RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 162/28

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2018/C 162/07)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

„SCRUMBIE DE DUNĂRE AFUMATĂ”

Nr. UE: PGI-RO-02234 – 26.10.2016

DOP ( ) IGP ( X )

1. Denumire

„Scrumbie de Dunăre afumată”

2. Statul membru sau țara terță

România

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1. Tip de produs

Clasa 1.7. Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Scrumbia de Dunăre afumată (pește afumat din Delta Dunării) se referă la peștele din familia de pești Clupeidae, respectiv specia Alosa Pontica Eichwald, subspecia Alosa Pontica var. Danubii, prelucrat sub formă întreagă, în greutate de minimum 250 de grame și maximum 400 de grame, cu dimensiuni între minimum 25 cm și maximum 30 cm, sărat și afumat la rece după o metodă din vechime, din aria geografică definită. Peștii afumați sunt de culoare aurie, metalizată, datorată procesului de afumare, uniformă pe toată suprafața, cu textură suculentă, gust de pește afumat, ușor sărat, consistență onctuoasă.

Caracteristici fizice și chimice

Grăsime totală: min. 11 %.

Caracteristici organoleptice:

Aspect : Aspectul exterior este de pește afumat, întreg, desolzit, fară viscere, cu pielea curată și zvântată, fără sare exudată. Peștele prezintă suprafață netedă fără rupturi ale pielii. Culoare la exterior : Aurie, cu strălucire metalică, uniformă. Culoarea în secțiune : Alb – gălbui – rozaliu Gust și aromă : Gustul este consistent, de pește afumat ușor sărat, dar, datorită metodei de prelucrare, inițial are un gust dulce, după care se simte un gust sărat și ușor acrișor. Consistența : Densă, elastică, onctuoasă Textura : Suculentă.

3.3. Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Materii prime

Scrumbia de Dunăre este un pește sălbatic care migrează din Marea Neagră în Dunăre, pentru reproducere, și nu se hrănește pe tot traseul dus-întors. Specia nu poate fi crescută în acvacultură și este capturată numai în cursul migrației pe Dunăre. Scrumbia de Dunăre atinge maturitatea și poate fi consumată la vârsta de 2-3 ani, având o lungime corporală de 25-30 cm. Scrumbia de Dunăre afumată este un produs exclusiv din scrumbie (Alosa Pontica var. Danubii).

Scrumbia utilizată ca materie primă pentru Scrumbia de Dunăre afumată este pescuită în mod tradițional numai pe Dunăre, începând de la vărsarea acesteia în Marea Neagră (izobata 20 m), până la Cotul Pisicii (mila marină 75-75). Aceasta deoarece studiile efectuate pe scrumbia de Dunăre pescuită peste această limită demonstrează scăderea conținutului de grăsime cu influențe negative asupra gustului și parazitarea intensă a peștelui. Scrumbia este pusă în bazine cu apă răcită cu fulgi de gheață imediat după ce a fost capturată.

3.4. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele procesului de producție pentru obținerea produsului Scrumbie de Dunăre afumată se desfășoară în aria geografică delimitată. Procesul de producție a produsului Scrumbie de Dunăre afumată cuprinde următoarele etape specifice: pescuitul, recepția materiilor prime, a ingredientelor și a materiilor auxiliare, congelarea și depozitarea (prelucrarea primară), decongelarea, desolzirea, eviscerarea, desângerarea, sărarea, desărarea, scurgerea peștelui, afumarea (zvântarea, afumarea, răcirea și maturarea).

3.5. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6. Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

4. Delimitarea concisă a ariei geografice

Arealul este constituit din două zone administrative:

Prima zonă administrativă este Rezervația Biosferei Delta Dunării, delimitată de la Cotul Pisicii (în dreptul localității Grindu, județul Tulcea) la vărsarea Dunării în Marea Neagră până la izobata de 20 m, numai pe cele trei brațe ale Dunării și în Dunăre pe această porțiune.

Cea de a doua zonă geografică este zona administrativă a comunei Frecăței (localitatea Cataloi), în continuarea primei zone.

Ambele zone administrative formează o suprafață continuă pe teritoriul județului Tulcea.

5. Legătura cu aria geografică

Caracteristicile produsului Scrumbie de Dunăre afumată sunt legate de aria geografică în care se produce, prin metoda specifică zonei și prin reputație.

Delta Dunării se individualizează din punct de vedere climatic de restul teritoriului României, existând o climă temperat continentală aridă cu influențe mediteraneene și pontice conform poziției geografice (45° lat. nordică), altitudinii reduse (0-12 m), suprafețelor întinse de apă și vegetație palustră, grindurilor și cordoanelor marine și de largă deschidere spre bazinul Mării Negre.

Din punct de vedere al biologiei, scrumbia de Dunăre trăiește în partea vestică a Mării Negre și este mai mult un pește din regiunea costală. În fața gurilor Dunării, scrumbiile așteaptă mai mult timp, pe de o parte pentru a se acomoda la apa dulce, iar apoi pentru ca apa Dunării să ajungă la gradul de temperatură care le convine. Încep a intra în Dunăre din martie și sunt sensibile la frig – fug în mare dacă este frig câteva zile la rând.

După ce se hrănesc la gurile Dunării, scrumbiile de Dunăre se închid ușor la culoare, iar spinarea lor se îngroașă. Aici ele se hrănesc cu materiile organice aduse de fluviu, se îngrașă și acumulează depozite mari de grăsime (scrumbia fiind cel mai gras pește din lume la nivelul ei de mărime), ceea ce conferă produsului finit gustul unic.

Hrana adulților este formată din 70-75 % pești în mare (Engraulis, Clupeonella, Sprattus) și pești la gurile Dunării (Cyprinidae), restul fiind crustacee (Crangon, Upogebia, Idotheia) și alte organisme, în funcție de abundența și accesibilitatea lor.

Metodele de sărare și de afumare la rece pentru conservarea peștelui în zona Deltei Dunării se pot realiza datorită îndemânării și experienței localnicilor, transmise din generație în generație, așa cum a menționat Grigore Antipa în anul 1916.

În anul 1942, scrumbia de Dunăre era specia de notorietate ilustrativă pentru procedeul de afumare la rece, conform instrucțiunilor elaborate de Institutul de Cercetări Piscicole al României.

Sărarea se face manual, în ploaie, cu sare gemă din care exemplarele absorb o parte. Procesul de sărare se face în spații cu temperatura de cca. + 40 °C, pe o perioadă de maximum cinci zile.

Sărarea scrumbiei de Dunăre se face în recipiente în funcție de cantitatea unei zile, fiind exclus să se amestece pește din loturi diferite. Se presară un strat subțire de sare pe fundul bazinului, se așază ordonat, pește lângă pește, cu spinarea în jos și capetele în aceeași direcție. Se presară sare încât să se acopere golurile dintre pești și să se formeze un strat subțire. Se alternează straturile de pește și de sare până se umple vasul, iar deasupra se toarnă un strat gros de sare. A doua zi se completează saramura de proces cu saramură proaspătă și se pun grătare și greutăți pentru a asigura cufundarea peștilor în saramura formată.

După sărare, peștele se scoate la scurs.

Se analizează peștele prin încercări organoleptice și, dacă se constată un gust sărat, ușor perceptibil, peștele intră în etapa de afumare.

În cazul în care se constată că scrumbia de Dunăre este foarte sărată, se desărează în recipiente cu apă multă și răcită cu gheață, timp de 3-16 ore. În acest timp, se schimbă apa prin încercări organoleptice.

Procesul de sărare și desărare se poate face doar de localnici, care cunosc aceste etape din vechime prin experiența transmisă în timp, în familie. Procesul de desărare se face numai atunci când este cazul.

După scurgere, peștele se înșiră prin înțepare prin ochi în cuie care sunt dispuse pe vergele. Se păstrează o distanță între pești de 15 cm pentru ca fumul să circule; primul rând și următoarele se așază intercalat, pentru a nu se suprapune peștii.

Afumarea este un procedeu comun, însă afumarea la rece a fost tradițional folosită pentru produsul „Scrumbie de Dunăre afumată”. S-a impus ca procedeu de afumare specific în aria geografică pentru că scrumbia de Dunăre este un pește foarte gras, iar afumarea la rece valorifică cantitatea mare de grăsime a peștelui. Durează minimum nouă ore, la o temperatură de maximum 35 de grade Celsius, încât să nu se piardă grăsimea și să se păstreze calitățile nutritive și senzoriale.

Afumarea la rece are patru etape: zvântarea, afumarea, răcirea și maturarea.

Zvântarea se execută în foișoare sau uscătorii în curenți de aer (pe timpul nopții, deoarece este mai rece) timp de cca. 6-10 ore, până când pielea se usucă și obține un aspect lucios.

După zvântare, peștele este verificat (trebuie să aibă consistență tare; prin presare, să nu iasă zeamă, ceea ce înseamnă că a pierdut suficientă apă; coada peștelui trebuie să fie tare). Dacă sunt îndeplinite aceste criterii, peștele este trecut la afumare. În caz contrar, se continuă procesul de zvântare.

Afumarea se face cu rumeguș uscat din lemn de esență tare.

Bețele cu bucățile de pește se introduc în afumătoare. Fumul se produce prin arderea înăbușită a rumegușului uscat din lemn de esență tare. Se verifică temperatura cu ajutorul unui termometru, iar atunci când depășește + 35 °C se micșorează temperatura. Timpul de afumare depinde de temperatura și umiditatea mediului, de aceea poate dura 2-48 de ore. Afumarea se poate considera terminată când pielea peștelui capătă culoarea aurie și atinge caracteristicile organoleptice specifice.

După terminarea afumării, bețele cu pește afumat se scot din afumătoare și se așază pe stelaje pentru răcire.

Maturarea peștelui se face prin păstrare în locuri răcoroase și în curenți de aer până se obține „elasticitatea”.

Reușita acestor etape rezultă din arta de cunoaștere a caracteristicilor organoleptice ale scrumbiei de Dunăre pe faze de execuție, caracteristici care nu se determină în laborator (de exemplu, se oprește afumarea când peștele capătă o culoare aurie), ci numai prin repere transmise din generație în generație.

În aria geografică delimitată, avantajul este că se poate obține peștele potrivit pentru afumat, iar pentru ca afumarea să reușească, trebuie avute în vedere numeroasele variabile legate de caracteristicile fizico-chimice ale peștelui, perioada de pescuit, metoda și uneltele de pescuit.

Afumătorii din aria geografică delimitată, cu generații întregi de experiență la bază, au ochiul și mâna formate pentru obținerea constantă a unor produse de calitate.

Exemplarele de scrumbie de Dunăre din afara arealului geografic nu mai pot fi folosite în procesul de obținere a produsului Scrumbie de Dunăre afumată, deoarece conținutul de grăsime/exemplar scade datorită efortului peștelui – după reproducere, cei mai mulți adulți mor epuizați, iar cei care rămân în viață au calități organoleptice mult inferioare.

Pentru localnicii din Delta Dunării, principala și cea mai veche îndeletnicire este pescuitul: peștele reprezintă o sursă importantă de hrană, iar valorificarea lui aduce venituri care îi ajută să trăiască.

Prin urmare, această activitate este bine înrădăcinată în cultura locuitorilor din Delta Dunării, făcând totodată parte, ca trăsătură caracteristică, din memoria numeroșilor turiști din lumea întreagă care vizitează localitățile din Delta Dunării.

Notorietatea produsului Scrumbie de Dunăre afumată și dezvoltarea ulterioară a producției acestuia pot fi atribuite faptului că este un produs vechi, regional și cu recunoaștere în întreaga țară. Rețeta produsului Scrumbie de Dunăre afumată este determinată de priceperea localnicilor, transmisă din generație în generație, care este în strânsă legătură cu aria geografică delimitată.

Proprietățile calitative menționate, în combinație cu vechimea reputației Scrumbiei de Dunăre afumate în gastronomia din aria geografică delimită, fac ca Scrumbia de Dunăre afumată să fie o specialitate apreciată de consumatori, al cărei renume este strâns asociat cu regiunea. Peste 100 de ani de producție și de comercializare în aria geografică au contribuit la reputația produsului.

Sub denumirea de „Scrumbie de Dunăre afumată”, produsul prelucrat în aria geografică, precum și reputația sa sunt consemnate de omul de știință Grigore Antipa într-o lucrare din anul 1916, „Pescăria și pescuitul în România”, Academia Română, Publicațiunile Fondului Vasile Adamachi, tom XIII, no. XLVI „[…] În timpurile din urmă industria conservelor de pește a luat la noi o desvoltare mereu crescândă. În afară de cherhanagii, cari produc în stil mare în regiunea de prindere pește sărat – conserva noastră cea mai primitivă și cea mai răspândită – scrumbii în butoaie, batoguri și balâc, chefal afumat, etc., de o bucată de timp s-au creat în regiunea piețelor de vânzare fabrici sau ateliere de conserve de pește. Pe de o parte sunt afumătoriile care fac batoguri, scrumbii de Dunăre și tot felul de pește de mare afumat […]”.

În aceeași arie geografică, în anul 1919, în corespondența Prefecturii județului Tulcea privind schimbul de pește contra cerealelor, este consemnată comercializarea produsului „Scrumbia de Dunăre afumată”, prin „Deciziunea ministerială nr. 740 din 20 mai 1919” și „Tabloul de prețuri maximale cu cari se va vinde peștele proaspăt, sărat și afumat”.

În anul 1942, „Scrumbia de Dunăre afumată” era produsul tradițional care ilustra procedeul de afumare la rece, conform instrucțiunilor elaborate de Institutul de Cercetări Piscicole al României.

„Scrumbia de Dunăre afumată” a fost produsă și comercializată în aria geografică și în anii ce au urmat, pe parcursul dezvoltării economico-sociale a României, produsul fiind menționat în diverse documente de producție. În anul 1958, scrumbia de Dunăre afumată era vândută în toată România, conform centralizatorului de planuri de desfacere al Întreprinderii de Industrializare și Desfacere a Peștelui Tulcea (I.I.D.P.). În anul 1965, produsul continuă a fi realizat și este menționat în documentul „Plan producție” al I.I.D.P. Tulcea, Inventar nr. 69, Arhivele Naționale Tulcea. Tradiția de producție a produsului „Scrumbie de Dunăre afumată” în aria geografică a fost continuată de membrii Asociației RO-Pescador începând cu anul 2011, ei fiind și singurii producători în aria geografică.

Despre produsul Scrumbie de Dunăre afumată au fost publicate articolul „Regionale produkte auch in Rumanien zunehmend beliebt – Geraucherter Hering aus dem Donaudelta”, sub semnătura Angelika Sontheimer, în „LZ Rheinland” nr. 34/2017 (Landwirtschaftliche Zeitschrift Rheinland), revista germană care tratează subiecte de interes pentru mediul rural și urban de-a lungul Rinului, link https://www.lz-rheinland.de/, articolul „Geraucherter Hering aus dem Donaudelta” în publicația online „BWagrar” nr. 43/2017 (Baden Wurtemberg Agrar), a Asociației Federale a Fermierilor din Baden-Württemberg e.V., link https://www.bwagrar.de/, precum și reportajul de teren „Pe urmele scrumbiei de Dunăre” în National Geographic Traveler, semnat de editorul Domnica Macri și ilustrat de fotograful de artă Ionuț Macri, vol. 33, vara 2017.

Scrumbia de Dunăre afumată este apreciată și promovează Rezervația Biosferei Deltei Dunării la târgurile de profil pe plan național și internațional: Seafood Expo Global/Seafood Processing Global (Bruxelles, Belgia), Festivalul Internațional Donaufest Ulm/Neu-Ulm (Ulm, Germania), International Fair of Seafood Processing and Products – Polfish Gdansk (Gdańsk, Polonia), INDAGRA (București), Ziua Mondială a Alimentației – FAO (București – Casa Poporului), Rural Fest (București), Festivalul Borșului de Pește Delta Dunării (Tulcea), Festivalul Gastronomic și Etnocultural D’ale Gurii Dunării (Tulcea).

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

http://www.madr.ro/docs/ind-alimentara/documentatie-2016/Documentatie-caiet-de-sarcini-Scrumbie-afumata-de-Dunare-IGP.pdf

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.