RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 2.5.2007 
COM(2007) 162 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, C ĂTRE PARLAMENTUL 
EUROPEAN, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI 
CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR 
Raport privind planul de ac ţiune pentru tehnolog ii ecologice (2005-2006) 
  
[SEC(2007) 413] 
 
RO 2   RO COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, C ĂTRE PARLAMENTUL 
EUROPEAN, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI 
CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR 
Raport privind planul de ac ţiune pentru tehnolog ii ecologice (2005-2006) 
  
(Text cu relevan ţă pentru SEE) 
Dovezile ştiinţifice sunt în prezent cople şitoare:  schimbările climatice reprezint ă o gravă 
ameninţare global ă şi necesită o acţiune urgent ă la nivel mondial... Dac ă nu acţionăm, 
costurile generale şi riscurile asociate schimb ărilor climatice s-ar putea ridica la 20% din PIB 
sau chiar mai mult
1. 
Raportul Stern, 2006 Activitatea uman ă solicită atât de mult P ământul încât nu se mai poate acorda prea mult ă 
credibilitate capacit ăţii ecosistemelor planetei de a satisface nevoile genera ţiilor viitoare... 
60% din serviciile asigurate de ecosistemul planet ar s-au deteriorat sau au fost utilizate pân ă 
la epuizare…
2. 
Evaluarea Ecosistemelor Mileniului a Organiza ţiei Naţiunile Unite, 2005 
Amprenta ecologic ă a umanit ăţii depăşeşte în prezent cu aproximativ 25% capacitatea de 
regenerare a planetei... În ultimii 20 de ani am dep ăşit capacitatea P ământului de a sus ţine 
modul nostru de via ţă şi acest lucru trebuie s ă înceteze.  Trebuie s ă creăm un echilibru între 
consum şi capacitatea mediului natu ral de a se regenera şi de a absorbi de şeurile pe care le 
producem.  În caz contrar, risc ăm să producem daune ireversibile3. 
WWF, Raport asupra planetei vii, 2006 
1. ECOINOVA ŢII PENTRU DEZVOLTARE , PIAŢA MUNCII ŞI MEDIUL ÎNCONJUR ĂTOR 
Problemele de mediu se agraveaz ă 
Problemele de mediu se agraveaz ă – mult mai rapid decât s-a prev ăzut iniţial. Încă putem 
combate aceste amenin ţări dacă acţionăm acum. La nivel european şi global se impune o 
acţiune sistematic ă şi coordonat ă. Întrebarea este: „Cum putem ac ţiona la timp şi cu un maxim 
de eficien ţă?” Putem face acest lucru într-un mod care favorizeaz ă creşterea economic ă. Prin 
utilizarea instrumentelor adecvate de promovare a inovaţiei, putem combate dificult ăţile cu 
care ne confrunt ăm. Europa este în m ăsură să deschidă calea. 
                                                 
1 Raportul Stern: the Economics of Climate Change  (Economia schimb ărilor climatice) 
2 Millenium Ecosystem Assessment  (Analiza Ecosistemelor Mileniului) 
3 Living Planet Report  2006 
 
RO 3   RO Ecoinova ţia oferă soluţii şi oportunit ăţi 
Pentru ameliorarea situa ţiei, trebuie s ă reconsider ăm procesele industriale, produsele şi 
practicile comerciale. Avem nevoie de ecoinova ţie şi de tehnologii ecologice4 pentru a 
progresa în mod accelerat. În prezent, tehnologia poate contribui la identificarea solu ţiilor. 
Obiectivul nostru suprem: ecoinova ţia să invadeze toate sectoarele de activitate. Astfel putem 
combate numeroase probleme de mediu cu care ne confrunt ăm astăzi. Prin m ăsuri adecvate, 
precum sprijin financiar sau reglement ări, putem sus ţine ecoinova ţia şi direcţiona forţele 
pieţei spre o economie global ă competitiv ă şi ecologic ă. 
Ecoinova ţia constituie în prezent unul  dintre pilonii strategiei UE 
Strategia UE de la Lisabona revizuit ă precizeaz ă că tehnologiile ecologi ce dispun de „un 
potenţial considerabil la nivel economic, ecologic şi al forţei de munc ă angajate”5. Consiliul 
de primăvară din 2006 a încurajat „o promovare puternic ă şi o răspândire larg ă a tehnologiilor 
ecologice”6. Strategia de dezvoltare durabil ă a UE revizuit ă identifică necesitatea planului de 
acţiune privind tehnologiile ecologice de a aborda schimb ările climatice, energia ecologic ă, 
consumul şi producţia durabil ă7. Se prevede ca viitorul Instit utul European de Tehnologie s ă 
acorde prioritate maxim ă problemelor de mediu8. 
Preşedinţiile subliniaz ă necesitatea ecoinova ţiei 
Preşedinţiile Consiliului au recunoscut, de asemenea, importan ţa ecoinova ţiei. Preşedinţia 
britanică şi ulterior cea austriac ă au considerat ecoinova ţia şi tehnologiile eco logice drept 
instrumente care favorizeaz ă dezvoltarea şi piaţa muncii. Pre şedinţia finlandez ă a promovat 
„o nouă generaţie de politic ă de mediu”, bazat ă pe ecoeficien ţă şi ecoinova ţie9. Preşedinţia 
germană actuală îndeamnă la „o nouă abordare” a mediului, economiei şi pieţei muncii10. 
Raport privind progresele şi priorităţile viitoare 
ETAP reprezint ă planul de ac ţiune al UE pentru tehnologii ecologice11 pentru stimularea 
ecoinovaţiei şi adoptarea tehnologiilor ecologice la scar ă largă. Lansat în 2004, planul 
prevede ac ţiunile care trebuie întreprinse la nivel european de c ătre statele membre şi părţile 
implicate. În anul 2005 s-a publicat un prim raport în acest sens12. Prezentul raport: 
• Contureaz ă tendinţele şi liniile de dezvoltare 
• Prezintă progresele înregistrate în ur ma punerii în aplicare a planului 
• Formuleaz ă recomand ări cu privire la domeniile prioritare de ac ţiune în viitor 
                                                 
4 Ecoinova ţia reprezint ă orice inova ţie care aduce beneficii mediului – o inova ţie care include inova ţii 
tehnologice, inova ţii în materie de procese şi inovaţii comerciale 
5 COM(2005) 330 final 
6 Consiliul 7775/06 
7 Consiliul 10117/06 
8 ec.europa.eu/education/policies/educ/eit/index_en.html 
9 Concluziile Pre şedinţiei Consiliului European, iulie 2006, Turku, Finlanda 
10 Politica industrial ă ecologică, Memorandum pentru “New Deal”(O afacere bun ă), Ministerul Mediului 
din Germania (2006) 
11 COM(2004) 38 final 
12 COM(2005) 16 final 
 
RO 4   RO 2. TENDIN ŢE ŞI PROGRESE 
Ecoinova ţie şi reglement ări ecologice 
Potenţialul companiilor europene de a dezvolta inova ţii ecologice este subestimat. Dovezile 
indică faptul că legislaţia bine conceput ă stimuleaz ă inovaţia şi tehnologiile ecologice, ceea ce 
poate facilita reducerea costurilor întreprinderilor13. Aplicarea în totalitate a legisla ţiei UE, 
precum concep ţia ecologic ă, IPPC, directiva WEEE şi directiva RoHS, va favoriza 
ecoinovaţia în viitor. 
Industriile ecologice contribuie la economia UE şi la crearea de locuri de munc ă 
Industriile ecologice europene, reprezentând 2,1 % din PIB-ul UE14, constituie o parte 
semnificativ ă şi în evolu ţie rapidă a economiei Uniunii Europene. Industriile eco logice includ 
de exemplu : monitorizarea polu ării atmosferice, gestionarea apelor reziduale, gestionarea 
deşeurilor solide, purificarea solu lui, energiile regenerabile şi reciclarea. Industriile şi 
serviciile ecologice reprezint ă 3,5 milioane de locuri de munc ă cu norm ă întreagă. 
Aproximativ 75 % dintre acestea exist ă în sectoare care necesit ă o utilizare intensiv ă a forţei 
de muncă, precum gestionarea apelor şi a deşeurilor solide. 
Creştere accentuat ă 
Anumite sectoare din Europa şi din întreaga lume înregistreaz ă o creştere accentuat ă. Parcul 
eolian a crescut cu 20-25 % în ultimii cinci ani15. Piaţa mondial ă de energie fotovoltaic ă 
preconizeaz ă o creştere la 25-35 % în viitor16şi se estimeaz ă o creştere de 6 % anual în 
sectorul de gestionare a de şeurilor în urm ătorii zece ani17. Sectorul de reciclare a de şeurilor 
solide a înregistrat o cre ştere de 4,5 % anual în perioada 2000-200418. 
O poziţie consolidat ă la nivel global  
Companiile europene care opereaz ă în industriile ecologice de ţin o pozi ţie solidă la nivel 
mondial. Conform estim ărilor, Uniunea European ă deţine 1/3 din pia ţa mondial ă a industriilor 
ecologice19. Indicele de durabilitate Dow Jones indic ă faptul că întreprinderile europene sunt 
cele mai durabile în 13 din 18 sectoare economice de baz ă20. 
                                                 
13 Innovation Dynamics Induced by Environmental Policy  (Dinamica inova ţiei indusă prin politica de 
mediu) (2006) şi Ex-post estimates of costs to business of EU environmental legislation  (Devize ex-post  
ale costurilor întreprinderilor din legisla ţia de mediu a EU) (2006) 
14 Ecoindustria, dimensiunea acesteia, perspective de angajare şi bariere în calea dezvolt ării în cadrul unui 
spaţiu lărgit al UE. (2006) 
15 Wind Force  (Forţa eoliană) 10 GWEC (2005) 
16 Solar Generation  (Generarea energiei solare)  EPIA (2006) 
17 Mediu, inova ţie, piaţa muncii. Ministrul Mediului din Germania. 2006 
18 European Business Facts and Figures  (Fapte şi cifre despre companiile europene) 2005 
19 Analysis of the EU Eco-industries, their employment and export potential  (Analiza industriilor 
ecologice din UE, a for ţei de munc ă a acestora şi potenţialul de export). ECOTEC (2002) 
20 Dow Jones Sustainability Indexes Annual Review  (Publicaţia anuală privind indiciile Dow Jones de 
durabilitate) (2006) 
 
RO 5   RO Investiţiile financiare sunt în continu ă creştere 
În perioada 2003-2006, s-au realizat investi ţii de capital de risc de aproape 2 miliarde € în 
tehnologii ecologice, acestea reprezentând 10 % din capitalul de risc din Europa21. Investiţiile 
provin din ce în ce mai mult din partea unor firme consacrate22. În sectorul bancar, investi ţiile 
durabile şi cu responsabilitate social ă au crescut considerabil în ultimii ani23. La nivelul UE, 
Banca European ă de Investi ţii (BEI) a lansat Mecanismul de finan ţare privind schimb ările 
climatice (CCFF) în valoare de un miliard de EURO.  
Cu toate acestea , se impune un efort sus ţinut pentru ca be neficiile ecologice s ă atingă 
nivelul necesar. 
Toate aceste semne pozitive contrasteaz ă vizibil cu cele privind st area mediului. Acestea din 
urmă genereaz ă motive serioase de îngrijorare şi se referă la: 
• Ameninţările asociate schimb ărilor climatice, nivelul emisiilor de gaze cu efect de ser ă1 şi 
dificultăţile în calea atingerii obiecti velor de la Kyoto în UE24 
• Deşi calitatea aerului în Europa se îmbun ătăţeşte în mod constant25, poluarea atmosferic ă 
în Europa contribuie la pier derea a 750 000 de ani de via ţă în fiecare an26. 
• Ecosistemele sunt sunt excesiv de erodate datorit ă exploatării excesive a resurselor 
naturale27. 
Este necesar ă o acţiune imediat ă şi sistematic ă la scară largă 
Pentru ca starea mediului s ă cunoască o ameliorare semnificativ ă – într-un interval de timp 
relativ scurt  – se impun aplicarea şi adoptarea la scar ă mai mare a tehnologiilor ecologice 
la nivel comunitar şi global . Ecoinova ţia trebuie s ă reprezinte nucleul inova ţiilor din Europa, 
precum şi norma impus ă în toate sectoarele economice.  Nu este timp pentru a ne complace în 
această situaţie. 
3. PROGRESE  ÎN PROCESUL  DE PUNERE  ÎN APLICARE  A PLANULUI 
Evoluţia privind punerea în aplicare a fiec ărei direcţii a planului este descris ă mai sus.  
                                                 
21 European Cleantech Investment Report  (Raportul european privind investi ţiile Cleantech) (2006) 
22 Cleantech goes global  (Cleantech se extinde la nivel global), Environmental Finance (iunie 2006) 
23 European SRI Study  (Studiul european SRI) – 2006. Forumul european de investi ţii sociale 
24 Greenhouse gas emissions trends and projections in Europe  (Emisii de gaze cu efect de ser ă - Tendinţe 
şi previziuni în Europa) 2006. SEE (2006) 
25 LRTAP Convention Emission Inventory  (Inventarul de emisii din cadrul Conven ţiei LRTAP) 1990-
2004. SEE (2006) 
26 Aspecte sanitare ale polu ării atmosferi ce, WHO (2004) 
27 COM(2006) 216 final 
 
RO 6   RO 3.1. TRECEREA DE LA ETAPA DE CERCETARE LA PIE ŢE 
Dezvoltarea şi orientarea spre activitatea de cercetare şi demonstra ţie 
De la lansarea ETAP, s-au alocat aproximativ  1,4 miliarde € pentru proiecte de tehnologii 
ecologice în temeiul celui de-al şaselea Program – cadru. Se estimeaz ă că un procent de pân ă 
la 30 % din bugetul de 32 miliarde € va fi  alocat tehnologiilor  ecologice în cadrul 
Programului – cadru 7. Aceste  tehnologii includ: hidrogen şi pile de combustie, procese 
ecologice de produc ţie, surse de energii alternative, captarea CO 2, biocombustibili şi rafinării 
ecologice, eficien ţa energetic ă, tehnologiile informa ţiei pentru o dezvoltare durabil ă, transport 
ecologic şi eficient, tehnologii ale ap ei, gestionarea solului şi a deşeurilor şi materiale 
ecologice. 
Crearea unor platforme tehnologice 
S-au lansat peste 30 de platforme tehnologice; tehnologiile ecologice figureaz ă în programul 
unora dintre acestea28. Alte platforme vizeaz ă să pună în aplicare o parte din obiectivele lor 
prin iniţiative tehnologice comune (Join technology in itiatives – JTI), dezvoltând parteneriate 
între sectorul privat şi sectorul public. 
Verificarea tehnologiilor  
Lucrările privind  sistemul de verificare a tehnologiilor ecologice sunt în curs de desf ăşurare. 
S-a dovedit c ă lipsa verific ării continu ă să împiedice accesul la noi tehnologii ecologice29. O 
serie de proiecte de cercetare30 definesc în prezent bazele unui sistem de verificare în 
domeniul trat ării apei, decontamin ării solului şi poluării atmosferice. Printre rezultatele 
preconizate figureaz ă protocoale pentru testarea aces tor tehnologii. Un studiu de pia ţă pentru 
stabilirea domeniilor de aplicare adecvate este în curs de desf ăşurare31. Un sistem pilot 
dezvoltat în cadrul programului LIFE va permite testarea unui sistem de verificare bazat pe 
10-15 tehnologii. 
Spre un Plan european strategic pentru tehnologiile energetice 
Planul strategic european pe ntru tehnologiile energetice32, recent adoptat, vizeaz ă reducerea 
costurilor energiei ecologice şi plasarea industriei UE în topul sectorului în expansiune rapid ă 
de tehnologii cu con ţinut scăzut de carbon. Planul identific ă acele tehnologii pentru care UE 
trebuie să îşi mobilizeze resursele şi să accelereze dezvoltarea şi punerea în aplicare.  
                                                 
28 cordis.europa.eu/technology-platforms  
29 Environmental  Innovation – bridging the gap between environmental necessity and economic 
opportunity (Inova ţie ecologic ă - stabilirea unei pun ţi între necesitatea ecologic ă şi oportunitatea 
economic ă) (DTI 2006) 
30 www.promote-etv.org ; www.est-testnet.net ; www.eurodemo.info  
31 Studiu de pia ţă privind poten ţialul unui sistem IPTS de verificare la nivel european (în curând) 
32 COM(2006) 847. COM(2007) 1 final 
 
RO 7   RO 3.2. ÎMBUNĂTĂŢIREA CONDI ŢIILOR DE PIA ŢĂ 
Obiective de performan ţă 
S-au realizat studii  pentru dezvoltarea unui sist em de obiective performan ţă în UE care 
include analiza programului japonez TopRunner33, obiective de performan ţă pentru procese 
de produc ţie34 şi un proiect pilot pentru urm ătoarele grupuri de produse: ciment, ferestre, 
pneuri, tratarea cu îngr ăşăminte şi textile. Pe baza acestor lucr ări, o consultare public ă va 
permite identificarea celor mai bune modalit ăţi de func ţionare pentru un astfel de sistem, 
inclusiv rolul conceptului de etichetare ecologic ă, etichetare energetic ă35 şi de analiz ă 
comparativ ă a produselor. 
Mobilizarea instrumentelor financiare 
Principalele sursele de finan ţare includ: 
• Programul pentru competitivitate şi inovaţie (CIP) 
În cadrul programului „Spirit antreprenorial şi inovaţie” s-a alocat suma de 433 de 
milioane € pentru promovarea ecoinova ţiei. 
Se vor aloca aproximativ 228 de milio ane € pentru instrumente de finan ţare, în 
special pentru Mecanismul pentru dezvoltare şi inovaţie gestionat de Fondul 
European de Investi ţii (FEI), care vor  investi împreun ă în fondurile de capital de risc 
în domeniul ecoinova ţiei, 205 milioane € fiind destinate proiectelor şi reţelelor de 
primă aplicare pe pia ţă, iar 728 milioane € alocate proiectelor privind eficien ţa 
energetică şi energiile regenerabile.  
• Banca European ă de Investi ţii (BEI)  
BEI şi Comisia dezvolt ă în prezent un Instrument de finan ţare cu repartizarea 
riscurilor (IFPR). Obiectivul vizat este facilitarea accesului la finan ţarea datoriilor 
pentru activit ăţile de cercetare cu grad mare  de risc din sectorul public şi privat. 
Suma de 2 miliarde € va fi alocat ă proiectelor care vizeaz ă temele Programului – 
cadru 7, iar mecanismul va permite B ăncii Europene de Investi ţii să acorde 
împrumuturi de pân ă la 10 miliarde € . 
• Efectul de pârghie al politicii de coeziune 
În prezent, aproximativ 21 % din Fondurile Structurale au fost alocate pentru 
inovaţie, iar Comisia a solicitat statelor membre s ă-şi mărească procentul în cadrul 
noii perioade de programare. Ecoinova ţia, energia regenerabil ă, eficienţa energetic ă 
şi transportul urban ecologic reprezint ă priorităţi în cadrul politicii de coeziune 
(2007-2013). Orient ările strategice ale Comunit ăţii cu privire la coeziune subliniaz ă 
                                                 
33 The Top Runner Programme in Japan – its effectiveness and implication for the EU  (Programul Top 
Runner în Japonia – eficien ţa şi implicaţiile acestuia pentru UE), Agen ţia Suedez ă pentru Protec ţia 
Mediului (noiembrie 2005) 
34 Performance Targets in Production Processes  (Obiective în procese de produc ţie), IPTS (nepublicat 
până la această dată) 
35 Directivele 92/75/CE şi 2005/32/CE 
 
RO 8   RO faptul că întreprinderile trebuie s ă investeasc ă în ecoinova ţie pentru a dispune de 
beneficii solide în viitor36. 
• LIFE 
Programul de mediu LIFE a cofinan ţat aproximativ 2 750 de proiecte pilot 
inovatoare începând cu anul 1992, investi ţiile totale ridicându-se la peste 2,6 miliarde 
€. Aproximativ dou ă treimi din investi ţii sunt destinate proi ectelor de promovare a 
tehnologiilor ecologice37. 
Instrumente bazate pe mecanismele de pia ţă 
Comisia a adoptat de curând o Carte verde privind instrumentele bazate pe mecanisme de 
piaţă38. Aceasta analizeaz ă instrumentele eficiente din punct de vedere al costurilor (precum 
taxele pe energie, transport şi pe alte surse de poluare, şi utilizarea mai larg ă a sistemelor de 
comercializare a emisiilor), care pot fi  aplicate în para lel cu reglement ările şi stimulentele 
financiare. Cartea vizeaz ă stimularea unei dezbateri privin d aplicarea acestor instrumente la 
nivel comunitar şi naţional. 
Reexaminarea ajutoarelor de stat 
S-a adoptat cadrul comunitar privind acordarea de aj utoare de stat pentru cercetare, dezvoltare 
şi inovaţie. Acesta stabile şte condiţiile în care statele membre po t acorda un ajutor de stat 
pentru cercetare, dezvoltare şi inovaţie. Cadrul include o referin ţă specific ă privind 
ecoinovaţia39. De asemenea, s-au adoptat orient ări privind ajutorul ajut oarele de stat pentru 
finanţarea capitalului de risc pentru IMM-uri. Mai mult decât atât, în prezent se revizuie 
cadrul comunitar privind acordar ea ajutoarelor de stat pentru mediu; acesta va include 
condiţiile de acordare a ajutoarelor în treprinderilor care doresc s ă investeasc ă în tehnologii 
ecologice. 
Achiziţii publice ecologice 
O serie de state membre au ini ţiat punerea în aplicar e a unor planuri de ac ţiune cu privire la 
achiziţiile publice ecologice, iar altele se afl ă în etapa de preg ătire a punerii în aplicare a unor 
astfel de planuri. Manual ul Comisiei privind achizi ţiile publice ecologice face obiectul unei 
ample disemin ări în toate limbile UE. O nou ă pagină Internet prezint ă bunele practici şi 
strategiile na ţionale de achizi ţii ecologice. Un ghid practic electr onic este în curs de elaborare, 
acesta cuprinzând informa ţii juridice şi financiare destinate agen ţiilor responsabile de 
achiziţii40. 
                                                 
36 Regulamentul 1083/2006 al Consiliului, Decizia 2006/702/CE a Comisiei 
37 ec.europa.eu/environment/life 
38 COM(2007) 140 final 
39 ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/rdi_en.pdf  
40 A se vedea http://ec.europa.eu/environment/gpp  
 
RO 9   RO Acţiuni de sensibilizare  
O nouă pagină Internet şi un buletin de informa ţii destinate ETAP prezint ă subiecte noi, 
evoluţia politicilor, practici promi ţătoare în statele membre, precum şi diverse exemple de 
ecoinovaţii41. 
3.3. ACŢIUNE LA NIVEL GLOBAL 
Posibilităţi de finan ţare la nivel global 
Programul tematic al UE privind mediul şi gestionarea durabil ă a resurselor naturale 
(ENRTP)42 vizează conformitatea cu normele de protec ţia mediului, produc ţia şi consumul 
durabil şi permite promovarea tehnologiilor ecol ogice. Fondul global pentru eficien ţa 
energetică şi energia regenerabil ă (GEEREF)43 asigură capitalul ini ţial pentru proiectele de 
energie regenerabil ă în diferite regiuni. BEI şi Comisia analizeaz ă în prezent modalit ăţi de 
cooperare în cadrul acestui se ctor. Mecanismul de finan ţare privind schimb ările climatice al 
BEI (CCFF) va permite, de asemenea, finan ţarea unor proiecte la nivel global. 
Comerţ şi investiţii responsabile 
În contextul negocierilor Organiza ţiei Mondiale a Comer ţului (WTO) privind liberalizarea 
comerţului multilateral (Runda Doha pent ru dezvoltare), Comisia a de ţinut un rol esen ţial în 
susţinerea reducerii sau elimin ării tarifelor, precum şi a elimin ării barierelor ne tarifare pentru 
comercializarea m ărfurilor, tehnologiilor şi serviciilor ecologice. De asemenea, aceasta 
examineaz ă posibilităţi de realizare accelerat ă a acestor aspecte în cad rul acordurilor de liber 
schimb regionale care vor fi negociate în cursul urm ătorilor ani împreun ă cu o parte din 
principalii parteneri comerciali, în special din Asia. 
3.4. COORDONARE 
Repartizarea practicilor promi ţătoare: foile de parcurs na ţionale ETAP  
Douăzeci şi unu de state membre şi Norvegia au elaborat foi de parcurs detaliate pentru 
punerea în aplicare a ETAP. Aces tea sunt accesibile publicului şi conţin un volum 
semnificativ de informa ţii privind programele, mecanismele şi exemplele de practici 
promiţătoare în statele membre44. O analiz ă a acestor foi de parcurs detaliate indic ă faptul că 
statele membre au dezvoltat o serie de sisteme promi ţătoare care pot servi ca baz ă şi 
experienţă în întreaga Uniune European ă (a se vedea anexa). Printre exemple se num ără 
următoarele: 
• Sistemul de pre ţuri fixe al Germaniei, sistem car e a încurajat uti lizarea energiei 
regenerabile – o serie de state me mbre au adoptat sisteme similare. 
• Decretul na ţional al Italiei prevede ca cel pu ţin 30 % din produsele achizi ţionate 
de autorit ăţile publice s ă provină din materiale reciclate. 
                                                 
41 ec.europa.eu/environment/etap  
42 ec.europa.eu/development/body/theme/environment/ENRTP.htm 
43 COM(2006)583 
44 ec.europa.eu/environment/etap/roadmaps_en.htm  
 
RO 10   RO • Politicile na ţionale şi regionale ale Spaniei au stimul at utilizarea energiei solare 
printr-o serie de m ăsuri coordonate. 
• Programul britanic „National Industrial Symbiosis” vizeaz ă reducerea cantit ăţii de 
deşeuri cu un milion de tone anual pe regi une, prin intermediul unui sistem de 
intermediere pentru întreprinderi. 
• O serie de regimuri financiare pentru promovarea ecoinova ţiei, de exemplu cele 
dezvoltate în Ţările de Jos, Danemarca, Finlanda şi Suedia. 
Participarea p ărţilor implicate: forumul privind ecoinova ţia 
Forumul privind ecoinova ţia oferă o platform ă care permite p ărţilor implicate s ă poată lucra în 
reţea şi să propună măsuri pentru viitor. Prima reuniune în cadrul forumului a avut loc la 
Poznan, în Polonia. Tema primului forum a fost „Finan ţarea ecoinova ţiei”. Forumul se 
reuneşte de două ori pe an pentru examinar ea unor aspecte de actualitate45. 
4. ASPECTE  ŞI PRIORIT ĂŢI PENTRU  VIITOR 
Creşterea nivelului de asimilare - Cre şterea nivelului cererii 
Pentru ob ţinerea unor schimb ări semnificative la ni velul necesar, ecoinova ţia trebuie s ă fie 
prezentă în toate întreprinderile şi în toate sectoarele industriei. Pentru ob ţinerea unor 
beneficii semnificative, ritmul aplic ării şi adoptării tehnologiilor eco logice trebuie s ă se 
intensifice în mod c onsiderabil. Se pot ob ţine importante avantaje ecologice prin adoptarea 
tehnologiilor ecologice existente deja pe pia ţă, însă marea majoritate a acestora sunt destinate 
unor anumite segmente de pia ţă. Un exemplu îl constituie ut ilizarea becurilor economice, care 
acoperă mai puţin de 3% din segmentul pie ţei europene de becuri46. Este necesar un nou 
impuls pentru a stimula  diseminarea şi adoptarea ecoinova ţiilor la scar ă largă. 
Raportul Aho privind creare a unei Europe inovatoare47, comunicarea recent ă asupra 
inovaţiei48 şi altele49 recomand ă utilizarea „ creşterii cererii ” pentru promovarea inova ţiei. 
„Pieţele pilot” pot, de asemenea, ac ţiona ca un stimulent pentru cerere50 51. Analiza foilor de 
parcurs na ţionale ETAP (a se vedea anexa) indic ă faptul că aproape toate statele membre 
desfăşoară în mod sistematic activit ăţi de cercetare şi dezvoltare privind tehnologiile 
ecologice  – cu toate acestea, nu se întâmpl ă acelaşi lucru în cazul politicilor de cre ştere a 
cererii. 
Este necesar ă o activitate sistematic ă şi coordonat ă privind cererea.  Achiziţiile publice 
ecologice, instrumentele bazate pe pia ţă, finanţarea întreprinderilor care opteaz ă pentru 
                                                 
45 ec.europa.eu/environment/etap/forum_en.htm  
46 Residential Lighting Consumption and Saving Potential in the Enlarged EU  (Consumul de curent 
pentru iluminarea locuin ţelor şi economisirea poten ţialului în spa ţiul extins al UE ) JRC (2006) 
47 Creating an Innovative Europe  (Crearea unei Europe inovatoare). Comisia European ă, EUR22005 
(2006) 
48 COM(2006) 502 final 
49 A Will to compete: a competit ive, clean and clever Europe  (Dorinţa de a concura: Europa concuren ţială, 
curată şi inteligent ă) (2006) 
50 Raportul privind competitivitatea Europei. SEC(2006) 1467/2 
51 Consiliul pentru competitivitate, 15717/06, decembrie 2006 
 
RO 11   RO tehnologii ecologice, sensibil izarea întreprinderilor şi a consumatorilor, toate aceste m ăsuri 
trebuie intensificate. Aceste ac ţiuni pot determina cre şterea cererii atât la nivel european cât şi 
la nivel na ţional şi pot contribui la succesul tehnologiilor şi produselor ecologice. 
Comisia şi statele membre ar trebui s ă continue în mod activ şi să intensifice m ăsurile ETAP 
care genereaz ă cererea într-un mod sistematic şi coordonat52: 
4.1. Promovarea achizi ţiilor publice ecologice 
Achiziţiile din sectorul public şi privat sunt de natur ă destul de diferit ă – însă ambele pot s ă 
influenţeze în mod semnificativ practicile de achizi ţionare a produselor şi a tehnologiilor 
ecologice. 
- Achiziţiile din sectorul  public reprezint ă aproximativ 16 % din PIB-ul UE. S-au 
depus eforturi semnificative, iar acum se impune punerea în practic ă în întreaga 
Europă. 
- Achiziţiile din sectorul privat sunt , de asemenea, importante, de şi nu sunt guvernate 
de un set de reguli cuprinz ătoare. Marile companii influen ţează şi plasează cererea pe 
lanţurile lor de furnizori. 
• Acţiune:  Utilizarea activit ăţilor desfăşurate şi impulsionarea achizi ţiilor ecologice 
publice. Diseminarea modelelor de caiete de sarcini. Elaborarea unei comunic ări 
privind achizi ţiile publice în 2007, stabilirea obiectivelor (voluntare) şi elaborarea 
unor orient ări privind indicatorii şi evaluarea comparativ ă. 
• Acţiune:  CE, statele membre şi părţile implicate elaboreaz ă strategii pentru 
achiziţiile din sectorul privat. 
4.2. Mobilizarea unor investi ţii financiare mai mari 
Sectorul financiar (b ăncile, companiile de asigur ări, fondurile de pensii,  investitorii) poate 
juca un rol mai important în  stimularea companiilor şi sectorului industrial în vederea 
adoptării tehnologiilor ecologice. Centrar ea politicii de coeziune pe ecoinova ţie, iniţiativele 
BEI şi FEI, precum şi dezvoltarea programului CIP, toate acestea reprezint ă acţiuni îndreptate 
în această direcţie. Se pot consolida ac ţiuni care vizeaz ă schimburile de bune practici şi 
implicarea principalelor institu ţiilor financiare europene şi internaţionale. 
• Acţiune:  Punerea în aplicare a instrumentelor  financiare ale Uniunii Europene. 
Utilizarea resurselor financiare ale Comunit ăţii pentru încurajarea angajamentelor 
financiare. Reunirea principalelor institu ţii financiare. Încurajarea dezvolt ării unor 
orientări şi obiective pentru investi ţiile financiare în ecoinova ţie. 
4.3. Dezvoltarea unor sisteme de verificare a tehnologiilor şi sistemelor bazate pe 
obiective de performan ţă 
Standardele pot stabili niveluri de performan ţă şi pot oferi siguran ţă pe piaţă. Sistemele de 
verificare ofer ă pieţei măsuri fiabile de performan ţă ecologic ă. Stabilirea unor obiective de 
                                                 
52 În temeiul rezultatelor c ărţii verzi privind instrumentele bazate pe economia de pia ţă, se pot ini ţia mai 
departe ac ţiuni. 
 
RO 12   RO performan ţă pentru grupuri de produse permite îmbun ătăţirea performan ţei ecologice. Se pot 
obţine economii de propor ţii dacă sistemele bazate pe obiective de performan ţă favorizeaz ă 
produsele unui anumit sector. În prezent se analizeaz ă legătura dintre sistemele bazate pe 
obiective de performan ţă şi etichetare ecologic ă. Este posibil ă actualizarea criteriilor actuale 
de etichetare a produselor şi serviciilor, precum etichetarea ecologic ă, etichetarea energetic ă şi 
Energy Star, şi adaptarea la evolu ţia sistemelor similare dezvoltate la nivel interna ţional. 
• Acţiune:  Finalizarea studiilor pentru stabilirea atât a sistemelor de verificare 
tehnologic ă cât şi a obiectivelor de performan ţă. Finalizarea şi punerea în aplicare 
a sistemelor pilot. Explorarea leg ăturilor cu sistemul de etichetare ecologic ă. 
Elaborarea de propuneri legi slative pentru verificar ea tehnologiilor ecologice 
(2008) şi pentru comunic ările privind sistemele bazate pe obiective de 
performan ţă (2008). Revizuirea şi actualizarea sistemelor de etichetare existente. 
Adaptarea la sistemele interna ţionale.  
4.4. Aplicarea practicilor promi ţătoare ale statelor membre 
Este evident din foile de parcurs na ţionale ale ETAP c ă o serie de politici promi ţătoare sunt 
puse în aplicare pentru promovarea ecoinova ţiei. Există şansa extraordinar ă de a învăţa şi de a 
realiza aplica ţii pe baza acestor sisteme, în special sisteme care determin ă o creştere a 
nivelului cererii. Promovarea politicilor de ecoinova ţie permite stabilirea unor sisteme 
naţionale de referin ţă şi difuzarea celor mai eficiente dintre acestea. Astfel, statele membre ar 
putea învăţa , ar putea adapta şi aplica politici similare pentru a genera un efect multiplicator 
în întreaga Europ ă. 
• Acţiune:  Lansarea în 2007 a unei faze ini ţiale în care statele membre s ă propună 
sisteme de bune practici şi să procedeze la un schimb de experien ţă. Dezvoltarea 
unor reguli de punere în apli care pentru a putea dispune de un sistem complet în 
2008. 
4.5. Orientarea spre cele ma i rentabile sectoare 
Pe termen scurt, se pot ob ţine câştiguri mari prin orientarea spre sectoare care permit 
obţinerea rapid ă a unor progrese ecologice (o strategie care permite ob ţinerea unor progrese 
imediate). Aceasta presupune orientarea spre acele sectoare în care ecoinova ţiile, tehnologiile 
ecologice, produsele, procesele şi serviciile îmbun ătăţite pot genera beneficii ecologice 
semnificative. Printre sectoare se num ără: 
• Construcţiile 
• Produsele alimentare şi băuturile 
• Transportul privat 
• Industriile de reciclare şi de prelucrare a apelor reziduale 
Studiile arat ă că nivelul impactului produselor asupra medi ului este cel mai ridicat în primele 
trei dintre aceste sectoare53. Alte studii indic ă faptul că aceste sectoare ofer ă, de asemenea, un 
                                                 
53 Environmental Impact of Products EIPRO (Impactul produselor asupra mediului) şi IMPRO analizeaz ă 
metode de reducere a acestor impacturi. Studiile se bazeaz ă pe analize ale ciclului de via ţă; prin urmare, 
 
RO 13   RO potenţial pentru cre ştere economic ă durabilă54. De exemplu, sectorul construc ţiilor durabile 
constituie în prezent subiectul unei ini ţiative comune ale statelor membre55. 
Instrumentele  de finanţare a cercet ării, achizi ţiile ecologice, standardele de performan ţă, 
finanţarea, practicile na ţionale promi ţătoare şi optimizarea condi ţiilor de reglementare pot fi 
utilizate în scopul promov ării ecoinova ţiei în aceste sectoare. De asemenea, aceste 
instrumente pot fi utilizate pentru stabilirea pieţelor-pilot astfel cum se prevede în 
Comunicarea Comisi ei privind inova ţia, pieţe în care inova ţia deţine un rol semnificativ. 
• Acţiune:  Începând cu anul 2007, identific area sectoarelor cheie în care 
tehnologiile şi produsele comunitare pot de ţine poziţie dominant ă la nivel 
mondial, generând avantaje ecologice şi câştiguri economice semnificative.  
Dezvoltarea unor m ăsuri de sus ţinere 
În afara celor cinci m ăsuri care vizeaz ă creşterea cererii, este necesar ă asistenţa generală. 
4.6. Crearea unei surse de informa ţii strategice în domeniul ecoinova ţiei 
Se simte nevoia realiz ării unei analize fiabile a tendin ţelor din domeniul ecoinova ţiei. 
Dezvoltarea şi investiţiile pot fi stimulate prin acumularea cunoştinţelor strategice şi adecvate 
pentru organiza ţiile publice europene, întreprinderile şi finanţatorii relevan ţi56. Serviciile 
Comisiei analizeaz ă modul în care s ă colecteze, s ă sintetizeze şi să disemineze în mod eficient 
aceste informa ţii, în special posibilitatea de conc retizare a unui „observator în re ţea” privind 
ecoinovaţia, care să valorifice o gam ă de proiecte şi reţele existente şi care ar putea include 
unele dintre principalele cen tre de observare din Europa. 
• Acţiune:  Crearea unei surse de informa ţii strategice în domeniul ecoinova ţiei care 
ar putea furniza statistici relevante şi care ar putea id entifica noi tendin ţe şi 
oportunităţi de afaceri la nivel mondial. 
4.7. Promovarea sensibiliz ării şi a particip ării active 
Promovarea particip ării active a consumatorilor şi întreprinderilor constituie un aspect 
important al sensibiliz ării. Crearea forumului european privind ecoinova ţia reprezint ă doar un 
pas mărunt realizat în aceast ă direcţie. Este posibil ă desfăşurarea unor activit ăţi similare la 
nivel regional, na ţional şi internaţional. 
• Acţiune:  Stabilirea, împreun ă cu statele membre, a m ăsurilor ce trebuie adoptate 
în cadrul programului LI FE+. Extinderea comunic ării la nivelul Comunit ăţii 
Europene. Men ţinerea activit ăţii forumului european şi extinderea particip ării. 
Promovarea ecoinova ţiei la nivel interna ţional. 
                                                                                                                                                         
sectorul, „Construc ţii” vizeaz ă construcţii noi, între ţinere, repara ţii şi demolări. În acest caz, termenul 
„Construc ţii” este utilizat pentru a înlocui termenul „Locuin ţe". Acesta din urm ă include mobilier, 
aparate de uz casnic şi energie în scopuri precum înc ălzirea încăperilor sau a apei. 
54 www.popa-ctda.net; www.ectp.org 
55 www.ukswedensustainability.org 
56 Observatorul ICT ofer ă un astfel de serviciu:www.eito.com 
 
RO 14   RO 4.8. Utilizarea activit ăţilor de cercetare 
Optimizarea rezultatelor este posibil ă prin canalizarea şi aplicarea ulterioar ă a activităţii de 
cercetare în contextul celui de-al şaptelea Program - cadru, prin  crearea unor sinergii între 
temele de cercetare, platformele tehnologice, pie ţele active în dezvoltare şi reglement ări. 
Activitatea de cercetare privi nd evaluarea metodologiei tehnol ogice poate, de asemenea, 
contribui la îmbun ătăţirea sistemelor viitoa re de verificare şi standardizare. Este posibil ă 
promovarea activit ăţii de cercetare privind tehnolog iile ecologice la nivel interna ţional. 
• Acţiune:  Canalizarea temelor de cercetare  viitoare (2007-2013) bazate pe 
priorităţi ETAP şi pieţe active viitoare în care ecoinova ţia deţine un rol important. 
5. REZUMAT ŞI ACŢIUNI PRIORITARE PENTRU VIITOR  
S-au înregistrat numeroase progrese – îns ă mai sunt multe altele de realizat. Pentru a se putea 
confrunta cu problemele de  mediu, pentru ca ecoinova ţia să permită obţinerea unor beneficii 
de mediu şi economice la nivel global, pentru a permite Europei s ă beneficieze de avantajele 
care îi sunt oferite, toate activit ăţile au fost intensificate şi realizate la noi dimensiuni, 
punându-se un accent mai mare pe cerere.  Astfel, se pune accentul pe 5 ac ţiuni care 
favorizeaz ă creşterea nivelului cererii şi 3 măsuri de sus ţinere: 
MĂSURI CARE FAVORIZEAZ Ă CREŞTEREA NIVELULUI CERERII: 
• Promovarea achizi ţiilor publice ecologice 
• Mobilizarea unor investi ţii financiare mai importante 
• Dezvoltarea unor sisteme de verificare a tehnologiilor şi a unor sisteme bazate pe 
obiective de performan ţă 
• Utilizarea practicilor promi ţătoare ale statelor membre 
• Orientarea spre cele mai rentabile sectoare 
MĂSURI DE SUS ŢINERE:  
• Crearea unei surse de informa ţii strategice în domeniul ecoinova ţiei 
• Promovarea sensibiliz ării şi a particip ării active 
• Utilizarea activit ăţilor de cercetare