[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 14.12.2007

COM(2007) 801 final

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind punerea în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European şi a Consiliului

REZUMAT

Statisticile în domeniul ştiinţei, al tehnologiei şi inovării (statistici STI) sunt elaborate în baza Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European şi a Consiliului. Această decizie a fost pusă în aplicare de către Eurostat, în strânsă cooperare cu statele membre, pe de o parte sub forma unor măsuri legislative şi, pe de altă parte, sub forma unor activităţi suplimentare acestor măsuri.

În 2004, au fost adoptate două regulamente ale Comisiei referitoare la statisticile STI (nr. 753/2004 şi nr. 1450/2004). Acestea se referă, pe de o parte, la statisticile din domeniul ştiinţei şi al tehnologiei şi, pe de altă parte, la statisticile privind inovarea. Aceste două măsuri legislative au contribuit la îmbunătăţirea considerabilă a statisticilor din domeniul cercetării şi dezvoltării, precum şi a statisticilor comunitare privind inovarea. Progrese suplimentare au fost înregistrate în privinţa statisticilor din domeniul dezvoltării carierei titularilor de doctorat (statistici CDH - „career development of doctorate holders” ), a statisticilor din domeniul înaltei tehnologii şi a celor privind brevetele. Statisticile şi indicatorii obţinuţi au fost utilizaţi în numeroase publicaţii şi documente strategice (de exemplu, în Tabloul de bord european privind inovarea). Măsurile adoptate la nivel comunitar au contribuit, de asemenea, la adaptarea sistemelor statistice naţionale privind statisticile STI.

Cele două regulamente ale Comisiei au îmbunătăţit, de asemenea, în mod considerabil calitatea datelor pentru statisticile STI, mai ales pentru statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi statisticile comunitare privind inovarea. Cu toate acestea, este necesară îmbunătăţirea calităţii datelor.

A fost efectuată o primă încercare de măsurare a costurilor şi poverii administrative pe care le implică statisticile STI pentru respondenţi şi autorităţile naţionale, în urma căreia ţările au raportat rezultate eterogene. Prin urmare, pentru moment nu pot fi emise concluzii clare în acest sens şi activităţile din acest domeniu trebuie să fie continuate.

Dezvoltarea suplimentară a statisticilor STI este necesară, pe de o parte, în perspectiva îmbunătăţirilor care trebuie să fie aduse domeniilor statistice existente. De exemplu, trebuie să fie aduse îmbunătăţiri în privinţa creşterii gradului de relevanţă a statisticilor din domeniul cercetării şi al dezvoltării, a revizuirii conceptelor şi definiţiilor pentru statisticile privind resursele umane din domeniul ştiinţei şi al tehnologiei (statistici HRST - „human resources in science and technology” ), a consolidării statisticilor CDH, a utilizării optime a bazei de date brute PATSTAT privind statisticile din domeniul brevetelor sau a revizuirii definiţiilor privind statisticile din domeniul înaltei tehnologii.

Sunt necesare acţiuni suplimentare mai ales pe termen mediu şi lung, precum îmbunătăţirea modalităţii de evaluare a gradului de internaţionalizare în sectorul STI, facilitarea accesului la microdatele STI sau îmbunătăţirea indicatorilor de măsurare a fluxului de cunoştinţe, a legăturilor, a producţiei şi impactului STI. Aceste acţiuni trebuie să fie întreprinse odată cu acţiunea de revizuire a celor două regulamente ale Comisiei menţionate anterior, precum şi cu cea de elaborare a unui alt regulament al Comisiei referitor la statisticile CDH.

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind punerea în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European şi a Consiliului

1. Introducere

Prezentul raport al Comisiei se referă la punerea în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 22 iulie 2003 privind producţia şi dezvoltarea statisticilor comunitare în domeniul ştiinţei şi al tehnologiei[1], în conformitate cu dispoziţiile articolului 5 al acesteia.

În Strategia politică anuală a Comisiei pentru anul 2008, statisticile din domeniul ştiinţei, al tehnologiei şi inovării (denumite în continuare „statistici STI”) sunt prezentate în strânsă legătură cu Strategia de la Lisabona pentru creştere economică, crearea de locuri de muncă şi prosperitate, în cadrul căreia se acordă o atenţie deosebită educaţiei, cercetării şi inovării.

Prima parte a prezentului raport se axează pe etapa de punere în aplicare de după adoptarea deciziei menţionate. Capitolele care urmează se referă la calitatea datelor, la costurile şi povara administrativă generate de statistici. Ultimul capitol al raportului anticipează acţiunile strategice care trebuie să fie adoptate în cursul anilor următori.

2. Punerea în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE

2.1. Punerea în aplicare de către Comisie

Decizia nr. 1608/2003/CE a fost pusă în aplicare de către Eurostat, pe de o parte, sub forma unor măsuri legislative şi, pe de altă parte, sub forma unor alte activităţi suplimentare acestor măsuri.

În 2004, au fost adoptate două regulamente ale Comisiei referitoare la statisticile STI:

- Regulamentul (CE) nr. 753/2004 al Comisiei din 22 aprilie 2004 de punere în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European şi a Consiliului privind statisticile în domeniul ştiinţei şi al tehnologiei[2]; şi

- Regulamentul (CE) nr. 1450/2004 al Comisiei din 13 august 2004 de punere în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE a Parlamentului European şi a Consiliului privind producţia şi dezvoltarea statisticilor comunitare privind inovarea[3];

Regulamentul nr. 753/2004 reglementează statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării, statisticile privind resursele umane din domeniul ştiinţei şi al tehnologiei (denumite în continuare „statistici HRST”), statisticile privind industriile de înaltă tehnologie şi serviciile bazate pe extragerea de cunoştinţe din date, statisticile privind brevetele şi alte statistici STI. Lista datelor statistice exacte solicitate cuprinde numai statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării. Regulamentul nr. 1450/2004 reglementează numai statisticile comunitare privind inovarea.

În temeiul acestor două regulamente, principalele realizări din diferitele domenii ale statisticilor STI au fost:

2.1.1 Statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării (inclusiv statisticile privind cheltuielile sau creditele acordate din bugetul de stat pentru cercetare şi dezvoltare, statistici CCBSCD

Statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării măsoară progresele înregistrate la nivel european în domeniul respectiv. Statisticile privind cheltuielile pentru cercetare şi dezvoltare şi angajaţii din acest domeniu, din punctul de vedere al întreprinderii sau al instituţiei cu activitate în domeniul cercetării şi al dezvoltării, sunt compilate în funcţie de diverse dimensiuni şi defalcări. Aceste statistici sunt elaborate pe baza aşa-numitului „Manual Frascati” şi sunt utilizate pentru compilarea indicatorului de 3% al intensităţii cercetării şi dezvoltării stabilit în cadrul Consiliilor de la Lisabona şi Barcelona.

Figura 1: Intensitatea cercetării şi dezvoltării (cheltuieli pentru cercetare şi dezvoltare exprimate în procente din PIB), UE-25, 10 noi state membre (NSM-10), China, Japonia, Rusia şi Statele Unite ale Americii în perioada 1994 - 2005

[pic]Principalele realizări:

- Reorganizarea şi creşterea producţiei de date şi îmbunătăţirea calităţii datelor

- Armonizarea cu cerinţele OCDE a chestionarului de colectare a datelor şi a seriilor cronologice

- Stabilirea şi punerea în aplicare a unor rapoarte privind calitatea statisticilor din domeniul cercetării şi al dezvoltării pentru diferite sectoare instituţionale.

2.1.2. Statisticile comunitare privind inovarea

Anchetele statistice comunitare privind inovarea măsoară progresele realizate în domeniul inovării de către întreprinderile europene. Acestea furnizează indicatori privind activităţile de inovare, diversele tipuri de inovare, cheltuielile pentru inovare, efectele şi cooperarea în materie de inovare. Aceste anchete statistice reprezintă singura sursă armonizată pentru măsurarea activităţilor privind inovarea la nivel european şi la nivel mondial şi sunt realizate pe baza aşa-numitului „Manual Oslo”.

[pic]

Sursa: Eurostat: statisticile comunitare privind inovarea pentru anul 2004

Principalele realizări:

- Pregătirea celei de-a patra anchete comunitare privind inovarea (CIS 4) prin intermediul unui chestionar şi a unei metodologii armonizate, puse în aplicare pe scară largă în ţările respective.

- Colectarea şi diseminarea, la sfârşitul anului 2006, a tabelelor cu datele şi indicatorii aferenţi anchetei CIS 4, precum şi a rapoartelor privind calitatea realizate cu ocazia anchetei statistice respective.

- Publicarea de către Eurostat/OCDE, în 2005, a Manualului Oslo 2005 care reglementează, printre altele, inovarea în materie de organizare şi marketing.

- Pregătirea anchetei CIS 2006, pe baza anului de referinţă 2006, care repetă ancheta CIS 4 în multe dintre statele membre, şi pregătirea şi punerea în aplicare a unor module pilot privind inovarea în materie de organizare şi marketing, în vederea realizării anchetei CIS 2008.

- Deschiderea accesului la microdatele CIS pentru peste 50 de institute de cercetare existente la această dată.

2.1.3 Statisticile privind resursele umane din domeniul ştiinţei şi al tehnologiei (denumite în continuare „statistici HRST”)

Statisticile HRST măsoară numărul de salariaţi care deţin diplome de nivel terţiar în domeniul ştiinţei şi al tehnologiei sau care sunt angajaţi în acest domeniu. Sunt monitorizate aspecte diferite referitoare la această categorie de angajaţi (precum sectorul în care sunt angajate persoanele respective, vârsta şi mobilitatea acestora la nivel naţional şi internaţional). Aceste statistici sunt realizate pe baza aşa-numitului „Manual Canberra”.

Figura 3: Piramida vârstelor persoanelor angajate în domeniul ştiinţei şi al tehnologiei cu studii în acest domeniu şi a datelor referitoare la totalul persoanelor angajate în UE-25, 2004

[pic]

Sursa: Eurostat: statisticile HRST

Principalele realizări:

- Continuarea producerii regulate a statisticilor HRST pe baza microdatelor furnizate de ancheta comunitară privind forţa de muncă (CLFS) şi extinderea datelor pentru a permite o evaluare eficientă a aspectelor legate de mobilitate.

- Ca răspuns la necesităţile stringente ale utilizatorilor, pregătirea şi punerea în aplicare la un nivel mai extins, împreună cu OCDE şi Institutul de Statistică al UNESCO (UIS), a „statisticilor privind cariera titularilor de doctorat” („statistici CDH”) care monitorizează situaţia titularilor de doctorat rezidenţi, inclusiv caracteristicile personale ale acestora, parcursul academic şi profesional, mobilitatea la nivel internaţional, etc.

2.1.4 Statistici privind industriile de înaltă tehnologie şi serviciile bazate pe extragerea de cunoştinţe din date („statistici în domeniul înaltei tehnologii”)

Statisticile din domeniul înaltei tehnologii monitorizează acele sectoare ale economiei care sunt caracterizate printr-o mare intensitate a cunoaşterii (de exemplu: domeniul farmaceutic, al informaticii, al telecomunicaţiilor, al aeronauticii, al cercetării şi dezvoltării). Pentru aceste sectoare industriale sunt produşi indicatori economici, de ocupare a forţei de muncă sau indicatori privind comercializarea produselor de înaltă tehnologie.

Figura 4: Distribuţia exporturilor şi a importurilor de produse de înaltă tehnologie pe grupuri de produse, UE-25, Japonia şi Statele Unite ale Americii - 2004

[pic]

Sursa: Eurostat: statisticile din domeniul înaltei tehnologii

Principalele realizări:

- Continuarea şi accelerarea producţiei regulate de statistici din domeniul de înaltă tehnologie pe baza informaţiilor provenite atât din surse oficiale, cât şi din surse neoficiale.

- Evaluarea clasificărilor care stau la baza acestor statistici (inclusiv a celor referitoare la comercializarea produselor de înaltă tehnologie) în vederea revizuirii care urmează a fi efectuată şi care este legată de revizuirea nomenclaturii Nace a activităţilor economice.

2.1.5 Statisticile privind brevetele

Statisticile privind brevetele sunt folosite, în general, ca indicatori de producţie referitori la ştiinţă, tehnologie şi inovare. Indicatorii sunt produşi pe baza datelor administrative furnizate de Oficiul European pentru Brevete sau de alte oficii pentru brevete. Comparaţiile la nivel mondial între activităţile privind brevetele permit evaluarea capacităţii de inovare a economiilor ţărilor respective.

Tabelul 1: Cereri de acordare a brevetelor în domeniul înaltei tehnologii adresate Oficiului European pentru Brevete, pe grupe de înaltă tehnologie, UE-27, Japonia şi Statele Unite ale Americii - 2003

[pic]

Sursa: Eurostat: statisticile privind brevetele

Principalele realizări:

- Împreună cu alte instituţii internaţionale (precum Oficiul European pentru Brevete – OEB, Oficiul pentru Brevete şi Mărci Comerciale din Statele Unite ale Americii – USPTO sau OCDE), înfiinţarea şi dezvoltarea ulterioară a PATSTAT, baza de date brute armonizate care cuprinde, printre altele, cererile de acordare a brevetelor primite de OEB şi brevetele acordate de USPTO.

- Producerea unei metode automate de armonizare a numelor solicitanţilor de brevete. Utilizarea acestei metode permite producerea unor statistici suplimentare privind brevetele, de exemplu: rata de concentraţie a brevetelor.

- Sporirea gradului de utilizare a PATSTAT, odată cu producerea unor statistici şi indicatori referitori la brevete care sunt mai relevanţi pentru utilizatori.

2.1.6 Producere şi diseminare

În vederea îmbunătăţirii calităţii datelor statisticilor STI şi a stabilirii unor serii cronologice mai lungi, Eurostat a înfiinţat o bază de date internă (STI DB) şi a început să producă o aplicaţie informatică generică pentru prelucrarea microdatelor. Numeroase publicaţii se bazează pe statisticile STI diseminate gratuit prin Internet. Printre exemple se numără seria de studii Panorama ale Eurostat realizate în domeniul ştiinţei, tehnologiei şi al inovării şi publicate anual sau cele aproximativ 15 ediţii ale publicaţiei „Statistici pe scurt” („ Statistics in Focus ”) care sunt publicate cu regularitate. Statisticile STI au fost utilizate, de asemenea, în numeroase documente strategice şi comunicări. Exemplele cele mai importante în acest sens sunt Tabloul de bord european privind inovarea elaborat de DG ENTR sau publicaţia „Cifre - cheie” („ Key figures ”) realizată de DG RTD.

2.1.7 Statistici STI care nu au fost puse încă în aplicare

Cu toate acestea, din cauza unor constrângeri legate de resursele umane, celelalte domenii menţionate în secţiunea 3 din anexa la Regulamentul nr. 753/2004 nu au putut fi monitorizate cu atenţie, precum statisticile din domeniul biotehnologiei, nanotehnologiei şi cele privind balanţa tehnologică de plăţi.

Aceste acţiuni care nu au putut fi efectuate sunt compensate, totuşi, de o serie de acţiuni care au fost realizate ca răspuns la necesităţile politice. Unele dintre acestea, precum statisticile CDH, au fost enumerate în paragrafele anterioare, altele încă trebuie continuate şi, prin urmare, sunt incluse în capitolul 5 (de exemplu: o mai bună măsurare a gradului de internaţionalizare în sectorul cercetării şi dezvoltării).

2.2. Punerea în aplicare a statisticilor STI în statele membre

Această secţiune descrie, pe scurt, măsurile adoptate în statele membre cu privire la statisticile STI care sunt colectate în mod direct de la acestea: statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării/CCBSCD, statisticile comunitare privind inovarea şi statisticile CDH. Pentru celelalte domenii, sunt utilizate alte surse oficiale sau neoficiale de date care nu sunt incluse în anchetele care trebuie să fie efectuate de către statele membre.

Statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării/CCBSCD

În vederea îndeplinirii cerinţelor prevăzute în Regulamentul nr. 753/2004, multe ţări au adaptat chestionarele pe care le utilizau la nivel naţional şi procedura de colectare a datelor începând cu 2002/2003. Adesea, chestionarele naţionale revizuite deja cuprindeau datele referitoare la cercetare şi dezvoltare care sunt transmise în mod voluntar. În general, metodele de compilare a datelor naţionale, care sunt adesea sunt elaborate pe baza contribuţiei unor respondenţi cu activitate în domeniul cercetării şi al dezvoltării, au rămas aceleaşi. În schimb, a trebuit să fie adaptată dimensiunea chestionarelor pentru ancheta din domeniul cercetării şi al dezvoltării sau modul de utilizare a surselor de date naţionale.

Unele ţări au întâmpinat dificultăţi în transmiterea datelor din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi a datelor CCBSCD aferente primilor doi ani de referinţă obligatorii (2003 şi 2004), în special în ceea ce priveşte caracterul complet al datelor şi respectarea termenelor impuse de regulamentul Comisiei. Cu toate acestea, în privinţa statisticilor din domeniul cercetării şi al dezvoltării, aceste ţări ar trebui să întâmpine mai puţine dificultăţi pentru anul de referinţă 2005 în ceea ce priveşte îmbunătăţirea caracterului oportun al acestor statistici. Transmiterea variabilelor din domeniul cercetării şi al dezvoltării care sunt furnizate pe bază voluntară este încă incompletă.

Statisticile comunitare privind inovarea

Cea de-a patra anchetă comunitară privind inovarea (CIS 4) a fost percepută ca o anchetă care a implicat o încărcătură administrativă mai redusă şi care a fost mai uşor de pus în aplicare la nivel naţional. Statele membre au urmat, în mare parte, chestionarul armonizat al anchetei CIS 4, precum şi metodologia de anchetă armonizată. Acest fapt a contribuit la îmbunătăţirea calităţii datelor, în special în privinţa comparabilităţii datelor şi a caracterului oportun al acestora. Tabelele cu date (regionale şi naţionale) au fost transmise, în general, la timp. Cu toate acestea, Eurostat nu va primi toate seturile de microdate aferente anchetelor CIS 4 la nivel naţional deoarece unele ţări nu vor transmite în mod voluntar aceste date. În plus, anumite ţări nu vor transmite datele regionale.

Statisticile privind dezvoltarea carierei titularilor de doctorat („statistici CDH”)

Ca răspuns la necesităţile stringente ale utilizatorilor, producerea la un nivel mai extins a statisticilor CDH a fost iniţiată în 2006 şi în 2007 în peste 20 de state membre. În acest context, ţările au început să utilizeze surse şi registre naţionale de date administrative, alcătuind cadre de eşantionare la nivel naţional care cuprind toţi titularii de doctorat rezidenţi, calculând mărimea eşantionului, realizând chestionare pentru anchete naţionale şi elaborând tehnici de colectare a datelor. O evaluare mai extinsă a producţiei de statistici CDH la nivel naţional va fi realizată în 2008.

Comisia Europeană (Eurostat) consideră că: au fost realizate progrese semnificative în privinţa punerii în aplicare a Deciziei nr. 1608/2003/CE, prin adoptarea Regulamentelor nr. 753/2004 şi 1450/2004 care reglementează toate domeniile statisticilor STI; lansarea unor proiecte suplimentare precum cel referitor la statisticile CDH a fost justificată de relevanţa acestora având în vedere urgenţa necesităţilor politice care le determină, aceste măsuri adoptate la nivel internaţional au fost respectate, în general, de către ţări, care şi-au intensificat eforturile în vederea efectuării adaptărilor sau a investiţiilor necesare la nivel naţional. Acest fapt a contribuit la creşterea gradului de disponibilitate a statisticilor STI, de exemplu a statisticilor din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi a statisticilor CCBSCD, cu aproximativ o treime începând cu anul 2001. |

- 3. Statisticile STI: Calitatea datelor

Cadrul de evaluare a calităţii datelor pentru statisticile STI este reprezentat de Codul comunitar al bunelor practici statistice[4], care cuprinde 15 principii majore. Principiile cele mai importante relevante pentru calitatea datelor pentru statisticile STI sunt următoarele:

- Principiul 3: Pertinenţa resurselor de care dispun autorităţile statistice naţionale

- Principiul 4: Angajamentul din partea tuturor membrilor SSE cu privire la calitatea datelor

- Principiul 7: Soliditatea metodologiei pe care trebuie să se bazeze statisticile de calitate

- Principiul 9: O povară administrativă care să nu fie excesivă pentru respondenţi

- şi Principiile 11 – 14 referitoare la relevanţa, acurateţea, fiabilitatea, caracterul oportun, punctualitatea, coerenţa şi comparabilitatea statisticilor produse.

Calitatea datelor, precum şi costurile şi povara administrativă suportate de respondenţi fac parte, de asemenea, din „Comunicarea Comisiei privind reducerea sarcinii de răspuns, simplificarea şi stabilirea de priorităţi în domeniul statisticilor comunitare”[5]. Această comunicare se referă – printre altele – la restructurarea statisticilor privind întreprinderile care va afecta pe termen mediu şi statisticile STI.

Unele dintre aspectele referitoare la calitatea statisticilor din diferite domenii sunt evidenţiate în cele ce urmează. Multe dintre aceste constatări sunt adesea preluate din rapoartele privind calitatea elaborate cu ocazia anchetelor individuale:

- Statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării : Calitatea statisticilor europene din domeniul cercetării şi al dezvoltării a fost îmbunătăţită odată cu punerea în aplicare a Regulamentului nr. 753/2004. O creştere a gradului de disponibilitate a datelor a fost observată începând cu anul de referinţă 2003. Acurateţea datelor şi comparabilitatea între ţări sunt, de asemenea, corespunzătoare. Recomandările privind compilarea datelor incluse în Manualul Frascati al OCDE au fost, în general, respectate.

- Statisticile comunitare privind inovarea : Calitatea datelor pentru ancheta CIS 4 a fost, de asemenea, îmbunătăţită considerabil în comparaţie cu anchetele CIS anterioare. Adesea, acest fapt se datorează elaborării unui chestionar mai scurt şi mai clar, unui proces de elaborare şi de punere în aplicare mai eficace a anchetei la nivel naţional, precum şi unei familiarizări mai bune a respondenţilor cu ancheta CIS. Caracterul oportun şi complet al seturilor de date pentru ancheta naţională CIS 4, precum şi comparabilitatea acestor date au fost, de asemenea, îmbunătăţite. Acurateţea datelor a fost satisfăcătoare pentru majoritatea ţărilor.

- Alte statistici STI : Pentru alte domenii, îmbunătăţirea calităţii datelor depinde adesea de progresele înregistrate cu privire la datele brute. În acest sens, au fost înregistrate progrese considerabile cu privire la datele provenite din Ancheta comunitară privind forţa de muncă sau la cele preluate din PATSTAT.

Revenind la Regulamentele nr. 753/2004 şi nr. 1450/2004, Eurostat a iniţiat monitorizarea conformităţii cu legislaţia privind statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi statisticile comunitare privind inovarea în 2006/2007. Acest proces de monitorizare va fi repetat la intervale regulate, conform unei ordini prestabilite a priorităţilor de acţiune în privinţa statelor membre.

Comisia Europeană (Eurostat): consideră că în ultimii ani calitatea statisticilor din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi a statisticilor comunitare privind inovarea a fost îmbunătăţită în mod considerabil, printre altele datorită Regulamentelor nr. 753/2004 şi 1450/2004; consideră, cu toate acestea, sunt necesare noi progrese în ceea ce priveşte calitatea datelor; intenţionează să monitorizeze şi pe viitor calitatea datelor statistice din diferite domenii. |

- 4. Statisticile STI: costurile şi povara administrativă

Eurostat măsoară costurile şi povara administrativă pe care le implică producerea statisticilor privind întreprinderile în diferite domenii statistice. În cazul statisticilor STI, costurile şi povara administrativă au fost evaluate numai pentru statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi pentru statisticile comunitare privind inovarea, deoarece numai în aceste două domenii au fost efectuate până în prezent anchete de sine stătătoare în întreprinderi.

Din cauza faptului că nu toate ţările au transmis răspunsuri şi că datele primite sunt eterogene şi nu sunt comparabile în totalitate, nu pot fi emise concluzii certe privind costurile şi povara administrativă pe care le implică producerea statisticilor din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi ancheta CIS. Cu toate acestea, în continuare sunt prezentate exemple cu privire la două ţări:

- În Estonia, o întreprindere care face obiectul anchetei statistice privind cercetarea şi dezvoltarea dedică, în medie, 4 ore în vederea compilării tuturor datelor necesare pentru această anchetă. Având în vedere rata de eşantionare scăzută, această perioadă de timp se reduce la numai 8 minute în cazul în care sunt luate în considerare toate întreprinderile din ţară. Pentru statisticile comunitare privind inovarea, perioada necesară este de 95 de minute pentru o întreprinde participantă la anchetă şi de 55 de minute pentru toate întreprinderile.

- În Italia , pe de altă parte, compilarea statisticilor solicitate în domeniul cercetării şi al dezvoltării a necesitat, în medie, 95 de minute pentru întreprinderile incluse în anchetă şi 40 de minute în cazul în care sunt luate în considerare toate întreprinderile naţionale. Spre deosebire de Estonia, cifrele corespunzătoare statisticilor comunitare privind inovarea sunt cu mult mai mari, perioada necesară fiind de 7 ore pentru întreprinderile incluse în eşantion şi de aproape 2 ore pentru întreprinderile naţionale.

Aceste două exemple evidenţiază modul în care costurile şi povara administrativă pe care statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi statisticile comunitare privind inovarea le implică pentru întreprinderi sunt foarte diferite de la un caz la altul. Aceeaşi situaţie poate fi constatată în cazul măsurării costurilor/poverii administrative în alte domenii, precum statisticile structurale privind întreprinderile, pentru care, în prezent, sunt disponibile informaţii destul de eterogene furnizate de numai 16 ţări.

În afara eforturilor suplimentare de îmbunătăţire considerabilă a evaluării costurilor şi poverii administrative pe care le implică cele două anchete statistice STI în cauză, Eurostat va îmbunătăţi, de asemenea, gradul de transparenţă a metodelor de compilare a datelor naţionale utilizate în cadrul acestor două anchete. Acest fapt ar trebui să contribuie la încurajarea îmbunătăţirii metodelor naţionale şi să reducă, în consecinţă, povara administrativă pentru întreprinderi (de exemplu, prin reducerea dimensiunii eşantionului care se pare că este prea mare în cazul unora dintre ţări).

În mod asemănător, povara administrativă pe care statisticile CDH o vor implica pentru statele membre va varia, de asemenea, în funcţie de cadrele de eşantionare pe care acestea le utilizează sau de anchetele din domeniul CDH sau alte anchete naţionale efectuate de aceste state. Cu toate acestea, statisticile respective nu vizează ca respondenţi întreprinderile, ci persoanele.

Comisia Europeană (Eurostat) a întreprins evaluarea iniţială a costurilor şi a poverii statistice pe care le implică producerea statisticilor din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi a statisticilor comunitare privind inovarea; constată că povara administrativă şi costurile pe care le implică aceste statistici pentru respondenţi şi pentru autorităţile naţionale sunt destul de diverse; consideră că povara administrativă şi costurile pot fi reduse în multe ţări pur şi simplu prin intermediul unei aplicării riguroase a metodelor statistice, fără ca acest fapt să pericliteze calitatea datelor. |

- 5. Continuarea acţiunilor de dezvoltare a statisticilor STI

Dezvoltarea statisticilor STI trebuie să ţină seama de întregul sistem STI şi anume de resursele, legăturile, producţia şi impactul ştiinţific. Prezentul capitol vizează acţiunile care urmează a fi efectuate în următorii ani. Pe de o parte, pe termen scurt şi mediu se pot realiza progrese semnificative prin îmbunătăţirea calităţii statisticilor existente. Pe de altă parte, pe termen mediu şi lung, trebuie căutaţi noi indicatori, noi surse de date şi noi domenii ale statisticilor STI.

5.1 Îmbunătăţirea calităţii statisticilor STI existente

5.1.1 Îmbunătăţirea calităţii statisticilor STI

Eurostat trebuie să asigure, în strânsă cooperare cu statele membre, punerea în aplicare completă a cadrului legislativ la nivel naţional în vederea realizării unor progrese în privinţa îmbunătăţirii calităţii datelor. Printre acţiunile vizate se numără colectarea de date suplimentare şi alte activităţi, care necesită demersuri şi îmbunătăţiri suplimentare.

Acţiunile specifice vizează: reechilibrarea statisticilor din domeniul cercetării şi al dezvoltării care fac obiectul Regulamentului nr. 753/2004 (pe baza unei evaluări a calităţii datelor şi a necesităţilor utilizatorilor); instituirea caracterului obligatoriu al defalcării categoriei privind cercetarea şi dezvoltarea finanţate din străinătate; îmbunătăţirea calităţii statisticilor din domeniul cercetării şi al dezvoltării în vederea capitalizării preconizate a domeniului cercetării şi al dezvoltării în cadrul Sistemului European de Conturi şi cu scopul de a răspunde mai eficient necesităţilor utilizatorilor în privinţa rolului femeilor în domeniul ştiinţific; creşterea gradului de armonizare a metodelor de compilare a datelor privind statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării sau îmbunătăţirea caracterului oportun al acestora în raport cu previziunile imediate.

Calitatea (coerenţa şi relevanţa) statisticilor STI cu privire la cercetători trebuie să fie îmbunătăţită. În sfârşit, începând cu anul 2008, clasificarea revizuită a activităţilor economice (Nace Rev. 2) trebuie să fie integrată complet în statisticile STI, fapt care ar trebui să contribuie la creşterea gradului de relevanţă a acestora.

5.1.2 Statisticile privind resursele umane din domeniul ştiinţei şi al tehnologiei (denumite în continuare „statistici HRST”)

Manualul Canberra al OCDE, metodologia de bază pentru elaborarea statisticilor HRST şi care datează din anul 1992, trebuie să fie revizuit. Această revizuire trebuie să vizeze, în mod special, relevanţa conceptelor şi a definiţiilor HRST care s-au dovedit a fi deficiente. De asemenea, este necesar ca statisticile CDH să fie integrate în conceptele şi definiţiile HRST; activităţile necesare în acest sens au fost deja demarate. O strânsă cooperare la nivel internaţional (în mod special cu OCDE) este necesară în acest context.

Noile statistici privind dezvoltarea carierei titularilor de doctorat („statisticile CDH”) lansate de OCDE, UIS şi Eurostat trebuie să fie evaluate şi consolidate prin producţia regulată a acestora. Într-o primă etapă, acest proces trebuie să fie iniţiat după realizarea primului program naţional global de punere în aplicare a statisticilor CDH în ţările europene în 2007. În cadrul celei de-a doua etape, trebuie avută în vedere integrarea completă în Sistemul Statistic European.

5.1.3 Statisticile privind brevetele

PATSTAT, noua sursă de date brute privind brevetele, oferă numeroase posibilităţi noi de producere a unor indicatori privind brevetele care îi depăşesc pe cei produşi în prezent. Pot fi compilaţi indicatori suplimentari cu privire la cererile naţionale de acordare a brevetelor, la verificarea numelor solicitanţilor de brevete, la internaţionalizarea brevetelor sau a inventatorilor. Printre exemple se numără rata de concentrare a brevetelor sau indicatorii care permit o mai bună evaluare a legăturilor dintre domeniul industrial şi cel ştiinţific. În eventualitatea unor necesităţi stringente din partea utilizatorilor de introducere a unor indicatori suplimentari, este posibilă chiar o adaptare a PATSTAT. Fişierul de date brute din baza de date PATSTAT poate fi utilizat în vederea realizării unor legături cu alte seturi de microdate (precum Tabloul de bord al UE privind investiţiile realizate de sectorul industrial în cercetare şi dezvoltare). De asemenea, trebuie îmbunătăţit caracterul oportun al statisticilor privind brevetele, iar producţia statisticilor regionale privind brevetele trebuie consolidată.

5.1.4 Statistici privind industriile de înaltă tehnologie şi serviciile bazate pe extragerea cunoştinţelor din date („statistici în domeniul înaltei tehnologii”)

Statisticile agregate din domeniul înaltei tehnologii (inclusiv datele agregate privind comerţul cu produse de înaltă tehnologie) trebuie să fie revizuite ca urmare a modificărilor aduse clasificării Nace a activităţilor economice în cadrul celei de-a doua etape de revizuire a acesteia sau ca urmare a necesităţii de actualizare a grupurilor de produse. De asemenea, îmbunătăţirile aduse structurii activităţilor economice în cadrul Nace Rev.2 oferă noi posibilităţi de realizare a unor date agregate mai complexe şi mai pertinente. Cooperarea cu alţi parteneri internaţionali este necesară în acest domeniu.

Comisia Europeană (Eurostat) intenţionează: să continue procesul de îmbunătăţire a statisticilor STI în cooperare cu statele membre; să iniţieze procesul de revizuire a conceptelor şi a definiţiilor pentru statisticile privind resursele umane din domeniul ştiinţei şi al tehnologiei; să evalueze şi să consolideze statisticile privind dezvoltarea carierei titularilor de doctorat; să utilizeze în mod mai eficient baza de date brute PATSTAT în scopul producerii de statistici privind brevetele comparabile la nivel internaţional, printre altele prin intermediul creării de noi indicatori; să revizuiască conceptele şi definiţiile pentru industriile de înaltă tehnologie şi serviciile bazate pe extragerea cunoştinţelor din date prin creşterea gradului de relevanţă a acestora. |

- 5.2 Noi indicatori, noi surse de date şi noi domenii

De asemenea, pe termen mediu şi lung, trebuie elaboraţi noi indicatori, să fie identificate noi surse de date şi eventual să se renunţe la unele dintre vechile surse şi trebuie să fie adăugate noi domenii. Anumite domenii principale de planificare pe termen mediu şi lung sunt abordate în cele ce urmează.

5.2.1 Evaluarea mai eficientă a gradului de internaţionalizare a ştiinţei, tehnologiei şi inovării

Măsurarea gradului de internaţionalizare a ştiinţei, tehnologiei şi inovării pare a fi insuficientă având în vedere intensitatea acestui fenomen. Există, de exemplu, lacune în privinţa datelor referitoare la cheltuielile pentru cercetare şi dezvoltare efectuate de companiile din UE în străinătate, la activităţile de cercetare şi dezvoltare finanţate de filialele din străinătate, la mobilitatea resurselor umane cu competenţe înalte sau la cooperarea internaţională în materie de inovare.

Se pot aduce îmbunătăţiri în mod treptat în diversele domenii în cauză (de exemplu, în privinţa statisticilor din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi al celor privind filialele din străinătate). Trebuie prevăzută, de asemenea, cooperarea strânsă cu OCDE.

5.2.2 Anchete comunitare privind inovarea mai eficiente şi adresate unui număr mai mare de utilizatori

Manualul Oslo al Eurostat/OCDE din anul 2005 care include două tipuri noi de activităţi de inovare (în domeniul organizaţional şi al marketingului) necesită o implementare completă în cadrul anchetei CIS din 2008. În plus, în cursul viitoarelor anchete comunitare privind inovarea, şi anume în CIS 2008 şi în anchetele ulterioare, se vor oferi răspunsuri noilor cereri primite din partea utilizatorilor. Aceste cereri se referă, în mod special, la o mai bună evaluare a eco-inovării şi a eco-designului, la înregistrarea inovaţiilor axate pe necesităţile utilizatorilor sau la achiziţiile publice şi inovarea. Următoarele anchete comunitare privind inovarea ar trebui să ia în considerare şi alte sectoare ale economiei şi ar trebui să asigure o acoperire totală a regiunilor europene. Pe de altă parte, trebuie să se asigure evitarea unei încărcări excesive a chestionarului pentru ancheta CIS 2008 în detrimentul calităţii datelor.

5.2.3 Îmbunătăţirea accesului la microdate

Este necesar ca cercetătorii să utilizeze mai intens microdatele, nu numai tabelele standard şi indicatori diseminaţi. De exemplu, în cazul anchetei CIS, transmiterea microdatelor către Eurostat şi utilizarea centralizată a acestora de către cercetători îmbunătăţeşte considerabil raportul dintre costuri şi avantaje. Microdatele pot fi utilizate ca microdate în mod anonim sau confidenţial în cadrul Centrului securizat al Eurostat. Accesul la ambele seturi de date este reglementat de Regulamentul nr. 831/2002 al Comisiei. Centralizarea de către Eurostat a microdatelor privind ancheta CIS trebuie asigurată prin transmiterea obligatorie a datelor de către ţări. Trebuie simplificată procedura de acces al cercetătorilor la microdatele anchetei CIS.

Pe termen mediu, trebuie examinată posibilitatea de transmitere a altor microdate STI, primele statistici vizate în acest sens fiind cele din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi statisticile CDH. Aceasta va necesita, totuşi, un grad mai înalt de armonizare a producţiei de date la nivel naţional şi suficiente cereri din partea cercetătorilor. În cele din urmă, un plan de lucru pe termen lung trebuie să prevadă conectarea diferitelor seturi de microdate STI cu alte seturi de microdate.

5.2.4 Un număr mai mare de indicatori privind fluxul de cunoştinţe, legăturile, producţia şi impactul STI

Este necesară revizuirea indicatorilor existenţi referitori la transferul de cunoştinţe între universităţi şi sectorul industrial în vederea evaluării domeniului de aplicare a acestora (de exemplu, acordarea de licenţe şi brevete, înfiinţarea de întreprinderi fiice, cercetarea colaborativă, publicaţiile, mobilitatea resurselor umane) şi determinarea legăturii acestora cu impactul economic cu scopul de a promova date mai coerente şi relevante pentru analiza transferului de cunoştinţe în Europa şi de a defini un set de indicatori armonizaţi. În mod special, trebuie să fie evaluată necesitatea creării unor noi indicatori care să ilustreze procesul de creare şi de diseminare a cunoaşterii în cadrul sistemului de cercetare şi dezvoltare şi al celui de inovare. Aceşti indicatori de legătură ar trebui să se concentreze, de exemplu, asupra reţelelor de cercetători / inventatori sau asupra gradului de utilizare a rezultatelor activităţilor ştiinţifice în cadrul activităţilor de inovare din sectorul industrial. În Manualul Oslo din anul 2005 a fost introdus un capitol special consacrat legăturilor în activităţile de inovare. Ca şi în cazul indicatorilor de legătură, indicatorii privind producţia şi impactul STI nu au fost încă analizaţi în totalitate. Numeroase îmbunătăţiri sunt în curs de a fi efectuate (de exemplu, referitor la statisticile privind brevetele sau statisticile bibliometrice), dar nu a fost realizată până în prezent nicio evaluare generală a necesităţilor utilizatorilor în raport cu datele produse în aceste domenii. Această situaţie este valabilă în mod special în cazul indicatorilor STI de măsurare a impactului economic, pentru care nu există niciun set armonizat de indicatori.

Aceste cerinţe se aplică în cazul tuturor domeniilor statisticilor STI (statisticile din domeniul cercetării şi al dezvoltării, în domeniul inovării, statisticile HRST, statisticile din domeniul înaltei tehnologii şi statisticile privind brevetele). În primul rând trebuie să fie determinate în mod clar cerinţele utilizatorilor şi să fie consolidate în raport cu posibilităţile de producţie a statisticilor. Ulterior, producţia de date existente trebuie să fie îmbunătăţită, în primul rând prin definirea şi producerea unor noi indicatori. În acest sens, o mai bună utilizare a microdatelor în cadrul anchetei CIS reprezintă una dintre priorităţile imediate. Pe de altă parte, integrarea imediată a unor domenii care nu sunt încă incluse în Sistemul Statistic European, precum statisticile bibliometrice, pare a fi o sarcină dificilă, dacă nu chiar imposibilă , în principal, din pricina lipsei resurselor din partea Eurostat sau a drepturilor de proprietate intelectuală subiacente. Cu privire la această activitate, ar trebui întreprinse măsuri suplimentare de cercetare şi consolidare.

5.2.5 Analiza şi reevaluarea indicatorilor privind resursele din domeniul ştiinţei, al tehnologiei şi al inovării

Statisticile tradiţionale din domeniul cercetării şi al dezvoltării, precum şi diferitele defalcări, subdiviziuni şi repartiţii pe sectoare de activitate (sectorul întreprinderilor, sectorul public, sectorul învăţământului superior şi sectorul privat non-profit) există de peste 40 de ani. Acestea se bazează pe cea mai recentă versiune a Manualului Frascati, publicată în anul 2002, şi au fost adaptate în timp, fără a fi schimbate în mod considerabil conceptele şi definiţiile aferente. De asemenea, sistemele statistice din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi CCBSCD au primit de-a lungul anilor numeroase solicitări de date suplimentare pentru care aceste sisteme nu erau pregătite. Noi cerinţe sunt deja în curs de a fi formulate, de exemplu în privinţa capitalizării cercetării şi a dezvoltării în cadrul sistemului naţional de conturi revizuit sau a unei măsurări mai eficiente a gradului de internaţionalizare a cercetării şi a dezvoltării. De asemenea, este posibil să fie periclitată relevanţa unora dintre datele din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi a unor date CCBSCD care au fost produse cu mulţi ani în urmă. Un exemplu în acest sens îl constituie statisticile CCBSCD, care nu includ date privind creditele fiscale.

Din acest motiv se pare că este necesar, pe termen mediu, să fie analizate şi evaluate statisticile tradiţionale din domeniul cercetării şi al dezvoltării şi statisticile CCBSCD şi în special relevanţa acestora. Această evaluare ar trebui să fie efectuată nu numai în cadrul comunităţii statistice, ci şi împreună cu utilizatorii şi comunitatea cercetătorilor.

5.2.6 Datele privind întreprinderile, grupurile de întreprinderi şi instituţiile de cercetare sau de învăţământ superior

La nivel european au fost depuse eforturi pentru a produce şi a asigura accesul la datele privind întreprinderile, grupurile de întreprinderi şi instituţiile de cercetare sau de învăţământ superior, precum universităţile, şi a asigurării accesului la aceste date. Informaţiile produse s-au bazat, în general, pe informaţiile puse la dispoziţia publicului larg, de exemplu cele publicate în conturile entităţilor relevante sau accesibile sub formă de date administrative la nivel naţional. Exemplul cel mai relevant pentru aceste eforturi este reprezentat de Tabloul de bord al UE privind investiţiile realizate de sectorul industrial în cercetare şi dezvoltare elaborat de Comisia Europeană (realizat de către IPTS pentru DG RTD). Informaţiile referitoare la întreprinderi sau instituţii sunt adăugate statisticilor agregate standardizate.

Pe baza acestor activităţi, ar putea fi prevăzute o serie de măsuri în anii următori.

- Pe termen scurt şi mediu, ar putea fi avută în vedere dezvoltarea Tabloului de bord al UE privind investiţiile realizate de sectorul industrial în cercetare şi dezvoltare, prin intermediul adăugării unor date individuale suplimentare - de exemplu, a unor date privind brevetele - sau prin căutarea unor sinergii cu registrul întreprinderilor Eurogroup al Eurostat în care sunt incluse date privind grupurile de întreprinderi şi structura acestora. Unul dintre scopurile urmărite ar fi furnizarea de date cu privire la accesul la finanţare acordat întreprinderilor inovatoare. Cu toate acestea, pe termen lung nu este prevăzută nicio dublare a producţiei de date privind grupurile de întreprinderi.

- Informaţii similare privind instituţiile (altele decât întreprinderile) ar putea fi colectate, de asemenea, de către Eurostat la momentul cuvenit. Primele entităţi vizate în acest caz ar fi universităţile europene care îndeplinesc dublă funcţie de cercetare şi educaţie. Indicatorii privind universităţile ar putea fi compilaţi pe baza surselor de date statistice sau administrative la nivel naţional şi apoi ar putea fi trimise către Eurostat. O serie de activităţi de cercetare în acest domeniu sunt deja în curs de desfăşurare. Având în vedere creşterea rapidă a necesităţilor utilizatorilor în acest domeniu, Eurostat va investiga fezabilitatea producerii unor astfel de date şi a urmăririi acestor activităţi.

5.2.7 Integrarea statisticilor din domeniul biotehnologiei, nano-tehnologiei şi din alte domenii emergente

În cursul ultimilor ani, OCDE a fost principalul promotor al dezvoltării statisticilor din domeniul biotehnologiei şi al nanotehnologiei. În mod special, activităţile referitoare la statisticile din domeniul biotehnologiei au înregistrat progrese în sensul unei mai bune armonizări a conceptelor şi definiţiilor care stau la baza acestor statistici, precum şi cele referitoare la etapele pilot de colectare a datelor. Activităţile de măsurare în domeniul nanotehnologiei nu sunt la fel de avansate precum cele din domeniul biotehnologiei. Cu toate acestea, utilizatorii (DG RTD) au semnalat în repetate rânduri necesitatea de date în acest domeniu.

Pe termen mediu, ar trebui să fie identificată o modalitate de integrare a statisticilor din domeniul biotehnologiei şi al nanotehnologiei în statisticile STI, acest fapt implicând, de exemplu, îmbunătăţirea calităţii statisticilor din domeniul cercetării şi al dezvoltării sau a statisticilor HRST. Pe de altă parte, statisticile din domeniul biotehnologiei şi al nanotehnologiei trebuie să fie percepute într-un context mai amplu decât cel de simplă componentă a statisticilor STI. Din acest motiv, la momentul potrivit, ar trebui utilizate şi alte date oficiale sau neoficiale în vederea asigurării unor informaţii suplimentare necesare cu privire la domeniul biotehnologiei şi cel al nanotehnologiei. Statisticile şi datele din domeniul nanotehnologiei ar trebui să asigure, în măsura posibilităţilor, date şi statistici distincte privind mediul înconjurător, siguranţa şi impactul nanotehnologiilor asupra sănătăţii, precum şi cheltuielile de cercetare aferente acestora.

Necesităţile politice privind datele din domeniul ştiinţei, al tehnologiei şi al inovării evoluează, uneori extrem de rapid. Cu toate că infrastructurile statistice nu pot fi adaptate pe termen scurt, acestea trebuie să facă faţă unor probleme noi. În această privinţă, relevanţa clasificărilor şi a metodelor utilizate trebuie să fie evaluată la intervale regulate în vederea aducerii de îmbunătăţiri. De exemplu, preocupările la nivel politic cu privire la mediul înconjurător, la sănătatea publică, schimbările climatice şi producţia de energie sunt legate, de asemenea, de activităţile de cercetare şi dezvoltare din aceste domenii. Cu toate că în prezent acestea sunt adaptate în mod satisfăcător pentru a produce statistici în aceste domenii, nomenclatoarele existente trebuie să continue să îşi îmbunătăţească gradul de relevanţă pentru preocupările la nivel politic.

Comisia Europeană (Eurostat) intenţionează: să îmbunătăţească modalitatea de măsurare a gradului de internaţionalizare a ştiinţei, tehnologiei şi inovării; să aducă îmbunătăţiri anchetelor comunitare privind inovarea în vederea creşterii gradului de relevanţă a acestora; să amelioreze accesul la microdatele STI prin instituirea caracterului obligatoriu pentru transmiterea către Eurostat a microdatelor provenite din anchetele CIS; să îmbunătăţească indicatorii STI privind fluxul de cunoştinţe, legăturile, producţia şi impactul STI; să evalueze indicatorii privind resursele STI în vederea verificării relevanţei acestora; să examineze în continuare tratamentul datelor STI referitoare la instituţiile de învăţământ superior sau la grupurile de întreprinderi şi să adopte la momentul cuvenit măsurile adecvate; să integreze, în măsura posibilităţilor şi a necesităţilor, statisticile din domeniul biotehnologiei, al nanotehnologiei şi din alte domenii emergente în statisticile STI. |

- 5.3 Actualizarea cadrului juridic pentru statisticile STI

Este necesar ca, pe termen mediu, să fie actualizat cadrul juridic pentru statisticile STI. Eurostat intenţionează să întreprindă în acest scop măsurile următoare:

- este necesară o reechilibrare a Regulamentului nr. 753/2004, prin luarea în considerare a datelor suplimentare necesare, integrarea unora dintre datele colectate pe bază voluntară, eliminarea altor date mai puţin relevante sau reexaminarea frecvenţei cu care sunt produse datele;

- este necesară, de asemenea, revizuirea Regulamentului nr. 1450/2004 pe baza chestionarului de anchetă armonizat şi a metodologiei pentru ancheta CIS 2008, instituind obligativitatea transmiterii microdatelor provenite din aceste anchete;

- ar trebui adoptat, la momentul potrivit, un al treilea regulament al Comisiei privind statisticile referitoare la dezvoltarea carierei titularilor de doctorat („statisticile CDH”). Ar putea fi avută în vedere producerea bienală a datelor.

Este posibil să fie necesară adoptarea unor acte normative suplimentare, de exemplu privind accesul la microdate şi legăturile dintre microdate. Eurostat intenţionează să adopte măsurile necesare în acest scop.

Comisia Europeană (Eurostat) intenţionează: să revizuiască Regulamentele nr. 753/2004 şi 1450/2004 în vederea asigurării unui grad sporit de relevanţă a acestora; să adopte, la momentul potrivit, un al treilea regulament al Comisiei privind statisticile referitoare la dezvoltarea carierei titularilor de doctorat. |

- [1] JO L 230, 16.9.2003, p. 1.

[2] JO L 118, 23.4.2004, p. 23.

[3] JO L 267, 14.8.2004, p. 32.

[4] COM (2005) 217

[5] COM (2006) 693