RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN privind activitățile Consiliului European pentru Cercetare și realizarea obiectivelor stabilite în programul specific „Idei” în 2013 /* COM/2014/0531 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN privind activitățile Consiliului European pentru Cercetare și realizarea obiectivelor stabilite în programul specific „Idei” în 2013 1. Introducere și temei juridic Consiliul European pentru Cercetare (CEC), instituit prin Decizia 2007/134/CE[1] a Comisiei, are ca sarcină esențială punerea în aplicare a programului specific „Idei”, având un buget total de 7,51 de miliarde EUR. CEC este alcătuit dintr-un Consiliu științific independent sprijinit de o structură dedicată de punere în aplicare, care a luat forma Agenției Executive a Consiliului European pentru Cercetare (ERCEA), creată în cadrul regimului general al agențiilor executive[2]. În 2008, Comisia a delegat agenției responsabilitatea pentru punerea în aplicare a programului specific „Idei” și pentru sprijinirea Consiliului științific, iar în iulie 2009 agenția a devenit autonomă. În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) din Decizia privind programul specific „Idei” a Consiliului și cu anexa I la aceasta, prezentul raport anual al Comisiei, elaborat în cooperare cu Agenția Executivă a CEC și cu Consiliul științific al CEC, prezintă evaluarea Comisiei privind operațiunile și atingerea obiectivelor Consiliului European pentru Cercetare din 2013. Prezentul raport este completat de un raport al Consiliului științific, referitor la punerea în aplicare la nivel științific și realizările programului pe parcursul anului 2013[3]. 2 Aspecte strategice Consiliul științific este responsabil cu stabilirea strategiei științifice a CEC, inclusiv cu elaborarea celui mai important document strategic al CEC, programul de lucru anual „Idei”. 2.1 Tipuri de acțiuni Două tipuri de granturi formează nucleul programului de lucru „Idei”: Granturile pentru cercetători debutanți („Starting Grants”), care sprijină cercetătorii aflați la începutul carierei, cu scopul de a le furniza condiții de lucru care să le ofere posibilitatea de a deveni lideri independenți în cercetare; Granturile pentru cercetători confirmați („Advanced Grants”), destinate să asiste liderii eminenți și confirmați din cercetare, prin furnizarea resurselor necesare care să permită continuarea activității echipelor acestora în vederea unor noi descoperiri importante în domeniul lor de cercetare. În 2012, Consiliul științific a introdus, în regim pilot pentru o perioadă de doi ani, granturile de sinergie („Synergy Grants”), adresate grupurilor mici de cercetători principali și echipelor acestora. Spre deosebire de consorții, grantul de sinergie vizează cercetătorii individuali ale căror competențe, cunoștințe și resurse complementare le permit să abordeze împreună probleme de cercetare aflate la frontierele cunoașterii, mergând dincolo de ceea ce ar putea realiza la nivel individual. Granturile de sinergie urmează criteriul unic al excelenței, în conformitate cu politica strictă a CEC în domeniu, și sunt deschise propunerilor din toate domeniile științifice și academice. Titularii de granturi CEC au la dispoziție o oportunitate de finanțare suplimentară – demonstrarea conceptului („Proof of concept”) – pentru a stabili potențialul de inovare al ideilor rezultate din proiectele lor finanțate de CEC. Se urmărește astfel acoperirea unei lacune de finanțare în etapa cea mai timpurie a unei inovații. 2.2 Programul de lucru pe anul 2013 pentru programul specific „Idei” Programul de lucru pe anul 2013 pentru programul specific „Idei” a fost stabilit de Consiliul științific la 12 martie 2012 și a fost adoptat ulterior de Comisie la 9 iulie 2012[4]. În 2013, ca răspuns la numărul din ce în ce mai mare de cereri, sistemul de granturi pentru cercetători debutanți a fost împărțit în două cereri de propuneri separate, „cercetătorii în faza de debut” și „cercetătorii în faza de consolidare”. Granturile pentru cercetătorii în faza de consolidare sprijină cercetătorii care se află încă în stadiul incipient al carierei (având între 7 și 12 ani experiență după obținerea doctoratului) și care de foarte multe ori lucrează deja cu propriul grup, în timp ce „cercetătorii în faza de debut” se află într-o etapă anterioară (având între 2 și 7 ani experiență după obținerea doctoratului) a tranziției lor către statutul de cercetători independenți. De asemenea, Consiliul științific își formulează în mod oficial abordarea privind abaterile științifice. 2.3 Metodologia de evaluare inter pares Evaluarea CEC se bazează pe o structură de comisii de evaluare inter pares la nivel înalt ale căror membri sunt aleși de către Consiliul științific. Acestea includ oameni de știință, ingineri și savanți provenind atât din UE, cât și din afara sa. Comisiile respective acoperă toate disciplinele de cercetare și sunt organizate în cadrul a trei domenii de cercetare principale: științe fizice și inginerie, științele vieții și științe sociale și umaniste. La fel ca în cadrul cererilor de propuneri anterioare, numărul comisiilor a fost de 25, pentru toate granturile destinate cercetătorilor în faza de debut, cercetătorilor în faza de consolidare și cercetătorilor confirmați. Propunerile pentru demonstrarea conceptului au fost evaluate de o echipă specifică de evaluatori inter pares care au lucrat de la distanță. Experții au fost selectați pe baza unei bune cunoașteri a procesului de sprijinire a proiectelor în vederea apropierii de intrarea pe piață sau de satisfacerea unor nevoi sociale. Granturile de sinergie au fost evaluate de cinci comisii diferite în cadrul unei proceduri de evaluare în două etape, concepută special în acest scop. 3. Punerea în aplicare a programului În 2013, Agenția Executivă a CEC a gestionat cel mai mare buget operațional din istoria sa. Creditele de angajament s-au ridicat la 1,8 miliarde EUR, iar creditele de plată, la 1,1 miliarde EUR. Atât creditele de plată, cât și creditele de angajament au fost consumate în întregime la sfârșitul anului 2013. 3.1 Granturi Începând cu programul de lucru pentru 2008, cererile de propuneri CEC presupun o procedură de depunere a propunerilor într-o singură etapă, în care candidaților li se solicită să prezinte propunerea completă, urmată de o evaluare în două etape. Granturile se acordă celor mai bune propuneri, în funcție de bugetul disponibil. Oferta de grant se face pe baza propunerii în sine și a recomandării de finanțare formulate în urma evaluării inter pares. 3.1.1 Granturi CEC pentru cercetători în faza de debut pentru anul 2013 Cererea de propuneri din 2013 pentru granturile CEC destinate cercetătorilor debutanți a fost publicată în iulie 2012, cu un buget indicativ de 398 de milioane EUR. S-au primit în total 3 329 de propuneri, repartizate pe domenii după cum urmează: 1 486 de propuneri pentru științe fizice și inginerie (45 %), 1 073 pentru științele vieții (32 %) și 770 (23 %) pentru științele sociale și umaniste. Pentru finanțare au fost selectate în total 300 de propuneri (conform datelor din decembrie 2013). S-au acordat peste 430 de milioane EUR, cu o alocare medie globală per grant de aproximativ 1,5 milioane EUR. 3.1.2 Granturi CEC pentru cercetători în faza de consolidare pentru anul 2013 Cererea de propuneri din 2013 pentru granturile CEC destinate cercetătorilor în faza de consolidare a fost publicată în noiembrie 2012, cu un buget indicativ de 523 de milioane EUR. S-au primit în total 3 673 de propuneri, repartizate pe domenii după cum urmează: 1 668 propuneri pentru științe fizice și inginerie (45 %), 1 203 pentru științele vieții (33 %) și 802 (22%) pentru științele sociale și umaniste. Pentru finanțare au fost selectate în total 312 propuneri (conform datelor din decembrie 2013). S-au acordat peste 590 de milioane EUR, cu o alocare medie globală per grant de aproximativ 1,9 milioane EUR. 3.1.3 Granturi CEC pentru cercetători confirmați pentru anul 2013 Cererea de propuneri din 2013 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor confirmați a fost publicată în iulie 2012, cu un buget indicativ de 662 de milioane EUR. S-au primit în total 2 408 propuneri, repartizate pe domenii după cum urmează: 1 053 de propuneri pentru științe fizice și inginerie (44 %), 788 pentru științele vieții (33 %) și 567 pentru științele sociale și umaniste (23 %). Procesul de evaluare a condus la reținerea pentru finanțare a unui total de 289 propuneri (conform datelor din decembrie 2013), valorând în total aproximativ 670 de milioane EUR, cu o alocare medie globală per grant de aproximativ 2,4 milioane EUR. 3.1.4 Granturi CEC pentru demonstrarea conceptului pentru anul 2013 Cererea de propuneri din 2013 pentru demonstrarea conceptului a fost publicată în ianuarie 2013, cu un prim termen la data de 24 aprilie și un al doilea termen la 3 octombrie și cu un buget de 10 milioane EUR, împărțit aproape egal între cele două termene. La primul termen s‑au primit în total 145 de propuneri, iar la al doilea, 147. Procesul de evaluare a condus la reținerea pentru finanțare a unui total de 33 de propuneri la primul termen limită și de 34 de propuneri la cel de-al doilea termen. 3.1.5 Granturi CEC de sinergie pentru anul 2013 În programele sale de lucru pentru 2012 și 2013, Consiliul științific al CEC a lansat, în regim pilot, o nouă oportunitate de finanțare, grantul CEC de sinergie. Numărul de cereri depuse la a doua cerere de propuneri pentru grantul de sinergie (2013) a fost de 449, în scădere de la peste 700 în 2012. În 2013, au fost selectate pentru finanțare treisprezece proiecte de sinergie. Întrucât fiecare proiect finanțat cu ajutorul unui grant de sinergie implică între doi și patru cercetători principali, cele 13 granturi vin în sprijinul a 45 de cercetători eminenți. Nouă propuneri dintre cele 13 reținute au fost prezentate din nou din rândul celor depuse la cererea de propuneri din 2012 pentru granturi de sinergie. Bugetul total alocat pentru cererea de propuneri pentru granturi de sinergie din 2013 a fost de 150 de milioane EUR. 3.2 Cooperarea dintre CEC și NSF La 13 iulie 2012, Comisia Europeană și Fundația națională pentru știință din SUA (NSF) au semnat un „acord de punere în aplicare” între CEC și NSF, în urma căruia au fost luate măsuri suplimentare pentru a permite ca o serie de cercetători de vârf, stabiliți în SUA și preselectați de NSF, să petreacă o anumită perioadă de timp – între 6 și 12 luni – în Europa, în calitate de membri ai echipelor beneficiare ale granturilor CEC. Inițiativa are ca scop interconectarea cercetătorilor cu interese comune și cu atuuri complementare, în efortul acestora de a împinge mai departe frontierele științei, precum și consolidarea cooperării științifice și tehnologice dintre cele două continente. În urma primei cereri de exprimare a interesului, 12 cercetători stabiliți în SUA se vor alătura, în calitate de membri, unui număr de 12 echipe beneficiare de granturi CEC; o a doua astfel de cerere este în curs de desfășurare. La 8 noiembrie 2013, Comisia Europeană și Ministerul pentru Știință, Tehnologiile Informației și Comunicațiilor și Planificare Viitoare din Republica Coreea au semnat o inițiativă similară în scopul de a spori oportunitățile pentru ca oamenii de știință coreeni aflați începutul carierei să vină în Europa și să se alăture echipelor de cercetare beneficiare ale granturilor CEC. 3.3 Comitetul de program Comitetul de program al programului specific „Idei” are de asemenea, pe lângă responsabilitățile oficiale, rolul de importantă rețea de comunicare între statele membre și țările asociate la PC7, Consiliul științific, secretarul general al CEC și Comisie. Reuniunile din 2013 ale comitetului au avut loc la 16 aprilie și 15 octombrie. 3.4 Examinare etică În 2013, în urma unei examinări etice și a comitologiei de reglementare, au fost acceptate patru propuneri care implică cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane. Alte două propuneri au fost acceptate de curând în urma examinării etice. În ceea ce privește monitorizarea aspectelor de etică în cadrul granturilor aflate în desfășurare, sistemul de control intern a introdus o procedură de aprobare în urma monitorizării etice, prin care se asigură că cercetarea propusă este în conformitate cu principiile etice prevăzute în normele de depunere. În 2013, s-au emis aproximativ 270 de avize de aprobare în urma monitorizării etice. 3.5 Recurs Cu 261 de solicitări de recurs primite, numărul de recursuri ca procent din numărul de propuneri depuse în 2013 rămâne stabil în raport cu anul 2012 (în jur de 2,5 %). Deși 2 recursuri au fost reevaluate cu succes în 2013, acestea nu au evidențiat nicio slăbiciune sistemică a procesului de evaluare. 3.6 Comunicare În anul 2013 s-au înregistrat inițiative importante, care au fost elaborate în contextul viitorului program Orizont 2020 și care vizează creșterea vizibilității CEC în Europa și în afara acesteia. CEC a emis mai multe comunicate de presă referitoare la cererile sale de propuneri, precum și un număr mare de relatări despre cercetările finanțate de CEC, toate fiind distribuite în mod activ pe rețelele de socializare. Anumite evenimente s-au pretat bine la comunicare și la activități de presă: sărbătorirea celui de-al 3 000-lea beneficiar de granturi CEC, reuniunea Forumului Economic Mondial de la Davos, reuniunea „Davos de vară” din China și scrisoarea comună semnată de CEC și Masa rotundă a reprezentanților industriei europene în sprijinul bugetului european de cercetare. În septembrie, președinția lituaniană a organizat o conferință pentru a aborda beneficiile investițiilor în științe sociale și umaniste în Europa, cu participarea activă a CEC. Campania internațională de sensibilizare „CEC se extinde la nivel global”, condusă de secretarul general al CEC, a continuat în Argentina, Chile, Mexic, India, China, precum și în Australia și Noua Zeelandă, pentru a informa cercetătorii cu privire la finanțarea CEC și pentru a crea legături mai strânse cu reprezentanții și cercetătorii principali de la universitățile de frunte din țările respective. Pe lângă astfel de vizite, CEC a fost prezent la conferințe, evenimente și expoziții internaționale majore în domeniul științific, precum și la târguri de carieră și ateliere de lucru: „Luna europeană a creierului”, cea de-a 63-a reuniune a laureaților Premiului Nobel de la Lindau, Conferința Societății Europene de Psihologie Cognitivă, Asociația Economică Europeană, Asociația Europeană de Sociologie, Forumul Tehnologic European de la Alpbach, reuniunea EMBO, reuniunea anuală a Academiei Young din Europa, precum și reuniunea anuală a Asociației Americane pentru Progresul Științei (AAAS) organizată la Boston în februarie 2013. Punctele de contact naționale (PCN), care sunt prezente peste tot în Europa și au rolul de a difuza informații către potențialii candidați, au fost informate în permanență cu privire la cererile de propuneri și evenimentele organizate de CEC, inclusiv cu ocazia reuniunilor bianuale organizate la Bruxelles (în lunile iunie și noiembrie 2013). Ca urmare a campaniei „CEC se extinde la nivel global”, rețeaua de puncte de contact naționale se extinde treptat, cuprinzând delegați din țările terțe interesate. Pentru prima dată, a fost organizată la Bruxelles o reuniune ad-hoc pentru punctele de contact naționale din afara Spațiului European de Cercetare. 3.7 Monitorizarea, evaluarea și examinarea programului specific „Idei” La 15 ianuarie 2013, CEC a sărbătorit cel de-al 3 000-lea beneficiar al granturilor sale. Monitorizarea continuă a programului „Idei” a oferit următoarele concluzii pentru anul 2013: · Printre beneficiarii de granturi CEC se numără opt laureați ai Premiului Nobel și trei deținători ai Medaliei Fields. Un total de 134 beneficiari ai granturilor CEC au primit alte premii științifice internaționale prestigioase. · Între 2008 și 2013 au apărut în reviste științifice de mare impact, evaluate inter pares, peste 20 000 de articole care recunosc importanța finanțării CEC. · Fiecare beneficiar al unui grant CEC are în subordine, în medie, șase alți cercetători, contribuind astfel la formarea unei noi generații de cercetători de excepție. · Din analiza unui eșantion reprezentativ de proiecte reiese că aproximativ jumătate din totalul membrilor echipelor finanțate de CEC dețin o naționalitate diferită de cea a cercetătorului principal al proiectului lor. De asemenea, membrii echipelor finanțate de CEC reprezintă naționalități din aproape toate țările Spațiului European de Cercetare (SEC) și alte 55 de naționalități din afara SEC. Acest lucru demonstrează cu certitudine atractivitatea globală a CEC. Aceeași analiză indică cifre pozitive din punctul de vedere al echilibrului dintre femei și bărbați: estimările actuale arată că aproximativ 38 % din membrii echipelor sunt femei, ceea ce reprezintă o pondere mai mare decât numărul de femei beneficiare (20 %). Ponderea membrilor de sex feminin ai echipelor din domeniul științelor vieții, precum și din domeniul științelor sociale și umaniste ajunge deja la 50 % din numărul total al membrilor echipelor (23 % în domeniul științelor fizice și ingineriei). Majoritatea sunt postdoctoranzi sau doctoranzi la începutul carierei lor de cercetare. · În iulie 2012, Agenția Executivă a CEC a împlinit trei ani de existență autonomă și a făcut obiectul unei evaluări externe, care a inclus o analiză a costurilor și a beneficiilor. Raportul de evaluare a fost finalizat în 2013 și a fost transmis la 27 ianuarie 2014 autorității bugetare (Parlamentului European și Consiliului[5]), precum și Curții de Conturi[6]. 4 Structura Consiliului European de Cercetare 4.1 Consiliul științific O reînnoire organizată a membrilor Consiliului științific a avut loc în februarie și aprilie 2013, noii membri fiind anunțați în raportul anual anterior al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European[7]. Consiliul științific a organizat cinci ședințe plenare în 2013, trei în Bruxelles, una în Bratislava (Slovacia) și una în Utrecht (Țările de Jos). Membrii Consiliului științific se reunesc, de asemenea, în grupuri de lucru care abordează aspecte specifice: inovarea și relațiile cu industria, accesul liber, internaționalizarea și echilibrul între sexe. În 2013, și-a început activitatea un nou grup de lucru privind indicatorii-cheie de performanță, cu mandatul de a elabora o foaie de parcurs pentru monitorizarea și evaluarea îndeplinirii de către CEC a misiunii sale cu ajutorul unor astfel de instrumente. În 2013, în conformitate cu politica CEC privind abaterile științifice, adoptată de Consiliul științific în octombrie 2012, Agenția Executivă a CEC și Comitetul permanent privind conflictele de interese, abaterile științifice și aspectele etice din cadrul Consiliului științific au analizat 10 cazuri de abateri științifice. Ședințele plenare ale Consiliului științific și reuniunile membrilor acestuia cu părțile interesate ale CEC sunt pregătite cu sprijinul organizatoric și administrativ al Agenției Executive. Agenția oferă, de asemenea, consultanță și analiză pentru a facilita îndeplinirea sarcinilor Consiliului științific descrise în anexa 1 la programul specific „Idei”, precum și sprijin pentru activitățile operaționale ale grupurilor de lucru și ale comitetelor permanente ale acestuia. Pentru a asigura în continuare legătura cu Agenția Executivă și cu Comisia Europeană, președintele și vicepreședinții Consiliului științific, secretarul general al CEC și directorul agenției se reunesc periodic în cadrul consiliului de administrație al CEC. La aceste reuniuni participă și conducerea la nivel înalt a agenției. În 2013, consiliul de administrație s-a reunit de 10 ori la Bruxelles, în special pentru pregătirea sau pentru urmărirea chestiunilor discutate în reuniunile Consiliului științific. 4.2 Agenția Executivă a CEC Începând cu iulie 2009, Agenția Executivă este responsabilă pentru toate aspectele privind punerea în aplicare administrativă și executarea programului, în conformitate cu programul de lucru. Activitățile agenției sunt supravegheate de un comitet director, desemnat de Comisie. Acesta este prezidat de directorul general al DG Cercetare și Inovare și include, ca membri, doi membri ai Consiliului științific. În 2013, comitetul director a organizat trei reuniuni și a adoptat decizii referitoare la programul anual de lucru, bugetul și conturile agenției, precum și la structura organizatorică a acesteia. 4.2.1 Personalul agenției Bugetul operațional pentru 2013 prevedea angajarea a 100 de agenți temporari, 281 de agenți contractuali și 8 experți naționali detașați, însemnând un total de 389 de agenți. La sfârșitul lunii decembrie 2013, agenția avea un personal total de 379 de agenți: 99 de agenți temporari, 270 de agenți contractuali și 10 experți naționali detașați. Statisticile din decembrie 2013 arată că personalul agenției este format din aproximativ 35 % bărbați și 65 % femei. În ceea ce privește echilibrul dintre femei și bărbați în cadrul personalului foarte specializat (agenți temporari și agenți contractuali din grupa de funcții IV), 59 % din posturi sunt ocupate de femei. La sfârșitul anului 2013, ERCEA avea angajați din 25 de state membre ale UE. 5 Concluzii și perspective pentru CEC în cadrul programului Orizont 2020 În 2013, pentru prima dată de la crearea sa, CEC a organizat patru mari cereri de propuneri într-un an, cu un buget total de 1,8 miliarde EUR și cu 900 de granturi acordate în Europa. Înregistrând peste 4 000 de beneficiari de granturi până în prezent și un număr tot mai mare de candidați, CEC generează deja numeroase descoperiri, cunoștințe și idei noi. În cei șase ani de existență, CEC a dobândit o reputație de nivel mondial, devenind rapid un punct de referință pentru cercetarea de frontieră excelentă în Europa. În anul 2013 a avut loc, de asemenea, consolidarea și finalizarea următorului cadru financiar multianual al UE și adoptarea programului Orizont 2020, următorul program-cadru pentru cercetare și inovare. Creșterea bugetului CEC constituie o recunoaștere a faptului că CEC este o poveste de succes a integrării europene și confirmă poziția acestuia în cercetarea la nivel mondial. Astfel cum s-a anunțat în raportul anual anterior și în conformitate cu recomandările grupului operativ al CEC, incluse în propunerile sale pentru programul Orizont 2020, Comisia a instituit un comitet independent la nivel înalt pentru recrutarea viitorului președinte al CEC[8]. În cadrul Programului Orizont 2020, președintele CEC va asigura și îndeplinirea sarcinilor secretarului general al CEC, va lucra de la sediul din Bruxelles și își va consacra cea mai mare parte a timpului activităților CEC. Comitetul de recrutare, prezidat de Lord Sainsbury de Turville, și-a prezentat raportul Comisiei în iulie 2013, iar acest lucru a condus la numirea profesorului Jean-Pierre Bourguignon drept primul președinte al CEC în cadrul programului Orizont 2020[9]. Cadrul legal al CEC în contextul programului Orizont 2020 a fost instituit în decembrie 2013, prin Decizia Comisiei 2013/C 373/09[10], care a reînnoit, de asemenea, componența Consiliului științific prin numirea a trei noi membri: profesorul Nils Christian Stenseth (Centrul pentru Sinteză Ecologică și Evoluționară, Universitatea din Oslo), profesorul Martin Stokhof (Departamentul de Filosofie, Facultatea de Științe Umaniste, Universitatea din Amsterdam) și profesorul Michel Wieviorka (Fondation Maison des sciences de l’homme, École des hautes études en sciences sociales, Paris). În fine, Comisia a reînnoit mandatul Agenției Executive a CEC prin Decizia sa 2013/779/UE[11]. [1] JO L 57, 24.2.2007, p.14. [2] 2008/37/CE: Decizia Comisiei din 14 decembrie 2007 de instituire a Agenției executive a Consiliului European pentru Cercetare pentru gestionarea programului comunitar specific „Idei” în domeniul cercetării de frontieră, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 58/2003 al Consiliului (JO L 9, 12.1.2008, p. 15). [3] erc.europa.eu/sites/default/files/publication/files/erc_annual_report_2013.pdf. [4] C(2012) 4562 din 9.7.2012, nepublicat. [5] Ares(2014) 181203. [6] Ares(2014) 181052. [7] COM(2013) 318 din 30.5.2013. [8] europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1393_en.htm. [9] europa.eu/rapid/press-release_IP-13-1260_en.htm. [10] JO C 373, 20.12.2013, p. 23. [11] JO L 346, 20.12.2013, p. 58.