RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 25.7.2008 
SEC(2008) 2279 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document înso țitor pentru REGULAMENTUL CONS ILIULUI privind cadrul legal 
comunitar aplicabil infrastructu rilor europene de cercetare (ERI) 
  
REZUMATUL STUDIULUI DE IMPACT
  
 
{COM(2008) 467 final} 
{SEC(2008) 2278} 
 
RO 2   RO REZUMATUL STUDIULUI DE IMPACT  
 
Prezentul studiu de impact înso țește propunerea de Regulament privind cadrul legal 
comunitar aplicabil infrastructurilor eur opene de cercetare (ERI), care inclus ă ca inițiativă 
prioritară în programul de lucru legislat iv al Comisiei pe anul 2008.  
Încă de la publicarea de c ătre Comisia European ă a comunic ării „Spre un spa țiu european 
de cercetare” în ianuarie 2000, ideea unui spa țiu european comun de cercetare (ERA – 
European Research Area) a reprezentat principiul c ălăuzitor al tuturor m ăsurilor 
comunitare de C&D și un pilon central pentru atingere a obiectivelor Strategiei de la 
Lisabona legate cre ștere, locuri de munc ă și realizarea unei economie dinamice, bazate pe 
cunoaștere. Cartea verde din 2007 intitulat ă „Spațiul european de cercetare: Perspective 
noi” a identificat o serie de domenii cheie în care desf ășurarea de ac țiuni concrete în 
parteneriat între statele membre ar putea ad uce beneficii semnificative sistemului cercet ării 
europene și ar putea contribui la crear ea celei de-a „cincea libert ăți” în Europa – libera 
circulație a cunoa șterii. În acest context, dezvoltarea unor infrastructuri de cercetare de 
nivel mondial este avansat ă ca unul dintre pilonii ambi țioasei viziuni a ERA. 
Infrastructurile de cercetare joac ă un rol din ce în ce mai im portant în progresul cunoa șterii 
și al tehnologiei. De exemplu, instala țiile de iradiere, b ăncile de date în genomic ă și 
băncile de date pentru științele sociale, observatoarele pentru științele mediului, sistemele 
de imagerie sau camerele curate pentru nanoelectronic ă reprezint ă esența proceselor de 
cercetare și inovație. Oferind servicii de cercetare uni cat unor utilizator i din diferite țări, 
atrăgând tineretul c ătre știință și prin punerea în re țea a instala țiilor, infrastructurile de 
cercetare contribuie la structurarea comunit ății științifice și joacă, prin urmare, un rol cheie 
în construirea unui mediu de cercetare și inovare eficient. Datorit ă capacității lor de a 
regrupa resurse umane și investiții astfel încât s ă se atingă „masa critic ă”, infrastructurile 
contribuie la dezvoltarea economic ă națională, regional ă și european ă. Prin urmare, 
infrastructurile se afl ă în centrul „t riunghiului cunoa șterii” constituit din cercetare, educa ție 
și inovare.  
Pe măsură ce frontierele cunoa șterii avanseaz ă, iar tehnologiile progreseaz ă la rândul lor, 
infrastructurile de cercetare devin din ce în ce mai complexe și mai costisitoare, ceea ce 
face ca acestea s ă nu mai fie la îndemâna unui singur grup de cercetare, a unei regiuni, 
națiuni sau chiar continent. Fragmentarea di n Europa în materie de cercetare nu ajut ă la 
soluționarea acestor provoc ări.  
Acest lucru a fost recunoscut la reuniunile  Consiliului Competitivitate din 1–3 iulie 2004 și 
din 25–26 noiembrie 2004, când mini ștrii au convenit, ca pa rte a viitoarei dezvolt ări a 
ERA, că este nevoie de consolidarea cercet ării competitive, de combaterea fragment ării și 
de cooperare în domeniul infrastructurilor de cercetare. Mini ștrii au subliniat nevoia de a se 
dezvolta o strategie european ă în domeniul infrastructurilor de cercetare, care ar urma s ă 
implice o coordonare mai mare la nivel european, precum și adaptarea abord ărilor în 
funcție de dimensiunea și domeniul de func ționare ale infrastructur ilor de cercetare vizate. 
Miniștrii au mandatat ESFRI (European Strategy Forum for Research Infrastructure) s ă 
elaboreze o foaie de parcurs strategic ă pentru Europa pent ru viitoarea genera ție de 
infrastructuri de cercetare. 
În urma public ării foii de parcurs elaborate de ESFR I, Consiliul Competitivitate, în mai 
multe rânduri, și Consiliul European au invitat statele membre s ă participe activ la 
 
RO 3   RO implementarea infrastructurilor europene  de cercetare de interes paneuropean și au 
recunoscut rolul important care îi revine  Comisiei Europene în acest proces. 
Cu toate acestea, o dificultate major ă în fața creării de infrastructuri eu ropene de cercetare, 
în afară de resursele limitate și de complexitatea aspectelor tehnice și organizatorice, o 
reprezintă lipsa unui cadru legal adecvat care s ă permită stabilirea unor parteneriate 
corespunz ătoare cu parteneri din diferite țări. Activitatea recent ă desfășurată sub auspiciile 
ESFRI a confirmat limit ările instrumentelor juridice existente și a precizat nevoia de a se 
crea un cadrul legal comunitar nou, specific, pentru înfiin țarea infrastructurilor europene 
de cercetare de c ătre mai multe state membre.  
În acest context, Comisia a inclus în programul s ău de lucru legislativ  pe anul 2008, ca 
inițiativă prioritară, propunerea de a elabora Regulamen tul privind cadrul legal comunitar 
aplicabil infrastructurilor europene de cercetare (ERI).  
În vederea preg ătirii acestei ini țiative, s-a desf ășurat o consultare pe scar ă largă a părților 
interesate. Studiul de impact a beneficiat de informa ții din surse variate: i) analize efectuate 
de exper ți; ii) consultarea p ărților interesate și iii) contribu ții din partea unui grup 
interservicii și de la un grup consultativ  independent (sounding board ) creat special pentru 
a urmări această inițiativă.  
Au fost examinate patru op țiuni politice:  
• Opțiunea 1: Op țiunea „niciun fel de ac țiune specific ă la nivel european” (statu quo) 
corespunde situa ției actuale, în care fiecare consor țiu, printr-un proces ad hoc, încearc ă 
să identifice, dintre formele juridice existe nte, pe aceea care ar fi cea mai potrivit ă 
pentru proiectul s ău de cercetare.  
• Opțiunea 2 corespunde unei forme „u șoare” de interven ție din partea Comisiei 
Europene, care i-ar ajuta pe cei implica ți în construirea de infrastructuri europene s ă 
identifice problemele și necesitățile, să schimbe informa ții cu privire la modul de 
rezolvare a problemelor și la stabilirea celor mai bune practici.  
• Opțiunea 3 corespunde înfiin țării de către Comunitate a unor întreprinderi comune în 
temeiul articolului 171 din Tratatul CE, pe  baza unei analize caz cu caz, de fiecare dat ă 
când este nevoie de acest lucru;  
• Opțiunea 4 reprezint ă un răspuns mai direct la problema în discu ție. Se propune o 
acțiune legislativ ă care să pună la dispozi ție un instrument juridic nou, adaptat la 
necesitățile infrastructurilor europene de cercetare, care s ă completeze formele existente 
la nivel na țional și european; de asemenea, examineaz ă posibilitatea ca legiuitorul s ă 
împuterniceasc ă Comisia European ă să atribuie statutul  de „infrastructur ă european ă de 
cercetare”.  
Evaluarea comparativ ă a diferitelor op țiuni de politic ă arată în mod clar c ă opțiunea 4 
reprezintă opțiunea cea mai eficient ă și modul cel mai concret de  realizare a obiectivelor 
politice ale propunerii.   
 
 
RO 4   RO  
Obiective strategice  Opțiunea 1:  Opțiunea 
2:Opțiune
a 3 Opțiunea 
4
Facilitarea și accelerarea procesului de înfiin țare 
a unor noi infrastructuri europene de cercetare  În general 
scăzută În general 
scăzută Moderată Ridicat ă 
Creșterea num ărului de infrastructuri europene 
de cercetare Foarte sc ăzută Moderat ă Moderat ă Ridicat ă 
Contribu ție la dezvoltarea în continuare a politicii 
europene în domeniul infrastructurilor Foarte sc ăzută Moderat ă Moderată Ridicat ă 
Punerea la dispozi ție a unei proceduri de 
înființare a infrastructurilor de cercetare eficiente 
îtt i lÎn general 
scăzută În general 
scăzută Scăzută Ridicat ă 
Prezența tuturor caracteristicilor indispensabile 
unei forme juridice pentru infrastructurile 
dtDependent ă 
de Dependent
ă de sistem  Moderată Ridicat ă 
Creșterea imaginii pozitive a UE la nivel 
internațional consolidarea ERA Foarte sc ăzută Moderată Moderată Ridicat ă 
Contribu ția la obținerea impactului scontat în 
domeniile socio-economic, de mediu și societal i În general 
scăzută Moderată Moderat ă Ridicat ă