoritatea țărilor implicate în procesul de aderare prezintă în continuare deficiențe, fiind caracterizată de o capacitate administrativă limitată, de niveluri ridicate de politizare și de lipsă de transparență. Consolidarea funcționării instituțiilor democratice necesită, de asemenea, procese electorale solide și funcționarea corespunzătoare a parlamentelor, inclusiv existența unui dialog constructiv și durabil la nivelul întregului spectru politic. Trebuie să se depună mai multe eforturi pentru a stimula dezvoltarea unui mediu propice organizațiilor societății civile. O societate civilă puternică sporește răspunderea politică și promovează o înțelegere mai profundă a reformelor conexe aderării. Secțiunea II a prezentei comunicări se axează pe provocările-cheie și analizează progresele înregistrate în domeniul reformei administrației publice, al guvernanței economice și al competitivității, precum și în cel al statului de drept și al drepturilor fundamentale. Secțiunea III face un bilanț al problemelor regionale și bilaterale, în special a celor din Balcanii de Vest. Secțiunea IV prezintă concluzii și recomandări atât privind aspectele orizontale, cât și aspectele specifice fiecărei țări. În toate domeniile menționate mai sus, Comisia are ca obiectiv să utilizeze la maximum mecanismele și forurile existente pentru impulsionarea reformelor, prin intermediul structurilor acordurilor de stabilizare și de asociere (ASA), al negocierilor de aderare sau al inițiativelor conduse de Comisie și care sunt specifice fiecărei țări vizate, cum ar fi dialogurile la nivel înalt sau dialogurile structurate privind statul de drept. Astfel de inițiative au fost în continuare extinse în noiembrie 2013, odată cu instituirea unui dialog la nivel înalt cu Albania privind prioritățile-cheie. În ceea ce privește reforma administrației publice, Comisia introduce un dialog mai structurat și înființează „grupuri speciale” cu țările implicate în procesul de aderare. În 2014 s-a lansat noul Instrument de asistență pentru preaderare (IPA II). Prin intermediul IPA II, UE va furniza 11,7 miliarde EUR pentru perioada 2014-2020 în scopul de a sprijini țările implicate în procesul de aderare pe parcursul pregătirilor lor în vederea aderării, precum și în scopul de a sprijini cooperarea regională și transfrontalieră. IPA II se concentrează în mai mare măsură asupra priorităților pentru aderarea la UE în domeniul democrației și al statului de drept, precum și în cel al competitivității și al creșterii economice. IPA II introduce, de asemenea, o abordare sectorială, stimulente pentru obținerea de rezultate, sprijin bugetar sporit și stabilirea ordinii de prioritate a proiectelor. Este necesară o abordare coordonată pentru investițiile majore la nivelul principalelor coridoare de infrastructură. Coordonarea cu instituțiile financiare internaționale (IFI) este în curs de consolidare. Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest va continua să sprijine investițiile care stimulează locurile de muncă și creșterea economică, precum și investițiile care promovează conectivitatea în regiune. Trei beneficii strategice ale extinderii (1) Transformă Europa într-un loc mai sigur. Prin intermediul procesului de aderare, UE promovează democrația și libertățile fundamentale și consolidează statul de drept în țările care doresc să obțină statutul de membru, reducând impactul criminalității transfrontaliere. Actuala politică de extindere consolidează pacea și stabilitatea în Balcanii de Vest și promovează redresarea și reconcilierea după războaiele din anii '90. (2) Contribuie la îmbunătățirea calității vieții cetățenilor prin intermediul integrării și al cooperării în domenii cum ar fi energia, transporturile, statul de drept, migrația, siguranța alimentară, protecția consumatorilor, protecția mediului și combaterea schimbărilor climatice. Extinderea ne ajută să asigurăm faptul că standardele noastre ridicate se aplică dincolo de frontierele noastre, ceea ce reduce riscurile ca cetățenii UE să fie afectați, de exemplu, de poluarea provenită din alte țări. (3) Crește gradul nostru de prosperitate. O Europă mai mare este o Europă mai puternică. În 2012, PIB-ul UE a reprezentat 23 % din PIB-ul mondial, ridicându-se la 13 trilioane EUR. Atât țările care s-au alăturat UE, cât și statele care erau deja membre ale acesteia au obținut beneficii în urma aderării. Oportunitățile pentru întreprinderi, investitori, consumatori, turiști, studenți și proprietari imobiliari din UE sporesc pe măsură ce aceasta se extinde. O piață unică mai mare este mai atractivă pentru investitori: investițiile străine directe din restul lumii către UE s-au dublat ca procent din PIB după aderarea din 2004 (de la 15,2 % din PIB în 2004 la 30,5 % din PIB în 2012). *** II. Abordarea cu prioritate a elementelor fundamentale — consolidarea reformelor și creșterea gradului de credibilitate Această secțiune identifică provocările-cheie și analizează progresele înregistrate în domeniul reformei administrației publice, al guvernanței economice și al competitivității, precum și în cel al statului de drept și al drepturilor fundamentale. Aceasta prezintă idei noi pentru punerea în mai mare măsură a accentului pe reforma administrației publice și detaliază în continuare abordarea referitoare la guvernanța economică. În comunicarea de anul trecut s-a acordat o atenție specială modului în care asistența pentru preaderare sprijină procesul de reformă în toate domeniile. În acest an se atrage atenția asupra anumitor practici care există în domeniile menționate anterior în țările implicate în procesul de aderare și care pot servi drept sursă de inspirație pentru reforme în alte țări. a) Reforma administrației publice Împreună cu statul de drept și cu guvernanța economică, reforma administrației publice (RAP) este un pilon al procesului de extindere. Există o legătură strânsă între cei trei „piloni” care reprezintă aspecte transversale deosebit de importante pentru succesul reformelor politice și economice și care constituie baza pentru punerea în aplicare a normelor și a standardelor UE. O administrație publică funcțională este necesară pentru guvernanța democratică. De asemenea, aceasta are un impact direct asupra capacității guvernelor de a furniza servicii publice și de a promova competitivitatea și creșterea economică. Reforma administrației publice are ca obiectiv creșterea gradului de transparență, de răspundere și de eficacitate și punerea în mai mare măsură a accentului pe nevoile cetățenilor și ale întreprinderilor. Gestionarea adecvată a resurselor umane, îmbunătățirea planificării, a coordonării și a elaborării politicilor, procedurile administrative solide și îmbunătățirea gestionării finanțelor publice, inclusiv a administrării și a colectării veniturilor, au o importanță fundamentală pentru funcționarea statului și pentru punerea în aplicare a reformelor necesare în vederea integrării în UE. Țările vizate trebuie să își intensifice eforturile pentru a-și îmbunătăți administrațiile publice la toate nivelurile pe baza strategiilor naționale. Recunoscând provocările cu care se confruntă țările implicate în procesul de aderare, Comisia consolidează sprijinul pe care îl acordă în vederea instituirii structurilor administrative necesare și a capacității necesare în cadrul procesului de aderare. Comisia își va structura activitatea privind RAP, pe care o desfășoară împreună cu țările implicate în procesul de aderare, în jurul următoarelor aspecte-cheie: Aspecte-cheie pentru reforma administrației publice 1. Cadru strategic pentru reforma administrației publice — acest aspect include angajamentul politic față de procesul de reformă, inclusiv leadershipul politic și coordonarea tehnică, precum și monitorizarea punerii în aplicare. 2. Elaborarea și coordonarea politicilor — acest aspect include coordonarea corespunzătoare în cadrul guvernului, coordonarea interministerială, elaborarea politicilor și analiza financiară. 3. Servicii publice și gestionarea resurselor umane — acest aspect include organizarea și funcționarea serviciului public, inclusiv depolitizarea, recrutarea și promovarea pe bază de merit, formarea și profesionalizarea. 4. Răspundere — acest aspect include transparența administrației, inclusiv accesul la informații și posibilitatea de a exercita căi de atac administrative și în justiție. 5. Furnizare de servicii — acest aspect include ameliorarea calității serviciilor furnizate cetățenilor și întreprinderilor, inclusiv îmbunătățirea procedurilor administrative și a serviciilor de e-guvernare. 6. Gestionarea finanțelor publice (GFP) — acest aspect include un angajament față de o abordare mai cuprinzătoare în ceea ce privește îmbunătățirea gestionării finanțelor publice și a procesului bugetar global prin pregătirea și punerea în aplicare a programelor multianuale privind GFP și purtarea unui dialog cu Comisia și cu IFI pe tema politicii în materie de GFP. Un program credibil și relevant privind GFP este, de asemenea, esențial pentru sprijinul bugetar sectorial prevăzut în cadrul IPA. Obiectivul Comisiei este să integreze mai bine reforma administrației publice în cadrul procesului de extindere. „Grupuri speciale privind RAP” au fost înființate sau sunt în curs de a fi înființate cu țările din Balcanii de Vest, după modelul subcomitetelor ASA. Grupurile speciale s-au reunit deja în ceea ce privește Albania, Kosovo, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Muntenegru. În cazul Serbiei, primul grup special privind RAP se va reuni în luna octombrie. Grupurile speciale vor deveni platforma principală pentru înregistrarea de progrese în ceea ce privește RAP, care se vor structura în jurul aspectelor-cheie menționate anterior. Rezultatele grupurilor speciale privind RAP ar trebui să fie incluse în activitatea Consiliului/Comitetului ASA, în cadrul căruia să aibă loc o discuție mai structurată și politică privind principalele aspecte aferente RAP. Deși nu există un anumit capitol al acquis-ului care să aibă ca obiect administrația publică în sine, negocierile de aderare ar trebui să fie utilizate și pentru a încuraja reformele necesare. Aspectele-cheie ar trebui să fie abordate în cadrul capitolelor relevante — în special cele privind achizițiile publice, controlul financiar, sistemul judiciar și drepturile fundamentale, impozitarea și politica economică și monetară — și în contextul unor conferințe interguvernamentale, în cazul în care acest lucru este important pentru punerea în aplicare a acquis-ului. Coordonarea cu IFI, în special în domeniul GFP, va fi deosebit de importantă. Comisia continuă să sprijine Școala Regională de Administrație Publică, aceasta având un rol important în ceea ce privește schimbul de experiență în regiune privind RAP, inclusiv în legătură cu procesul de integrare în UE. Creșterea capacității administrației publice din Kosovo În vederea consolidării capacității profesionale și instituționale a administrației sale publice, Kosovo a instituit un program pentru tinerii profesioniști. Acest program, care acordă o atenție specială nevoilor de integrare europeană, oferă burse celor mai buni studenți pentru a urma un program de masterat special în Kosovo, precum și posibilitatea de a studia în UE. Aproximativ 80 % dintre absolvenți au fost angajați de autoritățile din Kosovo. Acest lucru este în beneficiul nu numai al Ministerului Integrării Europene, ci și al ministerelor sectoriale și al instituțiilor care vor fi responsabile de punerea în aplicare a obligațiilor în temeiul viitorului ASA. b) Guvernanță economică și competitivitate Comisia consolidează sprijinul pentru îmbunătățirea guvernanței economice și a competitivității în țările implicate în procesul de aderare. Acest lucru este esențial pentru a răspunde preocupărilor cetățenilor în contextul unui mediu economic în mod persistent dificil, cu o rată ridicată a șomajului și cu un nivel scăzut al investițiilor. Noua abordare este în mod special importantă în ceea ce privește țările din Balcanii de Vest, deoarece niciuna din acestea nu este considerată încă a fi o economie de piață funcțională. Noua abordare se va baza pe experiența dobândită de statele membre ale UE în cadrul semestrului european. Se va pune accentul în mai mare măsură pe reformele structurale care au un caracter sectorial. Țările implicate în procesul de aderare vor fi invitate să prezinte programe naționale de reformă economică. În ceea ce o privește, UE va furniza orientări suplimentare privind prioritățile de reformă și va direcționa mai bine fondurile IPA. Îmbunătățirea guvernanței economice în țările implicate în procesul de aderare este importantă și în vederea menținerii sprijinului pentru extindere în cadrul Uniunii Europene. Toate țările din Balcanii de Vest se confruntă cu provocări economice structurale majore, cu rate ridicate ale șomajului și cu niveluri scăzute ale investițiilor străine. Toate țările implicate în procesul de aderare trebuie să depășească în continuare provocări importante în ceea ce privește reformele economice, competitivitatea, crearea de locuri de muncă și consolidarea bugetară. Deficiențele statului de drept și ale gestionării finanțelor publice amplifică riscul de corupție, având un impact negativ asupra climatului investițional. Până în prezent, niciuna dintre aceste țări nu a elaborat o agendă de reforme interne cuprinzătoare și convingătoare. Situația macroeconomică în țările implicate în procesul de aderare Þ Situația este neomogenă în ceea ce privește evoluțiile socioeconomice în țările implicate în procesul de aderare. Toate țările implicate în procesul de aderare au menținut, în mare măsură, stabilitatea macroeconomică globală, dar riscurile bugetare au crescut în mod semnificativ în unele dintre acestea. Redresarea modestă continuă. Conform celor mai recente previziuni ale Comisiei, țările candidate din Balcanii de Vest ar trebui să înregistreze, în medie, o creștere economică de 1,6 % în 2014. Redresarea nu s-a concretizat într-un număr mai mare de locuri de muncă. Rata șomajului a rămas la un nivel ridicat, în special în rândul tinerilor, și în prezent este, în medie, de 21 % în Balcanii de Vest, valori mult mai ridicate înregistrându-se însă în Bosnia și Herțegovina, în fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și în Kosovo. Nivelul sărăciei rămâne în continuare în mod constant ridicat. Þ Principalul partener comercial al țărilor din Balcanii de Vest este UE, aproximativ 60 % din exporturile din regiune îndreptându-se către UE. De asemenea, UE este de departe cel mai important furnizor de investiții străine directe. Þ În 2013, Turcia a înregistrat o creștere economică de 4 % și previziunea de creștere economică pentru 2014 este de 2,6 %. Lira turcească s-a depreciat și deficitul de cont curent a crescut până la aproape 8 % din PIB în 2013. Rezultatele economice obținute recent de Turcia evidențiază atât potențialul ridicat al economiei sale, cât și dezechilibrele care persistă în cadrul acesteia. UE rămâne principalul partener comercial al Turciei, peste 40 % din exporturile acesteia îndreptându-se către UE. Turcia a devenit o bază de investiții pentru întreprinderile europene, integrându-se tot mai mult în lanțul de aprovizionare și de producție al UE. Aproximativ 70 % din investițiile străine directe în Turcia provin din UE. Principalii indicatori economici || PIB pe cap de locuitor în SPC (% din UE) || Creșterea PIB-ului (%) || Inflație (%) || Rata șomajului (%) || Rata de ocupare, 20-64 de ani (%) || Rata de participare pe piața forței de muncă, 20-64 de ani (%) || Exporturi (bunuri și servicii % din PIB) || Datoria publică (% din PIB) || Deficitul public (% din PIB) Albania || 30 || 1,4 || 1,9 || 15,6 || 57,2 || 68,0 || 40,2 || 62,0* || -3,4* Bosnia și Herțegovina || 29 || 2,5 || -0,2 || 27,5 || n/a || n/a || 30,0 || n/a || -2,2 fosta Republică iugoslavă a Macedoniei || 35 || 2,9 || 2,8 || 29,0 || 50,3 || 70,4 || 53,9 || 36,0 || -4,1 Kosovo || n/a || 3,4 || 1,8 || 30,0 || n/a || n/a || 17,4 || n/a || n/a Muntenegru || 42 || -2,5* || 1,8 || 19,5 || 52,6 || 65,1 || 44,1* || 58,0 || -2,3 Serbia || 36 || 2,5 || 7,8 || 22,1 || 51,2 || 66,0 || 44,7 || 63,2 || -5,0 Turcia || 55 || 4,0 || 7,5 || 8,8 || 53,4 || 58,4 || 25,7 || 36.2* || -0,3* Sursă: Eurostat. Anul de referință 2013, cu excepția (*) 2012. Ø Consolidarea guvernanței economice Strategia de extindere pentru perioada 2013-2014 a propus o nouă abordare menită să ajute țările implicate în procesul de aderare să abordeze fundamentele economice și să îndeplinească criteriile economice. Noua abordare implică o schimbare în ceea ce privește dialogul și îmbunătățirea raportării în scopul de a furniza orientări mai clare privind reformele necesare pentru a sprijini creșterea economică și competitivitatea pe termen lung. Provocări economice-cheie în Balcanii de Vest Þ Îmbunătățirea consolidării bugetare, prin reducerea deficitelor bugetare și prin punerea în aplicare a unor reforme credibile ale sectorului public, inclusiv reforma administrației publice și a sistemelor de pensii. Þ Consolidarea gestionării finanțelor publice, inclusiv administrarea și colectarea veniturilor, întocmirea și execuția bugetului, contabilitatea și raportarea, precum și supravegherea externă. Þ Rezolvarea problemei pe care o reprezintă sarcina substanțială generată de creditele neperformante. Þ Restructurarea și îmbunătățirea guvernanței întreprinderilor de stat. Þ Îmbunătățirea mediului de afaceri, inclusiv economia digitală, și sprijinirea dezvoltării sectorului privat, reducerea taxelor parafiscale, simplificarea reglementării și stimularea investițiilor în cercetare. Þ Îmbunătățirea rețelelor de energie și de transport și creșterea gradului de conectivitate. Þ Instituirea unor piețe ale forței de muncă funcționale, inclusiv asigurarea unei flexibilități suficiente, măsuri de combatere a sectorului informal, îmbunătățirea capacității de inserție profesională a lucrătorilor, precum și o mai bună aliniere a educației și a competențelor la nevoile pieței forței de muncă. Țările din Balcanii de Vest sunt invitate să își consolideze politica economică și guvernanța acesteia prin elaborarea de programe naționale anuale de reformă economică. Aceste programe vor cuprinde două părți. Prima parte va consta într-o versiune consolidată a programelor economice de preaderare (PEP), care există pentru țările candidate, și a programelor economice și bugetare (PEB), care există pentru țările potențial candidate, și care a fost extinsă pentru a include și Kosovo. Partea întâi a programelor naționale de reformă economică va stabili un cadru de politică macroeconomică și bugetară pe termen mediu, care va acorda o atenție sporită evaluării sustenabilității externe și obstacolelor structurale în calea creșterii economice, precum și măsuri concrete de reformă care să sprijine cadrul de politică. Partea a doua a programelor naționale de reformă economică va viza reformele structurale care au un caracter sectorial (cum ar fi transporturile, energia, educația, mediul, cercetarea, industria, concurența, piața internă) și care sunt importante pentru îmbunătățirea competitivității și a creșterii economice a diferitelor țări, inclusiv nevoile de investiții în infrastructură. Comisia va furniza țărilor vizate orientări clare și consolidate în vederea asigurării faptului că aceste programe se axează pe aspectele-cheie. În ceea ce privește atenția sporită acordată reformelor structurale, 2015 ar trebui să fie considerat ca primul an al fazei-pilot. Reformele abordate în aceste documente vor beneficia de asistența IPA. În scopul de a consolida supravegherea, procesul de evaluare va avea ca rezultat orientări de politică mai bine direcționate pentru fiecare țară. Încă din luna mai 2014, Consiliul ECOFIN comun a emis orientări mai bine direcționate pentru fiecare din țările candidate. Turcia și UE sunt reciproc interesate în promovarea unei agende de reformă economică, în efectuarea de schimburi de experiență, în alinierea pozițiilor în cadrul G20 și în aprofundarea integrării economice. De asemenea, recenta evaluare a uniunii vamale UE-Turcia furnizează elemente importante pentru actualizarea acestui acord comercial. Este în interesul ambelor părți să își consolideze relațiile comerciale pentru a ajunge la un nivel echivalent cu cel al acordurilor comerciale moderne și să crească importanța strategică a relațiilor UE-Turcia. Agenda economică ar putea să fie abordată în cadrul unui dialog economic la nivel înalt UE-Turcia care să se desfășoare cu regularitate. Aceste contacte politice intensificate ar putea să fie completate de un forum anual de afaceri UE-Turcia. Un ciclu anual de analiză a politicii economice și de furnizare de orientări privind politica economică pentru Balcanii de Vest 31 ianuarie — Țările vizate prezintă Comisiei programele naționale de reformă economică (partea 1 axându-se pe cadrul macroeconomic și bugetar și pe sprijinirea reformelor, iar partea 2 abordând reformele structurale care au un caracter sectorial și competitivitatea). Având în vedere faptul că, prin natura lor, reformele prevăzute în partea 2 sunt pe termen lung, acestea ar trebui să facă obiectul unei simple actualizări anuale în cadrul programelor naționale de reformă economică elaborate ulterior. Februarie — Misiuni de evaluare ale Comisiei în țările din Balcanii de Vest. Aprilie — Reuniuni ale Comisiei cu fiecare țară pentru a discuta orientările de politică direcționate Mai — Concluziile Consiliului ECOFIN Iunie/Iulie — Reuniuni cu fiecare țară la nivel ministerial. Toamnă — Pachetul de extindere al Comisiei prezintă progresele înregistrate de la Consiliul ECOFIN, furnizând noi orientări prospective mai detaliate care să se reflecte în programele care urmează a fi prezentate în luna ianuarie a anului viitor. Asistența tehnică specializată este necesară pentru a sprijini punerea în aplicare a acestei abordări. Punerea în aplicare a orientărilor de politică specifice fiecărei țări va trebui să fie rapid susținută de proiecte IPA direcționate și concrete care să vizeze îmbunătățirea guvernanței economice. Documentele de strategie pentru fiecare țară și cele pentru mai multe țări în temeiul IPA aferente perioadei 2014-2020 reflectă importanța guvernanței economice și alocă fonduri indicative în acest scop. Proiectele concrete IPA sunt în curs de elaborare și vor fi executate începând cu 2015. Creșterea competitivității și introducerea unor măsuri de stimulare a creării de locuri de muncă în regiune vor atenua presiunile exercitate asupra UE de migrația din țările implicate în procesul de aderare. În cazul extinderilor cele mai recente, s-au instituit dispoziții tranzitorii pentru a introduce treptat libera circulație deplină a lucrătorilor din noile state membre. Posibila necesitate și natura măsurilor tranzitorii și/sau posibila necesitate și natura unui mecanism de salvgardare privind libera circulație a lucrătorilor vor fi abordate în cursul negocierilor de aderare referitoare la extinderea viitoare, ținând cont de o evaluare a impactului care urmează să fie efectuată. Ø Dialogul privind ocuparea forței de muncă și reforma socială Sprijinul Comisiei pentru dezvoltarea economică durabilă în Balcanii de Vest nu se limitează doar la stabilizarea macroeconomică și la obținerea statutului de economie de piață funcțională. De la începutul crizei, Comisia a insistat asupra faptului că trebuie să se depună mai multe eforturi pentru a remedia situația socioeconomică dificilă, în special nivelul ridicat al șomajului. Comisia a inițiat deja un nou dialog cu Turcia și cu Serbia privind ocuparea forței de muncă și programele de reformă socială. Sunt în curs de pregătire dialoguri cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și cu Muntenegru. În celelalte țări vizate situația socioeconomică este mai dificilă și va fi nevoie de un sprijin suplimentar pentru a consolida capacitatea administrativă în vederea facilitării participării la noul proces. Aceste țări vor fi invitate treptat la noul dialog. Prin intermediul IPA se acordă o asistență tehnică amplă, pe lângă un sprijin mai larg în domeniul ocupării forței de muncă și în domeniul social. Comisia va lansa o platformă în domeniul ocupării forței de muncă și în domeniul social care să reprezinte un instrument suplimentar menit să ajute țările vizate să facă schimb de experiență și să se pregătească pentru dialogul privind ocuparea forței de muncă și programele de reformă socială. În cadrul unui exercițiu distinct, Comisia va continua, de asemenea, să dezvolte platforma pentru Balcanii de Vest în domeniul educației și al formării, în scopul de a reduce decalajul în materie de competențe și de a îmbunătăți sistemele educaționale. Ø Încurajarea investițiilor pentru creștere economică și locuri de muncă; rețele și cooperare regională Rețelele transfrontaliere de transport, de energie și de comunicații sunt insuficient dezvoltate în Balcanii de Vest. Investițiile în infrastructură sunt imperios necesare pentru a stimula dezvoltarea economică în regiune. Având în vedere dimensiunea economiilor din Balcanii de Vest, este esențial să se asigure o integrare mai strânsă. Cooperarea economică regională nu reprezintă doar o oportunitate pentru creșterea economică durabilă, ci și pentru cooperarea politică și pentru relațiile de bună vecinătate. În prezent se lucrează sub auspiciile Consiliului de Cooperare Regională (CCR) pentru a atinge obiectivele și a aborda prioritățile Strategiei Europa 2020. Liberalizarea preconizată a serviciilor în cadrul zonei central-europene de comerț liber (CEFTA) ar sprijini și mai mult acest obiectiv. Rețelele de energie și de transport Îmbunătățirea interconectării în domeniul energiei și al transporturilor între UE și țările implicate în procesul de aderare reprezintă o prioritate pentru promovarea creșterii economice durabile, a locurilor de muncă, a comerțului și a schimburilor culturale. În luna mai, Comisia a adoptat Strategia europeană pentru securitate energetică[3], având ca obiectiv să consolideze securitatea energetică a UE. Pe termen scurt, strategia propune lansarea de către Comisie a unor teste de rezistență privind securitatea energetică pentru a simula o întrerupere a aprovizionării cu gaze pentru iarna următoare și pentru a verifica modul în care sistemul energetic poate să facă față unor riscuri în materie de securitate a aprovizionării. Având în vedere dimensiunea paneuropeană a securității energetice, Comisia a invitat toate țările din Balcanii de Vest și Turcia să contribuie la efectuarea testului de rezistență. Albania, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Kosovo, Serbia și Turcia au contribuit la acest exercițiu. Dezvoltarea în continuare a infrastructurii energetice transeuropene și cooperarea cu Comunitatea Energiei sunt esențiale. Comunitatea Energiei, care are ca obiectiv să extindă acquis-ul UE privind energia la țările implicate în procesul de aderare și la țările din vecinătate, ar trebui să fie consolidată în continuare în contextul preocupărilor UE în ceea ce privește securitatea aprovizionării. Acest obiectiv ar trebui să fie îndeplinit prin promovarea în continuare a reformelor în sectorul energiei în țările participante, sprijinindu-se totodată modernizarea și durabilitatea sistemului lor de energie și integrarea lor deplină în cadrul de reglementare al UE în domeniul energiei. Activitatea viitoare a Comunității Energiei ar trebui să acorde o atenție specială îmbunătățirii punerii în aplicare și a asigurării aplicării reformelor pentru a crea o piață internă angro și cu amănuntul autentică, în special în ceea ce privește separarea utilităților, transparența prețurilor sau garantarea accesului terților la rețele. Necesitatea de a garanta accesul terților este unul dintre motivele pentru care Comisia a declarat că acordurile interguvernamentale semnate de Rusia cu mai multe țări implicate în proiectul „South Stream” trebuie să fie renegociate, iar lucrările de construcție aferente proiectului trebuie să fie suspendate. Cooperarea cu Turcia ar trebui dezvoltată în continuare, având în vedere poziția strategică și potențialul acesteia ca centru energetic. Consolidarea cooperării UE-Turcia în domeniul energiei, precum și înregistrarea de progrese relevante în cadrul negocierilor de aderare ar facilita înregistrarea de progrese suplimentare în direcția interconectării și integrării piețelor de energie. Comisia a adoptat o listă de proiecte de interes comun (PIC) pentru dezvoltarea infrastructurii energetice transeuropene. O listă de proiecte de interes pentru Comunitatea Energiei (PICE) a fost adoptată de Consiliul ministerial al Comunității Energiei. Pentru a pune în aplicare aceste rețele, părțile (cu ajutorul UE) vor trebui să depășească dificultățile în ceea ce privește finanțarea interconexiunilor dintre țări. Viitorul tratat de instituire a unei comunități a transporturilor va promova integrarea piețelor și a infrastructurilor de transport terestru, ajutând în același timp țările din Balcanii de Vest să pună în aplicare standardele UE în domeniul transportului terestru. Comisia a revizuit și rețelele transeuropene ale UE în domeniul transporturilor (TEN-T) și al energiei (TEN-E) în vederea îmbunătățirii legăturilor cu țările care fac obiectul politicilor de extindere și de vecinătate. Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest (CIBV) joacă un rol din ce în ce mai important, contribuind la pregătirea și la sprijinirea investiților imperios necesare pentru stimularea creșterii economice și a locurilor de muncă. În cadrul CIBV, Comisia, donatorii bilaterali și instituțiile financiare internaționale acordă în fiecare an sprijin în valoare de 4 miliarde EUR pentru investiții în domeniul transporturilor, al energiei, al mediului, al combaterii schimbărilor climatice, al sprijinirii unei economii eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, al dezvoltării sectorului social și a sectorului privat / al dezvoltării IMM-urilor. Comisia cofinanțează o platformă pentru IMM-urile din Balcanii de Vest care are ca obiectiv să îmbunătățească accesul IMM-urilor la finanțare, prin intermediul garanțiilor și al capitalului de risc. Comisia încurajează țările vizate să instituie comitete naționale de investiții sau mecanisme de coordonare similare, care ar permite constituirea unui portofoliu unic de proiecte sectoriale. Constituirea unui portofoliu unic de proiecte în Serbia În prezent, Serbia stabilește o listă de proiecte prioritare privind infrastructura care prezintă un interes strategic la nivel național și la nivelul UE în sectorul energiei, al transporturilor, al mediului și al infrastructurii de afaceri. Aceste priorități s-ar concretiza în proiecte aprobate din punct de vedere politic pentru a fi puse în aplicare până la aderare și după aderare. Lista este în curs de elaborare, pe baza unei metodologii de selecție coerente și obiective, în cadrul unui proiect finanțat de IPA. Proiectele sunt evaluate cu atenție în ceea ce privește etapele pregătitoare/administrative care au rămas de parcurs și se stabilesc responsabilități instituționale detaliate pentru toate etapele în cauză. Odată aprobate din punct de vedere politic de către guvern, toate elementele de mai sus, care lipseau în trecut, pot avea ca rezultat o stabilire îmbunătățită a ordinii de prioritate în materie de finanțare a proiectelor, precum și o coordonare sporită între IFI și organizațiile internaționale care doresc să furnizeze fonduri. Obiectivul vizat este acela ca numai proiectele care fac parte din portofoliul unic de proiecte să fie finanțate de IPA și de IFI. Ø Asigurarea sustenabilității investițiilor și gestionarea eficace a riscului de dezastre Țările din Balcanii de Vest sunt expuse la o gamă largă de dezastre. Inundațiile grave care au afectat în luna mai atât Bosnia și Herțegovina, cât și Serbia au făcut zeci de victime, având totodată un impact socioeconomic considerabil. Se estimează că valoarea totală a daunelor se ridică la aproximativ 2,04 miliarde EUR (echivalentul a aproape 15 % din PIB) în Bosnia și Herțegovina și la 1,52 miliarde EUR în Serbia. De asemenea, inundațiile au avut un impact semnificativ asupra perspectivelor de creștere economică ale ambelor țări, influențând în mod negativ dezvoltarea durabilă pe termen lung a acestora. Inundațiile au evidențiat importanța investițiilor durabile în gestionarea riscului de dezastre și a integrării în mod eficace a politicii de gestionare a riscului de dezastre în politicile economice generale ale acestor țări. c) Statul de drept și drepturile fundamentale i) Statul de drept Statul de drept este o valoare fundamentală pe care se întemeiază UE și se află în centrul procesului de aderare. Țările care aspiră să adere la Uniune trebuie să stabilească și să promoveze, încă dintr-un stadiu timpuriu, funcționarea corespunzătoare a instituțiilor de bază care sunt necesare pentru garantarea statului de drept. Acesta este esențial pentru un mediu de afaceri stabil, care să ofere securitate juridică operatorilor economici, să sprijine consumatorii și să stimuleze investițiile, locurile de muncă și creșterea economică. Anul trecut, țările implicate în procesul de aderare au înregistrat unele evoluții pozitive în acest domeniu. Deschiderea capitolelor 23 și 24 oferă Muntenegrului un cadru important pentru a-și pune în aplicare planurile de acțiune ample care acoperă o gamă largă de aspecte privind statul de drept. Serbia este într-un stadiu foarte avansat de elaborare a unor planuri de acțiune similare în etapa care precede deschiderea negocierilor sale de aderare cu privire la aceste capitole. În Albania s-au depus eforturi importante pentru combaterea criminalității organizate. Consolidarea statului de drept este o provocare-cheie pentru majoritatea țărilor implicate în procesul de aderare, în special în ceea ce privește îmbunătățirea funcționării și a independenței sistemului judiciar și lupta împotriva corupției și a criminalității organizate. Aceasta va necesita o voință politică fermă, care să nu se limiteze doar la declarații, ci să genereze rezultate concrete. Țările vizate trebuie să constituie un istoric credibil al rezultatelor obținute în ceea ce privește anchetele, urmărirea în justiție și condamnările definitive pronunțate în dosarele de criminalitate organizată și de corupție, cu stabilirea unor pedepse adecvate și confiscarea bunurilor. În majoritatea cazurilor, este necesar să se întreprindă reforme judiciare ambițioase pentru a asigura independența și eficiența sistemelor judiciare, care să poată garanta procese echitabile, în care judecătorii sunt numiți și promovați pe baza meritelor, sunt imparțiali și își asumă răspunderea. În majoritatea țărilor vizate s-au instituit strategii de reformă judiciară. Cu toate acestea, punerea în aplicare se află într-un stadiu timpuriu și persistă numeroase provocări. Este necesar să se asigure independența consiliilor naționale ale magistraturii, să se instituie proceduri mai riguroase de numire a judecătorilor și a procurorilor, precum și să se garanteze independența autorităților judiciare, asigurându-se în același timp asumarea răspunderii de către aceștia. Justiția prezintă adesea deficiențe în ceea ce privește calitatea și eficiența, în majoritatea țărilor vizate înregistrându-se întârzieri excesive în soluționarea cauzelor și întâmpinându-se dificultăți în executarea hotărârilor pronunțate de instanțe. Este necesară o modificare a culturii judiciare pentru a se acorda o atenție sporită faptului că justiția se înfăptuiește în serviciul cetățenilor. Formarea funcționarilor din sistemul judiciar în fosta Republică iugoslavă a Macedoniei Academia pentru Judecători și Procurori a fost înființată în 2006 și a devenit operațională în 2007. Aceasta asigură formarea anterioară intrării în serviciu pentru viitori judecători și procurori în cadrul unui program de instruire teoretică și practică, organizat la forma de învățământ de zi și desfășurat pe parcursul a 2 ani, precum și formarea continuă la locul de muncă pentru judecători, procurori, membri ai personalului din instanțe și funcționari publici, pe tot parcursul carierei acestora. Cursurile de formare sunt, în general, predate de practicieni, de exemplu de înalți magistrați. 80 de persoane care candidează la posturi de judecător și de procuror au absolvit deja programul de formare anterior intrării în serviciu, iar în ultimul an la cele 270 de evenimente de formare la locul de muncă organizate de Academie au luat parte peste 7 300 de participanți. De asemenea, există un sistem descentralizat pentru participanții din afara capitalei, precum și module de e-learning puse la dispoziție prin intermediul portalului internet al Academiei. Totodată, s-au încurajat contactele cu organizații judiciare internaționale, inclusiv stagiile în străinătate. Corupția rămâne o problemă gravă în majoritatea țărilor implicate în procesul de aderare. În domenii cum ar fi achizițiile publice și privatizarea, practicile de corupție deturnează în continuare resursele limitate de la bugetele naționale, influențând negativ climatul de afaceri și de investiții, care are nevoie de securitate juridică pentru a se dezvolta. De asemenea, corupția afectează în mod direct cetățenii atunci când utilizează anumite servicii publice, cum ar fi cele din sectorul educației și al sănătății. Instrumentele menite să prevină în mod eficace corupția sunt în continuare insuficient utilizate. Este necesar ca autoritățile de aplicare a legii să acționeze într-un mod mai proactiv, mai bine coordonat și mai eficace pentru asigurarea faptului că cei implicați în dosare de corupție, inclusiv la nivel înalt, sunt cercetați, urmăriți în justiție și sancționați în mod corespunzător. În acest domeniu va fi necesar să se constituie un istoric temeinic al rezultatelor substanțiale obținute. Țările vizate trebuie să asigure un cadru solid pentru prevenirea corupției, fiind necesare mai multe eforturi în ceea ce privește finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale, gestionarea conflictelor de interese, transparența în utilizarea fondurilor publice, accesul la informații, precum și sechestrarea și confiscarea bunurilor. Reforma administrației publice și gestionarea finanțelor publice vor avea un rol esențial în această privință. Este necesar să se aducă îmbunătățiri în ceea ce privește colectarea și accesibilitatea datelor pentru a îmbunătăți transparența și a facilita monitorizarea punerii în aplicare a politicilor de combatere a corupției. Lupta împotriva criminalității organizate rămâne un subiect important în majoritatea țărilor implicate în procesul de aderare. S-au înregistrat progrese, dar mai sunt încă multe de făcut pentru ca organismele de aplicare a legii și Parchetele să dispună de instrumente juridice și de investigare eficace care să combată și să pedepsească în mod corespunzător criminalitatea organizată și să permită desfășurarea de anchete proactive. Combaterea criminalității organizate și a corupției este esențială în lupta împotriva infiltrării infracționale în sistemele politice, juridice și economice. Este necesar să se îmbunătățească reziliența la corupție a organismelor de aplicare a legii, a Parchetelor și a autorităților judiciare și să se instituie mai multe mecanisme de control pentru detectarea întreprinderilor care aparent respectă legea, însă care în fapt servesc ca paravan pentru desfășurarea de activități infracționale. Trebuie să se îmbunătățească în mod considerabil capacitatea de a efectua investigații financiare complexe, precum și cea de a combate spălarea de bani și trebuie abordate noile amenințări, cum ar fi criminalitatea informatică. Este necesar să se confiște efectiv produsele provenite din săvârșirea de infracțiuni, să se instituie un sistem de confiscare extinsă a bunurilor și să se aibă în vedere incriminarea îmbogățirii ilicite pentru combaterea fenomenului averilor nejustificate. Caracterul transfrontalier al multor activități infracționale și grupuri infracționale organizate necesită o cooperare regională și internațională sporită, în cadrul căreia să se îmbunătățească răspunsurile la cererile statelor membre în materie de cooperare polițienească și judiciară. Se urmărește, de asemenea, extinderea cooperării operaționale cu agențiile europene competente, în special Europol, Eurojust și Frontex. Acordurile operaționale cu Europol au intrat în vigoare cu Serbia și cu Albania și se află într-un stadiu avansat de pregătire cu Muntenegru. Comisia continuă să sprijine instituirea în regiune a unei rețele regionale a procurorilor și a unor sisteme coordonate de protecție a martorilor. Efectuarea unei analize strategice a situației criminalității organizate în Muntenegru Orice țară care dorește să lupte cu succes împotriva criminalității organizate trebuie să aibă o evaluare strategică generală și coerentă a criminalității organizate de pe teritoriul său. O astfel de evaluare este necesară tuturor părților interesate, și nu doar autorităților de aplicare a legii, pentru a înțelege riscurile cu care se confruntă țara și pentru a gestiona tendințele. În primăvara anului 2014, Muntenegru și-a publicat evaluarea amenințării pe care o reprezintă formele grave de criminalitate și criminalitatea organizată. Evaluarea oferă o imagine de ansamblu a amenințărilor infracționale regionale și naționale care afectează situația securității din Muntenegru. Analiza este utilizată în prezent în identificarea priorităților comune pentru organismele de aplicare a legii, ceea ce le permite acestora să pregătească răspunsuri corespunzătoare și să pună în aplicare conceptul de „activități polițienești bazate pe informații”. Comisia continuă să acorde o prioritate specială tuturor aspectelor legate de statul de drept în țările implicate în procesul de aderare. În cadrul negocierilor de aderare, este în curs de punere în aplicare o nouă abordare cu privire la capitolele referitoare la sistemul judiciar și la drepturile fundamentale, precum și la justiție, libertate și securitate. Noua abordare necesită un istoric solid al rezultatelor obținute în ceea ce privește punerea în aplicare a reformei pe parcursul procesului de pregătire pentru aderare. În decembrie 2013, UE a stabilit pentru prima dată criterii de referință interimare în cadrul negocierilor de aderare cu Muntenegru. Serbiei i s-au furnizat orientări substanțiale pentru planurile de acțiune ample pe care le elaborează ca bază pentru deschiderea negocierilor privind aspectele referitoare la statul de drept. Aceste orientări și obiective de referință vor stabili traiectoria viitoarelor negocieri și activități cu alte țări implicate în procesul de aderare. Aspectele referitoare la statul de drept sunt abordate acum într-un stadiu timpuriu al procesului de aderare cu toate țările care participă la acesta, iar progresele înregistrate în domeniul în cauză reprezintă un aspect important atunci când se iau decizii cu privire la fiecare etapă a procesului de aderare la UE. Noua abordare a capitolelor 23 /24 pe scurt În ceea ce privește capitolul 23 de negociere, intitulat „Sistemul judiciar și drepturile fundamentale”, și capitolul 24 de negociere, intitulat „Justiție, libertate și securitate”, noua abordare prevede un cadru mai structurat pentru negocieri, care ia în considerare perioada de timp necesară în vederea punerii în aplicare în mod corespunzător a reformelor: ► capitolele 23/24 trebuie să fie deschise într-un stadiu timpuriu al procesului și să fie închise la sfârșitul acestuia pentru a se acorda un termen maxim în care să se constituie un istoric solid al rezultatelor obținute, cu scopul de a se asigura ireversibilitatea reformelor; ► UE trebuie să furnizeze orientări substanțiale ca bază pentru planurile de acțiune ample în materie de reforme, care sunt necesare drept criterii de referință inițiale și care acționează ca un catalizator al reformelor; ► introducerea unor „criterii de referință interimare” care să furnizeze orientări suplimentare pentru procesul de reformă și care să mențină cursul reformelor; ► criteriile de referință finale se stabilesc numai după ce s-au realizat progrese substanțiale în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește istoricul rezultatelor obținute în materie de punere în aplicare pe teren; ► garanții și măsuri corective, de exemplu, actualizarea criteriilor de referință și asigurarea unui echilibru de ansamblu în evoluția negocierilor cu privire la toate capitolele, un mecanism care să permită întreruperea negocierilor referitoare la alte capitole în cazul încetinirii progreselor în ceea ce privește capitolele 23/24; ► creșterea gradului de transparență și a caracterului incluziv al procesului, preconizându-se organizarea unei consultări ample a părților interesate cu privire la reforme, pentru a se asigura un sprijin maxim în ceea ce privește punerea în aplicare a acestora. În sens mai larg, Comisia utilizează toate instrumentele disponibile pentru a consolida statul de drept, inclusiv prin monitorizarea pe care o efectuează cu regularitate, în special prin intermediul organismelor comune instituite în temeiul Acordurilor de stabilizare și de asociere, al misiunilor de evaluare și al dialogurilor structurate; prin intermediul rapoartelor sale, în special al rapoartelor privind progresele înregistrate; prin furnizarea de asistență financiară, în cadrul IPA II acordându-se o atenție specială statului de drept; prin consolidarea instituțiilor, prin intermediul Taiex, prin programe de înfrățire, prin evaluări inter pares, care permit judecătorilor, procurorilor și altor experți din statele membre care își desfășoară activitatea în domeniul aplicării legii, al gestionării frontierelor și al migrației să intre în contact direct cu omologii lor. În cadrul Agendei pozitive cu Turcia s-a instituit un grup de lucru privind capitolul 23. În scopul combaterii cu mai multă eficacitate a criminalității transnaționale, Comisia încurajează intensificarea cooperării judiciare și polițienești în regiune, cu statele membre ale UE, precum și cu Europol, Eurojust și Frontex și, tot mai mult, și cu Biroul European de Sprijin pentru Azil. În vederea elaborării unor măsuri adecvate pentru a face față fenomenului luptătorilor străini, țările implicate în procesul de aderare vor trebui să își consolideze capacitatea de prevenire a radicalizării, inclusiv prin schimburi de cele mai bune practici și prin intensificarea cooperării cu statele membre. Procesul de liberalizare a vizelor, care prevede condiții specifice pentru reformă, a ajutat țările vizate să își direcționeze mai bine eforturile. Țările vizate trebuie să își intensifice eforturile pentru a consolida reformele respective. Este necesar ca țările ai căror resortisanți sunt exonerați de obligația de a deține viză să întreprindă acțiuni imediate pentru a combate orice utilizare abuzivă a regimului liberalizat de vize. Eforturi consolidate sunt necesare în domeniul migrației și al gestionării frontierelor. Aspectele pendinte din aceste domenii vor fi abordate în continuare în forurile competente, cum ar fi cadrul ASA, precum și în contextul capitolului 24 privind justiția, libertatea și securitatea. ii) Drepturile fundamentale În țările implicate în procesul de aderare, Comisia monitorizează cu atenție situația în ceea ce privește drepturile civile, politice, sociale și economice, precum și drepturile persoanelor care aparțin minorităților. Drepturile fundamentale sunt în mare măsură garantate prin lege, dar este necesar să se depună eforturi suplimentare pentru a se asigura respectarea deplină a acestora în practică. Libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei constituie în continuare un subiect care reprezintă un motiv important de preocupare. Este necesar să se asigure o mai bună protecție a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților și să se combată discriminarea și ostilitatea față de grupurile vulnerabile, inclusiv pe motive de orientare sexuală. De asemenea, trebuie să se depună eforturi suplimentare pentru a promova drepturile femeilor, inclusiv pentru a combate violența domestică. Sunt necesare îmbunătățiri în ceea ce privește drepturile copilului. Este necesar să se depună eforturi suplimentare pentru sprijinirea persoanelor cu handicap. Trebuie depășite provocările care persistă în ceea ce privește alte drepturi fundamentale, cum ar fi dreptul de proprietate. Adesea, sunt necesare măsuri mai eficace pentru a facilita accesul la justiție. Este necesar ca țările vizate să instituie un cadru instituțional mai solid de protecție a drepturilor fundamentale. Există instituții care își desfășoară activitatea în domeniul drepturilor omului, inclusiv instituția ombudsmanului, însă acestora trebuie să li se atribuie un rol mai însemnat, proporțional cu gravitatea aspectelor abordate. Recomandările acestor instituții sunt ignorate de prea multe ori, acțiunile întreprinse ulterior de organismele de stat fiind necorespunzătoare. De asemenea, este necesar să se promoveze o cultură a acceptării activității organizațiilor neguvernamentale (ONG-uri) și a apărătorilor drepturilor omului. Pentru o mai bună integrare a țărilor implicate în procesul de aderare în cadrele UE și pentru sprijinirea difuzării celor mai bune practici, Comisia încurajează puternic țările candidate să își continue pregătirile în scopul participării ca observatori la activitatea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE. Garantarea drepturilor fundamentale de către Curtea Constituțională din Turcia Începând cu anul 2011, orice persoană care consideră că drepturile și libertăților sale fundamentale garantate de Constituție au fost încălcate de autoritățile publice poate depune o plângere la Curtea Constituțională, în principiu după epuizarea căilor de atac ordinare introduse în instanță. Pe baza acestei proceduri, Curtea Constituțională din Turcia a pronunțat, în 2014, hotărâri care • protejează libertatea de exprimare și libertatea internetului; • garantează dreptul la libertate și securitate și dreptul la un proces echitabil și deschid calea pentru rejudecarea mai multor procese de notorietate care au polarizat Turcia; • recunosc discursurile de incitare la ură pe motive de orientare sexuală ca infracțiune. Ø Libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei Cadrul juridic privind libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei este instituit în mare măsură în țările implicate în procesul de aderare, în care există, în general, peisaje mediatice pluraliste. Anul trecut însă, situația privind libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei s-a deteriorat în practică în unele țări vizate. Numeroase provocări importante trebuie să fie abordate de urgență. Acțiunile guvernamentale care afectează libertatea mass-mediei reprezintă în continuare un motiv important de preocupare. Este necesar să se depună mai multe eforturi pentru a asigura independența politică și financiară a organismelor publice de radiodifuziune și de televiziune, pentru a consolida agențiile de reglementare și pentru a stimula autoreglementarea funcțională a mass-mediei. Este necesar, de asemenea, să se ia măsuri împotriva presiunii economice informale exercitate asupra mass-mediei, inclusiv prin asigurarea transparenței în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei, prin evitarea concentrării excesive a acesteia și prin aplicarea de norme transparente în materie de atribuire a contractelor de publicitate guvernamentală. În unele țări, un climat de teamă și de cenzură este alimentat de acte continue de violență și de intimidare comise împotriva jurnaliștilor, în puține cazuri autoritățile identificându-i și sancționându-i în mod corespunzător pe autorii actelor respective. Uneori, chiar guvernele sunt cele care contribuie la crearea unui climat de stigmatizare ca trădători a jurnaliștilor care critică politica guvernamentală, ceea ce conduce la autocenzură. Deși defăimarea a fost dezincriminată, jurnaliștii sunt în continuare urmăriți în justiție. Este necesar să se dezvolte sistemul judiciar și să se asigure formarea necesară în cadrul acestuia pentru a preveni abuzurile puterii de stat. În cadrul procesului de aderare la UE, Comisia continuă să acorde prioritate activității privind libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei. Comisia va analiza posibilitatea de a organiza în 2015, împreună cu Parlamentul European, cea de a treia ediție a Conferinței „Speak-Up!”, care reunește principalele părți interesate din mass-media, societatea civilă și autoritățile naționale. Mai târziu în cursul acestui an, Comisia va acorda pentru prima dată un premiu pentru jurnalismul de investigație. Ø Protecția minorităților, inclusiv a romilor În general, există cadre juridice solide și bine elaborate care asigură protecția minorităților. Însă punerea în practică a acestora este adesea complicată, în special atunci când există legături cu unele conflicte recente. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se asigura punerea în aplicare corespunzătoare a angajamentelor juridice și pentru a face față cu mai multă eficacitate dificultăților cu care se confruntă minoritățile etnice. Aspecte cum ar fi utilizarea limbilor minorităților, accesul la educație și reprezentarea politică necesită adesea o atenție sporită. Trebuie să se încurajeze o cultură generală de acceptare a minorităților și să se contracareze ostilitatea societății prin educație, prin dezbateri publice ample și prin acțiuni de sensibilizare. Este necesară o abordare proactivă, de toleranță zero față de discursurile de incitare la ură pe motive etnice, față de discriminare, de violență și de intimidare. Este important să se consolideze un cadru coerent privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și ale xenofobiei în domenii cum ar fi mass-media audiovizuală, sportul, politica, educația și internetul. În întreaga regiune a Balcanilor de Vest și în Turcia, situația majorității comunităților rome reprezintă în continuare un motiv important de preocupare. Romii sunt de foarte multe ori victime ale rasismului, ale discriminării și ale excluziunii sociale și trăiesc în condiții de sărăcie extremă, fără a beneficia într-o măsură suficientă de acces la asistență medicală, la educație și formare, la locuințe și la locuri de muncă. Lipsa documentelor de stare civilă reprezintă, de asemenea, un motiv de preocupare. În aprilie 2014, Comisia a organizat o reuniune la nivel înalt privind romii pentru a atrage atenția asupra provocărilor cu care se confruntă aceștia în întreaga Europă, inclusiv în țările implicate în procesul de aderare. Această reuniune la nivel înalt a subliniat rolul special care revine autorităților locale în ceea ce privește asigurarea incluziunii sociale a romilor. În 2014, Comisia a instituit un premiu care se acordă pentru incluziunea romilor, în scopul de a recunoaște contribuția inestimabilă a ONG-urilor la integrarea romilor. Comisia conlucrează îndeaproape cu fiecare țară implicată în procesul de aderare pentru asigurarea faptului că strategiile naționale privind romii sunt puse în aplicare, fac obiectul unor măsuri subsecvente și sunt monitorizate în mod corespunzător. De asemenea, sprijinul financiar acordat prin intermediul IPA a fost majorat și este mai bine direcționat către susținerea înregistrării de progrese durabile în cele cinci domenii prioritare, și anume educația, ocuparea forței de muncă, sănătatea, locuințele și documentele de stare civilă. Comisia intenționează să își consolideze cooperarea strategică cu organizațiile internaționale și cu alți donatori. Incluziunea romilor trebuie să devină o prioritate națională, care să fie susținută de o voință politică puternică la toate nivelurile și în privința căreia toate părțile interesate să își asume responsabilitatea. Sprijinirea educației primare — asistenți didactici romi în Serbia În vederea creșterii ratei de școlarizare a copiilor romi în sistemul educațional și a promovării finalizării ciclului școlar primar, începând din anul 2008 își desfășoară activitatea o rețea formată din peste 170 de asistenți didactici. Aceștia acordă sprijin elevilor care provin din grupuri vulnerabile, mulți dintre aceștia fiind romi, organizează lecții și mențin contactul cu părinții. Această inițiativă, care în prezent este bine ancorată în sistemul educațional din Serbia, a avut ca rezultat o creștere semnificativă a ratelor de școlarizare în cadrul ciclurilor inferioare de învățământ, precum și în cadrul programelor preșcolare. Ø Orientarea sexuală și identitatea de gen Homofobia, discriminarea și infracțiunile motivate de ură, inclusiv violența și intimidarea pe motive de orientare sexuală și de identitate de gen, sunt în continuare fenomene larg răspândite în Balcanii de Vest și în Turcia. Este imperios necesar ca în Turcia și în fosta Republică iugoslavă a Macedoniei să se extindă domeniul de aplicare al legislației de combatere a discriminării pentru a include orientarea sexuală și identitatea de gen. Legislația privind infracțiunile motivate de ură nu a fost încă introdusă în aceste două țări și nici în Bosnia-Herțegovina și în Kosovo. Este necesar să se asigure formarea personalului autorităților de aplicare a legii, a personalului instituției ombudsmanului, a judecătorilor și a persoanelor care își desfășoară activitatea în domeniul mass-mediei pentru a crește gradul de sensibilizare cu privire la noua legislație, pentru a garanta punerea în aplicare corespunzătoare a acesteia și pentru a contribui la o mai bună înțelegere a acesteia. Este necesar să se adopte o abordare de toleranță zero față de discursurile de incitare la ură, față de violență și de intimidare, precum și un leadership puternic din partea autorităților care să indice calea de urmat pentru a determina o schimbare la nivelul atitudinilor în mod frecvent ostile ale societății față de persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgender și intersex (LGBTI). Țările vizate trebuie să ia măsuri pentru a contracara stereotipurile și dezinformarea, inclusiv în cadrul sistemului educațional. Valorile religioase sau culturale nu pot fi invocate pentru a justifica nicio formă de discriminare. Libertatea de întrunire și de exprimare ar trebui să fie protejate, inclusiv prin abordarea în mod corespunzător a evenimentelor „Pride parade”. La sfârșitul toamnei, Comisia va organiza, împreună cu Parlamentul European și cu Președinția italiană a Consiliului, o conferință la nivel înalt pentru a evalua situația actuală și progresele înregistrate cu privire la aspectele legate de LGBTI și pentru a se face schimb de cele mai bune practici. Îmbunătățirea reacției poliției față de actele de violență comise împotriva persoanelor LGBTI în Bosnia și Herțegovina În general, în întreaga regiune s-au raportat foarte rar autorităților incidente constând în acte de amenințare și de violență comise pe motive de orientare sexuală. Acest fapt se explică, în parte, prin indiferența și chiar ostilitatea poliției și a societății în general, precum și prin lipsa de încredere în reacția autorităților. Poliția din Sarajevo a numit ofițeri de legătură special pregătiți pentru a se ocupa de cazuri care implică amenințări și atacuri homofobe. Inițiativa este rezultatul bunei cooperări dintre poliție și ONG-uri și a crescut gradul de sensibilizare al membrilor personalului poliției cu privire la necesitatea de a combate acest fenomen cu mai multă hotărâre și de a reacționa în mod corespunzător la toate cazurile care implică infracțiuni motivate de ură. Ø Drepturile femeilor Trebuie să se depună mai multe eforturi pentru a susține drepturile femeilor și a asigura egalitatea de gen. Este necesar să se ia măsuri de combatere a discriminării în domeniul ocupării forței de muncă și de corectare a ratei scăzute de participare a femeilor la forța de muncă. În unele cazuri, stereotipurile și rolurile tradiționale de gen persistă într-o asemenea măsură încât limitează în mod considerabil capacitatea femeilor de a-și revendica drepturile, mai ales în Turcia. În Kosovo, obstacole importante împiedică femeile să își exercite dreptul de a moșteni terenuri. Majoritatea țărilor din regiune au ratificat Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, care a intrat în vigoare în acest an. Punerea sa în aplicare este esențială, deoarece violența împotriva femeilor și acordarea de sprijin victimelor reprezintă în continuare o provocare în toate țările vizate. În Turcia, violența domestică, violența și opresiunea comise în numele „onoarei”, precum și căsătoriile timpurii și forțate reprezintă în continuare un motiv important de preocupare. Convenția stabilește o serie de infracțiuni, considerate drept violență împotriva femeilor, care trebuie să fie incriminate. Printre acestea se numără violența psihologică, fizică și sexuală, inclusiv violul, căsătoria forțată și hărțuirea. Programul amplu privind egalitatea de gen din Muntenegru Evoluțiile înregistrate în ultimii ani în ceea ce privește politica și legislația au creat o bază nouă pentru a promova accesul femeilor la drepturile omului și le-au oferit acestora posibilitatea de a contribui la dezvoltarea politică, economică și socială. Pentru asigurarea faptului că legile și politicile sunt puse în aplicare, Muntenegru a inițiat un program amplu în domeniul egalității de gen, menit să îmbunătățească integritatea personală, progresul economic și reprezentarea politică ale femeilor. Acest program a condus la crearea de echipe multidisciplinare pentru combaterea violenței împotriva femeilor și a contribuit la creșterea participării femeilor în parlament. Ø Drepturile copilului Este necesar să se depună mai multe eforturi pentru a proteja drepturile copilului, în special în scopul de a asigura protecția împotriva tuturor formelor de violență, de a îmbunătăți accesul la justiție și la sistemele judiciare pentru minori și de a promova soluțiile comunitare și familiale ca alternative la instituționalizarea copiilor care nu beneficiază de îngrijire părintească (dezinstituționalizare). În prezent, majoritatea țărilor din regiune au instituit cadre juridice și planuri de acțiune, însă punerea lor în aplicare înregistrează întârzieri. III. Probleme regionale și bilaterale și depășirea moștenirii trecutului Relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională sunt elemente esențiale ale Procesului de stabilizare și de asociere. Relațiile de bună vecinătate s-au consolidat prin intensificarea cooperării și a contactelor la nivel bilateral și în domenii sensibile, cum ar fi crimele de război, returnarea refugiaților, inclusiv prin punerea în aplicare a programului regional de locuințe în cadrul procesului de la Sarajevo[4], construirea de locuințe fiind în prezent în curs, precum și prin intensificarea cooperării și a contactelor la nivel bilateral privind criminalitatea organizată și cooperarea polițienească. Progresele înregistrate trebuie să fie consolidate. Inundațiile din luna mai care au afectat grav Bosnia și Herțegovina și Serbia au generat nu numai o reacție puternică din partea UE, care a evidențiat solidaritatea UE și avantajele unei integrări mai strânse, ci și o bună cooperare între aceste două țări și în întreaga regiune. S-a manifestat o solidaritate puternică, dincolo de frontierele naționale și de apartenența etnică, în special — dar nu numai — la nivel local. Liderii politici ar trebui să folosească oportunitatea de a valorifica această bunăvoință în direcția unei cooperări sporite cu privire la provocările comune pe calea către UE. Este necesar să se depună eforturi suplimentare pentru soluționarea diferendelor bilaterale dintre țările implicate în procesul de aderare și pentru soluționarea diferendelor cu statele membre. Relațiile bilaterale în regiune continuă să fie afectate de multe probleme nesoluționate, în special de cele rezultate în urma destrămării fostei Iugoslavii, cum ar fi conflictele interetnice și cele legate de statut, situația minorităților, răspunderea pentru crimele de război, persoanele dispărute și delimitarea frontierelor. Relațiile sunt îngreunate și de opiniile fundamental opuse cu privire la istoria recentă. Ar trebui ca acțiunile inițiale de sprijinire a inițiativei RECOM pentru adevăr și reconciliere să fie urmate de noi măsuri. Reconcilierea este esențială în vederea promovării stabilității și a susținerii creării în Europa de Sud-Est a unui mediu propice pentru depășirea moștenirii trecutului, reducându-se astfel la minimum riscul ca problemele bilaterale nesoluționate să fie folosite în scop politic. Problemele bilaterale trebuie să fie soluționate de părțile implicate cât mai repede posibil și nu ar trebui să frâneze procesul de aderare, care ar trebui să se bazeze pe condiționalitatea stabilită. Comisia îndeamnă părțile să depună toate eforturile necesare în vederea soluționării diferendelor pendinte, în conformitate cu principiile și cu mijloacele stabilite, inclusiv prin sesizarea, dacă este necesar, a Curții Internaționale de Justiție sau a altor organisme, permanente sau instituite ad-hoc, de soluționare a litigiilor. Contextul negocierilor de aderare poate să genereze un impuls politic în vederea soluționării diferendelor. Este necesar să continue procesul de normalizare dintre Serbia și Kosovo și să se pună în aplicare Acordul de la Bruxelles[5]. UE a integrat obligația de normalizare a relațiilor în cadrul de negociere cu Serbia și în ASA cu Kosovo. În ceea ce privește fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, menținerea relațiilor de bună vecinătate, inclusiv găsirea fără întârziere, sub auspiciile ONU, a unei soluții negociate și reciproc acceptabile în privința denumirii țării, rămâne un aspect esențial. Comisia va continua să ofere sprijin politic și să depună eforturi de facilitare pentru ca toate țările vizate să rezolve cât mai repede posibil problemele bilaterale și va continua să susțină în mod activ eforturile depuse în cadrul altor foruri în vederea găsirii de soluții. Relațiile de bună vecinătate continuă să fie consolidate prin intermediul diverselor inițiative de cooperare regională. Comisia sprijină pe deplin activitatea Procesului de Cooperare în Europa de Sud-Est (SEECP) și a Consiliului de Cooperare Regională, inclusiv Strategia regională pentru 2020. Comisia salută instituirea, în luna mai, a Adunării Parlamentare Regionale a SEECP, precum și cooperarea consolidată lansată recent de cele șase țări din Balcanii de Vest în cadrul Procesului de stabilizare și de asociere. În cadrul acestei inițiative au avut loc recent contacte importante între miniștrii afacerilor externe și miniștrii de finanțe ai țărilor din regiune pentru a discuta despre provocările comune, în special în domeniul guvernanței economice. Cooperarea a continuat în alte foruri regionale, cum ar fi Acordul central-european de comerț liber (CEFTA), Comunitatea Energiei și Școala Regională de Administrație Publică. Este important ca aceste inițiative să fie complementare, favorabile incluziunii, asumate la nivel regional și orientate către nivelul regional. Comisia salută reuniunea la nivel înalt, organizată la Berlin în luna august, care a demonstrat un sprijin politic puternic pentru perspectiva europeană a Balcanilor de Vest. Sunt prevăzute noi reuniuni anuale la nivel înalt, Austria fiind următoarea țară-gazdă. „Procesul de la Berlin” poate să contribuie în mod fundamental la încurajarea reformelor și la convenirea unor priorități realiste pentru investițiile de bază în conectivitate. De asemenea, acesta poate să acționeze ca un stimulent menit contribuie la soluționarea problemelor bilaterale pendinte. Comisia este pregătită să sprijine acțiunile întreprinse ca urmare a acestei inițiative. *** IV. Concluzii și recomandări Pe baza analizei de mai sus și a evaluărilor prezentate în rezumatele pe țări din anexă, Comisia formulează următoarele concluzii și recomandări: I 1. În decursul ultimilor cinci ani, Comisia a consolidat credibilitatea politicii de extindere și a întărit puterea de transformare a acesteia prin punerea în mai mare măsură a accentului pe abordarea reformelor fundamentale într-un stadiu timpuriu al procesului de extindere. Comisia a acordat o atenție specială celor trei piloni pe care îi reprezintă i) statul de drept, ii) guvernanța economică și iii) reforma administrației publice. 2. În 2012, Comisia a introdus o nouă abordare a statului de drept. În 2013, Comisia a stabilit un cadru pentru consolidarea guvernanței economice, care se bazează pe experiența semestrului european. În acest an, Comisia prezintă idei noi, menite să sprijine reforma administrației publice în țările implicate în procesul de aderare. Între cei trei piloni ai procesului de extindere redinamizat există o legătură strânsă și progresele înregistrate în aceste domenii vor fi esențiale pentru determinarea momentului în care țările vizate vor fi pe deplin pregătite să adere la UE. 3. Politica de extindere a UE continuă să contribuie la obținerea avantajelor reciproce pe care le reprezintă pacea, securitatea și prosperitatea în Europa. Aceasta consolidează forța politică și economică a UE și are un efect de transformare puternic asupra țărilor vizate. Un proces de aderare bine pregătit garantează faptul că extinderea nu se efectuează în detrimentul eficacității Uniunii. 4. Cea de a zecea aniversare, sărbătorită în luna mai, a aderării istorice a zece state membre în 2004 reprezintă o ocazie de a reaminti progresele înregistrate. Oportunitățile pentru întreprinderi, investitori, consumatori, turiști, studenți și proprietari imobiliari din UE sporesc pe măsură ce aceasta se extinde. Atât țările care s-au alăturat UE, cât și statele care erau deja membre ale acesteia au obținut beneficii în urma aderării. Comerțul și investițiile au înregistrat o creștere. Calitatea vieții cetățenilor s-a îmbunătățit pe măsură ce standardele UE în domeniul mediului, al protecției consumatorilor și în alte sectoare se aplică pe scară mai largă. 5. Pentru țările din Balcanii de Vest, perspectiva clară a aderării la UE care le-a fost oferită de statele membre ale UE este un factor-cheie de stabilizare. Această perspectivă sprijină înregistrarea de progrese în direcția îndeplinirii condițiilor necesare, inclusiv a celor prevăzute de Procesul de stabilizare și de asociere. Relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională favorabilă incluziunii sunt esențiale. Este fundamental să se depună eforturi continue pentru a soluționa problemele bilaterale și pentru a depăși moștenirea trecutului, având în vedere istoria acestei regiuni, care atât de recent a fost afectată de conflicte. 6. Extinderea a devenit un instrument puternic al politicii externe a Uniunii. Evoluțiile din vecinătatea UE subliniază importanța politicii de extindere ca instrument de aprofundare ulterioară a cooperării cu privire la principalele aspecte de politică externă. Dialogul bilateral în materie de politică externă ar trebui să fie consolidat cu fiecare dintre țările implicate în procesul de aderare. Capitolul 31, intitulat „Politica externă, de securitate și de apărare”, ar trebui să fie abordat într-un stadiu timpuriu al negocierilor de aderare. Comisia subliniază importanța alinierii treptate a țărilor implicate în procesul de aderare la pozițiile UE în materie de politică externă. De asemenea, Comisia subliniază importanța politicii de securitate și apărare comune, inclusiv, de exemplu, a participării la programele Agenției Europene de Apărare. 7. Procesul de aderare este riguros, bazat pe o condiționalitate strictă, dar echitabilă, pe criterii consacrate și pe principiul meritelor proprii. Acest lucru este esențial pentru credibilitatea politicii de extindere, pentru a încuraja țările implicate în procesul de aderare să efectueze reforme de mare amploare și pentru a asigura sprijinul cetățenilor UE. În ceea ce le privește, statele membre, împreună cu instituțiile UE, ar trebui să conducă o dezbatere în cunoștință de cauză cu privire la impactul politic, economic și social al politicii de extindere. 8. În ceea ce privește primul pilon, consolidarea statului de drept ocupă un loc central în cadrul procesului de aderare redinamizat. Este necesar să se continue cu hotărâre reforma judiciară pentru a se asigura un sistem judiciar independent și imparțial care să facă dreptate cu eficacitate. Țările vizate trebuie să constituie un istoric credibil al rezultatelor obținute în ceea ce privește anchetele, urmărirea în justiție și condamnările pronunțate în dosare de criminalitate organizată și de corupție. Condamnările ar trebui să fie disuasive și bunurile dobândite prin mijloace infracționale ar trebui să fie confiscate. Statul de drept susține mediul de afaceri și mediul investițional, furnizează securitate juridică și contribuie la competitivitate, la crearea de locuri de muncă și la creșterea economică. 9. Comisia continuă să pună în aplicare noua abordare a statului de drept care a fost aprobată de Consiliu în decembrie 2011. Abordarea aspectelor referitoare la statul de drept într-un stadiu timpuriu al procesului de aderare maximizează timpul pe care țările vizate îl au la dispoziție pentru a constitui un istoric solid al rezultatelor obținute în ceea ce privește punerea în aplicare a reformei. Aceasta contribuie la asigurarea faptului că reformele sunt profund înrădăcinate și ireversibile. În conformitate cu noua abordare, Comisia este hotărâtă să garanteze un echilibru de ansamblu în cadrul negocierilor. Progresele înregistrate în cadrul capitolului 23, intitulat „Sistemul judiciar și drepturile fundamentale”, și în cadrul capitolului 24, intitulat „Justiție, libertate și securitate”, vor trebui să fie însoțite în paralel de o evoluție generală a negocierilor. Comisia reamintește faptul că în cadrele de negociere există o clauză privind „echilibrul de ansamblu”și posibilitatea de a întrerupe negocierile referitoare la alte capitole în cazul încetinirii progreselor în domeniul statului de drept. 10. Drepturile fundamentale sunt în mare măsură consacrate în cadrul juridic al țărilor implicate în procesul de aderare, dar este necesar să se depună eforturi suplimentare pentru a se asigura respectarea deplină a acestora în practică. Libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei reprezintă în continuare un motiv important de preocupare. Este necesar să se asigure o mai bună protecție a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților. Discriminarea și ostilitatea față de grupurile vulnerabile, inclusiv pe motive de orientare sexuală, generează în continuare preocupări importante. Trebuie să se depună eforturi suplimentare pentru a promova drepturile femeilor, inclusiv combătând violența domestică, precum și pentru a promova drepturile copiilor și ale persoanelor cu handicap. Este necesar ca țările implicate în procesul de aderare să fie mai bine integrate în cadrele UE și să se sprijine difuzarea celor mai bune practici. În acest scop, Comisia încurajează puternic țările candidate să își continue pregătirile în vederea participării ca observatori la activitatea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE. 11. În ceea ce privește cel de al doilea pilon, consolidarea guvernanței economice și a competitivității în țările implicate în procesul de aderare este esențială pentru îndeplinirea criteriilor economice de aderare la UE. Reformele ar trebui să fie intensificate pentru realizarea unei creșteri economice durabile, pentru îmbunătățirea mediului de afaceri și pentru stimularea investițiilor. Sunt necesare măsuri de combatere a nivelului ridicat al șomajului, în special în rândul tinerilor. Sprijinirea dezvoltării economice ar trebui, de asemenea, să atenueze presiunea exercitată de migrație asupra UE. Posibila necesitate și natura măsurilor tranzitorii și/sau posibila necesitate și natura unui mecanism de salvgardare privind libera circulație a lucrătorilor vor fi abordate în cursul negocierilor de aderare referitoare la extinderea viitoare, ținând cont de o evaluare a impactului care urmează să fie efectuată. 12. Pe baza experienței dobândite în cadrul semestrului european și al guvernanței economice consolidate în UE, Comisia a lansat procese îmbunătățite de cooperare cu țările implicate în procesul de aderare În ceea ce privește Balcanii de Vest, Comisia prevede elaborarea de programe naționale de reformă economică, alcătuite din două părți. Prima parte va consta într-o versiune consolidată a programelor economice de preaderare, care există pentru țările candidate, și a programelor economice și bugetare, care există pentru țările potențial candidate, și care a fost extinsă pentru a include și Kosovo. Această primă parte va stabili un cadru de politică macroeconomică și bugetară pe termen mediu, care va acorda o atenție sporită evaluării sustenabilității externe și obstacolelor structurale în calea creșterii economice. Partea a doua va viza reformele structurale care au un caracter sectorial și care sunt esențiale pentru îmbunătățirea competitivității și a creșterii economice, inclusiv pentru nevoile de investiții în infrastructură. În scopul de a consolida supravegherea, procesul de evaluare va avea în continuare ca rezultat orientări de politică mai bine direcționate pentru fiecare țară. În ceea ce privește Turcia, se va institui un dialog economic la nivel înalt. 13. În ceea ce privește cel de al treilea pilon, reforma administrației publice (RAP) este o prioritate în toate țările vizate. Serviciul public rămâne excesiv de politizat. Este necesar să se consolideze transparența, răspunderea, profesionalismul și eficacitatea administrației publice. Trebuie să se pună în mai mare măsură accentul pe nevoile cetățenilor și ale întreprinderilor. De asemenea, este necesar să se acorde mai multă atenție gestionării finanțelor publice. Comisia va integra mai bine reforma administrației publice în cadrul procesului de extindere. „Grupuri speciale privind RAP” au fost înființate sau sunt în curs de a fi înființate cu țările implicate în procesul de aderare. Aceste grupuri vor deveni platforma principală pentru înregistrarea de progrese în ceea ce privește RAP. În cadrul Consiliului/Comitetului de asociere ar trebui să aibă loc o discuție mai structurată și politică privind aspectele-cheie. Negocierile de aderare ar trebui să fie utilizate și pentru a încuraja reformele necesare. Aspectele-cheie ar trebui să fie abordate în cadrul capitolelor relevante – în special cele privind achizițiile publice, controlul financiar, sistemul judiciar și drepturile fundamentale, impozitarea și politica economică și monetară - și în contextul unor conferințe interguvernamentale. Grupurile speciale vor reprezenta, de asemenea, un forum destinat abordării aspectelor orizontale aferente RAP din capitolele de negociere relevante, monitorizării progreselor înregistrate și asigurării coerenței. Rezultatele vor fi valorificate în cadrul negocierilor pe capitole. 14. Pentru a sprijini procesul de reformă, este esențial să se consolideze funcționarea și independența principalelor instituțiilor democratice din țările implicate în procesul de aderare. Acest demers include asigurarea unui dialog constructiv și durabil la nivelul întregului spectru politic, în special în cadrul parlamentului. De asemenea, este necesar să se depună mai multe eforturi pentru a stimula dezvoltarea unui mediu propice organizațiilor societății civile. O societate civilă puternică sporește răspunderea politică și promovează o înțelegere mai profundă a reformelor conexe aderării. 15. Relațiile de bună vecinătate reprezintă un element esențial al procesului de stabilizare și de asociere. Sunt necesare eforturi continue pentru a depăși moștenirea trecutului, a stimula reconcilierea și a soluționa diferendele bilaterale dintre țările implicate în procesul de aderare și diferendele acestora cu statele membre. Problemele bilaterale trebuie să fie soluționate de părțile implicate cât mai repede posibil și nu ar trebui să frâneze procesul de aderare, care ar trebui să se bazeze pe condiționalitatea stabilită. 16. Cooperarea regională a fost consolidată în continuare în cursul anului trecut. Comisia sprijină pe deplin activitatea Procesului de Cooperare în Europa de Sud-Est (SEECP) și a Consiliului de Cooperare Regională, inclusiv Strategia regională pentru 2020. Includerea tot mai frecventă a Kosovoului în inițiativele regionale a reprezentat o evoluție pozitivă. Comisia salută lansarea cooperării consolidate a celor șase țări din Balcanii de Vest în cadrul Procesului de stabilizare și de asociere. Aceste evoluții consolidează dimensiunea multilaterală a politicii de extindere, susțin cooperarea favorabilă incluziunii și schimbul de cele mai bune practici privind guvernanța economică și promovează conectivitatea în cadrul regiunii și cu UE. De asemenea, Comisia salută reuniunea la nivel înalt, organizată la Berlin în luna august, care a demonstrat un sprijin politic puternic pentru perspectiva europeană a Balcanilor de Vest. Sunt prevăzute noi reuniuni anuale la nivel înalt, Austria fiind următoarea țară-gazdă. „Procesul de la Berlin” poate să contribuie în mod fundamental la încurajarea reformelor și la convenirea unor priorități realiste pentru investițiile de bază în conectivitate. De asemenea, acesta poate să acționeze ca un stimulent menit să contribuie la soluționarea problemelor bilaterale pendinte. Comisia este pregătită să sprijine acțiunile întreprinse ca urmare a acestei inițiative. 17. În 2014 s-a lansat noul Instrument de asistență pentru preaderare. Prin intermediul IPA II, UE va furniza 11,7 miliarde EUR pentru perioada 2014-2020 în scopul de a sprijini țările implicate în procesul de aderare pe parcursul pregătirilor lor în vederea aderării, precum și în scopul de a sprijini cooperarea regională și transfrontalieră. IPA II se concentrează în mai mare măsură asupra priorităților pentru aderarea la UE în domeniul democrației și al statului de drept, precum și în cel al competitivității și al creșterii economice. IPA II introduce, de asemenea, o abordare sectorială, stimulente pentru obținerea de rezultate, sprijin bugetar sporit și stabilirea ordinii de prioritate a proiectelor. Este necesară o abordare coordonată pentru investițiile majore la nivelul principalelor coridoare de infrastructură. Coordonarea cu instituțiile financiare internaționale este în curs de consolidare. Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest va continua să sprijine investițiile care stimulează locurile de muncă și creșterea economică, precum și investițiile care promovează conectivitatea în regiune. II 18. Muntenegru: s-au luat noi măsuri în cadrul negocierilor de aderare. Examinarea analitică a acquis-ului UE (procedura de „screening”) s-a încheiat în mai 2014. În decembrie s-au deschis negocierile privind capitolul 23, intitulat „Sistemul judiciar și drepturile fundamentale”, și privind capitolul 24, intitulat „Justiție, libertate și securitate”. Pe baza planurilor de acțiune adoptate de Muntenegru, UE a stabilit un set amplu de 84 de criterii de referință interimare pentru capitolele 23 și 24. Aceste criterii de referință furnizează orientări clare pentru reformele viitoare. În total, negocierile s-au deschis pentru douăsprezece capitole și s-au închis provizoriu pentru două capitole. 19. A început punerea în aplicare a planurilor de acțiune. În urma alinierii legislației relevante la reformele constituționale din iulie 2013, mai mulți funcționari au fost aleși și numiți în posturi-cheie în cadrul sistemului judiciar și al Parchetelor. După mai multe încercări, parlamentul a numit în cele din urmă, în octombrie 2014, un nou procuror general. Eficiența sistemului judiciar a crescut. S-a consolidat cadrul legislativ pentru protecția drepturilor fundamentale, inclusiv Legea privind ombudsmanul. 20. S-au înregistrat însă întârzieri în privința mai multor măsuri, în special a celor referitoare la reformele legislative, mai ales în materie de combatere a corupției. Măsurile legislative adoptate nu au dat încă rezultate în practică. Muntenegru ar trebui să asigure cu rapiditate adoptarea unei legi corespunzătoare privind finanțarea partidelor politice. Este necesar să se constituie un istoric credibil al rezultatelor obținute în ceea ce privește anchetele, urmărirea în justiție și condamnările definitive pronunțate în dosarele de corupție, inclusiv cele de corupție la nivel înalt. Ar trebui să se asigure recurgerea în mod sistematic la instrumentele de sechestrare și de confiscare a bunurilor. Persistă preocupări importante în ceea ce privește libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei. Ar trebui să se accelereze activitatea de anchetare a cazurilor de violență împotriva jurnaliștilor. Este necesar să se instituie un dialog politic constructiv și să se restabilească încrederea în procesul electoral și în instituțiile de stat. Consolidarea capacităților administrative care se ocupă de aspecte referitoare la integrarea în UE va fi esențială pentru a menține dinamica traiectoriei către UE. De asemenea, este necesar să se depolitizeze funcția publică și să crească gradul de profesionalism al acesteia. Ar trebui să se continue reforma economică, nu în ultimul rând pentru a combate nivelul ridicat al șomajului, și să se îmbunătățească mediul de afaceri. Este imperios necesar să se găsească o soluție durabilă și compatibilă cu ASA în privința producătorului de aluminiu KAP. 21. Angajamentul politic ferm este esențial pentru realizarea reformelor politice profunde și de durată necesare în vederea consolidării statului de drept. Muntenegru este prima țară care a deschis capitolele 23 și 24 în baza noii abordări a statului de drept din cadrul negocierilor de aderare. Comisia reamintește faptul că în cadrul de negociere există o clauză privind „echilibrul de ansamblu”. Progresele înregistrate în îndeplinirea criteriilor de referință intermediare referitoare la capitolele privind statul de drept și deficiențele relevante identificate mai sus, demonstrate prin rezultate concrete, vor avea un impact asupra ritmului general al negocierilor de aderare, inclusiv asupra ordinii de zi a viitoarelor CIG. 22. Serbia: negocierile de aderare la UE cu Serbia sunt în prezent în curs de desfășurare. Decizia Consiliului European de a deschide negocierile a fost luată ca urmare a progreselor înregistrate de Serbia în materie de reforme și a angajamentului său continuu în ceea ce privește normalizarea relațiilor sale cu Kosovo. Prima conferință interguvernamentală referitoare la negocieri a avut loc în ianuarie 2014. Examinarea analitică a acquis-ului UE (procedura de „screening”) se desfășoară conform planificării. Inundațiile grave care au afectat această țară în luna mai au avut un impact socioeconomic considerabil. UE a depus eforturi imediate și substanțiale de salvare și de acordare de asistență și a organizat o conferință a donatorilor în luna iulie. Comunitatea internațională și-a asumat angajamente semnificative în ceea ce privește etapa de redresare și de reconstrucție. 23. Serbia a înregistrat unele progrese în materie de reformă a administrației publice. A adoptat o strategie amplă și a consolidat activitatea de coordonare și de planificare. În ceea ce privește sistemul judiciar, s-au adoptat acte legislative importante, precum și norme de evaluare a judecătorilor și a procurorilor. Un număr însemnat de președinți de instanță au fost numiți cu titlu permanent. Există un impuls politic puternic în materie de combatere a corupției. S-au efectuat mai multe anchete în dosare de corupție la nivel înalt și s-au depus eforturi pentru îmbunătățirea coordonării. Serbia a participat în mod activ la cooperarea regională în materie de aplicare a legii. 24. Cu toate acestea, este necesar să se depună eforturi continue pentru a se asigura eficacitatea și independența sistemului judiciar. Nu s-au adoptat încă acte legislative esențiale, cum ar fi Legea privind asistența judiciară gratuită, Legea privind denunțătorii și Legea privind conflictele de interese. Corupția predomină în continuare în multe domenii. În Serbia trebuie să se constituie un istoric al rezultatelor concrete obținute în lupta împotriva corupției și a criminalității organizate. Este necesar ca drepturile fundamentale să fie pe deplin respectate în practică, inclusiv să se asigure protecția grupurilor celor mai vulnerabile. Există motive de preocupare în legătură cu deteriorarea condițiilor pentru exercitarea deplină a libertății de exprimare. Trebuie să se remedieze deficiențele administrației publice. Este necesar să se întreprindă măsuri mai eficiente ca urmare a constatărilor formulate de organismele de reglementare independente. De asemenea, reformele economice sunt esențiale pentru a genera creștere economică și a combate nivelul ridicat al șomajului. 25. Pe baza mandatului său puternic, noul guvern ar trebui să valorifice oportunitatea de a continua reformele cu hotărâre. Serbia va avea de depășit numeroase provocări. Este necesar ca Serbia să promoveze în mod proactiv caracterul incluziv și transparența procesului de aderare. Pentru a sprijini procesul de reformă, Serbia ar trebui să îmbunătățească planificarea, coordonarea și monitorizarea punerii în aplicare a noii legislații și a noilor politici. În conformitate cu noua abordare a aspectelor referitoare la statul de drept, s-au stabilit criterii de referință inițiale cu privire la capitolele 23 și 24. Conform criteriilor în cauză, Serbia are obligația de a prezenta planuri de acțiune ample. În vederea asigurării unui echilibru de ansamblu în cadrul negocierilor, progresele înregistrate în cadrul acestor capitole vor trebui să fie însoțite în paralel de o evoluție generală a negocierilor. 26. Este necesar ca Serbia să își mențină angajamentul față de cooperarea regională, precum și implicarea activă și constructivă în cadrul procesului de normalizare cu Kosovo, care a înregistrat progrese semnificative. Serbia ar trebui să asigure în continuare punerea în aplicare a acordurilor convenite în cadrul dialogului. Comisia reamintește faptul că, așa cum se întâmplă în cazul capitolelor referitoare la statul de drept, cadrul de negociere prevede obligația ca progresele înregistrate în contextul procesului de normalizare a relațiilor cu Kosovo, care face obiectul capitolului 35, să fie însoțite în paralel de o evoluție generală a negocierilor. Capitolul 35 ar trebui să fie deschis într-un stadiu timpuriu al negocierilor. Acesta va furniza un cadru solid pentru monitorizarea punerii în aplicare a acordurilor convenite. 27. Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei: procesul de aderare la UE a fostei Republici iugoslave a Macedoniei se află într-un impas. Lipsa de acțiune în urma recomandării Comisiei către Consiliu înseamnă că negocierile de aderare nu au fost încă deschise. În același timp, incapacitatea guvernului de a obține rezultate suficiente în ceea ce privește mai multe aspecte-cheie au afectat sustenabilitatea reformelor, înregistrându-se un regres evident în unele domenii. 28. S-au înregistrat unele progrese suplimentare în ceea ce privește reforma administrației publice, precum și în ceea ce privește cooperarea polițienească regională și internațională activă. Această țară menține un nivel ridicat de aliniere la acquis în raport cu stadiul în care se află în procesul de aderare. Agenda UE este în continuare prioritatea strategică a acestei țări. 29. Anul trecut au existat însă preocupări importante în ceea ce privește politizarea din ce în ce mai accentuată a instituțiilor de stat și controlul exercitat de guvern asupra mass-mediei, inclusiv în contextul alegerilor, conform celor raportate de OSCE/ODIHR. Încrederea în instituțiile de stat se erodează treptat. Există motive de preocupare tot mai mari cu privire la justiția selectivă. Situația libertății presei a continuat să se deterioreze. Crizele politice recente dintre guvern și partidele de opoziție au arătat că interesele de partid au tot mai mult prioritate în fața intereselor naționale. Este responsabilitatea atât a guvernului, cât și a opoziției să asigure faptul că parlamentul este principalul loc în care se desfășoară dezbaterea politică și să contribuie la crearea condițiilor pentru buna funcționare a acestuia. Guvernul trebuie să asigure faptul că opoziția are posibilitatea de a-și exercita pe deplin funcția de control democratic.