[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 9.12.2010

COM(2010) 739 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

Follow-up la Decizia Consiliului 2010/320/UE adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

Follow-up la Decizia Consiliului 2010/320/UE adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

1. INTRODUCERE

Prezenta comunicare evaluează măsurile implementate de Grecia din luna iulie și până la jumătatea lunii noiembrie 2010 în vederea respectării Deciziei 2010/320/UE a Consiliului[1]. Acțiunile întreprinse până în luna iulie au fost evaluate în comunicarea din 19.8.2010[2]. Împreună cu raportul serviciilor Comisiei, întocmit în colaborare cu BCE[3], aceasta contribuie, de asemenea, la evaluarea respectării Memorandumului privind politica economică și financiară și a Memorandumului de înțelegere[4], în contextul acordului de împrumut dintre Grecia și statele membre din zona euro.

Prezenta evaluare se bazează pe un raport prezentat Consiliului și Comisiei de către Grecia[5], precum și pe concluziile misiunii desfășurate de serviciile Comisiei Europene împreună cu FMI și BCE în contextul programului de ajustare economică finanțat în prezent prin împrumuturi bilaterale de către statele membre din zona euro și printr-un acord stand-by cu FMI. Raportul prezentat de Grecia analizează atât măsurile bugetare vizând reducerea deficitului public în 2010, cât și reformele structurale generale adoptate și implementate de Guvernul Greciei.

2. DECIZIA CONSILIULUI DIN 10 MAI 2010

La 10 mai 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/320/UE, în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE, adresată Greciei, în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv.

Decizia Consiliului impune Greciei să adopte anumite măsuri cu scopul de a menține deficitul public sub următoarele valori:

- 18 508 milioane EUR (7,8% din PIB, pe baza celor mai recente prognoze referitoare la PIB-ului nominal) în 2010;

- 17 065 milioane EUR (7,5% din PIB) în 2011;

- 14 916 milioane EUR (6,4% din PIB) în 2012;

- 11 399 milioane EUR (4,8% din PIB) în 2013 și

- 6 385 milioane EUR (2,6% din PIB) în 2014[6];

Această decizie a fost modificată la 7 septembrie 2010 (Decizia 2010/486/UE)[7]. Cu toate acestea, valorile menționate mai sus pentru deficitul public au rămas neschimbate.

3. EXECUțIA BUGETARă

Comunicarea anterioară a concluzionat că evoluțiile bugetare până în iulie s-au înscris, în linii, mari pe drumul bun. Cu toate acestea, s-a atras în același timp atenția asupra faptului că veniturile statului au crescut mai puțin decât se planificase, că în domeniul asigurărilor sociale și al conturilor administrațiilor locale s-au înregistrat evoluții mai puțin favorabile, în paralel cu acumularea arieratelor.

În ultimele patru luni, execuția bugetară a devenit mai dificilă. Din ianuarie până în octombrie 2010, deficitul de trezorerie a scăzut cu 30,2 la sută (46 la sută până în luna iunie) comparativ cu 2009. Veniturile fiscale au fost sub așteptări. Din ianuarie în septembrie 2010, veniturile totale ale statului au crescut cu 3,4 la sută (5,9 la sută până în iunie). Estimarea oficială elaborată în mai, când s-a adoptat decizia Consiliului și s-a convenit cu privire la programul de ajustare economică al Greciei, indica o creștere a veniturilor cu 15,6 la sută pentru întregul an. În noiembrie și decembrie se așteaptă o nouă creștere a veniturilor, odată ce implementarea în totalitate a măsurilor de majorare a TVA-ului și a accizelor se va face simțită și, de asemenea, datorită „acordului fiscal” recent adoptat[8]. Chiar și în aceste condiții, însă, ținta de venituri nu va fi atinsă. În momentul de față, Biroul general de contabilitate (Greek General Accounting Office - GAO) estimează că veniturile statului pentru întreg anul vor crește cu 7,4 la sută.

Tabelul 1: Execuția bugetului de stat

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

Metodologia cash (milioane EUR) | Ian. – Oct. | Variație % | Rezultat | Planuri mai 2010 | Variație % | Cea mai recentă estimare oficială | Variație % |

În ceea ce privește partea de cheltuieli din conturile publice, în primele zece luni ale anului ieșirile de numerar s-au redus cu 9,2 la sută (16,9 la sută până în iunie). În planurile din mai 2010 se preconiza o reducere a plăților statului de 7,6 la sută pentru întregul an. Pe de altă parte, însă, datele furnizate cu privire la obligațiile de plată și la acumularea arieratelor au fost sporadice, având drept rezultat o imagine relativ opacă a cheltuielilor subiacente.

Datele referitoare la execuția bugetară infra-anuală de către asigurările sociale și administrațiile locale pe parcursul anului nu sunt la fel de detaliate și de bună calitate ca cele referitoare la bugetul de stat. Informațiile disponibile provin din statistici bancare și nu cuprind detalii referitoare la cheltuieli și venituri. Conform acestor informații, asigurările sociale și administrațiile locale ar putea înregistra un sold combinat prin metodologia cash de aproximativ 1 miliard, valoare inferioară celei preconizate în mai 2010.

În august, guvernul s-a angajat să limiteze cheltuielile primare cu 3,9 miliarde EUR (sumă revizuită la 5,9 miliarde EUR în septembrie) în raport cu previziunile din program, cu scopul de a compensa derapajele înregistrate în colectarea impozitelor și rezultatele mai puțin favorabile obținute la nivelul asigurărilor sociale și al administrațiilor locale. Există date care indică faptul că guvernul va reuși doar parțial să-și respecte angajamentul de a reduce cheltuielile, mai ales în ceea ce privește cheltuielile cu investițiile. Deși este fezabil ca în ultimele săptămâni din an să se diminueze cheltuielile în raport cu planurile actuale ale GAO, reducerea cheltuielilor la sfârșit de an nu ar trebui să se facă cu riscul creșterii ulterioare a arieratelor.

Conform previziunilor de toamnă ale serviciilor Comisiei[9], deficitul ESA95 pentru 2010 va fi de 22,3 miliarde (9½ la sută din PIB, cu 1¾ la sută din PIB peste ținta inițială din program). Nerespectarea țintei de deficit ESA pentru 2010 reflectă, în mare măsură, materializarea riscurilor identificate anterior. Aceste riscuri sunt legate de (i) o recesiune mai puternică și de constrângeri în materie de lichidități, cu impact asupra colectării veniturilor; (ii) întârzieri în demersurile de îmbunătățire a gradului de respectare a regulilor de politică bugetară, fapt care reflectă existența unor deficiențe în implementarea reformelor de eficientizare a administrației fiscale, precum și (iii) anumite dificultăți legate de controlul cheltuielilor, mai exact al cheltuielilor cu investițiile și al cheltuielilor cu asigurările sociale și ale administrațiilor locale. Pe lângă aceasta, (iv) revizuirea statisticilor bugetare ale Greciei de către ELSTAT[10], mai ales reclasificarea mai multor societăți de stat în sectorul public, explică aproximativ o treime din deviația în raport cu ținta de deficit.

Se estimează că datoria publică va atinge la sfârșitul anului 2010 nivelul de 328 de miliarde EUR, adică 141 la sută din PIB, în creștere cu 29 de miliarde EUR. Această valoare este compatibilă cu plafonul de creștere a datoriei stabilit la 34 de miliarde EUR prin decizia Consiliului.

3. BUGETUL PE 2011 șI PERSPECTIVE PENTRU PERIOADA 2012-2014

GUVERNUL GRECIEI șI-A CONFIRMAT ANGAJAMENTUL DE A RESPECTA OBIECTIVUL BUGETAR PENTRU 2011 stabilit prin decizia Consiliului. Sunt necesare mai multe eforturi de consolidare, având în vedere nivelul deficitului și al datoriei, mai mare decât cel preconizat, precum și valoarea sub așteptări a PIB-ului. Strategia bugetară rămâne puternic legată de traiectoria de consolidare convenită în mai 2010. Guvernul Greciei a decis să recupereze terenul pierdut în 2010 cu scopul de a reinstaura rapid o poziție bugetară sustenabilă, de a menține necesitățile financiare în limitele programului și de a contribui la consolidarea încrederii pieței. Bugetul pe 2011, prezentat Parlamentului Greciei la 18 noiembrie, conține noi măsuri de reducere a deficitului reprezentând 2½ la sută din PIB.

Majoritatea noilor măsuri sunt structurale și se referă direct la câteva dintre problemele cronice ale bugetului Greciei. Împreună cu aceste acestea, valoarea totală a măsurilor de consolidare bugetară adoptate în 2011 – inclusiv cele convenite în luna mai – reprezintă 5¾ % din PIB. Aproape două treimi din noile măsurile convenite în noiembrie sunt legate de cheltuieli, iar majoritatea sunt de natură structurală; mai multe măsuri reprezentând 0,7 miliarde EUR sau 0,3 la sută din PIB sunt temporare. Printre măsuri se numără reduceri ale cheltuielilor neproductive și fără țintă precisă, o reducere a contractelor pe termen scurt în sectorul public, o mai bună orientare a subvențiilor universale destinate gospodăriilor (cum ar fi cele pentru încălzire și alocațiile familiale), precum și o mai bună administrare și utilizare a activelor statului, în special în ceea ce privește recuperarea arieratelor fiscale. De asemenea, bugetul pe 2011 abordează pentru prima oară și două probleme structurale esențiale - cheltuielile excesive în domeniul sănătății și pierderile societăților de stat:

- Cheltuielile din domeniul sănătății. Cheltuielile publice în domeniul sănătății au reprezentat 5,9 la sută din PIB în 2008, crescând per capita cu o rată medie reală de 5,4 la sută în perioada 2004-08. Cheltuielile publice cu produsele farmaceutice reprezintă 1,9 la sută din PIB în Grecia, comparativ cu 1 la sută din PIB, în medie, în UE. Dacă se mențin tendințele anterioare, ponderea cheltuielilor cu sănătatea în PIB ar crește dramatic în anii următori. Guvernul a început să introducă reforme în 2010, iar acestea au dat deja rezultate. În prima jumătate a anului 2011 se vor implementa măsuri suplimentare cu scopul de a reduce cheltuielile cu produsele farmaceutice, de a îmbunătăți controlul cheltuielilor și de a reduce cheltuielile de funcționare ale spitalelor. Se estimează că aceste acțiuni vor genera economii de aproximativ ½ la sută din PIB.

- Societățile de stat (SS). Mai multe SS au înregistrat pierderi considerabile ani de-a rândul. Cele mai mari deficite le au întreprinderile de transport public, unde numai volumul remunerațiilor depășește totalul veniturilor. În 2010 s-au înregistrat anumite progrese, mai exact prin reducerea cheltuielilor de funcționare și numărului de locuri de muncă și prin publicarea situațiilor financiare (certificate de auditori externi) ale întreprinderilor cu cele mai mari pierderi. În 2011, guvernul va aplica o nouă reducere de 10 la sută a salariilor la nivelul SS[11], va limita alocațiile la 10 la sută din salariul de bază și va plafona salariul brut la 4 000 EUR pe lună (12 plăți pe an). De asemenea, pentru a soluționa problema întreprinderilor de transport, tarifele la transportul urban se vor majora cu cel puțin 30 la sută. Se estimează că aceste măsuri vor reprezenta aproximativ ½ puncte procentuale din PIB.

Conform bugetului pe 2011, se preconizează că deficitul public (ESA 95) va fi de 16,8 miliarde (7,6 la sută din PIB), ușor inferior plafonului de 17 miliarde stabilit prin decizia Consiliului. Prognozele Comisiei sunt foarte aproape de buget. Reducerea deficitului public în 2011 va fi așadar mai mare decât se estimase în programul inițial, 2,2 puncte procentuale comparativ cu 0,4 puncte procentuale.

Măsurile din bugetul pe 2011 nu sunt suficiente pentru garanta reducerea durabilă a deficitului și îndeplinirea țintei de deficit pentru perioada 2012-2014. Guvernul Greciei s-a angajat să precizeze ce măsuri bugetare de natură structurală va lua pentru a atinge țintele pentru 2012-14. Aceste măsuri vor face parte dintr-un document strategic care va fi elaborat în primul trimestru al anului 2011. Estimările actuale sugerează necesitatea identificării unor noi măsuri structurale echivalente a cel puțin 5 la sută din PIB, pe lângă cele anunțate deja în mai 2010. Aceste măsuri trebuie să fie legate de ajustări durabile ale veniturilor și cheltuielilor în mai multe domenii: îmbunătățirea administrării impozitelor și combaterea evaziunii fiscale, reducerea posturilor în administrația publică, aplicându-se strict regula „o recrutare la 5 plecări”, fără excepții sectoriale, reforma sistemului de sănătate și a sistemului de învățământ, reduceri structurale ale cheltuielilor din domeniul militar și o reformă pe mai mulți ani a societăților de stat, care să includă fuziunea și închiderea anumitor unități.

6. PROGRESUL REFORMELOR STRUCTURALE

Agenda reformelor structurale ale Greciei este foarte amplă. S-au înregistrat progrese la nivelul reformelor fiscale structurale, deși, în anumite cazuri, într-un ritm mai lent decât se prevăzuse. S-au făcut progrese în îmbunătățirea administrării impozitelor și controalelor fiscale, în furnizarea la timp a unor date fiscale fiabile, în consolidarea instituțiilor bugetare și a noii legi bugetare organice care prevede întocmirea bugetului într-o perspectivă multianuală. O primă etapă a reformei pensiilor a fost adoptată înainte de vacanța de vară și va fi finalizată în 2011. Încep pregătirile pentru reforme complexe în sistemul de sănătate și în sistemul de învățământ. S-au înregistrat întârzieri în revizuirea funcționării administrației centrale și a programului social și în simplificarea sistemului de remunerare în sectorul public. După un prim val de reforme ale pieței muncii, adoptate înainte de perioada de vară, s-a întârziat în adoptarea unui al doilea val de reforme referitoare la mecanismele de negociere salarială și la sistemul de mediere și arbitraj.

Planul de privatizare anunțat în vară nu este suficient de ambițios, deoarece se preconizează efectuarea privatizărilor mai ales prin acorduri de concesionare, vânzarea efectivă jucând un rol neînsemnat. Cu toate acestea, guvernul s-a angajat să mărească veniturile din privatizare (inclusiv vânzările imobiliare) de la 1 miliard EUR în 2011 la 3 miliarde EUR pe an în 2012 și 2013. Guvernul s-a angajat să utilizeze veniturile din privatizări pentru a răscumpăra datoria, nu pentru a reduce eforturile de consolidare bugetară.

7. EXHAUSTIVITATEA INFORMAțIILOR OBLIGATORII

Raportul prezentat de Grecia și datele transmise în mod regulat Comisiei cuprind majoritatea informațiilor obligatorii stabilite prin decizia Consiliului. Mai precis, raportul conține informații detaliate referitoare la măsurile concrete aplicate (și care urmează să fie aplicate) pentru a se respecta cerințele deciziei și impactul bugetar al acestora. Datele referitoare la execuția lunară a bugetului au fost furnizate în timp util de către Biroul general de contabilitate.

Raportul conține totodată informațiile cerute în legătură cu emiterea și rambursările datoriei și cu situația financiară a celor mai mari întreprinderi publice. Cu toate acestea, datele lunare privind execuția bugetară a fondurilor de asigurări sociale, a organismelor extrabugetare și a autorităților locale și informațiile referitoare la ocuparea forței de muncă în sectorul public și la cheltuielile neachitate (inclusiv arieratele) sunt incomplete. În plus, raportul conține numeroase informații privind implementarea reformelor structurale ca reacție la Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010[12] și în vederea respectării Memorandumului privind politica economică și financiară și a Memorandumului de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică.

8. CONCLUZIE

Valoarea maximă a deficitului public pentru 2010 (baza ESA 95) stabilită prin deciziile Consiliului va fi depășită cu 4,2 miliarde EUR și se estimează că deficitul va ajunge la 9½ la sută din PIB. Aceasta se traduce printr-o reducere a ponderii deficitului de aproape șase puncte comparativ cu 2009. Se estimează că rata datoriei publice va crește de la 127 la sută din PIB la sfârșitul anului 2009 la 141 la sută în 2010. Creșterea datoriei este conformă cu decizia Consiliului.

Pentru 2011, bugetul prezentat Parlamentului respectă plafoanele stabilite prin deciziile Consiliului. Cu toate acestea, vor fi necesare noi măsuri durabile care să asigure reducerea în continuare a deficitului în anii următori și să pună capăt situației de deficit excesiv până în 2014.

Grecia a adoptat măsurile indicate în decizia Consiliului, cu toate că s-au înregistrat întârzieri în mai multe domenii, iar ritmul reformei pare să fi încetinit comparativ cu perioada anterioară crizei.

Prin urmare, Comisia consideră că Grecia respectă în mod satisfăcător Decizia Consiliului din 10 mai 2010, dând curs Recomandării Consiliului din 16 februarie 2010 și aplicând măsurile incluse în versiunea actualizată a Memorandumului privind politica economică și financiară și a Memorandumului de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică din 6 august 2010.

ANEXA I: MĂSURI IMPUSE PRIN DECIZIA CONSILIULUI, DE ADOPTAT PÂNĂ LA SFÂRȘITUL LUNII SEPTEMBRIE 2010

Măsuri [prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din Decizia Consiliului] | Stadiul implementării |

„Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii septembrie 2010: |

(a) includerea în proiectul de buget pe 2011 a unor măsuri de consolidare fiscală care se ridică la cel puțin 3,2 % din PIB (4,3 % din PIB dacă se iau în considerare reporturile aferente măsurilor implementate în 2010): o reducere a consumului intermediar al administrației publice cu cel puțin 300 milioane EUR față de nivelul acestuia din 2010 (în plus față de economiile obținute ca urmare a reformei administrației publice și locale menționate la prezentul alineat); o înghețare a indexării pensiilor (în scopul de a economisi 100 milioane EUR); impunerea unei taxe temporare de criză asupra firmelor cu profit foarte ridicat (pentru a obține venituri suplimentare anuale de cel puțin 600 milioane EUR în 2011, 2012 și 2013); introducerea unor impozite forfetare pentru persoanele care desfășoară activități independente (pentru a obține venituri de cel puțin 400 milioane EUR în 2011 și venituri mai mari cu cel puțin 100 de milioane EUR anual în 2012 și 2013); lărgirea bazei de impozitare TVA prin includerea anumitor servicii care sunt, în prezent, scutite și prin trecerea a 30 % din bunuri și servicii de la rata redusă la rata standard (pentru a obține venituri de 1 miliard EUR); o taxă ecologică impusă emisiilor de CO2, introdusă gradual (pentru a obține venituri de cel puțin 300 milioane EUR în 2011); punerea în aplicare de către guvern a unei legislații care să asigure reforma administrației publice și reorganizarea administrației locale (în scopul de a reduce costurile cu cel puțin 500 milioane EUR în 2011 și cu încă 500 milioane atât în 2012, cât și în 2013); o reducere a investițiilor finanțate local (cu cel puțin 500 milioane EUR) prin acordarea de prioritate proiectelor de investiții finanțate din fondurile structurale ale UE, stimularea soluționării cazurilor de încălcare a dispozițiilor în materie de utilizare a terenurilor (pentru a obține venituri de cel puțin 1500 milioane EUR în perioada 2011-2013, din care cel puțin 500 milioane EUR în 2011); colectarea de venituri din acordarea de licențe pentru jocurile de noroc (cel puțin 500 milioane EUR din acordarea de licențe și 200 milioane EUR din redevențe anuale); creșterea bazei de impozitare a impozitului pe bunuri imobiliare, prin actualizarea valorii bunurilor (estimată să genereze venituri suplimentare de cel puțin 400 milioane EUR); creșterea impozitării retribuțiilor în natură, inclusiv prin impozitarea plăților în baza contractelor de leasing pentru mașini (cu cel puțin 150 milioane EUR); creșterea impozitării bunurilor de lux (cu cel puțin 100 milioane EUR); impunerea unei taxe speciale asupra clădirilor neautorizate (care ar genera venituri de cel puțin 800 milioane EUR anual), înlocuirea a numai 20 % din personalul sectorului public care se pensionează (administrația centrală, administrațiile locale, fondurile de asigurări sociale, societățile de stat, agențiile de stat și alte instituții publice). Pot fi avute în vedere și alte măsuri care generează economii bugetare comparabile, după consultarea Comisiei; | Respectată. Bugetul pe 2011 a fost transmis Parlamentului la 18 noiembrie. Se estimează că rezultatele înregistrate în urma aplicării anumitor măsuri (printre care stimularea soluționării cazurilor de încălcare a dispozițiilor în materie de utilizare a terenurilor, taxa ecologică, extinderea impozitului pe bunuri imobiliare, impunerea unei taxe speciale asupra clădirilor neautorizate și impozitarea bunurilor de lux) vor fi mai mici comparativ cu estimările inițiale. Lărgirea bazei de impozitare TVA prin trecerea a 30 % din bunurile și serviciile cu rată redusă la rata standard nu va fi implementată, ci înlocuită cu o creștere a ratelor reduse de TVA pentru aproape toate bunurile din această categorie. Se estimează că totalul măsurilor din bugetul pe 2011, alături de alte măsuri anunțate înainte de prezentarea bugetului, vor genera venituri reprezentând 5¾ la sută din PIB, peste nivelul stabilit prin Decizia Consiliului. |

(b) consolidarea rolului și resurselor biroului general de contabilitate și stabilirea de garanții împotriva eventualelor intervenții din sfera politică în proiectarea datelor și în contabilitate; | Respectată. Consolidarea GAO face parte din noua lege organică a bugetului (Legea 3871/2010). Ministerul de finanțe a comandat un studiu amplu referitor la reorganizarea Biroului general de contabilitate, care va fi realizat de o companie privată de consultanță; rezultatele studiului vor fi disponibile cel târziu la începutul anului 2011. Proiectul preliminar de buget pe 2011 (întocmit în octombrie) s-a bazat pe proiecții macroeconomice și de venituri optimiste, care nu au avut în contrapondere măsuri concrete. Proiectul de buget pe 2011 se bazează pe ipoteze plauzibile similare celor formulate de Comisie și ia în considerare cele mai recente evoluții bugetare. |

(c) un proiect de reformă a legislației privind salariile din sectorul public, incluzând mai ales crearea unei autorități unice de plată pentru plata salariilor, adoptarea unor principii unificate și a unui calendar pentru întocmirea unei grile salariale unice mai eficiente care să se aplice sectorului de stat, autorităților locale și altor agenții; | Parțial respectată. Autoritatea unică de plată a fost înființată, însă nu este încă activă. |

(d) o legislație care să amelioreze eficiența administrației și controalelor fiscale; | Respectată. Au fost adoptate legile 3842/2010 și 3888/2010. Au fost înființate grupuri de lucru însărcinate cu pregătirea măsurilor și reformelor de combatere a evaziunii fiscale. Guvernul va implementa aceste acțiuni în ianuarie 2011 și va stabili indicatori cantitativi de performanță în vederea responsabilizării administrației fiscale, de exemplu în domenii precum colectarea arieratelor fiscale, controlul marilor contribuabili, al declarațiilor de impozit și al plăților. În paralel, guvernul va consolida cadrul legislativ în vederea combaterii evaziunii fiscale: procedurile de apel în instanță și de soluționare administrativă a litigiilor fiscale vor fi simplificate, impedimentele în exercitarea sarcinilor esențiale ale administrației fiscale (metodele de audit indirect, procesarea declarațiilor fiscale) vor fi înlăturate, iar statutul personalului responsabil de administrarea impozitelor va fi reformat, pentru a permite sancționarea abaterilor. |

(e) lansarea unor revizuiri independente ale administrației centrale și ale programelor sociale existente; | Parțial respectată. Au început reuniunile la nivel tehnic cu CE, FMI și BCE și cu OCDE (care va coordona analizele). Contractul nu a fost încă semnat. |

(f) publicarea unor statistici lunare (pe baza contabilității de casă) privind veniturile, cheltuielile, finanțarea și datoriile restante ale „administrației publice disponibile” și ale subdiviziunilor sale; | Parțial respectată. Registrele angajamentelor de plată au fost introduse în noiembrie în toate unitățile administrației publice, iar guvernul a publicat date cu privire la arieratele entităților administrației publice. În același timp, procedurile contabile ale administrațiilor locale și ale asigurărilor sociale sunt în continuare nesatisfăcătoare, constituind un obstacol în calea monitorizării adecvate a evoluțiilor bugetare intra-anuale. Cu toate că situația s-a îmbunătățit oarecum în sectorul asigurărilor sociale și al societăților de stat reclasificate, datele cu privire la administrațiile locale sunt în continuare limitate. |

(g) un plan de acțiune pentru îmbunătățirea procesului de colectare și prelucrare a datelor administrației centrale, prin consolidarea mecanismelor de control ale autorităților statistice și ale Biroului general de contabilitate și prin garantarea unei răspunderi personale efective în caz de furnizare de date necorespunzătoare, pentru a putea oferi prompt date de foarte bună calitate privind administrația centrală, în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 2223/96, nr. 264/2000, nr. 1221/2002, nr. 501/2004, nr. 1222/2004, nr. 1161/2005, nr. 223/2009 și nr. 479/2009; | Respectată. Cooperare permanentă cu Eurostat în cadrul planului de acțiune comun în domeniul statisticii. S-a stabilit o modalitate corespunzătoare de a furniza ELSTAT datele primare referitoare la finanțele publice. Datele trimestriale privind finanțele publice sunt în curs de compilare pentru 2010, pe baza surselor de date directe. Statisticile fiscale pentru 2006-09 au fost revizuite de ELSTAT și validate de Eurostat. |

(h) publicarea periodică a informațiilor privind situația financiară a întreprinderilor publice și a altor entități publice care nu sunt clasificate ca făcând parte din administrația publică (inclusiv conturile de profit și pierdere, bilanțurile și datele cu privire la salariați și la masa salarială)”. | Respectată. În octombrie 2010 au fost publicate primele date referitoare la cele mai mari unsprezece întreprinderi publice. |

(i )crearea unui registru central complet al întreprinderilor publice; | Respectată. Se preconizează că registrul va fi complet operațional în primul trimestru al anului 2011. |

(j) un plan de acțiune care să precizeze calendarul măsurilor concrete care vor duce la crearea unei autorități centrale pentru achiziții publice; | Respectată. Împreună cu serviciile Comisiei s-a convenit asupra unui plan de acțiune. |

(k) un act normativ care să prevadă un plafon de 50 milioane EUR anual, în perioada 2011-2013, pentru contribuția acordată de autoritățile publice operatorilor feroviari pentru obligația de serviciu public și să prevadă principiul potrivit căruia statul nu furnizează operatorilor feroviari niciun alt sprijin explicit sau implicit; | Parțial respectată. La 26 octombrie 2010 s-a adoptat o nouă lege feroviară. Planul de afaceri a fost transmis spre consultare CE/FMI/BCE la 30 septembrie 2010. Clarificările și negocierile sunt în curs de desfășurare. Notificarea obligatorie a ajutorului de stat nu a fost încă efectuată. |

(l )un plan de afaceri pentru căile ferate din Grecia. Acest plan precizează măsurile luate pentru ca activitățile operaționale să devină profitabile, luând în calcul acoperirea costurilor de amortizare, încă din 2011, printre altele prin închiderea liniilor nerentabile, prin majorarea tarifelor și prin reducerea salariilor și a numărului de angajați; totodată, planul conține o analiză detaliată de senzitivitate a efectelor diverselor scenarii pentru rezultatele contractului colectiv asupra salariilor și furnizează informații asupra mai multor opțiuni în materie de personal și prevede restructurarea societății de tip holding, inclusiv vânzarea terenurilor și a altor active; |

(m) o lege pentru reformarea sistemului de negociere a salariilor din sectorul privat, care să prevadă reducerea ratelor remunerațiilor pentru ore suplimentare de lucru și o ameliorare a flexibilității privind gestionarea timpului de lucru și care să permită convențiilor teritoriale locale să fixeze creșteri salariale mai scăzute decât cele prevăzute în acordurile sectoriale; | Amânată. Ratele remunerațiilor pentru orele suplimentare au fost reduse în temeiul Legii 3863/2010. Alte proiecte de lege transmise spre consultare Comisiei Europene la 14.11.2010. |

(n) o reformă a legislației privind protecția locurilor de muncă, care să extindă perioada de probă pentru noile locuri de muncă la un an și să faciliteze utilizarea mai frecventă a contractelor temporare și a muncii cu normă redusă; |

(o) o modificare a reglementării sistemului arbitral pentru a permite fiecăreia dintre părți să recurgă la arbitraj dacă acestea nu sunt de acord cu propunerea mediatorului; |

(p) o reformă a procedurii arbitrale pentru a se garanta că aceasta funcționează potrivit unor criterii transparente și obiective, cu un comitet de arbitri independent, a cărui capacitate de decizie să fie liberă de influența guvernamentală.” |

[1] JO L 241, 14.9.2010, p. 12.

[2] COM(2010) 439 final

[3] ‘The Economic Adjustment Programme for Greece – Second Review,’ European Economy–Occasional Papers 72, noiembrie 2010. Se face trimitere la acest document pentru o evaluare mai detaliată a evoluțiilor reformei macroeconomice financiare, bugetare și structurale.

[4] Memorandumul privind politica economică și financiară și din Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică din 3 mai, actualizate la 6 august 2010.

[5] The Economic Adjustment Programme for Greece – Raport prezentat conform deciziei Consiliului – noiembrie 2010. O primă parte a raportului a fost transmisă de Guvernul Greciei la 15 noiembrie 2010; raportul integral a fost prezentat la 24 noiembrie 2010.

[6] Procentajele din PIB sunt furnizate cu titlu orientativ. În decizia Consiliului, procentajele din PIB se referă la valorile PIB-ului nominal disponibile în luna mai: 8,0% din PIB în 2010, 7,6% din PIB în 2011, 6,5% din PIB în 2012, 4,9% din PIB în 2013 și 2,6% din PIB în 2014. Traiectoria de ajustare prevăzută în decizie presupune ca creșterea anuală a datoriei publice brute consolidate să nu depășească: 34 058 milioane EUR în 2010; 17 365 milioane EUR în 2011; 15 016 milioane EUR în 2012; 11 599 de milioane EUR în 2013 și 7 885 milioane EUR în 2014. Ținând cont de cifrele revizuite referitoare la datorie de la sfârșitul anului 2009 și de cele mai recente prognoze cu privire la PIB-ul nominal, aceste valori corespund unor rate ale datoriei de 143% din PIB în 2010, 153% din PIB în 2011, 157% din PIB în 2012, 158% din PIB în 2013 și 156% PIB în 2014.

[7] JO L 145, 11.6.2010, p. 6.

[8] Majoritatea contribuabililor au posibilitatea de a face o plată către administrația fiscală în 2010 (și ulterior alte două plăți în 2011). În schimb, declarațiile lor de venit întocmite până în anul 2009 nu vor fi verificate (Legea 3888/2010).

[9] Previziuni economice europene, toamna anului 2010, European Economy , 7 noiembrie.

[10] Pentru informații detaliate se poate consulta Nota informativă cu privire la datele bugetare ale Greciei (Information Note on Greek Fiscal Data) a Eurostat (15 noiembrie 2010), disponibilă pe site-ul Eurostat.

[11] Pe lângă reducerile salariale stabilite în cursul anului 2010, aplicabile atât funcționarilor publici, cât și salariaților SS.

[12] Recomandarea Consiliului (2010/190/UE) către Grecia din 16 februarie 2010 pentru a pune capăt neconcordanței cu orientările generale ale politicilor economice în Grecia și a îndepărta riscul de punere în pericol a bunei funcționări a uniunii economice și monetare (JO L 83, 30.3.2010, p. 63).