/* COM/2013/0901 final */ ANEXĂ





1. Introducere La 21 iunie 2013, după publicarea previziunilor Comisiei din primăvara anului 2013 și după evaluarea de către Comisie a programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre, Consiliul a hotărât că sunt necesare o serie de măsuri în cadrul procedurii de deficit excesiv (articolul 126 din tratat) în cazul următoarelor țări: Belgia, Spania, Franța, Malta, Portugalia, Slovenia și Țările de Jos[1]. Consiliul a analizat în special situațiile de deficit excesiv existente în Spania, Franța, Portugalia, Slovenia și Țările de Jos. Consiliul a considerat că aceste state membre au întreprins măsuri concrete ca răspuns la recomandările Consiliului formulate în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat și că după adoptarea recomandărilor inițiale s-au produs evenimente economice negative neprevăzute, cu consecințe defavorabile majore pentru finanțele publice. Prin urmare, Consiliul (dând curs recomandării Comisiei) a considerat că în cazul acestor state membre sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 pentru emiterea unor noi recomandări în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat. Consiliul a prelungit termenele existente pentru corectarea deficitelor excesive, până în 2014 în cazul Țărilor de Jos, până în 2015 în cazul Franței, al Portugaliei și al Sloveniei și până în 2016 în cazul Spaniei. Consiliul a stabilit termenul de 1 octombrie pentru ca aceste țări să întreprindă măsuri concrete și (cu excepția Portugaliei[2]) să raporteze în detaliu strategia de consolidare avută în vedere pentru atingerea obiectivelor în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului[3]. În plus, pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a hotărât, în temeiul articolului 126 alineatul (8) din tratat, că Belgia nu a întreprins măsuri concrete, ca răspuns la recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, pentru a-și corecta deficitul excesiv până în 2012 și, în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat, să someze această țară să pună capăt situației de deficit excesiv până în 2013. S-a stabilit data de 15 septembrie ca termen-limită până la care Belgia să raporteze în privința măsurilor adoptate pentru respectarea acestei decizii, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului. În fine, Consiliul a hotărât (la propunerea Comisiei) să deschidă o nouă procedură de deficit excesiv în cazul Maltei, în temeiul articolului 126 alineatul (6) din tratat, și a transmis acestei țări o recomandare în temeiul articolului 126 alineatul (7), vizând eliminarea situației de deficit excesiv până în 2014. Consiliul a stabilit data de 1 octombrie ca termen-limită până la care Malta să întreprindă măsuri concrete și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, să prezinte un raport detaliat privind strategia de consolidare pe care o are în vedere pentru atingerea obiectivelor. 2. Evaluarea acțiunilor întreprinse Conform Regulamentului (CE) nr. 1467/97 și codului de conduită revizuit[4], se consideră că un stat membru a întreprins măsuri concrete dacă a acționat în conformitate cu recomandarea care i-a fost adresată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE. Codul de conduită precizează că evaluarea măsurilor concrete trebuie să ia în calcul în special măsura în care statul membru în cauză a realizat sau nu obiectivele bugetare anuale și îmbunătățirea subiacentă anuală a soldului ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și alte măsuri temporare, recomandată inițial de Consiliu. Dacă se dovedește că soldul bugetar constatat este mai scăzut decât valoarea recomandată sau dacă îmbunătățirea soldului ajustat ciclic, din care s-au dedus măsurile punctuale și alte măsuri temporare, este mai mică decât ajustarea subiacentă obiectivului, ar trebui efectuată o analiză atentă a motivelor deficienței. În cazul unei ajustări multianuale, codul de conduită precizează că evaluarea trebuie să se axeze în principal pe măsurile deja anunțate sau întreprinse pentru a asigura o evoluție adecvată în direcția corectării deficitului excesiv până la termenul stabilit de Consiliu. Belgia, Spania, Franța, Malta, Slovenia și Țările de Jos au transmis Comisiei rapoarte privind măsurile luate ca răspuns la recomandările Consiliului din 21 iunie și la decizia Consiliului. În cazul Portugaliei, care face obiectul unui program de ajustări macroeconomice, raportarea strategiei bugetare se realizează în contextul programului, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013, care a intrat în vigoare la 30 mai 2013. Belgia, Spania, Franța, Malta, Slovenia și Țările de Jos au transmis, de asemenea, Comisiei și Eurogrupului proiecte de planuri bugetare pentru anul următor, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013[5]. Comisia a analizat rapoartele privind măsurile concrete transmise de statele membre și a efectuat o evaluare a acestor măsuri în contextul previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, publicate la 5 noiembrie 2013. În cazul statelor membre din zona euro Belgia, Franța, Malta, Slovenia și Țările de Jos, această evaluare este, de asemenea, reflectată în avizul Comisiei din 15 noiembrie 2013 privind proiectele de plan bugetar ale acestor state membre[6]. Principalele concluzii ale acestei evaluări sunt reflectate în anexa la prezenta comunicare. 3. State membre din zona euro care fac obiectul unui program de ajustare macroeconomică De la intrarea în vigoare, la 30 mai 2013, a Regulamentului (UE) nr. 472/2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară, monitorizarea respectării de către statele membre din zona euro care fac obiectul unui program de ajustare macroeconomică a recomandărilor care le-au fost adresate în cadrul procedurii de deficit excesiv – în care trebuie incluse obiectivele bugetare anuale din programul de ajustare macroeconomică în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) litera (b) din regulamentul menționat – se realizează în cadrul monitorizării regulate a programului prevăzute la articolul 7 alineatul (4) din regulamentul menționat. Conform articolului menționat, Comisia monitorizează progresele realizate de un stat membru în punerea în aplicare a programului său de ajustare macroeconomică și informează CEF o dată la trei luni cu privire la progresele respective. În conformitate cu practica uzuală a Comisiei, prin monitorizarea progreselor realizate de statul membru în cauză în domeniul bugetar se analizează în principal dacă măsurile corective negociate cu statul membru au fost puse în aplicare în mod adecvat. Prin urmare, prezentarea unor dovezi ale faptului că au fost luate efectiv măsurile detaliate în program pentru atingerea obiectivelor bugetare este considerată suficientă pentru a concluziona că statul membru în cauză a întreprins măsuri concrete pentru corectarea deficitului excesiv, în sensul articolelor 3 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Această metodologie, care înlocuiește metoda descrisă în codul de conduită, ține cont de caracterul specific al disciplinei economice și bugetare care se aplică statelor membre care fac obiectul unui program de ajustări macroeconomice. În particular, metodologia ține cont de faptul că s-a ajuns la un acord privind scenariul economic și măsurile care urmează să fie adoptate, iar acest scenariu și aceste măsuri au fost detaliate. 4. Concluzii Comisia a evaluat situația bugetară și în particular măsurile luate ca răspuns la recomandările Consiliului (sau, în cazul Belgiei, hotărârea de a transmite o somație). Comisia consideră că Belgia, Spania, Franța, Malta, Slovenia și Țările de Jos au întreprins măsuri concrete și că în cazul acestor țări nu mai sunt necesare acțiuni suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv. Detalii privind evaluarea realizată de Comisie sunt prezentate în avizele Comisiei privind proiectele de plan bugetar ale acestor state membre. În fine, Comisia reamintește, în cazul Portugaliei, că ultima analiză a respectării prevederilor programului s-a finalizat la 3 octombrie 2013 și a avut un rezultat pozitiv. Comisia va continua să monitorizeze cu atenție evoluțiile bugetare, în conformitate cu tratatul și cu Pactul de stabilitate și creștere. [1] Toate documentele referitoare la procedura de deficit excesiv a oricărui stat membru se găsesc la adresa web următoare: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/corrective_arm/index_en.htm Trebuie remarcat că la 21 iunie Consiliul a emis, de asemenea, noi recomandări pentru Polonia în temeiul articolului 126 alineatul (7). Autoritățile poloneze au transmis Comisiei un raport privind măsurile luate ca răspuns la aceste recomandări. Evaluarea acestui raport face obiectul unei recomandări a Comisiei privind adoptarea de către Consiliu a unei decizii în temeiul articolului 126 alineatul (8), adoptată la rândul său la 15 noiembrie 2013. [2] Portugalia va transmite un raport în contextul programului său de ajustare macroeconomică. În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013, Portugalia este scutită de obligația unei raportări separate în cadrul procedurii de deficit excesiv. [3] JO L 209, 2.8.1997, p. 6. [4] „Specificații privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență ”, disponibile la adresa web: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/index_en.htm . [5] Polonia (care nu aparține zonei euro) și Portugalia (care face obiectul unui program de ajustare macroeconomică) nu au obligația de a transmite proiecte de plan bugetar. [6] Analiza efectuată de serviciile Comisiei pentru a susține această evaluare este publicată sub forma unor documente de lucru ale serviciilor Comisiei care însoțesc avizele Comisiei. Anexă: Evaluarea acțiunilor întreprinse per țară 1. Belgia Soldul global planificat în proiectul de plan bugetar în 2013 se situează sub valoarea de referință a deficitului, de 3% din PIB. Conform previziunilor din toamna anului 2013 ale Comisiei, se preconizează că deficitul global va depăși ușor obiectivul de 2,7 % din PIB stabilit în decizia de notificare a Consiliului din 21 iunie 2013. Efortul bugetar din 2013 a fost estimat la ¾ % din PIB la data adoptării deciziei de notificare a Consiliului. De la data adoptării deciziei menționate, atât guvernul federal, cât și entitățile subfederale au luat măsuri suplimentare pentru a-și controla bugetele. Efortul bugetar este estimat în prezent la 0,8 % din PIB. Cu toate acestea, după ce a fost corectată pentru a ține cont de revizuirea în sens negativ a creșterii potențiale de la data adoptării deciziei Consiliului, precum și de diminuarea veniturilor în comparație cu previziunile care stau la baza deciziei Consiliului, îmbunătățirea structurală ajustată este estimată la 1 % din PIB, în concordanță cu efortul de 1 % din PIB impus de Consiliu. Prin urmare, se poate considera că Belgia a luat măsuri eficace în conformitate cu decizia Consiliului din 21 iunie 2013. Această concluzie este sprijinită de o evaluare „de la bază spre vârf” care estimează dimensiunea efortului bugetar suplimentar pentru 2013 pe baza măsurilor discreționare în materie de venituri și a evoluției cheltuielilor aflate sub controlul guvernului[1] între scenariul de referință pe care se bazează decizia Consiliului și previziunile de toamnă ale Comisiei, care arată că Belgia a întreprins măsuri suplimentare pentru 2013 în valoare de peste ¼ % din PIB, procent care este în concordanță cu valoarea măsurilor considerate necesare pentru îndeplinirea obiectivului structural prevăzut în decizia Consiliului. 2. Spania Conform previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, deficitul global va scădea la 6,8 % din PIB în 2013 (6,5 % fără costurile de recapitalizare a băncilor în contextului programului pentru sectorul financiar), valoare superioară obiectivului recomandat de Consiliu la 21 iunie 2013, urmând să scadă la 5,9 % din PIB în 2014, ușor peste obiectivul recomandat de Consiliu. Îmbunătățirea respectivă a soldului structural, corectată pe baza revizuirilor creșterii potențiale a producției și a veniturilor excepționale/deficitelor neașteptate, nu se ridică la nivelul eforturilor recomandate de Consiliu, în special pentru 2014. Pe baza unei evaluări ascendente, care estimează dimensiunea efortului suplimentar pentru 2013 pe baza măsurilor discreționare privind veniturile și a evoluției cheltuielilor din sfera controlului guvernului, în perioada cuprinsă între scenariul de bază care a stat la baza recomandării Consiliului și previziunile de toamnă ale Comisiei ,nu au fost luate măsuri de consolidare suplimentare nete în 2013, în conformitate cu ceea ce a fost considerat necesar pentru a atinge obiectivele structurale prevăzute în recomandarea PDE. Pentru 2014, estimarea „de la bază spre vârf” a efortului bugetar este de aproximativ 1¾% din PIB, acesta situându-se cu puțin sub nivelul efortului considerat necesar pentru a atinge obiectivele structurale prevăzute în recomandarea PDE. În consecință, în timp ce în 2013 se pare că Spania se va conforma recomandării Consiliului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, cu condiția ca riscurile pentru obiectivul bugetar să fie eliminate, evaluarea pentru 2014 evidențiază riscuri de neconformitate. Pentru 2015 și 2016, Spania nu a precizat încă măsuri suficiente pentru a asigura concordanța deficitului public global cu obiectivele recomandate de Consiliu. În plus, în 2015, posibilitatea expirării măsurilor temporare adoptate în anii anteriori adâncește decalajul față de obiectivul PDE. Cu toate acestea, ajustarea bugetară din 2015 și 2016 este mult inferioară recomandării PDE revizuite. 3. Franța Conform previziunilor Comisiei, deficitul nominal se va dovedi mai ridicat decât nivelul recomandat, atât în 2013, cât și în 2014. Modificările soldului structural care stau la baza cifrelor globale preconizate sunt estimate la 0,9 %, respectiv 0,7 % din PIB. Cu toate acestea, după aplicarea de corecții pentru a ține cont de revizuirea estimărilor creșterii potențiale a PIB și a deficitelor de încasări fiscale comparativ cu prognoza realizată la momentul emiterii recomandării Consiliului, efortul structural se cifrează la 1,3 % și 0,8 % din PIB. În ceea ce privește execuția bugetară pentru anul 2013, datele cele mai recente indică venituri semnificativ mai scăzute decât în primăvară. Cauza acestora poate fi reprezentată de potențialul fiscal mai redus al activității economice, dar și de un impact bugetar al măsurilor discreționare mai redus decât estimările inițiale. Cu toate acestea, până în prezent nu s-a realizat nicio revizuire majoră a impactului bugetar preconizat al acestor măsuri, întrucât, potrivit autorităților, astfel de revizuiri nu ar fi justificate până când nu sunt disponibile date pentru întregul an 2013. În această privință, prognoza Comisiei prevede o ușoară scădere raportat la estimările oficiale, dar nu se poate exclude varianta ca cifrele reale să fie și mai scăzute. Efortul structural corectat pentru 2014 pare, de asemenea, să corespundă la limită cu recomandările Consiliului. Cu toate acestea, structura măsurilor de austeritate bugetară care stau la baza previziunilor Comisiei intră în oarecare măsură în contradicție cu cea conturată în proiectul de plan bugetar. Mai exact, acesta din urmă vizează reduceri ale cheltuielilor care ar contribui cu 80 % la ajustarea totală (valoare măsurată din punctul de vedere al ameliorării soldului structural), în timp ce prognoza Comisiei prevede că economiile vor reprezenta mai puțin de jumătate din această valoare, în special din cauza depășirilor preconizate ale cheltuielilor și a unui tratament diferit al măsurilor punctuale referitoare la venituri. O evaluare „de la bază spre vârf” arată că nivelul global al măsurilor implementate în 2013 este oarecum inferior valorii de 1½ % din PIB menționate în recomandarea Consiliului. Pentru 2014, efortul bugetar conform analizei ascendente este cu puțin inferior nivelului „superior valorii de 1 % din PIB” al măsurilor considerat necesar pentru atingerea obiectivului structural stabilit în recomandare, ceea ce este încă un indiciu al incertitudinilor asociate perspectivei bugetare. În ceea ce privește anul 2015, proiectul de plan bugetar preconizează un deficit de 2,8 % din PIB, valoare conformă cu recomandarea Consiliului. Cu toate acestea, potrivit prognozei Comisiei, acesta se va ridica la 3,7 % din PIB, în ipoteza uzuală a nemodificării politicilor, ceea ce înseamnă că pentru a asigura atingerea obiectivului pentru 2015 va fi nevoie de un număr semnificativ de măsuri în plus față de cele prevăzute deja. La nivel global, deși există riscuri atât de evoluție pozitivă, cât și de evoluție negativă aferente rezultatului bugetar scontat și implicit ameliorării subiacente a soldului structural, se poate considera că Franța a întreprins măsuri concrete pentru respectarea recomandării Consiliului din 21 iunie 2013. 4. Malta Pentru 2013, pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, deficitul global este conform cu obiectivul din recomandarea PDE. Cu toate acestea, efortul bugetar este de 0,3 % din PIB. Dacă este ajustat pentru a ține cont de revizuirea în sens negativ a creșterii potențiale a producției de la momentul emiterii recomandării PDE, precum și de impactul structurii creșterii economice asupra veniturilor, variația ajustată a soldului structural (de 0,5 % din PIB) este ușor inferioară efortului structural anual recomandat (de 0,7 % din PIB). Prin urmare, deși se poate considera că Malta s-a conformat până în prezent recomandării Consiliului din 21 iunie 2013, există riscul de a nu se putea realiza corecția deficitului, din cauza unei aparente lipse a eforturilor necesare pentru sprijinirea acesteia. Va fi nevoie de reanalizarea situației cu datele notificate în primăvara anului 2014. În schimb, în așteptarea evaluării bugetului pentru 2014, cerințele aferente PDE pentru 2014 nu sunt îndeplinite, nici din punct de vedere nominal, nici din punct de vedere structural, întrucât prognoza de deficit a Comisiei rămâne superioară obiectivului PDE de 2,7 % din PIB, iar soldul structural ajustat (de 0,34 % din PIB) este inferior efortului bugetar anual recomandat (de 0,7 % din PIB) pentru 2014. Cu toate acestea, deficitul prognozat pentru 2014 (de 3,4 % din PIB, comparativ cu o valoare recomandată de 2,7 % din PIB) nu include măsurile de consolidare din bugetul pe 2014, în privința cărora nu erau disponibile detalii la data finalizării. Trebuie remarcat că, presupunând că sunt exacte, măsurile incluse în proiectul de plan bugetar ar reduce prognoza de deficit cu 0,2 % din PIB. Această valoare ar fi însă în continuare insuficientă pentru respectarea recomandării PDE. 5. Țările de Jos Pentru 2013, se așteaptă ca deficitul global să se situeze sub obiectivul de 3,6 % din PIB prevăzut în recomandarea PDE a Consiliului. Pentru 2013, cerințele aferente PDE au fost îndeplinite, atât în privința obiectivelor de deficit global, cât și a celor de deficit structural, și s-au întreprins măsuri concrete ca răspuns la recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013. Pentru 2014, se preconizează că deficitul global va rămâne superior obiectivului nominal recomandat, de 2,8 % din PIB. Potrivit previziunilor din toamna anului 2013, variația soldului structural, corectat pentru a ține cont de modificările creșterii potențiale și de deficitele neașteptate ale veniturilor, se ridică la 0,5 % din PIB, valoare inferioară efortului prevăzut în recomandarea PDE, cifrat la 0,7 % din PIB. O evaluare „de la bază spre vârf”, care estimează dimensiunea efortului bugetar pentru 2014 pe baza măsurilor suplimentare în materie de venituri și a evoluției cheltuielilor aflate sub controlul guvernului între scenariul PDE și previziunile Comisiei din toamna anului 2013, arată că Țările de Jos au întreprins măsuri suplimentare pentru 2014, în valoare de circa 1 % din PIB, procent care este în concordanță cu valoarea măsurilor considerate necesare pentru îndeplinirea obiectivelor structurale prevăzute în recomandare PDE. 6. Slovenia Obiectivele de deficit global prevăzute în proiectul de plan bugetar, de 5,6 % și 6,7 % din PIB pentru 2013, respectiv 2014, sunt superioare obiectivelor de deficit global aferente PDE, de 4,9 % și 3,3 % din PIB pentru aceiași ani. În cadrul previziunilor din toamna anului 2013 ale Comisiei se preconizează, de asemenea, deficite superioare obiectivelor recomandate de Consiliu în iunie 2013. Potrivit previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, variația soldului structural este estimată la -0,1 % și 0,7 % din PIB în 2013, respectiv 2014. Cu toate acestea, după aplicarea de corecții pentru a ține cont de deficitele veniturilor și de revizuirea calculelor privind creșterea potențială, se estimează că îmbunătățirea structurală corectată se va ridica la 0,6 %, atât în 2013, cât și în 2014. Valoarea este cu puțin inferioară nivelului de 0,7 % din PIB al efortului structural recomandat pentru 2013, dar este ușor superioară nivelului de 0,5 % din PIB recomandat pentru 2014. Pe baza unei evaluări „de la bază spre vârf”, care estimează dimensiunea efortului suplimentar pe baza măsurilor discreționare privind veniturile și a evoluției cheltuielilor din sfera controlului guvernului, în perioada cuprinsă între scenariul de bază care a stat la baza recomandării Consiliului și previziunile Comisiei din toamna anului 2013, efortul bugetar global pentru 2013 se ridică la circa 1,1 % din PIB, cu alte cuvinte acesta este cu puțin superior nivelului de 1 % din PIB al măsurilor de consolidare suplimentare menționat în recomandarea PDE din iunie 2013 ca fiind de natură să conducă la atingerea obiectivului structural pentru 2013. Pentru 2014, analiza „de la bază spre vârf” evaluează la circa 1,4 % din PIB valoarea globală a măsurilor de consolidare adoptate după recomandarea PDE din iunie 2013. Această valoare este ușor inferioară nivelului de 1½ % din PIB al măsurilor de consolidare suplimentare menționate în recomandarea PDE din iunie 2013 ca fiind de natură să conducă la atingerea obiectivului structural pentru 2014. În acest context, pe baza informațiilor actuale se pare că Slovenia a întreprins măsuri concrete în 2013 și că este pe calea cea bună pentru obținerea îmbunătățirilor structurale recomandate pentru 2014, dar fără să existe nicio marjă. [1] Cu excepția, în special, a plăților pentru prestațiile de șomaj legate de evoluția numărului de șomeri și a modificărilor în privința cheltuielilor cu dobânzile legate de modificările ratelor dobânzii și ale cursului de schimb.