[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 20.12.2010

COM(2010) 793 final

SEC(2010) 1604 final

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL

RAPORTUL ANUAL PE 2009 PRIVIND PROGRAMELE PHARE, INSTRUMENTELE DE PREADERARE PENTRU TURCIA, CARDS ȘI FACILITATEA DE TRANZIȚIE

Introduc ERE

Începând cu 1 ianuarie 2007, asistența de preaderare a UE pentru țările candidate[1] și potențial candidate[2] este canalizată prin Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA)[3]. IPA înlocuiește cinci instrumente de preaderare anterioare, inclusiv PHARE[4], instrumentul de preaderare pentru Turcia[5] și CARDS[6], instrumentul financiar pentru Balcanii de Vest.

Prezentul raport și documentul de referință asociat se referă la continuarea punerii în aplicare a programelor din 2006 și a programelor anterioare în cadrul PHARE, a instrumentului de preaderare pentru Turcia și a programelor CARDS, precum și în cadrul Facilității de tranziție[7] în cursul anului 2009, cu data limită la 31 decembrie 2009[8].

Din 2006, care a fost ultimul an de programare, nu au fost lansate programe noi în baza acestor instrumente.

PUNEREA ÎN APLICARE A PROGRAMELOR: PREZENTARE GENERALă

PHARE, instrumentul de preaderare pentru Turcia și CARDS

În cursul anului 2009, performanța gestionării programelor CARDS în țările beneficiare a fost, în general, satisfăcătoare. Până la finalul perioadei de raportare, programele pentru perioada 2001-2006 (2001-2004 pentru Croația) au fost aproape în totalitate contractate în mod sistematic (variind între 97% din fondurile alocate pentru Albania și Bosnia și Herțegovina și 99% pentru Kosovo[9]). Și plățile s-au apropiat, în general, de finalizare, depășind 90% din alocările pentru perioada 2001-2006 în toate țările beneficiare CARDS, singura excepție fiind Albania (72%).

Ratele globale de contractare și plată de 85%, respectiv 73% din fondurile alocate înregistrate până la finalul perioadei de contractare din 2009 pentru programele din perioada 2002-2006 în cadrul instrumentului de preaderare pentru Turcia au indicat o performanță nesatisfăcătoare din partea autorităților de gestionare competente din Turcia. Situația se va îmbunătăți în viitor ca urmare a unor schimbări la nivel de gestionare, a unor noi recrutări și a reluării activității de monitorizare. Îmbunătățirile organizaționale și procedurale aduse structurilor relevante de gestionare în contextul intensificării supervizării implementării descentralizate în cadrul IPA ar trebui, de asemenea, să aibă un impact pozitiv asupra gestionării asistenței în baza instrumentului de preaderare pentru Turcia[10].

În cursul anului 2009, Bulgaria și Romania au continuat implementarea programelor naționale și de cooperare transfrontalieră în cadrul PHARE 2006. Majoritatea activităților proiectelor puse în aplicare în baza acestor programe au fost finalizate până la sfârșitul anului, însă verificarea rezultatelor obținute, efectuată de autoritățile naționale și de Comisie, a continuat în 2010 și va continua și în 2011. Punerea în aplicare a mai multor proiecte în cadrul programelor PHARE 2006 pentru România va continua până la jumătatea anului 2011, astfel încât, la finalul perioadei de raportare, rezultatele nu sunt încă disponibile. Plățile au atins 77,10%, respectiv 65,10% din alocările PHARE 2005 și 2006 în Bulgaria, în timp ce cifrele corespunzătoare pentru România au fost de 79,62%, respectiv 69%. Contractarea programelor PHARE 2005 și 2006 în Croația s-a finalizat în 2009, la o rată globală de aproximativ 86% din alocări[11]. Plățile au continuat și au atins un nivel de 60% din totalul alocărilor.

Facilitatea de tranziție

Cele 10 țări care au aderat la UE în mai 2004[12] au finalizat implementarea programelor în cadrul Facilității de tranziție 2006 la 15 decembrie 2009, obținând rezultate și impactul preconizate, în special în ceea ce privește consolidarea administrației publice a beneficiarilor și contribuția la îndeplinirea nevoilor rămase în ceea ce privește adoptarea acquis -ului. Până la finalul perioadei de raportare, ratele de plată în cadrul Facilității de tranziție 2005 au variat între peste 84% în Malta și peste 98% în Cipru. Ratele corespunzătoare pentru Facilitatea de tranziție 2006 au variat între 58% și aproape 98% (tot în Malta, respectiv Cipru).

În ceea ce privește Bulgaria și Romania, în 2009 acestea au continuat contractarea și implementarea programelor din cadrul Facilității de tranziție 2007. Până la termenul limită de contractare din 15 decembrie 2009, ambele țări au atins o rată de contractare cu puțin mai mică de 70%. În România, această rată a fost cauzată de un ritm de contractare mai lent decât cel preconizat, în timp ce performanța scăzută din Bulgaria se explică prin suspendarea prelungită a acreditării Agenției de implementare competente care să îi permită să exercite activități de implementare descentralizată a (suspendarea a afectat și fondurile de preaderare PHARE).

Exemple de proiecte de succes

Asistența de preaderare nu contribuie doar la pregătirea țărilor care doresc să adere la UE; aceasta a stabilizat, de asemenea, situația în Balcanii de Vest în ultimul deceniu și a sprijinit un program ambițios de reformă economică și politică.

În continuare sunt oferite exemple concrete de realizări obținute prin intermediul asistenței de preaderare în 2009[13]:

- În Albania, programul CARDS a finanțat un punct de trecere a frontierei cu Muntenegru și un centru de reintegrare a minorilor , contribuind, astfel, la facilitarea cooperării regionale și a liberei circulații a persoanelor și bunurilor și la consolidarea sectorului justiției și al afacerilor interne din țară;

- În Bosnia și Herțegovina, programul CARDS a finanțat un punct de trecere a frontierei cu Muntenegru, precum și un centru de primire a migranților ilegali . Primul proiect contribuie la eficientizarea vămuirii, permite efectuarea unui control adecvat al mărfurilor și pasagerilor care trec frontiera și facilitează fluxul legal și fără probleme al acestora. Al doilea proiect furnizează infrastructură pentru centrele specializate de cazare, în scopul deplasării, în conformitate cu standardele și bunele practici internaționale și europene, a resortisanților din țările terțe aflați în situație ilegală care așteaptă să fie returnați în țara lor de origine sau în altă țară. În plus, clădirile instanțelor municipale și cantonale au fost reabilitate pentru o utilizare mai eficientă a spațiului, ceea ce contribuie la exercitarea într-o manieră mai eficientă și mai eficace a funcțiilor administrative și judiciare;

- În Croația, programul PHARE a contribuit la asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală , la dezvoltarea sectorului piscicol și la alinierea acestuia într-o mai mare măsură la Politica comună în domeniul pescuitului, precum și la instituirea „ Blue Border surveillance ” (Supravegherea frontierei albastre) în conformitate cu cele mai bune practici ale UE. În primul caz, asistența PHARE a sprijinit instituțiile competente să sensibilizeze publicul și să își îmbunătățească mecanismele de cooperare, coordonare și aplicare a legii prin schimburi de informații, date și bune practici. În al doilea caz, aceasta a îmbunătățit structura instituțională, administrația și sistemul statistic din sectorul pescuitului și a intensificat activitatea de inspecție și monitorizare. În cel de al treilea caz, asistența PHARE a sprijinit Poliția de frontieră din Croația să dezvolte și să implementeze o componentă de supraveghere a Frontierei albastre în cadrul Planului său de acțiune pentru gestionarea integrată a frontierelor. Programul CARDS a contribuit la dezvoltarea și întreținerea unui sistem de siguranță alimentară de calitate superioară prin instituirea unui nou sistem de siguranță alimentară, precum și a cadrului instituțional aferent și prin modernizarea activităților de control ale instituțiilor responsabile pentru animalele vii și produsele alimentare;

- În Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, CARDS a contribuit la consolidarea luptei împotriva criminalității organizate și a corupției prin dezvoltarea unui cadru juridic și instituțional complet pentru o politică mai eficientă și prin înființarea unei Unități specializate anticorupție complet operaționale. De asemenea, CARDS a stabilit un sistem de gestionare a vizelor la nivel național care asigură un nivel mai ridicat de securitate în UE grație unor programe informatice și unor echipamente specializate, care îmbunătățesc procesele de eliberare a vizelor, introducând proceduri standardizate, precum și o verificare rapidă, consistentă și exactă a solicitanților de viză. În final, programul CARDS a susținut instituirea unui sistem de monitorizare și gestionare a viilor la nivel național sprijinind organismului responsabil, creând un cadastru și un registru viticol și aliniind legislația naționale în domeniul vitivinicol la legislația UE;

- În Kosovo, CARDS a sprijinit crearea unui sistem de justiție juvenilă bazat pe drepturile copilului prin consolidarea capacităților specialiștilor în domeniul justiției juvenile, dezvoltarea cercetării și prin programe orientate de prevenire și reabilitare. De asemenea, CARDS a promovat înființarea de întreprinderi mici și mijlocii moderne, sustenabile, competitive, ecologice și viabile din punct de vedere financiar, precum și crearea de locuri de muncă . În final, acest instrument de preaderare a sprijinit aprovizionarea cu cărbuni a centralelor electrice existente prin reabilitarea utilajelor grele din sectorul extracției de cărbune;

- În Muntenegru, CARDS a finanțat reabilitarea mai multor stații de pompare a apelor reziduale în patru municipalități, îmbunătățind situația gestionării apelor reziduale în orașele de coastă;

- În Serbia, CARDS a sprijinit o funcționare mai transparentă, eficientă și previzibilă a guvernelor locale și a derulat o metodologie de planificare strategică pentru dezvoltarea durabilă a guvernului local. De asemenea, programul a sprijinit restructurarea și dezvoltarea IMM-urilor în sectoarele prioritare, cum ar fi cele axate pe protecția mediului și eficiența energetică, cele deținute/administrate de antreprenori femei și/sau noile întreprinderi de înaltă tehnologie. În final, acesta a sprijinit reforma Educației și formării profesionale prin formarea cadrelor didactice, a directorilor de școli și a altor cadre în ceea ce privește metodele modernizate de predare, punerea în aplicare a unor planuri de învățământ pilot, evaluarea elevilor pe baza rezultatelor și elaborarea materialelor didactice;

- În Turcia, instrumentul de preaderare a sprijinit definirea unui plan de acțiune național multianual privind egalitatea de gen, a elaborat un model de organism competent în acest domeniu, a stabilit rețele între instituțiile competente și a oferit cursuri de instruire și de sensibilizare. Instrumentul a contribuit, de asemenea, la combaterea violenței domestice împotriva femeilor prin elaborarea unei politici și a unui plan național de acțiune pe această temă, consolidând capacitatea agențiilor publice de a oferi servicii femeilor abuzate sau celor aflate în pericol, sensibilizând publicul și colectând date referitoare la natura și dimensiunea problemei la nivel național. Mai mult, instrumentul a contribuit la reducerea poluării pânzei freatice și a mediului prin instituirea unui sistem solid de gestionarea a deșeurilor în regiunea în cauză. În final, instrumentul a finanțat numeroase proiecte de ocupare a forței de muncă în diferite provincii pentru a sprijini serviciile publice de ocupare a forței de muncă în aplicarea unor măsuri mai eficiente în acest domeniu, care corespund nevoilor pieței muncii la nivel local, și pentru a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională a tinerilor și a femeilor.

EVOLUțII RELEVANTE ÎN 2009, ÎNVățăMINTE șI PERSPECTIVE

Principalele evoluții și învățăminte desprinse din implementarea PHARE și a Facilității de tranziție în Bulgaria și România

Una dintre cele mai importante evoluții din 2009 în ceea ce privește implementarea asistenței PHARE și a Facilității de tranziție a fost legată de suspendarea fondurilor pentru Bulgaria în februarie 2008 și retragerea ulterioară a acreditării a două Agenții de implementare din Bulgaria în luna iulie a aceluiași an[14]. În 2009 s-au înregistrat îmbunătățiri în ceea ce privește constatarea și cuantificarea deficiențelor sistemului de control și în urmărirea neregulilor de către autoritățile bulgare competente începând cu luna iulie. La sfârșitului lunii octombrie 2009, Bulgaria a prezentat Comisiei propuneri de corecții financiare. Ca rezultat, Comisia a anulat, la 18 noiembrie 2009, suspendarea plăților.

Învățând din experiența de mai sus, în cursul perioadei de raportare, Comisia s-a angajat într-un exercițiu mai amplu menit să trateze în detaliu acele standarde de control intern care au avut cea mai mare relevanță pentru îmbunătățirea responsabilizării, întărirea procesului de asigurare și eficientizarea procesului decizional în ceea ce privește programarea și implementare asistenței de preaderare[15].

Printre alte măsuri adoptate în 2009 de către Comisie, relevante și pentru gestionarea programelor de preaderare în curs de finalizare s-a numărat adoptarea unui Document de strategie de control și Instrucțiuni adresate delegațiilor, având drept scop ghidarea acestora în stabilirea standardelor de control intern, în special în noile delegații UE[16] situate în țările din Balcanii de Vest, și clarificarea aspectelor legate de supravegherea la sediul central. În acest context a fost adoptată și o politică de validare a cererilor de plată pentru gestionarea centralizată[17], inclusiv elaborarea de strategii anuale de asigurare de către ordonatori de credite subdelegați[18]. Începând cu 2010, sunt prevăzute controale ex post suplimentare ale documentelor ordonatorilor de credite subdelegați la nivelul gestionării centralizate.

Experiența acumulată din implementarea programelor PHARE și a Facilității de tranziție în cadrul SEID[19] în Bulgaria și România s-a tradus prin faptul că gestionarea descentralizată a asistenței UE în lipsa unor controale ex-ante ar trebui introdusă înainte de aderare, astfel încât eficiența și eficacitatea acesteia să poată fi demonstrată și confirmată în practică sub atenta cercetare a Comisiei.

Având în vedere acest aspect, Comisia a impus condiții stricte autorităților croate pentru descentralizarea gestionării fondurilor IPA. Aceste condiții vor garanta capacitatea autorităților naționale de a-și asuma sarcinile gestionării fondurilor de preaderare (IPA) înainte de aderare și a fondurilor structurale după aderare. Similar, Comisia va lua măsuri suplimentare pentru a aborda recomandările netratate ale auditurilor și evaluărilor în vederea consolidării sistemelor de gestiune și control pentru implementarea descentralizată a IPA în Turcia.

Implementarea asistenței de preaderare în Bulgaria și România a indicat, de asemenea, că problemele rămase din cursul ultimului an de implementare pot fi complicate și pot necesita resurse. În consecință, în 2009, Comisia și-a intensificat eforturile în direcția unei monitorizări mai atente și a unei urmăriri ex-post a programelor în finalizare.

În final, experiența din Bulgaria și România a avut un impact și asupra coordonării asistenței de preaderare a UE în acele țări. În urma solicitării Parlamentului privind raportarea periodică în ceea ce privește situația punerii în aplicare a fondurilor UE în Bulgaria și Romania, Comisia a creat în 2009 un mecanism suplimentar de coordonare internă pentru a monitoriza gestionarea fondurilor UE în aceste două țări.

Învățămintele desprinse din implementarea instrumentului de preaderare în Turcia și perspective

Turcia este cel mai mare beneficiar al asistenței de preaderare a UE. Gestionarea acestei asistențe este parțial descentralizată, și anume conferită autorităților naționale, însă supusă unui control ex ante al Delegației UE. Deși recunoaște că proiectele finanțate de la bugetul UE și-au atins țintele preconizate și că rezultatele erau, cel mai probabil, durabile, în Raportorul său special 16/2009 privind gestionarea asistenței de preaderare pentru Turcia în cadrul instrumentului aplicabil în perioada 2002-2006[20], Curtea de Conturi a considerat că, în trecut, legătura dintre asistență și prioritățile agendei de extindere, pe de o parte, și eficiența acesteia în sprijinirea acestor priorități, pe de altă parte, nu a putut fi suficient demonstrată.

Având în vedere constatările de mai sus, Comisia ia măsuri în cadrul noului instrument de asistență pentru preaderare (IPA) cu scopul de a-i spori eficacitatea. În plus față de consolidarea sistemului de gestiune și control în ceea ce privește implementarea descentralizată, deja menționată anterior, în prezent se adoptă următoarele măsuri:

- Programarea asistenței financiare va fi mai strâns legată de prioritățile politice și va fi completată de o abordare mai sectorială, acolo unde este cazul, de strategii sectoriale vizând îmbunătățirea responsabilizării și impactul ajutorului.

- Comisia va garanta că proiectele viitoare au obiective mai clare care să permită îmbunătățirea logicii de intervenție cu ajutorul unor indicatori și obiective de referință relevante și măsurabile.

- Acolo unde este cazul, se vor utiliza condiționări clar definite pentru a garanta că beneficiarii pun în aplicare angajamentele necesare pentru ca asistența financiară să înregistreze rezultate și să producă impacturi.

- În cadrul sistemelor de monitorizare se va acorda o atenție deosebită rezultatelor și impactului proiectelor în curs de implementare.

- Auditurile, evaluările și o monitorizare strânsă vor garanta eficacitatea îmbunătățirilor, permițând efectuarea unor noi modificări pe parcurs asupra sistemului, dacă este necesar.

Pentru mai multe detalii cu privire la perspectivele legate de gestionarea asistenței de preaderare, vă rugăm să consultați Raportul anual privind IPA pe 2009[21] și documentul de referință asociat[22].

PERFORMANțA PHARE/CARDS/ A INSTRUMENTELOR DE PREADERARE PENTRU TURCIA

În 2009, au fost realizate evaluări sectoriale, tematice și ad-hoc în cadrul schemei de evaluare intermediară (EI) în Turcia și Croația, care au acoperit, în principal, instrumentul financiar de preaderare (Turcia) și programele PHARE și CARDS (Croația). Evaluări retrospective ale programelor CARDS au fost desfășurate și în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Kosovo, Muntenegru și Serbia[23].

Conform evaluărilor, în general, asistența acordată a vizat prioritățile și strategiile convenite cu beneficiarii. Concluziile evaluărilor au sugerat că performanța asistenței a variat între moderat satisfăcătoare și moderat nesatisfăcătoare. S-au obținut rezultate pozitive , inclusiv o capacitate sporită a persoanelor fizice și instituțiilor care lucrează cu programe finanțate de UE în toate sectoarele, cu un impact benefic asupra politicii guvernamentale, instituțiilor, entităților private și persoanelor fizice. Instrumentele au furnizat mijloacele de modernizare a infrastructurii, echipamentelor, practicilor și procedurilor. În consecință, intervențiile în sectoarele evaluate au avut un impact politic, social, economic și de mediu.

Performanța asistenței a fost de multe ori diminuată din cauza deficiențelor identificate în țările beneficiare în ceea ce privește programarea (capacitate de implementare instituțională și strategii naționale insuficiente la data elaborării propunerilor de proiect), implementarea (capacitate limită a beneficiarilor în unele domenii și implementare întârziată) și monitorizarea (funcționalitate limitată a subcomisiilor pentru monitorizare sectorială) asistenței. De asemenea, s-a înregistrat o lipsă de instrumente pentru evaluarea eficacității costurilor, iar capacitatea de absorbție a beneficiarilor a rămas relativ slabă.

Pe baza concluziilor evaluării, recomandările pentru programarea viitoare au prevăzut ca instituțiile beneficiare care se ocupă de asistența de preaderare să asigure o capacitate mai adecvată pentru programare și elaborarea proiectului. Aceasta ar trebui să includă, în special, o evaluare mai temeinică a nevoilor și capacității de absorbție ale instituției care utilizează rezultatele proiectului, înglobarea într-o manieră mai sistematică a asistenței în strategiile naționale și o atenție mai mare acordată aspectelor legate de eficiență. În ceea ce privește implementarea, eficiența administrativă atât în cadrul structurilor naționale, cât și la nivelul Delegațiilor UE ar trebui sporită și mai mult pentru a permite organizarea la timp a unor proceduri de achiziții și pentru a preveni întârzierea implementării. Odată ce proiectele sunt puse în aplicare, acestea ar trebui supuse unei monitorizări mai sistematice. Sistemul de monitorizare ar trebui în continuare consolidat, atât în ceea ce privește funcționalitatea subcomisiilor pentru monitorizare sectorială, cât și în ceea ce privește calitatea rapoartelor de monitorizare.

Impactul pe termen lung și sustenabilitatea asistenței de preaderare a rămas o problemă deschisă în majoritatea țărilor beneficiare, mai ales din cauza nivelului ridicat de rotație a personalului și din cauza incertitudinii bugetare legate de finanțarea activităților de urmărire și costurile de operare/de întreținere ale proiectelor. Prin urmare, autoritățile naționale trebuie să abordeze rapid problema nivelului ridicat de rotație a personalului pentru a garanta un impact și o sustenabilitate pe termen lung. Programarea viitoare ar trebui, de asemenea, să abordeze într-o manieră mai sistematică problema resurselor financiare necesare asigurării faptului că realizările obținute prin programe se traduc în rezultate durabile.

Beneficiarii iau în considerare concluziile și recomandările evaluărilor din 2009. În ceea ce o privește, Comisia și-a intensificat monitorizarea periodică a progreselor în acțiunile întreprinse de beneficiari pentru a se conforma concluziilor evaluării. În plus, Comisia se bazează pe concluziile acestor evaluări pentru a îmbunătăți gestionarea asistenței de preaderare în cadrul noului instrument IPA, atât în ceea ce privește implementarea, cât și programarea și logica de intervenție mai extinsă a noului instrument, după cum se menționează mai sus.

COOPERAREA CU BEI șI CU INSTITUțIILE FINANCIARE INTERNAțIONALE

În 2009, în cadrul facilităților financiare finanțate prin PHARE create în cooperare cu IFI[24] au fost acordate noi stimulente în valoare de 35 de milioane EUR pentru proiectele din cadrul Facilității de finanțare a IMM-urilor (FFIMM), precum și stimulente suplimentare în valoare de 5 milioane EUR în cadrul Facilității de finanțare municipală (FFM). Per ansamblu, în 2009 erau în curs de implementare 31 de programe PHARE în baza celor patru facilități existente [adică cele două facilități susmenționate plus Facilitatea de infrastructură municipală (FIM) și Facilitatea de finanțare pentru eficiență energetică (FFEE)[25] ]. Au fost aprobate noi proiecte în cadrul tuturor facilităților cu excepția FIM, pentru care perioada de contractare cu intermediarii financiari locali expirase. Condițiile dificile de piață care au persistat în 2009 au îngreunat implementarea programelor în cadrul unora dintre facilități (de exemplu, FFM 2005 și 2006), și au dus la prezentarea unor cereri de modificare a sferei lor de aplicare (de exemplu, includerea proiectelor de energie regenerabilă în FFEE). În cursul anului 2009, aceste facilități au fost reorganizate pentru a fi în conformitate cu obiectivele strategiei Europa 2020[26]. La finalul perioadei de raportare, acest proces era încă în curs.

[1] Croația, Islanda (din 2010), Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Turcia

[2] Albania, Bosnia și Herțegovina, Muntenegru, Serbia și Kosovo

[3] Regulamentul nr. 1085/2006 al Consiliului din 17 iulie 2006

[4] Regulamentul (CEE) nr. 3906/89 al Consiliului din 19 decembrie 1989

[5] Regulamentul (CE) nr. 2500/2001 al Consiliului din 17 decembrie 2001

[6] Asistență comunitară pentru reconstrucție, dezvoltare și stabilizare, Regulamentul (CE) nr. 2666/2000 al Consiliului din 5 decembrie 2000

[7] Articolul 31 din Tratatul de aderare a Bulgariei și României

[8] Programarea și implementarea programelor ulterioare sunt prezentate în Raportul anual privind IPA pe 2009 [COM (2010) 687 final, din 25 noiembrie 2010]

[9] În temeiul Rezoluției 1244/99 Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite

[10] Pentru detalii suplimentare, a se vedea Raportul anual privind IPA pe 2009 (cf. nota de subsol 8)

[11] Fondurile necontractate în termenul limită au fost dezangajate

[12] Cipru, Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, Slovacia și Slovenia

[13] Proiecte finalizate sau în curs de desfășurare în 2009

[14] În februarie 2008, Comisia a suspendat plata fondurilor PHARE și în baza Facilității de tranziție gestionate de două agenții acreditate, iar în iulie 2008 aceasta a retras acreditarea acestor agenții, respectiv dreptul lor de a gestiona programele respective, în urma unor controale la fața locului care au revelat lipsa de fiabilitate a sistemele naționale de gestiune și control instituite pentru gestionarea fondurilor de preaderare. A se vedea Raportul anual pe 2008 privind programele PHARE, instrumentele de preaderare pentru Turcia, CARDS și Facilitatea de tranziție, COM(2009)700 din 21.12.2009

[15] Și anume, standardele de control intern legate de obiectivele și indicatorii de performanță , procesul de gestionare a riscurilor , procese și proceduri și supravegherea gestionării

[16] Până la sfârșitul anului 2008, cea mai mare parte a programului CARDS a fost gestionată de Agenția Europeană pentru Reconstrucție (AER). Începând cu luna septembrie 2008, sarcinile rămase privind punerea în aplicare a acestui program în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Kosovo, Muntenegru și Serbia au fost preluate de Delegațiile UE sub responsabilitatea serviciilor Comisiei de la sediu (DG Extindere)

[17] Aplicabilă mutatis mutandis implementării descentralizate, deși face obiectul unor clarificări ulteriore în acest caz

[18] Și anume, cu atribuții de executare a bugetului, care le-au fost conferite (delegate) de Comisie, conform articolului 51 din Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al UE, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002

[19] Sistem extins de implementare descentralizată. Gestionarea asistenței de preaderare reprezintă o etapă importantă de învățare pentru autoritățile naționale dintr-o țară candidată în pregătirea pentru gestionarea viitoare a sumelor – considerabil mai importante – pe care țara le va primi după aderare. Prin urmare, gestionarea fondurilor de preaderare este conferită treptat autorităților naționale, la început sub supravegherea Delegației UE (DIS – implementare descentralizată cu controale ex ante ) și ulterior fără a mai fi efectuate controale ex ante (SEID)

[20] Raportul special nr. 16/2009 Gestionarea de către Comisia Europeană a asistenței de preaderare pentru Turcia , publicat la 13 ianuarie 2010

[21] Cf. nota de subsol 8

[22] SEC(2010)1430 final din 25 noiembrie 2010

[23] Atât pentru Albania, cât și pentru Bosnia și Herțegovina, evaluările CARDS au fost finalizate și prezentate în 2008

[24] Banca Europeană de Investiții (BEI), Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) și Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei (BDCE) în asociere cu Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW)

[25] Pentru informații suplimentare referitoare la cele patru programe, a se vedea Raportul anual pe 2008 privind programele PHARE, Instrumentul de preaderare pentru Turcia, CARDS și Facilitatea de tranziție [COM(2009)700 final, 21.12.2009]

[26] Europa 2020 este noua strategie pentru creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, lansată de Comisie la 3 martie 2010 [COM(2010)2020 final, 3.3.2010] pentru ieșirea din criza economică și pregătirea economiei UE pentru deceniul următor și adoptată de Consiliu în iunie 2010 (EUCO 13/10 din 17 iunie 2010)