Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind acceptarea modificării Protocolului din 1999 la Convenția din 1979 privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi pentru a reduce gradul de acidifiere, eutrofizare și nivelul de ozon troposferic /* COM/2013/0917 final */





EXPUNERE DE MOTIVE Convenția din 1979 privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi (Convenția LRTAP) încheiată sub auspiciile Comisiei Economice pentru Europa a ONU (CEE-ONU) este principalul cadru juridic internațional în materie de cooperare și măsuri pentru limitarea, reducerea treptată și prevenirea poluării atmosferice și a efectelor dăunătoare ale acesteia asupra sănătății omului și asupra mediului în zona CEE-ONU, fiind acordată o atenție deosebită poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi. Convenția LRTAP a fost semnată în numele Comunității Economice Europene la 14 noiembrie 1979 și aprobată prin Decizia 81/462/CE a Consiliului din 11 iunie 1981.[1] Până în prezent, Convenția LRTAP a fost extinsă prin opt protocoale, inclusiv Protocolul din 1999 privind reducerea gradului de acidifiere, de eutrofizare și a nivelului de ozon troposferic (denumit în continuare „protocolul”). Acest protocol promovează o abordare ce are în vedere poluanții multipli în vederea prevenirii sau a reducerii la minimum a depășirilor sarcinilor critice de acidifiere și de azot nutritiv și a nivelurilor critice de ozon pentru sănătatea umană și vegetație. În acest scop, protocolul stabilește plafoane naționale de emisie pentru fiecare parte, care trebuie atinse până în 2010 și după această dată pentru următorii poluanți atmosferici: sulf (în principal dioxid de sulf, SO2), oxizi de azot (NOx), amoniac (NH3) și compuși organici volatili, alții decât metanul (COV). Pentru a sprijini atingerea plafoanelor naționale de emisie, anexele la protocol stabilesc valori limită de emisie pentru a controla emisiile de poluanți atmosferici generate la sursă aparținând categoriilor relevante de surse staționare și mobile. Aderarea Comunității la protocol a fost aprobată în numele Comunității prin Decizia 2003/507/CE a Consiliului din 13 iunie 2003[2]. Protocolul, care a intrat în vigoare la 17 mai 2005, a fost transpus în legislația UE în principal prin Directiva 2001/80/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind instalațiile de ardere de dimensiuni mari[3] și Directiva 2001/81/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2001 privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți atmosferici (Directiva PNE)[4]. În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din protocol, obligațiile au fost revizuite în 2005 și în 2007. În urma revizuirii s-a concluzionat că ar fi nevoie de mai multe eforturi pentru îndeplinirea obiectivelor de mediu și privind sănătatea umană constând în atingerea sarcinilor și a nivelurilor critice pentru protejarea pe termen lung a sănătății umane și a mediului. În 2007, părțile au inițiat negocieri în vederea modificării protocolului. Procesul de negociere a condus la adoptarea prin consens de către părțile prezente la a treizecea sesiune a Comitetului executiv al Convenției LRTAP (CE) a două decizii (deciziile CE 2012/1 și 2012/2) care au modificat textul protocolului și anexele sale și au adăugat două noi anexe (X și XI) [5]. De asemenea, părțile au adoptat prin consens alte două decizii privind punerea în aplicare a dispozițiilor protocolului (aplicarea provizorie de ajustări la angajamentele naționale de reducere a emisiilor[6] sau la inventarele naționale de emisii).[7] Decizia 2012/1 a CE, care actualizează definițiile sarcinilor și ale nivelurilor critice, astfel cum sunt stabilite în anexa I la protocol, nu necesită ratificarea de către părți. În conformitate cu articolul 13 alineatul (4) din protocol, această modificare a fost comunicată tuturor părților la protocol în data de 7 martie 2013[8] și a intrat în vigoare în data de 5 iunie 2013. Decizia CE (2012/2) modifică textul principal al protocolului și al tuturor anexelor sale (cu excepția anexei I). În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din protocol, această decizie trebuie să fie ratificată de către părți. Protocolul modificat stabilește noi angajamente naționale de reducere a emisiilor care trebuie atinse până în 2020 și după această dată pentru cei patru poluanți atmosferici menționați anterior, precum și pentru particulele în suspensie (PM2,5). Acesta promovează, de asemenea, reduceri ale emisiilor pentru negrul de fum (o componentă a particulelor în suspensie care este un poluant cu ciclu de viață scurt cu efect nociv asupra climei), actualizează valorile limită de emisie stabilite în anexele la protocol, stabilește noi standarde privind conținutul de compuși organici volatili nemetanici în produse și completează obligația de raportare care revine părților în ceea ce privește emisiile de poluanți atmosferici, precum și progresele înregistrate în domeniile tehnologiei și cercetării. Modificarea protocolului este transpusă în legislația UE prin intermediul mai multor instrumente juridice. În acest scop, Comisia a propus o directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare[9] a Directivei PNE și o directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind limitarea emisiilor de anumiți poluanți în aer care provin de la instalații de ardere de dimensiuni medii[10]. Ambele directive se aplică în paralel cu directivele existente ale UE privind controlul surselor de emisii, inclusiv cu Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale[11]. Având în vedere cele de mai sus, este necesar ca Uniunea Europeană să accepte modificarea protocolului. Anexa la prezenta decizie cuprinde un text de modificare a protocolului astfel cum este prevăzut în Decizia 2012/2 a CE. 2013/0448 (NLE) Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind acceptarea modificării Protocolului din 1999 la Convenția din 1979 privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi pentru a reduce gradul de acidifiere, eutrofizare și nivelul de ozon troposferic CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a), având în vedere propunerea Comisiei Europene, având în vedere acordul Parlamentului European, întrucât: (1) Uniunea este parte la Convenția CEE-ONU privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi, în urma aprobării acesteia în 1981[12] . (2) Uniunea este parte la Protocolul din 1999 la Convenția din 1979 privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi pentru a reduce gradul de acidifiere, eutrofizare și nivelul de ozon troposferic, în urma aprobării acestuia în data de 13 iunie 2003[13] . (3) Părțile la Protocolul la Convenția privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi pentru a reduce gradul de acidifiere, eutrofizare și nivelul de ozon troposferic au deschis negocierile în 2007 în vederea îmbunătățirii în continuare a protecției sănătății umane și a mediului, inclusiv prin stabilirea de noi obligații de reducere a emisiilor pentru anumiți poluanți atmosferici, care trebuie atinse până în anul 2020 și prin actualizarea valorilor limită de emisie care să soluționeze problema emisiilor de poluanți atmosferici la sursă. (4) Părțile prezente la a treizecea sesiune a Comitetului executiv al Convenției CEE-ONU privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi au adoptat [prin consens?] Deciziile 2012/1 și 2012/2 de modificare a Protocolului la Convenția privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi pentru a reduce gradul de acidifiere, eutrofizare și nivelul de ozon troposferic. (5) Decizia 2012/1 a intrat în vigoare și a devenit efectivă pe baza procedurii accelerate prevăzute la articolul 13 alineatul (4) din protocol. (6) Decizia 2012/2 necesită ratificarea de către părțile la protocol în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din protocol. (7) Prin urmare, modificarea Protocolului la Convenția privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi pentru a reduce gradul de acidifiere, eutrofizare și nivelul de ozon troposferic ar trebui să fie acceptată în numele Uniunii Europene, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Modificarea Protocolului la Convenția privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi pentru a reduce gradul de acidifiere, eutrofizare și nivelul de ozon troposferic este acceptată în numele Uniunii. Textul modificărilor protocolului se atașează la prezenta decizie. Articolul 2 Președintele Consiliului desemnează persoana împuternicită să depună, în numele Uniunii Europene, instrumentul de acceptare prevăzut la articolul 13 alineatul (3) din Protocolul la Convenția privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi pentru a reduce gradul de acidifiere, eutrofizare și nivelul de ozon troposferic, în vederea exprimării consimțământului Uniunii Europene de a-și asuma obligații prin prezentul protocol, astfel cum a fost modificat. Articolul 3 Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării sale. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] JO L 171, 27.6.1981, p. 11. [2] JO L 179, 17.7.2003, p. 1. [3] JO L 309, 27.11.2001, p. 1. [4] JO L 309, 27.11.2001, p. 22. [5] Deciziile 2012/1 și 2012/2 , a treizecea sesiune a Comitetului executiv al Convenției, 30 aprilie - 4 mai 2012. Textul acestor două decizii este disponibil la adresa internet: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html [6] Plafoanele naționale de emisie prevăzute în anexa II la protocol sunt acum înlocuite cu angajamentele naționale de reducere a emisiilor stabilite în anexa II la protocol, astfel cum a fost modificat. [7] Deciziile 2012/3 și 2012/4 , a treizecea sesiune a Comitetului executiv al Convenției, 30 aprilie - 4 mai 2012. Textul acestor două decizii este disponibil la adresa internet: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html [8] Referință: ECE/ENV/2013/30. [9] COM(2013) XXX. [10] COM (2013) XXX. [11] JO L 334, 17.12.2010, p. 17. [12] JO L 171, 27.6.1981, p. 11. [13] JO L 179, 17.7.2003, p. 1. Decizia 2012/2 Modificarea textului și a anexelor II-IX la Protocolul din 1999 privind reducerea acidifierii, eutrofizării și nivelului de ozon troposferic și adăugarea noilor anexe X și XI Articolul 1 Modificare Părțile la Protocolul din 1999 privind reducerea acidifierii, eutrofizării și nivelului de ozon troposferic, în cadrul celei de a treisprezecea sesiuni a organului executiv, decid să modifice Protocolul din 1999 privind reducerea acidifierii, eutrofizării și nivelului de ozon troposferic (Protocolul de la Göteborg) la Convenția privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi, în conformitate cu anexa la prezenta decizie. Articolul 2 Legătura cu Protocolul de la Göteborg Nicio organizație de integrare economică de stat sau regională nu poate depune un instrument de acceptare a prezentei modificări dacă nu a depus, anterior sau simultan, un instrument de ratificare, acceptare sau aprobare a Protocolului de la Göteborg sau de aderare la acesta. Articolul 3 Intrarea în vigoare În conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Protocolul de la Göteborg, prezenta modificare intră în vigoare în a nouăzecea zi de la data la care două treimi dintre părțile la Protocolul de la Göteborg au depus la depozitar instrumentele lor de acceptare. Anexă A. Preambul 1. La al doilea paragraf al preambulului, cuvintele „compușii organici volatili și compuși de azot redus” se înlocuiesc cu „compușii organici volatili, compușii de azot redus și particulele în suspensie”. 2. La al treilea paragraf al preambulului, după cuvântul „ozon” se inserează cuvintele „și particule în suspensie”. 3. La al patrulea paragraf al preambulului, cuvintele „sulful, compușii organici volatili emiși, precum și poluanții secundari, ca ozonul” se înlocuiesc cu „sulful, compușii organici volatili, amoniacul și particulele în suspensie emise direct, precum și poluanții secundari, cum ar fi ozonul, particulele în suspensie”. 4. Între al patrulea și al cincilea paragraf ale preambulului se introduce următorul paragraf: „Recunoscând evaluările cunoștințelor științifice efectuate de organizații internaționale, cum ar fi Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, precum și de Consiliul Arcticii cu privire la beneficiile conexe pentru sănătatea umană și climă ale reducerii negrului de fum și ozonului troposferic, în special în regiunea arctică și în regiunea alpină,”. 5. Al șaselea paragraf al preambulului se înlocuiește cu următorul text: „Recunoscând, de asemenea, că Statele Unite ale Americii și Canada tratează la nivel bilateral poluarea atmosferică transfrontalieră în cadrul Acordului privind calitatea aerului, care include angajamentele ambelor țări de a reduce emisiile de dioxid de sulf, oxizi de azot și compuși organici volatili, și că cele două țări intenționează să includă angajamente de reducere a emisiilor de particule în suspensie,”. 6. Al șaptelea paragraf al preambulului se înlocuiește cu următorul text: „Recunoscând, de asemenea, angajamentul Canadei de a obține reduceri ale dioxidului de sulf, oxizilor de azot, compușilor organici volatili și particulelor în suspensie pentru a corespunde standardelor canadiene privind calitatea aerului înconjurător pentru ozon și particule în suspensie și obiectivului național privind reducerea acidifierii, precum și faptul că Statele Unite s-au angajat să pună în aplicare programe de reducere a emisiilor de oxizi de azot, dioxid de sulf, compuși organici volatili și particule în suspensie, necesare pentru a corespunde standardelor de calitate a aerului înconjurător pentru ozon și particule în suspensie, pentru a face progrese continue în ceea ce privește reducerea efectelor de acidifiere și eutrofizare și pentru a ameliora vizibilitatea în parcurile naționale, precum și în zonele urbane,”. 7. Al nouălea și al zecelea paragraf ale preambulului se înlocuiesc cu următoarele paragrafe: „Luând în considerare cunoștințele științifice despre transportul emisferic al poluării atmosferice, despre influența ciclului azotului și despre potențialele sinergii și compensări între poluarea atmosferică și schimbările climatice, Conștiente că emisiile provenite de la transportul maritim și cel aerian contribuie semnificativ la efectele nocive asupra sănătății umane și mediului și reprezintă probleme importante care se află în atenția Organizației Maritime Internaționale și a Organizației Aviației Civile Internaționale,”. 8. La al cincisprezecelea paragraf al preambulului, cuvintele „de amoniac și de substanțe organice volatile” se înlocuiesc cu „de amoniac, de compuși organici volatili și de particule în suspensie”. 9. La al nouăsprezecelea paragraf al preambulului, după cuvintele „compușii de azot redus” se inserează cuvintele „și particulele în suspensie, inclusiv negrul de fum,”. 10. Se elimină al douăzecilea și al douăzeci și unulea paragraf ale preambulului. 11. La al douăzeci și doilea paragraf al preambulului: (a) cuvintele „și de amoniac” se înlocuiesc cu „și de compuși de azot redus” și (b) cuvintele „inclusiv de oxizi de azot” se înlocuiesc cu „inclusiv a nivelurilor de protoxid de azot și nitrat din ecosisteme,”. 12. La al douăzeci și treilea paragraf al preambulului, cuvântul „troposferic” se înlocuiește cu „troposferic”. B. Articolul 1 1. După alineatul (1) se introduce următorul alineat: „1a. termenii «acest protocol», «protocolul» și «prezentul protocol» se referă la Protocolul din 1999 privind reducerea acidifierii, eutrofizării și nivelului de ozon troposferic, astfel cum este modificat periodic;”. 2. La sfârșitul alineatului (9) se adaugă cuvintele „, exprimate ca amoniac (NH3)”. 3. După punctul 11 se introduc următoarele puncte: „11a. «Particule în suspensie» sau «PM» înseamnă poluanți ai aerului constând într-un amestec de particule aflate în suspensie în aer. Aceste particule diferă prin proprietățile fizice (cum ar fi mărimea și forma) și prin compoziția chimică. Dacă nu se specifică altfel, toate referirile la particule din prezentul protocol se referă la particule cu un diametru aerodinamic mai mic sau egal cu 10 microni (µm) (PM10), inclusiv la cele cu un diametru aerodinamic mai mic sau egal cu 2,5 µm (PM2,5); 11b. «Negru de fum» înseamnă particule carbonoase în suspensie care absorb lumina; 11c. «Precursori ai ozonului» înseamnă oxizi de azot, compuși organici volatili, metan și monoxid de carbon;”. 4. La punctul 13, după cuvântul „atmosferă” se introduc cuvintele „sau fluxuri către receptori”. 5. La punctul 15, cuvintele „compuși organici volatili sau amoniac” se înlocuiesc cu „compuși organici volatili, amoniac sau particule în suspensie”. 6. Punctul 16 se înlocuiește cu următorul text: „16. «Sursă fixă nouă» înseamnă orice sursă fixă a cărei construcție sau modificare substanțială a început după expirarea unui an de la data intrării în vigoare a prezentului protocol pentru o parte la acesta. O parte poate decide să nu considere ca sursă fixă nouă orice sursă fixă care a fost deja aprobată de către autoritățile naționale competente la momentul intrării în vigoare a protocolului pentru partea în cauză și cu condiția ca modificarea substanțială sau construcția să înceapă în termen de 5 ani de la data respectivă. Este de competența autorităților naționale relevante să decidă dacă o modificare este sau nu substanțială, ținând seama de factori precum beneficiile modificării asupra mediului.” C. Articolul 2 1. În partea introductivă: (a) înaintea cuvintelor „Obiectivul prezentului protocol” se inserează „(1)”; (b) cuvintele „amoniac și compuși organici volatili” se înlocuiesc cu „amoniac, compuși organici volatili și particule în suspensie”; (c) după cuvântul „sănătății” se inserează cuvintele „umane și mediului”; (d) cuvintele „materialelor și culturilor agricole” se înlocuiesc cu „materialelor, culturilor agricole și climei, pe termen scurt și lung” și (e) după cuvântul „eutrofizării” se inserează cuvintele „, particulelor în suspensie”. 2. La sfârșitul literei (a) se adaugă cuvintele „, care permite regenerarea ecosistemului”. 3. La litera (b), la sfârșitul textului se adaugă cuvintele „, care permite regenerarea ecosistemului”, iar cuvântul „și” de după punct și virgulă se elimină. 4. La litera (c) punctul (ii), cuvintele „standardul pancanadian” se înlocuiesc cu „standardul canadian privind calitatea aerului înconjurător”. 5. După litera (c) se introduc literele (d), (e) și (f), cu următorul text: „(d) pentru particule în suspensie: (i) pentru părțile situate în zona geografică a activităților EMEP, nivelurile critice ale particulelor în suspensie, astfel cum se indică în anexa I; (ii) pentru Canada, standardele canadiene privind calitatea aerului înconjurător pentru particule în suspensie; (iii) pentru Statele Unite ale Americii, standardele naționale privind calitatea aerului înconjurător pentru particule în suspensie; (e) pentru părțile situate în zona geografică a activităților EMEP, nivelurile critice ale amoniacului, astfel cum se indică în anexa I; (f) pentru părțile situate în zona geografică a activităților EMEP, nivelurile acceptabile ale poluanților atmosferici pentru a proteja materialele, astfel cum se indică în anexa I.” 6. La sfârșitul articolului 2 se introduce următorul alineat (2): „(2) Un obiectiv suplimentar este acela ca părțile, atunci când pun în aplicare măsuri pentru atingerea obiectivului național pentru particule în suspensie, să acorde prioritate, în măsura pe care o consideră adecvată, măsurilor de reducere a emisiilor care conduc și la reducerea semnificativă a emisiilor de negru de fum, pentru a aduce beneficii sănătății umane și mediului și pentru a contribui la atenuarea schimbărilor climatice pe termen scurt.” D. Articolul 3 1. La alineatul (1): (a) cuvintele „plafon de emisie” de pe primul rând se înlocuiesc cu „angajament de reducere a emisiilor”; (b) cuvântul „plafon” de pe al doilea rând se înlocuiește cu „angajament” și (c) la sfârșitul alineatului se adaugă următorul text: „În acțiunile pentru reducerea emisiilor de particule în suspensie, obiectivul fiecărei părți ar trebui să fie obținerea de reduceri la acele categorii de surse despre care se știe că emit cantități mari de negru de fum, în măsura în care consideră adecvat.” 2. La alineatele (2) și (3), „V și VI” se înlocuiește cu „V, VI și X”. 3. La începutul alineatului (2) se adaugă cuvintele „Sub rezerva dispozițiilor de la alineatele (2a) și (2b),”. 4. Se introduc următoarele alineate (2a) și (2b): „(2a) O parte care era deja parte la prezentul protocol înainte de intrarea în vigoare a unei modificări care introduce noi categorii de surse poate aplica valorile-limită corespunzătoare unei «surse fixe existente» la orice sursă dintr-o astfel de categorie nouă a cărei construcție sau modificare substanțială a început înainte de expirarea unui an de la data intrării în vigoare a respectivei modificări pentru partea în cauză, cu excepția cazului în care se realizează ulterior o modificare substanțială a sursei respective și doar până în momentul acestei modificări substanțiale. (2b) O parte care era deja parte la prezentul protocol înainte de intrarea în vigoare a unei modificări care introduce noi valori-limită aplicabile unei «surse fixe noi» poate continua să aplice valorile-limită aplicabile anterior oricărei surse a cărei construcție sau modificare substanțială a început înainte de expirarea unui an de la data intrării în vigoare a respectivei modificări pentru partea în cauză, cu excepția cazului în care se realizează ulterior o modificare substanțială a sursei respective și doar până în momentul acestei modificări substanțiale.” 5. Alineatul (4) se elimină. 6. Alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text: „(6) Fiecare parte ar trebui să aplice cele mai bune tehnici disponibile surselor mobile reglementate de anexa VIII și fiecărei surse fixe reglementate de anexele IV, V, VI și X, iar dacă va considera adecvat, să ia măsuri pentru controlul nivelului de negru de fum ca o componentă a particulelor în suspensie, ținând seama de orientările adoptate de organul executiv.” 7. Alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text: „(7) În măsura în care este realizabil din punct de vedere tehnic și economic și luând în considerare costurile și avantajele, fiecare parte aplică valorile-limită privind conținutul de COV al produselor identificate în anexa XI, conform termenelor specificate în anexa VII.” 8. La alineatul (8) litera (b): (a) cuvintele „documentul-ghid V adoptat” se înlocuiesc cu „orientarea adoptată”, iar cuvintele „la cea de a șaptesprezecea sa sesiune (Decizia 1999/1) cu toate modificările ulterioare” se elimină și (b) la sfârșitul literei se adaugă următoarea teză: „Ar trebui acordată o atenție specială reducerii emisiilor de amoniac provenite de la surse de amoniac importante pentru partea respectivă.” 9. La alineatul (9) litera (b), cuvintele „amoniac și/sau compuși organici volatili care contribuie la acidifierea, eutrofizarea și formarea ozonului” se înlocuiesc cu „amoniac, de compuși organici volatili și/sau de particule în suspensie care contribuie la acidifierea, eutrofizarea, formarea ozonului sau la niveluri crescute ale particulelor în suspensie”. 10. La alineatul (10) litera (b), cuvintele „sulf și/sau compuși organici volatili” se înlocuiesc cu „sulf, compuși organici volatili și/sau particule în suspensie”. 11. Alineatul (11) se înlocuiește cu următorul text: „(11) În momentul ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau a modificării cuprinse în decizia 2012/2 sau în momentul aderării la acestea, Canada și Statele Unite ale Americii prezintă organului executiv angajamentele lor privind reducerea emisiilor de sulf, oxizi de azot, compuși organici volatili și particule în suspensie, în vederea includerii automate în anexa II.” 12. După alineatul (11) se introduc următoarele alineate: „(11a) De asemenea, în momentul ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau al aderării la acesta, Canada prezintă organului executiv valori-limită relevante, în vederea includerii automate în anexele IV, V, VI, VIII, X și XI. (11b) Fiecare parte întocmește și întreține inventare și prognoze pentru emisiile de dioxid de sulf, oxizi de azot, amoniac, compuși organici volatili și particule în suspensie. Părțile situate în zona geografică a activităților EMEP utilizează metodologiile specificate în orientările elaborate de organul director al EMEP și adoptate de părți la o sesiune a organului executiv. Părțile situate în afara zonei geografice a activităților EMEP utilizează ca orientare metodologiile elaborate în cadrul planului de lucru al organului executiv. (11c) Fiecare parte ar trebui să participe activ la programele desfășurate în baza Convenției privind efectele poluării atmosferice asupra sănătății și mediului. (11d) În scopul comparării emisiilor naționale totale cu angajamentele de reducere a emisiilor specificate la alineatul (1), o parte poate utiliza o procedură menționată într-o decizie a organului executiv. O astfel de procedură include dispoziții privind transmiterea documentației de justificare și privind evaluarea utilizării procedurii.” E. Articolul 3a 1. Se introduce următorul articol 3a: „Articolul 3a Dispoziții tranzitorii flexibile (1) Fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 3 alineatele (2), (3), (5) și (6), o parte la convenție care devine parte la prezentul protocol între 1 ianuarie 2013 și 31 decembrie 2019 poate aplica dispoziții tranzitorii flexibile pentru punerea în aplicare a valorilor-limită menționate în anexele VI și/sau VIII, în condițiile specificate în prezentul articol. (2) Orice parte care decide să aplice dispozițiile tranzitorii flexibile din prezentul articol trebuie să indice în instrumentul său de ratificare, acceptare sau aprobare a prezentului protocol sau de aderare la acesta următoarele: (a) dispozițiile specifice din anexele VI și/sau VIII pentru care partea decide să aplice dispoziții tranzitorii flexibile și (b) un plan de punere în aplicare cuprinzând un calendar pentru punerea completă în aplicare a dispozițiilor menționate. (3) Planul de punere în aplicare menționat la alineatul (2) litera (b) trebuie să asigure cel puțin aplicarea valorilor-limită pentru sursele fixe noi și existente menționate în tabelele 1 și 5 din anexa VI și în tabelele 1, 2, 3, 13 și 14 din anexa VIII, cel mai târziu în termen de opt ani de la intrarea în vigoare a prezentului protocol pentru partea respectivă sau până la 31 decembrie 2022, luându-se în considerare data cea mai apropiată. (4) O parte nu poate amâna în niciun caz punerea în aplicare, pentru nicio sursă fixă nouă sau existentă, a valorilor-limită menționate în anexa VI sau în anexa VIII, pentru o dată ulterioară datei de 31 decembrie 2030. (5) O parte care decide să aplice dispozițiile tranzitorii flexibile din prezentul articol trebuie să transmită secretarului executiv al Comisiei un raport trienal referitor la progresele sale privind punerea în aplicare a anexei VI și/sau a anexei VIII. Secretarul executiv al Comisiei va pune aceste rapoarte trienale la dispoziția organului executiv.” F. Articolul 4 1. La alineatul (1), cuvintele „amoniac și compuși organici volatili” se înlocuiesc cu „amoniac, compuși organici volatili și particule în suspensie, inclusiv negru de fum”. 2. La alineatul (1) litera (a), cuvintele „arzătoarelor puțin poluante și dezvoltarea practicilor agricole nepoluante” se înlocuiesc cu „arzătoarele puțin poluante, practicile agricole nepoluante și măsurile despre care se știe că reduc emisiile de negru de fum considerat o componentă a particulelor în suspensie”. G. Articolul 5 1. La alineatul (1) litera (a): (a) cuvintele „amoniac și compuși organici volatili” se înlocuiesc cu „amoniac, compuși organici volatili și particule în suspensie, inclusiv negru de fum” și (b) cuvintele „plafoanelor naționale de emisie sau” se înlocuiesc cu „angajamentelor de reducere a emisiilor și”. 2. La alineatul (1), litera (c) se înlocuiește cu următorul text: (c) nivelurile de ozon troposferic și particule în suspensie; 3. La alineatul (1) litera (d), „6.” se înlocuiește cu „6 și”. 4. La alineatul (1) se introduce litera (e), cu următorul text: „(e) îmbunătățirile legate de mediu și de sănătatea umană asociate cu realizarea angajamentelor de reducere a emisiilor pentru 2020 și după această dată, specificate în anexa II. Pentru țările din cadrul zonei geografice a activităților EMEP, informațiile referitoare la aceste îmbunătățiri vor fi prezentate în orientarea adoptată de organul executiv.” 5. La alineatul (2) litera (e): (a) cuvintele „asupra sănătății și mediului” se înlocuiesc cu „asupra sănătății umane, mediului și climei” și (b) cuvintele „asociate cu poluanții” se înlocuiesc cu „asociate cu reducerea poluanților”. H. Articolul 6 1. La alineatul (1) litera (b), cuvintele „amoniac și compuși organici volatili” se înlocuiesc cu „amoniac, compuși organici volatili și particule în suspensie”. 2. La alineatul (1) litera (f), cuvintele „documentele-ghid I-V” se înlocuiesc cu „orientările”, iar cuvintele „la cea de a șaptesprezecea sa sesiune (Decizia 1999/1) cu toate modificările ulterioare” se elimină. 3. La alineatul (1) litera (g), cuvintele „documentul-ghid VI adoptat” se înlocuiesc cu „orientările adoptate”, iar cuvintele „la cea de a șaptesprezecea sesiune a sa (Decizia 1999/1) cu toate modificările aduse” se elimină. 4. La alineatul (1) litera (h), cuvintele „amoniac și compuși organici volatili” se înlocuiesc cu „amoniac, compuși organici volatili și particule în suspensie”. 5. Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: „(2) Fiecare parte culege și menține la zi informații privind: (a) concentrațiile din mediu și depunerile de sulf și compuși ai azotului; (b) concentrațiile din mediu ale ozonului, compușilor organici volatili și particulelor în suspensie și (c) dacă este posibil, estimările privind expunerea la ozonul troposferic și la particulele în suspensie. De asemenea, dacă este posibil, fiecare parte culege și menține la zi informații privind efectele tuturor acestor poluanți asupra sănătății umane, ecosistemelor terestre și acvatice, materialelor și climei. Părțile situate în zona geografică a activităților EMEP ar trebui să utilizeze orientările adoptate de organul executiv. Părțile din afara zonei geografice a activităților EMEP ar trebui să utilizeze ca orientare metodologiile elaborate prin intermediul planului de lucru al organului executiv.” 6. Se introduce următorul alineat (2a): „(2a) În măsura în care consideră adecvat, fiecare parte ar trebui să elaboreze și să păstreze inventare și prognoze privind emisiile de negru de fum, utilizând orientările adoptate de organul executiv.” I. Articolul 7 1. La alineatul (1) litera (a) punctul (ii), cuvintele „alineatul (3)” se înlocuiesc cu „alineatele (3) și (7)”. 2. Partea introductivă a alineatului (1) litera (b) se înlocuiește cu următorul text: „(b) fiecare parte situată în zona geografică a activităților EMEP comunică EMEP, prin intermediul secretarului executiv al Comisiei, următoarele informații privind emisiile de oxid de sulf, oxizi de azot, amoniac, compuși organici volatili și particule în suspensie, pe baza orientărilor elaborate de organul director al EMEP și adoptate de organul executiv:”. 3. La alineatul (1) litera (b) punctul (i), cuvintele „de sulf, oxizi de azot, amoniac și compuși organici volatili” se elimină. 4. La alineatul (1) litera (b) punctul (ii): (a) cuvintele „fiecărei substanțe” se elimină și (b) numărul „(1990)” se înlocuiește cu „specificat în anexa II”. 5. La alineatul (1) litera (b) punctul (iii), cuvintele „și a planurilor actuale de reducere” se elimină. 6. La alineatul (1) litera (b), punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text: „(iv) un raport de inventar informativ, conținând informații detaliate privind inventarele și prognozele privind emisiile raportate;”. 7. La alineatul (1) se introduce următoarea literă (b bis): „(b bis) fiecare parte situată în zona geografică a activităților EMEP trebuie să comunice organului executiv, prin intermediul secretarului executiv al Comisiei, informațiile disponibile referitoare la programele sale privind efectele poluării atmosferice asupra sănătății umane și a mediului și la programele de monitorizare și modelare atmosferică desfășurate în baza convenției, utilizând orientările adoptate de organul executiv;”. 8. La alineatul (1), litera (c) se înlocuiește cu următorul text: „(c) părțile din afara zonei geografice a activităților EMEP comunică informațiile disponibile privind nivelurile de emisii, inclusiv pentru anul de referință specificat în anexa II și adecvate zonei geografice în care se aplică angajamentele sale de reducere a emisiilor. Părțile din afara zonei geografice a activităților EMEP ar trebui să pună la dispoziție informații similare celor specificate la litera (b bis), în cazul în care organul executiv le solicită acest lucru.” 9. La alineatul (1), după litera (c) se introduce următoarea literă (d): „(d) de asemenea, fiecare parte ar trebui să raporteze, atunci când sunt disponibile, inventarele și prognozele sale privind emisiile de negru de fum, utilizând orientările aprobate de organul executiv.” 10. La alineatul (3), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text: „La cererea organului executiv și în conformitate cu termenele stabilite de acesta, EMEP și alte organisme auxiliare furnizează organului executiv informații relevante privind:”. 11. La alineatul (3) litera (a), după cuvintele „concentrațiile din mediu” se adaugă cuvintele „ale particulelor în suspensie, inclusiv ale negrului de fum,”. 12. La alineatul (3) litera (b), cuvintele „ozonului și precursorilor săi.” se înlocuiesc cu „particulelor în suspensie, al ozonului troposferic și al precursorilor acestora;”. 13. La alineatul (3), după litera (b) se introduc următoarele litere (c) și (d): „(c) efectele adverse asupra sănătății umane, ecosistemelor naturale, materialelor și culturilor agricole, inclusiv interacțiunile cu schimbările climatice și mediul ale substanțelor reglementate de prezentul protocol, precum și progresul în ceea ce privește îmbunătățirile aduse sănătății umane și mediului, astfel cum sunt descrise în orientarea adoptată de organul executiv și (d) calculul bugetelor pentru azot, al eficienței utilizării azotului și al surplusului de azot, precum și îmbunătățirile acestora în cadrul zonei geografice a activităților EMEP, utilizând orientările adoptate de organul executiv.” 14. Ultima teză de la alineatul (3) se elimină. 15. La sfârșitul alineatului (4) se adaugă cuvintele „și particule în suspensie”. 16. La alineatul (5), cuvintele „concentrațiile efective ale ozonului și nivelurile critice ale ozonului” se înlocuiesc cu textul „concentrațiile efective ale ozonului și particulelor în suspensie și nivelurile critice ale ozonului și particulelor în suspensie”. 17. Se introduce următorul alineat (6): „(6) Fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 7 alineatul (1) litera (b), o parte poate solicita organului executiv permisiunea de a raporta un inventar limitat pentru unul sau mai mulți poluanți în cazul în care: (a) anterior, partea nu avea obligații de raportare pentru poluantul respectiv în conformitate cu prezentul protocol sau cu orice alt protocol și (b) inventarul limitat al părții include cel puțin toate sursele mari ale poluantului sau poluanților de pe teritoriul părții sau al unei ZGEP relevante. Organul executiv aprobă o astfel de solicitare anual, timp de maximum cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului protocol pentru o parte, dar în niciun caz pentru raportarea emisiilor aferente oricărui an după 2019. O astfel de solicitare va fi însoțită de informații privind progresul în elaborarea unui inventar mai complet în cadrul raportului anual al părții.” J. Articolul 8 1. La litera (b), după cuvintele „cele care privesc” se introduc cuvintele „particulele în suspensie, inclusiv negrul de fum,”. 2. La litera (c), cuvintele „compușilor de azot și compușilor organici volatili” se înlocuiesc cu „compușilor de azot, compușilor organici volatili și particulelor în suspensie, inclusiv negru de fum”. 3. După litera (d) se introduce următoarea literă (d bis): „(d bis) îmbunătățirea înțelegerii științifice a posibilelor beneficii conexe pentru reducerea schimbărilor climatice, asociată cu scenarii de reducere potențială a poluanților atmosferici (cum ar fi metanul, monoxidul de carbon și negrul de fum) care contribuie la forțarea radiativă în viitorul imediat și la alte efecte asupra climei;”. 4. La litera (e), cuvintele „eutrofizării și poluării fotochimice” se înlocuiesc cu „eutrofizării, poluării fotochimice și particulelor în suspensie”. 5. La litera (f), cuvintele „amoniac și compuși organici volatili” se înlocuiesc cu „amoniac, compuși organici volatili și alți precursori ai ozonului, precum și particule în suspensie”. 6. La litera (g): (a) cuvintele „compușilor de azot, compușilor organici volatili” se înlocuiesc cu „compușilor de azot, compușilor organici volatili și particulelor în suspensie”; (b) cuvintele „inclusiv contribuția acestora asupra concentrațiilor de microparticule în suspensie,” se elimină și (c) cuvintele „compușii organici volatili și ozonul troposferic” se înlocuiesc cu „compușii organici volatili, particulele în suspensie și ozonul troposferic”. 7. La litera (k): (a) cuvintele „mediu și sănătatea oamenilor” se înlocuiesc cu „mediu, sănătatea umană și impactul asupra climei” și (b) cuvintele „a oxizilor de azot, amoniacului și compușilor organici volatili” se înlocuiesc cu „oxizi de azot, amoniac, compuși organici volatili și particule în suspensie”. K. Articolul 10 1. La alineatul (1), cuvintele „compușilor azotați și sulfuroși” se înlocuiesc cu „de compuși de sulf, compuși de azot și de particule în suspensie”. 2. La alineatul (2) litera (b): (a) cuvintele „efectelor relevante asupra sănătății oamenilor” se înlocuiesc cu „efectelor relevante asupra sănătății umane, beneficiile conexe asupra climei” și (b) după cuvintele „privind în special” se inserează cuvintele „particulele în suspensie,”. 3. Se introduc următoarele alineate (3) și (4): „(3) În controalele efectuate în conformitate cu prezentul articol, organul executiv include o evaluare a măsurilor de diminuare a emisiilor de negru de fum, cel târziu la cea de a doua sesiune a organului executiv de după intrarea în vigoare a modificării cuprinse în decizia 2012/2. (4) Cel târziu la cea de a doua sesiune a organului executiv de după intrarea în vigoare a modificării cuprinse în decizia 2012/2, părțile evaluează măsurile privind controlul amoniacului și analizează necesitatea revizuirii anexei IX.” L. Articolul 13 Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 13 Adaptări (1) Oricare parte la convenție poate propune o adaptare a anexei II la prezentul protocol, în scopul de a-și adăuga numele, precum și nivelurile de emisii, plafoanele de emisii și rata de reducere a emisiilor. (2) Oricare parte poate propune o adaptare a angajamentelor de reducere a emisiilor prezentate deja în anexa II. O astfel de propunere trebuie să fie însoțită de documente justificative și este supusă unei analize, astfel cum se specifică într-o decizie a organului executiv. Această analiză trebuie să aibă loc înainte ca propunerea să fie discutată de părți în conformitate cu alineatul (4). (3) Orice parte eligibilă conform articolului 3 alineatul (9) poate propune adaptarea anexei III în scopul de a adăuga una sau mai multe ZGEP sau de a modifica o ZGEP inclusă în respectiva anexă și aflată sub jurisdicția sa. (4) Adaptările propuse se prezintă în scris secretarului executiv al comisiei, care le comunică tuturor părților. Părțile discută adaptările propuse la următoarea sesiune a organului executiv, cu condiția ca secretarul executiv să fi transmis propunerile respective părților cu cel puțin nouăzeci de zile înainte. (5) Adaptările se adoptă prin consens de către părțile prezente la o sesiune a organului executiv și intră în vigoare pentru toate părțile la prezentul protocol în a nouăzecea zi de la data la care secretarul executiv al comisiei notifică în scris părțile cu privire la adoptarea adaptării. Articolul 13a Modificări (1) Oricare parte poate propune modificări la prezentul protocol. (2) Modificările propuse se prezintă în scris secretarului executiv al comisiei, care le comunică tuturor părților. Părțile discută modificările propuse la următoarea sesiune a organului executiv, cu condiția ca secretarul executiv să le transmită părților cu cel puțin nouăzeci de zile înainte. (3) Modificările la prezentul protocol, altele decât cele aduse anexelor I și III, se adoptă prin consensul părților prezente la o sesiune a organului executiv și intră în vigoare, pentru părțile care le-au acceptat, în a nouăzecea zi de la data la care două treimi dintre părțile existente la momentul adoptării au depus la depozitar instrumentele lor de acceptare. Modificările intră în vigoare pentru oricare parte în a nouăzecea zi de la data la care partea respectivă a depus instrumentul său de acceptare. (4) Modificările anexelor I și III la prezentul protocol se adoptă prin consensul părților prezente la o sesiune a organului executiv. Pentru acele părți care nu au trimis la depozitar o notificare în conformitate cu dispozițiile alineatului (5), orice modificare a acestor anexe intră în vigoare la expirarea a o sută optzeci de zile de la data la care secretarul executiv al comisiei a comunicat tuturor părților modificarea respectivă, cu condiția ca cel puțin șaisprezece părți să nu fi trimis o astfel de notificare. (5) Oricare parte care nu poate aproba o modificare la anexele I și/sau III trebuie să notifice acest lucru, în scris, depozitarului, în termen de nouăzeci de zile de la data comunicării adoptării modificării. Depozitarul notifică fără întârziere tuturor părților orice astfel de notificare primită. O parte poate înlocui oricând notificarea sa anterioară cu o acceptare, modificarea anexei intrând în vigoare pentru partea respectivă după depunerea unui instrument de acceptare la depozitar. (6) Pentru acele părți care au acceptat modificarea, procedura prezentată la alineatul (7) înlocuiește procedura prezentată la alineatul (3) în ceea ce privește modificările aduse anexelor IV-XI. (7) Modificările anexelor IV-XI se adoptă prin consensul părților prezente la o sesiune a organului executiv. Pentru acele părți care nu au trimis la depozitar o notificare în conformitate cu dispozițiile de la litera (a), o modificare la oricare dintre aceste anexe intră în vigoare la expirarea unui an de la data la care secretarul executiv al comisiei a comunicat tuturor părților modificarea respectivă: (a) oricare parte care nu poate aproba o modificare a anexelor IV-XI trebuie să notifice acest lucru, în scris, depozitarului, în termen de un an de la data comunicării adoptării modificării. Depozitarul notifică fără întârziere tuturor părților orice astfel de notificare primită. O parte poate înlocui oricând notificarea sa anterioară cu o acceptare, modificarea anexei intrând în vigoare pentru partea respectivă după depunerea la depozitar a unui instrument de acceptare; (b) modificările anexelor IV-XI nu intră în vigoare dacă un număr total de cel puțin șaisprezece părți: (i) au trimis o notificare în conformitate cu dispozițiile de la litera (a); sau (ii) nu au acceptat procedura prezentată în prezentul alineat și nu au depus încă un instrument de acceptare, în conformitate cu dispozițiile de la alineatul (3).” M. Articolul 15 Se introduce următorul nou alineat (4): „(4) Un stat sau o organizație de integrare economică regională declară în instrumentul său de ratificare, acceptare, aprobare sau aderare dacă nu intenționează să își asume obligații impuse de procedurile prevăzute la articolul 13bis alineatul (7), în ceea ce privește modificările anexelor IV-XI,” N. Articolul 18a După articolul 18 se adaugă următorul nou articol 18a: „Articolul 18a Denunțarea protocoalelor Atunci când toate părțile la oricare dintre următoarele protocoale și-au depus la depozitar instrumentele de ratificare, acceptare, aprobare a prezentului protocol sau de aderare la acesta în conformitate cu articolul 15, protocolul respectiv se consideră denunțat: (a) Protocolul de la Helsinki din 1985 privind reducerea emisiilor de sulf sau a fluxurilor transfrontaliere ale acestora cu cel puțin 30 %; (b) Protocolul de la Sofia din 1988 privind controlul emisiilor de oxizi de azot sau al fluxurilor transfrontaliere ale acestora; (c) Protocolul de la Geneva din 1991 privind controlul emisiilor de compuși organici volatili sau al fluxurilor transfrontaliere ale acestora; (d) Protocolul de la Oslo din 1994 privind reducerea suplimentară a emisiilor de sulf.” O. Anexa II Anexa II se înlocuiește cu următorul text: „ANEXA II Angajamente de reducere a emisiilor 1. Angajamentele de reducere a emisiilor indicate în tabelele de mai jos corespund dispozițiilor de la articolul 3 alineatele (1) și (10) din prezentul protocol. 2. Tabelul 1 include plafoanele de emisii de dioxid de sulf (SO2), oxizi de azot (NOx), amoniac (NH3) și compuși organici volatili (COV) pentru perioada 2010-2020, exprimate în mii de tone metrice (tone), pentru acele părți care au ratificat prezentul protocol înainte de anul 2010. 3. Tabelele 2-6 includ angajamente de reducere a emisiilor pentru SO2, NOx, NH3, COV și PM2,5 pentru anul 2020 și după această dată. Aceste angajamente sunt exprimate ca rată de reducere raportat la nivelul emisiilor din anul 2005. 4. Estimările emisiilor din anul 2005 indicate în tabelele 2-6 sunt exprimate în mii de tone și reprezintă cele mai bune și mai recente date disponibile comunicate de părți în anul 2012. Aceste estimări sunt furnizate doar în scop informativ și pot fi actualizate de părți în cursul raportării datelor referitoare la emisii conform prezentului protocol, dacă devin disponibile informații mai bune. Secretariatul întreține și actualizează regulat pe site-ul internet al convenției un tabel cu cele mai recente estimări raportate de părți, în scop informativ. Angajamentele procentuale de reducere a emisiilor indicate în tabelele 2-6 se aplică celor mai recente estimări din 2005, astfel cum au fost comunicate de părți secretarului executiv al comisiei. 5. În cazul în care, într-un anumit an, o parte consideră că, din cauza unei ierni deosebit de geroase, a unei veri deosebit de uscate sau a unor variații neprevăzute ale activităților economice, precum scăderea capacității în sistemul energetic național sau într-o țară învecinată, nu își poate respecta angajamentele de reducere a emisiilor, aceasta le poate totuși respecta în cazul care media emisiilor sale anuale naționale pentru anul în cauză, pentru anul anterior și pentru anul următor nu depășește angajamentul. Tabelul 1 Plafoanele de emisii pentru perioada 2010-2020 pentru părțile care au ratificat prezentul protocol înainte de 2010 (exprimate în mii de tone pe an) || Parte || Ratificare || SO2 || NOx || NH3 || COV || || || || || || 1 || Belgia || 2007 || 106 || 181 || 74 || 144 2 || Bulgaria || 2005 || 856 || 266 || 108 || 185 3 || Croația || 2008 || 70 || 87 || 30 || 90 4 || Cipru || 2007 || 39 || 23 || 9 || 14 5 || Republica Cehă || 2004 || 283 || 286 || 101 || 220 6 || Danemarca || 2002 || 55 || 127 || 69 || 85 7 || Finlanda || 2003 || 116 || 170 || 31 || 130 8 || Franța || 2007 || 400 || 860 || 780 || 1 100 9 || Germania || 2004 || 550 || 1 081 || 550 || 995 10 || Ungaria || 2006 || 550 || 198 || 90 || 137 11 || Letonia || 2004 || 107 || 84 || 44 || 136 12 || Lituania || 2004 || 145 || 110 || 84 || 92 13 || Luxemburg || 2001 || 4 || 11 || 7 || 9 14 || Țările de Jos || 2004 || 50 || 266 || 128 || 191 15 || Norvegia || 2002 || 22 || 156 || 23 || 195 16 || Portugalia || 2005 || 170 || 260 || 108 || 202 17 || România || 2003 || 918 || 437 || 210 || 523 18 || Slovacia || 2005 || 110 || 130 || 39 || 140 19 || Slovenia || 2004 || 27 || 45 || 20 || 40 20 || Spania a || 2005 || 774 || 847 || 353 || 669 21 || Suedia || 2002 || 67 || 148 || 57 || 241 22 || Elveția || 2005 || 26 || 79 || 63 || 144 23 || Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord || 2005 || 625 || 1 181 || 297 || 1 200 24 || Statele Unite ale Americii || 2004 || b || c || || d 25 || Uniunea Europeană || 2003 || 7 832 || 8 180 || 4 294 || 7 585 a Cifrele se aplică părții europene a țării. b La acceptarea prezentului protocol în 2004, Statele Unite ale Americii și-au fixat un obiectiv orientativ de 16 013 000 de tone scurte pentru anul 2010 pentru emisiile totale de sulf provenite din ZGEP identificată pentru sulf, din cele 48 de state adiacente ale Statelor Unite și din districtul Columbia. Această valoare reprezintă echivalentul a 14 527 000 de tone. c La acceptarea prezentului protocol în 2004, Statele Unite ale Americii și-au fixat un obiectiv orientativ de 6 897 000 de tone scurte pentru 2010 pentru emisiile totale de NOx provenite din ZGEP identificată pentru NOx, din Connecticut, Delaware, districtul Columbia, Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, West Virginia și Wisconsin. Această valoare reprezintă echivalentul a 6 257 000 de tone. d La acceptarea prezentului protocol în 2004, Statele Unite ale Americii și-au fixat un obiectiv orientativ de 4 972 000 de tone scurte pentru 2010 pentru emisiile totale de COV provenite din ZGEP identificată pentru COV, din Connecticut, Delaware, districtul Columbia, Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, West Virginia și Wisconsin. Această valoare reprezintă echivalentul a 4 511 000 de tone. Tabelul 2 Angajamente de reducere a emisiilor de dioxid de sulf pentru anul 2020 și după această dată || Parte la convenție || Niveluri ale emisiilor în 2005, în mii de tone de SO2 || Reducere față de nivelul din 2005 (%) || || || 1 || Austria || 27 || 26 2 || Belarus || 79 || 20 3 || Belgia || 145 || 43 4 || Bulgaria || 777 || 78 5 || Canada a || || 6 || Croația || 63 || 55 7 || Cipru || 38 || 83 8 || Republica Cehă || 219 || 45 9 || Danemarca || 23 || 35 10 || Estonia || 76 || 32 11 || Finlanda || 69 || 30 12 || Franța || 467 || 55 13 || Germania || 517 || 21 14 || Grecia || 542 || 74 15 || Ungaria || 129 || 46 16 || Irlanda || 71 || 65 17 || Italia || 403 || 35 18 || Letonia || 6,7 || 8 19 || Lituania || 44 || 55 20 || Luxemburg || 2.5 || 34 21 || Malta || 11 || 77 22 || Țările de Jos b || 65 || 28 23 || Norvegia || 24 || 10 24 || Polonia || 1 224 || 59 25 || Portugalia || 177 || 63 26 || România || 643 || 77 27 || Slovacia || 89 || 57 28 || Slovenia || 40 || 63 29 || Spania b || 1 282 || 67 30 || Suedia || 36 || 22 31 || Elveția || 17 || 21 32 || Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord || 706 || 59 33 || Statele Unite ale Americii c || || 34 || Uniunea Europeană || 7 828 || 59 a În momentul ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau aderării la acesta, Canada prezintă: (a) o valoare a nivelului estimativ total al emisiilor de sulf pentru 2005, fie la nivel național, fie în ZGEP, dacă s-a desemnat una și (b) o valoare orientativă pentru reducerea nivelului de emisii totale de sulf pentru 2020 raportat la nivelul din 2005, fie la nivel național, fie în ZGEP. Valoarea de la litera (a) va fi inclusă în tabel, iar cea de la litera (b) va face obiectul unei note în subsolul acestuia. În cazul în care s-a desemnat o ZGEP, aceasta va face obiectul unei adaptări a anexei III la protocol. b Cifrele se aplică părții europene a țării. c În momentul ratificării, acceptării sau aprobării modificării prin care se adaugă acest tabel la prezentul protocol, sau al aderării la aceasta, Statele Unite ale Americii prezintă: (a) o valoare a nivelului estimativ total al emisiilor de sulf pentru 2005, fie la nivel național, fie în ZGEP; (b) o valoare orientativă pentru reducerea nivelului de emisii totale de sulf pentru 2020 raportat la nivelul din 2005 și (c) orice modificări ale ZGEP identificate atunci când Statele Unite au devenit parte la protocol. Valoarea indicată la litera (a) va fi inclusă în tabel, cea de la litera (b) va face obiectul unei note în subsolul acestuia, iar cea de la litera (c) va face obiectul unei adaptări a anexei III. Tabelul 3 Angajamente de reducere a emisiilor de oxizi de azot pentru anul 2020 și după această datăa || Parte la convenție || Niveluri ale emisiilor în 2005, în mii de tone de NO2 || Reducere față de nivelul din 2005 (%) || || || 1 || Austria || 231 || 37 2 || Belarus || 171 || 25 3 || Belgia || 291 || 41 4 || Bulgaria || 154 || 41 5 || Canada b || || 6 || Croația || 81 || 31 7 || Cipru || 21 || 44 8 || Republica Cehă || 286 || 35 9 || Danemarca || 181 || 56 10 || Estonia || 36 || 18 11 || Finlanda || 177 || 35 12 || Franța || 1 430 || 50 13 || Germania || 1 464 || 39 14 || Grecia || 419 || 31 15 || Ungaria || 203 || 34 16 || Irlanda || 127 || 49 17 || Italia || 1 212 || 40 18 || Letonia || 37 || 32 19 || Lituania || 58 || 48 20 || Luxemburg || 19 || 43 21 || Malta || 9.3 || 42 22 || Țările de Jos c || 370 || 45 23 || Norvegia || 200 || 23 24 || Polonia || 866 || 30 25 || Portugalia || 256 || 36 26 || România || 309 || 45 27 || Slovacia || 102 || 36 28 || Slovenia || 47 || 39 29 || Spania c || 1 292 || 41 30 || Suedia || 174 || 36 31 || Elveția d || 94 || 41 32 || Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord || 1 580 || 55 33 || Statele Unite ale Americiie || || 34 || Uniunea Europeană || 11 354 || 42 a Emisiile provenite din soluri nu sunt incluse în estimările pentru 2005 pentru statele membre ale UE. b În momentul ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau al aderării la acesta, Canada prezintă: (a) o valoare a nivelului estimativ total al emisiilor de oxizi de azot pentru 2005, fie la nivel național, fie în ZGEP, dacă s-a desemnat una și (b) o valoare orientativă pentru reducerea nivelului de emisii totale de oxizi de azot pentru 2020 raportat la nivelul din 2005, fie la nivel național, fie în ZGEP. Valoarea de la punctul (a) va fi inclusă în tabel, iar cea de la punctul (b) va face obiectul unei note în subsolul acestuia. În cazul în care s-a desemnat o ZGEP, aceasta va face obiectul unei adaptări a anexei III la protocol. c Cifrele se aplică părții europene a țării. d Inclusiv emisiile provenite de la producția culturilor agricole și de la soluri agricole (NFR 4D). e În momentul ratificării, acceptării sau aprobării modificării prin care se adaugă acest tabel la prezentul protocol, sau al aderării la aceasta, Statele Unite ale Americii prezintă: (a) o valoare a nivelului estimativ total de emisii de oxizi de azot pentru 2005, fie la nivel național, fie în ZGEP; (b) o valoare orientativă pentru reducerea nivelului de emisii totale de oxizi de azot pentru 2020, raportat la nivelul din 2005 și (c) orice modificări ale ZGEP identificate atunci când Statele Unite au devenit parte la protocol. Valoarea indicată la litera (a) va fi inclusă în tabel, cea de la litera (b) va face obiectul unei note în subsolul acestuia, iar cea de la litera (c) va face obiectul unei adaptări a anexei III. Tabelul 4 Angajamente de reducere a emisiilor de amoniac pentru anul 2020 și după această dată || Parte la convenție || Niveluri ale emisiilor în 2005, în mii de tone de NH3 || Reducere față de nivelul din 2005 (%) || || || 1 || Austria || 63 || 1 2 || Belarus || 136 || 7 3 || Belgia || 71 || 2 4 || Bulgaria || 60 || 3 5 || Croația || 40 || 1 6 || Cipru || 5,8 || 10 7 || Republica Cehă || 82 || 7 8 || Danemarca || 83 || 24 9 || Estonia || 9,8 || 1 10 || Finlanda || 39 || 20 11 || Franța || 661 || 4 12 || Germania || 573 || 5 13 || Grecia || 68 || 7 14 || Ungaria || 80 || 10 15 || Irlanda || 109 || 1 16 || Italia || 416 || 5 17 || Letonia || 16 || 1 18 || Lituania || 39 || 10 19 || Luxemburg || 5,0 || 1 20 || Malta || 1,6 || 4 21 || Țările de Jos a || 141 || 13 22 || Norvegia || 23 || 8 23 || Polonia || 270 || 1 24 || Portugalia || 50 || 7 25 || România || 199 || 13 26 || Slovacia || 29 || 15 27 || Slovenia || 18 || 1 28 || Spaniaa || 365 || 3 29 || Suedia || 55 || 15 30 || Elveția || 64 || 8 31 || Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord || 307 || 8 32 || Uniunea Europeană || 3 813 || 6 a Cifrele se aplică părții europene a țării. Tabelul 5 Angajamente de reducere a emisiilor de compuși organici volatili pentru anul 2020 și după această dată || Parte la convenție || Niveluri ale emisiilor în 2005, în mii de tone de COV || Reducere față de nivelul din 2005 (%) || || || 1 || Austria || 162 || 21 2 || Belarus || 349 || 15 3 || Belgia || 143 || 21 4 || Bulgaria || 158 || 21 5 || Canada a || || 6 || Croația || 101 || 34 7 || Cipru || 14 || 45 8 || Republica Cehă || 182 || 18 9 || Danemarca || 110 || 35 10 || Estonia || 41 || 10 11 || Finlanda || 131 || 35 12 || Franța || 1 232 || 43 13 || Germania || 1 143 || 13 14 || Grecia || 222 || 54 15 || Ungaria || 177 || 30 16 || Irlanda || 57 || 25 17 || Italia || 1 286 || 35 18 || Letonia || 73 || 27 19 || Lituania || 84 || 32 20 || Luxemburg || 9.8 || 29 21 || Malta || 3,.3 || 23 22 || Țările de Josb || 182 || 8 23 || Norvegia || 218 || 40 24 || Polonia || 593 || 25 25 || Portugalia || 207 || 18 26 || România || 425 || 25 27 || Slovacia || 73 || 18 28 || Slovenia || 37 || 23 29 || Spania b || 809 || 22 30 || Suedia || 197 || 25 31 || Elveția c || 103 || 30 32 || Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord || 1 088 || 32 33 || Statele Unite ale Americii d || || 34 || Uniunea Europeană || 8 842 || 28 a În momentul ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau aderării la acesta, Canada prezintă: (a) o valoare a nivelului estimativ total al emisiilor de COV pentru 2005, fie la nivel național, fie în ZGEP, dacă s-a desemnat una și (b) o valoare orientativă pentru reducerea nivelului de emisii totale de COV pentru 2020 raportat la nivelul din 2005, fie la nivel național, fie în ZGEP. Valoarea de la litera (a) va fi inclusă în tabel, iar cea la litera (b) va face obiectul unei note în subsolul acestuia. În cazul în care s-a desemnat ZGEP, aceasta va face obiectul unei adaptări a anexei III la protocol. b Cifrele se aplică părții europene a țării. c Inclusiv emisiile provenite de la producția culturilor agricole și de la soluri agricole (NFR 4D). d În momentul ratificării, acceptării sau aprobării modificării prin care se adaugă acest tabel la prezentul protocol sau al aderării la aceasta, Statele Unite ale Americii prezintă: (a) o valoare pentru nivelul estimativ total al emisiilor de COV pentru 2005, fie la nivel național, fie în ZGEP; (b) o valoare orientativă pentru reducerea nivelului de emisii totale de COV pentru 2020, raportat la nivelul din 2005 și (c) orice modificări ale ZGEP identificate atunci când Statele Unite au devenit parte la protocol. Valoarea indicată la litera (a) va fi inclusă în tabel, cea de la litera (b) va face obiectul unei note în subsolul acestuia, iar cea de la litera (c) va face obiectul unei adaptări a anexei III. Tabelul 6 Angajamente de reducere a emisiilor de PM2,5 pentru anul 2020 și după această dată || Parte la convenție || Niveluri ale emisiilor în 2005, în mii de tone de PM2,5 || Reducere față de nivelul din 2005 (%) || || || 1 || Austria || 22 || 20 2 || Belarus || 46 || 10 3 || Belgia || 24 || 20 4 || Bulgaria || 44 || 20 5 || Canada a || || 6 || Croația || 13 || 18 7 || Cipru || 2,9 || 46 8 || Republica Cehă || 22 || 17 9 || Danemarca || 25 || 33 10 || Estonia || 20 || 15 11 || Finlanda || 36 || 30 12 || Franța || 304 || 27 13 || Germania || 121 || 26 14 || Grecia || 56 || 35 15 || Ungaria || 31 || 13 16 || Irlanda || 11 || 18 17 || Italia || 166 || 10 18 || Letonia || 27 || 16 19 || Lituania || 8,7 || 20 20 || Luxemburg || 3,1 || 15 21 || Malta || 1,3 || 25 22 || Țările de Jos b || 21 || 37 23 || Norvegia || 52 || 30 24 || Polonia || 133 || 16 25 || Portugalia || 65 || 15 26 || România || 106 || 28 27 || Slovacia || 37 || 36 28 || Slovenia || 14 || 25 29 || Spania b || 93 || 15 30 || Suedia || 29 || 19 31 || Elveția || 11 || 26 32 || Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord || 81 || 30 33 || Statele Unite ale Americii c || || 34 || Uniunea Europeană || 1 504 || 22 a În momentul ratificării, acceptării sau aprobării prezentului protocol sau aderării la acesta, Canada prezintă: (a) o valoare a nivelului estimativ total al emisiilor de PM pentru 2005, fie la nivel național, fie în ZGEP, dacă s-a desemnat una și (b) o valoare orientativă pentru reducerea nivelului de emisii totale de PM pentru 2020 raportat la nivelul din 2005, fie la nivel național, fie în ZGEP. Valoarea de la litera (a) va fi inclusă în tabel, iar cea de la litera (b) va face obiectul unei note în subsolul acestuia. În cazul în care s-a desemnat ZGEP, aceasta va face obiectul unei adaptări a anexei III la protocol. b Cifrele se aplică părții europene a țării. c În momentul ratificării, acceptării sau aprobării modificării prin care se adaugă acest tabel la prezentul protocol sau al aderării la aceasta, Statele Unite ale Americii prezintă: (a) o valoare a nivelului estimativ total al emisiilor de PM2,5 pentru 2005, fie la nivel național, fie pentru ZGEP și (b) o valoare orientativă pentru reducerea nivelurilor de emisii totale de PM2,5 pentru 2020 raportat la nivelul din 2005. Valoarea indicată la litera (a) va fi inclusă în tabel, iar cea la litera (b) va face obiectul unei note în subsolul acestuia.” P. Anexa III 1. În teza de sub titlu, cuvintele „Următoarea ZGEP este înscrisă” se înlocuiesc cu „Următoarele ZGEP sunt înscrise”. 2. Înainte de secțiunea „ZGEP a Federației Ruse” se adaugă un nou subtitlu și un nou punct, cu următorul text: „ZGEP a Canadei ZGEP pentru sulf a Canadei acoperă o suprafață de 1 milion de kilometri pătrați, care include întregul teritoriu al provinciilor Insula Prince Edward, Noua Scoție și New Brunswick, întregul teritoriu al provinciei Quebec aflat la sud de linia dreaptă dintre Havre-St. Pierre, pe coasta nordică a Golfului Saint-Lawrence, și punctul în care granița dintre Quebec și Ontario intersectează linia de țărm a Golfului James, precum și întregul teritoriu al provinciei Ontario, la sud de linia dreaptă dintre punctul în care granița dintre Ontario și Quebec intersectează linia de țărm a Golfului James și fluviul Nipigon, în apropierea malului nordic al Lacului Superior.” 3. Paragraful de sub rubrica „ZGEP a Federației Ruse” se înlocuiește cu următorul text: „ZGEP a Federației Ruse corespunde teritoriului european al Federației Ruse. Acesta face parte din teritoriul Rusiei, în limitele administrative și geografice ale entităților Federației Ruse situate în Europa de Est și limitrofe continentului asiatic, conform frontierei convenționale care trece de la nord la sud de-a lungul Munților Ural, de-a lungul graniței cu Kazahstan până la Marea Caspică, apoi de-a lungul granițelor statului cu Azerbaidjan și Georgia, în Caucazul de Nord, până la Marea Neagră.” Q. Anexa IV 1. Anexa IV se înlocuiește cu următorul text: „ANEXA IV Valorile-limită ale emisiilor de sulf provenite din surse fixe 1. Secțiunea A se aplică părților, cu excepția Canadei și Statelor Unite ale Americii, secțiunea B se aplică pentru Canada, iar secțiunea C se aplică pentru Statele Unite ale Americii. A. Părțile, cu excepția Canadei și Statelor Unite ale Americii 2. În sensul prezentei secțiuni, „valoare-limită de emisie” (ELV) înseamnă cantitatea de SO2 (sau SOx acolo unde se menționează astfel) conținută în gazele reziduale de la o instalație, care nu trebuie depășită. În cazul în care nu există alte precizări, aceasta se va calcula în unități de masă de SO2 (SOx, exprimat ca SO2) pe volum de gaz rezidual (exprimat în mg/m3), în condiții standard de temperatură și presiune pentru gaz uscat (volum la 273,15 K, 101,3 kPa). În ceea ce privește conținutul de oxigen din gazele reziduale, se utilizează valorile indicate în tabelele de mai jos pentru fiecare categorie de surse. Nu este permisă diluția în scopul scăderii concentrațiilor de poluanți din gazele reziduale. Se exclud operațiile de pornire, de oprire și de întreținere a instalației. 3. Se verifică respectarea valorii-limită de emisie, a ratelor minime de desulfurare, a ratelor de recuperare a sulfului și a valorilor-limită ale conținutului de sulf: (a) emisiile se monitorizează prin intermediul măsurărilor sau prin metode de calcul care duc cel puțin la același grad de precizie. Respectarea valorii-limită de emisie se verifică prin măsurători continue sau intermitente, omologare de tip sau orice altă metodă corespunzătoare din punct de vedere tehnic, inclusiv metode de calcul verificate. În cazul măsurătorilor continue, se respectă valoarea-limită de emisie dacă media lunară validată a emisiilor nu depășește valoarea-limită, în cazul în care nu există alte precizări pentru categoria de surse în cauză. În cazul măsurărilor intermitente sau al altor determinări și proceduri de calcul specifice, se respectă valoarea-limită de emisie dacă valoarea medie bazată pe un număr adecvat de măsurători, în condiții reprezentative, nu depășește valoarea-limită de emisie. Lipsa de precizie a metodelor de măsurare poate fi luată în considerare în scopul verificării; (b) în cazul instalațiilor de ardere care aplică ratele minime de desulfurare menționate la punctul 5 litera (a) punctul (ii), conținutul de sulf al combustibilului este, de asemenea, monitorizat regulat, iar autoritățile competente sunt informate despre modificările importante privind tipul de combustibil utilizat. Ratele de desulfurare se aplică sub formă de valori medii lunare; (c) respectarea ratei minime de recuperare a sulfului se verifică prin măsurători regulate sau prin orice altă metodă validă din punct de vedere tehnic; (d) respectarea valorilor-limită ale sulfului pentru motorină se verifică prin măsurători regulate dirijate. 4. Monitorizarea substanțelor poluante relevante, măsurările parametrilor de proces, precum și asigurarea calității sistemelor de măsurare automatizate și măsurările de referință pentru etalonarea acestor sisteme se realizează în conformitate cu normele Comitetului European de Standardizare (CEN). În cazul în care nu sunt disponibile standarde CEN, se aplică standarde ale Organizației Internaționale de Standardizare (ISO), standarde naționale sau internaționale care să asigure furnizarea de date cu calitate științifică echivalentă. 5. Următoarele litere și puncte prezintă dispoziții speciale pentru instalațiile de ardere menționate la punctul 7: (a) o parte poate acorda derogări de la obligația de a respecta valorile-limită ale emisiilor prevăzute la punctul 7 în următoarele cazuri: (i) pentru instalațiile de ardere care utilizează, în mod obișnuit, combustibil cu conținut redus de sulf în acest scop, în cazurile în care operatorul nu poate respecta aceste valori-limită din cauza unei întreruperi în aprovizionarea cu combustibil cu conținut redus de sulf, ca rezultat al unei penurii grave; (ii) pentru instalațiile de ardere care ard combustibil solid local, care nu poate respecta valorile-limită ale emisiilor prevăzute la punctul 7, caz în care trebuie respectate cel puțin următoarele valori-limită pentru ratele de desulfurare: (aa) instalații existente: 50-100 MWth: 80 %; (bb) instalații existente: 100-300 MWth: 90 %; (cc) instalații existente: > 300 MWth: 95 %; (dd) instalații noi: 50-300 MWth: 93 %; (ee) instalații noi: > 300 MWth: 97 %; (iii) pentru instalațiile de ardere care folosesc în mod obișnuit combustibil gazos, care trebuie să recurgă în mod excepțional la utilizarea altor combustibili din cauza unei întreruperi neașteptate în aprovizionarea cu gaz și care, pentru acest motiv, ar trebui să fie echipate cu un dispozitiv de purificare a gazului rezidual; (iv) pentru instalațiile de ardere existente care nu funcționează mai mult de 17 500 de ore, de la 1 ianuarie 2016 până la 31 decembrie 2023; (v) pentru instalațiile de ardere existente care utilizează combustibili solizi sau lichizi, care nu funcționează mai mult de 1 500 de ore pe an ca medie mobilă de-a lungul unei perioade de cinci ani, caz în care se aplică următoarele valori-limită de emisie: (aa) pentru combustibili solizi: 800 mg/m³; (bb) pentru combustibili lichizi: 850 mg/m³ pentru instalațiile cu o putere termică nominală mai mică sau egală cu 300 MWth și 400 mg/m³ pentru instalațiile cu o putere termică nominală mai mare de 300 MWth; (b) atunci când capacitatea unei instalații de ardere este extinsă cu cel puțin 50 MWth, în partea extinsă afectată de modificare se aplică valoarea-limită de emisie specificată la punctul 7 pentru instalații noi. Valoarea-limită de emisie se calculează ca medie ponderată în funcție de puterea termică efectivă atât pentru partea existentă, cât și pentru partea nouă a instalației; (c) părțile trebuie să se asigure că se prevăd proceduri în caz de funcționare defectuoasă sau defectare a dispozitivului de reducere a emisiilor; (d) în cazul instalațiilor de ardere cu combustibil multiplu, care implică utilizarea simultană a două sau mai multe tipuri de combustibil, valoarea-limită de emisie se determină ca medie ponderată a valorilor-limită de emisie pentru fiecare combustibil, pe baza puterii termice furnizate de fiecare combustibil în parte. 6. Părțile pot aplica reguli prin care instalațiile de ardere și instalațiile de prelucrare din cadrul unei rafinării de ulei mineral pot fi scutite de obligația de a respecta valorile-limită individuale pentru SO2 specificate în prezenta anexă, cu condiția respectării unei valori-limită a SO2 (valoare-balon) determinate pe baza celor mai bune tehnologii disponibile. 7. Instalațiile de ardere cu o putere termică nominală peste 50 MWth:[1] Tabelul 1 Valorile-limită ale emisiilor de SO2 provenite de la instalații de arderea Tipul combustibilului || Puterea termică (MWth) || Valoarea-limită de emisie pentru SO2 mg/m³ b || || Combustibili solizi || 50-100 || Instalații noi: 400 (cărbune, lignit și alți combustibili solizi) 300 (turbă) 200 (biomasă) Instalații existente: 400 (cărbune, lignit și alți combustibili solizi) 300 (turbă) 200 (biomasă) 100-300 || Instalații noi: 200 (cărbune, lignit și alți combustibili solizi) 300 (turbă) 200 (biomasă) Instalații existente: 250 (cărbune, lignit și alți combustibili solizi) 300 (turbă) 200 (biomasă) > 300 || Instalații noi: 150 (cărbune, lignit și alți combustibili solizi) (FBC: 200) 150 (turbă) (FBC: 200) 150 (biomasă) Instalații existente: 200 (cărbune, lignit și alți combustibili solizi) 200 (turbă) 200 (biomasă) Combustibili lichizi || 50-100 || Instalații noi: 350 Instalații existente: 350 100-300 || Instalații noi: 200 Instalații existente: 250 > 300 || Instalații noi: 150 Instalații existente: 200 Combustibili gazoși în general || > 50 || Instalații noi: 35 Instalații existente: 35 Gaz lichefiat || > 50 || Instalații noi: 5 Instalații existente: 5 Gaz de cocserie sau gaz de furnal || > 50 || Instalații noi: 200 pentru gaz de furnal 400 pentru gaz de cocserie Instalații existente: 200 pentru gaz de furnal 400 pentru gaz de cocserie Reziduuri gazeificate de rafinărie || > 50 || Instalații noi: 35 Instalații existente: 800 Notă: FBC = combustia stratului fluidizat (circulant, presurizat, barbotat). a În special, valoarea-limită de emisie nu se aplică la: · instalații în care produșii de combustie sunt utilizați pentru încălzirea directă, uscarea sau orice alt tratament al obiectelor sau al materialelor; · instalații post-ardere destinate purificării gazelor reziduale prin combustie și care nu funcționează ca instalații de ardere independente; · instalații utilizate pentru regenerarea catalizatorilor de cracare catalitică; · instalații utilizate pentru transformarea hidrogenului sulfurat în sulf; · reactoare utilizate în industria chimică; · baterii de cuptoare de cocserie; · recuperatoare Cowper; · cazane de recuperare din instalațiile de producere a pastei de lemn; · incineratoare de deșeuri și · instalații echipate cu motoare diesel, motoare cu benzină sau cu gaz sau cu turbine cu combustie, indiferent de combustibilul utilizat. b Conținutul de O2 de referință este de 6 % pentru combustibilii solizi și de 3 % pentru combustibilii lichizi și gazoși. 8. Motorină: Tabelul 2 Valorile-limită ale conținutului de sulf din motorinăa || Conținutul de sulf (procente din masă) || Motorină || < 0,10 a „Motorină” înseamnă orice combustibil lichid derivat al petrolului, cu excepția combustibilului marin, care are unul dintre codurile NC 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 sau 2710 19 49 sau orice combustibil lichid derivat al petrolului, cu excepția combustibilului marin, din care mai puțin de 65 % din volum (inclusiv pierderile) distilează la 250 °C și din care cel puțin 85 % din volum (inclusiv pierderile) distilează la 350 °C prin metoda ASTM D86. Se exclud din această definiție combustibilii pentru motoare diesel, adică motorinele care au codul NC 2710 19 41 și care sunt utilizate pentru vehicule autopropulsate. De asemenea, se exclud din această definiție combustibilii utilizați pentru echipamente mobile fără destinație rutieră și pentru tractoare agricole. 9. Rafinăriile de ulei mineral și gaz: Unități pentru recuperarea sulfului: pentru instalații care produc mai mult de 50 tone de sulf pe zi: Tabelul 3 Valoarea-limită exprimată ca rată minimă de recuperare a sulfului din unitățile de recuperare a sulfului Tipul instalației || Procentul minim de recuperare a sulfului a (%) || Instalație nouă || 99,5 Instalație existentă || 98,5 a Rata de recuperare a sulfului este procentul de H2S importat, transformat în sulf elementar, ca medie anuală. 10. Producerea dioxidului de titan: Tabelul 4 Valorile-limită ale emisiilor de SOx provenite de la producerea de dioxid de titan (medie anuală) Tipul instalației || Valoarea-limită de emisie pentru SOx (exprimată în SO2) (kg/t de TiO2) || Procedeul cu sulfat, emisii totale || 6 Procedeul cu clorură, emisii totale || 1,7 B. Canada 11. Valorile-limită pentru controlul emisiilor de oxizi de sulf se vor determina pentru sursele fixe, după caz, ținând cont de informațiile despre tehnologiile de control disponibile, valorile-limită aplicate în alte jurisdicții și documentele de mai jos: (a) Ordinul de adăugare a substanțelor toxice în anexa 1 la Legea canadiană privind protecția mediului, 1999. SOR/2011-34; (b) Regulament propus, Ordinul de adăugare a substanțelor toxice în anexa 1 la Legea canadiană privind protecția mediului, 1999; (c) Orientări privind emisiile din surse noi pentru producerea de energie electrică și termică; (d) Orientări naționale privind emisiile pentru turbinele fixe cu combustie. PN1072 și (e) Orientări privind funcționarea și emisiile provenite de la incineratoarele pentru deșeuri solide urbane. PN1085. C. Statele Unite ale Americii 12. Valorile-limită pentru controlul emisiilor de dioxid de sulf de la surse fixe care intră în următoarele categorii de surse fixe, precum și sursele la care se aplică, sunt specificate în următoarele documente: (a) Generatoare de abur ale companiilor publice de electricitate — Codul reglementărilor federale (C.F.R.) titlul 40 partea 60 secțiunile D și Da; (b) Generatoare de abur din sectorul industrial, comercial și instituțional – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunile Db și Dc; (c) Instalații de producere a acidului sulfuric – C.F.R., titlul 40 partea 60 secțiunea H; (d) Rafinării de petrol – C.F.R., titlul 40 partea 60 secțiunile J și Ja; (e) Topitorii de cupru primar – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea P; (f) Topitorii de zinc primar – C.F.R., titlul 40 partea 60 secțiunea Q; (g) Topitorii de plumb primar – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea R; (h) Turbinele fixe cu gaz – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea GG; (i) Instalații de tratare a gazelor naturale din zonele de țărm – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea LLL; (j) Incineratoare de deșeuri urbane – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunile Ea și Eb; (k) Incineratoare de deșeuri din spitale/medicale/infecțioase – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea Ec; (l) Turbine fixe cu combustie – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea KKKK; (m) Incineratoare mici de deșeuri urbane – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea AAAA; (n) Incineratoare de deșeuri solide din sectorul comercial și industrial – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea CCCC și (o) Alte incineratoare de deșeuri solide – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea EEEE.” R. Anexa V Anexa V se înlocuiește cu următorul text: „ANEXA V Valorile-limită ale emisiilor de oxizi de azot provenite din surse fixe 1. Secțiunea A se aplică părților, altele decât Canada și Statele Unite ale Americii, secțiunea B se aplică pentru Canada, iar secțiunea C se aplică pentru Statele Unite ale Americii. A. Părțile, altele decât Canada și Statele Unite ale Americii 2. În scopul prezentei secțiuni „valoare-limită de emisie” (ELV) înseamnă cantitatea de NOx (suma între NO și NO2, exprimată ca NO2) conținută în gazele reziduale provenite de la o instalație, care nu trebuie să fie depășită. În lipsa unor dispoziții contrare, ea se calculează ca masă de NOx în volumul gazelor reziduale (exprimată în mg/m3), în condiții standard de temperatură și presiune pentru gaze uscate (volum la 273,15 K, 101,3 kPa). În ceea ce privește conținutul de oxigen al gazelor reziduale, se aplică valorile indicate în tabelele de mai jos pentru fiecare categorie de surse. Nu se permite diluția în scopul scăderii concentrațiilor de poluanți din gazele reziduale. Se exclud operațiile de pornire, de oprire și de întreținere a instalației. 3. Emisiile sunt monitorizate, în toate cazurile, prin măsurări ale NOx, prin calcule sau printr-o combinație a celor două metode, astfel încât să se obțină cel puțin aceeași precizie. Respectarea valorii-limită de emisie este verificată prin diferite măsurători continue sau intermitente, omologare de tip sau orice altă metodă corespunzătoare din punct de vedere tehnic, inclusiv prin metode de calcul verificate. În cazul măsurătorilor continue, respectarea valorii-limită de emisie se obține atunci când valoarea medie lunară validată a emisiilor nu depășește valorile-limită. În cazul măsurătorilor intermitente sau al altor proceduri adecvate de determinare sau de calcul, respectarea valorii-limită de emisie se obține dacă valoarea medie determinată în funcție de un număr adecvat de măsurători efectuate în condiții reprezentative nu depășește valoarea-limită de emisie. Lipsa de precizie a metodelor de măsurare poate fi luată în considerare în scopul verificărilor. 4. Monitorizarea substanțelor poluante relevante și măsurările parametrilor de funcționare, precum și asigurarea calității sistemelor de măsurare automatizate și măsurătorile de referință pentru calibrarea acestor sisteme se realizează în conformitate cu standardele CEN. În cazul în care nu sunt disponibile standarde CEN, se aplică standarde ISO sau standarde naționale sau internaționale care să asigure furnizarea de date cu o calitate științifică echivalentă. 5. Dispoziții speciale pentru instalațiile de ardere prevăzute la punctul 6: (a) o parte poate acorda derogări de la obligația de a respecta valorile-limită de emisie prevăzute la punctul 6, în următoarele cazuri: (i) pentru instalațiile de ardere care utilizează în mod curent combustibil gazos, care trebuie să recurgă în mod excepțional la alți combustibili din cauza unei întreruperi neașteptate a aprovizionării cu gaz și care, din această cauză, ar trebui să fie echipate cu un dispozitiv de purificare a gazelor reziduale; (ii) pentru instalațiile de ardere existente care nu funcționează mai mult de 17 500 de ore, începând de la 1 ianuarie 2016 până la 31 decembrie 2023; sau (iii) pentru instalațiile de ardere existente, în afara turbinelor pe gaz din zona de țărm (vizate de punctul 7), care utilizează combustibili solizi sau lichizi și care nu funcționează mai mult de 1 500 de ore pe an ca medie mobilă pe o perioadă de cinci ani, caz în care se aplică următoarele valori-limită de emisie: (aa) pentru combustibili solizi: 450 mg/m³; (bb) pentru combustibili lichizi: 450 mg/m³. (b) atunci când capacitatea instalației de ardere este extinsă cu cel puțin 50 MWth, în partea extinsă afectată de modificare se aplică valorile-limită de emisie indicate la punctul 6 pentru instalațiile noi. Valoarea-limită de emisie se calculează ca medie ponderată în funcție de puterea termică efectivă atât pentru partea existentă, cât și pentru partea nouă a instalației; (c) părțile trebuie să se asigure că se prevăd proceduri în caz de funcționare defectuoasă sau defectare a dispozitivului de reducere a emisiilor; (d) în cazul instalațiilor de ardere cu combustibil multiplu, care implică utilizarea simultană a două sau mai multe tipuri de combustibil, valoarea-limită de emisie se determină ca media ponderată a valorilor-limită de emisie pentru fiecare combustibil, pe baza puterii termice furnizate de fiecare combustibil în parte. Părțile pot aplica reguli prin care instalațiile de ardere și instalațiile de prelucrare din cadrul unei rafinării de ulei mineral pot fi scutite de obligația de a respecta valorile-limită individuale pentru NOx specificate în prezenta anexă, cu condiția respectării unei valori-limită pentru NOx determinate pe baza celor mai bune tehnologii disponibile. 6. Instalații de ardere cu o putere termică nominală de peste 50 MWth:[2] Tabelul 1 Valorile-limită ale emisiilor de NOx provenite de la instalații de arderea Tipul combustibilului || Puterea termică (MWth) || Valoare-limită de emisie pentru NOx (mg/m³)b || || Combustibili solizi || 50-100 || Instalații noi: 300 (cărbune, lignit și alți combustibili solizi) 450 (lignit pulverizat) 250 (biomasă, turbă) Instalații existente: 300 (cărbune, lignit și alți combustibili solizi) 450 (lignit pulverizat) 300 (biomasă, turbă) 100-300 || Instalații noi: 200 (cărbune, lignit și alți combustibili solizi) 200 (biomasă, turbă) Instalații existente: 200 (cărbune, lignit și alți combustibili solizi) 250 (biomasă, turbă) > 300 || Instalații noi: 150 (cărbune, lignit și alți combustibili solizi) (general) 150 (biomasă, turbă) 200 (lignit pulverizat) Instalații existente: 200 (cărbune, lignit și alți combustibili solizi) 200 (biomasă, turbă) Combustibili lichizi || 50-100 || Instalații noi: 300 Instalații existente: 450 100-300 || Instalații noi: 150 Instalații existente: 200 (general) Instalațiile existente din cadrul rafinăriilor și instalațiilor chimice: 450 (pentru arderea reziduurilor de distilare și de conversie de la rafinarea țițeiului pentru consum propriu în instalații de ardere și pentru arderea reziduurilor de producție lichide, ca și combustibil necomercial) > 300 || Instalații noi: 100 Instalații existente: 150 (general) Instalațiile existente din cadrul rafinăriilor și instalațiilor chimice: 450 [pentru arderea reziduurilor de distilare și de conversie de la rafinarea țițeiului pentru consum propriu în instalații de ardere și pentru arderea reziduurilor de producție lichide ca și combustibil necomercial (< 500 MWth)] Gaz natural || 50-300 || Instalații noi: 100 Instalații existente: 100 > 300 || Instalații noi: 100 Instalații existente: 100 Alți combustibili gazoși || > 50 || Instalații noi: 200 Instalații existente: 300 a În particular, valoarea-limită de emisie nu se aplică la: · instalații în care produșii de combustie sunt utilizați pentru încălzirea directă, uscarea sau orice alt tratament al obiectelor sau al materialelor; · instalații post-ardere destinate purificării gazelor reziduale prin combustie și care nu funcționează ca instalații de ardere independente; · instalații pentru regenerarea catalizatorilor de cracare catalitică; · instalații pentru transformarea hidrogenului sulfurat în sulf; · reactoare utilizate în industria chimică; · baterii de cuptoare de cocserie; · recuperatoare Cowper; · cazane de recuperare din cadrul instalațiilor de fabricare a celulozei; · incineratoare pentru deșeuri și · instalații echipate cu motoare Diesel, motoare cu benzină sau cu gaz sau cu turbine cu combustie, indiferent de combustibilul utilizat. b Conținutul de O2 de referință este de 6 % pentru combustibilii solizi și de 3 % pentru combustibilii lichizi și gazoși. 7. Turbinele cu combustie din zona de țărm care au o putere termică nominală mai mare de 50 MWth: valoarea-limită de emisie pentru NOx exprimată în mg/m3 (conținut de O2 de referință de 15 %) se aplică pentru o singură turbină. Valoarea-limită de emisie din tabelul 2 se aplică doar pentru încărcare de peste 70 %. Tabelul 2 Valorile-limită ale emisiilor de NOx provenite de la turbine cu combustie din zona de țărm [inclusiv turbine pe gaz cu ciclu combinat (CCGT)] Tipul combustibilului || Putere termică (MWth) || Valoarea-limită de emisie pentru NOx (mg/m³)a || || Combustibili lichizi (distilați ușori și medii) || > 50 || Instalații noi: 50 Instalații existente: 90 (generale) 200 (instalații cu mai puțin de 1 500 de ore de funcționare pe an) Gaze naturaleb || > 50 || Instalații noi: 50 (generale)d Instalații existente: 50 (generale)c,d 150 (instalații cu mai puțin de 1 500 de ore de funcționare pe an) Alte gaze || > 50 || Instalații noi: 50 Instalații existente: 120 (generale) 200 (instalații cu mai puțin de 1 500 de ore de funcționare pe an) a Nu se iau în considerare turbinele cu gaz pentru utilizare de urgență, care funcționează mai puțin de 500 de ore pe an. b Gazul natural este metanul în stare naturală, cu un conținut în gaze inerte și alți constituenți de maximum 20 % (în volum). c 75 mg/m3 în cazurile următoare, în care randamentul turbinei cu gaz se determină în condiții de încărcare de bază ISO: · turbine cu gaz, utilizate în sisteme combinate pentru energie electrică și termică, cu un randament global mai mare de 75 %; · turbine cu gaz, utilizate în instalații cu ciclu combinat, cu un randament electric global anual mediu mai mare de 55 %; · turbine cu gaz pentru transmisii mecanice. d Pentru turbinele cu gaz izolate care nu se încadrează în niciuna dintre categoriile enumerate la nota de subsol c, dar care au un randament mai mare de 35 % – determinat în condiții de încărcare de bază ISO – valoarea-limită de emisie pentru NOx este 50 x η / 35, unde η este randamentul turbinei cu gaz în condiții de încărcare de bază ISO, exprimat în procente. 8. Producerea cimentului: Tabelul 3 Valorile-limită ale emisiilor de NOx eliberate la producerea clincherului de cimenta Tipul instalației || Valoarea-limită de emisie pentru NOx (mg/m³) || Generale (instalații existente și noi) || 500 Cuptoare Lepol și cuptoare de ardere rotative lungi existente în care nu se coincinerează niciun deșeu || 800 a Instalațiile de producere a clincherului de ciment în cuptoare de ardere rotative cu o capacitate > 500 tone/zi sau în alte cuptoare cu o capacitate > 50 tone/zi. Conținutul de O2 de referință este de 10 %. 9. Motoare fixe: Tabelul 4 Valorile-limită ale emisiilor de NOx provenite de la motoare fixe noi Tipul motorului, puterea, specificația combustibilului || Valoarea-limită de emisie a,b,c (mg/m³) || Motoare cu gaz > 1 MWth Motoare cu aprindere prin scântei (=Otto); doar combustibili gazoși || 95 (amestec sărac ameliorat) 190 (amestec sărac normal sau amestec îmbogățit cu catalizator) Motoare cu combustibil dual > 1 MWth Ȋn modul gaz (doar combustibili gazoși) Ȋn modul lichid (doar combustibili lichizi)d 1-20 MWth > 20 MWth || 190 225 225 Motoare diesel > 5 MWth (aprindere prin comprimare) Turație mică (< 300 rpm)/ medie (300-1 200 rpm) 5-20 MWth Păcură grea (HFO) și biouleiuri Păcură ușoară (LFO) și gaze naturale (GN) > 20 MWth HFO și biouleiuri LFO și GN Turație mare (>1 200 rpm) || 225 190 190 190 190 Notă: Conținutul de referință de oxigen este 15 %[3] a Valoarea-limită de emisie nu se aplică la motoarele cu mai puțin de 500 de ore de funcționare pe an. b Atunci când reducerea catalitică selectivă (SCR) nu se poate aplica din motive tehnice și logistice, cum ar fi, pe insule izolate, sau atunci când nu se pot garanta cantități suficiente de combustibil de calitate superioară, la motoarele diesel și la motoarele cu combustibil dual se poate aplica o perioadă de tranziție de zece ani după intrarea în vigoare a prezentului protocol pentru o parte, în decursul căreia se aplică următoarele valori-limită de emisie: · motoare cu combustibil dual: 1 850 mg/m³ în modul lichid; 380 mg/m3 în mod gaz; · motoare diesel — turație mică (< 300 rpm) și medie (300–1 200 rpm): 1 300 mg/m³ pentru motoare între 5 și 20 MWth și 1 850 mg/m³ pentru motoare > 20 MWth; · motoare diesel — turație mare (> 1 200 rpm): 750 mg/m³. c Motoarele care funcționează între 500 și 1 500 ore pe an pot fi exceptate de la respectarea acestor valori-limită de emisie, cu condiția să aplice măsuri primare pentru limitarea emisiilor de NOx și respectarea valorilor-limită de emisie stabilite în nota b; d O parte poate acorda derogări de la obligația respectării valorilor-limită ale emisiilor instalațiilor de ardere care utilizează combustibil gazos și care trebuie să recurgă în mod excepțional la alți combustibili, din cauza unei întreruperi neașteptate în aprovizionarea cu gaz și care, din acest motiv, ar trebui să fie echipate cu un dispozitiv de purificare a gazelor reziduale. Perioada de scutire nu trebuie să depășească zece zile, cu excepția cazului în care este neapărat necesar să se mențină alimentarea cu energie. 10. Instalații de sinterizare a minereului de fier: Tabelul 5 Valorile-limită ale emisiilor de NOx provenite de la instalațiile de sinterizare a minereului de fier Tipul instalației || Valoarea limită de emisie pentru NOx (mg/m³) || Instalații de sinterizare: instalație nouă || 400 Instalații de sinterizare: instalație existentă || 400 a Producerea și prelucrarea metalelor: instalații pentru calcinarea sau sinterizarea minereului de metal, instalații pentru producerea fontei brute sau a oțelului (topire primară sau secundară), inclusiv instalații pentru turnare continuă cu o capacitate ce depășește 2,5 tone/oră, instalații pentru prelucrarea metalelor feroase (laminoare la cald > 20 tone/oră de oțel brut). b Ca excepție la punctul 3, aceste valori-limită de emisie ar trebui considerate ca valori medii de-a lungul unei perioade lungi de timp. 11. Producerea acidului azotic: Tabelul 6 Valorile-limită ale emisiilor de NOx provenite de la producerea acidului azotic, exclusiv unitățile de concentrare a acidului Tipul instalațiilor || Valoarea-limită de emisie pentru NOx (mg/m³) || Instalații noi || 160 Instalații existente || 190 B. Canada 12. Se vor determina valorile-limită pentru controlul emisiilor de NOx pentru sursele fixe, după caz, ținând seama de informațiile despre tehnologiile de control disponibile, de valorile-limită aplicate în alte jurisdicții și de documentele de mai jos: (a) Orientări privind emisiile provenite de la surse noi pentru producerea de energie electrică și termică; (b) Orientări naționale privind emisiile provenite de la turbinele fixe cu combustie. PN1072; (c) Orientări naționale privind emisiile provenite de la cuptoarele pentru ciment. PN1284; (d) Orientări naționale privind emisiile provenite de la cazane de aburi și dispozitive de încălzire industriale/comerciale. PN1286; (e) Orientări privind funcționarea și emisiile provenite de la incineratoare pentru deșeuri solide urbane. PN1085; (f) Plan de gestiune pentru oxizii de azot (NOx) și compușii organici volatili (COV) — Faza I. PN1066 și (g) Orientări privind funcționarea incineratoarelor pentru deșeuri solide urbane și privind emisiile provenite de la acestea. PN1085. C. Statele Unite ale Americii 13. Valorile-limită pentru controlul emisiilor de NOx provenite de la surse fixe din următoarele categorii de surse fixe, precum și sursele cărora li se aplică acestea, sunt menționate în următoarele documente: (a) Instalații alimentate cu cărbune ale serviciilor de utilități publice — Codul reglementărilor federale (C.F.R.) titlul 40 partea 76; (b) Generatoare de aburi ale companiilor publice de electricitate – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunile D și Da; (c) Generatoare de aburi din sectorul industrial, comercial și instituțional – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea Db; (d) Instalații pentru acid azotic – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea G; (e) Turbine fixe cu gaz – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea GG; (f) Incineratoare de deșeuri urbane – C.F.R. titlul 40, partea 60 secțiunile Ea și Eb; (g) Incineratoare de deșeuri din spitale/medicale/infecțioase – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea Ec; (h) Rafinării de petrol – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunile J și Ja; (i) Motoare fixe cu ardere internă – aprindere prin scântei, C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea JJJJ; (j) Motoare fixe cu ardere internă – aprindere prin comprimare, C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea IIII; (k) Turbine fixe cu combustie – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea KKKK; (l) Incineratoare mici de deșeuri urbane – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea AAAA; (m) Ciment Portland – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea F; (n) Incineratoare comerciale și industriale de deșeuri solide urbane – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea CCCC și (o) alte incineratoare de deșeuri solide – C.F.R. titlul 40 partea 60 secțiunea EEEE.” S. Anexa VI Anexa VI se înlocuiește cu următorul text: „ANEXA VI Valorile-limită ale emisiilor de compuși organici volatili proveniți din surse fixe 1. Secțiunea A se aplică părților, cu excepția Canadei și a Statelor Unite ale Americii, secțiunea B se aplică pentru Canada, iar secțiunea C se aplică pentru Statele Unite ale Americii. A. Părțile, cu excepția Canadei și a Statelor Unite ale Americii 2. Prezenta secțiune a prezentei anexe vizează sursele fixe de emisii de COV, enumerate la punctele 8-22 de mai jos. Secțiunea nu cuprinde instalațiile sau părțile din instalații utilizate în cercetare-dezvoltare și pentru testarea produselor și proceselor noi. Valorile-prag sunt prezentate în tabelele de mai jos pentru fiecare sector în parte. Acestea se referă, în general, la consumul de solvenți sau la debitul de masă al emisiilor. În cazul în care un operator execută mai multe activități care se încadrează la aceeași subpoziție aferentă aceleiași instalații și aceluiași amplasament, atunci consumul de solvenți sau debitul de masă al emisiilor corespunzătoare acestor activități se însumează. În cazul în care nu s-a stabilit nici un prag, valoarea-limită indicată se aplică tuturor instalațiilor vizate. 3. În sensul secțiunii A din prezenta anexă: (a) „depozitarea și distribuția produselor petroliere” înseamnă încărcarea camioanelor, a vagoanelor cisternă, a barjelor și a vaselor de transport maritim la depozite și la centrele de distribuție ale rafinăriilor de uleiuri minerale, inclusiv realimentarea vehiculelor la stațiile de servicii; (b) „acoperirea cu adeziv” înseamnă orice activitate de aplicare a unui adeziv pe o suprafață, cu excepția aplicării adezivilor și a laminării asociate cu procesele de tipărire și de laminare a lemnului și a materialelor plastice; (c) „laminarea lemnului și a materialelor plastice” înseamnă orice activitate de lipire a lemnului și/sau a materialelor plastice pentru obținerea de produse laminate; (d) „activitate de acoperire” înseamnă orice activitate de aplicare a unei pelicule continue de material de acoperire în unul sau mai multe straturi subțiri pe: (i) vehicule noi, definite ca vehicule de categoria M1 și de categoria N1, în măsura în care acestea din urmă sunt acoperite cu aceeași instalație ca și vehiculele din categoria M1; (ii) cabinele de camion, definite ca habitaclul conducătorului auto și orice habitaclu integrat destinat echipării tehnice a vehiculelor din categoriile N2 și N3; (iii) camionete și camioane, definite ca vehicule de categoriile N1, N2 și N3, cu excepția cabinelor de camion; (iv) autobuze, definite ca vehicule de categoriile M2 și M3; (v) alte suprafețe metalice și din material plastic, inclusiv cele ale avioanelor, navelor, trenurilor etc.; (vi) suprafețele din lemn; (vii) textile, țesături, filme și hârtie și (viii) piele. Această categorie de surse nu include acoperirea substratului cu materiale metalice prin tehnici electroforetice sau de pulverizare a substanțelor chimice. În cazul în care activitatea de acoperire a unui articol include o etapă în cursul căreia același articol este tipărit, atunci această etapă de tipărire se consideră parte a activității de acoperire. Cu toate acestea, activitățile de tipărire desfășurate ca activitate separată nu sunt vizate de prezenta definiție. În sensul prezentei definiții: · vehiculele M1 sunt cele destinate transportului de persoane și care au cel mult opt locuri, în afara locului șoferului; · vehiculele M2 sunt cele destinate transportului de persoane, care au mai mult de opt locuri, în afara locului șoferului, și a căror masă maximă nu depășește 5 tone; · vehiculele M3 sunt cele destinate transportului de persoane, care au mai mult de opt locuri, în afara locului șoferului, și a căror masă maximă depășește 5 tone; · vehiculele N1 sunt cele destinate transportului de mărfuri și care au o masă maximă de cel mult 3,5 tone; · vehiculele N2 sunt cele destinate transportului de mărfuri, care au o masă maximă mai mare de 3,5 tone, dar care nu depășește 12 tone; · vehiculele N3 sunt cele destinate transportului de mărfuri, a căror masă maximă depășește 12 tone; (e) „acoperirea bobinelor” înseamnă orice activitate prin care sârma de oțel bobinată, oțelul inoxidabil, oțelul învelit, benzile din aliaj de cupru sau din aluminiu se acoperă cu o substanță de izolație peliculară sau laminată într-un proces continuu; (f) „curățare chimică uscată” înseamnă orice activitate industrială sau comercială care utilizează compuși organici volatili (COV) într-o instalație de curățare a articolelor de îmbrăcăminte, a articolelor de mobilier și a altor bunuri de consum similare, cu excepția curățării manuale a petelor în industria textilă și de confecții; (g) „producerea preparatelor de acoperire, a lacurilor, a cernelurilor și a adezivilor” înseamnă producerea preparatelor de acoperire, a lacurilor, a cernelurilor și a adezivilor, precum și a produselor intermediare, în măsura în care acestea sunt obținute în aceeași instalație, prin amestecul pigmenților, rășinilor și substanțelor adezive cu ajutorul solvenților organici sau prin alte mijloace. Această categorie include, de asemenea, dispersia, pre-dispersia, obținerea viscozității și a culorii dorite și îmbutelierea produselor finale în recipiente; (h) „tipărire” înseamnă orice activitate de reproducere a unor texte și/sau imagini în care cerneala este transferată pe un suport cu ajutorul unei forme purtătoare de imagine. Aceasta se aplică subactivităților următoare: (i) flexografie: o activitate de tipărire în care se utilizează o formă purtătoare de imagine din cauciuc sau fotopolimeri elastici, ale cărei suprafețe tipăritoare se află deasupra suprafețelor neutre și în care sunt aplicate cerneluri lichide, care se usucă prin evaporare; (ii) tipărire pe rotativă offset cu uscare prin încălzire: activitate de tipărire cu hârtie în sul care utilizează o formă purtătoare de imagine și în care suprafețele tipăritoare și neutră se află în același plan, unde prin tipărire cu hârtie în sul se înțelege faptul că materialul supus tipăririi este alimentat la mașină de la un sul și nu cu foi izolate. Porțiunea neutră este tratată în așa fel încât să atragă apa și, astfel, să respingă cerneala. Suprafața tipăritoare se tratează în așa fel încât să primească și să transmită cerneala spre suprafața ce trebuie tipărită. Evaporarea se face într-un cuptor unde suportul tipărit este încălzit cu aer cald; (iii) rotogravură de editare: activitate de t