RO   RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ   
Bruxelles, 26.4.2022  
COM(2022) 180 final  
 
RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU  
privind aplicarea anexei  XI la Statutul funcționarilor și a articolului  66a al acestuia   
 
1 
 RAPORT  AL COMISIEI  CĂTRE  PARLAMENTUL  EUROPEAN  ȘI CONSILIU  
privind aplicarea anexei  XI la Statutul funcționarilor și a articolului  66a al acestuia  
 
1. INTRODUCERE  
Articolul  15 alineatul  (2) din anexa  XI la Statutul funcționarilor, astfel cum a fost modificat 
ultima dată în 20131, prevede că, până la 31  martie  2022, Comisia prezintă Parlamentului 
European și Consiliului un raport care ține seama de analiza efectuată în temeiul articolului  2 
din aceeași anexă și care verifică, în special, dacă evoluția puterii de cumpărare a 
remunerațiilor și pensiilor funcționarilor Uniunii este coerentă cu evoluția puterii de 
cumpărare a salariilor funcționarilor pu blici naționali din administrațiile centrale. Pe baza 
acestui raport, Comisia prezintă, dacă este cazul, o propunere de modificare a anexei XI și a 
articolului 66a din Statutul funcționarilor în temeiul articolului  336 din Tratatul privind 
funcționarea Uni unii Europene.  
Prezentul raport pune în aplicare dispoziția menționată anterior prin evaluarea îndeplinirii 
nevoilor de recrutare ale instituțiilor UE, descriind procesul și rezultatul punerii în aplicare a 
normelor de actualizare a remunerațiilor și a pen siilor în conformitate cu anexa  XI la Statutul 
funcționarilor (denumită în continuare „metoda”), precum și a taxei de solidaritate prevăzute 
la articolul  66a pentru perioada 2014 -2021.  
2. NEVOILE INSTITUȚIILOR  UE ÎN MATERIE DE RECRU TARE  
2.1. Cerința legală de anal iză a nevoilor în materie de recrutare  
Articolul  2 din anexa  XI la Statutul funcționarilor prevede că Comisia analizează periodic 
necesitățile instituțiilor în materie de recrutare.  
Deși, din punct de vedere operațional, recrutarea vizează ocuparea postur ilor vacante în 
cadrul instituțiilor UE, articolul  27 din Statutul funcționarilor și articolele 12 și 82 din 
Regimul aplicabil celorlalți agenți impun, pe de o parte, ca funcționarii și agenții să 
îndeplinească cele mai înalte standarde de competență, efic iență și integritate și, pe de altă 
parte, ca aceștia să fie recrutați pe o bază geografică cât mai largă posibil dintre resortisanții 
statelor membre ale UE.  
2.2. Observații privind nevoile în materie de recrutare  
Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) este responsabil de selectarea 
funcționarilor, care reprezintă cea mai mare parte a personalului UE. Instituțiile UE comunică 
periodic nevoile lor în materie de recrutare Oficiului European pentru Selecția Personalului, 
care stabilește un plan anual  de desfășurare a concursurilor și definește metodele și 
procedurile de selecție, inclusiv regulile de notare pentru fiecare concurs. Alături de 
verificările efectuate la recrutare, acest lucru garantează că toți angajații noi îndeplinesc cel 
mai înalt sta ndard de competență, eficiență și integritate, în conformitate cu articolul  27 din 
Statutul funcționarilor.  
                                                 
1  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1023/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 
22 octombrie  2013.  
 
2 
 2.2.1.  Scăderea numărului de candidaturi la concursurile organizate de 
instituțiile UE  
Prin compararea nevoilor în materie de recrutare de administratori n on-lingviști ale 
instituțiilor UE (exprimate în număr de laureați vizați) cu rezultatul efectiv al concursurilor, 
anexa  1 arată că, în general, EPSO a reușit să selecteze numărul solicitat de laureați.  
Acestea fiind spuse, numărul candidaților la concursur ile de nivel AD -generaliști a scăzut 
pentru toate grupurile de state membre (anexa  2). În cazul statelor membre care au aderat 
înainte de 2004, această scădere a început după reforma din 2004 a Statutului funcționarilor, 
în timp ce, în cazul statelor membr e care au aderat după 2004, numărul candidaților a început 
să scadă după reforma din 2014 a Statutului funcționarilor (anexa  3)2. Acest lucru a afectat 
capacitatea instituțiilor UE de a -și acoperi nevoile în materie de recrutare, precum și de a 
asigura o r ecrutare echilibrată din punct de vedere geografic.  
2.2.2.  Soluție pragmatică pusă în aplicare de Comisie pentru a satisface 
nevoile specifice în materie de recrutare  
Pentru a răspunde nevoilor sale în materie de recrutare, Comisia a recrutat un număr din ce în 
ce mai mare de agenți temporari pe posturi permanente care sunt ocupate în mod normal de 
funcționari permanenți. În cadrul Comisiei, numărul total al acestora, fără a lua în considerare 
serviciile lingvistice, a crescut de la 461 în 2013 (dintre care 118 l a nivel de administratori) la 
1 672 în 2020 (dintre care 825 la nivel de administratori).  
2.2.3.  O recrutare dezechilibrată din punct de vedere geografic  
Comisia a întâmpinat dificultăți în recrutarea de personal pe o bază geografică cât mai largă 
posibil. În ra portul său din 2018 adoptat în temeiul articolului  27 din Statutul funcționarilor3, 
Comisia a identificat în special problema atractivității, care se traduce prin niveluri scăzute de 
participare la concursurile organizate de instituțiile UE în comparație c u dimensiunea 
populației relevante din unele state membre. Prin urmare, unele cetățenii nu sunt suficient 
reprezentate pe listele de laureați ale EPSO. Anexa  4 ilustrează modul în care, începând din 
2018, candidaturile la concursurile organizate de institu țiile UE au continuat să fie 
dezechilibrate4, ceea ce a dus la recrutări dezechilibrate din punct de vedere geografic. În 
special, numărul statelor semnificativ subreprezentate în rândul administratorilor debutanți a 
crescut la 13: Austria, Cehia, Estonia,  Germania, Danemarca, Finlanda, Cipru, Luxemburg, 
Malta, Țările de Jos, Polonia, Slovacia și Suedia5.  
                                                 
2  Doar numărul de candidaturi ale resortisanților greci și ciprioți a crescut sau a rămas stabil.  
3  Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 15  iunie  2018, astfel cum a fost modificat la 
24 august  2018 prin Comunicarea COM(2018)377 final/2.  
4  În cadrul prezentului raport, nivelul de participare pentru fiecare stat membru este definit de raportul dintre 
ponderea candidaților și ponderea din populația UE î n perioada 2013 -2019. Se ia în considerare o perioadă 
de șapte ani pentru omogenizarea datelor, având în vedere că concursurile organizate de instituțiile UE se 
desfășoară în mod neregulat. În plus, din cauza pandemiei și a consecințelor sale asupra organi zării acestor 
concursuri, anii 2020 și 2021 sunt considerați ani atipici și, prin urmare, sunt excluși din analiză.  
5  Situația la 31  decembrie  2021.  
 
3 
 2.3. Corelația dintre atractivitatea instituțiilor UE și diferiți factori 
macroeconomici și socioeconomici, inclusiv remunerarea  
Tabelul de mai jos oferă info rmații privind nivelul de participare la concursurile organizate 
de instituțiile UE pentru fiecare stat membru în perioada 2013 -2019. Toate statele membre au 
fost incluse în analiză, cu excepția Belgiei, a celor mai mici state membre în ceea ce privește 
populația și a celor al căror nivel de participare se încadrează în tranșa de 80 -120 %, mai 
exact aproape de „obiectivul” de participare ideală6. Mai precis, statele membre excluse sunt 
următoarele:  
- Belgia, deoarece suprareprezentarea cetățenilor belgieni în  rândul candidaților 
EPSO este legată de statutul orașului Bruxelles de sediu al mai multor instituții ale 
UE7, 
- Cipru, Luxemburg și Malta, deoarece, având în vedere populația redusă a acestor 
state, analiza ponderii candidaților la concursurile organizate de instituțiile UE în 
raport cu populația de la nivel național nu este relevantă din punct de vedere 
statistic și  
- Ungaria, Slovacia și Finlanda, deoarece nivelul lor de participare (în raport cu 
procentul din populația UE) se încadrează între 80  % și 120  %, măsurat pe o 
perioadă de șapte ani, fiind, prin urmare, apropiat de obiectiv.  
                                                 
6  Întrucât, din punct de vedere statistic, „obiectivul” (nivelul de participare de 100  %) nu poate fi ati ns 
niciodată, au fost alese pentru analiză doar statele membre în care există un dezechilibru evident. Nivelul -
limită a fost stabilit la ±  20 % în raport cu un nivel de participare de 100  %. Acesta este în conformitate cu 
abordarea din raportul Comisiei ad optat în temeiul articolului  27 din Statutul funcționarilor și al 
articolului  12 din Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (echilibrul geografic) – 
COM(2018)  377 final.  
7  Același fenomen este observat și la sediile centrale ale altor org anizații internaționale. De exemplu, 
funcționarii de cetățenie germană sunt suprareprezentați în cadrul Băncii Centrale Europene.  
 
4 
  
Pentru a evalua factorii care influențează nivelul de participare la concursurile organizate de 
instituțiile UE în cazul fiecărui stat membru, este necesară o examinare a at ractivității 
instituțiilor UE la nivelul întregii Uniuni. Întrucât alegerea de a depune o candidatură în 
cadrul unui concurs la nivelul UE este, în cele din urmă, una personală, care se poate baza pe 
diverși factori, Comisia a evaluat existența unor posibi le corelații între un set de factori 
macroeconomici și socioeconomici și tendințele constatate în ceea ce privește nivelul de 
participare observat în statele membre (anexele 5 -5.7). În special, Comisia a evaluat 
câștigurile salariale nete relative din stat ele membre (anexele 5.1 și 5.2), nivelurile șomajului 
(anexa 5.3), gradul de ocupare a forței de muncă de la nivel național (anexa 5.4), imaginea 
UE (anexa 5.5), perspectivele financiare personale (anexa 5.6) și indicele OCDE pentru 
creșterea calității vie ții (anexa 5.7).  
Pe baza acestor date, Comisia a evaluat posibilele corelații dintre nivelul scăzut de participare 
la concursurile organizate de instituțiile UE și acești factori socioeconomici și 
macroeconomici. Se pot trage următoarele concluzii:  
- participarea cetățenilor UE la concursurile organizate de instituțiile UE este 
corelată în mod echitabil cu câștigurile salariale nete din statele membre și cu 
percepția perspectivelor de angajare de la nivel național;  
S tatul 
me mbru
EL 362%
BG 244%
L T  277%
H R  201%
EE 193%
RO 184% P e ste  
SI 181%
LV 161%
P T  160%
IT  152%
ES 122%
AT  73%
IE 66%
FR 50%
D K  49% S ub 
NL 49%
CZ 47%
PL 47%
SE 36%
D E  33%
CY 286%
B E  279%
M T  268%
LU 168% E xclus
SK 106%
HU 97%
FI 85%N ive lul de  participare  în raport cu obie ctivul stabilit
(2013 – 2019)
 
5 
  
- dacă analiza se limitează la statele membre cu cele mai mari și cele mai mici 
salarii, nivelul de participare la concursurile organizate de instituțiile UE și nivelul 
câștigurilor salariale nete sunt aproape perfect corelate8. Acest lucru este valabil în 
special pentru Germania, Franța, Țăril e de Jos, Austria, Danemarca, Irlanda, 
Suedia, Portugalia, Slovenia, Lituania, România, Croația, Letonia și Bulgaria. 
Pentru statele membre cu salarii medii, rezultatele sunt totuși mai nuanțate și 
necesită luarea în considerare a altor factori socioeconom ici; 
 
- nivelul de participare la concursurile organizate de instituțiile UE este strâns 
corelat cu indicele OCDE pentru creșterea calității vieții;  
 
- nivelul de participare este corelat în mică măsură sau nu este corelat cu nivelul 
șomajului dintr -un anumit  stat membru, cu imaginea UE în rândul cetățenilor și cu 
percepția asupra îmbunătățirii situației financiare personale în anul următor.  
3. APLICAREA ARTICOLULUI  65 DIN STATUTUL FUNCȚIONARIL OR 
3.1. Principiul paralelismului  
Principiul dezvoltării în paralel  a puterii de cumpărare înseamnă că puterea de cumpărare a 
membrilor personalului UE urmărește, atât în sens ascendent, cât și în sens descendent, 
evoluția puterii medii de cumpărare a funcționarilor publici din administrațiile centrale 
naționale. Evaluarea  punerii în aplicare a principiului paralelismului în perioada analizată 
poate clarifica și mai bine dificultățile constatate în ceea ce privește nevoile în materie de 
recrutare ale instituțiilor UE.  
În conformitate cu articolul  65 alineatul  (1) din Statu tul funcționarilor, actualizarea 
remunerațiilor și a pensiilor reflectă evoluția anuală între data de 1  iulie a anului precedent și 
data de 1  iulie a anului curent9 în ceea ce privește:  
- salariile reale ale funcționarilor publici din administrațiile central e pentru un 
eșantion de 10 state membre reprezentând cel puțin 75  % din produsul intern 
brut al UE (PIB UE)10. Pentru fiecare dintre aceste state membre, ajustarea 
anuală a salariilor de bază se calculează fără inflație și se numește indicator 
specific. Indicatorul specific global  (GSI)  reprezintă media tuturor indicatorilor 
specifici ponderați în funcție de PIB -ul corespunzător fiecărui stat membru.  
                                                 
8  Organizația Națiunilor Unite (ONU) abordează această problemă prin aplicarea așa -numitului „principiu 
Noblemaire”, și anume  o formulă care stabilește, în esență, nivelul salarial al ONU în funcție de cel mai 
înalt nivel de salarizare a funcționarilor publici existent în statele membre (în ultimii ani, cel mai înalt nivel 
salarial acordat de serviciul public s -a înregistrat în mod constant în Statele Unite). În consecință, ONU este 
în măsură să garanteze interesul candidaților din toate statele membre.  
9  Metodologia se bazează pe compararea unui instantaneu al unui sistem național de remunerare al unui stat 
membru în luna iulie  a anului curent, cu un instantaneu echivalent în același stat membru în luna iulie a 
anului precedent.  
10  Belgia, Germania, Spania, Franța, Italia, Luxemburg, Țările de Jos, Austria, Polonia și Suedia. În pofida 
retragerii Regatului Unit din Uniunea Euro peană, eșantionul de 10 state membre reprezintă în continuare 
peste 75  % din produsul intern brut al UE, astfel cum se prevede la articolul  1 alineatul  (4) din anexa  XI la 
Statutul funcționarilor.  
 
6 
 - inflația anuală în Bruxelles și Luxemburg (în aceeași proporție ca și distribuția 
funcționarilor UE între cele două orașe). Acest element se numește indice 
comun .  
GSI și indicele comun se înmulțesc pentru a calcula valoarea actualizării. Valoarea 
actualiz ării este exprimată ca un procent care este aplicat la nivel general în raport cu 
remunerațiile și pensiile nete ale întregului personal al UE, cu intrare în vigoare la 1  iulie11.  
În acest context, este important să se sublinieze faptul că metoda nu permit e „dubla 
contabilizare” a inflației, dar garantează evoluția paralelă a salariilor membrilor personalului 
UE și ale funcționarilor publici naționali, fără inflație. În acest scop, GSI este calculat inițial, 
fără inflație, la nivelul eșantionului de 10 stat e membre, fiind combinat cu indicele comun 
numai într -o a doua etapă. Informații detaliate privind evoluția GSI și a indicelui comun sunt 
furnizate în partea 3.  
3.2. Indicatori specifici  
Acest capitol analizează dacă eșantionul de state membre utilizat în preze nt pentru calcularea 
GSI reflectă în mod corect schimbările reale ale puterii de cumpărare a tuturor funcționarilor 
publici naționali și dacă derogările generale și specifice de la principiul paralelismului inerent 
metodei au condus la o scădere semnificat ivă a puterii de cumpărare a funcționarilor publici 
ai UE.  
3.2.1.  Calcularea indicatorului specific global astfel cum este definit în metoda din 2013  
În conformitate cu metoda adoptată în 2013, indicatorul specific global a fost calculat 
începând cu data de 1  iulie 2015 pe baza unui eșantion alcătuit din unsprezece state membre 
de referință (ponderat în funcție de PIB): Belgia, Germania, Spania, Franța, Italia, 
Luxemburg, Țările de Jos, Austria, Polonia, Suedia și Regatul Unit.  
Începând cu 1  ianuarie  2021, Regatu l Unit nu mai este considerat stat membru al UE și, prin 
urmare, de la data respectivă, nu mai este inclus în eșantionul pentru calcularea GSI. Anexa 6 
arată că, în urma retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană, eșantionul atinge în 
continuare pragu l de 75  % prevăzut la articolul  1 alineatul  (4) din anexa  XI la Statutul 
funcționarilor și, prin urmare, nu trebuie modificat. Pentru aplicarea abordării 
interinstituționale convenite privind trimiterile la Regatul Unit în legislația UE, în sensul 
articolu lui 1 alineatul  (4) din anexa  XI, Eurostat utilizează în prezent un eșantion format din 
celelalte 10 state membre menționate anterior.  
Date anuale și cumulate pentru fiecare stat membru în parte privind eșantionul aplicabil  
Anexa  7 prezintă seriile cronolo gice ale indicatorilor specifici pentru eșantionul aplicabil de 
unsprezece state membre începând cu data de 1  iulie 2015, precum și valoarea calculată prin 
media aritmetică simplă pentru această perioadă. Anexa  8 reia aceleași date, prezentându -le 
sub form a unui indice cumulativ (2014=100).  
Indicatorul specific global pentru eșantionul aplicabil  
                                                 
11  Pentru a ține cont de modificările substanțiale ale cost ului vieții în Bruxelles și Luxemburg, o actualizare 
intermediară poate avea loc începând cu 1  ianuarie, în conformitate cu articolele  4-7 din anexa  XI la 
Statutul funcționarilor.  
 
7 
 Impactul cumulat al GSI calculat și al GSI aplicat începând cu 1  iulie 2015 este ilustrat în 
anexa  9. GSI calculat corespunde evoluției puterii de cumpărare a funcț ionarilor publici din 
eșantionul de state membre pe parcursul perioadei (ponderat în funcție de PIB exprimat în 
standarde ale puterii de cumpărare). În conformitate cu principiul paralelismului (a se vedea 
partea 3.1), puterea de cumpărare a funcționarilor  UE a urmat aceeași evoluție ca și 
eșantionul, cu excepția perioadei ulterioare datei de 1  iulie 2020, ca urmare a punerii în 
aplicare a clauzei de exceptare (a se vedea partea  3.2.4).  
Anexa  10 prezintă seriile cronologice ale GSI începând cu 1  iulie 2015,  împreună cu indicele 
comun și actualizarea anuală ulterioară pentru personalul UE. GSI aplicat, calculat ca media 
simplă pentru perioada de șapte ani, este de 100,6, iar impactul cumulat al GSI aplicat în iulie 
2014 (2014=100) este de 103,4.  
3.2.2.  Indicatorul specific global astfel cum este definit în metodele anterioare  
Soluția legislativă actuală de utilizare a unui eșantion de 10 state membre pentru a calcula 
GSI nu a fost întotdeauna abordarea aleasă de legiuitor. Înainte de 2004, GSI a fost calculat 
pe baz a datelor statistice pentru toate statele membre (de exemplu, 15 state membre în 2003), 
în timp ce, pentru perioada 2004 -2012, a fost utilizat un eșantion de 8 state membre de 
referință.  
Decizia legiuitorului de a adopta noua metodă a fost motivată de o a naliză retrospectivă a 
datelor care sugerează că evoluțiile din eșantionul respectiv ar reflecta îndeaproape evoluția 
medie în toate statele membre. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că o analiză 
ulterioară a arătat că evoluția efectivă a puterii d e cumpărare în eșantionul selectat după 2004 
a fost mai mică decât media tuturor statelor membre. În 2013, colegiuitorul a menținut 
principiul unui eșantion de state membre, majorând în acelaș i timp numărul acestora de la 
8 la 11.  
Pentru a îndeplini cerinț a statutară de a analiza conformitatea evoluției puterii de cumpărare a 
funcționarilor Uniunii cu evoluția puterii de cumpărare a funcționarilor publici din 
administrațiile centrale din toate statele membre, prezentul capitol oferă simulări ale evoluției 
GSI în cazul în care ar fi fost utilizat un eșantion de 8 state membre ale UE sau în cazul în 
care nu ar fi fost utilizat niciun eșantion în perioada 2015 -2021.  
La nivelul eșantionului de opt state membre12, media simplă a GSI anual pentru perioada 
2015­2021 ar fi de 100,4, iar impactul cumulat (2014=100) ar fi de 102,5. La nivelul tuturor 
statelor membre, media simplă a GSI anual pentru perioada 2015­2021 ar fi de 101,1, iar 
impactul cumulat (2014=100) ar f i de 106,5.  
Anexa  11 la prezentul raport compară evoluția GSI calculat pe baza eșantioanelor alternative 
menționate mai sus. Aceste date arată că, în urma aplicării eșantionului de state membre 
definit în 2013 de colegiuitor, puterea de cumpărare a person alului UE s -a situat doar la 
jumătatea nivelului puterii de cumpărare a salariilor funcționarilor publici naționali din 
administrațiile centrale, ceea ce este posibil să fi condus la o scădere a atractivității percepute 
față de UE în calitatea sa de angaja tor. 
                                                 
12  Belgia, Germania, Spania, Franța, Italia, Luxemburg, Țările de Jos și Regatul Unit.  
 
8 
 3.2.3.  Indicatorul specific: evoluțiile pentru fiecare stat membru   
Calculele și cifrele referitoare la indicatorii specifici din statele membre se bazează pe datele 
furnizate și validate de autoritățile responsabile în materie de statistică din statele membre. În 
acest scop, a fost elaborat și actualizat de -a lungul timpului un chestionar anual privind 
remunerația. Un set de manuale metodologice și rapoarte de evaluare specifice la nivel de 
țară sunt, de asemenea, făcute publice pentru a spori nivelul de  transparență13. 
Anexa  12 sintetizează datele disponibile pentru fiecare stat membru în parte pentru perioada 
2015 -2021 și prezintă valoarea calculată prin media aritmetică simplă pentru această 
perioadă. Anexa  13 reia aceleași date, prezentându -le sub form a unui indice cumulativ 
(2014=100). Dintre statele membre incluse în eșantion, cele mai mari niveluri de creștere netă 
începând din 2015 se observă în Polonia (121), Germania (109,8), Austria (109,6) și Țările de 
Jos (109). Niveluri mai mici de creștere se  observă în Luxemburg (101,6) și Belgia (101,8), 
iar, în cadrul eșantionului, doar funcționarii publici din administrațiile centrale din Franța au 
înregistrat o scădere a puterii lor nete de cumpărare (97,9).  
Deoarece evoluția remunerațiilor personalului UE se calculează pe baza mediei ponderate a 
unui eșantion de state membre, remunerația personalului UE a crescut cu 103,4 în aceeași 
perioadă, astfel cum se arată în partea 3.2.1.  
Dintre statele membre care nu sunt incluse în eșantion, cele mai mari nivel uri de creștere netă 
a remunerațiilor se observă în Slovacia (186,4), Cehia (167,1), Bulgaria (156,3) și România 
(148,1). Anexa  14 arată că marea majoritate a statelor membre incluse în eșantion și care 
înregistrează ponderi reduse de participare la concur surile organizate de EPSO pentru 
instituțiile UE – după cum se arată în partea 2 – au înregistrat indicatori specifici cu mult mai 
mari decât valoarea GSI pe baza căreia a fost actualizată remunerația personalului UE. Cu 
alte cuvinte, atractivitatea relati vă a puterii de cumpărare a UE a scăzut pentru aceste țări.  
3.2.4.  Derogări generale de la principiul paralelismului: aplicarea clauzelor de moderare 
și exceptare  
Prin derogare de la principiul paralelismului evoluției puterii de cumpărare, o clauză de 
moderare l imitează creșterea puternică a puterii de cumpărare, precum și orice pierdere 
importantă a puterii de cumpărare într -un anumit an. În cazul în care creșterea calculată a 
puterii de cumpărare (GSI) depășește 2  % sau puterea de cumpărare scade cu mai mult de  
2 %, atunci variația puterii de cumpărare a funcționarilor UE este limitată la 2  %. Valoarea 
creșterii sau scăderii puterii de cumpărare care depășește 2  % se aplică după nouă luni, 
începând cu 1  aprilie anul următor.  
O a doua derogare generală este clauz a de exceptare, care limitează creșterea puterii de 
cumpărare a funcționarilor UE atunci când se înregistrează o recesiune economică la nivelul 
UE. În cazul în care se înregistrează o previziune de scădere în termeni reali a PIB -ului UE și 
există o creșter e a puterii de cumpărare măsurată prin GSI, atunci, în funcție de amploarea 
scăderii în termeni reali a PIB -ului, o parte din creșterea puterii de cumpărare este amânată. 
Dacă PIB -ul UE a scăzut în termeni reali cu peste 3  %, atunci creșterea puterii de cu mpărare 
                                                 
13  Manualul metodologic general pentru calcularea indicatorilor specifici este disponibil pe site -ul Eurostat. În 
plus, 13 evaluări specifice la nivel de țară au fost deja publicate de la sfârșitul anului 2018 și există lucrări 
în curs cu alte autorități nați onale pentru a crește numărul evaluărilor publicate (a se vedea următorul link: 
https://ec.europa.eu/eurostat/web/civil -servants -remunerat ion/specific -indicators/country -assessments ).  
 
9 
 datorată metodei este acordată atunci când economia UE se redresează, și anume atunci când 
PIB-ul UE atinge în termeni reali nivelul înregistrat anterior recesiunii (clauza de recuperare). 
În cazul în care datele finale furnizate de Comisie cu priv ire la PIB -ul UE în termeni reali 
diferă de previziune, în măsura în care afectează modul de aplicare a clauzei de exceptare, se 
efectuează corecțiile necesare, inclusiv ajustări retroactive, fie pozitive, fie negative14. 
Clauza de moderare : între 2015 și 2 021, Eurostat a verificat în mod corespunzător cifrele 
actualizărilor în raport cu criteriile pentru clauzele de moderare și de exceptare, astfel cum 
sunt prevăzute la articolele  10 și 11 din anexa  XI la Statutul funcționarilor. GSI a depășit 
limita legală  de +  2 %/-2 % numai în 2020, atunci când GSI măsurat (+  2,5 %) a depășit 
pragul prevăzut pentru aplicarea clauzei de moderare. Având în vedere că în același an (2020) 
a fost aplicată clauza de exceptare și în conformitate cu articolul  10 din anexa  XI la S tatutul 
funcționarilor, clauza de moderare nu s -a aplicat.  
Clauza de exceptare : previziunile anuale de creștere a PIB -ului UE disponibile la momentul 
fiecărui raport anual al Eurostat au fost pozitive, cu excepția anului 2020, atunci când 
evoluția preconiz ată a PIB -ului Uniunii în termeni reali a fost negativă ( -7,4 %) din cauza 
pandemiei de COVID -1915. Prin urmare, clauza de exceptare prevăzută la articolul  11 
alineatul  (1) din anexa  XI la Statutul funcționarilor s -a aplicat  în 2020. Întrucât scăderea 
PIB­ ului Uniunii a fost mai mare de 3  %, GSI nu a fost utilizat pentru calculul valorii 
actualizării remunerațiilor și a pensiilor. Prin urmare, întregul GSI care ar fi fost luat în 
considerare în actualizarea anuală pentru 2020 (+  2,5 %) va constitui baza de c alcul al unei 
actualizări viitoare odată ce creșterea cumulată a PIB -ului Uniunii în termeni reali devine 
pozitivă, în conformitate cu articolul  10 și cu articolul  11 alineatul (4) din anexa  XI la 
Statutul funcționarilor.  
Derogările legale generale de la principiul paralelismului, mai precis, clauza de exceptare în 
2020, au fost aplicate cu strictețe, permițând limitarea actualizării anuale care rezultă din 
metodă în perioadele de recesiune economică și asigurând în acest mod economii nete pentru 
bugetul U E. Pe de altă parte, aplicarea clauzei de exceptare a afectat evoluția paralelă a 
puterii de cumpărare a funcționarilor publici ai UE, deoarece, pentru aceeași perioadă, 
funcționarii publici din administrațiile centrale naționale incluse în eșantion au ben eficiat 
efectiv de o putere de cumpărare mai mare, de 2,5  % în medie, ceea ce a dus la o scădere a 
atractivității UE începând din 2020.  
Totodată, actualizarea anuală din 2020 a demonstrat eficacitatea clauzei de moderare 
automată, care a fost introdusă, de  asemenea, în 2014. În cazul în care clauza de exceptare nu 
ar fi fost aplicată în același timp, clauza de moderare ar fi limitat automat creșterea GSI până 
în aprilie 2021.  
În general, se poate concluziona că mecanismul automatizat al metodei (și anume 
actualizările remunerațiilor pe baza datelor statistice care produc efecte în temeiul Statutului 
funcționarilor și fără intervenția oricărui alt act juridic) a funcționat bine din 2014. Metoda 
automată a fost adecvată scopului, permițând luarea în considerar e a circumstanțelor 
                                                 
14  Grupul de lucru pentru articolele  64 și 65 din Statutul funcționarilor a hotărât ca „datele finale” furnizate de 
Comisie cu privire la PIB -ul UE pentru un anumit an să fie interpretate ca date disponibile p ână la 
30 septembrie anul următor. Această clarificare a fost considerată necesară deoarece datele privind PIB pot 
fi adesea revizuite la mulți ani după anul de referință.  
15  În 2021, cifra finală măsurată de Eurostat pentru scăderea PIB -ului UE în termeni  reali în 2020 a fost de 
­5,9 %.  
 
10 
 economice și a evoluției puterii de cumpărare, reducând în același timp în mod semnificativ 
sarcina administrativă în comparație cu procedura legislativă ordinară la care s -a recurs în 
fiecare an înainte de 2014.  
3.2.5.  Derogare specifică de l a principiul general al paralelismului  
Pentru a ține seama de contextul economic și social deosebit de dificil din Uniune la 
momentul respectiv, în cadrul reformei din 2014 s -a decis, de asemenea, suspendarea în 2013 
și 2014 a actualizării prin intermediul  metodei a remunerațiilor și a pensiilor întregului 
personal al instituțiilor și al altor organisme și agenții ale Uniunii și echilibrarea avantajelor 
potențiale ale aplicării metodei pentru funcționarii și alți agenți ai Uniunii Europene prin 
reintroducer ea, începând cu 1  ianuarie  2014, a unei taxe de solidaritate deduse din salariile 
personalului UE cu o rată majorată.  
3.2.5.1.  Suspendarea actualizării salariilor pe o perioadă de doi ani (2013 -2014)  
Consiliul European a solicitat, în cadrul reformei Statutului funcționarilor din 2013, ca 
ajustarea remunerațiilor și a pensiilor întregului personal al instituțiilor Uniunii prin 
intermediul metodei să fie suspendată pe o perioadă de doi ani. Astfel, nu au fost efectuate 
actualizări ale remunerațiilor și pensiilor î n anii 2013 și 201416, în conformitate cu textul clar 
al Statutului funcționarilor. Potrivit Curții de Conturi Europene, această înghețare pe o 
perioadă de doi ani a generat economii în valoare de 1,5 miliarde EUR în perioada 
corespunzătoare cadrului financ iar multianual 2014 -202017.  
În timp ce suspendarea actualizării a întrerupt aplicarea principiului paralelismului pentru 
perioada 2013 -2014, coeficienții corectori au fost în continuare actualizați în vederea 
asigurării echivalenței puterii de cumpărare în tre diferitele locuri de repartizare.  
3.2.5.2.  Impactul taxei de solidaritate la nivelul UE  
Taxa de solidaritate este o deducere din remunerația personalului UE care a fost reintrodusă 
cu o rată majorată începând cu 1  ianuarie  2014. Rata taxei de solidaritate, care  se aplică bazei 
definite la articolul  66a alineatul  (3) din Statutul funcționarilor, este de 6  %. Pentru 
funcționarii de gradul AD 15, treapta 2 sau de un nivel superior, rata este majorată la 7  %. În 
proiectul de buget pe 202218, se estimează că veniturile din taxa de solidaritate vor atinge 106 
milioane EUR. Anexa  15 prezintă evoluția acestor venituri începând din 2012.  
3.2.5.3.  Evaluarea derogărilor specifice de la principiul paralelismului  
Ca urmare a aplicării acestor derogări specifice, personalul UE a suferit o pierdere 
semnificativă a puterii reale de cumpărare. Membrii personalului UE au pierdut aproximativ 
10,3 % din puterea lor de cumpărare, în principal din cauza efectului combinat al reformelor 
Statutului funcționarilor din 2004 și 2013, al redu cerii ajustării salariilor și al punerii în 
aplicare a clauzei de exceptare în 2020. În aceeași perioadă, puterea de cumpărare a 
                                                 
16  În conformitate cu articolul  65 alineatul  (4) din Statutul funcționarilor.  
17  Curtea de Conturi Europeană, Raportul special nr.  15/2019  – „Punerea în aplicare, în cadrul Comisiei, a 
pachetului de reforme din 2014 privin d personalul – economii substanțiale, dar nu fără consecințe pentru 
personal”.  
18  Proiect de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, COM(2021) 300.  
 
11 
 funcționarilor publici din administrațiile centrale ale statelor membre a crescut în medie cu 
0,9 %19. 
3.3. Indicele comun  
Indicele c omun măsoară evoluția costului vieții membrilor personalului Uniunii din Belgia și 
Luxemburg, în funcție de distribuția personalului care își desfășoară activitatea în aceste două 
state membre, pe baza Indicelui armonizat al prețurilor de consum (IAPC), în  cazul Belgiei, 
și a Indicelui prețurilor de consum (IPC), în cazul Luxemburgului, în conformitate cu 
articolul  1 din anexa  XI la Statutul funcționarilor. Datorită ponderilor specifice de consum 
utilizate pentru agregarea indicelui comun20, pot exista difer ențe între evoluția sa și tendințele 
evoluțiilor IAPC pentru Belgia și IPC pentru Luxemburg21 într-un anumit an.  
Anexa  16 prezintă seriile cronologice privind indicele comun (creșterea anuală din iunie până 
în iunie prin comparație cu anul precedent), prec um și datele corespunzătoare IAPC în Belgia 
și IPC în Luxemburg. Indicele comun mediu pentru perioada 2015 -2021 este de 101,4. 
Indicele cumulativ pentru întreaga perioadă până în iunie 2021 (bază iunie 2014 = 100) este 
de 110,6. Prin comparație, IAPC -ul me diu din Belgia în această perioadă este de 101,6, iar 
totalul cumulat aferent perioadei este de 111,4. IPC -ul mediu din Luxemburg în această 
perioadă este de 101,2, iar totalul cumulat aferent perioadei este de 108,8.  
Ca urmare a introducerii indicelui com un prin reforma din 2014 a Statutului funcționarilor, o 
parte a actualizării corespunzătoare inflației măsurate în Bruxelles și în Luxemburg a permis 
asigurarea coerenței între ajustările plătite personalului UE și inflația măsurată în Bruxelles și 
în Luxe mburg. Anexa  17 arată că, în cazul în care indicele internațional Bruxelles ar fi 
continuat să servească drept bază pentru actualizarea remunerațiilor, așa cum s -a întâmplat în 
cazul metodei anterioare, inflația cumulată măsurată în perioada de referință a r fi fost aproape 
aceeași cu cea calculată pe baza indicelui comun22. Totalul cumulat pentru indicele comun 
este mai mic decât IAPC -ul din Belgia și mai mare decât IPC -ul din Luxemburg.   
4. APLICAREA ARTICOLULUI  64 DIN STATUTUL FUNCȚIONARIL OR 
4.1. Principiul egalit ății puterii de cumpărare a funcționarilor UE – coeficienți 
corectori  
Coeficientul corector pune în practică principiul general al egalității de tratament, care, în 
acest caz, corespunde egalității puterii de cumpărare la nivelul întregului personal al 
instituțiilor, organelor și agențiilor UE, indiferent de locul de repartizare al membrilor 
personalului. Întrucât aceleași grile de salarizare și sume de bază se aplică întregului personal 
                                                 
19  Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind datele refe ritoare la impactul bugetar al 
actualizării anuale pe 2021 a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii 
Europene, precum și a coeficienților corectori aplicați acestora, COM(2021) 729.  
20  În comparație cu ponderile ob ișnuite utilizate pentru statisticile de preț, principala diferență în ceea ce 
privește agregarea indicelui comun este utilizarea ponderilor pentru chirii care vizează proprietari -locatari 
(în loc să ia în considerare numai chiriașii).  
21  Valorile indicat e sunt pentru indicele total agregat; calculele efective se realizează de la un nivel detaliat.  
22  A se avea în vedere faptul că, în perioada de referință, ratele inflației s -au situat la cele mai scăzute niveluri 
istorice pentru toți subindicii componenți . De asemenea, trebuie remarcat faptul că pentru calcul se 
utilizează un model de consum specific exclusiv Belgiei, rezultatele putând fi ușor diferite în cazul în care 
s-ar adăuga la calcul și un model de consum specific pentru Luxemburg.  
 
12 
 al UE, coeficienții corectori se aplică personalului care își desfășoa ră activitatea în afara 
orașelor Bruxelles și Luxemburg, care nu ar trebui să suporte din punct de vedere financiar 
costuri mai mari ale vieții în locurile de repartizare a acestora sau să beneficieze de costuri 
mai mici ale vieții23. 
Prin urmare, coeficien tul corector funcționează ca o ajustare procentuală a salariului pentru a 
compensa diferența (pozitivă sau negativă) aferentă costului vieții în raport cu fiecare loc de 
repartizare. Coeficientul corector se aplică în conformitate cu următoarea formulă:  
 
 
  
 
Coeficienții corectori sunt actualizați cel puțin o dată pe an, cu intrare în vigoare la 1  iulie24. 
Metodologia de calcul al coeficienților corectori este definită și îmbunătățită în mod regulat 
de Eurostat în colaborare cu institutele naționale de statistică. În ceea c e privește perioada 
vizată, se impun a fi menționate următoarele evoluții:  
- punerea în aplicare a unei metodologii mai dezvoltate pentru compararea 
costurilor asistenței medicale și ale educației, inclusiv în cazul școlilor cu taxă 
din statele membre;  
- adapt area activității de colectare a datelor la contextul Brexitului și al 
consecințelor pandemiei de COVID -19; 
- creșterea numărului de organizații care doresc să colaboreze cu Eurostat25 și să 
utilizeze datele furnizate de Eurostat în diferite scopuri.  
Anexa  18 prezintă valorile coeficienților corectori pentru diferitele locuri de repartizare la 
nivelul UE26 pentru perioada 2013 -2021. Din acest tabel reiese faptul că, în această perioadă, 
coeficienții corectori aplicabili diferitelor locuri de repartizare au avut evoluții diferite. În 
                                                 
23  Pentru membri i personalului din cadrul delegațiilor, în temeiul articolului  11 din anexa  X, există 
posibilitatea de a solicita plata remunerației în EUR, cu coeficientul corector aplicabil Bruxelles -ului.  
24  O actualizare intermediară poate avea loc cu intrare în vigo are la 1  ianuarie, în cazul unei modificări 
substanțiale a costului vieții între lunile iunie și decembrie.  
25  De exemplu, „anchetele privind bugetele familiale” efectuate pentru a defini ponderile de consum au fost pe 
deplin armonizate cu organizațiile co ordonate (de exemplu, OCDE, Consiliul Europei), iar Organizația 
Națiunilor Unite a decis în 2015 să utilizeze datele -sursă ale Eurostat privind coeficienții corectori ca date 
de intrare pentru ajustarea salariilor personalului său care își desfășoară activ itatea în UE (la fel cum 
Eurostat utilizează datele ONU pentru multe locuri de repartizare din afara UE).  
26  În conformitate cu articolele 12 și 13 din anexa X la Statutul funcționarilor, ponderile specifice (coeficienții 
corectori) sunt aplicabile și remu nerației personalului care își desfășoară activitatea în afara UE. Valoarea 
actualizată a acestor ponderi este anexată la rapoartele anuale adoptate de Comisie privind date legate de 
impactul bugetar al actualizărilor. Eurostat a elaborat o metodologie spe cifică în cooperare cu autoritățile 
naționale de statistică.  Salariu în 
Bruxelles   
 
(în EUR)  Cursul de schimb   
 
(=1 pentru țările din 
zona euro)  Salariu la locul de 
repartizare   
 
(în EUR pentru țările 
din zona euro)  Coeficient 
corector  
(= Paritate 
economică/curs de 
schimb)  X X = 
 
13 
 15 locuri de repartizare, aceștia au scăzut în cursul perioadei, în timp ce, în alte 16 locuri de 
repartizare, au crescut.  
Odată cu intrarea în vigoare a anexei  XI modificate la Statutul funcționarilor, a intrat în 
vigoare și o nouă p rocedură de instituire sau de suprimare a coeficienților corectori pentru 
locuri de repartizare din afara capitalei, în conformitate cu articolul  9 din aceasta27. După 
retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană, coeficientul corector aplicabil în Regatul 
Unit este calculat, începând cu 1  februarie  2020, în conformitate cu metodologia aplicabilă 
țărilor terțe28. 
4.2. Aspecte cu care se confruntă Comisia în ceea ce privește sistemul de coeficienți 
corectori  
4.2.1.  Percepția coeficienților corectori ca având un im pact negativ asupra puterii de 
cumpărare și a atractivității serviciului public al UE  
Astfel cum se menționează în Raportul intermediar al Comisiei din 2018 privind aplicarea 
anexei  XI29, coeficienții corectori sunt adesea percepuți în mod eronat ca factori  determinanți 
ai scăderii puterii de cumpărare a personalului UE. Serviciile Comisiei sunt adesea întrebate 
de părțile interesate, inclusiv de membrii personalului, de reprezentanții personalului și de 
reprezentanții statului -gazdă, despre rolul coeficienț ilor corectori și despre metodologia 
utilizată pentru calcularea lor. Această problemă apare în special în cazurile care vizează 
funcționari al căror loc de repartizare face obiectul unui coeficient corector mai mic de 100, 
în special atunci când acest coe ficient specific este supus unor actualizări descendente30.  
Coeficienții corectori vizează doar menținerea de -a lungul timpului a echivalenței puterii de 
cumpărare între personalul care își desfășoară activitatea în diferite state membre și membrii 
persona lului care își desfășoară activitatea la Bruxelles. În schimb, coeficienții corectori nu 
vizează menținerea puterii de cumpărare la un anumit nivel. Prin urmare, pe măsură ce 
puterea de cumpărare a personalului din Bruxelles a scăzut începând din 2004 (par tea 3.2.5), 
și puterea de cumpărare a personalului de la nivelul tuturor celorlalte locuri de repartizare a 
scăzut în aceeași proporție. Astfel, coeficienții corectori reprezintă doar vehiculul prin 
intermediul căruia este pusă în aplicare ajustarea în loc urile de repartizare din afara 
Bruxelles -ului și a Luxemburgului.  
                                                 
27  Această procedură presupune, printre altele, adoptarea de către Comisie a unui act delegat în urma unei 
cereri formale întocmite de autoritățile competente ale statelor membre în cauză, de adm inistrația unei 
instituții a Uniunii sau de reprezentanții funcționarilor Uniunii dintr -un loc de repartizare anume. Pentru 
membrii personalului care își desfășoară activitatea la Bonn, în 2021, biroul național german de statistică a 
încetat să mai furnize ze date pentru calcularea acestui coeficient corector pentru Bonn. În absența datelor 
furnizate de biroul național de statistică relevant și în ceea ce privește numărul foarte limitat de funcționari 
vizați, coeficientul corector aplicabil în Bonn a fost su spendat și înlocuit din 2021 cu coeficientul corector 
aplicabil în Germania.  
28  JO C 211/8, 25.6.2020 și JO  C 501, 13.12.2021.  
29  Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind aplicarea anexei  XI la Statutul 
funcționarilor și a articolu lui 66a al acestuia – COM(2018)  830.  
30  O întrebare adresată în mod frecvent se referă la domeniul de aplicare local pe baza căruia se calculează 
coeficienții corectori. Coeficienții corectori sunt calculați pe baza unei comparații a costului vieții în 
capitalele statelor membre, cu excepția situațiilor în care se calculează coeficienți corectori locali pentru 
unele state membre, caz în care sunt reflectate costurile locale (a se vedea în acest sens cauza T -618/20, 
FZ/Comisia).  
 
14 
 În același timp, percepția asupra coeficienților corectori menționată mai sus rămâne o 
problemă legată de atractivitatea serviciului public al UE în unele state membre. În acest 
sens, o seri e de agenții ale UE situate în state membre în care se aplică un coeficient corector 
mai mic de 100 au raportat Comisiei un impact negativ vizibil asupra capacității lor de a 
recruta și de a păstra personal înalt calificat și echilibrat din punct de vedere  geografic. În 
același mod, agențiile situate în state membre cu coeficienți corectori ridicați au raportat, de 
asemenea, dificultăți similare, evidențiind scăderea puterii nete de cumpărare a personalului 
UE observată în mai multe locuri de repartizare, i ndiferent de coeficientul corector aplicabil.  
În acest context, Comisia se asigură, cu ocazia fiecărei actualizări a coeficienților corectori, 
că celelalte instituții primesc informații cuprinzătoare cu privire la contextul actualizării și 
explicații detal iate cu privire la fluctuația diferiților coeficienți corectori și la evoluția puterii 
de cumpărare a personalului.  
4.2.2.  Ignorarea cheltuielilor efectuate în afara locurilor de repartizare  
În temeiul Statutului funcționarilor, Eurostat și institutele naționale de statistică sunt 
responsabile pentru stabilirea și punerea în aplicare a metodologiei statistice de calculare a 
coeficienților corectori. Metodologia existentă, dezvoltată de Eurostat în colaborare cu 
institutele naționale de statistică, se bazează pe ip oteza că toate cheltuielile vizate ale 
membrilor personalului sunt suportate la locul de repartizare. Această abordare face obiectul 
unei analize, dat fiind că modelele generale de consum ale membrilor personalului includ și 
cheltuieli efectuate în afara l ocurilor de repartizare („cheltuieli din afara zonei”).  
În acest sens, Eurostat și institutele naționale de statistică au convenit asupra necesității de a 
actualiza anchetele bugetare familiale pentru a cuantifica impactul „cheltuielilor din afara 
zonei” asupra consumului personalului expatriat al UE. Pe această bază, rezultatele 
experimentale au fost discutate de statisticienii Comisiei și cei ai statelor membre. În special, 
Eurostat a început să analizeze posibilitatea de a reflecta mai bine modelele de cheltuieli ale 
personalului prin includerea cheltuielilor efectuate în afara locului de repartizare. Anexa  19 
ilustrează rezultatele acestei activități preliminare și, în special, efectul de aplatizare care 
rezultă din includerea „cheltuielilor din afara z onei” în modelele de consum ale personalului 
UE.  
În ceea ce privește modelele de consum ale personalului UE, sistemul de coeficienți corectori 
se axează pe comparații bilaterale între Bruxelles și locul de repartizare, dar s -ar putea avea în 
vedere și lua rea în considerare a cheltuielilor „din afara zonei”. Se preconizează că activitatea 
experimentală actuală a Eurostat privind „cheltuielile din afara zonei” va fi pe deplin 
dezvoltată în anii următori drept măsură statistică și ar putea duce la o evoluție a 
metodologiei statistice aplicate, în așteptarea unui acord între statisticieni în cadrul grupului 
de lucru cu privire la articolele 64 și 65 din Statutul funcționarilor. Totuși, unele dintre aceste 
modificări ar putea fi puse în aplicare în temeiul cadru lui statutar actual.  
4.2.3.  Costul vieții în Luxemburg  
Cu ocazia ultimei reforme a Statutului funcționarilor din 2014, colegiuitorii au menținut 
soluția legislativă stabilită, conform căreia nu se aplică niciun coeficient corector în ceea ce 
privește remunerația  personalului în Belgia și Luxemburg, având în vedere rolul special de 
referință al acestor locuri de desfășurare a activității, ca sedii principale și originare ale 
majorității instituțiilor europene. În același timp, colegiuitorii au decis să țină seama în mod 
corespunzător de inflația din Luxemburg prin crearea indicelui comun.  
 
15 
 Absența unui coeficient corector în Luxemburg în temeiul Statutului funcționarilor este pusă 
sub semnul întrebării de părțile interesate și de anumiți reprezentanți ai personalului. În acest 
sens, în urma Raportului intermediar al Comisiei privind anexa  XI31, această instituție a 
comandat un studiu privind costul vieții în Luxemburg pentru a analiza dacă soluția 
legislativă prevăzută în Statutul funcționarilor este în con tinuare adecvată scopului. Comisia a 
contractat AIRINC pentru realizarea studiului.  
Potrivit AIRINC, în 2019, costurile de cazare în orașul Luxemburg erau cu aproximativ 53  % 
mai mari decât cele din Bruxelles. Chiria a fost principalul factor determinant a l deteriorării 
puterii de cumpărare a membrilor personalului care lucrează și își au reședința în Luxemburg, 
în comparație cu membrii personalului care lucrează și își au reședința în Bruxelles.  
Cu toate acestea, AIRINC a concluzionat că Luxemburgul se af lă într -o situație unică, în 
sensul în care mii de membri ai personalului instituțiilor europene din Luxemburg locuiesc în 
regiuni limitrofe, unde costul vieții este semnificativ mai mic decât în Bruxelles. Totuși, 
reședința acestor membri ai personalului nu este situată la o distanță mai mare decât distanța 
de locul de repartizare prevăzută pentru a nu le afecta exercitarea corespunzătoare a 
atribuțiilor32. Ca urmare a acestei particularități geografice a Luxemburgului, este posibil ca 
introducerea unui coe ficient corector calculat pe baza costurilor observate în Luxemburg să 
nu reflecte pe deplin particularitățile Luxemburgului ca loc de repartizare din UE33.  
În plus, dintre cele 80 de rubrici utilizate de Eurostat pentru a compara diferențele dintre 
locuri le de repartizare, principala rubrică în cazul căreia costurile în Luxemburg sunt în mod 
evident mai mari decât cele din Bruxelles este cea aferentă locuințelor34. 
În plus, este posibil ca unii membri ai personalului să își fi achiziționat locuințele într -un 
moment în care costurile acestora erau mai mici sau similare în Luxemburg în raport cu cele 
din Bruxelles și să se fi confruntat cu o evoluție a prețurilor activelor care îi diferențiază de 
noii sosiți/personalul existent care nu deținea anterior proprie tăți35.  
Prin urmare, se consideră că introducerea unui coeficient corector în această etapă ar putea să 
nu contribuie la asigurarea egalității puterii de cumpărare în rândul personalului UE. În plus, 
introducerea unui coeficient corector exclusiv pe baza unor niveluri/tendințe divergente ale 
prețurilor pentru o singură componentă poate introduce un element de instabilitate, în cazul în 
care nivelurile/tendințele prețurilor respectivei componente nu mai variază în viitor.  
În acest sens, Comisia, împreună cu  alte instituții vizate, evaluează măsuri care să permită o 
abordare eficace a cheltuielilor ridicate cu locuința la care sunt expuși unii dintre membri 
personalului care își au reședința în Luxemburg. Astfel de măsuri ar permite abordarea 
                                                 
31  COM(2018)  830.  
32  Aceast ă cerință este prevăzută la articolul  20 din Statutul funcționarilor.  
33 
https://ec.europa.eu/inf o/sites/default/files/study_on_the_cost_of_living_for_eu_staff_posted_in_luxembou
rg_-_final_report_v26 -09-2019_0_0.pdf .  
34  Pe măsură ce UE începe să iasă dintr -o perioadă lungă de inflație care a înregistrat cel mai scăzut nivel 
istoric, iar economiile Luxemburgului și Belgiei continuă să evolueze, par să înceapă să apară diferențe și în 
ceea ce privește anumite alte bunuri și servicii, cum ar fi asistența medicală, educația, mobilierul, băuturile 
alcoolice și tutunul.   
35  Această constatare ar putea fi valabilă și pentru alte locuri de repartizare, dar într -o măsură mult mai 
limitată ca urmare a ratei de fluctuație a personalului.  
 
16 
 particularitățil or Luxemburgului și, în special, a situației membrilor personalului UE care își 
desfășoară activitatea în Luxemburg, dar care își au reședința în țările învecinate.  
Un grup de lucru format din reprezentanți ai administrațiilor instituțiilor UE cu membri a i 
personalului în Luxemburg discută în prezent posibilitățile de abordare a provocărilor cu care 
se confruntă cei mai vulnerabili membri ai personalului care își desfășoară activitatea și își au 
reședința în Luxemburg36. 
În paralel, Comisia analizează evolu țiile metodologice privind „cheltuielile din afara zonei”, 
care ar putea servi drept element suplimentar în procesul de reflecție privind introducerea 
unui coeficient corector pentru Luxemburg.  
O evaluare a efectelor măsurii sociale vizate asupra atractiv ității Luxemburgului ca loc de 
repartizare, împreună cu analiza statistică privind „cheltuielile din afara zonei”, ar trebui să 
facă parte din procesul de reflecție referitor la oportunitatea de a avea în vedere o evoluție a 
cadrului juridic actual în scop ul consolidării egalității puterii de cumpărare în rândul 
personalului UE.  
5. CONCLUZII  
Articolul  15 alineatul  (3) din anexa  XI la Statutul funcționarilor prevede aplicarea în 
continuare a metodei și a articolului  66a din același statut și după 2023, atât ti mp cât 
Parlamentul European și Consiliul nu au adoptat un regulament pe baza unei propuneri a 
Comisiei.  
Începând din 2014, Comisia a observat un nivel inegal de atractivitate în rândul candidaților 
la concursurile de generaliști organizate de EPSO, ceea c e a condus la dezechilibre geografice 
în rândul personalului Comisiei. În aceeași perioadă, evoluția remunerațiilor personalului UE 
(+ 3,4) s -a situat doar la jumătatea valorii variației puterii de cumpărare a salariilor 
funcționarilor publici naționali di n administrațiile centrale (+  6,5).  
În același timp, metoda automată prevăzută în anexa  XI la Statutul funcționarilor:  
- a eliminat tensiunile la nivel interinstituțional și acțiunile în instanță cunoscute 
din trecut, fiind totodată monitorizată în mod con stant de Parlamentul European 
și de Consiliu prin intermediul rapoartelor anuale prezentate de Comisie;  
- și-a dovedit eficiența, inclusiv în 2020, atunci când punerea în aplicare automată 
a clauzei de exceptare a limitat creșterile salariale într -o perioadă  de recesiune 
economică și a generat economii nete pentru bugetul UE;  
- a condus la creșteri salariale moderate și a împiedicat – începând cu 2015 – 
pierderea în continuare a puterii de cumpărare de către personalul UE, prin 
asigurarea unei actualizări anual e cumulate (114,3) aproape de valoarea inflației 
anuale cumulate, măsurată prin indicele comun din Bruxelles și Luxemburg 
(110,6);  
- a dus la o scădere a puterii de cumpărare a personalului UE cu 0,2  % în 2021;  
                                                 
36  Ar putea fi adoptată o măsură socială în temeiul articolului  1 litera  (e) din Statutul funcționarilor; aceasta ar 
fi limit ată la membrii personalului cu gradul cel mai scăzut, ținând seama în mod corespunzător de situația 
individuală a fiecăruia dintre aceștia.  
 
17 
 - a asigurat contribuția continuă a personalului UE la consolidarea finanțelor 
publice în Uniune prin reintroducerea unei taxe de solidaritate la o rată mai 
ridicată;  
- a trecut cu succes de controlul juridic în fața instanțelor europene în cele câteva 
acțiuni individuale introduse împotriva sa și a preîntâmpinat tensiunile sociale, 
deoarece nu au avut loc greve de mari proporții la nivelul instituțiilor în perioada 
respectivă.  
Prin urmare, în această etapă, Comisia consideră că este necesară evaluarea în continuare a 
unor posibile îmbunătățiri metodo logice ale sistemului de coeficienți corectori, precum și 
evaluarea oportunității extinderii eșantionului de state membre utilizat pentru calcularea GSI, 
înainte de a prezenta o propunere de modificare a anexei  XI la Statutul funcționarilor.  
În consecință , în conformitate cu articolul  15 alineatul  (3) din anexa  XI la Statutul 
funcționarilor, Comisia se va baza pe aplicarea provizorie a metodei actuale și după 2023, 
continuând totodată să transmită rapoarte anuale către Parlamentul European și Consiliu 
privind datele referitoare la impactul bugetar al remunerațiilor și pensiilor.  
  
 
18 
  
ANEXE  
Anexa  1: Concursurile pentru grupa de funcții AD de natură non -lingvistică organizate de 
EPSO (toate profilurile), în funcție de anul publicării  
AD laureați vizați  laureați efectivi  Gradul de 
satisfacere a 
nevoilor  
2013  474 457 96 % 
2014  340 359 106 % 
2015  375 383 102 % 
2016  351 361 103 % 
2017  290 313 108 % 
2018  423 435 103 % 
2019  585 591 101 % 
 
Anexa  2: Numărul de participanți la concursurile generale pentru  grupa de funcții AD - 
generaliști (Sursa: EPSO)  
  1998  Septembrie 
2005  Martie 
2010  Martie 
2014  Martie 
2015  Martie 
2017  Martie 
2018  Martie 
2019  Aug. 
2017­ 2019 
comparativ 
cu aug. 
1998 -2005  Aug. 
2014­ 2015 
comparativ 
cu aug. 
1998 -2005  Aug. 
2017­ 2019 
comparativ 
cu aug. 
2014 -2015  
AT 755 1 162 259 397 453 376 471 373 -58 % -56 % -4 % 
BE 2 735 3 905 1 745 2036  2 111 1 635 1 537 1 423 -54 % -38 % -26 % 
DK 531 1 179 130 273 233 153 161 169 -81 % -70 % -36 % 
FI 795 538 298 258 265 304 223 330 -57 % -61 % 9 % 
FR 3 647 4 745 1 696 2015  2 176 1 668 1 643 1 623 -61 % -50 % -22 % 
DE 2 836 3 573 1 418 1 947 2 115 1 473 1 521 1 464 -54 % -37 % -27 % 
EL 1 075 873 1 381 1 812 2 146 2 533 2 164 1 844 124 % 103 % 10 % 
IE 425 279 153 182 172 167 176 191 -49 % -50 % 1 % 
IT 8 918 7 212 3 676 4 608 6 982 5 071 4 712 5 331 -38 % -28 % -13 % 
LU 106 92 33 42 70 56 54 67 -40 % -43 % 5 % 
NL 662 750 252 584 530 602 642 622 -12 % -21 % 12 % 
PT 1 098 1 746 556 1 083 1 133 736 629 595 -54 % -22 % -41 % 
ES 4 335 3 397 1 786 3 602 3 818 3 108 3 050 3 356 -18 % -4 % -15 % 
SE 1 314 943 276 248 253 221 208 211 -81 % -78 % -15 % 
14 EUR  29 232 30 394 13 659 19 087 22 457 18 103 17 191 17 599 -41 % -30 % -15 % 
CY  189 84 117 157 123 143 143   0 % 
CZ  420 319 283 348 214 235 404   -10 % 
EE  105 140 234 279 111 92 91   -62 % 
HU  667 572 747 673 459 442 380   -40 % 
LV  145 247 193 197 128 146 118   -33 % 
LT  342 447 377 468 290 302 267   -32 % 
MT  174 79 91 100 70 78 74   -23 % 
PL  1 097 1 086 1 146 1 300 855 838 778   -33 % 
SK  378 454 370 391 259 243 274   -32 % 
SI  201 209 237 318 201 196 162   -33 % 
10 EUR  29 232 3 718 3 637 3 795 4 231 2 710 2 715 2 691   -33 % 
BG   1 078 1 065 1 142 773 734 656   -35 % 
RO   2 332 2 323 2 278 1 558 1 530 1 490   -34 % 
2 EUR    3 410 3 388 3 420 2 331 2 264 2 146   -34 % 
HR    725 713 435 393 372   -44 % 
Concursul din martie 2010 a fost afectat de circumstanțe speciale și s -a desfășurat abia în 
2013. Prin urmare, acesta nu este luat în considerare în scopul comparării.  
 
 
 Anexa  3: Numărul de participanți la concursurile generale pentru grupa de funcții de 
administrator - generalist (pe tranșe)  
 
 
 
 15000170001900021000230002500027000290003100033000
1998 2005 2014 2015 2017 2018 2019State membre care au aderat înainte de 2004
1500200025003000350040004500
2005 2014 2015 2017 2018 2019State membre care au aderat după 2004
EUR 10 EUR 2
300350400450500550600650700750
2014 2015 2017 2018 2019Croaţia
 
 Anexa  4: Candidaturi la concursurile UE în funcție de cetățenie  
Concursurile  
din perioada 
2013 -2019  Candidaturi  
(număr)  Nr. 
candidaturi 
la un milion 
de locuitori  Candidatu ri  
(pondere)  Populație  
(pondere)  Coeficient 
de 
referință  Candidaturi  
vs. populație  Candidaturi  
vs.  
coeficient de 
referință  
EL 19 847 1 851 8,7 % 2,4 % 3,1 % 362 % 281 % 
CY 1 278 1 459 0,6 % 0,2 % 0,8 % 286 % 72 % 
BE 16 314 1 423 7,1 % 2,6 % 3,1 % 279 % 229 % 
MT 676 1 370 0,3 % 0,1 % 0,6 % 268 % 46 % 
BG 8 722 1 246 3,8 % 1,6 % 2,4 % 244 % 158 % 
LT 3 235 1 158 1,4 % 0,6 % 1,5 % 227 % 95 % 
HR 4 185 1 027 1,8 % 0,9 % 1,6 % 201 % 116 % 
EE 1 304 984 0,6 % 0,3 % 0,8 % 193 % 71 % 
RO 18 236 940 8,0 % 4,3 % 4,5 % 184 % 177 % 
SI 1 927 926 0,8 % 0,5 % 1,0 % 181 % 88 % 
LU 524 856 0,2 % 0,1 % 0,8 % 168 % 31 % 
LV 1 577 821 0,7 % 0,4 % 1,0 % 161 % 72 % 
PT 8 397 817 3,7 % 2,3 % 3,1 % 160 % 120 % 
IT 47 460 777 20,8 % 13,6 % 11,2 % 152 % 186 % 
ES 29 352 625 12,8 % 10,5 % 8,9 % 122 % 144 % 
SK 2 963 544 1,3 % 1,2 % 1,8 % 106 % 73 % 
HU 4 862 498 2,1 % 2,2 % 3,0 % 97 % 71 % 
FI 2 402 436 1,1 % 1,2 % 1,8 % 85 % 59 % 
AT 3 296 373 1,4 % 2,0 % 2,6 % 73 % 56 % 
IE 1 656 338 0,7 % 1,1 % 1,6 % 66 % 45 % 
FR 17 009 254 7,4 % 15,0 % 11,6 % 50 % 64 % 
DK 1 459 252 0,6 % 1,3 % 1,8 % 49 % 36 % 
NL 4 338 249 1,9 % 3,9 % 3,9 % 49 % 49 % 
CZ 2 539 241 1,1 % 2,4 % 3,1 % 47 % 36 % 
PL 9 025 238 3,9 % 8,5 % 8,2 % 47 % 48 % 
SE 1 880 184 0,8 % 2,3 % 2,7 % 36 % 30 % 
DE 14 057 169 6,2 % 18,5 % 13,8 % 33 % 45 % 
 
 
 
 
 Anexa  5: Corelația dintre atractivitatea instituțiilor UE și diferiți factori macroeconomici și  socioeconomici, inclusiv remunerarea  
Coeficientul de corelație măsoară  corelația  liniară  între două seturi de date. Este raportul dintre  covariația  a două variabile și produsul 
abaterilor  standard ale acestora ; prin urmare, este vorba, în esență, despre o măsurare normalizată a covarianței, astfel încât rezultatul are 
întotdeauna o valoare cuprinsă între -1 și 1. Orice cifră cuprinsă între -0,7 și -1 sau între 0,7 și 1 este conside rată – în cadrul prezentului raport – 
ca ilustrând o corelație puternică.  
Dintre statele membre incluse în analiză, unele au fost excluse, deoarece includerea lor ar fi afectat relevanța statistică a  corelațiilor din motivele 
prezentate în continuare. Belg ia a fost exclusă deoarece suprareprezentarea cetățenilor belgieni în rândul candidaților EPSO este legată de 
statutul orașului Bruxelles de sediu central al mai multor instituții ale UE; Cipru, Luxemburg și Malta au fost excluse întru cât analiza ponderii 
candidaților la concursurile organizate de instituțiile UE în raport cu populația de la nivel național nu este relevantă din punct de vedere statistic, 
având în vedere populația redusă a acestor state; Ungaria, Slovacia și Finlanda au fost excluse deoarece  nivelul lor de participare (în raport cu 
procentul din populația UE) se încadrează între 80  % și 120  %, măsurat pe o perioadă de șapte ani, fiind, prin urmare, apropiat de obiectiv.  
Anexa  5.1: Corelația dintre câștigurile salariale nete și nivelul de part icipare la concursurile organizate de instituțiile UE  – baza de date a 
Eurostat  
Datele privind câștigurile salariale nete anuale în statele membre, și anume „remunerația netă luată acasă”, provin din baza de date a Eurostat; 
ele reprezintă câștigurile sala riale brute din care se deduc impozitele pe venit și cotizațiile sociale și la care se adaugă alocațiile familiale. 
Analiza prezintă câștigurile salariale nete anuale din 2019 în statele membre. Câștigurile salariale nete sunt calculate pe b aza a patru anc hete 
efectuate atât în sectorul privat, cât și în cel public. Pentru a elimina efectul diferențelor de nivel al prețurilor între s tatele membre, au fost 
utilizate paritățile puterii de cumpărare pentru a exprima câștigurile salariale în standarde ale puter ii de cumpărare, în conformitate cu 
metodologia standard a Eurostat. Având în vedere că instituțiile europene depun eforturi pentru a atrage atât candidați celib atari, cât și candidați 
cu familii, au fost luate în considerare două seturi de date diferite c are reflectă două situații diferite: în primul rând, un celibatar fără copii care 
câștigă 167  % din salariul mediu și, în al doilea rând, un cuplu cu doi copii în care ambii parteneri au un loc de muncă și câștigă 100  % din 
salariul mediu.  
 
 Statele membre  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Ponderea candidaților în raport cu 
ponderea populației  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Subreprezentare = -1 
Suprareprezentare = 1  1 -1 -1 -1 1 -1 1 1 -1 1 1 1 1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 
Câștiguri salariale nete în 2019 
pentru un celibatar fără copii, care 
câștigă 167  % din salariul mediu (în 
SPC). BG = 1  1 1,33 2,12 2,40 1,36 2,03 1,46 1,81 2,00 1,09 1,64 1,02 1,20 2,49 2,30 1,48 1,28 1,15 1,26 1,98 
Corelație  -0,76 
Câștiguri salariale nete în 2019 
pentru un cuplu cu doi copii în care 
ambii parteneri câștigă 100  % din 
salariul mediu (în SPC). BG = 1  1 1,48 2,43 2,80 1,54 2,44 1,76 1,99 2,29 1,29 1,93 1,12 1,32 2,99 2,79 1,69 1,46 1,18 1,44 2,41 
Corelație  -0,76 
 
Anexa  5.2: Corelația dintre câștigurile salariale nete din statele membre cu cele mai mari și cele mai mici salarii și nivelul de p articipare la 
concursurile organizate de instituțiile UE  – baza de date a Eurostat  
Dacă analiza se limitează la statele membre cu cele mai mari și cele mai mici salarii, nivelul de participare la concursurile  organizate de 
instituțiile UE și nivelul câștigurilor salariale nete sunt aproape perfect corelate. Acest lucru este valabil în special pentru Germania, Franța, 
Țările de Jos, Austria, Danemarca, Irlanda, Suedia, Portugalia, Slovenia, Lituania, România, Croația, Letonia și Bulgaria. Pe ntru statele membre 
cu salarii medii, rezultatele sunt totuși mai nuan țate și necesită luarea în considerare a altor factori socioeconomici.  
 
 Statele membre  BG DK DE IE FR HR LV LT NL AT PT RO SI SE 
Ponderea candidaților în raport cu 
ponderea populației  244 
% 49 % 33 % 66 % 50 % 201 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Subreprezentare = -1 
Suprareprezentare = 1  1 -1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 -1 1 1 1 -1 
Câștiguri salariale nete în 2019 
pentru un celibatar fără copii, care 
câștigă 167  % din salariul mediu (în 
SPC). BG = 1  1 2,12 2,40 2,03 2,00 1,09 1,02 1,20 2,49 2,30 1,28 1,15 1,26 1,98 
Corelație  -0,96 
Câștiguri salariale nete în 2019 
pentru un cuplu cu doi copii în care 
ambii parteneri câștigă 100  % din 
salariul mediu (în SPC). BG = 1  1 2,43 2,80 2,44 2,29 1,29 1,12 1,32 2,99 2,79 1,46 1,18 1,44 2,41 
Corelație  -0,96 
 
Anexa  5.3: Corelația dintre nivelurile șomajului și nivelul de participare la concursurile organizate de instituțiile UE  – baza de date a Eurostat  
În prezenta anexă, se evaluează dacă situația economică din statele membre determină, într -o anumită măsură, disponibilitatea de a lucra într -o 
țară străină și pentru instituțiile europene. Un indicator macroeconomic care ar putea influența această alegere este rata șo majului, furnizată, de 
asemenea, de Eurostat. Pentru a corespunde situației demografice a candidaților EPSO, au fost incluși în analiză doar șomerii cu vârste cuprinse 
între 25 și 49 de ani din al doilea trimestru al anului 2019.  
 
 Statele membre  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Ponderea candidaților în raport cu 
ponderea populației  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Subreprezentare = -1 
Suprareprezentare = 1  1 -1 -1 -1 1 -1 1 1 -1 1 1 1 1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 
Nivelul șomajului  4,3 % 1,8 % 4,8 % 3,2 % 4,0 % 4,2 % 17,6 
% 12,7 
% 7,5 % 6,9 % 10,5 
% 6,1 % 6,0 % 2,5 % 4,5 % 2,9 % 5,3 % 3,2 % 3,9 % 5,3 % 
Corelație  0,43 
 
Anexa  5.4: Corelația dintre percepția situației ocupării forței de muncă la nivel național și nivelul de participare la concursurile organizate de 
instituțiile UE  – Eurobarometru 2019  
Dintre cele peste 200 de întrebări din cadrul sondajului Eurobarometru37, una se referă la părerea cetățenilor cu privire la situația ocupării forței 
de muncă în țara lor.  
                                                 
37  Eurobarometrul este un set de sondaje care sunt utilizate de instituțiile UE pentru a monitoriza opinia publică cu privire la diverse teme. În contextul acestui studiu, datele 
provin din sondajul Eurobarometru standard 92 realizat în toate statele membre ale UE la sfârșitul anului 2019.  
 
 Statele membre  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Ponderea candidaților în raport cu 
ponderea populației  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Subreprezentare = -1 
Suprareprezentare = 1  1 -1 -1 -1 1 -1 1 1 -1 1 1 1 1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 
Procentul populației care consideră 
că situația ocupării forței de muncă 
în țara lor este bună  28 % 80 % 90 % 73 % 60 % 65 % 7 % 13 % 22 % 24 % 14 % 37 % 45 % 85 % 66 % 65 % 38 % 38 % 45 % 65 % 
Corelație  -0,73 
 
  
 
 Anexa  5.5: Corelația dintre percepția cu privire la UE și nivelul de participare la concursurile organizate de instituțiile UE  – Eurobarometru 2019  
Multe întrebări din sondajul Eurobarometru abordează imaginea pe care o au cetățenii cu privire la Uniunea Europeană în ansamblu și la 
instituțiile UE în special. Chiar dacă candidații EPSO nu sunt neapărat un eșantion reprezentativ pentru cetățenii UE (în spe cial în ceea ce 
privește grupele de vârstă), se poate presupune că cetă țenii din statele membre care subscriu cel mai mult la proiectul european sunt și cei mai 
susceptibili să participe la concursurile organizate de instituțiile UE.  
Statele membre  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Ponderea candidaților în raport cu 
ponderea populației  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Subreprezentare = -1 
Suprareprezentare = 1  1 -1 -1 -1 1 -1 1 1 -1 1 1 1 1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 
Procentul de populație care are o 
imagine pozitivă despre UE  61 % 31 % 55 % 50 % 49 % 63 % 31 % 39 % 36 % 41 % 33 % 42 % 50 % 43 % 38 % 50 % 59 % 52 % 44 % 50 % 
Corelație  -0,04 
 
Anexa  5.6: Corelația dintre perspectivele financiare personale și nivelul de  participare la concursurile organizate de instituțiile UE  – 
Eurobarometru 2019  
În cadrul sondajului Eurobarometru, cetățenii sunt rugați să își prezinte așteptările cu privire la situația financiară a gos podăriei lor în anul 
următor. Așteptările privind situația financiară personală depind de perspectivele de angajare de la nivel mondial, precum și de considerații 
personale privind nivelul salarial dorit, stabilitatea locului de muncă etc.  
 
 Statele membre  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Ponderea candidaților în raport cu 
ponderea populației  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Subreprezentare = -1 
Suprareprezentare = 1  1 -1 -1 -1 1 -1 1 1 -1 1 1 1 1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 
Procentul populației care consideră 
că situația sa financiară se va 
îmbunătăți în următoarele 12 luni  26 % 24 % 21 % 17 % 31 % 18 % 23 % 20 % 24 % 29 % 23 % 31 % 25 % 15 % 16 % 23 % 27 % 31 % 20 % 27 % 
Corelație  -0,56 
 
Anexa  5.7: Corelația dintre indicele pentru creșterea calității vieții al OCDE și nivelul de participare la concursurile organizate de i nstituțiile UE  
– OCDE  
„Indicele pentru creșterea calității vieții” al OCDE este un set de statistici care vizează compararea nivel urilor de bunăstare de la o țară la alta. 
Nivelul de bunăstare include condițiile materiale de viață, condițiile de locuit, ocuparea forței de muncă, educația etc. În scopul comparării, 
indicatorul ales în contextul studiului este nivelul general de satisf acție cu privire la viață.  
 
 Statele membre  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Ponderea candidaților în raport cu 
ponderea populației  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Subreprezentare = -1 
Suprareprezentare = 1  1 -1 -1 -1 1 -1 1 1 -1 1 1 1 1 -1 -1 -1 1 1 1 -1 
Indicele OCDE pentru creșterea 
calității vieții   6,7 7,6 7,0 5,7 7,0 5,4 6,3 6,5  6,0 5,9 5,9 7,4 7,1 6,1 5,4  5,9 7,3 
Corelație  -0,84 
 
 
Anexa  6: Evoluția eșantionului de state membre și ponderea acestora (2014 = 100)  
 
 
  
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2014 2,6 19,6 8,2 14,1 11,8 0,3 4,5 2,2 5,0 2,4 13,8 84,5
2015 2,6 19,9 8,2 13,9 11,5 0,3 4,3 2,2 5,1 2,4 14,0 84,4
2016 2,6 19,7 8,2 13,8 11,3 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 14,0 84,0
2017 2,6 19,9 8,3 13,7 11,5 0,3 4,2 2,2 5,1 2,4 13,8 84,0
2018 2,6 19,9 8,3 13,5 11,4 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 13,7 83,8
2019 2,6 19,8 8,2 13,5 11,3 0,3 4,3 2,2 5,3 2,4 13,6 83,5
2020 2,6 19,4 8,2 13,8 11,1 0,3 4,3 2,2 5,4 2,4 13,5 83,2
2021 3,0 22,5 9,1 15,7 12,4 0,4 5,2 2,5 6,5 2,8 80,1EU 11
 
 Anexa  7: Indicatorii specifici anuali ai statelor membre incluse în eșantion (2014 = 100)  
 
Anexa  8: Indicatorii specifici anuali cumulați ai statelor membre incluse în eșantion (2014 = 100)  
 
 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 101,2 100,8 105,9 100,1 100,2 99,2 106,2 104,3 107,7 102,9 100,6
2017 100,5 102,2 99,3 101,5 99,5 102,3 97,5 99,1 101,7 98,6 98,8
2018 99,2 100,7 96,8 97,6 102,4 98,6 101,3 99,6 99,2 100,6 98,7
2019 102,1 101,3 102,3 99,1 99,5 101,5 100,8 100,9 98,5 102,2 100,6
2020 101,6 101,5 102,5 100,1 104,3 102,2 102,3 105,7 107,2 101,2 103,2
2021 97,7 100,1 99,5 99,2 98,7 96,7 100,2 99,1 103,8 100,0 :
media simplă 100,3 101,4 101,1 99,7 100,7 100,2 101,3 101,3 102,8 101,1 100,4
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 100,8 103,7 107,2 100,4 100,6 100,4 106,9 105,0 109,5 104,9 101,1
2017 101,3 106,0 106,4 101,9 100,1 102,7 104,2 104,1 111,4 103,4 99,9
2018 100,5 106,7 103,0 99,5 102,5 101,3 105,6 103,7 110,5 104,0 98,6
2019 102,6 108,1 105,4 98,6 102,0 102,8 106,4 104,6 108,8 106,3 99,2
2020 104,2 109,7 108,0 98,7 106,4 105,1 108,8 110,6 116,6 107,6 102,4
2021 101,8 109,8 107,5 97,9 105,0 101,6 109,0 109,6 121,0 107,6 :
 
 Anexa  9: Indicatorul specific global calculat și aplicat  
 
Anexa  10: Indicatorul specific global, indicele comun și actualizarea anuală (2014 = 100)  
  GSI Cumulat  
2014 = 100  Indicele 
comun  Cumulat  
2014 = 100  Actualizarea 
anuală  Cumulat  
2014 = 100  
2015  101,2  101,2  101,2  101,2  102,4  102,4  
2016  101,9  103,1  101,4  102,6  103,3  105,8  
2017  100,4  103,5  101,1  103,7  101,5  107,4  
2018  99,6 103,1  102,1  105,9  101,7  109,2  
2019  100,5  103,6  101,5  107,5  102,0  111,4  
2020  102,5  103,6  100,7  108,3  100,7  112,2  
2021  99,8 103,4  102,1  110,6  101,9  114,3  
 

 
 Anexa  11: Compararea variațiilor GSI calculate pe baza unor eșantioane diferite  
 
Anexa  12: Indicatorii specifici anuali ai tuturor statelor membre (2014 = 100)  

 
  
 
Anexa  13: Indicatorii specifici  anuali cumulați ai tuturor statelor membre (2014 = 100)  
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 101,2 105,9 134,9 100,7 100,8 113,3 103,6 100,0 105,9 100,1 102,3 100,2 102,0 106,3 102,7 99,2 101,9 101,8 106,2 104,3 107,7 101,9 111,9 101,9 108,5 100,3 102,9 100,6
2017 100,5 102,5 106,9 101,0 102,2 98,7 103,7 99,1 99,3 101,5 102,4 99,5 100,3 95,0 99,3 102,3 109,1 101,1 97,5 99,1 101,7 101,0 111,0 100,5 109,2 99,1 98,6 98,8
2018 99,2 117,3 110,7 102,0 100,7 100,5 102,7 98,9 96,8 97,6 108,7 102,4 100,0 103,7 100,2 98,6 100,5 102,2 101,3 99,6 99,2 99,2 109,2 98,6 113,5 99,9 100,6 98,7
2019 102,1 104,3 97,9 100,5 101,3 108,5 99,9 100,1 102,3 99,1 102,5 99,5 101,2 100,7 113,6 101,5 97,4 100,9 100,8 100,9 98,5 99,8 108,3 102,0 112,3 102,7 102,2 100,6
2020 101,6 104,7 99,5 101,7 101,5 102,1 102,2 102,9 102,5 100,1 104,7 104,3 103,2 104,1 107,3 102,2 102,1 102,0 102,3 105,7 107,2 100,2 98,1 105,4 115,0 101,1 101,2 103,2
2021 97,7 110,4 106,2 99,6 100,1 112,5 100,3 99,4 99,5 99,2 102,3 98,7 99,3 100,8 100,7 96,7 101,7 105,0 100,2 99,1 103,8 101,2 98,1 98,9 106,2 100,6 100,0 :
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 100,8 107,8 136,5 100,4 103,7 119,4 104,5 101,1 107,2 100,4 102,2 100,6 104,1 115,7 105,2 100,4 102,5 102,9 106,9 105,0 109,5 98,5 117,2 102,7 109,6 100,3 104,9 101,1
2017 101,3 110,5 145,9 101,4 106,0 117,8 108,4 100,2 106,4 101,9 104,7 100,1 104,4 109,9 104,5 102,7 111,8 104,0 104,2 104,1 111,4 99,5 130,1 103,2 119,7 99,4 103,4 99,9
2018 100,5 129,6 161,5 103,4 106,7 118,4 111,3 99,1 103,0 99,5 113,8 102,5 104,4 114,0 104,7 101,3 112,4 106,3 105,6 103,7 110,5 98,7 142,1 101,8 135,9 99,3 104,0 98,6
2019 102,6 135,2 158,1 103,9 108,1 128,5 111,2 99,2 105,4 98,6 116,6 102,0 105,7 114,8 118,9 102,8 109,5 107,3 106,4 104,6 108,8 98,5 153,9 103,8 152,6 102,0 106,3 99,2
2020 104,2 141,6 157,3 105,7 109,7 131,2 113,6 102,1 108,0 98,7 122,1 106,4 109,1 119,5 127,6 105,1 111,8 109,4 108,8 110,6 116,6 98,7 151,0 109,4 175,5 103,1 107,6 102,4
2021 101,8 156,3 167,1 105,3 109,8 147,6 113,9 101,5 107,5 97,9 124,9 105,0 108,3 120,5 128,5 101,6 113,7 114,9 109,0 109,6 121,0 99,9 148,1 108,2 186,4 103,7 107,6 :
 
 
Commission européenne/Europese Commissie, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIA - Tel. +32 22991111  
Birou:  L107 21/007  - Tel. linie directă  +32 229 -90515  
 
Commission européenne, 2920 Luxemburg, LUXEMBURG - Tel. +352 43011  
 
Gertrud.Ingestad@ec.europa.eu   
Anexa  14: Indicatorii specifici cumulați ai statelor membre incluse în eșantion și cu o 
pondere de participare scăzută la concursurile organizate de instituțiile UE  
 
 
Anexa  15: Încasări din taxa de solidaritate în perioada cuprinsă între 2012 și 2022  
 
 
 
 
 95,0100,0105,0110,0115,0120,0125,0
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021GSI cumulat al statelor membre 
subreprezentate incluse în eșantion
DE NL AT PL SE FR UE
€20.000.000,00 €30.000.000,00 €40.000.000,00 €50.000.000,00 €60.000.000,00 €70.000.000,00 €80.000.000,00 €90.000.000,00 €100.000.000,00 €110.000.000,00 
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022Încasări din taxa de solidaritate în perioada cuprinsă între 
2012 și 2022
 
34 Anexa  16: Indicele comun Belgia -Luxemburg, IAPC din Belgia și IPC din Luxemburg  
 
Anexa  17: Evoluția costului vieții în Bruxelles (indice internațional Bruxelles)  
 
 
 
 
 
 
 
 
101,3
101,6
101,1
102,1
101,3
100,7
102,0101,2
101,4
101,1
102,1
101,5
100,7
102,1100,9
100,0
101,3
101,6
102,3
100,3
101,7
98,59999,5100100,5101101,5102102,5
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
Ani (iunie t, bază iunie t -1 = 100)Indicele comun Belgia -Luxemburg, IAPC din Belgia (ponderi incluzând 
proprietarii -locatari) 
și IPC din Luxemburg (ponderi incluzând proprietarii -locatari)
BEhicp
JBLI
LUcpi
Anul Iunie t-1 = 100Cumulative June 2014 
= 100
2015 101,2 101,2
2016 101,4 102,6
2017 101,1 103,7
2018 102,1 105,9
2019 101,5 107,5
2020 100,7 108,3
2021 102,1 110,5Măsurarea nivelului de creștere a 
 costului vieții în Bruxelles*. 
Iunie t
 
35  
 
 
 
Anexa 18: Evoluția coeficienților corectori  
 
  
GEO/PERIOADĂ 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
BE/LU 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100 100,0 100,0 100,0
BG 58,4 57,5 55,1 52,1 51,1 53,4 55,2 57,5 59,1 61,7
CZ 80,6 80,0 75,0 73,4 73,2 78,3 83 85,5 85,2 88,1
DK 135,3 134,8 133,0 131,8 133,1 133,9 131,9 129,3 131,3 134,2
DE 95,8 96,8 97,2 96,6 96,1 97,5 99,3 99,4 101,9 101,4
Karlsruhe 93,8 92,8 95,0 93,8 93,0 94,6 96,7 96,5 98,0 96,9
München 106,4 108,2 107,7 106,0 105,5 107,5 110 110,3 113,9 113,4
Bonn 94,1 94,9 94,6 93,4 92,6 93,9 95,6 95,1 95,8
EE 77,6 78,9 78,6 78,0 77,6 80,3 82,2 83,3 82,3 86,3
IE 110,6 113,0 115,9 116,6 118,3 119,8 117,7 119,2 129,0 133,6
EL 90,5 91,2 86,8 79,9 79,3 79,9 81,8 81,8 81,4 85,2
ES 97,1 96,3 94,5 90,2 88,1 88,7 91,7 91,6 94,2 96,3
FR 117,7 117,4 116,8 114,6 113,8 114,8 116,7 117,7 120,5 119,9
HR : 80,0 77,6 74,6 73,5 74,9 76,4 75,9 75,8 78,3
IT 104,2 104,4 100,4 99,4 97,9 97,3 96,5 95,2 95,0 95,2
Varese 93,4 92,8 93,1 92,2 90,4 90,9 90,9 90,0 90,7 91,2
CY 84,1 83,7 81,2 77,3 74,3 74,4 77,9 78,9 78,2 82,2
LV 77,6 76,1 76,5 74,2 73,0 74,9 77,6 78,6 77,5 80,0
LT 71,5 71,9 71,4 69,0 69,7 74,3 73,6 75,1 76,6 80,1
HU 78,3 76,1 71,4 69,0 70,0 74,5 71,9 75,3 71,9 76,1
MT 83,3 84,4 83,4 84,5 85,7 86,5 90,2 92,0 94,7 94,0
NL 105,3 108,9 107,8 107,8 108,0 108,3 109,9 111,5 113,9 111,4
AT 106,4 108,3 107,2 105,9 104,7 106,3 106,3 106,0 107,9 109,6
PL 74,2 73,0 74,1 71,8 66,7 70,6 68,6 71,1 70,9 70,6
PT 83,5 83,1 82,2 79,2 80,6 82,4 85,7 88,6 91,1 91,4
RO 68,8 69,8 69,5 64,8 63,8 63,9 64 65,3 66,6 68,5
SI 85,3 85,4 84,7 81,2 80,7 81,5 84,6 84,6 86,1 84,9
SK 79,7 80,2 79,0 76,4 75,7 77,3 78,5 79,0 80,6 79,9
FI 122,1 123,7 123,0 119,7 118,6 119,9 118,5 118,1 118,4 118,6
SE 131,9 132,9 127,5 127,9 127,4 127,9 122 120,5 124,3 130,3
UK 147,8 139,2 150,7 166,9 141,8 133,5 134,7 132,9
Culham 112,5 107,6 116,7 127,7 107,3 100,5 102,6 102,0
 
36 Anexa  19: Efectele activității de analiză a ESTAT cu privire la cheltuielile din afara 
zonei  
 Coeficienții corectori actuali –  
iulie 2021  Coeficientul corector estimat  
care include cheltuielile din 
afara zonei  Variație  
BE 100 100 0,0 % 
BG 61,7 64,8 5,0 % 
CZ 88,1 89,4 1,5 % 
DK 134,2  129,8  -3,3 % 
DE 101,4  100,9  -0,5 % 
DE Karlsruhe  96,9 96,8 -0,1 % 
DE Munich  113,4  111,6  -1,6 % 
EE 86,3 87,7 1,6 % 
IE  133,6  128,7  -3,7 % 
EL 85,2 86,2 1,2 % 
ES 96,3 96,4 0,1 % 
FR  119,9  117,2  -2,3 % 
HR 78,3 80,3 2,6 % 
IT 95,2 95,3 0,1 % 
IT Varese  91,2 91,8 0,7 % 
CY 82,2 83,7 1,8 % 
LV 80,0 82,1 2,6 % 
LT 80,1 81,8 2,1 % 
HU 76,1 78,6 3,3 % 
MT 94,0 94,5 0,5 % 
NL 111,4  109,6  -1,6 % 
AT 109,6  107,3  -2,1 % 
PL 70,6 73,7 4,4 % 
PT 91,4 91,9 0,5 % 
RO 68,5 71,2 3,9 % 
SI 84,9 86,1 1,4 % 
SK 79,9 81,6 2,1 % 
FI 118,6  115,7  -2,4 % 
SE  130,3  126,4  -3,0 %