ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.2.

patru tendințe globale principale sunt relevante pentru chestiunea fundamentală a capacității și a libertății de acțiune a UE. Acestea reprezintă megatendințele generale centrale ale epocii actuale, care vor continua să aibă o importanță esențială în modelarea politicii europene. Cu toate acestea, dezvoltarea lor are în continuare un caracter global și abordează diverse aspecte, deși nu include o explorare aprofundată a subtemelor individuale. CESE deplânge mai ales faptul că dimensiunea socială nu a fost suficient luată în seamă și că nu se acordă atenție tineretului și echității între generații, deși aceste aspecte au fost dezvoltate în raportul de bază al Centrului Comun de Cercetare (JRC) Shaping & Securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond („Definirea și securizarea autonomiei strategice deschise a UE până în 2040 și ulterior”) CESE consideră că celesunt relevante pentru chestiunea fundamentală a capacității și a libertății de acțiune a UE. Acestea reprezintă megatendințele generale centrale ale epocii actuale, care vor continua să aibă o importanță esențială în modelarea politicii europene. Cu toate acestea, dezvoltarea lor are în continuare un caracter global și abordează diverse aspecte, deși nu include o explorare aprofundată a subtemelor individuale. CESE deplânge mai ales faptul că dimensiunea socială nu a fost suficient luată în seamă și că nu se acordă atenție tineretului și echității între generații, deși aceste aspecte au fost dezvoltate în raportul de bază al Centrului Comun de Cercetare (JRC)(„Definirea și securizarea autonomiei strategice deschise a UE până în 2040 și ulterior”) ( 1 )
3.4.3.

CESE propune ca acele campanii de sensibilizare cu privire la tranziție să se inspire din curentul BIMBY ( Build In My Backyard ), care corespunde curentului NIMBY ( Not In My Backyard ), valorificând exemple care generează un mimetism social virtuos și beneficii pentru populație, o listă de relatări pozitive transpuse în mărturii și exemple concrete de reușite din diverse regiuni și țări cu care și unele, și celelalte ar putea să se identifice.
1.9.

În cadrul noului Pact pentru cercetare și inovare, Europa trebuie să pregătească terenul pentru o cultură mai antreprenorială, astfel încât să fie încurajate întreprinderile inovatoare și care își asumă riscuri – MIMM-urile, dar și întreprinderile nou-înființate. Bine-cunoscuta zicală englezească No risk, no fun (Fără riscuri nu există distracție) are un echivalent în domeniul inovării: „Fără riscuri nu apar noi afaceri, deci nici noi locuri de muncă de calitate”.
3.1.3.

Exemplele de noi tehnologii care vor juca fără îndoială un rol foarte important în reducerea emisiilor de CO 2 includ: — decarbonizarea generării de energie electrică; — decarbonizarea industriilor care emit CO2 – de exemplu, industria oțelului, industria cimentului etc.; — captarea și stocarea dioxidului de carbon (CSC) și, de exemplu, stațiile de epurare a apelor uzate; — stocarea puterii electrice pe o scară foarte largă la costuri specifice scăzute; — electromobilitatea; — rețelele inteligente și rețelele electrice de înaltă tensiune; — orașele inteligente etc.
Planul de acțiune care însoțește strategia include politici care vizează, printre altele, încurajarea adoptării vehiculelor cu emisii zero și a infrastructurii aferente. Trecerea la vehicule cu emisii zero va preveni poluarea și va îmbunătăți sănătatea cetățenilor noștri. Acest lucru sprijină, de asemenea, obiectivul ambițios de reducere la zero a poluării înscris în Pactul verde european, astfel cum este prevăzut în Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării ( 11 )
2.5.

Comisia propune, de asemenea, un CBAM care are ca obiectiv reducerea riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în UE prin stabilirea unui preț al carbonului pentru importuri, corespunzător prețului care ar fi fost plătit dacă mărfurile ar fi fost produse în UE. Acest mecanism se va aplica unei selecții specifice de sectoare și a fost considerat de Comisie ca fiind pe deplin coerent cu normele OMC. În conformitate cu propunerea, introducerea treptată a CBAM va avea loc concomitent cu eliminarea treptată a schemei de realocare ETS, care, în orice caz, a fost întotdeauna avută în vedere ca fiind temporară. Mărfurile importate în UE ar suporta o taxă care să reflecte „conținutul de carbon” al acestora, adică emisiile de CO 2 generate de producția lor (prețul global al acestor emisii de CO 2 este același cel al carbonului stabilit de UE). Pe de altă parte, mărfurilor exportate către alte țări nu li se aplică o reducere (care să reflecte diferența dintre prețul carbonului plătit pentru producția lor în Europa și prețul carbonului pe piața de destinație). Pentru a compensa acest lucru, Fondul pentru inovare (IF), cu venituri provenite din licitarea a 450 de milioane de certificate ETS în perioada 2020-2030, va ajuta industria europeană să se adapteze la procesul de decarbonizare. Pentru perioada 2020-2030, fondul se poate ridica la aproximativ 10 miliarde EUR, în funcție de prețul carbonului. Fondul pentru inovare este un instrument-cheie de finanțare pentru îndeplinirea angajamentelor asumate de UE la nivelul întregii economii în temeiul Acordului de la Paris și pentru sprijinirea viziunii strategice a Comisiei Europene privind o Europă neutră din punct de vedere climatic până în 2050, astfel cum se recunoaște și în Planul de investiții al Pactului verde european.
3.15.

Comunicarea propune ca obiective ca, până în 2028, orice tonă de CO 2 captată, transportată, utilizată și stocată de industrii să trebuiască să fie declarată și contabilizată în funcție de originea sa fosilă, biogenică sau atmosferică; ca cel puțin 20 % din carbonul utilizat în produsele chimice și plastice să trebuiască să provină din surse nefosile durabile până în 2030 și ca 5 milioane de tone de CO 2 să trebuiască să fie retrase în fiecare an din atmosferă și stocate în mod permanent în cadrul proiectelor-pilot până în 2030.
2.3.

Se propun o serie de schimbări și adăugiri pentru actuala EPBD, în special: — Începând din 2030, toate clădirile noi trebuie să aibă emisii zero; clădirile publice noi trebuie să aibă emisii zero deja până în 2027. — O nouă cerință este impusă statelor membre privind asigurarea faptului că toate clădirile deținute de organismele publice și toate clădirile nerezidențiale sunt modernizate cel puțin până la clasa de performanță energetică F până în 2027 și cel puțin până la clasa de performanță energetică E până în 2030. Toate clădirile rezidențiale trebuie îmbunătățite, de asemenea, cel puțin până la clasa de performanță energetică F până în 2030 și cel puțin până la clasa de performanță energetică E până în 2033. Dată fiind recalibrarea claselor de performanță energetică, aceste cerințe vor avea ca rezultat modernizarea a peste 15 % din parcul imobiliar până în 2033. — Obligația deținerii unui certificat de performanță energetică este extinsă la clădirile care fac obiectul unor renovări majore, la clădirile pentru care se reînnoiește un contract de închiriere și la toate clădirile publice. Clădirile sau unitățile de clădire care sunt oferite spre vânzare sau închiriere trebuie să aibă un certificat de performanță energetică, care trebuie indicat în toate comunicările cu caracter publicitar. — Planurile naționale de renovare a clădirilor vor fi pe deplin integrate în planurile energetice și climatice naționale pentru a asigura comparabilitatea și pentru a urmări progresele – incluzând foi de parcurs pentru eliminarea treptată a combustibililor fosili utilizați pentru încălzire și răcire până cel târziu în 2040. — Un „pașaport de renovare” a clădirilor va oferi acces la informații și costuri mai mici pentru consumatori pentru a le facilita planificarea și renovarea etapizată către nivelul de emisii zero. — Statele membre sunt invitate să includă considerații privind renovarea în normele de finanțare publice și private și să stabilească instrumentele adecvate, în special pentru gospodăriile cu venituri reduse. — Este introdusă o clauză de caducitate în cazul stimulentelor financiare pentru utilizarea de combustibili fosili în clădiri. — Trebuie stabilite infrastructura de încărcare pentru vehiculele electrice și locurile de parcare pentru biciclete.
4.7.

În plus, CESE salută adoptarea Actului legislativ privind piețele digitale ( Digital Markets Act – DMA), ca mijloc de a garanta existența unor piețe digitale contestabile și echitabile prin intermediul unei reglementări ex ante. În acest cadru, este esențială o guvernanță europeană care să garanteze aplicarea uniformă a regulamentului DMA în cadrul Uniunii Europene, precum și eficacitatea acestuia. În plus, deși acesta din urmă încadrează aspectele legate de schimbul de date și accesul la date pentru gatekeepers (controlori ai fluxului de informație), locul datelor în evaluarea concurențială rămâne de clarificat.
Deși participarea femeilor pe piețele muncii a crescut în ultimul deceniu, se înregistrează în continuare o segregare clară de gen (1). Inegalitățile în ceea ce privește accesul la educație și oportunitățile economice pentru femei persistă, deși Europa are cele mai scăzute rate ale inegalității – cu unele diferențe între Europa de Vest și cea de Est – comparativ cu alte părți ale lumii (2). CESE a solicitat, de asemenea, măsuri prompte de eradicare a diferențelor dintre femei și bărbați în ce privește salariul și pensia în toate domeniile și sectoarele, în special prin măsuri obligatorii în materie de transparență salarială (3), și subliniază că prima diferență o agravează pe cea de a doua, femeile fiind extrem de vulnerabile sub acest aspect. În plus, contextul cultural și stereotipurile tradiționale afectează opțiunile profesionale ale femeilor. În sectorul educației, al îngrijirii, al sănătății și cel social, de exemplu, lucrează mult mai multe femei decât bărbați, iar bărbații domină sectoare precum cel al construcțiilor și al industriei grele.

Deși participarea femeilor pe piețele muncii a crescut în ultimul deceniu, se înregistrează în continuare o segregare clară de gen (1). Inegalitățile în ceea ce privește accesul la educație și oportunitățile economice pentru femei persistă, deși Europa are cele mai scăzute rate ale inegalității – cu unele diferențe între Europa de Vest și cea de Est – comparativ cu alte părți ale lumii (2). CESE a solicitat, de asemenea, măsuri prompte de eradicare a diferențelor dintre femei și bărbați în ce privește salariul și pensia în toate domeniile și sectoarele, în special promovând măsuri în materie de transparență salarială (3), și subliniază că prima diferență o agravează pe cea de a doua, femeile fiind extrem de vulnerabile sub acest aspect. În plus, contextul cultural și stereotipurile tradiționale afectează opțiunile profesionale ale femeilor. În sectorul educației, al îngrijirii, al sănătății și cel social, de exemplu, lucrează mult mai multe femei decât bărbați, iar bărbații domină sectoare precum cel al construcțiilor și al industriei grele.
1.9.

ventilației . Este deosebit de importantă ventilația naturală frecventă, care, dacă i se acordă atenția necesară, este ușor de pus în practică. Situația este diferită în ceea ce privește ventilația mecanică. Dacă sistemul de ventilație nu poate fi dezinfectat în mod eficace sau dacă ventilația nu este suficientă, transmiterea SARS-CoV-2 are loc în principal în spații închise (de exemplu, birouri, locuri de muncă, instituții de învățământ, centre comerciale etc.). Prin urmare, statele membre trebuie să aibă în vedere utilizarea unor dispozitive echipate cu filtre de înaltă calitate purtarea obligatorie a măștilor (cu excepția instituțiilor sanitare), odată cu scăderea intensității pandemiei. Cu toate acestea, CESE recomandă, în special grupurilor vulnerabile (persoanele cu vârsta de peste 60 de ani, persoanele cu boli cronice, persoanele nevaccinate etc.) să continue purtarea măștilor în zone aglomerate, în încăperi cu ventilație slabă, în mijloacele de transport în comun etc, să mențină distanța adecvată , să-și dezinfecteze mâinile , reducând astfel riscul de infectare și probabilitatea de intensificare a epidemiei. În contextul altor măsuri de control al epidemiilor, trebuie să se pună un accent deosebit pe importanța. Este deosebit de importantăfrecventă, care, dacă i se acordă atenția necesară, este ușor de pus în practică. Situația este diferită în ceea ce privește ventilația mecanică. Dacă sistemul de ventilație nu poate fi dezinfectat în mod eficace sau dacă ventilația nu este suficientă, transmiterea SARS-CoV-2 are loc în principal în spații închise (de exemplu, birouri, locuri de muncă, instituții de învățământ, centre comerciale etc.). Prin urmare, statele membre trebuie să aibă în vedere utilizarea unor dispozitive echipate cu filtre de înaltă calitate ( 5 ) , în special în spațiile menționate mai sus. Acest lucru necesită eforturi suplimentare (inovare tehnică și din punct de vedere al materialelor) din partea statelor membre. Majoritatea statelor membre au eliminat(cu excepția instituțiilor sanitare), odată cu scăderea intensității pandemiei. Cu toate acestea, CESE recomandă, în special grupurilor vulnerabile (persoanele cu vârsta de peste 60 de ani, persoanele cu boli cronice, persoanele nevaccinate etc.) să continue purtarea măștilor în zone aglomerate, în încăperi cu ventilație slabă, în mijloacele de transport în comun etc,, reducând astfel riscul de infectare și probabilitatea de intensificare a epidemiei.
2.3.

Un alt gaz similar – hexafluorura de sulf (SF 6 ), utilizată pe scară largă sub formă de gaz pentru izolație în echipamentele de comutație – este considerat cel mai dăunător gaz fluorurat, întrucât are un GWP de 25 200. Un dispozitiv tipic de încălzire și răcire vândut unei gospodării din UE în 2022 poate conține gaze fluorurate cu un GWP de aproximativ 700, ceea ce înseamnă că aproximativ 0,5 kg de agent refrigerant conținut în unitate are o amprentă de CO 2 de 0,35 tone.
2.6.

#DigitalDecade4YOUth , organizată între lunile martie și august 2021 de către European Schoolnet , cu sprijinul rețelei Insafe a centrelor europene pentru un internet mai sigur, completată de alte consultări vaste, și se întemeiază pe dreptul copiilor de a fi ascultați în orice proces decizional care are impact asupra lor Aceasta are la bază o consultare amplă ( 8 ) , organizată între lunile martie și august 2021 de către, cu sprijinul rețeleia centrelor europene pentru un internet mai sigur, completată de alte consultări vaste, și se întemeiază pe dreptul copiilor de a fi ascultați în orice proces decizional care are impact asupra lor ( 9 )
4.11.

Revizuirea CSDR are loc într-un moment extrem de dificil – în plin război între Rusiași Ucraina. Infrastructura pieței financiare europene a fost concepută pentru a putea depăși astfel de șocuri; în plus, partea importantă (din punct de vedere sistemic) a acesteia – rețeaua de CSD-uri – are în prezent un rol determinant pentru a asigurarea faptului că sancțiunile occidentale impuse Rusiei sunt puse în aplicare în mod adecvat la nivel operațional. CESE invită Comisia să pună la dispoziție orientările necesare în cazurile în care acțiunile legate de sancțiuni intră în „teritorii neexplorate”, ceea ce duce la incertitudine în rândul actorilor de pe piață. Anumite dispoziții ale unor astfel de orientări cu rol de „soluție rapidă” pot fi, de asemenea, luate în considerare pentru a fi utilizate în vederea îmbunătățirii în continuare a propunerii de revizuire, făcând-o mai adecvată pentru provocările viitoare.
2.6.

Noul regulament privind proiectarea ecologică are un domeniu de aplicare extrem de extins, urmând să contribuie, prin inițiativele sale sectoriale privind textilele, produsele pentru construcții etc., la conservarea resurselor și eficiența energetică. În special, prin noile dispoziții referitoare la prelungirea duratei de viață a produselor (sustenabilitatea, potențialul de reparare, îmbunătățirea reciclării etc.) și la îmbunătățirea informațiilor despre produse prin intermediul pașaportului digital al produselor li se va solicita întreprinderilor să prezinte în mod transparent calitățile produselor lor și impactul acestora asupra mediului pe durata ciclului lor de viață. Consumatorilor li se oferă posibilitatea de a compara și, prin urmare, de a evalua produsele care îndeplinesc cerințele europene în materie de sustenabilitate.
3.3

Din punct de vedere economic, Japonia reprezintă pentru UE, cu 6,6 %, a cincea piață de export, iar UE este cea de-a doua pentru Japonia. Rata curentă de creștere a PIB-ului în Japonia este de 2,7 % pe an, iar rata șomajului este de aproximativ 4,5 %. Japonia asigură în jur de 14 % din PNB-ul mondial (China având 3,4 %) și are un venit mediu pe cap de locuitor de 32 230 $ (China are 780 $).
1.6

Mulți dintre acești intermediari oferă servicii mult sub prețul pieței dar, în cele din urmă, diferența de preț este acoperită de lucrătorii migranți înșiși, care trebuie să se mulțumească cu venituri sub minimul social. De asemenea, se întâmplă ca angajatorii lucrătorilor sezonieri să plătească un preț conform celui de pe piață către intermediari, dar aceștia din urmă nu achită nici un impozit pe veniturile din muncă și nici contribuții sociale. În plus, acești intermediari încasează, în general, o parte din salariile lucrătorilor migranți. În sfârșit, există situri Internet cu numere de telefon atât în Europa de Est, cât și de Vest, care propun serviciile lucrătorilor independenți pentru care nu trebuie achitate nici un impozit și nici o contribuție patronală sau socială.
2.7

Prezentul aviz are scopul de a analiza rolul CNDD, atribuțiile acestora, componența, resursele, metodele de lucru și, mai ales, implicarea societății civile în activitatea acestora. Într-o anumită măsură, avizul are de asemenea scopul de a analiza eficiența CNDD, având în vedere că o astfel de evaluare este întotdeauna subiectivă. Această evaluare se bazează mai ales pe cercetarea întreprinsă de rețeaua EEAC (2), pe răspunsurile la un chestionar trimis de CESE mai multor centre naționale și CNDD, ca și unui număr mare de organizații ale societății civile. În plus, au avut loc o serie de întrevederi cu reprezentanți ai CNDD și ai societății civile.
3.5.5

Programul-cadru pentru inovare și competitivitate 2007-2013, întâmpinat călduros de Comitet (20), cuprinde și Programul „Energie inteligentă — Europa”, care are ca obiectiv promovarea dezvoltării durabile în domeniul energiei și îmbunătățirea eficienței energetice, a securității aprovizionării și a resurselor regenerabile. Instrumentul financiar LIFE PLUS, deși subfinanțat (21), are ca obiectiv să contribuie la următoarele: elaborarea unor abordări și instrumente inovatoare și demonstrarea modului de funcționare a acestora, consolidarea bazei de cunoștințe pentru dezvoltare, monitorizare și evaluare; dezvoltarea capacității instituționale, schimburile de bune practici, îmbunătățirea guvernanței în materie de mediu, diseminarea informațiilor și sensibilizarea cu privire la chestiunile de mediu.
4.1

Comitetul recunoaște și salută eforturile Croației de a continua negocierile de aderare într-un ritm susținut și consideră că există condiții bune pentru ca acest ritm să nu fie întrerupt de campania electorală dinaintea alegerilor din toamna 2007. Comitetul subliniază că măsurile care trebuie adoptate în domeniul legislativ, dar și în cel al reformei administrative trebuie să fie cât se poate de simple, de clare și în primul rând durabile. În opinia Comitetului, inițiativa guvernului croat de a înființa ghișeul unic (one stop shop) pentru înregistrarea societăților în Croația este un pas foarte important în această direcție. În acest context, Comitetul salută în mod expres și punerea în aplicare a proiectului „Hitrorez” care are drept scop reducerea legilor și reglementărilor ineficiente și învechite și propune eliminarea a nu mai puțin de 420 de reglementări referitoare la sectorul afacerilor. Cu toate acestea, va trebui să se vegheze ca aceste măsuri legislative să nu ducă la o reducere a drepturilor la protecție care li se cuvin lucrătorilor și, în orice caz, să se mențină nivelul deja atins de garantare a drepturilor omului sociale și colective. În plus, Comitetul crede, de asemenea, că reglementările mai clare și mai simple constituie un instrument suplimentar în combaterea corupției și că, datorită acestui pachet de măsuri, Croația va putea fi considerată un model pentru întreaga regiune. Și în materie de drept procedural va fi necesară realizarea unei simplificări. Cu toate acestea, este necesar ca noile măsuri legislative să nu fie limitate de către legile care nu au fost încă armonizate, deoarece în acest mod ar putea rezulta efecte negative, ca, de exemplu, incertitudinea juridică nedorită, tocmai în prima etapă sensibilă de după aderare. Lentoarea procedurilor judiciare reprezintă, în opinia Comitetului, o problemă care trebuie încă rezolvată; adesea, tocmai părțile mai vulnerabile ale unui proces sunt dezavantajate de proceduri judiciare care durează uneori ani de zile sau sunt descurajate să introducă acțiunea respectivă. În interesul stabilirii unor proceduri mai scurte și mai simple, o posibilă soluție în domeniul dreptului muncii ar putea consta în crearea de tribunale ale muncii și de tribunale de arbitraj. Și în domeniul achizițiilor de terenuri sunt necesare încă măsuri în direcția unei mai mari transparențe, pentru a garanta investitorilor străini siguranța necesară pentru planificare. Un pas important pentru atingerea acestui obiectiv îl constituie procesul introdus de guvernul croat de transpunere în format digital și publicare pe internet a cărților funciare din Croația.
3.5.7

Referindu-ne cu mai multă atenție la chestiunea accesibilității, — în primul rând, o observație: Comisia are dreptate atunci când afirmă că accesibilitatea redusă se poate traduce prin faptul că „la durata călătoriei cu automobilul sau cu trenul se adaugă durata traversării mării”. În consecință, locuitorii și IMM-urile din insule se confruntă cu costuri mari de transport, frecvență mică a legăturilor, pericole sociale și climatice ca rezultat al poziției lor insulare (4); — în al doilea rând, Comisia are dreptate și atunci când plasează transporturile și comunicațiile la baza competitivității regiunilor. Astfel, dacă dezvoltarea centrelor urbane respectă tripla accesibilitate (rutieră/feroviară/aeriană) (5), o astfel de analiză este cu atât mai justificată pentru insule, multe dintre ele având și probleme de accesibilitate HDSL (6). Această situație dobândește o dimensiune specială din perspectiva faptului că „legăturile și conexiunile internaționale către alte centre economice majore” sunt criterii principale pentru determinarea locului investiției (7); — în sfârșit, insulele au mari dificultăți de acces pe marea piață europeană. Așa cum s-a menționat, ele se confruntă cu costuri mari de transport și, în consecință, IMM-urile insulare nu sunt atractive. IMM-urile suferă și din cauza imposibilității de a avea aceleași moduri de producție precum cele continentale. Din cauza costurilor de livrare,acestea nu pot lucra după principiul „în timp real” („just in time”). De aceea, costurile de producție sunt mai mari.
3.2

Principalul document consultat a fost Flash Eurobarometru nr. 193, intitulat „The eurozone, 5 years after the introduction of euro coins and banknotes — Analytical report” („Zona euro la 5 ani după introducerea monedelor și bancnotelor euro — Raport analitic”), din noiembrie 2006. Organizat și condus de Echipa Eurobarometru de la DG ECFIN a Comisiei, sondajul a fost realizat de Organizația Gallup. De asemenea, au fost intervievate persoane competente din țara care a aderat la euro cel mai recent (Slovenia, în 2007), și din cele care au aderat în 2008 (Malta și Cipru). Cu bună știință s-a evitat consultarea unor surse din țări nemembre ale zonei euro, pe considerentul că, din punctul de vedere al cercetării, doar experiențele celor direct interesați sunt relevante.