Decizia de stabilire a programului „Justiția penală” (JPEN) impune Comisiei să prezinte o evaluare ex post privind perioada 2007-2013. Această evaluare ex post a fost realizată de un evaluator extern independent, cu asistența personalului Comisiei.

Analiza obiectivelor și a priorităților programului arată că, deși au fost în mare măsură specifice, realizabile și realiste, acestea nu au fost măsurabile sau (în cele mai multe cazuri) nu au fost încadrate în timp. Cererile de propuneri au furnizat din ce în ce mai multe detalii cu privire la rezultatele pe care le așteptau de la proiectele finanțate (în raport cu diferitele priorități). Obiectivele celor mai multe dintre domeniile prioritare au fost corelate cu obiectivele și politicile UE, în special în a doua jumătate a programului.

Relevanța în raport cu aceste obiective și cu prioritățile mai ample în materie de politică ale UE a constituit un criteriu de selecție esențial al fiecărei cereri de propuneri referitoare la granturi pentru acțiuni sau la granturi de funcționare. Evaluarea obiectivelor operaționale ale beneficiarilor granturilor pentru acțiuni sau ai granturilor de funcționare arată că a existat o corelare între obiectivele operaționale ale proiectelor și obiectivele programului. În plus, analiza granturilor pentru acțiuni și a granturilor de funcționare demonstrează că toate acțiunile finanțate prin granturi pentru acțiuni și majoritatea celor finanțate prin granturi de funcționare au fost corelate în mod clar cu prioritățile programului.

Tipurile de activități finanțate prin program au fost, de asemenea, extrem de relevante pentru obiectivele programului, fiind în concordanță cu articolul 4 („Acțiuni”) din Decizia 2007/126/JAI a Consiliului privind programul JPEN. Un număr mare din acțiunile selectate pentru granturi sau contracte de achiziții publice în perioada 2007-2013 s-au încadrat în următoarele categorii:

activități de formare, în principal pentru magistrați sau practicieni în domeniul dreptului;

învățare reciprocă/schimburi reciproce între autorități/organizații din statele membre (de exemplu, prin simpozioane, seminare și diseminarea bunelor practici);

dezvoltare și/sau instalare de material hardware/software pentru facilitarea procedurilor judiciare și a accesului la informații despre justiție la nivelul UE și/sau la nivel național (e­justiție);

servicii de sprijin și de consiliere (inclusiv site-uri web de informare și consiliere);

activități de cercetare și analiză menite să examineze aplicarea dreptului UE în statele membre sau să cartografieze cadrele legislative naționale pentru a evalua compatibilitatea acestora cu legislația UE. Tot prin activități de acest tip s-au cercetat metode de aplicare a unor forme diferite de justiție (de exemplu, justiția reparatorie sau alternativele la detenție) și/sau au fost analizate obstacolele aflate în calea justiției din UE. Unele activități au inclus evaluări ale obstacolelor din calea punerii în aplicare a dreptului UE și a încrederii reciproce.

În plus, au fost acordate granturi multora dintre organizațiile-cheie implicate în promovarea unui spațiu european comun de justiție. De exemplu, au primit granturi rețelele și ONG-urile europene majore care își desfășoară activitatea în domeniul formării (de exemplu EJTN), al probațiunii (Confederația Europeană de Probațiune – CEP), al drepturilor legale [Consiliere în domeniul Drepturilor Individuale în Uniunea Europeană (Advice on Individual Rights in Europe – AIRE)], al sprijinirii victimelor (Victim Support Europe – VSE), al protecției persoanelor suspectate și inculpate (Fair Trials) și al justiției reparatorii (European Forum for Restorative Justice – EFRJ).

Deoarece JPEN s-a concentrat pe îmbunătățirea cooperării judiciare și pe sporirea încrederii reciproce (și a urmărit să sprijine crearea unui spațiu judiciar la nivelul întregii UE), era esențial ca în program să fie implicați parteneri și beneficiari finali din diferite state membre ale UE. JPEN a inclus și acțiuni naționale (40 din cele 284 de granturi pentru acțiuni – a se vedea punctul 2.6.2 de mai jos, Valoarea adăugată pentru UE și pentru beneficiarii granturilor ). Acestea au fost acțiuni relevante pentru program.

2.1.1Prioritățile stabilite în cererile de propuneri, acțiunile selectate și relevanța acestora pentru politică

Printre principalele instrumente legislative aflate în vigoare care au fost introduse în cursul perioadei vizate se numără instrumente care prevăd recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești ale statele membre, instrumente care prevăd alternative la detenție, instrumente care sprijină cooperarea judiciară în ceea ce privește punerea probelor la dispoziția altor state membre, instrumente care introduc dispoziții privind drepturile procedurale și instrumente de sprijinire a victimelor și de asigurare a respectării drepturilor acestora.

Prioritățile anuale ale programului JPEN reflectă schimbările intervenite în politica UE în domeniul justiției penale.

Comisia a pus în aplicare și a promovat diferite instrumente practice menite să sprijine principalele instrumente legislative. Acestea au avut scopul de a îmbunătăți cooperarea judiciară și recunoașterea reciprocă a hotărârilor, precum și de a spori accesul publicului la justiție. Printre aceste instrumente practice s-au numărat:

portalul european e-justiție – un site web de informare care se adresează publicului, întreprinderilor, practicienilor în domeniul dreptului și magistraților și care adună informații cu privire la drepturi, la serviciile disponibile și la instrumentele menite să răspundă diferitelor nevoi ale acestora;

Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) – un sistem informatic creat în vederea realizării unui schimb eficient de informații privind condamnările penale între statele UE;

Rețeaua judiciară europeană (RJE) – o rețea de promovare a cooperării judiciare în materie penală între statele UE;

formarea judiciară.

Începând din 2010, prioritățile prezentate în cererile de propuneri și în programele de lucru au devenit „mai SMART”, respectiv mai explicite în ceea ce privește conținutul pe care îl așteptau de la proiectele axate pe prioritatea respectivă. De asemenea, ele au început să reflecte mai bine politicile și legislația. Aceste îmbunătățiri au fost rezultatul unor modificări instituționale aduse Comisiei după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, prin care i s-au acordat Comisiei competențe sporite în domeniul justiției și al afacerilor interne. În plus, în 2010, Direcția Generală Justiție, Libertate și Securitate (DG JLS) s-a divizat în DG Afaceri Interne și DG Justiție (JPEN intrând în sfera de competență a noii DG Justiție), celor două direcții generale conferindu-li-se o mai mare responsabilitate.

Acțiunile finanțate prin granturi pentru acțiuni și granturi de funcționare au vizat în principal sprijinirea punerii în aplicare a legislației existente. Anumite acțiuni au sprijinit în mod indirect și elaborarea de noi politici, în măsura în care au facilitat schimbul de idei și dezbaterea, între ministerele de justiție și membrii sistemului judiciar/practicienii în domeniul dreptului din UE, referitoare la obstacolele aflate în calea justiției/cooperării în UE. Dintre cele 334 de granturi, 16 au avut drept rezultat cartografierea și formularea unor recomandări în materie de politică.