Raportul special Mecanismul unic de 
supraveghere  – un început 
bun, dar sunt necesare 
îmbunătățiri suplimentareRO 2016  nr. 29
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări:  eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-6235-6 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/444812 QJ-AB-16-029-RO-C
PDF  ISBN 978-92-872-6209-7  ISSN 1977-5806  doi:10.2865/058233  QJ-AB-16-029-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-6248-6 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/097098 QJ-AB-16-029-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Pentru utilizarea sau reproducerea în orice fel a figurii 4, trebuie să se solicite acordul direct de la deținătorul drepturilor 
de autor.
Traducerile care figurează în cadrul acestui raport ale unor fragmente din documente redactate de alte organisme (de 
exemplu, Banca Reglementelor Internaționale, FMI) nu constituie neapărat traducerile oficiale realizate de organismele 
respective.
Mecanismul unic de 
supraveghere  – un început 
bun, dar sunt necesare 
îmbunătățiri suplimentare
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 29
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audituri 
ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea selec -
tează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente la 
adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și interesul 
existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest raport a fost elaborat de Camera de audit IV – condusă de domnul Baudilio Tomé Muguruza, membru al Curții de 
Conturi Europene –, cameră axată pe domeniile reglementarea piețelor și economia competitivă. Auditul a fost condus de 
domnul Neven Mates, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: Georgios 
Karakatsanis, șef de cabinet; Marko Mrkalj, atașat în cadrul cabinetului; Zacharias Kolias, director, și Mirko Gottmann, 
coordonator. Echipa de audit a fost formată din Boyd Anderson (expert detașat), Paraskevi Demourtzidou, Helmut Kern și 
Giorgos Tsikkos, auditori. Asistența lingvistică a fost asigurată de Thomas Everett.
De la stânga la dreapta:  G. Karakatsanis, G. Tsikkos, M. Mrkalj, P . Demourtzidou, Z. Kolias, N. Mates,  
T. Everett, M. Gottmann, H. Kern.
03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
I-XV  Sinteză
1-12  Introducere
6-12  Crearea uniunii bancare europene
13-19  Abordarea și metodologia auditului
19 Dificultăți în ceea ce privește obținerea probelor de audit
20-77  Guvernanța
21-27  A fost instituită o structură organizatorică complexă
25 În condițiile constrângerilor de natură temporală existente, procesul de recrutare al BCE pentru MUS a fost 
eficace, …
26-27  … însă el depinde foarte mult de resursele din partea autorităților naționale competente
28-39  Organele instituționale au fost create în conformitate cu reglementările existente, dar procesul 
decizional este unul complicat
32-35  Procesul decizional este un proces complex, care presupune numeroase niveluri de schimb de informații și 
o implicare semnificativă a  Secretariatului Consiliului de supraveghere
36-37  Consiliul de supraveghere trebuie să adopte un număr foarte mare de decizii, …
38-39  … lucru care se răsfrânge asupra activității Comitetului director
40-52  Principiul separării între funcția de politică monetară și cea de supraveghere se aplică, însă există 
riscuri în ceea ce privește perceperea independenței
42-46  Ar putea fi depuse mai multe eforturi pentru evaluarea riscurilor care decurg din faptul că anumite servicii 
sunt partajate
47-52  Structura organizatorică și financiară a MUS prezintă o serie de riscuri suplimentare inerente pentru 
independența funcțiilor de politică monetară și de supraveghere
04 Cuprins 
 
53-57  Au fost aplicate proceduri etice și coduri de conduită pentru conducerea și personalul MUS
53-57  A fost creat un „Cadru etic pentru Mecanismul unic de supraveghere”, dar autoritățile naționale 
competente se supun în continuare legislației naționale și au o libertate semnificativă în a-și defini propriile 
reguli
58-77  Auditul intern: o abordare inovatoare care folosește un plan de audit cuprinzător, însă punerea în 
aplicare este îngreunată de probleme legate de alocarea resurselor și de planificare
62-65  Alocarea resurselor de către Direcția de audit intern: deși nevoile de personal erau cuantificate în mod clar, 
nivelul final de dotare cu personal era necorespunzător
66-69  Planificarea are la bază un univers de audit cuprinzător, dar nu ține întotdeauna cont de cele mai bune 
practici
70-77  Deși metodologia de evaluare a riscurilor este în general adecvată, ea nu include mecanisme care să 
garanteze abordarea integrală și la momentul potrivit a domeniilor de risc mediu și ridicat
78-103  Mecanisme de asigurare a  răspunderii
82-84  (i) Rolurile și responsabilitățile MUS în ansamblu sunt definite în mod clar și publicate în legislația 
de abilitare
85-87  (ii) Mandatul de audit al Curții este definit în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
88-97  (iii) Nu a fost elaborat încă un cadru de performanță oficial care să ofere o asigurare în privința 
realizării obiectivelor MUS
98-99  (iv) Exercitarea de către Parlament a controlului democratic asupra activităților de supraveghere 
se confruntă cu o  serie de restricții substanțiale din motive de confidențialitate
100-103  (v) Există mecanisme de feedback, însă acestea nu includ încă sondaje generale realizate la nivelul 
instituțiilor financiare
104-149  Echipele comune de supraveghere – organizarea acestora și alocarea resurselor
106-125  Planificarea și estimarea nevoilor totale de resurse de supraveghere, alocarea resurselor și 
dotarea cu personal
107-110  Estimările inițiale ale nevoilor totale în materie de personal ale MUS urmau o abordare simplă, …
111-112  … care nu a anticipat pe deplin creșterea volumului de muncă aferent activităților de supraveghere
113-119  Metodologia de repartizare pe clustere a fost concepută pentru a facilita alocarea inițială a personalului în 
echipele comune de supraveghere, însă ar trebui actualizată
120-121  Resursele BCE sunt alocate în acord cu propria metodologie de repartizare pe clustere
122-125  Politica de numire a coordonatorilor a fost gândită pentru a facilita armonizarea, dar nu era întotdeauna 
respectată
05 Cuprins 
 
126-137  Cooperarea BCE cu autoritățile naționale competente și modul în care BCE se bazează pe acestea
126-128  Echipele comune de supraveghere se bazează într-o foarte mare măsură pe personalul din partea 
autorităților naționale competente, însă BCE are un control redus asupra resurselor puse la dispoziție de 
acestea
129 Personalul echipelor comune de supraveghere provine încă în mare măsură din autoritățile naționale 
competente de origine, …
130-137  … în timp ce, în unele cazuri, numărul de angajați puși la dispoziție de autoritățile naționale competente nu 
satisface așteptările BCE în ceea ce privește personalul echipelor comune de supraveghere
138-149  Structura, liniile de raportare și formarea la nivelul echipelor comune de supraveghere
138-139  Natura multinațională a  echipelor facilitează partajarea de cunoștințe și de bune practici, …
140 … însă existența unor linii de raportare contradictorii, …
141 … lipsa clarității în fluxurile de comunicare și în alocarea sarcinilor…
142 … și diferențele în ceea ce privește utilizarea și clasificarea funcțiilor orizontale din cadrul autorităților 
naționale competente ar putea conduce la o utilizare ineficientă a resurselor
143-147  Absența unor evaluări obligatorii ale activității personalului desemnat de autoritățile naționale 
competente în echipele comune de supraveghere ar putea crea probleme în ceea ce privește motivația și 
performanțele
148-149  La nivelul MUS nu există o programă de formare integrată sau un program de certificare a personalului de 
supraveghere
150-183  Supravegherea la fața locului
150-152  Mecanismele pentru supravegherea la fața locului sunt coerente și cuprinzătoare
153-170  O serie de deficiențe de ordin practic și-au făcut apariția în ceea ce privește dotarea cu personal, 
planificarea și realizarea inspecțiilor la fața locului
153-158  Implicarea BCE în inspecțiile la fața locului este limitată
159-164  Planificarea este detaliată și complexă
165-170  Sunt necesare îmbunătățiri ale sistemului informatic
171-175  BCE planifică măsuri concrete pentru îmbunătățirea calificărilor și a  competențelor inspectorilor și 
ale șefilor de misiune
06 Cuprins 
 
176 -183  Structura instituită pentru raportare este clară, dar atenția acordată detaliilor este insuficientă, iar 
durata lungă a procedurii ar putea submina procesul
176 -177  Procedura de raportare a BCE este bine structurată
178-182  Cu toate acestea, normele privind comunicarea constatărilor sunt incomplete
183 Perioada necesară pentru publicarea rapoartelor este lungă
184-197  Concluzii și recomandări
185-187  Guvernanța
188-189  Asigurarea răspunderii
190-194  Echipele comune de supraveghere
195-197  Inspecțiile la fața locului
 Anexa I — Sinteza abordării auditului
 Anexa II — Limite în ceea ce privește accesul la informații
 Anexa III — Procesul decizional
 Anexa IV — Procesul bugetar al BCE
 Anexa  V — Auditul activității de supraveghere bancară în anumite jurisdicții naționale
 Anexa  VI —  Recomandările FMI privind transparența și asigurarea răspunderii reflectate în 
responsabilitățile de supraveghere ale BCE
 Anexa VII —  Sfera raportului de reexaminare elaborat de Comisia Europeană în temeiul 
articolului 32 din Regulamentul privind MUS
 Anexa  VIII  — Sondaj transmis autorităților naționale competente și instituțiilor supravegheate
 Anexa  IX —  Elementele principale ale mecanismelor de asigurare a  răspunderii BCE în fața 
Parlamentului European
 Anexa X — Structura procesului de raportare pentru inspecțiile la fața locului
 Răspunsurile BCE
07
 Acronime
ABE : Autoritatea Bancară Europeană
ANC : autoritate națională competentă
BCBS : Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară
BCE : Banca Centrală Europeană
BUCOM : Comitetul pentru buget al Băncii Centrale Europene
DG SMP : Direcție generală pentru supraveghere microprudențială
FMI : Fondul Monetar Internațional
IAC: Comitetul auditorilor interni ( Internal Auditors Committee )
IMAS : sistem de gestionare a informațiilor ( Information Management System )
MUS : Mecanismul unic de supraveghere
RAS : sistem de evaluare a riscurilor ( risk assessment system )
SEBC : Sistemul European al Băncilor Centrale
SESF : Sistemul european al supraveghetorilor financiari
08 Acronime 
 
SREP : procesul de supraveghere și evaluare
TFUE : Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
UEM : uniunea economică și monetară
09
 Sinteză
Ce este Mecanismul unic de supraveghere?
I
Criza financiară mondială din anul 2008 a afectat grav numeroase economii europene. Efectul care s-a propagat în lanț în 
sectorul bancar, după ani și ani în care acesta a fost dereglementat și riscurile asumate au devenit din ce în ce mai mari, 
a fost acela că numeroase instituții creditoare s-au dovedit a fi supraexpuse pe piețe aflate în scădere și au fost obligate 
să apeleze la stat pentru susținere financiară. Intervențiile de salvare a băncilor de către stat au contribuit însă la creșterea 
datoriei publice, conducând la reducerea investițiilor și la o creștere mai lentă și exercitând presiuni suplimentare asupra 
solvabilității băncilor.
II
Pentru a se evita eventualele crize viitoare și a se consolida încrederea în sectorul bancar, a fost necesar să se rupă „cercul 
vicios” al asumării de riscuri excesive și al intervențiilor guvernamentale de salvare a băncilor. În 2012, căutând o soluție 
de durată în zona euro, liderii din cadrul UE au anunțat în mod oficial că se va proceda la o reglementare comună a bănci -
lor prin intermediul unei uniuni bancare europene.
III
Principalii piloni ai uniunii bancare urmau să fie supravegherea centralizată a băncilor din zona euro, un mecanism care să 
asigure lichidarea băncilor în curs de a intra în dificultate cu costuri minime pentru contribuabili și pentru economie și un 
sistem armonizat de garantare a depozitelor. Primul pas, acela al supravegherii centralizate, a condus la crearea, în 2014, 
a Mecanismului unic de supraveghere (MUS), care urma să preia o mare parte din activitatea de supraveghere desfășurată 
anterior de autoritățile naționale. MUS a fost plasat sub autoritatea Băncii Centrale Europene (BCE), însă el implică îndea -
proape și statele membre participante.
Care este obiectul acestui raport?
IV
Curții i s-a încredințat mandatul de a examina eficiența administrării BCE. Prin urmare, pentru acest audit, Curtea s-a con -
centrat asupra modului în care BCE a creat MUS și i-a organizat activitatea. Auditorii Curții au analizat în special structura 
de guvernanță a noului mecanism (inclusiv activitatea de audit intern), instrumentele necesare asigurării răspunderii 
(inclusiv auditul extern), organizarea și dotarea cu resurse a echipelor de supraveghere bancară (realizată atât pe baza 
raportărilor transmise de bănci – off site , cât și prin efectuarea de verificări la fața locului, la sediile diverselor bănci), pre -
cum și procedura de inspecție la fața locului.
V
Curtea a realizat însă că exista un obstacol important în toate domeniile vizate de auditul pe care intenționa să îl desfă -
șoare, și anume, apariția unei diferențe de opinii cu BCE în ceea ce privește termenii exacți ai mandatului Curții și dreptul 
de a accesa o serie de documente. Argumentând că acestea nu intrau în sfera mandatului Curții, BCE a refuzat să pună 
la dispoziție mai multe documente care erau necesare pentru finalizarea activității desfășurate de Curte. Prin urmare, 
auditorii Curții au fost doar parțial în măsură să evalueze dacă BCE gestionează MUS în mod eficient în ceea ce privește 
guvernanța, supravegherea pe baza raportărilor transmise de bănci și inspecțiile la fața locului.
10 Sinteză 
 
Ce a constatat Curtea?
VI
Curtea a obținut informații suficiente pentru a concluziona că MUS fusese instituit conform programării. Având în vedere 
implicarea autorităților naționale de supraveghere, structura de supraveghere este destul de complexă și se bazează pe 
un grad ridicat de coordonare și de comunicare între personalul BCE și reprezentanții desemnați de autoritățile naționale 
competente ale statelor membre participante. Această complexitate reprezintă o provocare pentru guvernanță, întrucât 
eficiența și eficacitatea procesului decizional de la nivelul conducerii pot fi afectate negativ de anumite proceduri com -
plexe care guvernează schimbul de informații.
VII
BCE are obligația juridică de a respecta o separare clară între funcția sa de politică monetară și cea de supraveghere. 
Aceasta din urmă este supervizată de Consiliul de supraveghere, care propune decizii în atenția Consiliului guvernatorilor 
BCE. Totuși, în cadrul BCE, Consiliul de supraveghere al MUS nu exercită niciun control asupra bugetului de supraveghere 
sau asupra resurselor umane aferente acestei funcții. Această situație suscită o serie de preocupări cu privire la indepen -
dența celor două domenii menționate ale activității BCE, la fel ca și faptul că unele departamente ale BCE furnizează ser -
vicii pentru ambele funcții, fără să existe norme și linii de raportare clare, care ar reduce la minimum eventualele conflicte 
de obiective.
VIII
Direcția de audit intern este unul dintre aceste servicii comune. Curtea a constatat că resursele de care dispunea aceasta 
erau insuficiente pentru activitatea desfășurată în legătură cu MUS, care beneficiază de mai puțină atenție decât alte 
sarcini de audit. Deși a fost realizată o evaluare satisfăcătoare a riscurilor pentru a se stabili temele de audit necesare, 
resursele disponibile în prezent pentru auditul intern nu sunt corespunzătoare pentru a se garanta că cele mai riscante 
aspecte ale operațiunilor MUS vor fi abordate într-un termen rezonabil.
IX
Eforturile BCE de a asigura transparența și asumarea răspunderii pentru MUS în fața Parlamentului European și a publi -
cului larg riscă să fie afectate de absența unui mecanism corespunzător de evaluare și, ulterior, de raportare cu privire la 
eficacitatea funcției de supraveghere.
X
Nivelul personalului afectat funcției de supraveghere a fost stabilit inițial pe baza unei abordări foarte simple, care s-a 
bazat pe estimări ale necesarului de personal pentru funcții similare în cadrul autorităților naționale competente, înaintea 
creării MUS. Nu s-a efectuat nicio altă analiză detaliată a necesarului de personal pentru noul cadru, mult mai exigent, al 
MUS și, prin urmare, nu s-a stabilit o legătură directă între programul de supraveghere prudențială și alocarea resurselor, 
după cum prevede legislația. Există indicii că actualul nivel de personal este insuficient.
11 Sinteză 
 
XI
Activitatea MUS de supraveghere a celor mai importante bănci din zona euro, atât la fața locului, cât și pe baza raportă -
rilor transmise de acestea, depinde în mare măsură de personalul desemnat de autoritățile naționale. Astfel, deși deține 
responsabilitatea globală, BCE nu are un control suficient asupra componenței și a competențelor echipelor de suprave -
ghere și de inspecție sau asupra resurselor pe care le poate consacra acestora.
XII
Resursele alocate echipelor comune de supraveghere pe baza raportărilor, în special din partea autorităților naționale, nu 
au corespuns estimărilor inițiale ale nevoilor, iar constrângerile care rezultă în materie de efective de personal ar putea 
afecta, în multe cazuri, capacitatea echipelor de a supraveghea în mod corespunzător băncile de care sunt responsabile.
XIII
Activitatea de supraveghere la fața locului este, la rândul ei, responsabilitatea BCE, însă, în acest caz, problema rezidă în 
faptul că echipele de inspecție includ, de regulă, foarte puțini membri ai personalului BCE. În plus, în majoritatea cazuri -
lor, inspecțiile sunt conduse de autoritatea de supraveghere din țara de origine sau din țara gazdă a băncii.
XIV
Alte aspecte în legătură cu care Curtea a constatat că afectează derularea activității de supraveghere la fața locului includ: 
lipsa unor orientări privind prioritizarea solicitărilor de inspecție, deficiențele în materie de dotare informatică și nevoia 
de a îmbunătăți calificările inspectorilor la fața locului din cadrul autorităților naționale competente. În plus, dat fiind 
intervalul lung de timp care trece până la emiterea recomandărilor finale, există posibilitatea ca, la momentul transmiterii 
lor oficiale către banca inspectată, constatările să nu mai fie de actualitate.
Cum ar putea fi îmbunătățit MUS?
XV
Curtea formulează următoarele recomandări:
(a) În domeniul guvernanței, BCE ar trebui:
(i) să încerce să îmbunătățească eficiența prin simplificarea și mai mult a procesului decizional;
(ii) să examineze riscul reprezentat de sistemul serviciilor partajate pentru separarea funcțiilor, să stabilească linii 
de raportare separate pentru cazurile în care este vorba despre resurse alocate în mod specific supravegherii și 
să analizeze posibilitatea de a implica mai mult președintele și vicepreședintele Consiliului de supraveghere în 
procesul bugetar; și
(iii) să atribuie competențele și resursele de audit intern astfel încât riscurile mai ridicate să fie acoperite în mod 
adecvat și oportun.
12 Sinteză 
 
(b) În domeniul asigurării răspunderii, BCE ar trebui:
(i) să pună la dispoziție toate documentele solicitate pentru a permite Curții să își exercite mandatul de audit; și
(ii) să elaboreze și să publice un cadru de performanță oficial, care să demonstreze eficacitatea activităților sale de 
supraveghere.
(c) În domeniul supravegherii pe baza raportărilor transmise de bănci (echipele comune de supraveghere), BCE ar trebui:
(i) să ia măsuri pentru a se asigura de participarea deplină și proporțională a autorităților naționale la activitatea 
echipelor comune de supraveghere;
(ii) să elaboreze, împreună cu autoritățile naționale competente, metode pentru a evalua gradul de adecvare a per -
soanelor care vor fi desemnate să participe la echipele comune de supraveghere și performanțele ulterioare ale 
acestora;
(iii) să creeze și să mențină o bază de date detaliată conținând informații privind competențele, experiența și califică -
rile tuturor membrilor personalului echipelor comune de supraveghere;
(iv) să pună în aplicare o programă de formare relevantă oficială pentru întreg personalul de supraveghere și să 
analizeze posibilitatea creării unui program de certificare pentru supravegherea pe baza raportărilor transmise de 
bănci;
(v) să dezvolte o metodologie bazată pe riscuri pentru a se stabili dimensiunea și componența ideale ale fiecărei 
echipe comune de supraveghere; și
(vi) să reexamineze periodic modelul de repartizare pe clustere folosit în planificarea activității de supraveghere și să 
îl actualizeze în funcție de nevoi. Modelul de repartizare pe clustere ar trebuie să se bazeze pe cele mai recente 
informații specifice băncilor.
(d) În domeniul supravegherii la fața locului, BCE ar trebui:
(i) să consolideze în mod semnificativ prezența personalului său propriu la inspecțiile la fața locului și să se asigure 
că o proporție mai mare din inspecții sunt conduse de alte autorități de supraveghere decât cea din țara inspecta -
tă; și
(ii) să remedieze deficiențele de la nivelul sistemului informatic și să îmbunătățească competențele și calificările 
generale ale inspectorilor la fața locului.
13
 Introducere
01 
Sistemul financiar este fundamental pentru funcționarea economiei. Un sistem finan -
ciar solid joacă un rol esențial în alocarea eficientă a resurselor și, astfel, contribuie 
la o creștere economică durabilă. Perturbarea stabilității financiare poate conduce la 
costuri ridicate pentru stat și pentru economie în ansamblu.
02 
În perioada premergătoare crizei financiare mondiale, principalele elemente care 
caracterizau băncile europene erau evaluarea eronată a prețului aferent riscurilor (de 
exemplu, instrumentele derivate, proprietățile imobiliare, riscurile suverane), conco -
mitent cu expansiunea rapidă a bilanțurilor băncilor în condițiile unor rezerve de ca -
pitaluri și de lichidități insuficiente. Această gestionare deficitară a riscurilor, combi -
nată cu un nivel scăzut al ratelor dobânzilor, a condus la asumarea de riscuri excesive, 
la o explozie a creditelor și la o îndatorare nesustenabilă, contribuind totodată la 
crearea unor dezechilibre macroeconomice semnificative în mai multe state membre 
ale UE. Din nefericire, aceste deficiențe nu au fost identificate suficient de devreme 
pentru a fi remediate într-o manieră satisfăcătoare. Ca urmare a faptului că sistemele 
financiare moderne sunt, în mod inerent, interconectate, problemele apărute într-o 
țară s-au extins rapid în afara granițelor naționale, provocând perturbări financiare în 
alte state membre ale UE.
03 
Pe măsură ce lichiditățile se epuizau și recesiunea economică afecta și mai mult 
calitatea creditelor, s-a dovedit că multe bănci erau extrem de vulnerabile și aveau 
nevoie de sprijin din partea sectorului public. În special în zona euro, s-a constatat că 
măsurile adoptate pentru uniunea economică și monetară (UEM) prezentau deficien -
țe structurale profunde.
04 
Un factor important a fost acela că reglementarea și supravegherea instituțiilor de 
credit erau responsabilități naționale. În absența unei autorități europene de supra -
veghere unice, competențele acordate autorităților naționale de supraveghere variau 
semnificativ de la un stat membru la altul1.1 Comisia Europeană, Report of 
the High-Level Group on 
Financial Supervision in the EU  
(Raportul Grupului la nivel 
înalt privind supravegherea 
financiară în UE),  Bruxelles, 
2009.
14 Introducere 
 
05 
O altă deficiență, după cum s-a considerat în 2012, consta în faptul că arhitectura 
instituțională a UEM era insuficientă pentru a preveni „cercul vicios dintre fragilitatea 
entităților suverane și vulnerabilitățile sectorului bancar”2. O criză a sistemului bancar 
național ar fi afectat statul și invers. Interdependența dintre bănci și state a fragilizat 
zona euro, complicând și mai mult demersul de soluționare a crizei (a se vedea 
figura 1 ).Figura  12 Herman Van Rompuy, 
președintele Consiliului 
European, în colaborare cu 
José Manuel Barroso, 
președintele Comisiei 
Europene, Jean-Claude 
Juncker, președintele 
Eurogrupului, și Mario Draghi, 
președintele Băncii Centrale 
Europene, „Către o veritabilă 
uniune economică și 
monetară”, decembrie 2012.
Interdependența dintre bănci și stat: o  spirală descendentă?
asumarea excesivă de riscuri în condi/uni021Biile 
unor rezerve insu/f_iciente de capital și de lichidită/uni021Bi creștere excesivă a creditelornivel ridicat de îndatorareprime excesive
presiuni la nivelul lichidită/uni021Bilorprobleme de solvabilitatecreștere redusă a creditelor (disponibilită/uni021Bi)încredere redusă în sistemul bancardezechilibre macroeconomicesprijin /f_inanciar public considerabil pentru na/uni021Bionalizarea băncilor care sunt în curs de a intra în di/f_icultate 
  
cheltuieli publice mai reduse
nivel de creștere scăzutcreștere redusă a creditului (cerere)creșterea numărului creditelor neperformantecosturi de îndatorare ridicate pentru bănci (ca urmare a riscurilor suverane)un nivel mai ridicat al de/f_icitelor și al datoriilor publicecosturi de îndatorare mai mari pentru state
Criza datoriei 
suverane Politică ﬁscală 
restrictivăIntervenţii
de salvareCriză bancară
Supraveghere 
bancară deﬁcitară
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
15 Introducere 
 
Crearea uniunii bancare europene
06 
În 2012, liderii europeni au decis aprofundarea UEM prin crearea unei uniuni bancare 
europene, cu scopul de „a rupe cercul vicios dintre bănci și state”3 și de a remedia 
deficiențele care afectau sectorul bancar din statele din zona euro. Principalul scop al 
uniunii bancare este acela de a asigura un sector bancar european mai transparent, 
unificat și mai sigur în cadrul unui sistem financiar stabil și perfect funcțional (a se 
vedea tabelul 1 ).Tabelul 1Scopul uniunii bancare
Asigurarea unui sector 
bancar european:
… mai transparentprin aplicarea consecventă a unor norme și a unor standarde administrative 
comune în materie de supraveghere, de redresare și de rezoluție a băncilor
… unificatprintr-un tratament egal al activităților bancare naționale și transfrontali -
ere și prin disocierea solidității financiare a băncilor de cea a țărilor în care 
acestea sunt situate
… mai sigurprintr-o intervenție timpurie în cazul în care băncile întâmpină probleme, 
pentru a contribui la prevenirea intrării în dificultate a acestora și – dacă 
este necesar – pentru a asigura rezoluția (lichidarea) eficientă a băncilor în 
curs de a intra în dificultate.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de BCE (site-ul BCE privind 
uniunea bancară).3 Crearea uniunii bancare 
europene a fost anunțată în 
cadrul unui summit european 
special, la 29 iunie 2012. 
Ulterior, la 5 decembrie 2012, 
președintele Consiliului 
European, în strânsă 
colaborare cu președintele 
Comisiei Europene, cu 
președintele Eurogrupului și 
cu președintele Băncii Centrale 
Europene, a publicat raportul 
intitulat „Către o veritabilă 
uniune economică și 
monetară”. Trei ani mai târziu, 
la 22 iunie 2015, cei cinci 
președinți (incluzându-l acum 
și pe președintele 
Parlamentului European) au 
prezentat un raport de 
urmărire a situației, intitulat 
„Finalizarea uniunii economice 
și monetare a Europei”.
4 Normele prudențiale se referă 
la legislația introdusă pentru 
îmbunătățirea solidității 
financiare a instituțiilor de 
credit.
07 
Crearea uniunii bancare a implicat crearea următoarelor mecanisme:
(a) un Mecanism unic de supraveghere (MUS) care să garanteze aplicarea consecven -
tă a normelor prudențiale4 în țările din zona euro;
(b) un Mecanism unic de rezoluție (MUR) care să asigure lichidarea eficientă a băn -
cilor în curs de a intra în dificultate, cu costuri minime pentru contribuabili și 
pentru economia reală, prin participarea creditorilor privați la restructurarea și 
rezoluția bancară; și
(c) un sistem parțial armonizat de scheme de garantare a depozitelor.
16 Introducere 
 
08 
Înființarea MUS în noiembrie 2014 a fost numită „cel mai mare pas în direcția realizării 
unei integrări economice mai profunde de la crearea uniunii economice și moneta -
re”5. El reprezintă o bază necesară pentru ceilalți piloni ai uniunii bancare: Mecanis -
mul unic de rezoluție și, posibil, un sistem de garantare a depozitelor la nivelul UE.  
Colegiuitorii l-au considerat ca fiind și un factor fundamental pentru ruperea legăturii 
dintre guvernele naționale și bănci și pentru reducerea riscului unor viitoare crize 
bancare sistemice. În plus, prin cadrul de reglementare și de supraveghere al MUS se 
vizează o adaptare la schimbările permanente din mediul financiar mondial, carac -
terizat de acorduri și angajamente internaționale complexe (de exemplu, Acordurile 
de la Basel)6, eliminându-se astfel opțiunea băncilor de a-și transfera activitățile mai 
riscante către jurisdicții în care reglementările sunt mai relaxate.
09 
MUS include Banca Centrală Europeană (BCE) și autoritățile naționale responsabile de 
supravegherea bancară (denumite în continuare „autorități naționale competente”) 
din statele membre participante. În temeiul Regulamentului privind MUS7, acestor or -
ganisme le revine responsabilitatea pentru supravegherea microprudențială a tuturor 
instituțiilor de credit din statele membre participante8. Articolul 6 alineatul (1) conferă 
BCE responsabilitatea pentru funcționarea eficace și coerentă a MUS. În conformitate 
cu articolul 5, în cadrul MUS se efectuează și sarcini macroprudențiale (a se vedea 
caseta 1 ).
Supravegherea micro și macroprudențială
Scopul supravegherii microprudențiale este acela de a asigura soliditatea financiară a fiecărei bănci în parte. Su -
pravegherea macroprudențială este gândită pentru a detecta riscurile la adresa stabilității sistemului financiar în 
ansamblu, care rezultă în principal din evoluțiile macroeconomice. Deși obiectivele celor două niveluri de suprave -
ghere sunt diferite, instrumentele folosite tind să coincidă: un instrument de supraveghere macroprudențială poate 
fi folosit pentru evaluarea și intervenția de supraveghere microprudențială și invers. Ceea ce diferă este logica și 
sfera de utilizare. În special, același instrument va fi considerat adesea unul micro dacă se aplică în mod selectiv 
instituțiilor individuale și macro dacă se aplică grupurilor de bănci sau tuturor băncilor dintr-o țară.Caseta  15 Cuvânt-înainte al domnului 
Mario Draghi la Raportul anual 
al BCE privind activitățile de 
supraveghere 2014.
6 Herman Van Rompuy, 
președintele Consiliului 
European, José Manuel 
Barroso, președintele Comisiei 
Europene, Jean-Claude 
Juncker, președintele 
Eurogrupului, și Mario Draghi, 
președintele Băncii Centrale 
Europene, „Către o veritabilă 
uniune economică și 
monetară”, decembrie 2012.
7 Regulamentul (UE) 
nr. 1024/2013 al Consiliului din 
15 octombrie 2013 de 
conferire a unor atribuții 
specifice Băncii Centrale 
Europene în ceea ce privește 
politicile legate de 
supravegherea prudențială 
a instituțiilor de credit 
(JO L 287, 29.10.2013, p. 63).
8 Toate țările din zona euro 
(Belgia, Germania, Estonia, 
Irlanda, Grecia, Spania, Franța, 
Italia, Cipru, Letonia, Lituania, 
Luxemburg, Malta, Țările de 
Jos, Austria, Portugalia, 
Slovenia, Slovacia și Finlanda) 
participă în mod automat la 
MUS. Statele membre din 
afara zonei euro pot alege să 
participe prin intermediul unui 
sistem de „cooperare strânsă” 
cu BCE.
17 Introducere 
 
10 
Cele trei obiective principale ale MUS9 sunt:
(a) asigurarea siguranței și a solidității sistemului bancar european;
(b) sporirea gradului de integrare și de stabilitate financiară; și
(c) asigurarea unui proces de supraveghere consecvent.
11 
Rolurile și responsabilitățile de supraveghere care le revin BCE și autorităților naționa -
le competente sunt atribuite în funcție de caracterul semnificativ al entităților supra -
vegheate. În cadrul MUS, BCE este responsabilă de supravegherea directă a instituți -
ilor „semnificative”10. În acest scop, BCE înființează echipe comune de supraveghere 
formate din personal al BCE și din personal al autorităților naționale competente. 
Fiecare echipă comună de supraveghere se ocupă de supravegherea micropruden -
țială a unei bănci semnificative, dar deciziile relevante sunt adoptate de Consiliul 
guvernatorilor BCE, la propunerea Consiliului de supraveghere al MUS.
12 
BCE supervizează și supravegherea prudențială a băncilor „mai puțin semnificative”. 
În acest caz, autoritatea de supraveghere directă este autoritatea națională compe -
tentă corespunzătoare, care este abilitată să ia toate deciziile necesare în materie de 
supraveghere. Cu toate acestea, BCE își poate asuma supravegherea directă a unei in -
stituții mai puțin semnificative ori de câte ori consideră acest lucru necesar. Figura 2  
ilustrează repartizarea sarcinilor în cadrul MUS.9 Ghidul BCE privind 
supravegherea bancară.
10 În prezent, 129 de grupuri 
bancare (aproximativ 1 200 de 
entități supravegheate) au 
active în valoare de peste 
21 de mii de miliarde de euro 
și sunt supravegheate în mod 
direct de către BCE, în timp ce 
aproximativ 3 200 de bănci 
sunt clasificate drept mai puțin 
semnificative. Criteriile pe 
baza cărora se stabilește dacă 
o bancă este considerată 
semnificativă și, în consecință, 
dacă ea intră sub 
supravegherea directă a BCE 
sunt prevăzute la articolul 6 
alineatul (4) din Regulamentul 
privind MUS. Acestea sunt: 
valoarea totală a activelor 
băncii, importanța sa 
economică pentru statul 
membru sau pentru întreaga 
UE, importanța activităților 
sale transfrontaliere și, în final, 
dacă banca a solicitat sau 
a primit finanțare din partea 
Mecanismului european de 
stabilitate sau a Fondului 
european de stabilitate 
financiară. Se poate aplica 
fiecare și oricare dintre aceste 
criterii. De asemenea, o bancă 
poate fi considerată 
semnificativă dacă ea se 
numără printre cele mai 
semnificative trei bănci 
stabilite într-o anumită țară.
18 Introducere 
 Figura  2Repartizarea sarcinilor în cadrul MUS
 sprijin BCE
 Supraveghere 
indirectă  supraveghează sistemul  Supraveghere 
directă
   Institu/uni021Bii mai pu/uni021Bin 
semni/f_icative Autorită/uni021Bi 
na/uni021Bionale 
competente
 Institu/uni021Bii 
semni/f_icative  Echipe comune 
de supraveghere
 Servicii orizontale
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de BCE.
19
 Abordarea și metodologia 
auditului
13 
Curtea a examinat dacă echipele comune de supraveghere și echipele de inspecție la 
fața locului ale MUS erau constituite de așa manieră încât să lucreze în mod eficient 
într-un mediu adecvat de guvernanță, de audit și de asigurare a răspunderii11. Curtea 
a analizat în special:
(a) mediul de funcționare creat de structura de guvernanță pentru activitatea echi -
pelor comune de supraveghere și a echipelor de inspecție la fața locului, inclusiv 
rolul funcției de audit intern din cadrul BCE și planificarea activității acestei func -
ții cu privire la MUS;
(b) procedurile și normele care reglementează obligația de răspundere, inclusiv 
auditul extern și aplicarea lor în practică;
(c) planificarea și crearea unor echipe comune de supraveghere axate pe structură și 
resurse; și
(d) stabilirea, planificarea, execuția și raportarea inspecțiilor la fața locului.
14 
Criteriile de audit au fost stabilite pe baza următoarelor surse:
(a) cerințele legale și obiectivele prevăzute de Regulamentul privind MUS și de Re -
gulamentul-cadru privind MUS12;
(b) versiunea revizuită din 2012 a Principiilor fundamentale pentru o supraveghere 
bancară eficace publicate de Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară 
(Basel Committee for Banking Supervision  – BCBS);
(c) standardele Institutului Auditorilor Interni (IIA) și cerințele minime pentru gestio -
narea riscurilor publicate de Autoritatea Federală de Supraveghere Financiară din 
Germania (BaFin); și
(d) normele și procedurile interne ale BCE.
15 
Probele de audit au fost colectate în urma unor reuniuni și a unor întrevederi cu o se -
rie de angajați-cheie ai BCE din domeniul supravegherii bancare și în urma examinării 
unor documente interne și a unor date disponibile public. Curtea a folosit aceste pro -
be pentru a examina în ce măsură sunt adecvate mecanismele de guvernanță ale BCE 
și structura organizatorică a acesteia după asumarea responsabilităților în materie de 
supraveghere, precum și pentru a evalua conformitatea cu cadrul juridic și, în special, 
cu normele privind independența. Curtea a analizat eficiența procesului decizional și 
a evaluat cadrul etic introdus pentru personalul de supraveghere. Structura și planifi -
carea funcției de audit intern pentru MUS au fost comparate cu cele mai bune practici 
acceptate.11 Mandatul Curții decurge din 
articolul 27 alineatul (2) din 
Statutul SEBC și din articolul 20 
alineatul (7) din Regulamentul 
privind MUS.
12 Regulamentul (UE) 
nr. 468/2014 al Băncii Centrale 
Europene din 16 aprilie 2014 
de instituire a cadrului de 
cooperare la nivelul 
Mecanismului unic de 
supraveghere între Banca 
Centrală Europeană și 
autoritățile naționale 
competente și cu autoritățile 
naționale desemnate (JO L 141, 
14.5.2014, p. 1).
20 Abordarea și metodologia auditului 
 
16 
În ceea ce privește procedurile și normele în materie de asigurare a răspunderii, 
inclusiv auditul extern, Curtea a examinat procesele de selectare a datelor și a infor -
mațiilor destinate principalelor părți interesate și a verificat conformitatea cu norme -
le aplicabile. De asemenea, Curtea a evaluat și a comparat mecanismele aplicate în 
materie de asigurare a răspunderii și de audit extern aferente MUS cu cele aplicate 
în alte jurisdicții selectate. În acest scop, s-au folosit informații obținute din partea 
instituțiilor supreme de audit din Australia, Canada și SUA.
17 
În ceea ce privește activitatea echipelor comune de supraveghere, Curtea a examinat 
planificarea preliminară și alocarea resurselor în materie de supraveghere ale BCE în 
timpul fazei de lansare și cooperarea acesteia cu autoritățile naționale competen -
te, precum și măsura în care BCE se bazează pe aceste autorități în ceea ce privește 
dotarea cu resurse pentru supravegherea bazată pe raportările transmise de bănci 
și derularea acestei activități. Totodată, Curtea a evaluat structura echipelor comune 
de supraveghere, liniile de raportare aferente acestora și măsurile luate pentru a se 
asigura o formare adecvată.
18 
Pe lângă activitatea de audit desfășurată la BCE, Curtea a transmis un chestionar tutu -
ror autorităților naționale competente și băncilor semnificative relevante, cu scopul 
de a obține răspunsuri privind eficiența noului sistem de supraveghere. Anexa I  pre-
zintă în detaliu activitățile realizate pentru fiecare subiect de audit.
Dificultăți în ceea ce privește obținerea probelor de 
audit
19 
BCE a furnizat Curții o foarte mică parte din informațiile care au fost solicitate pentru 
a se evalua eficiența operațională a administrării BCE în contextul evaluărilor cuprin -
zătoare realizate de aceasta, eficiența operațională a echipelor comune de suprave -
ghere, eficiența operațională a planificării și a implementării activităților de supra -
veghere, procesul decizional și activitatea desfășurată în mod efectiv în contextul 
inspecțiilor la fața locului. În anexa II  sunt prezentate toate detaliile cu privire la acest 
aspect. Totuși, pe scurt, probele de audit pe care Curtea nu a reușit să le examineze 
includ:
(i) în ceea ce privește guvernanța:
 ο deciziile și procesele-verbale ale reuniunilor Consiliului de supraveghere (a se 
vedea punctele 36-39);
(ii) în ceea ce privește obligația de răspundere:
 ο documentația privind schimbul ad -hoc de opinii între Parlamentul European 
și președintele Consiliului de supraveghere, precum și documentația solici -
tată de Comisie în legătură cu obligația statutară a acestuia de a raporta cu 
privire la MUS (a se vedea punctul 92 și punctele 98-99);
21 Abordarea și metodologia auditului 
 
(iii) în ceea ce privește echipele comune de supraveghere:
 ο secțiunile din Manualul de supraveghere care prezintă relevanță pentru ac -
tivitățile Programului de supraveghere prudențială și documentele aferente 
acestui program pentru un eșantion de bănci selectate în scopul auditului 
Curții;
 ο capitolele relevante din Manualul de supraveghere, modelele și metodologi -
ile relevante, precum și mostre de rapoarte și de decizii aferente procesului 
de supraveghere și evaluare;
 ο date specifice cu privire la fiecare entitate semnificativă, precum și calculele 
folosite la metodologia de repartizare pe clustere și la clasificarea băncilor în 
clustere specifice de către BCE (a se vedea punctele 104-149);
(iv) în ceea ce privește supravegherea la fața locului:
 ο informații privind solicitările specifice de inspecție, inclusiv detalii privind 
motivul pentru care au fost formulate solicitările, modul în care au fost priori -
tizate și, dacă au fost refuzate, motivul refuzului;
 ο informații privind resursele puse la dispoziție de autoritățile naționale com -
petente și planificarea inspecțiilor pentru anii 2015 și 2016;
 ο rapoarte de inspecție și anexele la capitolul 6 din Manualul de supraveghe -
re, în care se descrie metodologia de inspecție la fața locului (a se vedea 
punctele 150-183).
22
 Guvernanța
20 
În scopul prezentului raport, guvernanța se referă la procesele și procedurile interne 
care ghidează funcția de supraveghere și garantează coerența, eficiența, eficacitatea 
și transparența acțiunilor și deciziilor în materie de supraveghere. O bună guvernanță 
implică o alocare clară a rolurilor și a responsabilităților, o delegare adecvată a atri -
buțiilor și o independență operațională adecvată, pentru a le permite persoanelor 
responsabile de supraveghere să își îndeplinească sarcinile în conformitate cu man -
datul și cu expertiza lor tehnică. Un alt aspect al unei bune guvernanțe este auditul 
intern, care facilitează detectarea și prevenirea fraudelor, monitorizarea conformității 
și atenuarea riscurilor. Potrivit Comitetului de la Basel pentru supraveghere bancară 
(BCBS), „independența operațională, răspunderea și guvernanța autorității de supra -
veghere ar trebui să fie prevăzute în legislație și comunicate publicului” (principiul 
nr. 2, criteriul esențial nr. 1).
A fost instituită o  structură organizatorică complexă
21 
Una dintre regulile fundamentale aplicabile structurii organizatorice a MUS este ace -
ea că „personalul implicat în îndeplinirea atribuțiilor conferite BCE [prin Regulamen -
tul privind MUS] este separat din punct de vedere organizațional și face obiectul unei 
raportări ierarhice separate față de personalul implicat în îndeplinirea altor atribuții 
conferite BCE”13.
22 
BCE a reușit să creeze rapid o nouă structură organizatorică care să îndeplinească 
funcția de supraveghere14. Noua structură include Consiliul de supraveghere, care, 
asistat de Secretariat, este responsabil de planificarea și executarea sarcinilor de 
supraveghere ale BCE, precum și patru direcții generale de supraveghere micropru -
dențială (I, II, III și IV), care raportează președintelui și vicepreședintelui Consiliului 
de supraveghere cu privire la aspecte legate de funcționare15 (a se vedea figura 3 ). 
Ca parte a structurii de guvernanță a BCE, a fost înființată o unitate specială în cadrul 
Direcției generale de supraveghere microprudențială IV (DG SMP IV), unitate căreia 
i s-a încredințat responsabilitatea pentru asigurarea calității procesului de suprave -
ghere în legătură cu funcția de supraveghere a BCE. Asigurarea calității procesului 
de supraveghere servește ca „a doua linie de apărare”, între unitățile operaționale și 
funcția de audit intern. Această unitate efectuează evaluări ex post  privind asigurarea 
calității pentru rezultatele, procesele și instrumentele BCE. Prin recomandările pe care 
le adresează conducerii, unitatea are drept misiune să consolideze calitatea în cadrul 
supravegherii bancare asigurate de BCE și să promoveze cele mai bune practici.
23 
Modelul adoptat pentru dotarea cu resurse a funcției de supraveghere a instituțiilor 
semnificative include personal atât din cadrul BCE, cât și din cadrul autorităților naționa -
le competente16. DG SMP I și II, care exercită responsabilitățile de supraveghere directă 
ale BCE, includ membrii personalului BCE numiți în calitate de membri și de coordona -
tori ai echipelor comune de supraveghere. Membrii personalului desemnați de autorită -
țile naționale competente în calitate de membri ai echipelor comune de supraveghere 
își desfășoară activitatea de la sediul instituțiilor de origine. În luna martie 2016, pentru 
activitatea echipelor comune de supraveghere, autoritățile naționale competente aloca -
seră 846 de posturi echivalent normă întreagă, comparativ cu 455 de posturi echivalent 
normă întreagă alocate de BCE (215 de la DG SMP I și 240 de la DG SMP II).13 Articolul 25 alineatul (2) al 
doilea paragraf din 
Regulamentul privind MUS.
14 Structura de guvernanță a BCE 
este definită în TFUE. 
Responsabilitatea Comitetului 
executiv în materie de 
gestionare a organizării 
interne a BCE, inclusiv în 
materie de resurse umane și 
buget, nu a fost afectată de 
Regulamentul privind MUS.
15 Considerentul 66 din 
Regulamentul privind MUS.
16 În temeiul articolului 6 
alineatul (2) din Regulamentul 
privind MUS, BCE și autoritățile 
naționale competente au 
obligația legală de a coopera 
cu bună credință și de a face 
schimb de informații. La 
articolul 6 alineatul (3), se 
precizează că: „autoritățile 
naționale competente sunt 
responsabile să sprijine BCE 
[…] în ceea ce privește 
pregătirea și punerea în 
aplicare a oricăror acte 
referitoare la atribuțiile 
prevăzute la articolul 4 privind 
toate instituțiile de credit”.
23 Guvernanța 
 Figura  3Structura organizatorică a MUS
Supravegherea microprudențială
Supraveghere directă Supraveghere indirectă Supraveghere orizontală 
DG Supraveghere 
microprudențială IDG Supraveghere 
microprudențială IIDG Supraveghere 
microprudențială IIIDG Supraveghere 
microprudențială IV
± 30 de grupuri bancare ± 90 de grupuri bancareMonitorizare în scopuri de supra -
veghere și relațiile cu autoritățile 
naționale competente Autorizare
Gestionarea crizelor
Monitorizare instituțională și 
sectorialăPlanificarea și coordonarea progra -
melor de supraveghere prudențială
Analiză și sprijin metodologic Modele interne
Elaborare de metodologii și 
standarde 
Executare și sancțiuni 
Analiza riscurilor
Asigurarea calității procesului de 
supraveghere 
Politici de supraveghere
Inspecții la fața locului centralizate
Consiliul de supraveghere Secretariatul Consiliului de supraveghere
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de BCE.Echipe  comune de supraveghere
Echipele comune de supraveghere sunt 
principalul instrument pentru supravegherea 
zilnică a instituțiilor semnificative
24 Guvernanța 
 
24 
La momentul lansării MUS, în noiembrie 2014, noua structură organizatorică era 
pregătită pentru a deveni complet operațională. Cu toate acestea, structura com -
plexă convenită a antrenat provocări semnificative. Pentru a se ajunge la o abordare 
comună și eficientă în materie de supraveghere, sunt absolut necesare un grad ridicat 
de coordonare și o comunicare foarte fluidă între angajații BCE și cei ai autorităților 
naționale competente.
În condițiile constrângerilor de natură temporală existente, 
procesul de recrutare al BCE pentru MUS a fost eficace, …
25 
În perioada premergătoare asumării responsabilităților sale de supraveghere, BCE 
a luat măsuri pentru dotarea cu resursele necesare a noii funcții, cu un succes consi -
derabil având în vedere timpul limitat. Recrutarea a început în 2013, iar cele 113 cereri 
separate de candidaturi au atras 25 000 de candidați. Până la sfârșitul anului 2014, 
fuseseră ocupate aproximativ 85 % din cele 1 073 de posturi echivalent normă în -
treagă aprobate pentru 2015. Recrutarea a continuat în 2015 și, până la finalul anului, 
fuseseră ocupate aproximativ 96 % din posturile totale aprobate. Curtea a comparat, 
prin sondaj, CV-urile personalului recrutat efectiv cu competențele cerute pentru 
funcțiile respective. Personalul în cauză deținea competențele și calificările necesare 
pentru desfășurarea sarcinilor stabilite de BCE, deși verificările sistematice ale referin -
țelor (contactarea persoanelor de referință indicate în CV-uri) au fost puse în aplicare 
doar începând cu decembrie 2015. Pentru informații privind repartizarea procentuală 
a personalului BCE repartizat pentru MUS, a se vedea figura 4 .Figura  4Posturi aprobate pentru activitatea de supraveghere bancară a BCE la 31 decembrie 
2015  – defalcare în funcție de posturi echivalent normă întreagă
© Banca Centrală Europeană, Frankfurt am Main, Germania (raportul anual privind activitățile de supraveghere pe 2015).DG MS IV
33 %
DG MS III
 11 %
DG MS II
 25 %DG MS I
 27 %Secretariat
 4 %
25 Guvernanța 
 
… însă el depinde foarte mult de resursele din partea 
autorităților naționale competente
26 
Normele care reglementează dotarea cu resurse a MUS stabilesc că „BCE este respon -
sabilă de alocarea resurselor financiare și umane necesare pentru exercitarea atribu -
țiilor care îi sunt conferite”17 și că resursele ar trebui să fie obținute „într-un mod care 
să asigure independența BCE față de influențe nejustificate din partea autorităților 
naționale competente și a participanților la piață […]”18.
27 
Unul dintre riscurile majore antrenate de structura actuală este acela că, în sistemul 
echipelor comune de supraveghere, o mare parte din costul supravegherii băncilor 
semnificative din zona euro este suportat de autoritățile naționale competente19. 
Astfel, bugetul de supraveghere agregat este de fapt o combinație de 27 de bugete 
separate20, incluzând și bugetul din partea BCE. O parte semnificativă din resursele 
combinate este cheltuită pentru costurile cu personalul național (din cadrul autorită -
ților naționale competente și al băncilor centrale). Organismele naționale au ultimul 
cuvânt de spus în ceea ce privește resursele financiare și de altă natură pe care le 
alocă inspecțiilor la fața locului și personalul desemnat pentru echipele comune de 
supraveghere21, chiar dacă aceste domenii de supraveghere țin, în ultimă instanță, de 
competența BCE. În plus, chiar dacă BCE face publică valoarea taxei de supraveghere 
pe care o percepe de la bănci și o comunică autorităților naționale competente înain -
te de a lua o hotărâre finală privind aplicarea acesteia, cadrul juridic actual nu include 
nicio dispoziție privind publicarea consolidată a costului total al MUS.
Organele instituționale au fost create în conformitate 
cu reglementările existente, dar procesul decizional 
este unul complicat
28 
Există un cadru juridic privind MUS. În conformitate cu reglementările aplicabile și în 
acord cu principiul fundamental nr. 1 al BCBS22, au fost adoptate și publicate măsuri 
pentru crearea organelor implicate în procesul decizional al MUS și pentru elaborarea 
regulamentului de procedură al acestora.17 Articolul 28 din Regulamentul 
privind MUS.
18 Considerentul 77 din 
Regulamentul privind MUS.
19 Sfera auditului Curții nu 
a inclus examinarea bugetelor 
din partea autorităților 
naționale competente.
20 Această cifră include bugetele 
din partea autorităților 
naționale competente și, după 
caz, din partea altor autorități 
desemnate de statele membre 
participante.
21 Articolul 6 din Regulamentul 
privind MUS stabilește 
normele pentru cooperarea 
dintre BCE și autoritățile 
naționale competente în 
cadrul MUS. Cu toate acestea, 
Curtea a primit documente și 
informații privind autoritățile 
naționale competente doar 
prin intermediul BCE și al 
chestionarului său și nu 
a derulat proceduri de audit 
asupra acestor autorități 
naționale competente.
22 http://www.bis.org/publ/
bcbs230.htm
26 Guvernanța 
 
29 
Rolul Consiliului de supraveghere este acela de a planifica și de a executa sarcinile de 
supraveghere conferite BCE. În acest context, Consiliul de supraveghere finalizează 
proiectele complete de decizii, care, în majoritatea cazurilor, sunt elaborate de echi -
pele comune de supraveghere, și le prezintă Consiliului guvernatorilor BCE. Deciziile 
sunt considerate adoptate în cazul în care Consiliul guvernatorilor nu ridică obiecții 
cu privire la ele într-un interval definit (situație cunoscută sub denumirea de „proce -
dura aplicabilă în cazul absenței unei obiecții”). Componența Consiliului de suprave -
ghere și procedura de numire corespunzătoare sunt stabilite în Regulamentul privind 
MUS23. Curtea nu a putut audita procedurile de numire și de retragere a reprezentan -
ților autorităților naționale competente din Consiliul de supraveghere24. Instituțiile 
UE nu sunt consultate și nu sunt implicate în niciun alt mod în numirea membrilor din 
cadrul autorităților naționale competente.
30 
Tot în conformitate cu Regulamentul privind MUS25, BCE a creat Comitetul administra -
tiv de control, care efectuează controalele administrative interne ale deciziilor sale. 
Până în iulie 2015, acestui comitet i se solicitase să examineze șase decizii. Pentru 
fiecare dintre acestea, comitetul a emis un aviz în termenul prevăzut de două luni. În -
tr-unul dintre cazuri, înaintarea unei noi decizii către Consiliul guvernatorilor de către 
Consiliul de supraveghere în urma procedurii Comitetului administrativ de control 
a durat trei luni și jumătate în loc de 20 de zile lucrătoare.
31 
Grupul de mediere instituit26 pentru soluționarea diferențelor de opinii exprimate de 
autoritățile naționale competente vizate de o obiecție a Consiliului guvernatorilor cu 
privire la o decizie a Consiliului de supraveghere nu fusese încă folosit.
Procesul decizional este un proces complex, care presupune 
numeroase niveluri de schimb de informații și o  implicare 
semnificativă a  Secretariatului Consiliului de supraveghere
32 
Pentru a se facilita adoptarea deciziilor la un nivel corespunzător importanței aspec -
tului vizat și într-un interval de timp adecvat nivelului de urgență, este nevoie de 
o guvernanță internă și de procese de comunicare eficace27.
33 
Procesul decizional al MUS, inclusiv procedura aplicabilă în cazul absenței unei obiec -
ții, este prezentat în  figura 5 .23 Articolul 26 din Regulamentul 
privind MUS.
24 A se vedea principiul 
fundamental nr. 2, criteriul 
esențial nr. 2 al BCBS.
25 Articolul 24 din Regulamentul 
privind MUS.
26 A se vedea Regulamentul (UE) 
nr. 673/2014 al Băncii Centrale 
Europene din 2 iunie 2014 
privind instituirea unui grup 
de mediere și regulamentul de 
procedură al acestuia 
(JO L 179, 19.6.2014, p. 72).
27 Principiul fundamental nr. 2, 
criteriul esențial nr. 4 al BCBS.
27 Guvernanța 
 
34 
Anexa III  ilustrează natura complexă și complicată a schimbului de informații în 
cadrul procesului decizional, în care Secretariatul Consiliului de supraveghere este 
implicat în mod semnificativ. Conform procedurii standard (fără a se lua în considera -
re activitatea pregătitoare a echipelor comune de supraveghere), procesul ar trebui 
să dureze aproximativ cinci săptămâni28.
35 
Responsabilitatea coordonării procesului decizional revine Secretariatului Consiliului 
de supraveghere, scop în care acesta a elaborat practici și procese interne. Totuși, 
orientările publicate în atenția echipelor comune de supraveghere și pentru alte 
domenii de activitate, sub forma unor liste de verificare, modele și diagrame, au fost 
puține.28 Această perioadă include cinci 
zile lucrătoare în care membrii 
Consiliului de supraveghere 
analizează documentația 
înainte de a aproba proiectul 
de decizie, două săptămâni în 
care instituția de credit are 
dreptul de a fi audiată și 
maximum zece zile lucrătoare 
în care Consiliul guvernatorilor 
adoptă decizia fără obiecții, 
astfel cum este stabilit în 
Regulamentul privind MUS. 
Etapele activității pregătitoare 
a echipelor comune de 
supraveghere sunt descrise în 
anexa III . Termenul standard 
de cinci săptămâni se aplică în 
cazurile în care este necesară 
o audiere. Dacă decizia nu are 
niciun efect negativ, nu este 
necesar să se dea curs 
dreptului la audiere, iar 
procedura standard durează 
trei săptămâni.Figura  5Imagine de ansamblu a  procesului decizional
 Adoptare
   Persoanele juridice sau /f_izice 
vizate pot solicita 
reexaminarea de către 
Comitetul administrativ de 
control Reexaminarea
Transmite Consiliului de supraveghere un aviz fără caracter obligatoriu în vederea prezentării unei noi propuneri de decizie        MediereaRezolvă divergen/uni021Bele de opinie exprimate de autorită/uni021Bile na/uni021Bionale competente cu privire la o obiec/uni021Bie
  Grupul de mediere  b) Ridică obiec/uni021Bii   
a) Nu ridică obiec/uni021Bii  Consiliul guvernatorilor     Transmite propuneri 
de decizii  Consiliul de 
supraveghere
       
  Comitetul 
administrativ de 
controlObiectareTrimite înapoi Consiliului de supraveghere în vederea prezentării unei propuneri de decizie noi
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de BCE.
28 Guvernanța 
 
Consiliul de supraveghere trebuie să adopte un număr foarte 
mare de decizii, …
36 
Până în noiembrie 2015, Consiliul de supraveghere adoptase în total 1 450 de decizii 
în materie de supraveghere (a se vedea tabelul 2 ). Președintele Consiliului de supra -
veghere a afirmat în mod public că, având în vedere numărul deciziilor în materie de 
supraveghere care sunt prezentate Consiliului guvernatorilor, acesta din urmă este 
nevoit să aibă încredere în concluziile Consiliului de supraveghere29. În ianuarie 2016, 
a fost lansată o dezbatere privind fluidizarea anumitor aspecte ale procesului 
decizional30.29 „Vorbim despre mii de decizii 
care sunt prezentate 
Consiliului guvernatorilor. 
Acestea includ decizii care nici 
măcar nu au ajuns vreodată pe 
biroul meu sau pe birourile de 
la nivelurile ierarhice imediat 
inferioare, fiindcă 
Regulamentul privind MUS nu 
prevede delegarea. Nu cred că 
Consiliul guvernatorilor poate 
analiza fiecare detaliu. El 
trebuie să aibă încredere în 
Consiliul de supraveghere.”
30 Într-unul dintre discursurile 
sale, vicepreședintele 
a explicat că Consiliul de 
supraveghere are în vedere 
introducerea unui cadru 
pentru delegarea deciziilor 
„de rutină” către nivelurile 
ierarhice inferioare, ceea ce îi 
va permite consiliului să se 
concentreze asupra aspectelor 
mai sensibile, mai importante 
și mai discreționare.Tabelul 2Decizii în materie de supraveghere, în perioada 
noiembrie  2014-noiembrie  2015
Categoria deciziei de supraveghere Numărul de decizii
Decizii privind îndeplinirea condițiilor de onorabilitate și competență ( fit and 
proper )661
Decizii privind caracterul semnificativ și de modificare a caracterului 
semnificativ216
Decizii privind evaluarea cuprinzătoare 145
Decizii privind procesul de supraveghere și evaluare 119
Decizii privind fondurile proprii (emiterea de fonduri proprii de nivel 1 de bază, 
reduceri)103
Decizii privind achiziția de participații calificate 80
Decizii de autorizare 27
Decizii privind derogarea de la cerințele prudențiale 18
Diverse 17
Proceduri de supraveghere în curs 13
Instrucțiuni către autorități naționale competente privind instituțiile 
semnificative13
Alte autorizări (vânzări) 9
Fuziuni 8
Decizii privind costurile și taxele 7
Decizii privind conglomeratele financiare 6
Decizii privind modelele interne 5
Decizii privind structurile de grup 2
Instrucțiuni generale pentru autoritățile naționale competente 1
TOTAL 1 450
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de BCE.
29 Guvernanța 
 
31 Articolul 25 din Regulamentul 
privind MUS.
32 A se vedea, în special, 
articolul 25 din Regulamentul 
privind MUS.37 
Pentru cele 16 cazuri din eșantion, Curții i s-au furnizat tabele cu etapele procedurale 
și cu datele pentru diferite tipuri de decizii. Cu toate acestea, Curtea nu a avut acces 
la documentele subiacente, deci nu poate exprima un punct de vedere referitor la 
eficiența procesului.
… lucru care se răsfrânge asupra activității Comitetului 
director
38 
O evaluare din 2015 realizată de BCE a identificat deficiențe în ceea ce privește or -
ganizarea și alte aspecte ale procedurilor și ale reuniunilor Comitetului director. Cel 
mai important aspect identificat a fost acela că Secretariatul întâmpina dificultăți în 
a pregăti atât reuniunile Consiliului de supraveghere, cât și pe cele ale Comitetului di -
rector care aveau loc în aceeași zi. Prin urmare, documentele erau adeseori transmise 
cu întârziere, iar membrii comitetului nu erau suficient de pregătiți pentru discutarea 
ordinii de zi.
39 
Evaluarea s-a încheiat cu redactarea unei note în care se enunțau avantajele și deza -
vantajele unei game de opțiuni. După analizarea acestora, Comitetul director a decis 
să nu își modifice modalitatea de organizare a activității sale, cu excepția standardiză -
rii unor elemente ale procedurii de urmărire.
Principiul separării între funcția de politică monetară 
și cea de supraveghere se aplică, însă există riscuri în 
ceea ce privește perceperea independenței
40 
BCE îndeplinește atribuțiile care îi sunt conferite prin Regulamentul privind MUS 
separat de atribuțiile sale legate de politica monetară și de orice alte atribuții și fără 
să aducă atingere acestora31. La considerentul 65 al acestui regulament se precizează 
că atribuțiile de politică monetară și de supraveghere ale BCE ar trebui îndeplinite 
complet separat, pentru a se evita conflictele de interese și a se asigura exercitarea 
fiecărei funcții în conformitate cu obiectivele urmărite. Personalul implicat în înde -
plinirea atribuțiilor conferite BCE prin regulament trebuie să fie separat din punct 
de vedere organizațional și face obiectul unei raportări ierarhice separate față de 
personalul implicat în îndeplinirea altor atribuții conferite BCE. BCE a avut obligația 
de a adopta și de a face publice toate normele interne necesare, inclusiv cele privind 
secretul profesional și schimbul de informații între cele două domenii funcționale, 
precum și de a asigura funcționarea complet diferențiată a Consiliului guvernatorilor 
în ceea ce privește atribuțiile monetare și, respectiv, de supraveghere32.
30 Guvernanța 
 
41 
BCE a adoptat o decizie în acest sens, precum și norme privind secretul profesional 
și schimbul de informații între cele două funcții. BCE și-a modificat regulamentul de 
procedură pentru a ține cont de prezența noilor organe de decizie în structura orga -
nizațională și pentru a clarifica interacțiunea acestora în cadrul procesului decizional. 
Curtea a fost informată că, în conformitate cu regulamentul, Consiliul guvernatorilor 
funcționează cu ordini de zi și reuniuni separate pentru cele două domenii. Aceasta 
este o cerință specificată la articolul 13l alineatul (1) din Regulamentul de procedură 
al BCE.
Ar putea fi depuse mai multe eforturi pentru evaluarea 
riscurilor care decurg din faptul că anumite servicii sunt 
partajate
42 
Decizia BCE privind punerea în aplicare a separării33 prevede că anumite departa -
mente ale BCE pot fi desemnate drept „servicii comune”, care să acorde asistență atât 
pentru funcția monetară, cât și pentru cea de supraveghere. Crearea unor servicii co -
mune vizează să favorizeze prestarea eficientă și eficace a serviciilor, pentru a se evita 
dublarea activităților. În pofida caracteristicilor pozitive evidențiate mai sus, aceste 
măsuri prezintă o serie de riscuri (a se vedea tabelul 3 ).
43 
Riscurile care decurg dintr-o punere în aplicare parțială a principiului separării pot 
fi prezente și în alte domenii de activitate ale BCE. Unul dintre aceste riscuri, deși nu 
singurul, este cel legat de comunicarea informațiilor confidențiale. Serviciile comune 
nu fac obiectul dispozițiilor privind schimbul de informații între funcții stabilite la 
articolul 6 din Decizia BCE privind punerea în aplicare a principiului separării (cu alte 
cuvinte, schimbul de informații confidențiale nu necesită autorizarea prealabilă din 
partea Comitetului executiv)34, deși principiile generale privind accesul la informații 
se aplică.
44 
Există dispoziții generale privind prelucrarea informațiilor confidențiale [de exemplu, 
obligațiile juridice prevăzute la articolul 37 alineatul (2) din Statutul Sistemului Euro -
pean al Băncilor Centrale (SEBC) și al BCE, la articolul 339 TFUE, în Cadrul etic al BCE 
și la articolele 4 și 5 din Decizia BCE/2014/39]. Principiul fundamental nr. 2 criteriul 
nr. 5 al BCBS subliniază necesitatea stabilirii unor reguli privind modul de gestionare 
a conflictelor de interese și utilizarea corespunzătoare a informațiilor. Cu toate aces -
tea, BCE nu a efectuat o analiză specifică a riscurilor pentru fiecare serviciu comun și 
nici nu a asigurat separarea la nivel de unitate sau de serviciu pentru aproape niciu -
nul dintre domeniile de activitate.33 Decizia BCE/2014/39 din 
17 septembrie 2014 privind 
punerea în aplicare a separării 
dintre funcțiile de politică 
monetară și de supraveghere 
ale Băncii Centrale Europene 
(JO L 300, 18.10.2014, p. 57).
34 Articolul 3 alineatul (4) din 
Decizia BCE/2014/39.
31 Guvernanța 
 Tabelul 3Serviciile comune ale BCE și riscurile pentru separarea funcțiilor
Serviciu/domeniu de 
activitate comunServicii separate în cadrul 
serviciului?Conflicte posibileAlte mecanisme de 
protecție specifice în 
afara deciziei BCE și 
a normelor etice?
Administrație Nu Alocarea resurselor, prioritizarea sarcinilor Nu
Tehnologia informației NuAlocarea resurselor, prioritizarea sarcinilor, cerințe 
separate în materie de informaticăNu
Comunicare NuÎn cazul unor divergențe de opinie pe o anumită 
temă, unitatea ar asigura sprijinul pentru comuni -
care. Aceasta ar putea conduce la un consens care 
nu ar satisface niciuna dintre părți.Nu
Resurse umane, buget și 
organizareNuRaportarea funcțională se face doar către Comi -
tetul executiv, fără nicio împărțire a responsabi -
lităților în ceea ce privește recrutarea, bugetul, 
promovarea, concedierea și atribuțiile disciplinare, 
în condițiile în care personalul de supraveghere 
răspunde, de fapt, președintelui Consiliului de 
supraveghere.Nu
Audit internSeparare foarte limitată. Coordonatorul 
echipei de audit intern, ca membru al 
echipei de management a Direcției de 
audit intern ( Directorate for Internal 
Audit  – D-IA), este responsabil de 
activitatea de audit din ambele domenii, 
iar echipa auditează și statistici (atât de 
supraveghere, cât și monetare).Întrucât evaluarea riscurilor se referă la întreaga 
organizație, este posibil să nu fie abordate 
riscurile majore dintr-un domeniu sau să nu fie 
abordate suficient de devreme în alt domeniu. 
Există posibilitatea ca alocarea resurselor să fie 
necorespunzătoare. Acest aspect este abordat în 
secțiunea privind auditul intern.Nu
Servicii juridiceA fost înființat un serviciu separat pentru 
supraveghere, separarea mergând până 
la nivelul directorului general adjunct. 
Directorul general este responsabil de 
ambele domenii. Linia de raportare în 
materie de supraveghere nu merge către 
președintele Consiliului de supraveghe -
re, ci către vicepreședinte, acesta fiind și 
membru al Consiliului guvernatorilor și 
al Comitetului executiv ale BCE.Evaluările juridice pot viza oricare dintre funcții1. 
În absența unei separări complete la nivelul 
direcției generale, un serviciu îl poate domina pe 
celălalt, având în vedere mai ales faptul că rapor -
tarea funcțională în domeniul supravegherii se 
face către vicepreședintele Consiliului de suprave -
ghere, nu către președintele acestuia. Aceasta ar 
putea îngrădi exprimarea unor opinii divergente 
cu privire la chestiuni de interes reciproc.Nu
1  În ceea ce privește serviciile juridice și consilierea privind legislația în materie de supraveghere, linia de raportare nu merge doar către 
vicepreședintele Consiliului de supraveghere, ci și către membrul Comitetului executiv care este responsabil de serviciile juridice.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
32 Guvernanța 
 
35 „Zidurile chinezești” sunt 
bariere interne pentru 
informații, concepute pentru 
a preveni conflictele de 
interese.
36 Principiul fundamental nr. 2 al 
BCBS.
37 Regulamentul privind MUS nu 
a modificat structura de 
guvernanță a BCE 
(articolul 10.1 din 
Regulamentul de procedură al 
BCE). În conformitate cu 
articolul 11 alineatul (6) din 
statutul SEBC și al BCE, 
Comitetul executiv este 
responsabil de administrarea 
curentă a BCE. Aceasta nu 
exclude, însă, utilizarea 
procedurii aplicabile în cazul 
absenței unei obiecții sau 
a altor proceduri similare 
pentru a asigura un grad 
ridicat de autonomie 
a Consiliului de supraveghere.
38 Articolul 15.1 din 
Regulamentul de procedură al 
BCE.45 
În afară de Decizia BCE/2014/39, Curții nu i s-a furnizat niciun document privind pune -
rea în aplicare a principiului separării, incluzând aici crearea unor „ziduri chinezești”35 
în cadrul serviciilor comune, și nicio dovadă a faptului că respectarea principiului 
separării era monitorizată.
46 
Cu excepția Serviciului juridic și a Direcției pentru statistici, nu există nicio separare 
între atribuțiile de supraveghere și alte atribuții ale BCE în cadrul serviciilor comune 
la nivel de serviciu și nu există nicio linie de raportare funcțională către președintele 
Consiliului de supraveghere. De la 1 ianuarie 2016, unele dintre serviciile comune 
(DG Sisteme informatice, DG Administrație, DG Resurse umane și DG Finanțe) sunt 
subordonate Managerului principal pentru coordonarea serviciilor ( Chief Services 
Officer ), care raportează Comitetului executiv prin intermediul președintelui BCE. BCE 
nu a efectuat o analiză a riscurilor în ceea ce privește posibilele conflicte de interese, 
partajarea informațiilor în cadrul acestor servicii sau necesitatea unor mecanisme de 
protecție. De asemenea, BCE nu a implementat un control de conformitate în materie 
pentru fiecare domeniu de activitate, pentru a combate riscurile care pot rezulta din 
conceptul de servicii comune.
Structura organizatorică și financiară a  MUS prezintă o  serie 
de riscuri suplimentare inerente pentru independența 
funcțiilor de politică monetară și de supraveghere
47 
Potrivit principiilor fundamentale ale BCBS, organismul de supraveghere dispune de 
independență operațională și de procese bugetare care nu subminează autonomia 
și resursele adecvate și este responsabil de achitarea obligațiilor sale și de utilizarea 
propriilor resurse36.
48 
Comitetul executiv este responsabil de gestionarea organizării interne a BCE, inclu -
siv de aspectele bugetare și de resursele umane ale funcției sale de supraveghere37. 
Anexa IV  prezintă procesele bugetare din cadrul BCE. Înainte de finalul fiecărui 
exercițiu financiar, Consiliul guvernatorilor BCE, hotărând la propunerea Comitetului 
executiv, adoptă bugetul instituției pentru exercițiul financiar următor. Cheltuielile 
pentru activitățile de supraveghere sunt identificate în mod separat în cadrul bugetu -
lui și sunt convenite după consultarea președintelui și a vicepreședintelui Consiliului 
de supraveghere38.
33 Guvernanța 
 
49 
Comitetul pentru buget al BCE (BUCOM), compus din experți din cadrul băncilor cen -
trale naționale, asistă organele de decizie în activitatea lor39. În acest context, comite -
tul consiliază Consiliul guvernatorilor atât cu privire la dotarea funcției monetare, cât 
și a celei de supraveghere, fără nicio distincție organizatorică între cele două.
50 
În cadrul procesului bugetar al BCE, președintele și vicepreședintele Consiliului de 
supraveghere sunt consultați cu privire la cheltuielile în materie de supraveghere 
bancară ale instituției, dar nici Comitetul pentru buget, nici DG Finanțe, din cadrul că -
reia un anumit serviciu (și anume BCO – a se vedea anexa IV ) partajează responsabi -
litatea de a consilia, a evalua și a monitoriza bugetul, nu raportează președintelui sau 
Consiliului de supraveghere în ansamblu. În fiecare an, înainte de finalizarea procesu -
lui decizional, BCE comunică membrilor Consiliului de supraveghere conținutul unui 
proiect de decizie a BCE privind valoarea totală a taxei de supraveghere care urmează 
să fie percepută de la bănci.
51 
Consecința efectivă a acestui mod de organizare este că, deși este responsabil de 
planificarea și executarea atribuțiilor de supraveghere, Consiliul de supraveghere nu 
are control asupra resurselor umane și financiare necesare. Această situație ar putea 
afecta capacitatea fundamentală a Consiliului de supraveghere și a președintelui 
acestuia de a-și exercita responsabilitatea, având în vedere caracterul fragmentat al 
dotării cu resurse a funcției de supraveghere (a se vedea punctele 26 și 27).
52 
Potrivit considerentului 66 al Regulamentului privind MUS40, personalul implicat în 
îndeplinirea atribuțiilor conferite BCE ar trebui să raporteze președintelui Consiliului 
de supraveghere. În practică, linia de raportare îl include și pe vicepreședinte, care 
este și membru al Consiliului guvernatorilor și al Comitetului executiv și care inițiază 
etapa finală a procesului decizional pe lângă Consiliul guvernatorilor. Același lucru 
este valabil și pentru serviciile responsabile de activitatea de supraveghere din cadrul 
serviciilor juridice și statistice comune, care raportează doar vicepreședintelui Consi -
liului de supraveghere (a se vedea punctul 46).39 Articolul 9 din Regulamentul 
de procedură al BCE.
40 Deși considerentele unui 
regulament nu creează efecte 
juridice de sine stătătoare, ele 
oferă îndrumări importante 
privind interpretarea 
articolelor din regulament și 
măsurile organizatorice 
necesare, precum elaborarea 
regulamentelor-cadru sau 
a regulamentelor de 
procedură aferente.
34 Guvernanța 
 
Au fost aplicate proceduri etice și coduri de conduită 
pentru conducerea și personalul MUS
A fost creat un „Cadru etic pentru Mecanismul unic de 
supraveghere”, dar autoritățile naționale competente se 
supun în continuare legislației naționale și au o libertate 
semnificativă în a-și defini propriile reguli
53 
Normele etice aplicabile întregului personal al BCE sunt stabilite în „cadrul etic” al in -
stituției41, care face parte din Regulamentul personalului BCE. Cadrul se aplică tuturor 
angajaților BCE, însă, deoarece BCE nu are competența de a reglementa condițiile de 
angajare a personalului din cadrul autorităților naționale competente, el nu se aplică 
și personalului de supraveghere desemnat de autoritățile naționale competente să 
facă parte din echipele comune de supraveghere.
54 
În martie 2015, BCE a adoptat o orientare42 în care se stabileau principiile unui „Ca -
dru etic pentru Mecanismul unic de supraveghere” separat. Noul cadru urma să fie 
constituit din orientarea respectivă, dintr-un set de bune practici privind implemen -
tarea (practici de implementare), precum și din regulile și practicile interne adop -
tate separat de BCE și de fiecare autoritate națională competentă. Termenul stabilit 
pentru punerea în aplicare a orientării de către autoritățile naționale competente era 
luna martie 2016. „Grupul operativ pentru cadrul etic” comun monitorizează în mod 
regulat eforturile de armonizare în acest context.
55 
Orientarea este mai puțin detaliată decât cadrul etic aplicabil personalului BCE, 
stabilind doar principiile de bază ale unui cadru comun pe care autoritățile naționale 
competente trebuie să îl adopte odată cu introducerea propriilor norme, proceduri și 
mecanisme interne. Prin urmare, caracteristicile specifice ale normelor interne riscă 
să varieze semnificativ de la o autoritate națională competentă la alta. Diferențele 
existente la nivelul MUS între cadrele etice naționale ar putea submina obiectivul 
statutar de convergență și armonizare în materie de supraveghere și ar putea genera 
un risc reputațional pentru BCE. De exemplu, deși orientarea abordează aspectul „pe -
rioadei de existență a stării de incompatibilitate”43 pentru personalul și membrii orga -
nelor BCE și ai autorităților naționale competente implicați în execuția atribuțiilor de 
supraveghere, ea menționează doar că ar trebui să existe o astfel de perioadă, în loc 
să specifice o perioadă minimă de timp; de asemenea, orientarea nu prevede o dura -
tă maximă a mandatului pentru personalul de conducere responsabil de funcția de 
supraveghere44, nu desemnează o autoritate care să monitorizeze conformitatea cu 
cadrul etic al MUS și nu stabilește frecvența unei astfel de monitorizări.41 http://eur-lex.europa.eu/
legal-content/RO/
TXT/?uri=CELE -
X:52015XB0620(01)
42 Orientarea (UE) 2015/856 
a Băncii Centrale Europene din 
12 martie 2015 privind 
principiile unui Cadru etic 
pentru Mecanismul unic de 
supraveghere (BCE/2015/29) 
(JO L 135, 2.6.2015, p. 29).
43 Perioada în care persoanele 
care părăsesc BCE trebuie să se 
abțină de la implicarea în 
activități care ar putea 
conduce la un conflict de 
interese.
44 În Regatul Unit, de exemplu, 
se aplică o durată minimă și 
una maximă pentru mandatul 
personalului de conducere din 
domeniul supravegherii.
35 Guvernanța 
 
45 De exemplu, Practica de 
implementare nr. 11 privind 
restricțiile post-angajare: Se 
recomandă ca BCE și 
autoritățile naționale 
competente să stabilească, în 
măsura în care legislația 
națională permite acest lucru, 
perioade de existență a stării 
de incompatibilitate 
proporționale, atât pentru 
membrii organelor, cât și 
pentru personalul de 
conducere și pentru experții 
care intenționează să lucreze 
pentru o instituție de credit în 
a cărei supraveghere au fost 
implicați sau pentru 
concurenții direcți ai 
respectivei instituții de credit. 
Pentru membrii organelor și 
pentru personalul cu funcții 
de conducere, perioada 
existenței stării de 
incompatibilitate ar trebui să 
fie de cel puțin șase luni dacă 
aceștia intenționează să 
lucreze pentru o instituție de 
credit de a cărei supraveghere 
au fost responsabili.
46 SEBC include BCE și băncile 
centrale naționale din toate 
cele 28 de state membre ale 
UE, în timp ce Eurosistemul 
este limitat la BCE și la băncile 
centrale din statele membre 
din zona euro (a căror funcție 
este să aplice politica 
monetară stabilită de BCE).56 
Practicile de implementare publicate de BCE pe lângă această orientare includ mai 
multe recomandări ale BCE45 destinate cadrelor etice naționale. Cu toate acestea, spre 
deosebire de orientare, practicile de implementare nu au un caracter juridic obligato -
riu pentru autoritățile naționale competente.
57 
Obiectivul este acela ca autoritățile naționale competente participante să aplice 
propriului personal dispozițiile cadrului etic al MUS (inclusiv dispozițiile orientării și 
practicile de implementare). Cu toate acestea, având în vedere caracterul general al 
orientării și faptul că practicile de implementare nu au un caracter juridic obligatoriu, 
fiecare autoritate națională competentă are în mod implicit o libertate semnificativă 
în a-și defini și a aplica propriul cadru etic.
Auditul intern: o abordare inovatoare care folosește 
un plan de audit cuprinzător, însă punerea în aplicare 
este îngreunată de probleme legate de alocarea 
resurselor și de planificare
58 
Auditul intern în cadrul BCE ține de competența Direcției de audit intern ( Directorate 
for Internal Audit  – D-IA), care a devenit un serviciu comun odată cu introducerea 
MUS. D-IA este responsabilă de auditarea tuturor operațiunilor și activităților BCE și 
alocă resurse Comitetului auditorilor interni ( Internal Auditors Committee  – IAC), un or -
gan compus din personalul de conducere al D-IA și din omologii acestora din cadrul 
autorităților naționale competente și al băncilor centrale naționale.
59 
IAC se întrunește în trei configurații separate pentru a discuta chestiuni de audit le -
gate de Eurosistem, de Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC)46 și de MUS, pre -
cum planificarea, definirea unor standarde comune de audit, partajarea cunoștințelor 
relevante și efectuarea auditurilor și a activităților aferente. Carta de audit a IAC îi 
conferă acestuia funcția de „responsabil executiv de audit” pentru Eurosistem/SEBC/
MUS, sub responsabilitatea colectivă a membrilor săi. În același timp, fiecare membru 
al IAC acționează ca reprezentant al unei entități juridice distincte și își asumă respon -
sabilitatea individuală pentru gestionarea, efectuarea și raportarea independentă 
a componentelor care îi revin în cadrul unui proiect de audit.
36 Guvernanța 
 
60 
Structura IAC este prezentată în figura 6 . Șase grupuri operative de audit sunt res -
ponsabile de planificarea și de efectuarea misiunilor de audit cu privire la chestiuni 
specifice. În componența grupurilor operative de audit intră personal din cadrul BCE 
și personal din cadrul autorităților naționale competente/băncilor centrale naționale. 
Fiecare constatare formulată de o echipă comună de audit în cursul unui audit desfă -
șurat de IAC la nivel local trebuie să fie evaluată din punctul de vedere al impactului 
său asupra MUS în ansamblu. Această abordare inovatoare a fost introdusă pentru 
a se garanta auditarea consecventă a aspectelor transversale de la nivelul MUS. În 
cadrul auditului pe care l-a desfășurat, Curtea s-a concentrat în special asupra rolului 
grupului operativ de audit responsabil de MUS și de statistică, cunoscut sub denumi -
rea de ATF SSM-ST.
61 
Curtea a examinat alocarea resurselor către IAC, în special din partea D-IA, precum și 
planificarea auditurilor și evaluarea riscurilor (inclusiv acoperirea riscurilor). Figura  6Rolul D-IA în activitățile de audit intern privind MUS și Eurosistemul
Organe de decizie
Resurse 
Coordonează 
Linia de raportare 
administrativă 
Auditează
Subiecte legate de MUSSubiecte legate de Eurosistem[Efectuează audituri la Banca centrală (la nivelul autorită/uni021Bilor na/uni021Bionale competente și al BCE)]Sisteme de plă/uni021Bi și decontări Politică monetară IT Bancnote MUS - statistici /f_inanciară Guvernan/uni021Bă și raportareGrupuri operative 
de auditLinia de 
raportare func/uni021Bională
Secretariat IACAutorită/uni021Bi na/uni021Bionale 
competente/Banca centrală
Comitetul 
executiv  
Opera/uni021Biunile 
BCEPreședinte 
D-IAResurse Resurse Aprobă programul de audit Rapoarte 
de audit/
programul de 
lucru
Comitetul de audit 
al BCEComitetul executiv al BCE
Consiliul guvernatorilor BCE Consiliul general al BCE 
ConsiliazăConsiliul de supraveghere 
Membrii ocupă împreună func/uni021Bia de director general 
de auditIACComponen/uni021Ba SEBC
Componen/uni021Ba Eurosistemului    Componen/uni021Ba MUS  
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
37 Guvernanța 
 
Alocarea resurselor de către Direcția de audit intern: deși 
nevoile de personal erau cuantificate în mod clar, nivelul 
final de dotare cu personal era necorespunzător
62 
În martie 2013, în urma unei evaluări externe a calității care a concluzionat că trebuia 
impulsionată pregătirea D-IA pentru activitatea sa de auditare a MUS, D-IA a stabilit 
că vor fi necesare cel puțin 16 posturi echivalent normă întreagă pentru a se putea 
obține o asigurare independentă și obiectivă cu privire la MUS. Cu toate acestea, 
în august 2013, Consiliul guvernatorilor BCE a aprobat doar trei posturi echivalent 
normă întreagă pentru D-IA pentru 2013 și încă patru pentru 2014, pentru a acoperi 
atât activitățile legate de MUS, cât și pe cele legate de statistici47. Unităților care soli -
citaseră personal nu li s-a furnizat nicio justificare pentru această modificare față de 
propunerile inițiale (a se vedea tabelul 4 ).47 Statistica este o activitate 
legată atât de supravegherea 
bancară (date de 
supraveghere), cât și de 
politica monetară (date 
privind băncile centrale).Tabelul 4Necesarul de personal identificat comparativ cu 
personalul recrutat în mod efectiv
Necesarul identificat de D-IA pentru MUS (posturi echivalent normă 
întreagă)16
Total posturi aprobate 7
(un post pentru sarcini în unitatea de investigații, care poate funcționa și în domenii 
care nu au legătură cu MUS)(1)
(un post în IT – ocupat pentru proiecte specifice de personal din alte departamente 
ale D-IA)(1)
Posturi alocate sarcinilor legate de MUS/statistică, altele decât în IT și 
investigații după cum urmează:5
(un auditor principal recrutat din rândul angajaților BCE în urma unei campanii de 
recrutare publicate extern)1
(personal recrutat extern cu competențe specifice recente în materie de activități 
bancare comerciale/supraveghere bancară)2
(personal recrutat cu competențe specifice recente în materie de supraveghere 
bancară, în baza unei detașări pe termen scurt)1
(transfer intern în cadrul D-IA al unui angajat prioritar pentru IT/statistică) 1
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
38 Guvernanța 
 
63 
Președintele ATF SSM-ST are experiență în supravegherea bancară (acumulată în 
perioada 1995-2000) și face parte din echipa de management a D-IA, care este res -
ponsabilă de auditurile pentru grupul operativ de audit și de cele privind activitățile 
băncilor centrale. În martie 2015, s-au alăturat echipei două persoane cu experiență 
în supravegherea bancară de trei, respectiv patru ani. Un alt membru care s-a alăturat 
echipei în septembrie 2014 are experiență acumulată în sectorul privat în domeniul 
gestionării riscurilor și al implementării Acordului Basel II.
64 
În pofida numărului redus al angajaților din D-IA, mixul actual de competențe aco -
peră mai multe domenii importante plus auditul general, însă vor fi necesare compe -
tențe și experiență practică mai specifice (precum supravegherea macroprudențială 
și activități de back office  pentru creditele pentru întreprinderi) atunci când echipa va 
ajunge la o dimensiune adecvată care să permită efectuarea de audituri aprofundate 
asupra unor aspecte metodologice și conceptuale.
65 
Întrucât grupul operativ de audit se bazează pe responsabilitatea colectivă a membri -
lor săi, performanțele sale depind de cooperarea cu autoritățile naționale competen -
te și de contribuțiile practice ale acestora la această activitate. Nivelul de dependență 
poate fi mai ridicat în unele domenii (de exemplu, supravegherea la fața locului, 
contribuțiile din partea personalului autorităților naționale competente de la nivel 
local) decât în altele (de exemplu, chestiunile legate de guvernanță). Este evident că, 
în cazul auditării unui aspect legat de MUS, coordonarea nevoilor sporește volumul 
de lucru al D-IA.
Planificarea are la bază un univers de audit cuprinzător, dar 
nu ține întotdeauna cont de cele mai bune practici
Planificarea auditurilor are la bază un plan cuprinzător, …
66 
Alocarea inițială a resurselor destinate auditului intern a fost atât insuficientă, cât și 
întârziată. Prin urmare, activitatea de planificare de la început a fost una precară.
67 
În mai 2015, a fost finalizat un „univers” foarte detaliat48 al temelor de audit. Acesta 
constă în cinci clustere de audit, împărțite în 14 obiecte de audit și 31 de domenii și 
procese, acestea subdivizându-se, în final, în peste 150 de subcomponente.48 Evaluarea pozitivă realizată de 
Curte cu privire la universul de 
audit a fost împărtășită de 
toate autoritățile naționale 
competente care au răspuns la 
chestionarul Curții. Cu toate 
acestea, trei din unsprezece 
autorități naționale 
competente și-au exprimat 
preocuparea cu privire la 
domeniul exact al obiectelor 
de audit subiacente și la 
posibilitatea acoperirii 
acestora într-o perioadă 
rezonabilă.
39 Guvernanța 
 
… însă ea nu prevede o rezervă pentru solicitări ad -hoc și nu 
ține cont de externalizare/de combinarea resurselor interne cu 
furnizori externi
68 
Planificarea globală a auditului este afectată de faptul că, în mod contrar bunelor 
practici49, nu există resurse de rezervă pentru audituri ad -hoc sau pentru extinderea 
actualelor audituri (ca urmare a unei politici de utilizare a resurselor în proporție de 
100 %).
69 
Faptul că D-IA nu dispune de o procedură sistematică în ceea ce privește operațiunile 
externalizate/realizate în comun cu furnizori externi este un alt aspect contrar bune -
lor practici50. De exemplu, nu există nicio cerință contractuală care să prevadă obliga -
ția funcției de audit intern a furnizorilor de servicii de a raporta către BCE cu privire 
la activitățile externalizate către/realizate împreună cu aceștia. În plus, contractele în 
cauză nu includ o clauză în baza căreia funcția de audit intern a BCE să aibă dreptul 
de a audita activități externalizate/realizate în comun cu furnizori externi.
Deși metodologia de evaluare a riscurilor este în general 
adecvată, ea nu include mecanisme care să garanteze 
abordarea integrală și la momentul potrivit a domeniilor de 
risc mediu și ridicat
Au fost create modele cuprinzătoare privind obiectul auditului, 
utilizate în cadrul unui model de risc care, deși prezintă anumite 
deficiențe, este adecvat din punct de vedere conceptual
70 
Evaluarea riscurilor este folosită pentru a sprijini luarea deciziilor în ceea ce privește 
prioritizarea temelor de audit pe viitor. Evaluarea se bazează pe informațiile-cheie din 
„modelele privind obiectul auditului”, care furnizează detalii privind temele principa -
le ale universului de audit, precum și o descriere completă a fiecărei activități, a pro -
ceselor aferente și a celor mai relevante controale de bază. Astfel cum sunt folosite în 
evaluarea riscurilor, modelele sunt un punct de plecare foarte bun pentru planificare.49 A se vedea, de exemplu, 
secțiunea BT 2.3 punctul 3 din 
documentul „Cerințe minime 
pentru gestionarea riscurilor” 
elaborat de autoritatea 
națională competentă din 
Germania (BaFin) și punctul 20 
din standardul de audit PS 240 
publicat de Institutul German 
al Auditorilor Publici (IDW).
50 BaFin, „Cerințe minime pentru 
gestionarea riscurilor”, AT 9, 
punctul 6; BT 2.1, punctul 3.
40 Guvernanța 
 
71 
Curtea a analizat modelele pentru trei domenii de audit și a constatat că ele sunt 
adecvate și aplicate în mod corespunzător. Cu toate acestea, pe lângă necesitatea de 
a se defini în mod mai clar riscul reprezentat de terți, s-a constatat, de asemenea, că 
era nevoie, în general, să se facă dovadă de consecvență în aplicarea criteriilor pri -
vind impactul financiar și riscul de litigii și, într-unul dintre cazuri, să se pună accentul 
pe riscurile asociate separării funcțiilor de supraveghere și de politică monetară.
72 
În pofida acestor deficiențe, modelul de risc este un instrument de planificare foarte 
potrivit. Toate autoritățile naționale competente care au răspuns la chestionarul Curții 
au considerat că procesul de evaluare a riscurilor este „adecvat” și „transparent”.
Nu s-a stabilit un nivel minim al misiunilor de audit care să 
asigure acoperirea completă a  domeniilor cu risc ridicat și mediu 
și a principalelor subcomponente, iar auditurile privind MUS 
concurează pentru resurse cu auditurile care nu vizează MUS…
73 
IAC nu intenționează să acopere toate riscurile dintr-o anumită perioadă de planifi -
care (un ciclu de cinci ani, de exemplu), ci se bazează doar pe obiective de planificare 
pe termen mediu. El menține un indicator-cheie de performanță pentru acoperirea 
domeniilor cu grad ridicat de risc, obiectivul său fiind de a audita cel puțin 30 % din 
aceste domenii în fiecare an și de a acoperi cel puțin 90 % în cursul fiecărei perioa -
de de trei ani. Nu există însă un obiectiv similar pentru domeniile cu grad mediu de 
risc. În cadrul unui program anual de audit, evaluarea riscurilor pentru domeniile 
cu grad ridicat și mediu de risc este ajustată trimestrial, astfel încât planificarea să 
poată fi regândită regulat, pe măsură ce apar noi riscuri. Deși programul pe termen 
mediu pentru perioada 2015-2018 acoperă toate domeniile cu risc ridicat, nu este clar 
dacă sau în ce moment vor fi abordate toate subcomponentele acestor domenii, iar 
formula folosită pentru planificarea auditului nu acoperă în mod sistematic elemente 
care nu au fost examinate anterior. Domeniile clasificate în categoria riscului mediu, 
precum modelele interne, supravegherea macroprudențială și instituțiile mai puțin 
semnificative, nu sunt programate deloc pentru audit până în 2019 și nu este clar în 
ce măsură vor fi acoperite.
74 
În condițiile în care resursele sunt limitate, abordarea descrisă la punctul 73 poate 
avea ca rezultat neauditarea domeniilor cu risc ridicat sau mediu, fiindcă nu a fost 
definit un nivel minim al misiunilor de audit (cu alte cuvinte, nu s-a stabilit un anumit 
scor de risc care să antreneze în mod automat încadrarea la categoria „obiect de 
audit obligatoriu”)51.51 În această privință, 
documentul „Cerințe minime 
pentru gestionarea riscurilor” 
publicat de autoritatea 
națională competentă din 
Germania impune efectuarea 
unui audit anual în cazul 
riscurilor „particulare” și un 
ciclu de audit de trei ani 
pentru toate celelalte procese 
și activități (cerințele minime 
pentru gestionarea riscurilor 
ale BaFin, BT 2.3).
41 Guvernanța 
 
75 
Faptul că auditul intern este un serviciu comun și că resursele sunt insuficiente 
a generat o „competiție” pentru resurse între obiectele de audit care vizează băn -
cile centrale și cele care vizează MUS (a se vedea tabelul 5 ). În 2015, doar 15 % din 
timpul efectiv înregistrat a fost folosit pentru activități privind MUS. Din 30 de posturi 
existente în cadrul D-IA, doar șapte (inclusiv în investigații și IT) sunt alocate pentru 
activități legate de MUS și de statistică. Tabelul 5Audituri planificate pentru MUS comparativ cu alte sarcini 
de audit efectuate în cooperare cu autoritățile naționale 
competente
Domeniul de auditDomenii cu risc 
rezidual ridicat în 
septembrie  2015Audituri efectu -
ate sau începute 
în 2015Audituri propu -
se pentru 2016Audituri 
propuse 
pentru 
2017/2018
MUS/statistici16 1 2 3
Eurosistem/SEBC29 11 9 14
Guvernanță, riscuri, 
contabilitate și IT3 0 2 6
Total, activități care nu 
au legătură cu MUS12 11 11 20
1  Nu există o separare clară între statisticile privind băncile centrale și statisticile în materie de 
supraveghere.
2  Include în special politica monetară și punerea în aplicare, statistica, sistemele de plăți și decon -
tări, bancnotele, contabilitatea în bilanțul consolidat al Eurosistemului și raportarea financiară.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de BCE.
… și, în practică, domeniile cu riscul cel mai ridicat nu erau 
prioritizate imediat pentru a  fi auditate
76 
Un exercițiu de calibrare pentru asigurarea consecvenței între obiectele de audit pro -
puse de diferitele grupuri operative de audit poate conduce la scoruri de risc ajustate. 
În plus, atunci când propune audituri către IAC, grupul operativ pentru managemen -
tul calității poate alege obiecte de audit care nu au primit scorul de risc cel mai ridicat 
și, în orice caz, IAC nu are obligația de a respecta propunerile acestui grup operativ.
42 Guvernanța 
 
77 
Deși au obținut primul și al doilea scor de risc rezidual dintre toate obiectele de audit 
ale ATF-SSM, temele „Supravegherea continuă a băncilor cu importanță sistemică – 
procesul de supraveghere și de evaluare” și „Gestionarea crizei bancare” nu au fost 
auditate în primul an, ci au fost incluse în planul de audit pentru 2017/2018. Obiectele 
de audit privind MUS selectate pentru 2015 și 2016 au fost „Supravegherea continuă – 
planificare și monitorizare” (al șaselea scor de risc) și „Statistici de supraveghere și 
gestionarea informațiilor” (al doilea, ex aequo ). Auditarea aspectelor de planificare 
a supravegherii continue fără o examinare în profunzime a procesului de supraveghe -
re și de evaluare, care este principalul proces de supraveghere continuă, nu echiva -
lează cu o acoperire cuprinzătoare a subiectului.
43
 Mecanisme de asigurare 
a răspunderii
52 Analizele empirice au indicat 
o corelație pozitivă și 
semnificativă între 
transparența autorității de 
supraveghere și eficacitatea 
supravegherii bancare. A se 
vedea, de exemplu, 
Arnone, M., Darbar, S.M. și 
Gambini, A., Banking 
Supervision: Quality and 
Governance , 2007, Documentul 
de lucru 07/82, FMI.
53 „O analiză panoramică 
a mecanismelor UE în materie 
de asigurare a răspunderii de 
gestiune și de audit al 
finanțelor publice: lacune, 
suprapuneri și provocări”, 
Curtea de Conturi Europeană, 
2014 ( http://eca.europa.eu ).78 
Existența unui cadru solid în materie de asigurare a răspunderii este esențială pentru 
calitatea supravegherii bancare, întrucât un astfel de cadru este legat de principiile 
bunei guvernanțe, precum transparența și eficacitatea52. Obligația de a răspunde 
de gestiune impune autorității de supraveghere să furnizeze informații relevante, 
oportune și precise mai multor actori interesați, pentru a crea și a stimula o înțelegere 
profundă a activităților și a performanțelor sale, primind feedbackul necesar.
79 
Criteriile de referință folosite pentru a se evalua cadrul global în materie de asigurare 
a răspunderii de la nivelul MUS includeau cadrul identificat în analiza panoramică 
a Curții de Conturi Europene privind răspunderea de gestiune și auditul finanțelor pu -
blice la nivelul UE (a se vedea punctul 80)53, mecanismele stabilite la articolul 20 din 
Regulamentul privind MUS, versiunea revizuită din 2012 a Principiilor fundamentale 
pentru o supraveghere bancară eficace ale BCBS (a se vedea caseta 2 ) și cadrele și 
practicile juridice din mai multe jurisdicții comparabile.
Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară (BCBS)
BCBS este principalul organism de la nivel mondial care stabilește standarde pentru reglementarea prudențială 
a băncilor și care asigură un forum pentru cooperare pe probleme de supraveghere bancară. Setul revizuit de 29 de 
principii fundamentale ale acestui comitet, care conțin criterii esențiale și suplimentare separate, se referă:
 οla atribuțiile, responsabilitățile și funcțiile de supraveghere, axându-se pe o supraveghere eficace bazată pe 
riscuri și pe necesitatea unei intervenții timpurii și a unor măsuri oportune de supraveghere (principiile 1-13); și
 οla așteptările băncilor în materie de supraveghere, punând accentul pe importanța bunei guvernanțe și a gestio -
nării riscurilor, precum și pe respectarea standardelor în materie de supraveghere (principiile 14-29).
Deși nu au un caracter juridic obligatoriu, principiile sunt folosite pe scară largă ca referință acceptată la nivel 
internațional pentru evaluarea calității sistemelor și a practicilor de supraveghere în diferite jurisdicții. Ca membră 
a Comitetului de la Basel, BCE și-a confirmat54 angajamentul față de afirmația formulată în Principiile fundamentale 
pentru o supraveghere bancară eficace ale BCBS (2012), potrivit căreia acestea creează „o bază solidă pentru regle -
mentarea, supravegherea, guvernanța și gestionarea riscurilor în sectorul bancar ”55.
54 Ghidul BCE privind supravegherea bancară (noiembrie 2014), pp. 6 și 7.
55 Principiile fundamentale pentru o supraveghere bancară eficace ale BCBS (2012).
Sursa:  Banca Reglementelor Internaționale.Caseta 2
44 Mecanisme de asigurare a  răspunderii 
 
80 
În analiza sa panoramică privind mecanismele de asigurare a răspunderii de gestiu -
ne la nivelul UE, Curtea a identificat următoarele elemente principale ale unui cadru 
solid în materie de asigurare a răspunderii:
(i) o definiție clară a rolurilor și a responsabilităților;
(ii) un mandat ferm acordat în vederea unui audit extern independent pentru verifi -
carea aspectelor financiare, a conformității și a performanței;
(iii) o asigurare oferită de conducere în privința realizării obiectivelor de politică;
(iv) un control democratic exhaustiv; și
(v) existența unor circuite de feedback care să permită acțiuni corective/
îmbunătățiri.56
81 
În cele ce urmează este analizată măsura în care cadrul de asigurare a răspunderii de 
la nivelul MUS satisface toate aceste cinci cerințe.
(i)  Rolurile și responsabilitățile MUS în ansamblu sunt 
definite în mod clar și publicate în legislația de 
abilitare
82 
În ceea ce privește claritatea responsabilităților de-a lungul lanțului de asigurare 
a răspunderii, reglementările stabilesc că sarcinile de supraveghere aferente MUS 
revin BCE. Au fost instituite norme specifice în conformitate cu care BCE are obliga -
ția de a-și exercita funcțiile de politică monetară și de supraveghere în mod inde -
pendent, rămânând totodată răspunzătoare de activitățile legate de MUS în fața 
Parlamentului European, a Consiliului și a Eurogrupului. Atribuțiile de planificare 
și de execuție a activității de supraveghere îi revin Consiliului de supraveghere, în 
timp ce Consiliului guvernatorilor îi revine responsabilitatea pentru deciziile finale și 
guvernanța globală a BCE, care include atât funcția de politică monetară, cât și cea de 
supraveghere. Procesul decizional este descris în detaliu în anexa III .
83 
În ceea ce privește claritatea obiectivelor, Regulamentul privind MUS stabilește în 
mod clar că obiectivul BCE în ceea ce privește sarcinile sale de supraveghere este de 
„a contribui la siguranța și soliditatea instituțiilor de credit și la stabilitatea sistemului 
financiar din Uniune și din fiecare stat membru”57.56 Toate aceste cerințe se reflectă 
în criteriile Comitetului de la 
Basel, cu excepția cerinței 
privind circuitele de feedback, 
care este în principal o practică 
urmată de alte jurisdicții cu 
scopul de a înțelege impactul 
cadrului de supraveghere 
prudențială și eficacitatea 
supravegherii. Circuitele de 
feedback sunt mecanisme 
care asigură luarea în 
considerare, în cadrul 
procedurii legislative, 
a feedbackului din partea 
părților interesate (de 
exemplu, consultări sau 
sondaje la nivelul entităților 
supravegheate). De exemplu, 
sondajele pot fi folosite ca 
indicator de performanță 
pentru a evidenția aspecte 
care suscită preocupări sau 
care pot fi îmbunătățite.
57 Articolul 1 din Regulamentul 
(UE) nr. 1024/2013.
45 Mecanisme de asigurare a  răspunderii 
 
58 Formularea de la articolul 27 
alineatul (2) este reflectată în 
formularea de la articolul 20 
alineatul (7) din Regulamentul 
privind MUS.
59 O țară nu a răspuns la sondaj.
60 Declarația „Asigurarea unor 
mecanisme de supraveghere 
bancară complet verificabile 
prin audituri, responsabile și 
eficace, ca urmare 
a introducerii Mecanismului 
unic de supraveghere” 
a Comitetului de contact 
format din președinții 
instituțiilor supreme de audit 
din statele membre ale UE și 
din președintele Curții de 
Conturi Europene.84 
Curtea a identificat o serie de probleme legate de responsabilitățile și de coordona -
rea diferitelor componente ale MUS (a se vedea secțiunea privind echipele comune 
de supraveghere și secțiunea privind inspecția la fața locului).
(ii)  Mandatul de audit al Curții este definit în Tratatul 
privind funcționarea Uniunii Europene
85 
Numeroase jurisdicții prevăd ca auditul public al autorităților de supraveghere ban -
cară și al activităților acestora să includă și cazurile în care supravegherea le revine 
băncilor centrale. Faptul de a acorda instituțiilor supreme de audit drepturi de audit 
asupra autorităților de supraveghere bancară ar trebui să contribuie la creșterea gra -
dului de răspundere și de transparență.
86 
Curtea este auditorul desemnat al BCE. Mandatul său este definit la articolul 27 ali -
neatul (2) din Statutul SEBC și al BCE58, care stabilește că se aplică dispozițiile artico -
lului 287 TFUE, în temeiul cărora Curtea este responsabilă de examinarea eficienței 
administrării BCE, inclusiv în ceea ce privește sarcinile de supraveghere ale acesteia.
87 
În acest prim audit, câteva domenii importante ale activităților MUS nu au putut fi 
acoperite (pentru informații detaliate privind sfera auditului, a se vedea punctul 19 și 
anexa I ). Un raport al Comitetului de contact al instituțiilor supreme de audit din UE 
a comparat drepturile de audit a 27 dintre cele 28 de instituții supreme de audit din 
statele membre ale UE59 asupra autorităților de supraveghere bancară. În declarația 
formulată în urma acestui raport60, s-a arătat că „a apărut o lacună în materie de audit 
în acele țări […] în care mandatul anterior al instituțiilor supreme de audit naționale 
în ceea ce privește auditul autorităților naționale de supraveghere bancară nu este 
înlocuit cu un nivel similar de audit care să fie desfășurat de Curtea de Conturi Euro -
peană referitor la activitățile de supraveghere ale BCE”. Tabelul 6  prezintă o imagi -
ne comparativă a mandatelor de audit privind supravegherea microprudențială în 
anumite jurisdicții din afara UE, iar anexa V  prezintă pe scurt măsurile adoptate în 
jurisdicțiile respective pentru auditarea supravegherii bancare.
46 Mecanisme de asigurare a  răspunderii 
 Tabelul 6Mandate de auditare a  autorității de supraveghere 
microprudențială (drepturi acordate prin lege) și sfera 
mandatului
Autoritatea 
de suprave -
ghereDrepturi de audit 
al performanței 
pentru activități 
de supraveghereDrepturi de audit 
al performanței 
pentru activități 
care nu țin de 
supraveghereDrepturi de audit 
de conformitate 
pentru activități 
de supraveghereDrepturi 
de audit de 
conformitate 
pentru activități 
care nu țin de 
supraveghere
SUADA – drepturi de 
audit DEPLINEDA – drepturi de 
audit DEPLINEDA – drepturi de 
audit DEPLINEDA – drepturi de 
audit DEPLINE
CanadaDA – drepturi de 
audit DEPLINEDA – drepturi de 
audit DEPLINEDA – drepturi de 
audit DEPLINEDA – drepturi de 
audit DEPLINE
AustraliaDA – Autoritatea de 
a efectua o exami -
nare sau o analiză 
a oricărui aspect al 
operațiunilor entitățiiDA – Autoritatea de 
a efectua o exami -
nare sau o analiză 
a oricărui aspect al 
operațiunilor entitățiiAutoritatea de 
a furniza servicii 
suplimentare 
(ghiduri de bune 
practici și rapoarte 
de asigurare și de 
evaluare)Autoritatea de 
a furniza servicii 
suplimentare 
(ghiduri de bune 
practici și rapoarte 
de asigurare și de 
evaluare)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
(iii)  Nu a fost elaborat încă un cadru de performanță 
oficial care să ofere o  asigurare în privința 
realizării obiectivelor MUS
88 
Asigurarea răspunderii presupune că acțiunile autorității de supraveghere vor fi eva -
luate în raport cu anumite standarde și obiective definite. Un cadru de performanță 
care se sprijină pe o gamă largă de indicatori și de parametri de performanță la dife -
rite niveluri de supraveghere oferă o imagine generală unitară și coerentă a eficaci -
tății în materie de supraveghere și arată părților interesate în ce măsură practicile de 
supraveghere contribuie la realizarea obiectivelor.
89 
BCE nu a elaborat încă un cadru de performanță oficial pentru MUS în timpul pe care 
l-a avut la dispoziție până în prezent, dar a creat un instrument-pilot, Tabloul de bord 
privind activitățile de supraveghere la nivelul MUS, care îi permite să urmărească și 
să evalueze cele mai importante aspecte ale activităților sale de supraveghere și să 
monitorizeze eficacitatea cu care sunt transpuse în practică prioritățile în materie de 
supraveghere. Totuși, acest instrument este disponibil doar pentru Consiliul de supra -
veghere și pentru conducerea de nivel superior și, în consecință, nu furnizează și altor 
părți interesate o asigurare în privința realizării obiectivelor MUS.
47 Mecanisme de asigurare a  răspunderii 
 
90 
Indicatorii de performanță oficiali constituie un element comun mai multor funcții 
de supraveghere din alte jurisdicții. O selecție orientativă de astfel de indicatori este 
prezentată în figura 7 .
61 FMI, European Union: 
Publication of Financial Sector 
Assessment Program 
Documentation, Technical Note 
on Issues in Transparency and 
Accountability  (Uniunea 
Europeană: publicarea 
documentației aferente 
programului de evaluare 
a sectorului financiar – notă 
tehnică privind anumite 
aspecte legate de 
transparență și asigurarea 
răspunderii), Raportul de țară 
nr. 13/65, martie 2013. 
Punctele de vedere exprimate 
în acest document nu reflectă 
neapărat punctele de vedere 
ale reprezentanților Uniunii 
Europene în FMI sau în 
Consiliul director al FMI.Figura  7Exemple de indicatori de performanță
Exemple de indicatori 
Indicatori aferenți falimentelor sau 
nivelului pierderilor provocate de 
incapacitatea de plată  •scorurile de risc în materie de supraveghere înainte 
de falimente, numărul de falimente •pierderi ca urmare a intrării în dificultate [rata 
protecției monetare ( Money Protection Ratio )1, rata 
performanțelor entității ( Performance Entity Ratio )2] •intrare în dificultate controlată/necontrolată
Indicatori privind încrederea (publicului) 
în sectorul bancar sau în autoritatea de 
supraveghere bancară •sondaje privind activitățile economice și publicul larg  •tendințe în evoluția depozitelor clienților
Indicatori de circulație între diferite 
regimuri de supraveghere sau scoruri 
de risc  •tendințe pe termen lung în ceea ce privește scorurile 
de risc de supraveghere ale băncilor monitorizate și 
raportate
Indicatori bazați pe sondaje efectuate în 
rândul părților interesate  •chestionar completat de instituții în urma examinării 
la fața locului, puncte de vedere ale observatorilor de 
la nivelul sectorului, sondaje în rândul autorităților 
de supraveghere de același nivel
1 Raportul dintre pasivele sigure și pasivele totale.
2 Raportul dintre numărul instituțiilor care își respectă angajamentele și numărul total de instituții.
Sursa:  Raportul Băncii Reglementelor Internaționale privind impactul supravegherii bancare și asigura -
rea răspunderii în acest domeniu, iulie 2015; Autoritatea pentru reglementare prudențială din Australia.
91 
Înainte ca MUS să fie instituit, o notă tehnică a FMI sugerase adoptarea unui set de 
măsuri în vederea asigurării transparenței și a răspunderii, care să promoveze credi -
bilitatea politicii de supraveghere61. Printre altele, documentul sugera Consiliului de 
supraveghere să publice procesele-verbale ale reuniunilor pe probleme de politică și 
să înființeze o comisie externă de experți care să asigure supravegherea independen -
tă a MUS (pentru detalii suplimentare, a se vedea anexa VI ).
48 Mecanisme de asigurare a  răspunderii 
 
Preocupări în legătură cu transmiterea documentelor către 
Comisie
92 
Articolul 32 din Regulamentul privind MUS stabilește în mod explicit obligația Co -
misiei Europene de a publica, o dată la trei ani, rapoarte de evaluare cuprinzătoare 
privind aplicarea, gradul de adecvare și eficacitatea mecanismelor de guvernanță, 
de răspundere și financiare ale MUS, eficacitatea prerogativelor de supraveghere 
și de sancționare ale BCE, precum și impactul potențial al MUS asupra funcționării 
pieței interne (a se vedea anexa VII ). Primul raport de evaluare, care trebuia transmis 
până la 31 decembrie 2015, a suferit întârzieri. Prima dată când BCE a fost invitată 
să furnizeze informații a fost în luna iulie 2015. Cele două instituții au încheiat un 
memorandum de înțelegere privind furnizarea informațiilor fără caracter public abia 
în noiembrie 2015, după care BCE a finalizat transmiterea informațiilor solicitate de 
Comisie la 16 decembrie 2015. În urma unei solicitări mai detaliate adresate în luna fe -
bruarie 2016, BCE a comunicat informații suplimentare la 19 aprilie 2016. Comisiei nu 
i s-au pus la dispoziție informațiile solicitate specifice diferitelor bănci (setul de date 
pentru evaluarea taxelor de supraveghere), deoarece BCE a invocat preocupări legate 
de confidențialitatea informațiilor.
Prezentarea adecvată a informațiilor către publicul larg
93 
Transparența față de public este o trăsătură fundamentală a asigurării răspunderii. 
Urmându-se bunele practici ale autorităților de supraveghere în ceea ce privește 
transparența și justificarea propriilor norme și activități62, pe site-ul web al BCE pri -
vind supravegherea bancară63 sunt publicate informații ample destinate publicului 
larg, incluzând cadrul juridic și mediul de reglementare, întrebări frecvente, Ghidul 
privind supravegherea bancară, broșura conținând metodologia aferentă procesului 
de supraveghere și evaluare, calendarele reuniunilor săptămânale și lunare (pentru 
un orizont de timp de aproximativ trei luni) ale președintelui și ale vicepreședintelui 
Consiliului de supraveghere, precum și alte documente care prezintă pozițiile și prac -
ticile BCE în materie de supraveghere. Pe site sunt publicate și comentariile referitoa -
re la proiecte de regulamente și răspunsurile oferite de BCE în cadrul consultărilor 
publice.62 A se vedea raportul 
Comitetului de la Basel privind 
impactul supravegherii 
bancare și asigurarea 
răspunderii în acest domeniu, 
iulie 2015.
63 https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/home/html/index.en.html
49 Mecanisme de asigurare a  răspunderii 
 
Transparență limitată a  informațiilor pentru entitățile 
supravegheate
94 
Informațiile prezentate entităților supravegheate nu sunt suficiente sub toate aspec -
tele pentru o bună înțelegere a metodologiei MUS. BCE a optat pentru o abordare se -
lectivă (doar secțiuni scurte) în ceea ce privește prezentarea Manualului de suprave -
ghere al MUS, care definește procesele și metodologia ce stau la baza procesului de 
supraveghere și evaluare a instituțiilor de credit și procedurile de cooperare în cadrul 
MUS, dar și cu alte autorități. În alte jurisdicții, publicarea informațiilor urmează abor -
dări variate. În Statele Unite, de exemplu, manualele de supraveghere sunt publicate 
pe site-ul oficial al autorităților de supraveghere, dar Autoritatea de reglementare 
prudențială din cadrul Băncii Angliei nu își publică manualul utilizat la nivel intern.
95 
Ca urmare a abordării adoptate de BCE pentru prezentarea informațiilor, entitățile 
supravegheate nu pot înțelege pe deplin efectele procesului de supraveghere și 
evaluare. Aproximativ jumătate dintre băncile care au răspuns la chestionarul Curții 
(a se vedea anexa VIII ) și-au exprimat preocuparea cu privire la lipsa de transparență, 
despre care se afirmă, pentru a cita unul dintre răspunsuri, că poate accentua „riscul 
de arbitrar în procesul de supraveghere” (a se vedea, în acest sens, figura 8 , care 
ilustrează percepția privind prezentarea informațiilor legate de procesul de suprave -
ghere și evaluare). Figura  8Percepția băncilor asupra prezentării de informații privind procesul de supraveghere 
și evaluare
1 %
10 %6 % 7 %
44 %
32 %N/A5 de/f_icitare 43 echilibrate 21 foarte cuprinzătoare
Notă : Dimensiunea sondajului: au răspuns 69 din 129 de bănci care au primit chestionarul.
Sursa:  Chestionarul Curții de Conturi Europene trimis instituțiilor supravegheate semnificative.
50 Mecanisme de asigurare a  răspunderii 
 
96 
La o altă întrebare, 29 % din bănci au acordat un scor mai mic de 3 (1 = excelent, 
5 = slab) pentru calitatea informațiilor primite cu privire la procedurile din Manualul 
de supraveghere care sunt relevante pentru activitatea lor cotidiană împreună cu au -
toritatea de supraveghere, întrucât „o serie de aspecte importante pentru activitatea 
zilnică desfășurată împreună cu autoritatea de supraveghere nu sunt descrise în mod 
suficient” (a se vedea figura 9 ).
97 
În raportul său anual pe 2015 referitor la uniunea bancară, Parlamentul European 
a exprimat o preocupare similară și a solicitat o mai mare transparență în ceea ce 
privește deciziile și justificările în cadrul pilonului 2 al procesului de supraveghere și 
evaluare64.Figura  9Ambivalență cu privire la calitatea informațiilor privind 
procedurile de supraveghere
Cum aţi evalua calitatea informațiilor de care dispuneți în ceea ce privește proceduri -
le create pe baza Manualului de supraveghere care sunt relevante pentru activitatea 
pe care o desfășurați zilnic împreună cu autoritatea de supraveghere?
3 %
7 %3 %
19 %
46 %22 %3 
N/A5 slabă421 excelentă
Notă : Dimensiunea sondajului: au răspuns 69 din 129 de bănci care au primit chestionarul.
Sursa:  Chestionarul Curții de Conturi Europene trimis instituțiilor supravegheate semnificative.64 Parlamentul European, 
Comisia pentru afaceri 
economice și monetare, 
„Raport referitor la uniunea 
bancară – raportul anual pe 
2015”, 19.2.2016, punctul 37.
51 Mecanisme de asigurare a  răspunderii 
 
(iv)  Exercitarea de către Parlament a controlului 
democratic asupra activităților de supraveghere se 
confruntă cu o  serie de restricții substanțiale din 
motive de confidențialitate
98 
Regulamentul privind MUS a stabilit dispoziții cuprinzătoare privind răspunderea în 
fața Parlamentului European și a Consiliului. Un acord interinstituțional încheiat cu 
Parlamentul European65 și un memorandum de înțelegere încheiat cu Consiliul66 au 
stabilit o serie de detalii suplimentare privind obligația răspunderii în legătură cu 
MUS. În raportul său anual pe 2015 referitor la uniunea bancară, Parlamentul a salutat 
„modul eficient și deschis în care BCE și-a îndeplinit până în prezent obligațiile legate 
de răspunderea în fața Parlamentului”67. Pentru a se achita de obligația răspunderii 
în fața Parlamentului European, se apelează la mai multe modalități (a se vedea 
anexa IX ), printre care se poate enumera punerea la dispoziție a proceselor-verbale 
ale dezbaterilor Consiliului de supraveghere.
99 
Orice comunicare de informații către Parlamentul European intră sub incidența cerin -
țelor privind secretul profesional, precizate în Acordul interinstituțional, iar acestea 
vor continua să genereze obligații chiar și în cazul încetării acordului. În raportul său, 
Parlamentul a îndemnat BCE să contribuie în continuare la îmbunătățirea capacității 
sale de evaluare a politicilor și a activităților aferente MUS68 și a recomandat să se aibă 
în vedere consolidarea mandatului de audit al Curții69.
(v)  Există mecanisme de feedback, însă acestea nu 
includ încă sondaje generale realizate la nivelul 
instituțiilor financiare
100  
Obligațiile BCE în materie de asigurare a răspunderii nu ar trebui să fie interpretate în 
sensul limitării dreptului său de a-și exercita în mod complet independent atribuțiile 
de supraveghere care îi sunt conferite, în special față de influența politică nejustifica -
tă și față de ingerința industriei de profil (considerentul 75 al Regulamentului privind 
MUS). Aceasta este în acord cu Principiile fundamentale ale Comitetului de la Basel, 
în care se afirmă următoarele: „[…] Nu există ingerințe din partea statului sau a secto -
rului bancar care să compromită independența operațională a autorității de suprave -
ghere. Autoritatea de supraveghere se bucură de libertate deplină în ceea ce privește 
adoptarea oricărei acțiuni sau decizii de supraveghere privind băncile și grupurile 
bancare aflate sub supravegherea sa”70.65 Acordul interinstituțional 
dintre Parlamentul European 
și Banca Centrală Europeană 
privind modalitățile practice 
de exercitare a controlului 
democratic și de monitorizare 
a exercitării atribuțiilor 
conferite Băncii Centrale 
Europene în cadrul 
Mecanismului unic de 
supraveghere.
66 Memorandumul de înțelegere 
dintre Consiliul Uniunii 
Europene și Banca Centrală 
Europeană privind cooperarea 
în procedurile legate de 
Mecanismul unic de 
supraveghere.
67 Parlamentul European, 
Comisia pentru afaceri 
economice și monetare, 
„Raport referitor la uniunea 
bancară – raportul anual pe 
2015”, 19.2.2016, punctul 39.
68 Idem.
69 Idem , punctul 40.
70 Principiile fundamentale 
pentru o supraveghere 
bancară eficace ale BCBS 
(2012), principiul nr. 2, criteriul 
esențial nr. 1.
52 Mecanisme de asigurare a  răspunderii 
 
101  
Aceasta înseamnă că Parlamentul European și Consiliul nu își pot impune punctul de 
vedere prin feedbackul transmis și nu pot să solicite măsuri corective, așa cum proce -
dează în raport cu alte instituții sau organe ale UE care sunt supuse unui control mai 
direct al acestor instituții. Asupra BCE se exercită o presiune mai mare pentru ca ban -
ca să ia în considerare în mod serios orice feedback furnizat de Parlament, de Consiliu 
sau de auditorii externi. De asemenea, se așteaptă ca BCE să efectueze o autoevalua -
re eficace, inclusiv prin solicitarea de feedback din partea părților direct interesate.
102  
BCE a creat o serie de mecanisme clare și adecvate prin care instituțiile financiare pot 
oferi feedback cu privire la activitățile sale de supraveghere, și anume: (i) un dialog 
constant cu echipele comune de supraveghere și cu conducerea BCE; (ii) formularea 
de observații oficiale în temeiul dreptului de a-și exprima punctul de vedere cu pri -
vire la decizii; (iii) consultări publice; și (iv) asociații bancare naționale sau europene, 
care transmit observații sau se întâlnesc cu BCE în mod regulat. Dintre băncile care 
au răspuns la chestionarul Curții, 61 % au considerat că mecanismele de feedback 
instituite de BCE le satisfac nevoile.
103  
La mai mult de un an de la crearea sa, MUS nu a realizat încă un sondaj în rândul 
entităților supravegheate pentru a afla opinia acestora cu privire la performanța sa 
în realizarea obiectivelor. Există modele bune pentru un astfel de sondaj. De exem -
plu, Comisia a folosit abordarea bazată pe sondaj pentru a colecta dovezi empirice și 
feedback concret privind, printre altele, sarcina normativă inutilă impusă serviciilor 
financiare de normele UE71. Și autoritățile de supraveghere din alte jurisdicții (pre -
cum Canada și Australia) au efectuat sondaje pentru a măsura eficacitatea percepută 
a activității lor de supraveghere (a se vedea caseta 3 ). Sondajele în cadrul sectorului 
bancar nu ar trebui interpretate drept o ingerință care compromite independența 
operațională a autorității de supraveghere.71 A se vedea, de exemplu, http://
ec.europa.eu/finance/
consultations/2015/
financial-regulatory-
framework-review/
index_en.htm .
Câteva exemple de observații formulate de bănci cu privire la mecanismele de 
feedback
 οPatru bănci s-au declarat în favoarea reexaminării mecanismelor de consultare (de exemplu, prelungirea perioa -
delor de consultare și îmbunătățirea sincronizării pentru a face față resurselor limitate).
 οȘase bănci au recomandat ca BCE să organizeze consultări suplimentare cu privire la conținutul tehnic, precum 
metodologia aferentă procesului de supraveghere și evaluare și definițiile capitalului.
 ο15 bănci au solicitat mecanisme de feedback mai structurate și mai cuprinzătoare. De exemplu, 11 dintre ele au 
menționat utilizarea de sondaje periodice pentru a măsura gradul lor de apreciere a eficienței și a eficacității 
activităților de supraveghere.
Sursa:  Chestionarul Curții de Conturi Europene trimis instituțiilor supravegheate semnificative.Caseta  3
53
 Echipele comune de 
supraveghere  – organizarea 
acestora și alocarea resurselor
104  
Supravegherea directă continuă a băncilor în cadrul MUS este încredințată echipelor 
comune de supraveghere72 formate din personal de supraveghere bancară din cadrul 
BCE și din cadrul autorităților naționale competente din statele membre participan -
te. Există 129 de echipe comune de supraveghere, câte una pentru fiecare entitate 
supravegheată semnificativă al cărei sediu se află într-un stat membru participant73.
105  
În cadrul auditului efectuat de Curte cu privire la instituirea și funcționarea echipelor 
comune de supraveghere, s-au analizat următoarele aspecte:
(a) estimarea preliminară și planificarea de către BCE a resurselor totale de supra -
veghere necesare în timpul etapei de început a MUS, precum și alocarea inițială 
a resurselor de supraveghere la momentul dotării cu personal a echipelor comu -
ne de supraveghere;
(b) cooperarea BCE cu autoritățile naționale competente și modul în care se bazează 
pe acestea în ceea ce privește alocarea de personal pentru echipele comune de 
supraveghere și efectuarea activităților de supraveghere continuă;
(c) structura, liniile de raportare și regimul de formare al echipelor comune de 
supraveghere.
Planificarea și estimarea nevoilor totale de resurse de 
supraveghere, alocarea resurselor și dotarea cu 
personal
106  
Echipele comune de supraveghere reprezintă o inovație în domeniul supravegherii 
bancare. Acestea sunt echipe multinaționale de supraveghetori bancari provenind 
din toate statele membre ale UE și din diferite culturi în materie de supraveghere, 
care comunică în mai multe limbi cu entitățile supravegheate (engleza fiind limba de 
lucru în cadrul MUS). Ele aplică un mecanism unic pentru supravegherea băncilor din 
19 state membre din zona euro ce dispun de cadre juridice care încă nu sunt complet 
armonizate.
Estimările inițiale ale nevoilor totale în materie de personal 
ale MUS urmau o abordare simplă, …
107  
Estimările inițiale ale nevoilor de personal ale MUS pentru echipele comune de su -
praveghere au fost realizate folosindu-se o abordare de bază. Aceste prime estimări 
pentru personalul care trebuia pus la dispoziție atât de BCE, cât și de autoritățile 
naționale competente au urmat două procese separate, dar legate între ele, desfășu -
rate în paralel.72 Articolul 3 alineatul (1) din 
Regulamentul-cadru privind 
MUS prevede în mod explicit 
crearea unor echipe comune 
de supraveghere.
73 În cazul grupurilor bancare al 
căror sediu principal nu se află 
într-o țară participantă, BCE nu 
va fi unica autoritate de 
supraveghere a băncilor din 
grup. Prin urmare, se va 
constitui o echipă comună de 
supraveghere separată pentru 
fiecare dintre sucursalele 
băncii care are sediul într-o 
țară participantă la MUS, cu 
condiția ca sucursala să fie 
considerată entitate 
semnificativă. Dacă o instituție 
gazdă cu sediul într-un stat 
membru participant are 
o entitate „de supraveghere 
consolidată”, supravegherea 
se efectuează la nivel 
consolidat.
54 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
108  
Estimarea inițială a resurselor din partea BCE și alocarea lor către echipele comune de 
supraveghere au implicat repartizarea fiecărei bănci într-unul dintre cele șase cluste -
re, în funcție de mai mulți factori (pentru o discuție detaliată privind metodologia de 
repartizare pe clustere, a se vedea punctele 113-120). Astfel, fiecare echipă comună de 
supraveghere urma să aibă un număr minim de angajați din cadrul BCE per cluster, pre -
cum și un număr suplimentar de angajați de rezervă, care urmau să fie alocați în funcție 
de necesități. BCE a adoptat această abordare foarte simplă pentru ca echipele comune 
de supraveghere să poată să își înceapă rapid activitatea. La data la care și-a asumat 
responsabilitatea directă pentru supraveghere, din totalul de 403 posturi bugetate, BCE 
avea ocupate 330 de posturi echivalent normă întreagă în cadrul DG SMP I și II.
109  
Estimarea inițială a resurselor din partea autorităților naționale competente a avut la 
bază o serie de sondaje sau „exerciții de inventariere” lansate de BCE, prin interme -
diul cărora toate autoritățile naționale competente au precizat numărul de angajați 
care urmau să fie puși la dispoziție pentru fiecare echipă comună de supraveghere 
responsabilă de entitățile semnificative care intrau sub supravegherea directă a BCE 
în urma creării MUS. Înainte ca BCE să își asume sarcina supravegherii directe, avuse -
seră loc trei astfel de exerciții: în octombrie 2013, în iunie 2014 și în septembrie 2014. 
Pe baza rezultatelor exercițiului din octombrie 2013, a fost convenit un „angajament” 
de 1 005 posturi echivalent normă întreagă din partea autorităților naționale com -
petente pentru echipele comune de supraveghere. După al doilea sondaj privind 
dotarea cu personal, din iunie 2014, acest număr a fost redus la un nou „angaja -
ment” de 834 de posturi echivalent normă întreagă din partea autorităților naționale 
competente. Potrivit BCE, numărul revizuit de posturi echivalent normă întreagă 
reflecta cu o mai mare acuratețe personalul alocat de autoritățile naționale compe -
tente pentru echipele comune de supraveghere, fiindcă numărul inițial includea, de 
exemplu, și personalul alocat pentru inspecții la fața locului și validarea modelelor, 
care ar fi trebuit să fie alocat funcțiilor orizontale de sprijin, și nu echipelor comune 
de supraveghere. Sondajul din septembrie 2014 a condus la o nouă reducere, ajun -
gându-se la 803,5 posturi echivalent normă întreagă. Cu toate acestea, la momentul 
asumării responsabilităților de supraveghere, BCE a preluat rezultatele sondajului din 
iunie 2014 (834 de posturi echivalent normă întreagă) ca valoare de referință pentru 
angajamentul global în materie de personal al autorităților naționale competente 
pentru echipele comune de supraveghere.
110  
Astfel, estimările inițiale privind personalul realizate de BCE au combinat un element 
de continuitate, prin faptul că se bazau pe volumul de resurse pe care autoritățile 
naționale competente le alocau supravegherii băncilor semnificative cu puțin timp 
înainte ca BCE să își asume sarcinile de supraveghere, recunoscând totodată că urmau 
să fie necesare resurse suplimentare, și anume, personal din cadrul BCE. În plus, în 
cadrul procesului de dotare inițială cu personal, s-a vizat o proporție de 25 % perso -
nal din cadrul BCE și de 75 % personal din cadrul autorităților naționale competente 
(deși raționamentul din spatele acestei proporții nu a fost explicat niciodată). Având 
în vedere bugetul de personal pentru 403 posturi echivalent normă întreagă alocat 
inițial de BCE echipelor comune de supraveghere, s-ar fi presupus deci o contribuție 
din partea autorităților naționale competente de 1 209 posturi echivalent normă 
întreagă. În practică însă, alocarea personalului în echipele comune de supraveghere 
de către autoritățile naționale competente se bazează pe angajamentele acestora din 
urmă, care sunt urmărite cu regularitate prin intermediul unor sondaje și sunt discu -
tate pe bază bilaterală și multilaterală.
55 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
… care nu a anticipat pe deplin creșterea volumului de 
muncă aferent activităților de supraveghere
111 
Din estimările sale inițiale privind dotarea cu personal, nu reiese în mod clar dacă BCE 
a anticipat pe deplin măsura în care urma să crească volumul total de muncă aferent 
activităților de supraveghere după înființarea MUS. O notă privind dotarea cu per -
sonal transmisă de DG SMP I și II la 16 martie 2015, la doar patru luni după începerea 
activității de supraveghere directă a BCE, în care se solicită 29 de posturi echivalent 
normă întreagă noi pentru DG SMP I și 88 pentru DG SMP II (toate pentru personal 
permanent) arată că volumul de muncă viitor fusese cel puțin subestimat. În notă se 
precizau o serie de motive pentru această solicitare, printre care acela că volumul de 
muncă impus de o serie de sarcini de supraveghere este mai mare decât nivelul care 
fusese preconizat. Curții nu i s-a prezentat niciun studiu, raport sau alt document din 
perioada premergătoare preluării atribuțiilor de supraveghere de către BCE, în no -
iembrie 2014, care să cuantifice resursele necesare pentru a face față sistemului nou, 
mult mai complex, de supraveghere. De asemenea, BCE nu a efectuat nicio evaluare 
ex ante  ascendentă a nevoilor sale preconizate în materie de resurse.
112  
Cu toate acestea, în lumina unei combinații de factori care ar fi putut fi cu ușurin -
ță preconizați, s-ar fi putut anticipa creșterea semnificativă a volumului de muncă 
aferent activităților de supraveghere. Acești factori includ: (i) nevoia de a armoniza 
normele bancare și procedurile de supraveghere extrem de diferite din zona euro; 
(ii) creșterea responsabilităților în materie de supraveghere ca urmare a punerii în 
aplicare a unor directive noi74; și (iii) abordarea în materie de supraveghere a MUS, 
gândită pentru a fi „incisivă”75.
Metodologia de repartizare pe clustere a fost concepută 
pentru a facilita alocarea inițială a personalului în echipele 
comune de supraveghere, însă ar trebui actualizată
113  
Crearea echipelor comune de supraveghere a avut la bază principiile proporționalită -
ții și supravegherii bazate pe riscuri. Pentru a estima resursele necesare în materie de 
supraveghere pentru fiecare echipă comună de supraveghere în acord cu aceste prin -
cipii, BCE a conceput un sistem de repartizare a entităților semnificative în clustere de 
risc. Metodologia de repartizare pe clustere lua în considerare factori precum ratingul 
de risc extern al băncii, complexitatea, dimensiunea, diversificarea geografică, 
interdependența și complexitatea în materie de supraveghere. Aplicându-se această 
metodologie, s-a creat un sistem de repartizare pe o scară de la 1 la 5, cele mai multe 
resurse în materie de supraveghere fiind alocate băncilor din clusterul 1, iar cele mai 
puține, băncilor din clusterul 5. Există de asemenea un „cluster gazdă” pentru enti -
tățile care sunt prezente într-un stat membru participant, dar al căror sediu se află în 
afara zonei MUS76.74 De exemplu, Directiva privind 
cerințele de capital din 
26 iunie 2013 și Directiva 
privind redresarea și rezoluția 
bancară din 15 mai 2014.
75 Declarația de misiune a MUS: 
https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/about/mission-statement/
mission-statement-of-the-
ssm/html/index.ro.html
76 Instituțiile din clusterul gazdă 
sunt entități semnificative 
pentru care BCE nu este 
autoritatea responsabilă cu 
supravegherea consolidată.
56 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
114  
Această metodologie de repartizare pe clustere este diferită, într-o oarecare măsură, 
de cea recomandată de Autoritatea Bancară Europeană (ABE), care prevede patru ca -
tegorii77; astfel, cea mai mare parte a instituțiilor semnificative din cele șase clustere 
ale BCE s-ar încadra la categoria 1 a ABE.
115  
BCBS recomandă o metodologie78 care folosește cinci categorii cu ponderi egale, 
criteriile luate în considerare fiind dimensiunea băncilor, interdependența dintre 
acestea, absența unor substitute disponibile imediat sau a unei infrastructuri a insti -
tuțiilor financiare pentru serviciile furnizate, activitatea lor la scară mondială (transju -
risdicțională) și complexitatea acestora. BCE ține cont de o serie de factori calitativi 
similari, la care adăugă un factor de risc specific băncii . Și această adăugare depășeș -
te recomandarea ABE, potrivit căreia clasificarea „trebuie să reflecte evaluarea riscului 
sistemic  generat de instituții asupra sistemului financiar […] și nu ca mijloc pentru 
reflectarea calității unei instituții”.79
116  
Cu toate acestea, în urma unei evaluări interne efectuate de BCE în decembrie 2015 cu 
privire la componența, dotarea cu personal și competențele echipelor comune de su -
praveghere, s-a constatat că modelul prezintă mai multe deficiențe atunci când este 
folosit ca bază pentru dotarea cu personal. În special, factorul privind complexitatea 
supravegherii trece cu vederea o serie de criterii care pot avea un efect semnificativ 
asupra volumului de muncă: printre acestea se regăsesc numărul evaluărilor privind 
îndeplinirea condițiilor de onorabilitate și competență ( fit and proper ), al autorizări -
lor, al securitizărilor etc. În plus, modelul nu lua în considerare în mod direct factorul 
privind volumul de muncă mai mare asociat băncilor aflate într-o situație de criză.
117  
În afară de aceasta, există și posibilitatea ca metodologia să subestimeze atenția 
necesară pentru supravegherea instituțiilor care, deși sunt de dimensiuni mici și sunt 
mai puțin complexe atunci când sunt privite în contextul general al MUS, au o impor -
tanță sistemică considerabilă în cadrul economiilor lor locale. După cum au demon -
strat-o recentele crize financiare, problemele asociate băncilor sistemice naționale se 
pot propaga rapid în interiorul și în afara granițelor oricărui stat membru, chiar și în 
cazul instituțiilor financiare de dimensiuni relativ mici. Prin urmare, ar fi mai prudent 
ca băncile cu importanță sistemică pentru economiile lor naționale să fie clasificate 
într-un cluster superior față de cel care ar fi sugerat de sistemul general de clasificare 
din cadrul MUS. Metodologia actuală a BCE prevede această posibilitate, care a fost 
de altfel utilizată într-un număr de cazuri.77 Secțiunea 2.1.1 punctul 10 din 
Ghidul privind procedurile și 
metodologiile comune pentru 
procesul de supraveghere și 
evaluare (SREP) 
(EBA/GL/2014/13).
78 BCBS 255, Global systemically 
important banks: updated 
assessment methodology and 
the higher loss absorbency 
requirement  (Băncile cu 
importanță sistemică 
mondială: metodologie 
actualizată de evaluare și 
cerința privind nivelul mai 
ridicat de absorbție 
a pierderilor), Banca 
Reglementelor Internaționale, 
iulie 2013. Notă: această 
metodologie de evaluare 
a băncilor cu importanță 
sistemică mondială se aplică 
doar în cazul a 8 dintre cele 
129 de bănci supravegheate 
de MUS. Cu toate acestea, 
o metodologie similară pentru 
băncile cu importanță 
sistemică națională (BCBS 233) 
recomandă o abordare 
similară, folosind aceleași 
categorii, cu excepția faptului 
că activitatea 
transjurisdicțională ar putea să 
nu fie direct relevantă. În plus, 
BCBS 233 permite o marjă de 
manevră mai mare la nivel 
național.
79 Secțiunea 2.1.1 punctul 11 din 
Ghidul privind procedurile și 
metodologiile comune pentru 
procesul de supraveghere și 
evaluare (SREP) 
(EBA/GL/2014/13).
57 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
118  
La momentul auditului, BCE nu dispunea de proceduri pentru revizuirea periodică 
a repartizării băncilor pe clustere80. În plus, în urma examinării interne din decem -
brie 2015 (a se vedea punctul 116), s-a constatat că datele folosite pentru a calcula 
scorul clusterului nu fuseseră actualizate din 2013. Întrucât repartizarea pe clustere 
joacă un rol important în stabilirea frecvenței minime a activităților de supraveghere 
pentru fiecare entitate semnificativă, ea ar trebui să fie reexaminată și actualizată 
periodic.
119  
Numărul de membri ai personalului fiecărei echipe comune de supraveghere era de -
terminat în special de clusterul în care a fost repartizată banca supravegheată, riscul 
nefiind luat în calcul decât în foarte mică măsură. Totuși, nivelul minim de implicare81 
în cazul unei bănci supravegheate reflectă atât clusterul în care este ea repartizată, 
cât și scorul determinat în urma analizei riscului aferent băncii (RAS). Astfel, progra -
mul de supraveghere prudențială pentru o instituție despre care se consideră că 
prezintă un grad mai mare de risc va conține un număr mai mare de sarcini minime 
de supraveghere, deși echipa comună de supraveghere responsabilă nu va dispune 
neapărat de personal suficient pentru a efectua în mod corespunzător toate aces -
te sarcini (întrucât alocările de personal per cluster reflectă doar în mod neglijabil 
riscul). Această problemă afectează în special echipele comune de supraveghere 
responsabile de clusterele 3-5 și de clusterul gazdă, multe dintre ele fiind afectate de 
limitări în ceea ce privește personalul.
Resursele BCE sunt alocate în acord cu propria metodologie 
de repartizare pe clustere
120  
Echipele comune de supraveghere pentru băncile din clusterele 1 și 2 fac parte din 
DG SMP I, echipele comune de supraveghere pentru clusterele 4 și 5 fac parte din 
DG SMP II, iar echipele comune de supraveghere pentru clusterul 3 pot face parte 
din oricare dintre cele două direcții generale. Având în vedere că DG SMP I dispune 
de aproximativ 215 posturi echivalent normă întreagă pentru a supraveghea în jur 
de 30 de instituții, iar DG SMP II dispune de circa 240 de posturi echivalent normă 
întreagă pentru a supraveghea în jur de 90 de bănci, BCE a alocat semnificativ mai 
multe resurse de supraveghere per bancă clusterelor 1 și 2 decât clusterelor 3, 4 și 5, 
respectând metodologia sa. Figura 10  prezintă numărul mediu de angajați din cadrul 
BCE per echipă comună de supraveghere pentru fiecare cluster.
121  
Orientările BCE privind alocarea personalului pentru echipele comune de suprave -
ghere prevăd un număr minim de angajați ai BCE pentru fiecare echipă din fiecare 
cluster. Cel mai mare număr de posturi se înregistrează, desigur, în clusterul 1 (7 pos -
turi echivalent normă întreagă plus un coordonator), iar cel mai mic număr în cluste -
rul 5 (0,5 posturi echivalent normă întreagă plus un coordonator). Conform celor mai 
recente cifre furnizate de BCE, alocarea efectivă a personalului respectă în general 
aceste orientări.80 Orientările ABE recomandă 
realizarea unei revizuiri anuale 
a clasificării băncilor în scopul 
programului de supraveghere 
prudențială; a se vedea 
secțiunea 2.1.1 punctul 12 din 
Ghidul privind procedurile și 
metodologiile comune pentru 
procesul de supraveghere și 
evaluare (SREP) 
(EBA/GL/2014/13).
81 BCE a stabilit patru niveluri 
minime de implicare care 
definesc nivelul minim al 
„intensității” pentru 
supravegherea unei anumite 
instituții. Pentru fiecare nivel 
există un set minim de 
activități și sarcini 
fundamentale ale programului 
de supraveghere prudențială 
și o frecvență minimă pentru 
executarea acestora. În sens 
ascendent în funcție de gradul 
de ingerință, cele patru 
niveluri minime de implicare 
sunt: de bază, standard, 
accentuat și intens ( Basic, 
Standard, Enhanced, Intense ). 
BCE a dezvoltat o matrice 
pentru repartizarea băncilor 
către unul dintre nivelurile 
minime de implicare în funcție 
de scorul de risc al băncii și de 
clusterul în care a fost 
repartizată banca. Nivelul 
minim de intensitate 
a supravegherii crește odată 
cu gradul perceput de BCE al 
complexității, al importanței 
sistemice și al riscului băncii.
58 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor Figura  10Numărul mediu de angajați din cadrul BCE (echivalent normă întreagă) per echipă 
comună de supraveghere, la nivelul clusterelor
1,92,23,46,57,111,9
Cluster gazdă 5 4 3 2 114
12
10
8
6
42
0
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de BCE.
Politica de numire a  coordonatorilor a  fost gândită pentru 
a facilita armonizarea, dar nu era întotdeauna respectată
122  
Coordonatorul fiecărei echipe comune de supraveghere este numit de BCE. Inițial, 
numirile coordonatorilor erau aprobate de Consiliul de supraveghere al MUS82 în 
ansamblu, însă procedura a fost modificată astfel încât numirile sunt aprobate în pre -
zent numai de președintele Consiliului de supraveghere, cu excepția cazurilor în care 
este implicată o schimbare ierarhică (de exemplu, în cazul în care coordonatorul de -
semnat este promovat și în funcția de șef de serviciu, numirea trebuie să fie aprobată 
de Comitetul executiv). Aceasta reduce influența Consiliului de supraveghere asupra 
numirilor coordonatorilor.
123  
Potrivit Ghidului BCE privind supravegherea bancară, în general, coordonatorul 
nu ar trebui să fie resortisant al țării de origine a băncii. Cu toate acestea, în pre -
zent, 18 dintre cei 123 de coordonatori provin din țara în care își are sediul banca 
corespunzătoare83.82 Coordonatorii sunt numiți de 
directorul general al DG 
SMP I sau II. Consiliul de 
supraveghere este informat și 
poate discuta și contesta orice 
numire.
83 Cele 18 cazuri se referă la 
echipe comune de 
supraveghere dedicate unor 
bănci din Belgia, Germania, 
Spania și Italia, în special din 
clusterele 4 și 5, la patru 
echipe comune de 
supraveghere din clusterul 3 și 
la una din clusterul gazdă.
59 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
124  
Deși a precizat că, în opinia sa, recomandarea din ghid nu este obligatorie din punct 
de vedere juridic, BCE intenționează să remedieze situațiile menționate mai sus 
folosind o abordare graduală, în trei etape84: prima în iunie 2016, a doua în decem -
brie 2016 și a treia aproximativ în iunie 2017.
125  
Pentru a garanta o mai mare diversitate în asigurarea supravegherii și a facilita 
partajarea de cunoștințe în materie de supraveghere, BCE intenționează să rotească 
coordonatorii și tot personalul BCE din echipele comune de supraveghere la fiecare 
trei-cinci ani. Totuși, este probabil ca această procedură să nu fie oficializată înainte 
de sfârșitul anului 2017.
Cooperarea BCE cu autoritățile naționale competente 
și modul în care BCE se bazează pe acestea
Echipele comune de supraveghere se bazează într-o foarte 
mare măsură pe personalul din partea autorităților naționale 
competente, însă BCE are un control redus asupra resurselor 
puse la dispoziție de acestea
126  
Pentru dotarea cu personal a echipelor comune de supraveghere, BCE se bazează 
în mare măsură pe autoritățile naționale competente participante. Cu toate aces -
tea, nu există o procedură oficială prin care BCE să solicite resurse suplimentare din 
partea unei autorități naționale competente. Procesul de repartizare a personalului 
din partea autorităților naționale competente în echipele comune de supraveghere 
depinde de acorduri bilaterale ad -hoc încheiate cu aceste autorități și de bunăvoința 
lor. Deși autoritățile naționale competente au obligația de a coopera cu bună -credin -
ță85, numărul angajaților pe care acestea trebuie să îi pună la dispoziția BCE nu este 
stabilit de nicio dispoziție cu caracter juridic obligatoriu. În plus, autoritățile naționale 
competente sunt libere să își transfere sau să își folosească în alt mod personalul de 
supraveghere, după cum consideră de cuviință.
127  
În conformitate cu Regulamentul-cadru privind MUS, BCE este responsabilă de 
crearea și de componența echipelor comune de supraveghere, în timp ce autorită -
țile naționale competente sunt responsabile doar de numirea membrilor din partea 
propriului personal. Membrii personalului autorităților naționale competente pot fi 
numiți membri ai mai multor echipe comune de supraveghere în același timp86.84 La 28 decembrie 2015, 
conducerea DG SMP II 
a propus realocarea către alte 
echipe comune de 
supraveghere 
a coordonatorilor care sunt 
resortisanți ai țărilor de 
domiciliu ale băncii 
supravegheate. Această 
propunere a fost aprobată de 
Consiliul de supraveghere la 
30 decembrie 2015.
85 Articolul 20 din 
Regulamentul -cadru privind 
MUS, articolul 6 alineatul (2) 
din Regulamentul privind 
MUS.
86 Articolul 4 alineatele (1) și (2) 
din Regulamentul-cadru 
privind MUS.
60 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
128  
Singura libertate pe care o are BCE în ceea ce privește personalul din partea autori -
tăților naționale competente care face parte din echipele comune de supraveghere 
este competența de a respinge o numire efectuată de o autoritate națională compe -
tentă. Toate cele 12 autorități naționale competente care au răspuns la chestionarul 
Curții au precizat că, până la momentul respectiv, BCE nu respinsese niciodată niciun 
candidat. De fapt, BCE nu dispune în prezent de proceduri sau de orientări pentru 
acceptarea sau respingerea numirilor efectuate de autoritățile naționale competente 
și nici de proceduri pentru evaluarea calificărilor, a experienței, a cunoștințelor sau 
a gradului de adecvare al persoanelor desemnate de autoritățile naționale compe -
tente. În plus, ca urmare a cerințelor invocate de autoritățile naționale competente 
în legătură cu protecția datelor, BCE susține că are o capacitate limitată de a solicita 
datele cu caracter personal (de exemplu, referitoare la calificări și la experiență) ale 
angajaților din cadrul autorităților naționale competente desemnați pentru a face 
parte dintr-o echipă comună de supraveghere.
Personalul echipelor comune de supraveghere provine încă 
în mare măsură din autoritățile naționale competente de 
origine, …
129  
Unul dintre obiectivele urmărite prin înființarea echipelor comune de supraveghere 
este crearea unei culturi comune de supraveghere, care să se sprijine pe diversita -
tea personalului de supraveghere din punctul de vedere al provenienței87. Cu toate 
acestea, componența echipelor comune de supraveghere arată că, în majoritatea 
cazurilor, personalul lor provine din țara de origine a băncii supravegheate. Majorita -
tea echipelor comune de supraveghere din clusterul 1 sunt dotate în proporție de cel 
puțin 70 % cu personal provenind din țara care este și țara de origine a entității supra -
vegheate, iar situația este similară și pentru clusterul 2. Numeroase echipe comune 
de supraveghere din clusterele 3-5 au o proporție și mai mare de personal provenind 
din jurisdicția băncii supravegheate.
… în timp ce, în unele cazuri, numărul de angajați puși la 
dispoziție de autoritățile naționale competente nu satisface 
așteptările BCE în ceea ce privește personalul echipelor 
comune de supraveghere
130  
Numărul de angajați din cadrul BCE afectați unei echipe comune de supraveghere va 
depinde de clusterul în care este repartizată banca supravegheată și de specificitățile 
acesteia, în timp ce dimensiunea totală și componența exactă a echipei comune de 
supraveghere vor varia de asemenea în mod considerabil, în funcție de caracteristi -
cile particulare ale băncii supravegheate. Dimensiunea medie a unei echipe comune 
de supraveghere (total personal din cadrul BCE și din cadrul autorităților naționale 
competente) variază între 43,6 posturi echivalent normă întreagă în clusterul 1 și 
4,8 posturi echivalent normă întreagă în clusterul 5. Resursele din partea autorităților 
naționale competente alocate echipelor comune de supraveghere din clusterul 1 
respectă proporția inițială de 25 %/75 %, după cum se arată în figura 11  de mai jos. În 
ceea ce privește clusterele 2 și 3, situația este eterogenă, întrucât, în cazul mai multor 
echipe comune de supraveghere din aceste clustere, personalul care provine din 
cadrul autorităților naționale competente este relativ insuficient.87 Considerentul 79 al 
Regulamentului privind MUS.
61 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
131  
În clusterele 4 și 5 și clusterul gazdă, proporția personalului din partea autorităților 
naționale competente este mai mică. Aceasta sugerează că alocarea resurselor din 
partea autorităților naționale competente pentru aceste clustere este insuficientă. 
Unele echipe comune de supraveghere din clusterele 4 și 5 și clusterul gazdă dispun 
de mai puțin de două posturi cu normă întreagă acoperite de autoritățile naționale 
competente și de un număr similar de angajați din cadrul BCE. Deși, în general, băn -
cile din clusterele 4 și 5 au o relevanță sistemică inferioară din perspectiva globală 
a MUS, multe dintre ele sunt totuși importante și prezintă o importanță sistemică 
ridicată în context național. Întrucât este dificil să se susțină ideea că mai puțin de 
1,5 posturi cu normă întreagă din partea autorităților naționale competente sunt 
suficiente pentru a se asigura o supraveghere eficace, este evident că multe autori -
tăți naționale competente s-ar putea afla într-o situație de deficit grav de personal 
de supraveghere bancară sau că resursele furnizate de acestea echipelor comune 
de supraveghere sunt insuficiente. Într-adevăr, în cadrul evaluării interne a BCE, s-a 
constatat că resursele sunt în prezent foarte limitate, mai ales în cazul celor mai mici 
echipe comune de supraveghere, atât din partea BCE, cât și din partea autorităților 
naționale competente, pentru a se putea asigura calitatea necesară a activității de 
supraveghere88.Figura  11Numărul mediu de angajați și componența echipelor comune de 
supraveghere, pe clustere
0,1
2,91,84,02,37,83,5
13,72,97,711,5
9,4
22,7
0,40,9Autoritatea na/uni021Bională 
competentă de origineAlte autorită/uni021Bi na/uni021Bionale 
competenteBCE
5 4 3 2 150
45
40
35
30
25
20
15
10
5
0
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de BCE.
88 Raport privind componența, 
dotarea cu personal și 
competențele echipelor 
comune de supraveghere, 
Raportul nr. 02/2015 al BCE, 
10 decembrie 2015, p. 9.
62 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
132  
După asumarea atribuțiilor sale de supraveghere, în ianuarie 2015, BCE a efectuat 
un al patrulea sondaj privind dotarea cu personal din partea autorităților naționale 
competente. Potrivit sondajului, contribuția autorităților naționale competente era în 
continuare de 801 posturi echivalent normă întreagă, cu 33 mai puține decât cele 834 
solicitate de BCE și „angajate” de aceste autorități cu un an mai devreme. În septem -
brie 2015, în urma discuțiilor din cadrul reuniunii Consiliului de supraveghere din 
8 iunie 2015, președintele acestuia a transmis scrisori oficiale privind problema dotării 
echipelor comune de supraveghere cu personal din partea autorităților naționale 
competente către 21 de autorități de supraveghere din toate cele 19 state membre 
participante89:
(a) BCE a considerat că nouă autorități de supraveghere furnizaseră suficient perso -
nal, astfel că acestora nouă nu li s-a solicitat personal suplimentar;
(b) BCE a solicitat resurse suplimentare pentru echipele comune de supraveghere 
din partea a 12 autorități a căror contribuție în materie de personal la echipele 
comune de supraveghere era considerată insuficientă. Șase autorități naționale 
competente au promis că vor respecta cerințele specifice ale BCE. Alte cinci s-au 
angajat să le respecte parțial. Cea din urmă a refuzat inițial să se conformeze, 
însă, șase luni mai târziu, BCE a primit documente în care această autoritate a ac -
ceptat să dea curs parțial cererii BCE.
133  
Prin urmare, efectivele de personal puse la dispoziție de șapte autorități naționa -
le competente nu răspund celor mai recente așteptări ale BCE în ceea ce privește 
dotarea cu personal a echipelor comune de supraveghere90. Acest deficit evidențiază 
o deficiență fundamentală a mecanismului de supraveghere bazat pe echipe comune 
de supraveghere al BCE, care depinde în mare măsură de cooperarea și de bunăvoința 
autorităților naționale competente.
134  
În plus, anumite autorități naționale competente par să nu fie de acord cu BCE în 
ceea ce privește sensul exact al „angajamentului” lor de a furniza personal pentru 
echipele comune de supraveghere. Rezultatele sondajului din ianuarie 2015 privind 
dotarea cu personal au fost discutate de Consiliul de supraveghere în aprilie 2015. În 
timpul discuțiilor, unii membri ai acestui consiliu au precizat că ei nu erau în măsură 
să își asume angajamente în legătură cu nivelul de dotare cu personal și, de altfel, 
nu făcuseră niciodată acest lucru; ceea ce au făcut a fost că au răspuns la sondaje cu 
acuratețe, raportând nivelurile de personal implicat în activitatea echipelor comune 
de supraveghere, lucru care nu reprezenta un angajament.9189 În două dintre țări există un 
sistem cu două autorități de 
supraveghere.
90 Angajamentul în materie de 
personal asumat de una dintre 
autoritățile naționale 
competente depășește 
numărul de posturi echivalent 
normă întreagă solicitate de 
BCE.
91 Raport privind componența, 
dotarea cu personal și 
competențele echipelor 
comune de supraveghere, 
Raportul nr. 02/2015 al BCE, 
10 decembrie 2015, p. 16.
63 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
135  
„Angajamentul” pe care autoritățile naționale competente și-l asumaseră până în 
luna mai 2015 era de a pune la dispoziție 830,5 posturi echivalent normă întreagă. 
Proporția inițială dorită de 25 %/75 % presupunea o contribuție inițială din partea au -
torităților naționale competente de 1 209 posturi echivalent normă întreagă. Potrivit 
unor cifre furnizate de BCE, în martie 2016, DG SMP I și II dispuneau de 455 de posturi 
echivalent normă întreagă în componența tuturor echipelor comune de suprave -
ghere. Creșterea contribuției de personal din partea BCE, cu 52 de posturi echivalent 
normă întreagă, survenită din noiembrie 2014 și până în prezent, nu a permis com -
pensarea deficitului dintre efectivul prevăzut inițial din partea autorităților naționale 
competente și „angajamentul” real din partea acestora.
136  
În scrisorile trimise de președintele Consiliului de supraveghere autorităților naționa -
le competente în septembrie 2015, BCE a evidențiat deficitul relativ de personal de 
supraveghere, comparativ cu instituțiile omoloage din SUA, precizând că, în compara -
ție cu autoritățile de supraveghere bancară din această țară [ Federal Reserve  (Rezerva 
Federală) și Office of the Comptroller of the Currency  (Biroul de control al monedei)], 
MUS dispune, în medie, per bancă, de doar aproximativ 60 % din capacitatea care ar 
trebui consacrată supravegherii continue.
137  
Problema deficitelor de personal din partea autorităților naționale competente poate 
fi agravată și de faptul că BCE le permite coordonatorilor din clusterele 3-5 și din 
clusterul gazdă să coordoneze mai multe echipe comune de supraveghere în același 
timp. În practică, majoritatea coordonatorilor din clusterele 4 și 5 și din clusterul gaz -
dă sunt responsabili de două până la patru echipe comune de supraveghere, existând 
și o persoană care este responsabilă de cinci echipe comune de supraveghere.
Structura, liniile de raportare și formarea la nivelul 
echipelor comune de supraveghere
Natura multinațională a  echipelor facilitează partajarea de 
cunoștințe și de bune practici, …
138  
Printre altele, scopul componenței multinaționale a echipelor comune de suprave -
ghere este acela de a promova partajarea de cunoștințe și de bune practici din toate 
jurisdicțiile participante la MUS și de a contribui la crearea unei culturi de suprave -
ghere armonizate și a unui mediu echitabil.
64 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
139  
Echipele comune de supraveghere sunt responsabile de gestionarea activității 
tuturor membrilor din cadrul echipelor respective, inclusiv a personalului din cadrul 
autorităților naționale competente care își desfășoară activitatea în alte țări. Echipele 
sunt asistate de „subcoordonatori din cadrul autorităților naționale competente”, care 
coordonează activitățile de supraveghere continuă de la nivel național. Subcoordo -
natorii au și obligația de a se asigura că supravegherea este realizată într-o manieră 
profesionistă și prudentă, conform principiilor MUS și sub îndrumarea coordonato -
rului. În afară de comunicarea periodică prin telefon sau e-mail, echipele comune 
de supraveghere se reunesc frecvent la sediul BCE, la sediile autorităților naționale 
competente sau la fața locului, la sediul băncii supravegheate. De asemenea, membrii 
echipelor comune de supraveghere participă la activități de consolidare a echipei și 
la cursuri de formare.
… însă existența unor linii de raportare contradictorii, …
140  
Având în vedere structura lor, funcționarea eficientă a echipelor comune de supra -
veghere se confruntă cu mai multe provocări, în special în ceea ce privește aloca -
rea sarcinilor și fluxurile de comunicare în cadrul echipei, de care este responsabil 
coordonatorul. La nivel oficial, toți membrii personalului unei echipe comune de 
supraveghere (din cadrul BCE, dar și din cadrul autorităților naționale competente) 
raportează coordonatorului (informând totodată și autoritățile naționale competen -
te). Cu toate acestea, membrii unei echipe comune de supraveghere care provin din 
autoritățile naționale competente urmează o linie de raportare funcțională dublă: în 
ceea ce privește activitatea echipei comune de supraveghere, care reprezintă cea mai 
mare parte a atribuțiilor lor profesionale92, ei raportează coordonatorului și, în ceea 
ce privește alte activități, ei raportează superiorilor ierarhici din cadrul autorităților 
naționale competente. În plus, referitor la toate aspectele legate de ierarhie și de 
resurse umane, ei raportează doar conducerii autorității naționale competente.
… lipsa clarității în fluxurile de comunicare și în alocarea 
sarcinilor…
141  
O relație profesională adecvată între coordonatorii echipelor comune de suprave -
ghere și subcoordonatorii din cadrul autorităților naționale competente, cu un nivel 
ridicat de cooperare și de interacțiune, este esențială pentru funcționarea eficientă 
a echipelor comune de supraveghere. Evaluarea internă a BCE (a se vedea punc -
tul 116) a pus în evidență faptul că, deși calitatea colaborării dintre membrii unei 
echipe comune de supraveghere din cadrul BCE și cei care provin de la autoritățile 
naționale competente este în general bună, există diferențe între aceste echipe, și 
anume:
(a) Unii coordonatori au semnalat probleme legate de alocarea sarcinilor la nivelul 
autorităților naționale competente. În plus, în cadrul celor mai mari echipe co -
mune de supraveghere, sarcinile sunt alocate în principal de subcoordonatori și, 
uneori, coordonatorul nu are foarte multe informații privind eficiența alocării.92 Separarea dintre sarcinile care 
țin de echipa comună de 
supraveghere și sarcinile care 
țin de autoritățile naționale 
competente pe care trebuie să 
le îndeplinească membrii 
echipelor comune de 
supraveghere din partea 
autorităților naționale 
competente este stabilită prin 
acorduri bilaterale între BCE și 
autoritățile naționale 
competente, care stabilesc 
„plafoane” privind procentul 
de timp alocat sarcinilor 
aferente echipei comune de 
supraveghere, acestea variind 
între 75 % și 100 %. 
O autoritate națională 
competentă aplică un plafon 
de 75 %, 14 autorități au un 
plafon de 80 %, trei de 90 %, 
una de 95 %, iar două nu 
aplică niciun plafon (100 %). 
(Numărul total al autorităților 
depășește cifra 19, deoarece 
două dintre țări nu au 
o singură autoritate de 
supraveghere, iar acestea pot 
aplica plafoane diferite.)
65 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
(b) Partajarea informațiilor și comunicarea au fost identificate drept o problemă în 
unele echipe comune de supraveghere. Unii subcoordonatori din cadrul autorită -
ților naționale competente au reclamat faptul că membrilor provenind din cadrul 
acestor autorități nu li se furnizau informații suficiente cu privire la solicitările 
adresate de coordonator și că nu se primea niciun feedback după îndeplinirea 
solicitărilor.
(c) Adresele de e-mail comune ale echipelor comune de supraveghere, folosite ca 
„punct unic de intrare” pentru partajarea de informații cu instituțiile suprave -
gheate, nu sunt accesibile tuturor membrilor din partea autorităților naționale 
competente care fac parte din echipele comune de supraveghere. Unele echipe 
comune de supraveghere permit băncii supravegheate să comunice simultan cu 
BCE și cu autoritățile naționale competente.
… și diferențele în ceea ce privește utilizarea și clasificarea 
funcțiilor orizontale din cadrul autorităților naționale 
competente ar putea conduce la o  utilizare ineficientă 
a resurselor
142  
La nivelul autorităților naționale competente, aproximativ 1 300 de posturi echivalent 
normă întreagă93 sunt ocupate de angajați cu funcții de supraveghere orizontale94. 
Există foarte puține orientări specifice privind interacțiunea directă dintre echipele 
comune de supraveghere și funcțiile orizontale ale autorităților naționale competen -
te. În urma evaluării interne efectuate de BCE (a se vedea punctul 116), s-a constatat 
că, în unele cazuri, membrii din partea autorităților naționale competente dintr-o 
echipă comună de supraveghere au contactat echipele lor orizontale locale, în timp 
ce membrii din partea BCE au contactat serviciile orizontale ale BCE în același scop. 
Această situație a condus la dublarea activității și la întârzieri în procesul decizional.
Absența unor evaluări obligatorii ale activității personalului 
desemnat de autoritățile naționale competente în echipele 
comune de supraveghere ar putea crea probleme în ceea ce 
privește motivația și performanțele
143  
În perioada de început a MUS, nu existau proceduri oficiale în baza cărora BCE să poa -
tă raporta în mod oficial conducerii autorităților naționale competente cu privire la 
performanța personalului desemnat de acestea să facă parte din echipele comune de 
supraveghere. Deși se furniza un oarecare feedback, acesta a rămas la nivel neoficial, 
autoritățile naționale competente neavând obligația de a-l accepta sau de a-l utiliza.93 Această cifră a fost stabilită pe 
baza unui sondaj derulat de 
Comitetul pentru dezvoltare 
organizațională al BCE 
(octombrie 2014).
94 Funcțiile orizontale pot varia 
ca denumire și competențe de 
la o autoritate națională 
competentă la alta, dar ele 
includ în general domenii sau 
unități specializate, precum 
autorizarea bancară, 
gestionarea crizelor, 
asigurarea respectării 
normelor și sancțiunile, 
politicile de supraveghere, 
modelele interne de analiză 
a riscurilor, planificarea și 
coordonarea etc.
66 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
144  
În prezent, BCE a instituit un proces-pilot cu scopul a furniza un feedback oficial din 
partea coordonatorilor echipelor comune de supraveghere către subcoordonatorii 
acestora care provin din partea autorităților naționale competente, însă nu și către 
restul personalului din partea acestor autorități. Acest proces a fost lansat la 18 no -
iembrie 201595. „Pe baza experienței dobândite […], se va analiza o implementare mai 
cuprinzătoare a mecanismului pentru furnizarea de feedback privind activitatea din 
cadrul MUS.”96 Aceasta reprezintă o evoluție pozitivă și poate constitui o îmbunătățire 
semnificativă comparativ cu situația anterioară.
145  
Cu toate acestea, autorității naționale competente îi aparține integral decizia de a fo -
losi sau nu feedbackul furnizat de un coordonator al unei echipe comune de suprave -
ghere și de a-l include în rapoartele pe care le elaborează cu privire la personalul său. 
Autorităților naționale competente nu numai că le revine întreaga responsabilitate 
pentru evaluările privind activitatea propriilor angajați, dar, în baza legislației națio -
nale, unora dintre ele li se poate interzice să folosească feedbackul furnizat de BCE 
referitor la performanța acestor angajați.
146  
Dintre autoritățile naționale competente care au răspuns la chestionarul Curții, 80 % 
au menționat că primiseră feedback din partea BCE cu privire la activitatea membri -
lor echipelor comune de supraveghere provenind din partea autorităților naționale 
competente. Totuși, doar 33 % au indicat că țin seama de acest feedback la realizarea 
propriilor evaluări ale performanței personalului.
147  
Existența unor linii de raportare contradictorii și absența unui feedback obligatoriu 
din partea BCE cu privire la performanță ar putea avea un impact negativ. Există riscul 
ca membrii personalului din partea autorităților naționale competente să aleagă să 
prioritizeze activitățile acestor autorități în defavoarea responsabilităților care le revin 
în cadrul echipelor comune de supraveghere.95 Decizia BCE/2015/36 
(publicată pe pagina https://
www.ecb.europa.eu/ecb/
legal/pdf/en_ecb_2015_36_f_
sign.pdf ).
96 Considerentul 3 al 
Deciziei BCE/2015/36 din 
18 noiembrie 2015.
67 Echipele comune de supraveghere  –  
organizarea acestora și alocarea resurselor
La nivelul MUS nu există o programă de formare 
integrată sau un program de certificare a personalului de 
supraveghere
148  
BCE asigură cursuri de formare aprofundate pentru dezvoltarea competențelor 
profesionale generale și a competențelor netehnice ( soft skills ), precum redactarea de 
texte, dar și cursuri de management și formare în domeniul proceselor și al instru -
mentelor informatice. Cunoștințele tehnice ale personalului de supraveghere bancară 
sunt testate în timpul procesului de recrutare, iar BCE oferă angajaților săi acces la 
cursuri online privind supravegherea bancară organizate de Institutul pentru Stabili -
tate Financiară ( Financial Stability Institute ). De asemenea, angajații BCE pot participa 
la cursuri de formare organizate de autoritățile naționale competente sau de alte 
autorități de supraveghere bancară, pe lângă instruirea specifică furnizată în special 
de DG SMP IV. Cu toate acestea, nu există o programă de formare în sine, obligatorie 
și structurată, în special în domeniile tehnice extrem de relevante pentru activitățile 
de supraveghere bancară ale angajaților din cadrul MUS. A fost înființat un grup de 
coordonare cu scopul de a se elabora și de a se actualiza o programă de formare în 
materie de supraveghere la nivelul de ansamblu al sistemului, destinată tuturor mem -
brilor relevanți ai personalului care lucrează pentru MUS. În prezent, grupul dezvoltă 
și completează elementele existente ale unei astfel de programe pentru a se garanta 
implementarea unui program eficace de formare pentru MUS în ansamblu. Cursurile 
de formare prioritare pentru 2016 vor fi organizate în toamna acestui an, urmând ca, 
în 2017, să fie lansat un program mai cuprinzător.
149  
Deși acest lucru era de înțeles în perioada de început a MUS, absența unei programe 
de formare integrate sau a unui program de certificare a cunoștințelor poate constitui 
un obstacol în calea unei supravegheri eficace, întrucât există posibilitatea ca angaja -
ții MUS să nu posede cunoștințele tehnice actualizate de care au nevoie pentru supra -
vegherea eficace a sectorului bancar din UE. Acest aspect este extrem de pertinent 
în contextul în care, în ultimii ani, au fost introduse numeroase alte orientări pruden -
țiale și cerințe în materie de supraveghere. În plus, angajații noi ai BCE provin dintr-o 
gamă variată de sisteme normative și juridice naționale, în care există în continuare 
numeroase diferențe, în pofida încercărilor de armonizare a practicilor la nivelul MUS. 
Într-un astfel de mediu, un program de formare aprofundat și integrat în materie de 
supraveghere, alături de un proces clar de certificare pare să fie o condiție necesară 
pentru crearea unui mecanism de supraveghere cu adevărat integrat, așa cum este 
intenția Regulamentului privind MUS97.97 A se vedea considerentul 79 al 
Regulamentului privind MUS.
68
 Supravegherea la fața 
locului
Mecanismele pentru supravegherea la fața locului sunt 
coerente și cuprinzătoare
150  
Auditul Curții cu privire la activitatea de supraveghere la fața locului s-a bazat pe 
principiile fundamentale ale BCBS, care stabilesc că autoritățile de supraveghere 
trebuie să folosească un mix adecvat de activități de supraveghere la fața locului și 
de supraveghere pe baza raportărilor transmise de bănci98. La nivelul autorităților 
de supraveghere ar trebui să existe un proces coerent de planificare și de executare 
a activităților de supraveghere la fața locului și de supraveghere pe baza raportărilor 
transmise de bănci. Politicile și procesele instituite în acest scop trebuie să garanteze 
că aceste activități sunt derulate într-o manieră riguroasă și consecventă, cu respon -
sabilități, obiective și realizări clare, precum și că există o coordonare și o partajare 
eficace a informațiilor între funcția de supraveghere la fața locului și cea de suprave -
ghere pe baza raportărilor transmise de bănci99.
151  
Procesul de supraveghere la fața locului este împărțit în etape definite în mod clar 
(a se vedea figura 12 ).98 Principiile fundamentale 
pentru o supraveghere 
bancară eficace ale BCBS 
(2012), principiul nr. 9 criteriul 
esențial nr. 1. Principiile 
definesc activitatea la fața 
locului drept un instrument 
prin care se asigură verificarea 
independentă a existenței 
unor politici, proceduri și 
controale adecvate la nivelul 
băncilor, se determină 
fiabilitatea informațiilor 
raportate de bănci, se obțin 
informații suplimentare cu 
privire la bancă și la societățile 
asociate acesteia, care sunt 
necesare pentru evaluarea 
stării băncii, se monitorizează 
modul în care banca răspunde 
preocupărilor ridicate în 
materie de supraveghere etc.
99 Principiile fundamentale 
pentru o supraveghere 
bancară eficace ale BCBS 
(2012), principiul nr. 9 criteriul 
esențial nr. 2.Figura  12Etapele supravegherii la fața locului
C.B.A.
Părţile implicate
Funcţia BCE de asigurare a calităţii procesului de supravegherii și de analiză comparativăAsigurarea orizontală a calităţii (examinare ex post)Echipa comună de 
supraveghereFunc/uni021Bia 
centralizată la fa/uni021Ba 
loculuiEchipa comună de 
supraveghereȘeful de misiuneEchipa de 
inspec/uni021BieEchipa de 
inspec/uni021BieEchipa comună de 
supraveghereȘeful de misiune Șeful de misiune
Echipa comună de 
supraveghereEchipa de inspec/uni021BieȘeful de misiuneFunc/uni021Bia 
centralizată la fa/uni021Ba 
loculuiPărţile implicateB.4. Urmărire B.3. Raportare B.2. Investigare B.1. PregătirePărţile implicate
Funcţia centralizată la faţa locului, echipe comune de supraveghere, funcţii la faţa locului ale autorităţilor naţionale competente, 
funcţii orizontale ale BCEPLANIFICARE
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de BCE.
69 Supravegherea la fața locului 
 
152  
În timpul etapei de pregătire , toți participanții trebuie să dezvolte o înțelegere co -
mună a sferei de cuprindere a inspecției planificate. Coordonatorul echipei comune 
de supraveghere și șeful de misiune responsabil de echipa de inspecție la fața locului 
elaborează o notă de inspecție preliminară care definește obiectivele, sfera de cu -
prindere și detaliile inspecției. În timpul etapei de investigație , toate procedurile de 
inspecție necesare sunt efectuate sub conducerea șefului de misiune, în principal la 
sediul instituției de credit. Șeful de misiune elaborează un proiect de raport prelimi -
nar cu privire la care banca este invitată să formuleze observații în cadrul reuniunii 
preliminare de închidere; ulterior, se elaborează un proiect de raport cu privire la 
care autoritatea națională competentă de origine a șefului de misiune și Serviciul de 
inspecții la fața locului centralizate din cadrul BCE efectuează o serie de verificări ale 
consecvenței. Ulterior, șeful de misiune finalizează raportul și se organizează o reu -
niune de închidere cu instituția de credit, sub conducerea coordonatorului echipei 
comune de supraveghere. În etapa de urmărire a situației acțiunilor întreprinse, 
coordonatorul echipei comune de supraveghere formulează o serie de recomandări 
pe baza constatărilor exprimate în raportul de inspecție. Aceste recomandări sunt 
transmise băncii într-o scrisoare de urmărire.
O serie de deficiențe de ordin practic și-au făcut 
apariția în ceea ce privește dotarea cu personal, 
planificarea și realizarea inspecțiilor la fața locului
Implicarea BCE în inspecțiile la fața locului este limitată
153  
Serviciul de inspecții la fața locului centralizate avea 46 de angajați la finalul lunii 
noiembrie 2015, dintre care 35 conduseseră inspecții sau participaseră la acestea. Po -
trivit estimărilor acestui serviciu, personalul alocă două treimi din timpul lor de lucru 
activităților pe teren și o treime activităților de planificare, coordonare și verificare 
a consecvenței.
154  
În 2015, până în luna octombrie, fuseseră efectuate în total 235 de inspecții la fața 
locului. Dintre acestea, 29 (12 % din total) fuseseră conduse de Serviciul de inspecții la 
fața locului centralizate, celelalte inspecții (majoritatea) fiind conduse de o autoritate 
națională competentă. BCE asigurase 8 % din personalul alocat tuturor inspecțiilor 
la fața locului efectuate în 2015, restul de 92 % provenind de la autoritățile naționale 
competente.
70 Supravegherea la fața locului 
 
155  
În temeiul Regulamentului privind MUS, Băncii Centrale Europene i s-a încredințat 
responsabilitatea de supraveghere directă a tuturor băncilor cu importanță sistemi -
că din zona euro. Supravegherea la fața locului este o componentă fundamentală 
a acestei atribuții. Rolul esențial al BCE în inspecțiile la fața locului este enunțat în 
mod clar în considerentul 47100 și la articolul 12 alineatul (1)101 din Regulamentul 
privind MUS. Deși aceasta nu înseamnă că fiecare inspecție trebuie să fie condusă 
sau efectuată exclusiv de personal din cadrul BCE, nivelul actual de implicare a BCE 
este surprinzător de redus și contrar spiritului regulamentului. În plus, Manualul de 
supraveghere precizează că echipele de inspecție la fața locului sunt conduse, de 
regulă, de personal din cadrul autorităților naționale competente, ceea ce contravine 
textului regulamentului (pentru detalii complete cu privire la acest aspect, a se vedea 
tabelul 7  de mai jos).100 Pentru a-și îndeplini atribuțiile 
cu eficacitate, BCE ar trebui să 
aibă posibilitatea de a solicita 
toate informațiile necesare și 
de a efectua, după caz, în 
cooperare cu autoritățile 
naționale competente, 
investigații și verificări la fața 
locului. BCE și autoritățile 
naționale competente ar 
trebui să aibă acces la aceleași 
informații, fără ca instituțiile de 
credit să facă obiectul dublei 
raportări.
101 Pentru a-și îndeplini atribuțiile 
care îi sunt conferite prin 
prezentul regulament și sub 
rezerva altor condiții 
prevăzute în dreptul relevant 
al Uniunii, BCE poate efectua, 
în conformitate cu articolul 13 
și sub rezerva notificării 
prealabile a autorității 
naționale competente vizate, 
toate inspecțiile necesare la 
fața locului, la sediile 
comerciale ale persoanelor 
juridice menționate la 
articolul 10 alineatul (1) și la 
sediul oricărei alte 
întreprinderi incluse în 
supravegherea pe bază 
consolidată pentru care BCE 
este autoritatea responsabilă 
cu supravegherea consolidată 
în conformitate cu articolul 4 
alineatul (1) litera (g). Atunci 
când desfășurarea 
corespunzătoare și eficiența 
inspecției impun acest lucru, 
BCE poate efectua inspecția la 
fața locului fără anunțarea 
prealabilă a persoanelor 
juridice respective.Tabelul 7Dispoziții privind șefii de misiune
Regulamentul privind MUS Regulamentul-cadruManualul de 
supraveghere
Articolul 12
Pentru a-și îndeplini atribuțiile 
care îi sunt conferite prin prezentul 
regulament și sub rezerva altor 
condiții prevăzute în dreptul rele -
vant al Uniunii, BCE poate efectua, 
în conformitate cu articolul 13 și 
sub rezerva notificării prealabile 
a autorității naționale competente 
vizate, toate inspecțiile necesare la 
fața locului, la sediile comerciale ale 
persoanelor juridice menționate la 
articolul 10 alineatul (1) și la sediul 
oricărei alte întreprinderi incluse în 
supravegherea pe bază consolidată 
pentru care BCE este autoritatea 
responsabilă cu supravegherea 
consolidată în conformitate cu 
articolul 4 alineatul (1) litera (g).
Considerentul 47
Pentru a-și îndeplini atribuțiile cu 
eficacitate, BCE ar trebui să aibă 
posibilitatea de a solicita toate 
informațiile necesare și de a efectua, 
după caz, în cooperare cu autorități -
le naționale competente, investigații 
și verificări la fața locului.Articolul 143 alineatul (1)
(1) În conformitate cu articolul 12 
din Regulamentul privind MUS, 
pentru a-și îndeplini atribuțiile care 
i-au fost conferite prin Regula -
mentul privind MUS, BCE numește 
echipe de inspecție la fața locului, 
în conformitate cu articolul 144, 
pentru a desfășura la sediul unei 
persoane juridice toate inspecțiile la 
fața locului necesare, astfel cum este 
prevăzut la articolul 10 alineatul (1) 
din Regulamentul privind MUS.
Articolul 144
(1) BCE este responsabilă cu înființa -
rea și componența echipelor de in -
specție la fața locului, cu implicarea 
ANC, în conformitate cu articolul 12 
din Regulamentul privind MUS.
(2) BCE desemnează șeful echipei 
de inspecție la fața locului dintre 
membrii personalului BCE și ANC.Punctul 45
De regulă, echipele de 
inspecție la fața locului 
sunt conduse de personal 
din cadrul autorităților 
naționale competente.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
71 Supravegherea la fața locului 
 
156  
Membrii unei echipe de inspecție, inclusiv șeful de misiune, sunt numiți de BCE. 
Atât Regulamentul-cadru, cât și Manualul de supraveghere exclud posibilitatea ca 
persoane externe, precum angajați din cadrul unor firme de audit, să fie desemnate 
ca șef de misiune, precizând că acestea pot fi doar membri ai echipei de inspecție. 
Prin urmare, Regulamentul-cadru este mai restrictiv decât Regulamentul privind 
MUS. Un studiu recent efectuat pentru Parlamentul European a arătat că o abordare 
mai flexibilă față de implicarea auditorilor externi în activitățile de supraveghere ar 
îmbunătăți calitatea în anumite condiții102. Numirea unor experți externi, cu garanțiile 
adecvate, asigurându-se totodată evitarea unor potențiale conflicte de interese, ar 
putea, de fapt, să ușureze situația în eventualitatea în care BCE ar dispune de resurse 
umane limitate.
157  
În chestionarul său, Curtea a întrebat autoritățile naționale competente dacă persoa -
ne din exterior pot îndeplini funcția de șef de misiune pentru inspecțiile la fața locu -
lui în cazul unor instituții de credit mai puțin semnificative. Două autorități naționale 
competente au răspuns afirmativ. Una dintre ele folosește, de mai mulți ani, persoane 
din exterior pentru funcția de șef de misiune.
158  
O analiză furnizată de BCE în contextul unui raport intern privind asigurarea calității 
procesului de supraveghere în legătură cu programul de supraveghere prudențială 
a arătat că, în 2015, s-a înregistrat o tendință negativă în ceea ce privește alocarea 
personalului din partea autorităților naționale competente pentru inspecțiile trans -
frontaliere. Unul dintre motive era politica de rambursare a cheltuielilor de transport 
și a salariilor suportate de autoritățile naționale competente. În septembrie 2015, 
Consiliul de supraveghere a decis să acopere și să ramburseze toate cheltuielile de 
transport, însă nu și costurile salariale. În chestionarul său, Curtea a întrebat autorită -
țile naționale competente dacă ar trebui rambursate costurile salariale. Cinci dintre 
cele șapte autorități naționale competente care au răspuns au fost de părere că 
salariile ar trebui să fie rambursate, în timp ce celelalte două au considerat că aran -
jamentul actual nu ar trebui modificat. Potrivit aceluiași raport privind asigurarea 
calității procesului de supraveghere, alte motive care explică tendința înregistrată de 
alocarea personalului din partea autorităților naționale competente erau insuficiența 
resurselor acestora și durata îndelungată a inspecțiilor transfrontaliere.
Planificarea este detaliată și complexă
159  
Procesul de supraveghere începe cu elaborarea, pentru fiecare instituție de credit 
semnificativă, a unui program de supraveghere prudențială care definește acțiunile și 
prioritățile în materie de supraveghere pentru anul următor. În acest scop, programul 
enumeră toate solicitările de inspecție la fața locului și le clasifică în funcție de priori -
tate în „esențiale”, „importante” sau „de dorit”103. Nu sunt furnizate îndrumări pentru 
această clasificare.102 Banking Supervision and 
External Auditors in the 
European Union  
(Supravegherea bancară și 
auditorii externi în Uniunea 
Europeană), p. 6, http://www.
europarl.europa.eu/RegData/
etudes/STUD/2015/542673/
IPOL_STU(2015)542673_
EN.pdf .
103 Punctul 75 din capitolul 6 din 
Manualul de supraveghere.
72 Supravegherea la fața locului 
 
160  
Tabelul 8  prezintă numărul inspecțiilor solicitate de echipele comune de supraveghe -
re și numărul inspecțiilor efectuate, în funcție de prioritate, în 2015. Cifrele agregate 
arată că, în 2015, echipele comune de supraveghere au formulat 576 de solicitări de 
inspecții la fața locului, dintre care au fost aprobate 250 (43 %). BCE a explicat că, în 
timp ce unele inspecții au fost considerate ca fiind nejustificate, altele nu au putut fi 
efectuate din cauza lipsei de personal din partea BCE și/sau din partea autorităților 
naționale competente. Trei dintre cele unsprezece autorități naționale competente 
care au răspuns la întrebarea privind caracterul adecvat al dotării cu personal au 
precizat că se confruntă cu un deficit de personal. În raportul său, Serviciul pentru 
asigurarea calității procesului de supraveghere a concluzionat că resursele din partea 
autorităților naționale competente au fost în mod deosebit de limitate în a doua 
jumătate a anului 2015. Tabelul 8Inspecții la fața locului solicitate, aprobate și efectuate 
pentru 2015 (situația existentă la 31.10.2015)
Nivel de 
prioritateNumărul de inspecții 
solicitateNumărul de inspecții 
aprobateNumărul de inspecții 
efectuate
Esențial Nu este comunicat 148 143
Important Nu este comunicat 86 80
De dorit Nu este comunicat 16 12
Total 576 250 235
Sursa:  Informații adaptate primite din partea BCE, cifrele nu sunt auditate.
161  
Procedura pentru reprogramarea unei inspecții la fața locului nu este abordată sau 
explicată în Manualul de supraveghere. Totuși, ea este prezentată într-o informare 
lunară privind inspecțiile la fața locului, care trebuie aprobată de Consiliul de supra -
veghere și de Consiliul guvernatorilor conform procedurii aplicabile în cazul absenței 
unei obiecții.
162  
Până în noiembrie 2015, autoritățile naționale competente puseseră la dispoziție 
249 de șefi de misiune (134 de posturi echivalent normă întreagă) și 906 inspectori 
(421 de posturi echivalent normă întreagă) pentru inspecțiile la fața locului. Diferența 
dintre numărul de persoane și cifrele reprezentând posturi echivalent normă întreagă 
era generată în principal de timpul pe care inspectorii îl puteau aloca misiunilor, dar 
și, potrivit Serviciului de inspecții la fața locului centralizate, de cifrele nefiabile fur -
nizate de autoritățile naționale competente. Din cauza insuficienței resurselor, acest 
serviciu a fost nevoit să reprioritizeze alte inspecții în 2015, pentru a face față solicită -
rilor de inspecții ad -hoc.
163  
Manualul de supraveghere nu impune o frecvență minimă a inspecțiilor, deși se 
consideră că aceasta face parte din bunele practici în materie de supraveghere104. În 104 A se vedea secțiunea 5000.0.3 
din Manualul de supraveghere 
al Federal Reserve  a SUA.
73 Supravegherea la fața locului 
 
ianuarie 2016, Consiliul de supraveghere a cerut o strategie clară pentru solicitările 
de inspecții la fața locului și stabilirea unei ordini de prioritate a acestora. În luna 
mai 2016, a fost luată o decizie în ceea ce privește strategia propusă pentru planifica -
rea inspecțiilor la fața locului, inclusiv pentru „nivelurile țintite de implicare”. Nivelu -
rile țintite de implicare corespund unui număr orientativ considerat ideal de inspecții 
la fața locului derulate în cursul unui ciclu de planificare. În ceea ce privește posibili -
tatea ca instituțiile de credit să solicite ele însele o inspecție la fața locului, în continu -
are nu există nicio dispoziție care să le dea acestora această opțiune, deși o astfel de 
practică este curentă în cadrul altor sisteme de supraveghere105.
164  
Pentru 2016, coordonatorii echipelor comune de supraveghere trebuie să prezinte 
o scurtă justificare scrisă pentru fiecare solicitare de inspecție la fața locului. Aceasta 
permite Serviciului de inspecții la fața locului centralizate să obțină o înțelegere mai 
bună a cerințelor, ceea ce ar trebui să faciliteze procesul de planificare. În acest sens, 
raportul privind asigurarea calității procesului de supraveghere a concluzionat că, 
deși selectarea inspecțiilor în funcție de resursele disponibile poate fi o abordare 
rezonabilă pe termen scurt având în vedere constrângerile în materie de resurse, pe 
termen lung, propunerile echipelor comune de supraveghere ar trebui să fie aproba -
te în funcție de situația și de profilul de risc ale instituției de credit.
Sunt necesare îmbunătățiri ale sistemului informatic
165  
Execuția, raportarea și urmărirea inspecțiilor la fața locului ar trebui să fie sprijinite de 
un sistem informatic adecvat. Pentru gestionarea informațiilor, BCE folosește aplicația 
IMAS ( information management system ). Întrucât IMAS este principalul instrument 
informatic folosit atât de echipele comune de supraveghere, cât și de echipele de 
inspecție la fața locului, el ar trebui să asigure o bază tehnică pentru armonizarea 
proceselor și pentru consecvență în supravegherea instituțiilor de credit.
166  
Este logic ca BCE să folosească o platformă informatică integrată atât pentru supra -
vegherea la fața locului, cât și pentru supravegherea pe baza raportărilor transmise 
de bănci. Cu toate acestea, în ceea ce privește supravegherea la fața locului, IMAS 
prezintă următoarele deficiențe principale:
(a) nu există o funcție pentru dotarea cu personal și monitorizarea misiunilor;
(b) nu este aliniat cu capitolul 6 din Manualul de supraveghere al MUS, în special în 
ceea ce privește standardele uniforme privind documentația și pista de audit;
(c) încărcare și descărcare deficitară a documentelor și a datelor;
(d) probleme în cazul accesului de la distanță;
(e) funcții de raportare necorespunzătoare; și
(f) proceduri de control necorespunzătoare.105 A se vedea secțiunea 5000.0.2 
din Manualul de supraveghere 
al Federal Reserve  a SUA.
74 Supravegherea la fața locului 
 
167  
Versiunea actuală a IMAS nu este adecvată pentru inspecțiile la fața locului. Potrivit 
BCE, utilizarea acestui instrument reprezenta o soluție provizorie până la introdu -
cerea unui sistem informatic complet dezvoltat. Cinci dintre autoritățile naționale 
competente care au răspuns la chestionarul Curții folosesc în prezent IMAS, iar patru 
nu folosesc aplicația. Gradul de utilizare variază de la o autoritate națională compe -
tentă la alta.
168  
Curtea nu a putut identifica în Manualul de supraveghere informații privind stocarea 
sau arhivarea documentelor de inspecție (de exemplu, rapoartele de inspecție) în ca -
zul neutilizării IMAS. Serviciul de inspecții la fața locului centralizate a furnizat Curții 
un e-mail standard prin care se solicita stocarea anumitor documente în IMAS. Acest 
e-mail este trimis șefilor de misiune la momentul publicării raportului final. Totuși, 
Serviciul de inspecții la fața locului centralizate nu verifică dacă se stochează toate 
documentele necesare. În plus, e-mailul nu conține nicio cerință privind stocarea 
probelor care nu au fost folosite pentru constatări.
169  
Documentația care a fost pusă la dispoziția Curții nu includea elemente de probă care 
să indice că fusese comunicată Consiliului de supraveghere lipsa anumitor caracte -
ristici-cheie din aplicația IMAS, ceea ce i-ar fi permis acestui consiliu să ia decizii în 
cunoștință de cauză.
170  
Toți șefii de misiune au acces, pe perioada mandatului lor, la toate rapoartele de 
inspecție la fața locului existente în IMAS. Această situație generează un risc operațio -
nal de utilizare necorespunzătoare sau de pierdere accidentală a datelor de raporta -
re. BCE a furnizat Curții un document privind politica băncii în materie de drepturi de 
acces ale personalului său din cadrul MUS la informațiile referitoare la supraveghere 
existente în IMAS, însă documentul nu acoperă și drepturile de acces ale șefilor de mi -
siune sau ale inspectorilor la fața locului numiți de autoritățile naționale competente. 
În plus, întrucât Manualul de supraveghere nu prevede obligația stocării în IMAS 
a tuturor documentelor de lucru, autoritățile naționale competente au libertatea să 
își adopte propriile măsuri în acest sens.
75 Supravegherea la fața locului 
 
BCE planifică măsuri concrete pentru îmbunătățirea 
calificărilor și a  competențelor inspectorilor și ale 
șefilor de misiune
171  
În temeiul Regulamentului-cadru privind MUS, BCE este responsabilă de crearea și de 
componența echipelor de inspecție la fața locului. În practică, însă, având în vedere 
resursele sale limitate, BCE trebuie să se bazeze pe personalul disponibil din partea 
autorităților naționale competente.
172  
Curții i s-au furnizat doar statistici agregate privind experiența șefilor de misiune și 
a managerilor de proiect responsabili de auditul modelelor interne de cerințe privind 
capitalul băncilor. În februarie 2015, din numărul totalul al șefilor de misiune și al 
managerilor de proiect, 56 % aveau o experiență mai mică de trei ani în conducerea 
de inspecții la fața locului sau a auditurilor privind modelele interne106.
173  
Având în vedere diferențele dintre autoritățile naționale competente, Serviciul de 
inspecții la fața locului centralizate inventariază în mod regulat, prin intermediul unor 
sondaje semestriale, competențele inspectorilor la fața locului puși la dispoziție de 
aceste autorități. Curții i s-a furnizat un rezumat agregat pentru luna februarie 2015, 
dar nu și detaliile sondajului care a stat la baza acestui rezumat. Potrivit rezumatului, 
la momentul respectiv, doar trei autorități naționale competente puteau asigura toa -
te competențele necesare pentru inspecțiile la fața locului. Unei autorități naționale 
competente îi lipseau aproape toate competențele necesare, iar celorlalte le lipseau 
cel puțin câteva competențe.
174  
În chestionarul său, Curtea a cerut băncilor să evalueze calitatea inspecțiilor la fața 
locului de la înființarea MUS. Referitor la nivelul calității, 54 % din respondenți au 
indicat că era bun sau foarte bun, 37 % l-au considerat doar suficient, iar 10 % l-au 
considerat slab.
175  
În 2015, BCE a organizat șase seminare de formare pentru șefii de misiune, însă 
jumătate din aceștia nu au participat nici măcar la unul dintre ele. BCE intenționează 
să creeze o academie de inspecție, care va dezvolta cursuri personalizate în cadrul 
programului de formare instituțională al BCE.106 Modelele interne sunt folosite 
pentru a se calcula cerințele de 
capital în temeiul 
Regulamentului privind 
cerințele de capital. Aceste 
modele interne trebuie să fie 
aprobate și monitorizate de 
autoritățile de supraveghere. 
Informații suplimentare pot fi 
găsite în Ghidul BCE privind 
supravegherea bancară, 
publicat în noiembrie 2014.
76 Supravegherea la fața locului 
 
Structura instituită pentru raportare este clară, dar 
atenția acordată detaliilor este insuficientă, iar durata 
lungă a procedurii ar putea submina procesul
Procedura de raportare a BCE este bine structurată
176  
Ordinea etapelor care trebuie urmată pentru raportarea inspecțiilor la fața locului 
este definită în mod clar (pentru detalii complete, a se vedea anexa X ). În chestio -
narul său, Curtea a întrebat băncile dacă li se acordase posibilitatea rezonabilă de 
a formula observații pe marginea proiectului de raport de inspecție și de a-l discuta 
cu echipa de inspecție la fața locului. Marea majoritate a respondenților (92 %) au 
răspuns afirmativ.
177  
În temeiul „principiului independenței”107, deși Serviciul de inspecții la fața locului 
centralizate poate solicita modificări de fond ale conținutului unui raport de inspec -
ție, șeful de misiune are libertatea de a refuza. Cu toate că acest refuz trebuie să fie 
consemnat în cadrul constatărilor privind consecvența formulate de Serviciul de 
inspecții la fața locului centralizate, versiunea raportului transmisă către bancă este 
varianta finală redactată de șeful de misiune.
Cu toate acestea, normele privind comunicarea constatărilor 
sunt incomplete
178  
Constatările formulate în urma inspecției sunt clasificate în funcție de impactul 
asupra situației financiare a instituției de credit („redus”, „moderat”, „ridicat” și 
„foarte ridicat”)108. Totuși, această clasificare este folosită doar pe plan intern și este 
consemnată de inspectori în documentele de lucru, dar nu este preluată în raportul 
de inspecție. Manualul de supraveghere nu furnizează îndrumări în acest sens. Este 
dificil să se asigure consecvența clasificării constatărilor între diferiții șefi de misiune, 
această problemă trebuind să fie abordată ulterior, prin intermediul verificărilor con -
secvenței. Două dintre autoritățile naționale competente care au răspuns la chestio -
narul Curții au considerat că orientările BCE privind clasificarea sa de pe plan intern 
nu erau adecvate, în timp ce nouă le-au considerat satisfăcătoare.107 În concordanță cu „principiul 
independenței”, șeful de 
misiune este singurul 
responsabil de execuție, de 
raportare și de adoptarea 
raportului de inspecție.
108 Punctul 123 din capitolul 6 din 
Manualul de supraveghere.
77 Supravegherea la fața locului 
 
179  
Manualul de supraveghere nu precizează cui i-ar trebui transmise rapoartele de 
inspecție la fața locului. BCE nu a examinat în detaliu cine ar fi destinatarii adecvați 
în fiecare jurisdicție. Coordonatorul echipei comune de supraveghere este cel care 
decide cui îi va trimite raportul. Există riscul ca membrii consiliului de administrație al 
instituției de credit (inclusiv membrii fără funcții executive), ai consiliului de suprave -
ghere sau ai comisiei de audit să nu primească raportul.
180  
În chestionarul său, Curtea a întrebat băncile cui îi erau adresate rapoartele de 
inspecție la fața locului. Majoritatea respondenților (56 %) au indicat că rapoartele 
erau adresate doar consiliului de administrație, 11 %, că erau trimise doar consiliului 
de supraveghere, iar 9 %, doar directorului general. Alți 9 % din respondenți au de -
clarat că rapoartele erau trimise atât consiliului de administrație, cât și consiliului de 
supraveghere. Restul răspunsurilor (15 %) au indicat diferite combinații de destinatari 
sau, în cazuri rare, destinatari complet diferiți.
181  
În funcție de gravitatea și de caracterul semnificativ al constatărilor, recomandările 
pot fi formulate sub două forme. „Actele operaționale” nu sunt obligatorii și nu sunt 
supuse procesului decizional care implică Consiliul de supraveghere și Consiliul 
guvernatorilor. Pe de altă parte, „deciziile în materie de supraveghere” sunt elaborate 
de coordonatorul echipei comune de supraveghere și sunt aprobate de Consiliul de 
supraveghere și de Consiliul guvernatorilor conform procedurii aplicabile în cazul 
absenței unei obiecții. Deși BCE a furnizat Curții mai multe secțiuni relevante din Ma -
nualul de supraveghere, acestea nu conțineau îndrumări privind noțiunile de „gravi -
tate” sau de „caracter semnificativ”.
182  
Raportul final și recomandările sunt discutate în cadrul reuniunii de închidere cu 
instituția de credit. Potrivit Manualului de supraveghere, participarea este obligatorie 
pentru șeful de misiune și pentru coordonatorul echipei comune de supraveghere, 
dar nu se precizează cine trebuie să participe din partea instituției de credit109.109 Punctul 137 din capitolul 6 din 
Manualul de supraveghere.
78 Supravegherea la fața locului 
 
Perioada necesară pentru publicarea rapoartelor este lungă
183  
După cum se arată în figura 13 , există un termen de opt săptămâni pentru trimite -
rea raportului final către coordonatorul echipei comune de supraveghere. Ulterior, 
scrisoarea finală de urmărire a situației conținând recomandări adresate băncii 
trebuie să fie trimisă în termen de 11 săptămâni, ceea ce înseamnă un termen total de 
19 săptămâni. Dată fiind durata lungă a acestui proces, constatările formulate în urma 
inspecției riscă să nu mai fie de actualitate atunci când ajung la părțile interesate. Figura  13Calendarul procesului de urmărire
Raportul 
/f_inal trimis 
echipei 
comune de 
supraveghereVeri/f_icarea 
consecven/uni021BeiReuniunea 
preliminară 
de închidereInspec/uni021Bia la fa/uni021Ba 
locului în curs 
de derulareScrisoarea de urmărire 
/f_inală incluzând 
recomandările /f_inaleReuniunea de 
închiderePropunerile 
de recomandări 
trimise BănciiExaminare de 
către conducerea 
direc/uni021Biei generaleElaborarea 
recomandărilorProcesul la nivelul echipelor comune de supraveghere
8 săptămâni 11 săptămâni Procesul la nivelul Serviciului inspecţii 
centralizate la faţa locului
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de BCE.
79
 Concluzii și recomandări
184  
BCE a reușit să creeze o structură de supraveghere complexă într-un timp relativ 
scurt. Noul mecanism de supraveghere se bazează, în mod inerent, pe resursele puse 
la dispoziție de autoritățile naționale competente. În plus, resursele alocate auditului 
intern trebuie majorate, iar perioada în care funcția de audit intern trebuie să aborde -
ze un anumit risc identificat trebuie redusă. Nivelul de detaliu al informațiilor furni -
zate de BCE a fost doar parțial suficient pentru a permite Curții să evalueze eficiența 
operațiunilor asociate structurii de guvernanță a MUS, activitatea echipelor comune 
de supraveghere și inspecțiile la fața locului din cadrul MUS110. Lacuna în materie 
de audit care a apărut de la crearea MUS și care a fost evidențiată de Comitetul de 
contact al instituțiilor supreme de audit naționale a fost confirmată, așadar, în urma 
auditului Curții.
Guvernanța
185  
Procesul decizional este un proces complex care presupune numeroase niveluri de 
schimb de informații (punctele 32-35). Consiliul de supraveghere este responsabil de 
finalizarea unui număr foarte mare de proiecte complete de decizii, ceea ce ar putea 
să afecteze eficiența și eficacitatea reuniunilor acestuia și să blocheze în mod semnifi -
cativ resursele Secretariatului (punctele 36-39).
186  
BCE îndeplinește atribuțiile care îi sunt conferite prin Regulamentul privind MUS se -
parat de atribuțiile sale legate de politica monetară și de orice alte atribuții și fără să 
aducă atingere acestora111. În conformitate cu considerentul 65 al acestui regulament, 
atribuțiile de politică monetară și de supraveghere ale BCE ar trebui îndeplinite com -
plet separat. În interpretarea BCE, aceasta îi permite utilizarea unor servicii comune. 
De asemenea, este evident faptul că separarea nu ar trebui să împiedice schimbul de 
informații necesare. Totuși, nu s-a efectuat o analiză a riscurilor în ceea ce privește 
utilizarea serviciilor comune care furnizează asistență ambelor funcții și nu există un 
control al conformității (punctele 40-46). În plus, există un risc pentru independența 
percepută a funcției de supraveghere, în sensul că președintele și vicepreședintele 
Consiliului de supraveghere sunt doar consultați și nu exercită niciun control asupra 
bugetului de supraveghere sau asupra resurselor umane (punctele 47-52).
187  
Funcția de audit intern a BCE nu dispune în prezent de resurse adecvate pentru 
a aborda riscurile identificate pentru temele legate de MUS, iar planificarea auditului 
nu asigură acoperirea tuturor elementelor fundamentale ale domeniilor cu risc ridicat 
și mediu într-un termen rezonabil (punctele 62-77).110 A se vedea punctul 19.
111 Articolul 25 din Regulamentul 
privind MUS.
80 Concluzii și recomandări 
 
Recomandarea  1
BCE ar trebui să simplifice și mai mult procesul decizional și să delege anumite decizii 
către nivelurile inferioare, astfel încât Consiliul de supraveghere să se poată axa asu -
pra unor chestiuni mai presante. Având în vedere implicarea semnificativă a Secreta -
riatului, în calitate de coordonator, în procesul decizional, acesta ar trebui să elabore -
ze documente de orientare suplimentare sub forma unor liste de verificare, modele și 
diagrame pentru fiecare tip de decizie.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: jumătatea anului 2017.
Recomandarea 2
Pentru a răspunde preocupărilor privind utilizarea serviciilor comune, BCE ar trebui să 
evalueze riscurile asociate și să pună în aplicare garanțiile necesare, inclusiv gestio -
narea eventualelor solicitări contradictorii și un control al conformității specializat. Ar 
trebui să se instituie o procedură formală cu președintele și vicepreședintele Consiliu -
lui de supraveghere, pentru a se asigura că:
(i) toate nevoile aferente funcției de supraveghere sunt luate în considerare în mod 
adecvat;
(ii) există linii de raportare separate pentru cazurile în care este vorba de resurse 
specifice ale funcției de supraveghere;
(iii) președintele și vicepreședintele Consiliului de supraveghere sunt implicați în 
măsură mai mare în procesul de întocmire a bugetului și în procesul decizional 
aferent, astfel încât să se promoveze autonomia bugetară a funcției de suprave -
ghere în cadrul BCE, în limitele cadrului juridic.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: jumătatea anului 2017.
Recomandarea  3
BCE ar trebui să aloce competențe și resurse suficiente de audit intern astfel încât să 
asigure acoperirea corespunzătoare și oportună a domeniilor cu risc ridicat și mediu.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: jumătatea anului 2017.
81 Concluzii și recomandări 
 
Asigurarea răspunderii
188  
Mandatul de audit al Curții asupra BCE este evidențiat la articolul 20 alineatul (7) 
din Regulamentul privind MUS, care face trimitere și la articolul 27 alineatul (2) din 
Statutul SEBC și al BCE. Ca urmare a limitărilor impuse de BCE cu privire la accesul 
auditorilor Curții la documente, o serie de domenii importante au rămas neaudita -
te112. Instituțiile supreme de audit naționale au identificat de asemenea o lacună în 
materie de audit, în sensul că mandatele lor anterioare de audit asupra autorităților 
de supraveghere bancară nu au fost înlocuite cu un mandat similar de audit al Curții 
asupra activităților de supraveghere ale BCE (punctele 85-87).
189  
BCE a stabilit norme privind răspunderea sa în fața Parlamentului European și a pu -
blicului, iar rolurile și responsabilitățile MUS sunt definite în mod clar și sunt făcute 
publice. Aceste mecanisme sunt afectate în mod negativ de faptul că BCE nu publică 
indicatori și parametri de performanță pentru a demonstra eficacitatea activității de 
supraveghere (punctele 82-84 și 88-91).
Recomandarea  4
BCE ar trebui să coopereze pe deplin cu Curtea, pentru a-i permite acesteia din 
urmă să își exercite mandatul și, astfel, să consolideze mecanismul de asigurare 
a răspunderii.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat.
Recomandarea  5
Pentru a-și consolida răspunderea pe plan extern, BCE ar trebui să confere un caracter 
oficial mecanismelor pe care le-a introdus pentru măsurarea performanței activității 
de supraveghere și publicarea informațiilor cu privire la această performanță. Realiza -
rea unor sondaje în rândul instituțiilor financiare ar putea fi utilă pentru a se eviden -
ția domenii care suscită preocupări sau care pot fi îmbunătățite.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2018.112 A se vedea punctul 19.
82 Concluzii și recomandări 
 
Echipele comune de supraveghere
190  
În conformitate cu Regulamentul-cadru privind MUS, BCE este responsabilă de crea -
rea și de componența echipelor comune de supraveghere care realizează suprave -
gherea entităților semnificative pe baza raportărilor transmise de acestea, și totuși, 
parțial din cauza modului în care sunt concepute, aceste echipe depind în continuare, 
în mare măsură, de personalul desemnat de autoritățile naționale competente. Prin 
urmare, BCE are doar un control limitat, atât din punct de vedere cantitativ, cât și din 
punct de vedere calitativ, asupra părții celei mai numeroase a personalului echipelor 
comune de supraveghere, bazându-se în schimb pe cooperarea și pe bunăvoința 
autorităților naționale competente. Resursele de personal sunt limitate pentru toate 
echipele comune de supraveghere, punând în pericol misiunea BCE de a efectua 
o „[activitate] de supraveghere bancară incisivă și eficace” (punctele 126-137).
191  
Nivelul efectivului de personal de supraveghere a fost stabilit inițial pe baza unei 
abordări foarte simple, care a pornit de la estimări ale necesarului de personal pentru 
funcții similare în cadrul autorităților naționale competente, înaintea creării MUS. 
Aceste estimări s-au dovedit a fi inexacte. Nu s-a efectuat nicio altă analiză detaliată 
a necesarului de personal pentru noul cadru, mult mai problematic, al MUS. Prin ur -
mare, nu s-a stabilit o legătură directă între programul de supraveghere prudențială 
și alocarea resurselor, așa cum prevede Directiva privind cerințele de capital (puncte -
le 107-112). Există indicii, confirmate de o comunicare recentă a Consiliului de supra -
veghere, că actualul nivel de dotare cu personal este insuficient.
192  
Angajații BCE nu au la dispoziție o programă de formare structurată și obligatorie în 
domeniul supravegherii practice pe baza raportărilor transmise de bănci, în special în 
domeniile tehnice cu relevanță specifică pentru activitățile de supraveghere bancară. 
În plus, BCE nu dispune de o bază de date centralizată, standardizată și completă 
privind competențele și abilitățile membrilor echipelor comune de supraveghere 
(angajați atât ai BCE, cât și ai autorităților naționale competente) (punctele 148 și 149).
193  
Clusterul în care este repartizată fiecare bancă este, de regulă, unul dintre cei doi 
factori (celălalt fiind scorul stabilit în urma analizei riscurilor) care determină nive -
lul minim de implicare pentru intensitatea supravegherii băncii. Metodologia de 
repartizare pe clustere a BCE nu a fost revizuită sau actualizată de la lansarea MUS. 
În plus, datele la nivel de bancă folosite în exercițiul de repartizare pe clustere nu 
au mai fost actualizate din 2013. Prin urmare, pentru planificarea supravegherii 
continue, BCE încă folosește un model care datează din perioada de început a MUS 
(punctele 113-121).
83 Concluzii și recomandări 
 
194  
Documentația furnizată cu privire la planificarea supravegherii nu a permis Curții să 
stabilească dacă BCE efectuează în mod eficient aceste activități de supraveghere.
Recomandarea  6
BCE ar trebui să modifice Regulamentul-cadru privind MUS pentru a oficializa anga -
jamentele asumate de autoritățile naționale competente participante și pentru a se 
asigura că toate acestea participă în mod deplin și proporțional la activitatea echipe -
lor comune de supraveghere.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2017.
Recomandarea  7
În cooperare cu autoritățile naționale competente, BCE ar trebui să elaboreze descri -
eri ale rolurilor/profiluri ale echipelor și metode cu scopul de a evalua atât gradul de 
adecvare a membrilor personalului pe care autoritățile naționale competente inten -
ționează să îl aloce echipelor comune de supraveghere, cât și performanța ulterioară 
a acestora.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2018.
Recomandarea  8
BCE ar trebui să creeze și să mențină o bază de date centralizată, standardizată și 
completă privind competențele, experiența și calificările membrilor echipelor comu -
ne de supraveghere (angajați atât ai BCE, cât și ai autorităților naționale competente).
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2018.
84 Concluzii și recomandări 
 
Recomandarea  9
BCE ar trebui să pună în aplicare o programă de formare oficială, atât pentru perso -
nalul de supraveghere nou, cât și pentru cel existent din echipele comune de supra -
veghere, privilegiind cursurile de formare al căror conținut prezintă relevanță pentru 
supravegherea bancară și prevăzând obligativitatea participării în funcție de nevoile 
profesionale și de experiența și profilul membrilor personalului. De asemenea, BCE ar 
trebui să aibă în vedere punerea în aplicare, pentru personalul din echipele comune, 
a unui program de certificare pentru activitatea de supraveghere bazată pe raportări -
le transmise de bănci.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2018.
Recomandarea  10
BCE ar trebui să elaboreze și să pună în aplicare o metodologie bazată pe riscuri 
pentru a stabili numărul -țintă de angajați și gama competențelor necesare pentru 
echipele comune de supraveghere, astfel încât să se asigure că resursele fiecărei 
echipe (personal din cadrul BCE și al autorităților naționale competente) sunt propor -
ționale cu dimensiunea, complexitatea și profilul de risc al instituției supravegheate 
și sunt adecvate pentru derularea programului de supraveghere prudențială pentru 
instituția în cauză.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2018.
Recomandarea  11
Întrucât modelul de repartizare pe clustere este folosit în continuare în cadrul acestui 
important proces de planificare a activității de supraveghere, el ar trebui să fie revi -
zuit periodic și actualizat în funcție de necesități. Informațiile specifice fiecărei bănci 
folosite în exercițiul de repartizare pe clustere ar trebui să fie actualizate în mod 
regulat.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: jumătatea anului 2017.
85 Concluzii și recomandări 
 
Inspecțiile la fața locului
195  
Documentația furnizată de BCE nu a fost suficientă pentru o examinare completă 
a eficienței operaționale. Pe baza informațiilor pe care Curtea le-a putut evalua, pro -
cesul pare să fie coerent și cuprinzător (punctele 150-152).
196  
Articolul 12 din Regulamentul privind MUS conferă BCE sarcina de a efectua inspecții 
la fața locului. Cu toate acestea, practicile operaționale actuale nu sunt în acord cu 
acest obiectiv. BCE nu asigură mai mult de 8 % din totalul personalului care efectuea -
ză inspecții la fața locului și a condus numai 12 % din vizitele de inspecție. Aproape 
toate celelalte inspecții sunt conduse de personal din cadrul autorității de suprave -
ghere din țara de origine sau din țara gazdă (punctele 153-158).
197  
La nivelul planificării și al alocării resurselor pentru fiecare inspecție, până în luna 
mai 2016 nu au fost oferite orientări clare privind prioritizarea (punctul 159). Manualul 
de supraveghere nu impune o frecvență minimă a inspecțiilor (punctul 163), dar, tot 
în luna mai 2016, au fost adoptate măsuri pentru a se remedia acest aspect. Sistemul 
informatic prezintă deficiențe semnificative (punctele 165-170) și trebuie rezolvată 
problema calificărilor și a competențelor inspectorilor la fața locului din cadrul 
autorităților naționale competente (punctele 171-175). În plus, rapoartele de inspec -
ție ar trebui să fie publicate mai rapid după ce a avut loc reuniunea de închidere 
(punctul 183).
Recomandarea  12
BCE ar trebui să suplimenteze sau să realoce personalul, pentru ca angajații săi să 
participe într-un număr semnificativ mai mare la inspecțiile la fața locului realizate la 
băncile semnificative, pe baza unei prioritizări clare a riscurilor. Ar trebui să crească 
proporția inspecțiilor la fața locului conduse de o altă autoritate națională competen -
tă decât cea din țara de origine sau din țara gazdă a băncii supravegheate.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2018.
86 Concluzii și recomandări 
 
Recomandarea  13
BCE ar trebui să urmărească îndeaproape deficiențele sistemului informatic dedicat 
inspecțiilor la fața locului și să își continue eforturile de îmbunătățire a calificărilor 
și a competențelor inspectorilor la fața locului din cadrul autorităților naționale 
competente.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: jumătatea anului 2017.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Baudilio 
TOMÉ MUGURUZA, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 
18 octombrie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Klaus-Heiner Lehne
 Președinte
87
 Anexe
Sinteza abordării auditului
Subiectul auditului Criteriile de audit Analiza de audit
Mecanismele de guvernanță ale MUS 
asigură un mediu adecvat pentru 
activitatea echipelor comune de su -
praveghere și a echipelor de inspecție 
la fața locului?I. Principiul fundamental nr. 2 al BCBS
II.  Considerentele 65, 66 și 77 ale Regulamentului privind MUS
III.  Articolele 4, 6, 19, 22, 24, 25 și 26 din Regulamentul privind 
MUS
IV. Manualul de supraveghere al BCE
V. Regulamentul de procedură al BCE ο Analiză documentară calitativă
 ο Interviuri cu personalul
Sunt cadrul de audit intern și meca -
nismele de planificare și de raportare 
concepute astfel încât riscurile iden -
tificate în ceea ce privește sarcinile de 
supraveghere bancară să fie abordate 
în mod corespunzător?I.  Standardul 2030 al Institutului Auditorilor Interni, cadrul 
internațional de practici profesionale (International Professi -
onal Practice Framework  – IPPF ) Îndrumarea practică a  IPPF 
privind standardul 2030 ο Analiză documentară calitativă
 ο Interviuri cu personalul
Procedurile și aplicarea practică 
a normelor privind asigurarea 
răspunderii, inclusiv auditul extern, 
creează un mediu adecvat pentru 
supravegherea bancară?I. Principiul fundamental nr. 2 al BCBS
II. Articolul 20 din Regulamentul privind MUS ο Analiză comparativă și interviuri cu alte 
instituții supreme de audit (Australia, 
Canada, SUA)
 ο Analiza sondajului Comitetului de contact
 ο Analiză documentară calitativă
 ο Interviuri cu personalul BCE
 ο Interviuri cu părțile interesate (Parlament, 
Consiliu)
Planificarea și crearea echipelor 
comune de supraveghere erau 
adecvate în ceea ce privește structura 
și resursele?I. Principiile fundamentale ale BCBS
II. Articolul 6 din Regulamentul privind MUS
III. Considerentul  79 al Regulamentului privind MUS
IV. Articolele 3 și 4 din Regulamentul-cadru privind MUS
V. Articolele 63 și 97 din Directiva 2013/36/UE1
VI. Manualul de supraveghere al BCE
VII.  Ghidul ABE privind procedurile și metodologiile comune 
pentru procesul de supraveghere și evaluare (SREP)În măsura posibilului:
 ο Analiza secțiunilor din Manualul de supra -
veghere și a altor documente care se referă 
la cadrul organizațional
 ο Evaluarea planificării generale a  resurselor 
în cadrul DGSM I și II
 ο Evaluarea planificării resurselor echipelor 
comune de supraveghere
 ο Reexaminarea deciziilor privind dotarea cu 
resurse, precum și a ipotezelor și modele -
lor care stau la baza acestora
 ο Interviuri cu personalul
 ο Analiza calitativă a dosarelor de personal
 ο Analiza calitativă a documentelor aferente 
programului de formare
 ο (toate procedurile, în măsura posibilului)
Sunt activitățile de supraveghere 
planificate în mod adecvat pentru 
a aborda criteriile stabilite prin stan -
darde și autoritatea de supraveghere 
realizează în mod eficient aceste 
activități?I. Principiile fundamentale ale BCBS
II. Articolul 3 din Regulamentul-cadru privind MUS
III. Articolele 97 și 99 din Directiva 2013/36/UE
IV.  Ghidul ABE privind procedurile și metodologiile comune 
pentru procesul de supraveghere și evaluare (SREP) ο Foarte puține dintre procedurile preconi -
zate au putut fi efectuate (documentele 
aferente programului de supraveghere 
prudențială/SREP , dosarele bancare și 
secțiunile metodologice ale Manualului de 
supraveghere nu erau disponibile)
Sunt inspecțiile la fața locului plani -
ficate, efectuate și raportate în mod 
corespunzător?I. Principiul fundamental nr. 9 al BCBS
II. ISA 580
III. Articolul 12 din Regulamentul privind MUS
IV. Articolul 3 din Regulamentul-cadru privind MUS
V. Articolul 99 din Directiva 2013/36/UE
VI. Capitolul 6 din Manualul de supraveghere al BCE ο Analiza calitativă a documentelor la care 
Curtea a primit acces
 ο Interviuri cu personalul
1  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și 
supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directive -
lor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).Anexa I
88 Anexe 
 
Limite în ceea ce privește accesul la informații
Domenii care nu au fost auditate în mod satisfăcător ca urma -
re a faptului că BCE nu a furnizat documentele solicitateProbe care nu au fost furnizate
Evaluarea cuprinzătoare
 ο Testarea la stres
 ο Evaluarea calității activelor ο Printre altele, orientări privind evaluarea garanțiilor, procesul de selectare 
a activelor expuse riscurilor, întrebări frecvente, procese-verbale și corespon -
dență privind întâlnirile cu ABE, ERSB, BCE, evaluarea impactului creditelor 
fiscale și orientările aferente, precum și o serie de documente legate de 
proiecte1
Procesul decizional
 ο Respectarea termenelor stabilite
 ο Nivelul și oportunitatea deciziilor, în funcție de gravitatea 
situației
 ο Dacă și în ce mod diferitele părți implicate în procesul decizional 
asigură o valoare adăugată și dacă există suprapuneri sau redun -
danțe pe baza unor cazuri concrete
 ο Curtea nu a putut să efectueze o verificare încrucișată a obser -
vațiilor formulate de băncile comerciale în contextul sondajului 
Curții privind procesul decizional cu deciziile efective ο Deciziile Consiliului de supraveghere
 ο Dosare bancare
 ο Documentația privind etapele procedurale urmate în cadrul procesului 
decizional
 ο Procese-verbale ale Consiliului de supraveghere
Eficiența operațională a  inspecțiilor la fața locului
 ο Componente majore ale metodologiei de planificare
 ο Eficiența reală a inspecțiilor la fața locului
 ο Aplicarea consecventă și eficientă a metodologiei la nivelul 
MUS (întârzieri nejustificate, absența concentrării, efectuarea 
ineficientă a  auditurilor)
 ο Raportarea coerentă a inspecțiilor la fața locului
 ο Verificări eficiente ale consecvenței
 ο Curtea nu a putut să efectueze o verificare încrucișată a obser -
vațiilor formulate de băncile comerciale în contextul sondajului 
Curții privind procesul de inspecție la fața locului cu rapoartele 
sau documentele de lucru la fața locului efective
 ο Caracterul concret și orizontul de timp al îmbunătățirii IMAS
 ο Asigurarea calității în cazul inspecțiilor la fața locului ο Lista inspecțiilor planificate neefectuate
 ο Anexe la capitolul 6 din Manualul de supraveghere privind metodologia de 
supraveghere la fața locului [a fost furnizat capitolul 6 (60 de pagini), dar nu 
și anexele (care se presupune că ar avea 1 000 de pagini)]
 ο Planificarea inspecțiilor specifice la fața locului (lista inspecțiilor la fața 
locului cu solicitare de resurse)
 ο Lista analizelor tematice și lista solicitărilor ad hoc
 ο Detalii privind sondajul trimis autorităților naționale competente în vederea 
evaluării competențelor inspectorilor la fața locului care sunt disponibili
 ο Planificarea lansării versiunilor aplicației IMAS
 ο Deciziile Consiliului de supraveghere, de exemplu, cu privire la planificarea 
inspecțiilor la fața locului
 ο Documente de lucru (inclusiv documentația de planificare) ale inspectorilor
 ο Rapoarte de verificare a consecvenței specifice băncilor
 ο Dosare bancare/eșantionarea unor cazuri concrete
 ο Implicarea auditorilor la fața locului și rapoarte relevante privind exercițiul de 
evaluare a calității activelor derulat în Grecia în 2015Anexa II
89 Anexe 
 Anexa IIDomenii care nu au fost auditate în mod satisfăcător ca urma -
re a faptului că BCE nu a furnizat documentele solicitateProbe care nu au fost furnizate
Eficiența operațională a  planificării supravegherii la 
distanță
 ο Datele și calculele folosite în exercițiul inițial de repartizare pe 
clustere și alocarea resurselor aferente
 ο Eficiența planificării activităților de supraveghere
 ο Caracterul adecvat al planificării activităților de supraveghere
 ο Utilizarea eficientă/adecvată a analizelor tematice în planificarea 
activităților de supraveghere
 ο Eficiența operațională a  desfășurării supravegherii la distanță
 ο Eficiența desfășurării activităților de supraveghere
 ο Caracterul adecvat al desfășurării activităților de supraveghere
 ο Analiza și raportarea coerentă și adecvată în materie de SREP
 ο Utilizarea adecvată/eficientă a  cardurilor de identificare
 ο Caracterul adecvat al modelului RAS ( risk assessment system  – 
sistem de evaluare a riscurilor)
 ο Utilizarea eficientă a  modelului RAS în procesul de supraveghere
 ο Urmărirea eficientă și direcționată a deciziilor de supraveghere de 
către echipele comune de supraveghere
 ο Curtea nu a putut să efectueze o verificare încrucișată a obser -
vațiilor formulate de băncile comerciale în contextul sondajului 
Curții privind supravegherea la distanță ο Manualul de supraveghere (cu excepția a aproximativ 25 de pagini privind 
echipele comune de supraveghere plus 17  pagini privind managementul 
crizelor, dintr-un total de 346 de pagini)
 ο Anexele metodologice la Manualul de supraveghere
 ο Metodologii și modele detaliate pentru procesul SREP
 ο Metodologii detaliate pentru modelul RAS
 ο Rapoarte tematice
 ο Deciziile Consiliului de supraveghere
 ο Propuneri de programe de supraveghere prudențială, programe aprobate
 ο Carduri de identificare reale (a fost furnizată doar o versiune prelucrată), 
precum și setul de date FINREP folosite
 ο Rapoarte SREP
 ο Scoruri RAS și modele de rezultate, documentație, detalii, suprapuneri
 ο Planuri de recuperare transmise către BCE, analiză și urmărire de către 
echipele comune de supraveghere
 ο Decizii de supraveghere, urmărire și implementare de către echipele comune 
de supraveghere
 ο Metodologia de repartizare pe clustere – nu au fost furnizate modele, 
informații (detalii, date bancare), calcule, detalii privind rezultatele (inclusiv 
suprapuneri)
 ο Dosare bancare/eșantionarea unor cazuri concrete
Reuniunile Consiliului de supraveghere
 ο Eficiența reuniunilor
 ο Respectarea principiului independenței reprezentanților 
autorităților naționale competente în raport cu Consiliul de 
supraveghere ο Procese-verbale ale reuniunilor Consiliului de supraveghere
Asigurarea răspunderii
 ο Raportarea cuprinzătoare și eficientă către Parlamentul European
 ο Schimbul eficient și cuprinzător de informații, în conformitate cu 
articolul 32 din Regulamentul privind MUS – în acest sens, Curtea 
a fost nevoită să se bazeze pe informații furnizate de terți ο Documentație scrisă privind schimbul ad hoc  de opinii între Parlamentul 
European și președintele Consiliului de supraveghere
 ο Evidența procedurilor Consiliului de supraveghere, astfel cum este furni -
zată comisiei competente a Parlamentului, împreună cu o listă adnotată 
a deciziilor
 ο Documentația efectivă solicitată de Comisia Europeană în scopul elaborării 
raportului prevăzut la articolul 32 și corespondența, cu date, privind solicita -
rea de informații
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
1 În aprilie 2016, BCE a furnizat Curții un raport privind asigurarea calității al DGSM IV, din aprilie 2015. Deși raportul acoperea mai multe 
domenii, Curtea nu și-a putut derula procedurile de audit folosind documentele sursă disponibile. Raportul se axa mai mult asupra aspectelor 
procedurale decât asupra celor metodologice. Curții i s-au furnizat și o serie de documente procedurale, cum ar fi scrisori de misiune către 
auditori, și propuneri de cerințe în materie de dotare cu resurse pentru revizuirea portofoliului de credite. Curtea nu a avut suficient acces la 
documentele de lucru ale auditorilor și, pe baza informațiilor disponibile, nu a fost în măsură să își formuleze propriile concluzii cu privire la 
o serie de alte aspecte.
90 Anexe 
 Anexa IIÎn cele ce urmează, sunt oferite câteva exemple care ilustrează modul în care aceste 
limite au afectat auditul Curții.
I. Guvernanța
Problema În răspunsul la chestionarul Curții trimis băncilor comerciale, trei instituții au precizat că nu li se acordase dreptul de a fi 
audiate. Totuși, Curtea nu a primit acces la dosare sau decizii privind băncile.
Consecință Curtea nu a putut verifica această afirmație.
Problema Curtea a solicitat eșantioane de cazuri pentru diferite tipuri de decizii (situații de urgență, cazuri obișnuite, decizii SREP și 
autorizări), inclusiv tot fluxul de documentație care stă la baza acestora, împreună cu datele aferente fiecărei etape, de la 
etapa de inițiere până la etapa în care se ajunge la decizia finală. Cu toate acestea, Curtea a primit doar tabele cu datele 
etapelor procedurale, fără a avea acces la documentația de bază.
Consecință Curtea nu a putut stabili dacă întârzierile în procesul decizional erau determinate de imperfecțiunile procedurii sau de com -
plexitatea problemei. Curtea nu a fost în măsură să abordeze deficiențele specifice ale procesului decizional, să identifice 
nivelurile inutile și să verifice dacă documentele furnizate facilitau luarea unei decizii informate. Prin urmare, orice analiză 
a eficienței procesului decizional trebuie să rămână relativ abstractă.
Problema Curtea a solicitat procesele-verbale ale reuniunilor Consiliului de supraveghere, pentru a evalua dacă președintele asigură 
un mediu propice unor discuții eficiente și eficace în cadrul Consiliului de supraveghere, cu o participare regulată și discuții 
exhaustive cu toți membrii, în interesul întregii UE. Cu toate acestea, Curții i s-a refuzat accesul la procesele-verbale ale 
Consiliului de supraveghere.
Consecință Curtea nu a putut exprima un punct de vedere referitor la eficiența reuniunilor Consiliului de supraveghere.
II. Echipele comune de supraveghere
Problema În răspunsul la chestionarul trimis, o bancă comercială a informat Curtea că BCE solicitase un volum disproporționat de 
documente („sute de dosare”) pentru evaluările gradului de adecvare, deși majoritatea cazurilor se refereau la reînnoirea 
mandatelor directorilor.
Consecință Deciziile privind gradul de adecvare reprezentau aproape jumătate din deciziile adoptate de BCE. Un raport al Serviciului 
Asigurarea Calității sublinia faptul că astfel de decizii ar putea avea impact asupra resurselor. Curtea nu a putut să evalueze 
dacă procedurile pentru deciziile privind gradul de adecvare erau proporționale (cu alte cuvinte, dacă au fost necesare 
toate procedurile și solicitările de informații) sau dacă aveau un impact negativ asupra alocării resurselor. Prin urmare, nu 
a fost în măsură să exprime o opinie informată cu privire la necesitatea suplimentării personalului sau a unei organizări mai 
eficiente a  sarcinilor.
Problema Curtea intenționase să examineze modelarea riscurilor ca parte componentă a SREP și dacă datele furnizate de băncile 
supravegheate erau folosite în mod eficace în cadrul unui model de risc adecvat. Curtea nu a primit nicio informație privind 
impactul datelor transmise de băncile supravegheate asupra scorului RAS. În răspunsul la chestionarul Curții, numeroase 
bănci comerciale au menționat că cerințele de raportare care le erau impuse erau disproporționate.
Consecință Curtea nu a putut verifica dacă și în ce mod sunt folosite datele raportate pentru a determina scorul SREP și dacă cerințele 
de raportare ar putea fi concepute într-o manieră mai eficientă, pentru a pune accentul pe riscurile majore.
III. Inspecțiile la fața locului
Problema Curții nu i s-a trimis anexa metodologică la Manualul de supraveghere sau dosarele de inspecție la fața locului care stau la 
baza acestuia. În unele cazuri, băncile comerciale au formulat afirmații negative cu privire la modul în care erau efectuate 
inspecțiile la fața locului.
Consecință Curtea nu a putut evalua nicio etapă a ciclului de inspecție – alegerea unei bănci, elaborarea notei de inspecție preliminare, 
derularea și raportarea vizitei de inspecție, evaluările ex post  ale consecvenței – sau dacă metodologia aferentă aborda 
principalele riscuri și dacă resursele erau folosite în mod adecvat și eficient. Cu toate acestea, o abordare necorespun -
zătoare a inspecțiilor la fața locului ar avea implicații majore pentru evaluarea alocării resurselor și eficiența activității 
desfășurate efectiv. O metodologie incompletă sau deficitară ar afecta eficiența tuturor inspecțiilor la băncile semnificati -
ve, indiferent dacă acestea sunt efectuate de BCE sau de autoritățile naționale competente.
91 Anexe 
 Anexa IIIProcesul decizional, astfel cum se aplică deciziilor individuale în materie de suprave -
ghere și altor acte cu și fără caracter juridic obligatoriu, până la procedura aplicabilă 
în cazul absenței unei obiecții la nivelul Consiliului guvernatorilor
Trimitere la 
graficDescriere
(1-2)Subcoordonatorul echipei comune de supraveghere comunică cu conducerea autorității naționale competente relevante pentru a se asi -
gura că aceasta are posibilitatea de a examina și a formula observații cu privire la proiectele de decizii înainte ca acestea să fie transmise 
mai departe. Termenul pentru formularea observațiilor depinde de circumstanțe și ține cont de termenul juridic și operațional final.
(3-4)În paralel cu (1-2), echipa comună de supraveghere poate solicita consultanță juridică sau de alt fel din partea domeniilor de activitate 
relevante ale MUS.
(5)Echipele comune de supraveghere sunt invitate să discute, împreună cu Secretariatul Consiliului de supraveghere, primul proiect de 
propunere, prima propunere de decizie și termenele aferente. Secretariatul Consiliului de supraveghere examinează documentația.
Dacă secretariatul nu este consultat în această etapă de început, examinarea are loc înainte de trimiterea documentației către Consiliul 
de supraveghere.
(6-7-8) Dacă timpul permite, Secretariatul Consiliului de supraveghere trimite documentația Direcției generale Servicii juridice spre editare.
(9)Coordonatorul echipei comune de supraveghere trimite pachetul de documente conducerii de nivel superior a DGSM I sau II, după caz, 
pentru examinarea și aprobarea propunerii de decizie prezentate.
(10)După revizuirea și aprobarea propunerii de decizie prezentate de coordonatorul echipei comune de supraveghere, conducerea de nivel 
superior trimite propunerea Consiliului de supraveghere, propunerea de decizie și alte documente utile, prin e-mail, președintelui și vi -
cepreședintelui, spre aprobare și pentru a permite transmiterea lor către membrii Consiliului de supraveghere. Secretariatul Consiliului 
de supraveghere este unul dintre destinatarii e-mailului, astfel încât să poată prelua procesul de îndată ce președintele și vicepreședin -
tele au aprobat documentația.
(11)Secretariatul Consiliului de supraveghere trimite documentația celorlalți membri ai consiliului. De regulă, membrii consiliului trebuie 
să primească documentația cu cel puțin cinci zile lucrătoare înainte de reuniunea în cauză. Dacă documentația este transmisă spre 
aprobare prin procedură scrisă, termenul standard este tot de cinci zile lucrătoare.
(12)Reuniune/procedură scrisă. În cadrul unei proceduri scrise, nu se desfășoară de regulă nicio votare oficială. Se consideră că membrii 
Consiliului de supraveghere au aprobat propunerea de decizie, cu excepția cazului în care formulează obiecții în termenul stabilit.
(13) Aprobarea de către Consiliului de supraveghere.
(14-15)După caz, Secretariatul Consiliului de supraveghere trimite documentația spre a fi tradusă cel târziu în momentul în care aceasta este 
transmisă Consiliului de supraveghere. De obicei, documentația este trimisă spre traducere atunci când textul în limba engleză nu va 
mai suferi modificări. Cu excepția cazului în care decizia în materie de supraveghere are un efect negativ asupra instituției de credit și 
se acordă dreptul la audiere, în această etapă, Secretariatul Consiliului de supraveghere finalizează documentația și se coordonează cu 
Secretariatul Consiliului guvernatorilor.
(16-17)În cazul în care decizia are efecte negative asupra destinatarului, Secretariatul Consiliului de supraveghere trimite propunerea de deci -
zie completă către instituția de credit, în vederea exercitării dreptului la audiere. Termenul standard este de două săptămâni. În situații 
de urgență, termenul poate fi redus sau audierea poate avea loc ex post , în condițiile prevăzute la articolul 31 din Regulamentul-cadru 
privind MUS. Perioada de audiere începe în ziua în care instituția de credit primește propunerea de decizie.
(18)Secretariatul Consiliului de supraveghere trimite echipei comune de supraveghere observațiile primite din partea instituției de credit, 
spre evaluare. Echipa comună de supraveghere poate consulta direcția generală/juridică dacă este necesar.
(19-23)Echipa comună de supraveghere evaluează observațiile primite din partea instituției de credit (dreptul la audiere), iar fluxul documen -
tației urmează etapele intermediare prezentate la punctele 10-12. Secretariatul analizează evaluarea observațiilor și decizia revizuită.
(24) Decizia (revizuită) împreună cu evaluarea observațiilor sunt transmise Consiliului de supraveghere spre aprobare.
(25)Secretariatul Consiliului de supraveghere trimite pachetul cu documentația finală spre aprobare vicepreședintelui (etapă obligatorie 
înainte de inițierea procedurii aplicabile în cazul absenței unei obiecții), Secretariatul Consiliului guvernatorilor fiind de asemenea 
destinatar al e-mailului.
(26)Secretariatul Consiliului guvernatorilor trimite documentația Consiliului guvernatorilor, pentru a fi adoptată prin procedura aplicabilă în 
cazul absenței unei obiecții. Pentru derularea procedurii aplicabile în cazul absenței unei obiecții se alocă maximum 10 zile lucrătoare. 
Secretariatul Consiliului guvernatorilor informează Secretariatul Consiliului de supraveghere cu privire la adoptare.
(27) Secretariatul Consiliului de supraveghere notifică decizia finală instituției de credit.
92 Anexe 
 Anexa III
Noti/f_icarea deciziei /f_inale Institu/uni021Bia de creditNoti/f_icarea adoptăriiSecretariatul Consiliului de supraveghere
Urgen/uni021Be
Mai pu/uni021Bin de 48/uni00A0de oreObișnuită
Mai pu/uni021Bin de 100/uni00A0de zile 
lucrătoareConsiliul guvernatorilorInformat prin e-mailSecretariatul Consiliului 
de supraveghere
Pentru revizuirea pachetului 
/f_inal Vicepreședintele Consiliului de 
supraveghere
Propunerile de decizie trebuie 
trimise în același timp autorită/uni021Bilor 
na/uni021Bionale competente relevanteAutoritatea na/uni021Bională competentăPachetul cu documenta/uni021Bia /f_inalăSecretariatul Consiliului de supraveghere
Pentru aprobarea deciziei 
(revizuite) și evaluarea 
observa/uni021BiilorConsiliul de supraveghereMembrii Consiliului de supraveghereDirec/uni021Bia 
generală/juridică
Pentru traducere, 
dacă este necesarEvaluează observa/uni021Biile formulate de 
institu/uni021Bia de credit cu privire la 
versiunea /f_inală a propunerii (Direc/uni021Bia 
generală/juridică poate /f_i consultată)Echipa comună de supraveghere
Reuniune
Dreptul la audiere pentru decizii cu efecte 
negative (două excep/uni021Bii)3 zile lucrătoare pentru 
observa/uni021Bii, dacă este 
urgent2 săptămâni pentru 
observa/uni021BiiRăspunsuri scriseInstitu/uni021Bia de credit
Pentru examinareSecretariatul Consiliului 
de supravegherePreședintele și vicepreședintele 
Consiliului de supraveghereConducerea de nivel superior a DG 
Finalizarea propunerii de decizieSecretariatul Consiliului de supraveghere5 zile lucrătoare 
înainte de votare5 zile lucrătoare 
înainte de 
reuniune/aprobare Procedură scrisăMembrii Consiliului de supraveghere
Reuniune
(Comitetul de coordonare)Dacă problema este 
urgentă sau tehnicăPentru analizarea 
punctelor B sau 
a aspectelor de politicăProcedură scrisăConsiliul de supraveghere
ReuniuneDirec/uni021Bia generală Servicii juridice
Pentru modi/f_icări în scopuri 
de editareSecretariatul Consiliului 
de supraveghere
Pentru a asigura urmărirea și 
transmitereaPreședintele și vicepreședintele 
Consiliului de supraveghere
Pentru aprobarea întregii 
documenta/uni021Bii și pentru a facilita 
transmiterea către membrii 
Consiliului de supraveghereDomeniile de activitate ale MUS
Solicitare de asisten/uni021Bă/
consultan/uni021Bă juridicăPentru observa/uni021Bii pe marginea 
proiectuluiAutoritatea na/uni021Bională competentă
Examinarea și aprobarea 
proiectului prezentat de echipa 
comună de supraveghereConducerea de nivel superior a DG 
Secretariatul Consiliului 
de supraveghere
Pentru examinare și discu/uni021Bii cu 
echipa comună de supraveghereEchipa
comună
de supraveghere
Procedura scrisă și procedura aplicabilă 
în cazul absen/uni021Bei unei obiec/uni021Bii (1)
(2)
(3)
(4)(5)
(6)
(7)(8)(9)
(10)
(10)
(11)
(12)
(13)
(14)
(15)(16)
(17)(18) (19)
(20)
(21)
(22)
(23)
(24)
(25)(25)(25)
(26)
(27)(26)
93 Anexe 
 Anexa IVProcesul bugetar al BCE
Managerul principal pentru 
coordonarea serviciilor (CSO)
CSO raportează Comitetului executiv 
prin intermediul președintelui. 
Responsabil de DG-F/BCO
Responsabilii centrelor 
bugetare (responsabilitate 
comună cu DG-F/BCO)Consiliul guvernatorilor
Comitetul executiv
DG-F/BCO (Serviciul pentru 
buget, control și organizare)Comitetul pentru buget (BUCOM)
Experţi din partea BCE și a băncilor 
centrale naţionale din zona euro. Asistă 
Consiliul guvernatorilor în decizia sa 
privind bugetul (evaluarea propunerii 
de buget).
CeBa (activităţile băncilor centrale)/ 
MUS (Mecanismul unic de 
supraveghere)Conduce banca/ 
Modiﬁcă banca6 membri ai Comitetului executiv
19 guvernatori ai băncilor centrale naţionale din zona euroComponenţa Consiliului 
guvernatorilor
Consultare cu președintele și 
vicepreședintele Consiliului de 
supraveghere
Asistă Comitetul executiv în evaluarea 
componentei bugetare legate de MUS.
Responsabili de planiﬁcarea și 
implementarea operaţională în 
centrul lor bugetar. Responsabili 
de monitorizarea și controlul părţii 
care le revine din bugetul BCE.Evaluează implicaţiile domeniilor de 
activitate la nivel de resurse umane, 
buget și organizare. Consiliază 
Comitetul executiv în consecinţă. 
Elaborează, pregătește și 
monitorizează bugetul în 
conformitate cu orientările strategice 
furnizate de Comitetul executiv/
Consiliul guvernatorilor.Responsabil de alocarea și 
gestionarea resurselor umane și 
ﬁnanciare. Propune bugetul către 
Consiliul guvernatorilor.Adoptă bugetul BCE la 
propunerea Comitetului executiv.
Sursa:  DG-F/BCO.
94 Anexe 
 Anexa VAuditul activității de supraveghere bancară în anumite jurisdicții naționale
AUSTRALIA CANADA SUA
Instituția supremă 
de auditAustralian National Audit 
Office (ANAO) (Oficiul Națio -
nal de Audit al Australiei)Auditor General of Canada (Oficiul 
General de Audit al Canadei)Government Accountability Office (GAO) (Oficiul pentru 
Responsabilitate Guvernamentală)
Autoritatea de 
reglementare/
supraveghere 
bancarăI.  Australian Prudential 
Regulation Authority 
(APRA) (Autoritatea de 
Reglementare Pruden -
țială a Australiei)
II.  Australian Securities 
and Investments 
Commission (ASIC) 
(Comisia Australiană 
pentru Valori Mobilia -
re și Investiții)
III.  Australian Competi -
tion and Consumer 
Commission (CCC) 
(Comisia Australiană 
pentru Concurență și 
Consumatori)
IV.  Reserve Bank1 (Banca 
Rezervelor)I.  Office of the Superintendent 
of Financial Institutions (OSFI) 
(Biroul Inspectorului pentru 
Instituții Financiare)
II.  Canada Deposit Insurance 
Corporation (CDIC) (Corporația 
Canadiană pentru Garantarea 
Depozitelor)
III.  Bank of Canada2 (Banca Canadei)
IV.  Financial Consumer Agency 
Canada (Agenția Canadiană 
a Consumatorilor Financiari)I.  Board of Governors of the Federal Reserve System 
(FED) (Consiliul guvernatorilor al Sistemului Rezervei 
Federale)
II.  Office of Comptroller General of the Currency (OCC) 
(Biroul Controlorului General al Monedei)
III.  Federal Deposit Insurance Corporation (FDIC) (Corpora -
ția Federală pentru Garantarea Depozitelor)
IV.  National Credit Union Administration (NCUA) (Adminis -
trația Națională a Cooperativelor de Credit)
V.  Financial Stability Oversight Council (FSOC)3 (Consiliul 
de Supraveghere a Stabilității Financiare)
Legislația care 
conferă drepturi 
de auditSecțiunile 11 și 17 din Audi -
tor General Act 1997  (Legea 
privind autoritatea generală 
de audit)Auditor General Act R.S.C., 1985,  
c. A-1731 US CODE § 714 (auditul Consiliului de examinare a insti -
tuțiilor financiare, Consiliul Rezervei Federale, FDIC,OCC), 31 
USC § 717 (evaluarea programelor și a activităților guvernului 
SUA), 31 USC § 712 (investigarea modului de folosire a banilor 
publici), 12 USC § 1833c (auditarea și accesul la înregistrările 
Controlorului General)
Mandatul de 
audit asupra 
autorităților de 
supraveghere 
financiară (drept 
acordat prin lege)I.  Auditul financiar al 
fiabilității conturilor; 
audituri ale perfor -
manței pentru activi -
tăți de supraveghere 
și activități care nu 
țin de supraveghere; 
serviciile suplimentare 
includ orientări privind 
bunele practici și 
rapoarte de evaluare
II.  Auditul financiar al 
fiabilității conturilor; 
audituri ale perfor -
manței pentru activi -
tăți de supraveghere 
și activități care nu țin 
de supraveghereI.  Audituri ale performanței 
și audituri de conformitate 
pentru activități de suprave -
ghere și activități care nu țin de 
supraveghere
II.  Auditul financiar al fiabilității 
conturilor; audituri ale 
performanței și audituri de 
conformitate pentru activități de 
supraveghere și activități care nu 
țin de supraveghere
III.  Nu are mandat
IV.  Audituri ale performanței 
și audituri de conformitate 
pentru activități de suprave -
ghere și activități care nu țin de 
supraveghereI.  Audituri ale performanței și audituri de conformitate 
pentru activități de supraveghere și activități care nu 
țin de supraveghere
II.  Audituri ale performanței și audituri de conformitate 
pentru activități de supraveghere și activități care nu 
țin de supraveghere; auditul financiar al fiabilității 
conturilor
III.  Audituri ale performanței și audituri de conformitate 
pentru activități de supraveghere și activități care nu 
țin de supraveghere; auditul financiar al fiabilității 
conturilor
IV.  Audituri ale performanței și audituri de conformitate 
pentru activități de supraveghere și activități care nu 
țin de supraveghere; auditul financiar al fiabilității 
conturilor
V.  Audituri ale performanței și audituri de conformitate 
pentru activități de supraveghere și activități care nu 
țin de supraveghere; auditul financiar al fiabilității 
conturilor
1 Responsabilă doar de politica monetară și de stabilitatea financiară.
2 Îndeplinește rolul de instituție de credit de ultimă instanță și de monitorizare a stabilității financiare prin supraveghere macroprudențială, 
împreună cu OSFI.
3 FSOC a fost creat în temeiul Legii Dodd Frank privind reforma Wall Street și protecția consumatorilor ( Dodd Frank Wall Street Reform and 
Consumer Protection Act ), document care includea o dispoziție referitoare la auditarea activităților sale de către GAO.
95 Anexe 
 Anexa V AUSTRALIA CANADA SUA
Sfera mandatului  – 
competențe 
de auditare 
a activităților de 
supraveghereAutoritatea de a examina 
sau a analiza orice aspect al 
operațiunilor entitățiiMandat complet pentru audituri 
ale performanței și audituri de 
conformitateMandat complet pentru audituri ale performanței și audituri 
de conformitate4
Obiective de audit 
în exercitarea 
mandatuluiConceperea și funcționarea 
sistemelor și a procedurilor, 
activități de protecție 
a investitorilor și procesul 
decizional în materie de 
supraveghere la nivel 
macroprudențialI.  Conceperea și funcționarea 
sistemelor și a procedurilor, 
procesul decizional în materie de 
supraveghere la nivel macro -
prudențial și evaluări și decizii 
privind instituțiile individuale 
(supraveghere microprudențială)
II.  Conceperea și funcționarea 
sistemelor și a procedurilor, 
evaluări și decizii privind institu -
țiile individuale (supraveghere 
microprudențială)Conceperea și funcționarea sistemelor și a procedurilor, 
procesul decizional în materie de supraveghere la nivel 
macroprudențial, evaluări și decizii privind instituțiile 
individuale (supraveghere microprudențială) care implică, de 
regulă, un eșantion de instituții
Bariere în calea 
exercitării 
mandatului 
(restricții privind 
accesul la 
informații)Nu Nu I.  Nu; GAO are dreptul statutar de acces la evidențele 
bancare pentru domeniile de responsabilitate atribuite 
de Rezerva Federală
II.  Nu; GAO are acces nerestricționat pentru a audita OCC, 
FDIC, NCUA și FSOC
Rapoarte  ο Raportul auditorului 
general nr. 42, 
2000-2001
 ο Raportul auditorului 
general nr. 2, 
2005-2006 ο Reglementarea și supravegherea 
băncilor mari, toamna anului 
2010
 ο Urmărirea recomandărilor pri -
vind raportul anterior de audit ο GAO-15-67(2014) Bank Capital Reforms: initial effects of 
Basel III on Capital, Credit, and international competi -
tiveness (Reforma capitalului bancar: efectele inițiale 
ale Acordului Basel III asupra capitalului, a creditelor și 
a competitivității la nivel internațional)
 ο Auditul din 2015 al GAO cu privire la utilizarea de către 
autoritățile de reglementare a abordării examinării 
bazate pe risc, pentru supravegherea gradului de adec -
vare a securității informațiilor în instituțiile depozitare
 ο Auditul GAO cu privire la eficacitatea structurii organi -
zaționale și a controalelor interne ale FDIC
 ο Analiza din 2014 a GAO privind noua normă a Rezervei 
Federale referitoare la introducerea unor standarde 
prudențiale mai stricte pentru holdingurile bancare și 
organizațiile bancare străine
 ο Analiza din 2015 a GAO cu privire la lecțiile în materie 
de reglementare învățate în urma crizelor bancare 
anterioare și la măsurile adoptate de autoritățile de 
reglementare în scopul abordării riscurilor emergente 
la adresa siguranței și a solidității sistemului bancar
 ο Raportul 10-861 al GAO privind programul de reducere 
a activelor cu probleme ( Troubled Asset Relief Program )
 ο Analiza din 2015 a GAO vizând punerea în aplicare 
a normelor privind capitalul reglementat și revizuirile 
aduse de autoritățile de reglementare bancară efectu -
lui de levier suplimentar
4 http://www.gao.gov/products/T-GGD-90-8
96 Anexe 
 Anexa VAUSTRALIA CANADA SUA
Domeniile de audit 
examinate ο Adoptarea și punerea 
în aplicare a unor 
standarde și norme 
privind supravegherea 
bancară acceptate la 
nivel internațional
 ο Evaluarea suprave -
gherii prudențiale 
(eficiență / eficacita -
te), incluzând:
 ο Gradul de adecvare 
a capitalului
 ο Vizitele la fața locului
 ο Activitățile bancare 
transfrontaliere
 ο Cadrul de 
supraveghere
 ο Mecanismele de 
guvernanță financiară ο Relevanța și caracterul adecvat 
ale cadrului de reglementare 
și ale abordării în materie de 
supraveghere
 ο Accentul plasat asupra regle -
mentării prudențiale în vederea 
abordării procesului de asumare 
a riscurilor la nivel instituțional
 ο Modul în care li se solicită bănci -
lor date și informații bancare
 ο Gradul de adecvare a proceselor 
de reglementare și supraveghere 
a celor mai mari bănci
 ο Modul în care cadrul de regle -
mentare și de supraveghere este 
revizuit, aplicat și actualizat, în 
contextul riscurilor emergente
 ο Dacă abordarea în materie de 
supraveghere este revizuită și 
aplicată conform prevederilor
 ο Modul de partajare a  informații -
lor între diferite agenții federale ο Acordul Basel în SUA și efectul său asupra băncilor din 
această țară
 ο Alte țări care pun în aplicare Acordul Basel III – Efectul 
asupra competitivității internaționale a organizațiilor 
bancare din SUA
 ο Modul în care autoritățile de reglementare suprave -
ghează eforturile depuse de instituții pentru comba -
terea amenințărilor cibernetice Sursele și eforturile 
agențiilor de a partaja informații privind amenințările 
cibernetice
 ο Mecanismele folosite de Consiliu pentru supravegherea 
funcției de reprezentare
 ο Strategii privind capitalul uman și evaluarea inițiative -
lor în materie de formare
 ο Procesele FDIC de monitorizare și evaluare a riscurilor 
la adresa sectorului bancar, inclusiv supravegherea și 
evaluarea acesteia
 ο Evaluarea calității procedurilor, a abordărilor și a rezul -
tatelor activității de examinare
 ο Studii comparative privind supravegherea în rândul 
autorităților de reglementare și nivelul de coordonare
 ο Monitorizarea eforturilor autorităților de reglemen -
tare de a identifica și a răspunde riscurilor emergente 
Evaluări pentru:
 ο Identificarea deficiențelor în ceea ce privește eforturile 
de reglementare
 ο Furnizarea de sugestii pentru creșterea eficacității
 ο Siguranța și soliditatea sistemului financiar:
 ο Testări la stres
 ο Supravegherea gestionării riscurilor
 ο Motivele falimentelor bancare
 ο Supravegherea consolidată
 ο Strategii de examinare axate pe riscuri
 ο Implementarea reformelor și elaborarea de norme
97 Anexe 
 Anexa VAUSTRALIA CANADA SUA
Constatări de audit 
și recomandări ο Sunt necesare 
îmbunătățiri în ceea ce 
privește administrarea 
taxei de supraveghere
 ο Este necesar să se 
revizuiască procesul de 
evaluare a riscurilor
 ο Este necesară o îmbu -
nătățire a activității de 
supraveghere a  opera -
țiunilor internaționale
 ο Frecvența inspecțiilor 
la fața locului nu este 
suficientă
 ο Este necesară o reexa -
minare a restricțiilor 
prudențiale în ceea ce 
privește expunerea 
băncilor ο Nu există un proces de analiză 
a eficacității cadrului de regle -
mentare federal
 ο Cadrul de reglementare este 
actualizat periodic
 ο Supravegherea băncilor este 
adecvată
 ο Creșterea volumului cerințelor în 
materie de reglementare creează 
probleme la nivelul resurselor 
umane
 ο Ar putea fi îmbunătățită coordo -
narea solicitărilor de informații
 ο S-au primit informații adecvate 
și relevante de la autorități de 
supraveghere străine ο Punerea în aplicare a Acordului Basel III va avea un 
impact redus asupra activităților de creditare
 ο În prezent, băncile respectă noile cote minime de 
capital
 ο Costuri de conformitate majorate
 ο Efect competitiv neclar asupra băncilor internaționale
 ο Procese inadecvate pentru colectarea de informații 
relevante, fiabile și oportune. Autoritatea de suprave -
ghere nu are competența de a aborda în mod direct 
riscurile informatice la care sunt expuse băncile
 ο Dezvoltarea de politici și proceduri care definesc modul 
în care entitatea va evalua în mod sistematic și cuprin -
zător propriile activități de evaluare a riscurilor
 ο Rezerva Federală are obligația de a finaliza o analiză 
SCAP finală pe doi ani și a aplica lecțiile învățate în 
urma procesului SCAP , cu scopul de a îmbunătăți trans -
parența supravegherii bancare, orientările destinate 
examinatorilor, procesul de identificare și evaluare 
a riscurilor și coordonarea în materie de reglementare
98 Anexe 
 Anexa VIRecomandările FMI privind transparența și asigurarea răspunderii  
reflectate în responsabilitățile de supraveghere ale BCE
Măsuri recomandate pentru 
promovarea credibilității 
politicilor de supraveghere în 
situația în care BCE își asumă 
responsabilități în materie de 
supraveghere1.  Consiliul de supraveghere al MUS ar trebui să elaboreze și să publice un set de orientări pe care le va respec -
ta în formularea recomandărilor de politică.
2.  Consiliul de supraveghere ar trebui să publice procesele-verbale ale reuniunilor sale pe probleme de 
politică.
3.  BCE ar trebui să ia în considerare crearea unui grup extern de experți pentru a asigura o supraveghere 
independentă a MUS. Acest grup ar trebui să publice rapoarte periodice și să furnizeze feedback direct 
Consiliului de supraveghere.
Sursa:  FMI, Financial Sector Assessment Program European Union  (Program de evaluare a sectorului financiar, Uniunea Europeană), Raportul de țară 
13/65, martie 2013.
99 Anexe 
 Anexa VIISfera raportului de reexaminare elaborat de Comisia Europeană  
în temeiul articolului 32 din Regulamentul privind MUS
Comisia Europeană publică un raport referitor la aplicarea Regulamentului privind MUS în care evaluează, printre 
altele, următoarele:
(a) funcționarea MUS în cadrul Sistemului european al supraveghetorilor financiari (SESF) și impactul activităților de 
supraveghere ale BCE asupra intereselor întregii Uniuni și asupra coerenței și integrității pieței interne a serviciilor 
financiare […];
(b) separarea atribuțiilor între BCE și autoritățile naționale competente în cadrul MUS […];
(c) eficacitatea prerogativelor de supraveghere și de sancționare ale BCE și oportunitatea conferirii BCE unor prero -
gative de sancționare suplimentare […];
(d) gradul de adecvare a acordurilor stabilite pentru atribuțiile macroprudențiale, respectiv pentru instrumentele 
macroprudențiale în temeiul articolului 5 și pentru acordarea și retragerea autorizațiilor în temeiul articolului 14;
(e) eficacitatea acordurilor în materie de independență și răspundere;
(f) interacțiunea dintre BCE și ABE;
(g) gradul de adecvare a structurilor de administrare, inclusiv componența Consiliului de supraveghere, modalitățile 
de vot în cadrul acestuia și relațiile sale cu Consiliul guvernatorilor […];
(h) interacțiunea dintre BCE și autoritățile competente din statele membre neparticipante și efectele MUS asupra 
acestor state membre;
(i) eficacitatea mecanismului de recurs împotriva deciziilor BCE;
(j) eficiența MUS din punctul de vedere al costurilor;
(k) posibilul impact al aplicării articolului 7 alineatele (6), (7) și (8) asupra funcționării și a integrității MUS;
(l) eficacitatea separării funcțiilor de supraveghere de funcțiile de politică monetară în cadrul BCE și a separării 
resurselor financiare alocate atribuțiilor de supraveghere din bugetul BCE […];
(m) efectele fiscale ale deciziilor în materie de supraveghere luate de MUS asupra statelor membre participante […];
(n) posibilitățile de continuare a dezvoltării MUS, luând în considerare modificările dispozițiilor relevante, inclusiv la 
nivel de drept primar, și luând în considerare dacă nu se mai justifică argumentarea dispozițiilor instituționale din 
prezentul regulament […].
100 Anexe 
 Anexa VIIISondaj transmis autorităților naționale competente și instituțiilor supravegheate
Sondajul la nivelul autorităților naționale competente
1. Guvernanță: Procesul decizional
ÎNTREBAREA 1: Sub-coordonatorul echipei comune de supraveghere relevante a ținut în permanență legătura 
cu organizația dvs. pentru a se asigura că analizați și vă exprimați opinia cu privire la proiectele de decizii de 
supraveghere adresate instituțiilor de credit din jurisdicția dvs.? 
ÎNTREBAREA 1a : Dacă răspunsul este „NU”, vă rugăm să explicați (a se vedea caseta 1 ).Da 11 91,7  %
Nu 1 8,3 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 12 100,0  %
ÎNTREBAREA 2: Considerați că procesul decizional al BCE ține cont de expertiza și de opiniile organizației dvs. 
și că opinia organizației dvs. este reflectată în proiectul de propunere al Consiliului de supraveghere?  
ÎNTREBAREA 2a : Dacă răspunsul este „NU”, vă rugăm să explicați (a se vedea caseta 1 ).Da 11 91,7 %
Nu 1 8,3 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 3:  Ați înregistrat cazuri în care divergențele de opinii cu privire la deciziile în materie de suprave -
ghere nu au putut fi soluționate împreună cu echipa comună de supraveghere?Da 6 50,0 %
Nu 6 50,0 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 3a: Dacă răspunsul este „DA”, vi s-a oferit ocazia de a rezolva aceste divergențe prin contacte 
bilaterale între structurile intermediare ale BCE și conducerea organizației dvs.?Da 5 41,7 %
Nu 0 0,0 %
N/A 7 58,3 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 4: Ați înregistrat cazuri în care aceste divergențe nu au putut fi abordate și nu s-a putut ajunge la 
un consens?Da 6 50,0 %
Nu 5 41,7 %
N/A 1 8,3 %
TOTAL 12 100,0 %
Da 5 41,7 %
ÎNTREBAREA 4a:  Dacă răspunsul este „DA”, ați fost invitat să furnizați informații, respectând un termen conve -
nit, astfel încât să se creeze oportunitatea unor discuții în cadrul Consiliului de supraveghere?Nu 0 0,0 %
N/A 7 58,3 %
TOTAL 12 100,0 %
Caseta 1 – Guvernanță: Procesul decizional 
Marea majoritate a autorităților naționale competente sunt foarte mulțumite de procesul decizional de la nivelul 
MUS, deși câteva propun o implicare mai mare a personalului lor în procesul decizional. De exemplu, o autoritate 
națională competentă a făcut referire la un caz în care procesul nu a ținut cont de opiniile experților acestei au -
torități în propunerile finale trimise Consiliului de supraveghere, iar o alta a observat că personalul BCE modifica 
propunerile fără o interacțiune și o implicare suficientă a personalului echipelor comune de supraveghere care 
provenea din cadrul autorităților naționale competente.
101 Anexe 
 Anexa VIII2. Comitetul auditorilor interni (IAC): întrebări privind activitatea IAC în contextul supravegherii bancare
ÎNTREBAREA 1 : Considerați că „universul de audit” (prezentarea generală a clusterelor, 
a obiectelor de audit, a domeniilor de audit și a domeniilor principale) al MUS este complet, 
cuprinzător și inteligibil? 
ÎNTREBAREA 1a : Dacă răspunsul este „NU”, vă rugăm să precizați ce domenii ar trebui să fie 
incluse (a se vedea caseta 2 ).Da 8 66,7 %
Nu 3 25,0 %
N/A 1 8,3 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 2: Vă este clar care va fi sfera exactă a auditurilor pentru obiectele de audit 
selectate pentru a fi auditate în ciclul următor? Considerați, în acest context, că obiectele de 
audit sunt acoperite în mod exhaustiv într-un termen rezonabil? 
ÎNTREBAREA 2a:  Dacă răspunsul este „NU”, ce îmbunătățiri ar putea fi aduse astfel încât con -
ținutul obiectelor de audit să fie mai clar și să se asigure o acoperire exhaustivă într-un anumit 
termen? (a se vedea caseta 2 ).Da 11 91,7 %
Nu 0 0,0 %
N/A 1 8,3 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 3:  Procesul general de alocare și selecție a resurselor pentru IAC este transparent? 
ÎNTREBAREA 3a : Dacă răspunsul este „NU”, ce aspecte ar putea fi îmbunătățite? (a se vedea 
caseta 2 ).Da 9 75,0 %
Nu 1 8,3 %
N/A 2 16,7 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 4:  Considerați că procesul de evaluare a riscurilor pentru obiectele de audit la 
nivelul IAC este transparent și adecvat? 
ÎNTREBAREA 4a : Dacă răspunsul este „NU”, ce aspecte ar putea fi îmbunătățite? (a se vedea 
caseta 2 ).Da 11 91,7 %
Nu 0 0,0 %
N/A 1 8,3 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 5:  În organizația dvs., ați separat organizarea funcției de audit intern pentru 
subiectele de politică monetară de auditurile care se referă la funcțiile de supraveghere?Da 4 33,3 %
Nu 3 25,0 %
N/A 5 41,7 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 5a:  Dacă răspunsul este „DA”, această separare include personalul de conducere? Da 4 33,3 %
Nu 0 0,0 %
N/A 8 66,7 %
TOTAL 12 100,0 %
102 Anexe 
 Anexa VIIIÎNTREBAREA 5b: Dacă răspunsul este „DA”, până la ce nivel al conducerii (șef de echipă, șef de 
unitate, șef de departament, director, membru al Consiliului)?ȘEF DE ECHIPĂ 2 16,7 %
ȘEF DE UNITATE 2 16,7 %
ȘEF DE DEPARTAMENT 0 0,0 %
DIRECTOR 0 0,0 %
MEMBRU AL CONSILIULUI 0 0,0 %
N/A 8 66,7 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 5c : Dacă răspunsul este „NU”, ați luat măsuri în vederea partajării serviciilor în această privință? Da 1 8,3 %
Nu 1 8,3 %
N/A 10 83,3 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 6:  În organizația dvs., câte persoane la 100 de posturi echivalent normă întreagă 
aferente funcției de supraveghere bancară aveți alocate funcției de audit intern? Numărul 
mediu este 1,59 la 100 de posturi echivalent normă întreagă. Cifrele au variat semnificativ; prin 
urmare, nu se poate face o afirmație exactă pe baza datelor obținute.
Caseta 2  – Comitetul auditorilor interni (IAC)
Aproape toate autoritățile naționale competente sunt mulțumite de activitatea IAC în contextul supravegherii ban -
care, deși câteva dintre ele au evidențiat o serie de riscuri în cadrul procesului de audit intern. De exemplu, o autori -
tate națională competentă a indicat riscul ca „din cauza constrângerilor în materie de personal în cadrul autorități -
lor naționale competente mai mici, sfera și sarcinile de audit definite să nu fie realizate în termenul și/sau la nivelul 
de acoperire prevăzute”, iar o altă autoritate a fost de părere că „auditurile în curs ale MUS aveau un obiectiv amplu 
și nu țineau seama pe deplin de caracteristicile specifice ale fiecărei autorități naționale competente, necesitând 
mai multe resurse de audit decât se preconizase inițial”. 
În legătură cu aspectele care ar putea fi îmbunătățite, câteva autorități naționale competente au ridicat următoarele 
probleme: 
 οsfera, perioada necesară și momentul desfășurării fiecărui audit ar trebui discutate și partajate într-o manieră 
mai oportună și mai eficace, pentru a permite o mai bună planificare și pregătire a auditului la nivel local;
 οînainte de începerea activităților pe teren, sfera auditului ar trebui să fie definită în mod clar și precis, în special 
în cazurile în care mai multe echipe de audit din partea unor autorități naționale competente diferite își asumă 
în mod simultan o misiune comună de audit și trebuie să ajungă la obiective comune. În caz contrar, există în 
continuare riscul ca, pentru proiectele de audit de la nivelul MUS, rezultatul diferitelor echipe de audit să varieze 
prea mult; 
 οgrupurile operative de audit ar trebui să furnizeze Comitetului auditorilor interni mai multe informații privind 
alocarea resurselor, pentru a consolida procesul de selecție a auditurilor. 
103 Anexe 
 Anexa VIII3. Echipele comune de supraveghere
ÎNTREBAREA 1 : Numărul actual al angajaților organizației dvs. corespunde cerințelor impuse autorităților 
naționale competente în ceea ce privește dotarea cu personal a echipelor comune de supraveghere?Da 8 66,7 %
Nu 2 16,7 %
N/A 2 16,7 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 2 : În opinia dvs., echipele comune de supraveghere (atât personalul din cadrul BCE, cât și 
personalul din cadrul autorităților naționale competente) responsabile de fiecare bancă din țara dvs. dispun de 
personal suficient pentru a supraveghea în mod eficace instituțiile semnificative? 
ÎNTREBAREA 2a:  Dacă răspunsul este „NU”, această deficiență este cauzată de un deficit de personal la nivelul 
autorității naționale competente? De un deficit de personal la nivelul BCE? Sau de un deficit de personal atât la 
nivelul autorității naționale competente, cât și la nivelul BCE?Da 6 50,0 %
Nu 4 33,3 %
N/A 2 16,7 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 3:  Care este numărul total al membrilor personalului de supraveghere de care dispuneți? (Răs -
punsurile nu sunt divulgate)
ÎNTREBAREA 4 : Câți dintre membrii personalului organizației dvs. sunt în prezent alocați echipelor comune de 
supraveghere (total echivalent normă întreagă)? Numărul mediu este 59,47 angajați alocați echipelor comune 
de supraveghere.
ÎNTREBAREA 5 : Ați întâmpinat dificultăți în recrutarea de personal calificat și cu experiență pentru suprave -
gherea bancară la distanță?Da 5 41,7 %
Nu 6 50,0 %
N/A 1 8,3 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 6:  Ce volum de personal de supraveghere ați planificat să angajați în următorii trei ani 
pentru a răspunde în mod adecvat nevoii estimate de personal pentru echipele comune de supraveghere? 
(Răspunsurile nu sunt divulgate)
ÎNTREBAREA 7:  A respins vreodată BCE un candidat pe care organizația dvs. l-a desemnat pentru a face parte 
dintr-o echipă comună de supraveghere?Da 0 0,0 %
Nu 12 100,0 %
N/A 0 0,,0 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 8:  Există în prezent, dintre membrii personalului de supraveghere al organizației dvs., vreun 
angajat alocat unei/unor echipe comune de supraveghere responsabile de o bancă/bănci care nu are/au sediul 
în statul membru de origine al organizației dvs.?Da 9 75,0 %
Nu 3 25,0 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 12 100,0 %
104 Anexe 
 Anexa VIIIÎNTREBAREA 8a:  Dacă răspunsul este „DA”, câți angajați? 
ÎNTREBAREA 8b:  Dacă răspunsul este „DA”, la câte echipe comune de supraveghere diferite?  
Nu sunt divulgate detalii. În general, cifrele exprimând echivalentele normă întreagă au fost relativ reduse sau 
absente, însă numărul echipelor comune de supraveghere vizate a fost cuprins între 2 și 14.
ÎNTREBAREA 9:  Organizația dvs. solicită sau primește vreo formă de feedback din partea coordonatorilor 
echipelor comune de supraveghere sau a altor angajați ai BCE referitor la activitatea profesională a personalului 
dvs. care lucrează în echipe comune de supraveghere?Da 8 66,7 %
Nu 2 16,7 %
N/A 2 16,7 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 9a : Dacă răspunsul este „DA”, se ține cont de acest feedback atunci când conducerea organizației 
dvs. evaluează activitatea personalului dvs. care lucrează în cadrul echipelor comune de supraveghere?Da 2 16,7 %
Nu 4 33,3 %
N/A 6 50,0 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 10 : În comunicarea dvs. cu băncile, prezentați și utilizați documentul cu întrebări și răspunsuri al 
ABE parțial, integral sau deloc?INTEGRAL 7 58,3 %
PARȚIAL 4 33,3 %
DELOC 1 8,3 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 10a : Dacă prezentați aceste întrebări doar parțial, există la nivelul autorității naționale 
competente de care aparțineți un proces decizional clar privind întrebările și răspunsurile care vor fi aplicate în 
practică și cele care nu vor fi aplicate, după caz?Da 1 8,3 %
Nu 2 16,7 %
N/A 9 75,0 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 11:  Fluxul de informații primite de la BCE cu privire la întrebări de principiu (de exemplu, cum se 
aplică sau nu în practică un răspuns al ABE la întrebări și răspunsuri) asigură obținerea unui răspuns clar în timp 
util?Da 2 16,7 %
Nu 5 41,7 %
N/A 5 41,7 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 11a: Câte zile durează, în medie, obținerea unui răspuns la astfel de întrebări (puteți indica și un 
interval)? Răspunsurile au variat între câteva zile lucrătoare și „câteva luni”.
ÎNTREBAREA 11b: Ce s-ar putea face pentru îmbunătățirea situației dacă o considerați nesatisfăcătoare? (a se 
vedea caseta 3 ).
105 Anexe 
 Anexa VIIICaseta 3  – Echipele comune de supraveghere
În legătură cu aspectele care pot fi îmbunătățite, autoritățile naționale competente au recomandat: 
 οcreșterea numărului angajaților din funcții orizontale responsabili de analiza modelului bancar intern [analiza 
bazată pe ratinguri interne ( Internal Ratings Based  - IRB), abordarea avansată de evaluare ( Advanced Measurement 
Approach  - AMA)] și de activitățile aferente (de exemplu, aprobarea unor actualizări semnificative ale modelului); 
 οangajarea de personal suplimentar, reducerea numărului de sarcini care se suprapun, reducerea sarcinilor supli -
mentare ale autorităților naționale competente;
 οfurnizarea unei liste cu principalele persoane de contact pentru întrebări privind teme specifice, pentru a se 
stabili cu mai multă ușurință cui trebuie adresate întrebările; 
 οun proces mai structurat pentru punerea în aplicare a tuturor normelor BCE/ABE relevante, folosind un instru -
ment informatic pentru consolidarea tuturor normelor relevante pentru echipele comune de supraveghere (po -
ziții de politică etc.), întrucât există încă diferențe notabile în ceea ce privește activitatea diverselor echipe comune de 
supraveghere ;
 οstabilirea unui grup mai mare de experți la nivelul funcțiilor orizontale ale DGSM IV, care să se axeze exclusiv 
pe problemele de interpretare a normelor, cu legături mai bune și cu o transmitere reactivă a informațiilor spre 
și dinspre experții juridici din Direcția Juridică și din echipele comune de supraveghere ale DGSMS I și DGSM II, 
întrucât schimbul și obținerea unor puncte de vedere clare din partea BCE cu privire la principiile în materie de regle -
mentare s-au dovedit a fi ineficace și a dura mult timp ;
 οo revizuire a procesului de evaluare a activității personalului echipelor comune de supraveghere din cadrul 
autorităților naționale competente.
106 Anexe 
 Anexa VIII4. Inspecțiile la fața locului
ÎNTREBAREA 1: A efectuat organizația dvs. inspecții la fața locului înainte de crearea MUS? Da 12 100,0 %
Nu 0 0,0 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 1a: Dacă răspunsul este „DA”, aceste inspecții erau comparabile (în ceea ce privește metodologia 
de audit, procedurile, gradul de aprofundare etc.) cu inspecțiile la fața locului efectuate în cadrul MUS? 
ÎNTREBAREA 1b : Dacă răspunsul este „NU”, vă rugăm să indicați diferențele principale. Pentru respondenții 
care au afirmat că durata și profunzimea investigației erau diferite (investigații mai îndelungate și mai incisive).Da 9 75,0 %
Nu 2 16,7 %
N/A 1 8,3 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 2:  În organizația dvs., este unitatea responsabilă de inspecții la fața locului separată de unitatea 
responsabilă de supravegherea la distanță (activitățile la fața locului și cele la distanță sunt realizate de 
persoane diferite)?Da 9 75,0 %
Nu 3 25,0 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 3 : Câte dintre inspecțiile la fața locului derulate de organizația dvs. (echivalent normă întreagă) 
sunt alocate inspectării instituțiilor de credit semnificative?  (Răspunsurile nu sunt divulgate)
ÎNTREBAREA 4 : Câte dintre inspecțiile la fața locului derulate de organizația dvs. (echivalent normă întreagă) 
sunt alocate inspectării instituțiilor de credit mai puțin semnificative? (Răspunsurile nu sunt divulgate)
ÎNTREBAREA 5: Pentru inspecțiile la fața locului la băncile mai puțin semnificative, folosiți furnizori externi de 
servicii, de exemplu firme private de audit?Da 1 8,3 %
Nu 10 83,3 %
N/A 1 8,3 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 6: Poate un furnizor extern de servicii să fie șef de misiune în astfel de audituri? Da 2 16,7 %
Nu 5 41,7 %
N/A 5 41,7 %
TOTAL 12 100,0 %
107 Anexe 
 Anexa VIIIÎNTREBAREA 7: Dispuneți de suficiente resurse pentru inspecțiile la fața locului în urma introducerii MUS? 
ÎNTREBAREA 7a : Dacă răspunsul este „NU”, care sunt resursele suplimentare de care ați avea nevoie? (expri -
mate în echivalent normă întreagă și în competențe) (Răspunsurile nu sunt divulgate)Da 8 66,7 %
Nu 3 25,0 %
N/A 1 8,3 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 8: A stabilit organizația dvs. cerințe minime privind calificarea ca inspector la fața locului sau ca 
șef de misiune? 
ÎNTREBAREA 8a:  Dacă răspunsul este „DA”, vă rugăm să precizați care sunt acestea.Da 9 75,0 %
Nu 1 8,3 %
N/A 2 16,7 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 9:  Conform Manualului de supraveghere (capitolul 6.4.15), constatările inspecțiilor la fața locului 
trebuie să fie clasificate. BCE furnizează organizației dvs. orientări adecvate în scopul clasificării?Da 9 75,0 %
Nu 2 16,7 %
N/A 1 8,3 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 10: De la crearea MUS, a efectuat organizația dvs. inspecții ad hoc  la bănci mai puțin 
semnificative?Da 8 66,7 %
Nu 4 33,3 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 11: În cadrul de organizare actual, nu se rambursează costurile salariale suportate de autoritățile 
naționale competente pentru inspecțiile la instituțiile de credit semnificative. Credeți că această practică ar 
trebui să fie modificată? 
ÎNTREBAREA 11a : Dacă răspunsul este „DA”, cum ar trebui să fie modificată?  
Majoritatea răspunsurilor s-au referit la rambursarea costurilor pentru misiunile transfrontaliere (inclusiv 
a salariilor).Da 5 41,7 %
Nu 2 16,7 %
N/A 5 41,7 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 12: Înainte de crearea MUS, a folosit organizația dvs. auditori externi pentru a efectua inspecții 
la fața locului?Da 3 25,0 %
Nu 9 75,0 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 12 100,0 %
ÎNTREBAREA 12a: Dacă răspunsul este „DA”, unele dintre aceste inspecții au fost conduse de personal extern? Da 2 16,7 %
Nu 2 16,7 %
N/A 8 66,7 %
TOTAL 12 100,0 %
108 Anexe 
 Anexa VIIIÎNTREBAREA 13: Dintr-o perspectivă generală, care sunt aspectele care ar putea fi îmbunătățite în ceea ce 
privește inspecțiile la fața locului? (a se vedea caseta 4 ).
ÎNTREBAREA 14:  Folosiți în mod efectiv IMAS pentru activitățile de supraveghere la fața locului?
ÎNTREBAREA 14a : Dacă răspunsul este „DA”, ce volum din activitățile dvs. informatice, ca procent din total, se 
desfășoară efectiv în IMAS?  
Răspunsurile au variat semnificativ, de la neutilizare până la o utilizare foarte frecventă a IMAS; având în vedere 
elementele de text, răspunsurile nu au permis formularea unei concluzii clare.Da 5 41,7 %
Nu 4 33,3 %
N/A 3 25,0 %
TOTAL 12 100,0 %
Caseta 4 – Inspecțiile la fața locului
În legătură cu aspectele care ar putea fi îmbunătățite, câteva autorități naționale competente au ridicat următoarele 
probleme:
 οîmbunătățiri la nivelul aspectelor tehnice de organizare a misiunilor la fața locului la instituțiile semnificative;
 οmetodologiile pentru inspecțiile la fața locului la instituțiile semnificative și la cele mai puțin semnificative ar 
trebui să fie echivalente, pentru a se evita impunerea unei sarcini suplimentare asupra inspectorilor la fața locu -
lui și pentru a se asigura desfășurarea consecventă a inspecțiilor la nivelul tuturor băncilor;
 οcontinuarea dezvoltării metodologiei pentru inspecții la fața locului, pentru a îmbunătăți consecvența abordării 
în toate jurisdicțiile, întrucât misiunile se desfășoară încă pe baza experienței anterioare a fiecărei țări, iar practi -
cile naționale în domeniul inspecțiilor la fața locului sunt extrem de diferite;
 οun feedback mai direcționat din partea BCE, atât cu privire la misiune, cât și la raportul de inspecție;
 οasigurarea unui volum mai mare de cursuri de formare și de sprijin tehnic din partea Serviciului Inspecții la fața 
locului centralizate; 
 οîmbunătățiri la nivelul procesului de planificare, întrucât cererile de participare sunt anunțate prea târziu și, ast -
fel, participarea la inspecțiile la fața locului nu poate fi coordonată cu alte angajamente. Participarea la misiunile 
transfrontaliere este dificilă deoarece nu este posibil să se prevadă sfera acestora, setul de competențe necesare 
pentru inspectori și resursele angajate într-un astfel de proiect.
109 Anexe 
 Anexa VIIISondajul la nivelul instituțiilor supravegheate
În contextul auditului privind MUS, Curtea de Conturi Europeană a contactat toate băncile europene semnificative 
supravegheate direct de MUS pentru a obține punctul de vedere al acestora referitor la îndeplinirea de către MUS 
a anumitor atribuții-cheie din mandatul său de autoritate unică de supraveghere. Informațiile furnizate nu au fost 
auditate de Curtea de Conturi Europeană; ele sunt prezentate în acest document în scopul elaborării unui raport echi -
librat, care ține seama de opiniile părților interesate privind domeniile selectate pentru audit.
1. Mecanisme de asigurare a  răspunderii (da sau nu)
ÎNTREBAREA 1: Considerați că actualele mecanisme de feedback stabilite de BCE (de exemplu, consultări 
publice pentru reglementările BCE, cadrul MUS, raportarea informațiilor financiare de supraveghere, taxele de 
supraveghere, exercitarea opțiunilor și a libertăților) pentru a solicita opiniile băncilor cu privire la activitatea 
de supraveghere a MUS corespund nevoilor dvs.? Da 42 60,9 %
Nu 27 39,1 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 2 : Dacă răspunsul este „NU”, ce aspecte ar putea fi îmbunătățite? (a se vedea caseta 1 ).
ÎNTREBAREA 3:  Considerați că există domenii de acțiune în materie de supraveghere cu caracter general 
referitor la care s-ar putea desfășura consultări, însă acest lucru nu se întâmplă (de exemplu, sondaje regulate 
adresate instituțiilor financiare privind opinia lor în legătură cu eficiența și eficacitatea activităților de suprave -
ghere, precum cele din în Canada sau Australia)? Da 33 47, 8  %
Nu 35 50,7 %
N/A 1 1,4 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 4 : Dacă răspunsul este „DA”, vă rugăm să precizați domeniile relevante (a se vedea caseta 1 ).
Caseta 1  – Mecanisme de asigurare a  răspunderii
În legătură cu aspectele care pot fi îmbunătățite, băncile au adresat BCE următoarele recomandări:
 οsă revizuiască mecanismele de consultare (de exemplu, durata perioadelor de consultare); 
 οsă sincronizeze mai bine consultările pentru a face față resurselor limitate și să extindă sfera acestora pentru 
a include aspectele tehnice, de exemplu (metodologia SREP , definițiile capitalului, nivelul de detaliere);
 οsă stabilească mecanisme de feedback mai structurate și mai cuprinzătoare în relația cu instituțiile financiare, de 
exemplu, prin sondaje privind evaluarea de către acestea a eficienței și eficacității activităților de supraveghere. 
110 Anexe 
 Anexa VIII2. Transparența (Vă rugăm să acordați note de la 1 la 5 sau să precizați că nu se aplică – N/A)
ÎNTREBAREA 5 : Sunt suficiente informațiile pe care le primiți cu privire la procesul și la rezultatele SREP (pe 
o scară de la 1 la 5; 1 = foarte cuprinzătoare, 3 = echilibrate, 5 = informații deficitare)?1 4 5,8 %
2 7 10,1 %
3 22 31,9 %
4 30 43,5 %
5 5 7, 2  %
N/A 1 1,4 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 6: Pe o scară de la 1 la 5 (1 = excelentă, 5 = slabă), cum ați evalua calitatea informațiilor de care 
dispuneți în ceea ce privește procedurile create pe baza Manualului de supraveghere care sunt relevante pentru 
activitatea pe care o desfășurați zilnic împreună cu autoritatea de supraveghere?1 2 2,9 %
2 13 18,8 %
3 32 46,4 %
4 15 21,7 %
5 5 7, 2  %
N/A 2 2,9 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 7 : În ceea ce privește deciziile adoptate de BCE în legătură cu instituția dvs. de credit, cât de 
mulțumit sunteți de accesul care vi s-a acordat la informații relevante pentru înțelegerea raționamentului/
rezultatului deciziei (1 = foarte mulțumit, 5 = deloc mulțumit, N/A)?1 4 5,8 %
2 16 23,2 %
3 26 37,7  %
4 22 31,9 %
5 1 1,4 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 8 : În notificarea trimisă instituției dvs. de credit privind intenția BCE de a adopta o decizie în 
materie de supraveghere, era clară motivația juridică și de fond care a dus la adoptarea deciziei (1 = foarte 
clară, 5 = deloc clară, N/A)? 1 13 18,8 %
2 15 21,7 %
3 28 40,6 %
4 10 14,5 %
5 2 2,9 %
N/A 1 1,4 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 9:  Care sunt principalele aspecte, dacă este cazul, pe care ar trebui să le abordeze BCE pentru 
a îmbunătăți transparența? (a se vedea caseta 2 ).
111 Anexe 
 Anexa VIIICaseta 2  – Transparența
În legătură cu aspectele care pot fi îmbunătățite, băncile au adresat BCE următoarele recomandări:
 οsă furnizeze mai multe informații privind Manualul de supraveghere al MUS, inclusiv informații privind procesul 
SREP , metodologia și o explicație a rezultatului final;
 οsă își argumenteze mai bine deciziile în materie de supraveghere.
Caseta 3 – Guvernanța
În legătură cu aspectele care pot fi îmbunătățite, băncile au adresat BCE următoarele recomandări:
 οsă își extindă dialogul cu băncile în materie de supraveghere; 
 οsă își îmbunătățească receptivitatea privind problemele semnalate de bănci.3. Guvernanța (da sau nu, N/A)
ÎNTREBAREA 10: În ceea ce privește deciziile referitoare la instituția dvs. de credit, ați fost anunțat cu suficient 
timp înainte în legătură cu intenția BCE de a adopta o decizie de supraveghere(în vederea organizării unei 
audieri)?Da 54 78,3 %
Nu 6 8,7 %
N/A 9 13,0 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 11:  Considerați că rezultatul audierii (evaluarea principalelor observații formulate în timpul 
reuniunii) a fost luat în considerare în mod corespunzător în decizia finală de supraveghere a BCE sau într-un 
document care însoțește decizia finală?Da 23 33,3 %
Nu 25 36,2 %
N/A 21 30,4 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 12 : Referitor la deciziile de supraveghere privind instituția dvs. de credit, au existat cazuri în care 
credeți că BCE v-a refuzat în mod eronat dreptul de a fi audiat?1 
ÎNTREBAREA 13:  Ce s-ar putea face pentru a îmbunătăți și mai mult aspectele de guvernanță abordate în 
întrebările de mai sus? (a se vedea caseta 3 ).Da 3 4,3 %
Nu 51 73,9 %
N/A 15 21,7 %
TOTAL 69 100,0 %
1  Două dintre băncile care au răspuns pozitiv au făcut referire la testele de rezistență realizate în 2014, finalizate înainte de 4 noiembrie 2014. 
O bancă nu a furnizat nicio informație specifică. 
112 Anexe 
 Anexa VIII4. Principiul proporționalității
ÎNTREBAREA 14:  Sunteți de părere că măsurile, procesele și mecanismele privind cerințele de guvernanță in -
ternă și planurile de redresare (dacă este cazul) sunt proporționale cu natura riscurilor inerente modelului dvs. 
de afaceri, cu complexitatea acestor riscuri, cu dimensiunea, importanța sistemică, anvergura și complexitatea 
activităților instituției dvs.? 
ÎNTREBAREA 15 : Dacă răspunsul este „NU”, vă rugăm să indicați unde ați constatat existența unor mecanisme 
disproporționate. (a se vedea caseta 4 ).Da 35 50,7 %
Nu 32 46,4 %
N/A 2 2,9 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 16:  Considerați că varietatea diferitelor seturi de date (FINREP complet, raportări financiare de 
supraveghere simplificate, raportări financiare de supraveghere suprasimplificate și puncte de date pentru 
raportările financiare de supraveghere în vederea raportării de informații financiare pentru supraveghere) 
reflectă în mod adecvat principiul proporționalității?Da 26 37,7  %
Nu 39 56,5 %
N/A 4 5,8 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 17:  Considerați că sfera de cuprindere și frecvența raportării cu privire la cerințele privind fondu -
rile proprii și la informațiile financiare prevăzute la articolul 99 din Regulamentul privind cerințele de capital 
sunt proporționale cu natura instituției dvs.?Da 56 81,2 %
Nu 8 11,6 %
N/A 5 7, 2  %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 18:  Considerați că sfera de cuprindere și frecvența raportării cu privire la lichidități și în raport cu 
cerința privind finanțarea stabilă sunt proporționale cu natura instituției dvs.?Da 43 62,3 %
Nu 22 31,9 %
N/A 4 5,8 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 19:  Considerați că sfera de cuprindere și frecvența raportării cu privire la COREP sunt proporțio -
nale cu natura instituției dvs.?Da 54 78,3 %
Nu 10 14,5 %
N/A 5 7, 2  %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 20:  Considerați că alte cerințe de raportare în materie de supraveghere decât cele menționate la 
întrebările anterioare impun o sarcină administrativă disproporționată asupra băncilor? 
ÎNTREBAREA 21:  Dacă răspunsul este „DA”, care sunt cerințele specifice pe care le considerați împovărătoare? 
Vă rugăm să precizați în mod clar domeniile care sunt deosebit de împovărătoare și aspectele care ar putea fi 
îmbunătățite (a se vedea caseta 4 ).Da 52 75,4 %
Nu 17 24,6 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 69 100,0 %
113 Anexe 
 Anexa VIIIÎNTREBAREA 22:  Considerați că termenele de punere în aplicare a cerințelor privind raportarea în materie de 
supraveghere sunt rezonabile?Da 29 42,0 %
Nu 40 58,0 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 23:  Considerați că taxa de supraveghere percepută de BCE de la instituția dvs. este proporțională 
cu importanța și cu profilul de risc ale instituției dvs.?
ÎNTREBAREA 24:  Dacă răspunsul este „NU”, care aspecte ar putea fi îmbunătățite în legătură cu taxele de 
supraveghere și cu metodologia de calcul al acestora (de exemplu, factorii active totale și profiluri de risc)? (a se 
vedea caseta 4 ).Da 30 43,5 %
Nu 32 46,4 %
N/A 7 10,1 %
TOTAL 69 100,0 %
Caseta 4  – Proporționalitatea 
În legătură cu aspectele care pot fi îmbunătățite, băncile au adresat BCE următoarele recomandări:
 οsă corecteze orice dublare a cerințelor privind raportarea datelor și să îmbunătățească coordonarea cu alte insti -
tuții (precum ABE). Absența coordonării poate însemna că aceleași informații sunt solicitate în formate și modele 
diferite; 
 οsă reexamineze dacă cerințele privind raportarea datelor aplică principiul proporționalității (de exemplu, exerci -
țiul pe termen scurt, nivelul de detaliere al raportării);
 οsă reevalueze relevanța, frecvența și termenele pentru cerințele de raportare a datelor;
 οsă reevalueze calculul taxei de supraveghere în cadrul MUS (de exemplu, taxa de supraveghere este încă plătită 
către autoritățile naționale competente?). 
114 Anexe 
 Anexa VIII5. Inspecțiile la fața locului
ÎNTREBAREA 25: Pe o scară de la 1 (= foarte bună) la 5 (= foarte slabă), cum ați evalua calitatea inspecțiilor la 
fața locului efectuate în cadrul MUS din punctul de vedere al gradului de acoperire a aspectului auditat?1 7 10,1 %
2 29 42,0 %
3 14 20,3 %
4 4 5,8 %
5 0 0,0 %
N/A 15 21,7 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 26: Pe o scară de la 1 (= foarte bună) la 5 (= foarte slabă), cum ați evalua calitatea inspecțiilor 
la fața locului efectuate în cadrul MUS din punctul de vedere al abordării principalelor riscurilor în materie de 
proceduri oficiale?1 5 7, 2  %
2 15 21,7 %
3 24 34,8 %
4 6 8,7 %
5 0 0,0 %
N/A 19 27, 5  %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 27:  După crearea MUS, cui i-au fost adresate rapoartele de inspecție la fața locului? Consiliului de 
supraveghere, Comitetului de audit, Consiliului de administrație al instituției de credit sau altui destinatar?
ÎNTREBAREA 28:  Ce îmbunătățiri/modificări majore au fost aduse comparativ cu inspecțiile la fața locului care 
se efectuau înainte de lansarea MUS și care aspecte considerați că ar mai putea fi îmbunătățite?  (a se vedea 
caseta 5 ).
ÎNTREBAREA 29:  Constatările raportului de inspecție și recomandările nu sunt clasificate pe niveluri de gravi -
tate. Pe baza explicațiilor furnizate, sunteți în măsură să stabiliți care constatări trebuie să aibă prioritate și cât 
de grave sunt acestea? (a se vedea caseta 5 ).CONSILIUL DE 
SUPRAVEGHERE5
COMITETUL DE AUDIT 1
CONSILIUL DE 
ADMINISTRAȚIE33
ALT DESTINATAR 1
CONSILIUL DE ADMINIS -
TRAȚIE ȘI CONSILIUL DE 
SUPRAVEGHERE2
CĂTRE TOATE CELE 
MENȚIONATE2
N/A 25
TOTAL 69
ÎNTREBAREA 30 : Au fost explicare în mod clar constatările raportului de inspecție la fața locului și ați avut 
o imagine clară a modului în care trebuie să le abordați?Da 41 59,4 %
Nu 7 10,1 %
N/A 21 30,4 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 31:  Vi s-a oferit ocazia de a formula, într-un termen rezonabil, observații cu privire la un proiect 
de raport de inspecție la fața locului și de a-l discuta cu echipa de inspecție la fața locului?Da 46 66,7 %
Nu 4 5,8 %
N/A 19 22,7 %
TOTAL 69 100,0 %
115 Anexe 
 Anexa VIIICaseta 5 – Inspecțiile la fața locului 
În legătură cu aspectele care pot fi îmbunătățite, băncile au adresat BCE următoarele recomandări: 
 οsă clasifice constatările inspecțiilor la fața locului în funcție de nivelul de gravitate, pentru a facilita prioritizarea 
acestora; 
 οsă îmbunătățească mecanismele de inspecție la fața locului, de exemplu prin transmiterea mai rapidă a rapoar -
telor finale și a recomandărilor și să acorde băncilor mai mult timp pentru a se pregăti pentru reuniunile preliminare 
de închidere.
116 Anexe 
 Anexa VIII6. Echipele comune de supraveghere
ÎNTREBAREA 32:  Există un canal de comunicare bine stabilit între instituția dvs. și echipa comună de suprave -
ghere a MUS, responsabilă de supravegherea instituției dvs.?Da 65 94,2 %
Nu 4 5,8 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 33:  Dacă răspunsul este „DA”, care membru al echipei comune de supraveghere este primul 
punct de contact pentru dvs.? (Vă rugăm să furnizați mai degrabă funcția acestuia, și nu numele său, de exem -
plu, coordonatorul echipei comune de supraveghere, un angajat al autorității naționale competente etc.)COORDONATORUL 
ECHIPEI COMUNE DE 
SUPRAVEGHERE38
AUTORITATEA NAȚIONALĂ 
COMPETENTĂ5
COORDONATORUL ECHIPEI 
COMUNE DE SUPRAVE -
GHERE ȘI AUTORITATEA 
NAȚIONALĂ COMPETENTĂ11
COORDONATORUL ECHIPEI 
COMUNE DE SUPRAVE -
GHERE SAU AUTORITATEA 
NAȚIONALĂ COMPETENTĂ3
ÎN FUNCȚIE DE PROBLEMĂ 6
N/A 6
TOTAL 69
ÎNTREBAREA 34:  Poate instituția dvs. să comunice în mod constant cu membrii echipei comune de suprave -
ghere în limba dorită de instituție?
ÎNTREBAREA 35 : Dacă răspunsul este „NU”, vă rugăm să descrieți eventualele probleme și să precizați ce 
anume s-ar putea îmbunătăți (a se vedea caseta 6 ).Da 57 82,6 %
Nu 11 15,9 %
N/A 1 1,4 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 36:  Organizează echipa comună de supraveghere reuniuni la fața locului cu conducerea institu -
ției dvs.?Da 67 97,1  %
Nu 2 2,9 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 37: Dacă au loc astfel de întâlniri, care este frecvența și durata întâlnirilor în general (vă rugăm 
să precizați numărul de întâlniri pe an).> 12 9
10-12 11
8-9 3
6-7 6
4-5 20
2-3 7
1 2
DEPINDE 3
N/A 8
TOTAL 69
117 Anexe 
 Anexa VIIIÎNTREBAREA 38 : Această frecvență a întâlnirilor este 1 = excesivă, 2 = adecvată, 3 = insuficientă? 1 13 18,8 %
2 56 81,2 %
3 0 0,0 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 39 : Durata întâlnirilor este 1 = excesivă, 2 = adecvată, 3 = insuficientă? 1 6 8,7 %
2 62 89,9 %
3 1 1,4 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 40:  Este coordonatorul echipei comune de supraveghere întotdeauna prezent la astfel de 
întâlniri?Da 52 75,4 %
Nu 17 24,6 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 41: Pe o scară de la 1 (= foarte bună) la 5 (= foarte slabă), cum ați evalua calitatea activității 
de supraveghere la distanță realizată de echipele comune de supraveghere în cadrul MUS? Dacă nu ați avut 
suficiente contacte pentru a evalua această întrebare, vă rugăm să selectați „N/A” (nu se aplică).1 4 5,8 %
2 30 43,5 %
3 23 33,3 %
4 8 11,6 %
5 0 0,0 %
N/A 4 5,8 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 42:  În comparație cu regimul de supraveghere anterior MUS, calitatea supravegherii la distanță 
1 = s-a îmbunătățit, 2 = a rămas aceeași sau 3 = s-a deteriorat? 
ÎNTREBAREA 43:  Dacă ați răspuns că s-a deteriorat sau că s-a îmbunătățit, vă rugăm să explicați în ce sens 
(a se vedea caseta 6 ).1 23 33,3 %
2 34 49,3 %
3 8 11,6 %
N/A 4 5,8 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 44:  În comparație cu regimul de supraveghere anterior MUS, eficiența supravegherii la distanță 
1 = s-a îmbunătățit, 2 = a rămas aceeași sau 3 = s-a deteriorat? 
ÎNTREBAREA 45:  Dacă ați răspuns că s-a deteriorat sau că s-a îmbunătățit, vă rugăm să explicați motivul 
afirmației dvs. (a se vedea caseta 6 ).1 10 14,5 %
2 36 52,2 %
3 17 24,6 %
N/A 6 8,7 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 46:  Sunt membrii echipei comune de supraveghere suficient de informați cu privire la riscurile și 
la caracteristicile specifice ale instituției dvs. (în cazul membrilor pe care i-ați întâlnit)?Da 57 82,6 %
Nu 12 17, 4  %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 69 100,0 %
118 Anexe 
 Anexa VIIIÎNTREBAREA 47: Din explicațiile furnizate de echipa SREP (de exemplu, clarificări oferite în discuții bilaterale), 
ați fost în măsură să înțelegeți care factori calitativi și cantitativi au afectat scorul SREP al instituției dvs.?Da 36 52,2 %
Nu 32 46,4 %
N/A 1 1,4 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 48: Dacă adresați întrebări echipei comune de supraveghere, primiți răspunsuri într-un termen 
rezonabil?Da 55 79,7 %
Nu 14 20,3 %
N/A 0 0,0 %
TOTAL 69 100,0 %
ÎNTREBAREA 49:  Ați constatat situații în care întrebările adresate echipei comune de supraveghere au rămas 
fără răspuns sau răspunsul nu a fost formulat într-o manieră inteligibilă?Da 18 26,1 %
Nu 50 72,5 %
N/A 1 1,4 %
TOTAL 69 100,0 %
119 Anexe 
 
Caseta 6  – Echipele comune de supraveghere
În legătură cu aspectele care pot fi îmbunătățite, băncile au adresat BCE următoarele recomandări:
 οsă faciliteze comunicarea cu echipele comune de supraveghere în limba aleasă de ele (limba maternă), de exem -
plu pe probleme tehnice. De exemplu, anumite documente redactate în limba națională a băncii au fost cerute 
uneori în limba engleză, deși unii membri ai echipei comune de supraveghere erau de aceeași naționalitate. 
Coordonatorul și membrii echipei comune de supraveghere trebuie să înțeleagă suficient de bine limba aleasă 
de instituție, pentru a putea citi și înțelege informațiile;
 οsă îmbunătățească gradul de coordonare între membrii echipei comune de supraveghere din cadrul BCE și cei 
din cadrul autorității naționale competente. De exemplu, adresa de e-mail a echipei comune de supraveghere 
este accesibilă doar membrilor din cadrul BCE, nu și membrilor din cadrul autorităților naționale competente.
  ÎNTREBAREA 50:  Sunt răspunsurile primite de la echipa comună de supraveghere clare și bine argumentate? Da 59 85,5 %
Nu 8 11,6 %
N/A 2 2,9 %
TOTAL 69 100,0 %Anexa VIII
120 Anexe 
 Anexa  IXElementele principale ale mecanismelor de asigurare a  răspunderii BCE  
în fața Parlamentului European
Regulamentul (UE) 
nr. 1024/2013 de 
conferire a unor atribuții 
specifice Băncii Centrale 
Europene în ceea ce 
privește politicile legate 
de supravegherea 
prudențială a instituțiilor 
de creditArticolul 20 alineatul (1): BCE răspunde în fața Parlamentului European și a Consiliului pentru punerea în aplicare 
a regulamentului.
Articolul 20 alineatul (3): Președintele Consiliului de supraveghere al BCE prezintă în mod public Parlamentului European 
raportul privind exercitarea atribuțiilor care îi sunt conferite prin regulament.
Articolul 20 alineatul (5): La cererea Parlamentului European, președintele Consiliului de supraveghere participă la o audiere 
cu privire la exercitarea atribuțiilor de supraveghere ale acestuia.
Articolul 20 alineatul (6): BCE răspunde oral sau în scris întrebărilor care i-au fost adresate de Parlamentul European.
Articolul 20 alineatul (8): La cerere, președintele Consiliului de supraveghere poartă discuții confidențiale neconsemnate 
în scris, în spatele ușilor închise, cu președintele și vicepreședinții comisiei competente a Parlamentului European în ceea 
ce privește atribuțiile de supraveghere ale consiliului, în măsura în care astfel de discuții sunt necesare pentru exercitarea 
competențelor Parlamentului European în temeiul TFUE.
Articolul 20 alineatul (9): BCE cooperează în mod deschis în cazul oricăror investigații efectuate de către Parlamentul 
European, în conformitate cu TFUE.
Acordul interinstituțional 
dintre Parlamentul 
European și BCE1.  BCE prezintă anual Parlamentului un raport privind exercitarea atribuțiilor care îi sunt conferite prin Regulamentul (UE) 
nr. 1024/2013. Președintele Consiliului de supraveghere prezintă raportul anual către Parlament în cadrul unei audieri 
publice.
2.  Președintele Consiliului de supraveghere participă, la solicitarea comisiei competente a Parlamentului, la audieri publice 
ordinare cu privire la executarea atribuțiilor de supraveghere. Comisia competentă a Parlamentului și BCE convin asupra 
unui calendar pentru două astfel de audieri care să se desfășoare în cursul anului următor.
3.  În plus, președintele Consiliului de supraveghere poate fi invitat la schimburi de opinii ad hoc  suplimentare cu comisia 
competentă a Parlamentului, cu privire la chestiuni legate de supraveghere.
4.  În cazul în care este necesar pentru exercitarea competențelor care îi revin Parlamentului în temeiul TFUE și al dreptului 
Uniunii, președintele comisiei competente a Parlamentului poate solicita motivat, în scris, reuniuni confidențiale specia -
le cu președintele Consiliului de supraveghere.
5.  La audierile ordinare, schimburile ad hoc  de opinii și reuniunile confidențiale pot participa și reprezentanții BCE în Consi -
liul de supraveghere sau membrii personalului cu atribuții de supraveghere care ocupă posturi de conducere, cu condiția 
ca președintele Consiliului de supraveghere sau președintele comisiei competente a Parlamentului să prezinte o cerere 
motivată și să fie cu acordul ambelor părți.
6.  Audierile ordinare, schimburile ad hoc  de opinii și reuniunile confidențiale pot privi toate aspectele activității și funcțio -
nării MUS prevăzute în Regulamentul privind MUS.
7.  Doar președintele Consiliului de supraveghere și președintele și vicepreședinții comisiei competente a Parlamentului pot 
participa la reuniunile confidențiale.
8.  BCE furnizează comisiei competente a Parlamentului cel puțin o înregistrare cuprinzătoare și pertinentă a dezbaterilor 
Consiliului de supraveghere care să permită înțelegerea discuțiilor, precum și o listă adnotată a deciziilor.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
121 Anexe 
 Anexa XStructura procesului de raportare pentru inspecțiile la fața locului
9.
Trimiterea recomandărilor 
FINALE către institu/uni021Bia de 
credit și autoritatea na/uni021Bională 
competentă8.
Reuniune de închidere7. 6.
Pregătirea 
recomandărilor
Echipa comună de supraveghere Echipa comună de supraveghere Echipa comună de supraveghere Echipa comună de supraveghere 
Șeful de misiune
Entitatea inspectatăTrimiterea raportului și a 
propunerilor de recomandări 
către institu/uni021Bia de credit5. 4. 3. 2.
Echipa comună de supraveghereInstitu/uni021Bia de creditȘeful de misiuneServiciul de inspec/uni021Bii la fa/uni021Ba 
locului centralizate din cadrul BCEEchipa de inspec/uni021Bie Echipa de inspec/uni021Bie Echipa de inspec/uni021BiePăr/uni021Bile implicateTrimiterea raportului /f_inal și 
a scrisorii con/f_iden/uni021Biale către 
echipa comună de 
supraveghere și autoritatea 
na/uni021Bională competentăEvaluarea consecven/uni021Bei Pregătirea proiectului de 
raportReuniune cu institu/uni021Bia de 
credit1. 
Pregătirea proiectului de 
raport preliminar/a listei de 
constatări
Păr/uni021Bile implicate
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, informații adaptate din informațiile primite din partea BCE.
122 Răspunsurile BCE
Sinteză
BCE apreciază activitatea desfășurată de Curtea de Conturi Europeană (CCE), care va contribui la ameliorarea în continuare 
a activității MUS. Cu toate acestea, BCE ar fi apreciat, în raportul CCE, o recunoaștere mai explicită a realizărilor majore 
obținute în procesul de creare a MUS.
MUS reprezintă un element esențial al uniunii bancare și înființarea sa a constituit pilonul fundamental necesar pentru 
a pune capăt celei mai dezordonate faze a crizei din zona euro. Împreună cu autoritățile naționale competente (ANC), BCE 
a creat MUS într-un termen deosebit de scurt și de dificil, respectiv în mai puțin de 13 luni. Aceste eforturi extraordinare, 
începând cu data de 4 noiembrie 2014, au permis preluarea supravegherii directe a, în prezent, 129 de grupuri semnifica -
tive cuprinzând aproximativ 1 200 de entități supravegheate și, de asemenea, întreprinderea demersurilor necesare pen -
tru monitorizarea supravegherii instituțiilor mai puțin semnificative. De atunci, BCE a continuat să înregistreze progrese 
considerabile în armonizarea practicilor de supraveghere la nivel european, adoptând în prezent peste 1 500 de decizii de 
supraveghere anual.
Relevanța și amploarea acestor eforturi, precum și realizările conexe s-au bucurat de o largă recunoaștere din partea 
publicului, BCE considerând că raportul ar fi putut beneficia de o reflectare mai explicită a acestei recunoașteri.
VII
BCE ar dori să clarifice faptul că neexercitarea controlului de către Consiliul de supraveghere asupra bugetului de supra -
veghere sau asupra resurselor umane nu reprezintă o decizie discreționară a BCE. Trebuie notat faptul că Consiliul de 
supraveghere nu este un organ de decizie al BCE, ci un organ suplimentar, adăugat la structura instituțională a BCE prin 
Regulamentul privind MUS, care ține de legislația secundară. Competențele Consiliului guvernatorilor și cele ale Comite -
tului executiv cu privire la resursele umane și financiare prevăzute în legislația primară trebuie menținute. În plus, BCE ar 
dori să menționeze că se face o legătură între resursele umane și financiare, pe de o parte, și Consiliul de supraveghere, 
pe de altă parte, în articolul 15.1 din Regulamentul de procedură al BCE, care prevede următoarele: „ cheltuielile pentru atri -
buțiile de supraveghere se evidențiază în mod separat în cadrul bugetului [BCE] și sunt efectuate în consultare cu președintele și 
vicepreședintele Consiliului de supraveghere ”.
Neexercitarea controlului asupra bugetului de supraveghere sau asupra resurselor umane de către Consiliul de supra -
veghere este, în opinia BCE, compatibilă cu principiul separării și nu pune în pericol independența politicii monetare 
a BCE și a funcției sale de supraveghere. Principiul separării necesită separarea funcțională a celor două funcții, dar nu și 
exercitarea de către Consiliul de supraveghere a controlului total asupra bugetului de supraveghere și asupra resurselor 
umane ale BCE sau ale ANC. Astfel cum s-a recunoscut în nota de subsol 14 din raportul CCE, Regulamentul privind MUS 
nu a afectat responsabilitatea Comitetului executiv în materie de gestionare a organizării interne a BCE, inclusiv în materie 
de resurse umane și de buget.
De asemenea, crearea așa-numitelor „servicii comune”, respectiv domenii de activitate care furnizează sprijin ambelor 
funcții, nu conduce la conflicte de interese și, prin urmare, este compatibilă cu principiul separării. Înființarea unor astfel 
de servicii comune garantează faptul că eforturile nu sunt duplicate, în interesul asigurării eficienței și eficacității furnizării 
de servicii. Această abordare se reflectă în considerentul 14 al Deciziei BCE privind separarea (BCE/2014/39), potrivit căruia 
„separarea efectivă între funcțiile de politică monetară și de supraveghere nu ar trebui să împiedice, atunci când este posibil și 
dezirabil, culegerea tuturor beneficiilor preconizate a fi generate de combinarea acestor două funcții în aceeași instituție... ”.
Răspunsurile BCE 123
Abordarea și metodologia auditului
19
BCE consideră că toate probele de audit acoperite de mandatul Curții privind auditarea „ eficienței operaționale a adminis -
trării BCE ”, care este prevăzută în articolul 27.2 din Statutul SEBC și în articolul 20 alineatul (7) din Regulamentul privind 
MUS, au fost furnizate. În acest sens, BCE își exprimă dezacordul cu declarația Curții potrivit căreia BCE a furnizat o foarte 
mică parte din informațiile solicitate. BCE, în concordanță cu obligația care îi revine în temeiul Statutului SEBC și al Regu -
lamentului privind MUS, a cooperat pe deplin cu Curtea pentru a facilita auditul și a investit un volum considerabil de 
resurse și de timp pentru a pune la dispoziția echipei de audit un număr substanțial de documente și explicații. Cu toate 
acestea, unele documente (precum minute ale Consiliului de supraveghere, decizii de supraveghere individuale) nu au 
putut fi furnizate, întrucât nu se refereau la eficiența operațională a administrării BCE, astfel cum este prevăzut în Statu -
tul SEBC și reflectat în Regulamentul privind MUS.
Guvernanța
30
Într-un caz, măsurile adoptate în urma procedurilor Comitetului administrativ de control au fost întârziate datorită com -
plexității cazului și necesității de a respecta dreptul la audiere al entității supravegheate respective.
39
Comitetul director a luat în considerare în mod corespunzător argumentele pro și contra și a decis menținerea modalități -
lor actuale de lucru, pe care le consideră cea mai bună opțiune posibilă.
40
BCE ar dori să menționeze că separarea totală este necesară numai în ceea ce privește îndeplinirea atribuțiilor în materie 
de politică monetară și de supraveghere, pentru a evita conflictele de interese. Aceasta nu se extinde la acele domenii de 
activitate, precum serviciile comune, care nu sunt implicate în definirea politicilor respective.
42
BCE ar dori să menționeze faptul că identificarea „serviciilor comune” ale BCE este posibilă numai în cazurile în care spri -
jinul acestora nu conduce la conflicte de interese între obiectivele de politică monetară și cele de supraveghere ale BCE, 
astfel cum se indică în considerentul 11 din Decizia BCE/2014/39. Serviciile comune sunt domenii de activitate care sprijină 
funcțiile BCE prin furnizarea de expertiză tehnică fără impact asupra elaborării politicilor BCE.
Răspunsurile BCE 124
45
Conceptul de „ziduri chinezești” nu a fost concretizat în litera și spiritul Regulamentului privind MUS. În schimb, a fost 
adoptată o abordare diferită, de exemplu permiterea comunicării și a schimbului de informații, în măsura în care acest 
lucru nu conduce la conflicte de interese, pentru a profita de sinergiile create de reunirea funcțiilor de politică monetară 
și de supraveghere „sub același acoperiș”. În acest sens, articolul 25 alineatul (3) din Regulamentul privind MUS impune 
BCE următoarele: „ adoptă și publică toate normele interne necesare, inclusiv cele privind secretul profesional și schimbul de 
informații între cele două domenii funcționale ”. Această prevedere recunoaște în mod explicit posibilitatea schimbului de 
informații între cele două funcții.
51
A se vedea răspunsul BCE la prima parte a punctului VII.
60
BCE ar dori să adauge că, din motive legate de volumul de muncă și după cum s-a convenit, în principiu, în luna decem -
brie 2015, Comitetul auditorilor interni a decis, în iulie 2016, să împartă ATF SSM/Statistics în ATF SSM și ATF Statistics. 
Modificarea va deveni efectivă la finalul anului 2016.
63
Membrii ATF numiți de BCN/ANC au o experiență bogată în materie de supraveghere bancară, inclusiv mai mulți ani la 
nivel de conducere.
Răspunsul comun al BCE la punctele 73 și 74
BCE consideră că acoperirea domeniilor cu risc ridicat și mediu și a elementelor principale este asigurată.
În opinia BCE, abordarea planificării se conformează practicilor profesionale. Deși nu există niciun ciclu obligatoriu al ris -
curilor, modelul de evaluare a riscurilor ia în calcul activitatea de audit desfășurată anterior cu privire la procesele conexe. 
Selectarea auditurilor se bazează pe o evaluare a riscurilor ajustată pe bază trimestrială, iar decizia privind temele auditu -
rilor ia, de asemenea, în considerare data ultimului audit și acoperirea domeniilor cu risc în cadrul procesului respectiv.
75
Resursele D-IA acoperă întreaga gamă de operațiuni și activități ale BCE. BCE consideră că ponderea exprimată trebuie 
privită în contextul general. O echipă specială a fost creată pentru obiectele de audit specifice MUS și a fost consolidată 
treptat în cadrul D-IA, dar aceasta nu a fost în totalitate disponibilă pe parcursul anului 2015. Prin urmare, rata totală pen -
tru 2015 nu este în totalitate reprezentativă pentru situația actuală.
Răspunsurile BCE 125
76
BCE ar dori să adauge faptul că, în urma calibrării, sunt, de exemplu, corectate inconsecvențele constatate în aplicarea 
modelului de scor de risc, care servește ca instrument de prioritizare. Standardele profesionale impun ca prioritățile audi -
tului intern să fie consecvente cu obiectivele organizației și să recunoască faptul că planurile de audit „ se bazează, printre 
alți factori, pe evaluarea riscurilor și a expunerii ”1. În opinia BCE, abordarea se conformează standardelor profesionale.
77
Exercițiul de prioritizare a luat în considerare faptul că anumite procese erau încă în „faza de dezvoltare”. BCE consideră 
că auditurile selectate au adus un plus de valoare în etapa actuală, comparativ cu controalele proceselor aferente PSE sau 
crizei bancare, care au fost planificate pe termen mediu.
Mecanisme de asigurare a  răspunderii
Răspuns comun la punctul  78 și următoarele
BCE consideră că face obiectul unui cadru solid de asumare a responsabilității (astfel cum este descris în anexa IX a rapor -
tului) și că respectă pe deplin dispozițiile corespunzătoare din Statutul SEBC, Regulamentul privind MUS și acordurile 
interinstituționale cu Parlamentul European și Consiliul. Cadrul existent prevede norme detaliate privind asumarea 
responsabilității, care au fost concepute special pentru BCE și sunt, prin urmare, mai relevante decât „ analiza panoramică 
a Curții de Conturi Europene privind răspunderea de gestiune [...] la nivelul UE ”.
89
Deși BCE este de acord cu faptul că elaborarea unui cadru de performanță oficial ar putea constitui un instrument util 
pentru măsurarea eficacității supravegherii bancare, elaborarea unui astfel de cadru va necesita mai mult timp. Acest 
lucru este determinat de necesitatea practică de a baza cadrul respectiv pe indicatori relevanți, a căror identificare nece -
sită recurgerea la experiența anterioară. În plus, acești indicatori ar trebui măsurați pe parcursul mai multor ani.
91
BCE remarcă faptul că nota tehnică a FMI care este citată a fost redactată de experți ai FMI și nu reprezintă poziția oficială 
a FMI. Prin urmare, BCE obiectează cu privire la considerarea unor astfel de documente de lucru ca un punct de referință 
relevant.
BCE ar dori, de asemenea, să clarifice faptul că procedurile Consiliului de supraveghere sunt confidențiale, în concordanță 
cu articolul 23 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al BCE. Aceasta reflectă cerințele stricte privind secretul pro -
fesional impuse BCE în temeiul articolului 37 din Statutul SEBC și al articolului 27 din Regulamentul privind MUS. Pentru 
a asigura asumarea deplină a responsabilității, BCE, în concordanță cu acordul interinstituțional încheiat cu Parlamentul 
European, furnizează comisiei competente a Parlamentului o evidență cuprinzătoare și pertinentă a dezbaterilor din 
cadrul Consiliului de supraveghere, care să permită o înțelegere a discuțiilor, inclusiv o listă adnotată a deciziilor.
1 Cf. Standardele internaționale pentru practica profesională a auditului intern; Standardul de performanță 2010 – Planificare, în vigoare de la 
1 ianuarie 2013, și ghidul consultativ de punere în practică 2010-2011 corespunzător.
Răspunsurile BCE 126
92
BCE ar dori să sublinieze că sprijină în totalitate revizuirea în curs a Regulamentului privind MUS efectuată de Comisia 
Europeană și că, după semnarea unui acord de confidențialitate și de nedivulgare a informațiilor, a furnizat Comisiei Euro -
pene documentația solicitată.
De asemenea, BCE ar dori să clarifice faptul că revizuirea Regulamentului privind MUS nu face parte din cadrul de asumare 
a responsabilității definit în Regulamentul privind MUS.
94
BCE ar dori să adauge că, astfel cum se recunoaște la punctul 93, a publicat pe website-ul său privind supravegherea ban -
cară „ informații ample ” privind modul în care își îndeplinește atribuțiile de supraveghere. Pe lângă un ghid general privind 
supravegherea bancară, a publicat un număr considerabil de documente care prezintă pozițiile și practicile BCE în materie 
de supraveghere (de exemplu, Ghidul privind opțiunile și prerogativele discreționare disponibile în dreptul Uniunii). BCE 
depune în mod constant eforturi pentru a spori transparența abordărilor sale în materie de supraveghere și va publica în 
lunile următoare și alte poziții, după finalizarea consultărilor publice necesare. Cu privire la procesul de supraveghere și 
evaluare (PSE), BCE a publicat, în luna februarie 2016, o broșură privind metodologia PSE a MUS, care abordează temeiul 
juridic și metodologia PSE. Aceste documente care descriu pozițiile și practicile BCE prezintă o relevanță mai mare pentru 
instituțiile de credit decât Manualul de supraveghere intern.
În plus, BCE utilizează alte instrumente de comunicare (workshopuri cu băncile, discursuri, dialog în materie de suprave -
ghere cu echipele comune de supraveghere (ECS), comunicate de presă, conferințe, contacte cu directorii generali) pentru 
a informa entitățile supravegheate despre abordările în materie de supraveghere ale BCE.
În concluzie, BCE consideră că informațiile prezentate entităților supravegheate sunt suficiente pentru o bună înțelegere 
a activității de supraveghere desfășurate de MUS.
Răspuns comun la punctele 95 și 96
BCE consideră că informațiile prezentate sunt suficiente. Cu privire la percepția băncilor asupra prezentării de informații 
în contextul PSE, BCE ia notă în mod pozitiv de faptul că jumătate dintre cele 69 de bănci care au răspuns la chestionar 
au considerat că informațiile furnizate de BCE cu privire la PSE și rezultatele PSE au fost foarte cuprinzătoare sau cel puțin 
bine echilibrate.
Cu privire la calitatea informațiilor privind procedurile de supraveghere, BCE notează faptul că, în opinia a 68 % dintre 
respondenți, calitatea informațiilor a fost suficientă.
103
Cu privire la necesitatea efectuării de sondaje, BCE remarcă faptul că, de la înființarea MUS, a menținut contacte strânse 
cu federațiile bancare, inclusiv cu Federația Bancară Europeană (FBE), care, în cadrul activității sale privind „experiența în 
materie de supraveghere a băncilor în cadrul MUS în 2015” (un exercițiu planificat să se desfășoare anual), a efectuat (în 
coordonare cu asociațiile bancare naționale) un sondaj care a inclus 94 dintre cele (la vremea respectivă) 122 de instituții 
semnificative. Recomandările formulate în raportul FBE au fost urmate de răspunsuri din partea președinției, precum și de 
ședințe la nivel tehnic cu reprezentanți ai băncilor.
Dat fiind că s-a axat până în prezent pe operaționalizarea completă a MUS, BCE va începe să analizeze posibilitatea 
efectuării unor sondaje proprii, cu condiția să existe o valoare adăugată evidentă (în special, să nu existe suprapuneri cu 
sondajele efectuate de alți factori implicați).
Răspunsurile BCE 127
Echipele comune de supraveghere  – organizarea acestora și alocarea resurselor
110
BCE ar dori să clarifice faptul că raportul 25 % experți ai BCE/75 % experți ai ANC a reprezentat o valoare de referință larg 
acceptată la înființarea MUS, și nu o țintă formalizată.
115
BCE ar dori să menționeze că, deși pot fi stabilite anumite paralele între evaluarea caracterului semnificativ al băncilor 
cu importanță sistemică mondială ( Globally Systemic Important Banks –  G-SIBs) și metodologia de repartizare pe clustere 
a BCE, nu există o legătură valabilă cu metodologia ABE. Metodologia BCE nu repartizează băncile pe categorii în con -
formitate cu abordarea ABE și nici nu prevede o evaluare a băncilor cu importanță sistemică mondială sau a caracterului 
semnificativ, de exemplu. Obiectivul repartizării pe clustere a BCE îl constituie introducerea de subcategorii pentru insti -
tuțiile semnificative în vederea implementării proporționalității, creând prin aceasta un punct de pornire pentru alocarea 
posturilor în categoria instituțiilor semnificative.
119
A se vedea răspunsul BCE la punctul 115.
… însă existența unor linii de raportare contradictorii, …
A se vedea răspunsul BCE la punctul 147.
141 (c)
BCE menționează că această limitare tehnică a fost rezolvată la 6 septembrie 2016.
147
BCE consideră că formularea „linii de raportare contradictorii” este inadecvată. În opinia BCE, au fost stabilite linii de 
raportare paralele, dar nu contradictorii. Datorită structurii organizatorice a MUS, conducerea autorităților naționale 
competente este unica responsabilă de toate atribuțiile care nu intră în domeniul de aplicare al MUS și de toate aspectele 
referitoare la ierarhie și resurse umane.
149
BCE consideră că este prea devreme pentru introducerea unui program de certificare pentru activitatea de supraveghere 
bazată pe raportările transmise de bănci. Grupul de coordonare a formării în domeniul supravegherii ( Steering Group for 
Supervisory Training –  SGST) se află, în prezent, în procesul de concepere și stabilire a unei programe comune de formare 
la nivel de sistem pentru întregul personal relevant al MUS; un program de certificare ar fi prematur. Limitarea programu -
lui de formare la supravegherea pe baza raportărilor transmise de bănci ar neglija faptul că membrii personalului se vor 
roti în timp și, prin urmare, ar trebui să beneficieze de o programă cu o aplicabilitate mai generală.
Răspunsurile BCE 128
Supravegherea la fața locului
159
Această clasificare se va modifica după revizuirea Manualului MUS în contextul introducerii „nivelurilor țintite de impli -
care” ( targeted engagement levels ), concept explicat la punctul 163.
178
BCE ar dori să clarifice faptul că orientări formale privind clasificarea consecventă a constatărilor vor fi incluse în mod 
oficial în actualizarea din 2016 a capitolului 6 din Manualul MUS.
182
BCE ar dori să clarifice că informațiile privind persoanele care sunt așteptate să participe la reuniunea de închidere din 
partea instituției de credit vor fi furnizate în ghidul privind inspecțiile la fața locului, care urmează să fie publicat în cursul 
anului 2016.
Concluzii și recomandări
184
BCE își exprimă dezacordul cu afirmația potrivit căreia auditul a confirmat o lacună în materie de audit, care a apărut de la 
crearea MUS. În opinia BCE, Curtea a primit toate informațiile și documentația necesară pentru a evalua eficiența operațio -
nală a administrării BCE în conformitate cu articolul 27.2 din Statutul SEBC și cu articolul 20 alineatul (7) din Regulamentul 
privind MUS.
A se vedea și comentariul nostru privind punctul 80, în care sunt descrise diferitele niveluri de control și mecanisme de 
asumare a responsabilității care există în prezent.
186
A se vedea răspunsurile BCE la punctele 40 și 45.
187
A se vedea răspunsul BCE la punctele 73 și 74.
Răspunsurile BCE 129
Recomandarea  1
BCE acceptă prima parte a recomandării și data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării, sub rezerva aprobării de 
către Consiliul guvernatorilor.
BCE ar dori să menționeze că se va strădui să simplifice în continuare procesul decizional. De fapt, BCE a introdus deja 
o serie de măsuri în această direcție, în special adoptarea majorității deciziilor de supraveghere prin procedură scrisă 
și standardizarea documentației prezentate organelor de decizie. De asemenea, BCE lucrează la un cadru de delegare 
pentru deciziile de supraveghere, care ar permite delegarea adoptării deciziilor de supraveghere de rutină către un nivel 
inferior.
BCE acceptă partea a doua a recomandării. Secretariatul Consiliului de supraveghere a elaborat deja liste de verificare, 
modele și diagrame și le va pune la dispoziția membrilor personalului din domeniile de activitate implicate în supra -
vegherea bancară în luna septembrie 2016. Secretariatul va dezvolta în continuare acest set de instrumente și va oferi 
cursuri de formare privind modalitățile de utilizare a acestora.
Recomandarea  2
BCE acceptă secțiunea (i) a recomandării.
BCE nu acceptă secțiunea (ii) a recomandării.
Considerentul 66 menționează numai o linie separată de raportare pentru personalul care îndeplinește atribuțiile de 
supraveghere conferite BCE prin acest regulament, care nu include personalul din serviciile comune. Implementarea 
strictă a acestui principiu pentru serviciile comune ar majora substanțial costurile și ar reduce eficiența administrării ope -
raționale a BCE.
BCE nu acceptă secțiunea (iii) a recomandării.
BCE consideră că, în limitele impuse de cadrul juridic, președintele și vicepreședintele sunt deja puternic implicați în pro -
cesul de stabilire a bugetului. Astfel cum se menționează în Regulamentul de procedură, președintele și vicepreședintele 
sunt consultați. Regulamentul privind MUS prevede că vicepreședintele este membru al Comitetului executiv și al Consi -
liului guvernatorilor BCE, care este organul de decizie suprem. Aceasta asigură transmiterea corespunzătoare a opiniilor 
funcției de supraveghere, precum și asigurarea unui grad înalt de influență și transparență.
Recomandarea  3
BCE acceptă recomandarea, sub rezerva unei decizii de alocare a unor resurse suplimentare funcției de audit intern.
188
BCE ar dori să clarifice faptul că nu a „impus” o limitare a accesului la documente. Accesul CCE la documente ar trebui să 
fie în concordanță cu mandatul prevăzut la articolul 27.2 din Statutul SEBC și la articolul 20 alineatul (7) din Regulamentul 
privind MUS. Prin urmare, nu este vorba despre lipsă de cooperare, ci despre o interpretare diferită a sferei de aplicare 
a auditului.
Răspunsurile BCE 130
Recomandarea  4
BCE ia notă de recomandare și va continua să coopereze pe deplin cu Curtea pentru a-i permite să își exercite mandatul, 
astfel cum este definit în Statutul SEBC și în Regulamentul privind MUS.
Recomandarea  5
BCE acceptă recomandarea, sub rezerva următoarelor:
BCE este de acord cu nevoia de transparență în privința activităților sale de supraveghere. În acest sens, prioritățile MUS 
sunt publicate ca element central și obiectiv al activităților de supraveghere. În Raportul anual al BCE privind activitățile 
de supraveghere, publicat pe website-ul propriu, BCE raportează cu privire la măsurile luate pentru îndeplinirea acestui 
obiectiv. În plus, Raportul anual conține statistici exhaustive, care includ, printre altele, numărul de proceduri de autori -
zare, încălcările raportate ale legislației UE, măsuri de aplicare și sancționare și numărul inspecțiilor la fața locului efectu -
ate, clasificate în funcție de categoria de risc și de cluster.
BCE menține contacte strânse cu federațiile bancare, inclusiv cu Federația Bancară Europeană (FBE), care, în cadrul acti -
vității sale privind „experiența în materie de supraveghere în cadrul MUS a băncilor în 2015”, a efectuat un sondaj care 
a inclus 94 dintre cele (la vremea respectivă) 122 de instituții semnificative. Acest sondaj a fost efectuat în cooperare cu 
asociațiile bancare naționale. Se intenționează repetarea exercițiului cu o frecvență anuală. Recomandările formulate în 
raportul FBE au fost urmate de răspunsuri din partea președinției, precum și de ședințe la nivel tehnic cu reprezentanți ai 
băncilor.
BCE, care s-a axat până în prezent pe operaționalizarea completă a MUS, va începe să analizeze posibilitatea efectuării de 
sondaje proprii, cu condiția să existe o valoare adăugată evidentă. Mai exact, nu ar trebui să existe suprapuneri cu sonda -
jele efectuate de federațiile bancare, inclusiv cu sondajul menționat mai sus.
BCE va continua să elaboreze un set cuprinzător și pertinent de indicatori și să îmbogățească astfel informațiile puse la 
dispoziția publicului în cadrul raportului anual și prin alte mijloace.
Răspuns comun la punctele 191-195
A se vedea observațiile BCE privind punctele 104-149.
BCE ar dori să menționeze că, astfel cum se specifică la punctul 9 din raport, MUS cuprinde BCE și ANC. Toate exercițiile de 
dotare cu personal pentru ECS, precum și pentru inspecțiile la fața locului trebuie să se desfășoare în cadrul instituțional 
stabilit de legislația primară a UE, ceea ce presupune respectarea diferitelor acorduri instituționale ale BCE și ANC și un 
nivel cât mai ridicat de colaborare și dialog.
De la sfârșitul activității de teren a acestui audit, s-au înregistrat progrese notabile în ceea ce privește elaborarea unei 
programe unice de formare profesională în cadrul MUS odată cu crearea Grupului de coordonare a formării în domeniul 
supravegherii, cu ajutorul unui grup de experți alcătuit din membri ai BCE și ai ANC. Primele rezultate tangibile ale aces -
tuia vor deveni vizibile în toamna anului 2016.
Răspunsurile BCE 131
Recomandarea  6
BCE acceptă recomandarea, sub rezerva următoarelor:
BCE consideră că ar putea să nu fie necesară modificarea Regulamentului-cadru privind MUS. Articolul 6 alineatul (3) din 
Regulamentul privind MUS specifică în mod clar că ANC au obligația de a oferi asistență BCE în îndeplinirea atribuțiilor 
sale. De asemenea, ANC sunt supuse obligației de a coopera cu bună credință, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) 
din Regulamentul privind MUS. Articolul 3 și următoarele din Regulamentul-cadru privind MUS specifică în mod clar obli -
gația ANC de a pune la dispoziție personal pentru ECS; conform articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul-cadru privind 
MUS, BCE și ANC se consultă și convin asupra utilizării resurselor ANC cu privire la ECS.
BCE a monitorizat și va continua să monitorizeze îndeaproape dotarea cu personal a ECS (atât în termeni calitativi, cât și în 
termeni cantitativi), explorând totodată, în consultare cu ANC, modalitățile de asigurare a dotării cu personal suficient, în 
orice moment, a ECS, fără a respinge totuși posibilitatea de a propune Consiliului de supraveghere/Consiliului guvernato -
rilor o modificare a Regulamentului-cadru, dacă se consideră necesar.
Recomandarea  7
BCE acceptă recomandarea și o va corobora cu recomandarea 10, cu scopul de a o pune în aplicare până la sfârșitul anu -
lui 2018, sub rezerva următoarelor:
BCE ar dori să clarifice faptul că există un cadru juridic pentru constituirea ECS. Articolul 4 din Regulamentul-cadru 
stabilește deja un sistem de numire a membrilor ECS pe baza dialogului dintre BCE și ANC, precum și posibilitatea ca BCE 
să solicite ANC modificarea numirilor. În acest context, ar trebui elaborate măsuri în vederea aplicării depline a articolu -
lui 4, și nu a reducerii importanței acestuia. Astfel, BCE este de acord cu fondul recomandării, însă consideră că elementul 
„colaborare” ar trebui evidențiat. Constituirea și funcționarea ECS au reprezentat, de la începutul activității MUS, un efort 
concertat al BCE/MUS și ANC/BCN. BCE se bazează pe capacitatea ANC/BCN de a furniza resurse de personal cu niveluri 
corespunzătoare de experiență și cunoștințe, precum și cu competențele complementare necesare pentru profilul ECS.
De asemenea, trebuie subliniat faptul că nici ANC, nici BCE nu se află, în prezent, în situația de a fi dotate cu personal 
excedentar și de a putea selecta persoana cu setul ideal de competențe pentru o anumită ECS. Prin urmare, BCE consideră 
eficace implementarea unei administrări active a cazurilor individuale, acolo unde se identifică necesitatea unei dezvol -
tări suplimentare sau a unei ajustări a dotării cu personal. Introducerea în stadiu de pilot a procesului de feedback al MUS, 
precum și dezvoltarea în continuare a programei de formare profesională la nivelul MUS susțin această abordare. Consoli -
darea acestor instrumente este, de asemenea, în concordanță cu conținutul acestui raport și cu celelalte recomandări ale 
CCE.
Există recomandări din partea Serviciului asigurarea calității procesului de supraveghere privind perfecționarea metodo -
logiei de determinare a dimensiunii și componenței ECS, prin stabilirea de legături cu profilul de risc al băncilor și cu SEP 
în vederea luării în considerare a acestui profil de risc și a asigurării implementării unui proces anual în ceea ce privește 
dotarea cu personal a ECS pe baza unui dialog cu ANC.
Recomandarea  8
BCE acceptă această recomandare, sub rezerva depășirii obstacolelor juridice (legate de confidențialitate) și tehnice. Prin 
urmare, BCE va realiza mai întâi un studiu de fezabilitate.
Răspunsurile BCE 132
BCE consideră că obținerea unei imagini complete asupra resurselor de supraveghere, în ceea ce privește atât cantitatea, 
cât și calitatea, pare o măsură indispensabilă pentru utilizarea eficientă și eficace a acestor resurse. Totuși, încercările de 
a produce o astfel de bază de date s-au confruntat până în prezent cu obstacole semnificative din perspectivă juridică, 
provenind din necesitatea respectării legislației statelor membre care protejează confidențialitatea datelor cu caracter 
personal. Pe baza acestei recomandări, BCE va continua să exploreze posibilitatea creării unei astfel de baze de date, 
respectiv va realiza studii de fezabilitate juridice și tehnice.
Recomandarea  9
BCE acceptă recomandarea.
Recomandarea  10
BCE acceptă recomandarea.
BCE menționează că sistemul nu ar trebui să fie excesiv de detaliat și birocratic în impunerea numărului de membri ai 
personalului necesari pentru fiecare ECS. În schimb, personalul ar trebui gestionat în mod eficient, cu o anumită marjă 
discreționară la nivel de conducere.
Recomandarea  11
BCE acceptă recomandarea.
În ceea ce privește revizuirea periodică a modelului de repartizare pe clustere, BCE menționează că în prezent are loc 
revizuirea bianuală periodică.
Recomandarea  12
BCE acceptă recomandarea.
Efectivele de personal ale Serviciului inspecții la fața locului centralizate din cadrul BCE au crescut în mod constant pentru 
a asigura un număr mai mare de șefi de misiune din partea BCE. Sprijinul activ și necondiționat al colegilor din cadrul ANC 
este esențial în acest sens. De asemenea, coordonatorii ECS – uneori propuși de Serviciul inspecții la fața locului – decid 
care inspecții urmează să fie conduse de BCE și care nu.
Având în vedere aceste aspecte, inclusiv pe baza solicitărilor istorice și a sporirii gradului de stres la nivel local în unele 
țări, situația actuală a dotării cu personal nu îi permite BCE să participe la toate inspecțiile pe care ar trebui să le conducă: 
inspecții la fața locului, controale tematice, situații de urgență... Deși încă se depun unele eforturi de optimizare, precum 
promovarea și instrumentele echipelor mixte, ar fi nevoie de personal suplimentar în cadrul Serviciului inspecții la fața 
locului centralizate pentru a face față întregii cereri.
Recomandarea  13
BCE acceptă recomandarea.
BCE ar dori să menționeze că, în ceea ce privește partea din recomandare care se referă la sistemul informatic, lansarea 
viitoare a IMAS 2.0 va soluționa parțial această problemă. Referitor la calificările și competențele inspectorilor din cadrul 
ANC, implementarea programei de formare profesională ar trebui să remedieze deficiența constatată.
CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapă Data
Adoptarea planului de audit/Demararea auditului 29.6.2015
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de 
raport28.6.2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie 18.10.2016
Primirea răspunsurilor oficiale ale Băncii Centrale Europene în toate versiunile 
lingvistice19.10.2016
În 2012, liderii din UE au luat decizia ca băncile din zona 
euro să fie puse sub supravegherea Mecanismului unic de 
supraveghere (MUS). În cadrul acestui mecanism, BCE 
urma să joace rolul central, dar numeroase funcții urmau 
să fie îndeplinite și de autoritățile naționale competente. 
Acest raport examinează modul în care BCE a creat MUS și 
i-a organizat activitatea, precum și dificultățile cu care se 
confruntă acest mecanism.
Curtea a constatat că s-a reușit crearea unei structuri de 
supraveghere complexe într-un timp relativ scurt, dar 
complexitatea noului sistem reprezintă o provocare, în 
special din cauza faptului că noul mecanism continuă să 
depindă prea mult de resursele puse la dispoziție de 
autoritățile naționale de supraveghere. Astfel, deși deține 
responsabilitatea globală, BCE nu are un control suficient 
asupra anumitor aspecte importante ale supravegherii 
bancare.
Informațiile care au fost furnizate de BCE nu au fost însă 
suficiente pentru a permite Curții să evalueze în 
integralitate dacă BCE gestionează MUS în mod eficient în 
ceea ce privește guvernanța, supravegherea pe baza 
raportărilor transmise de bănci și inspecțiile la fața locului.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ