RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene în 2011 /* COM/2012/0279 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene în 2011 1. Contextul raportului anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică Raportul anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene se elaborează în conformitate cu articolul 190 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Au fost incluse și unele activități de cercetare realizate în temeiul Tratatului Euratom, deși acestea nu fac în mod oficial obiectul prezentului raport. 2. Contextul politic mai amplu din 2011 În cadrul ședinței Consiliului European din 4 februarie, șefii de stat și de guvern și-au luat angajamentul de a face din cercetare și inovare o prioritate în agenda politică pentru creștere economică și locuri de muncă. În perioadele economice dificile, sprijinul pentru cercetare și inovare este esențial pentru stimularea investițiilor creatoare de locuri de muncă. Liderii UE au luat decizia colectivă de a menține sau crește investițiile în cercetare și inovare, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul UE. Consiliul European a indicat, de asemenea, necesitatea de a depăși în scurt timp obstacolele rămase, pentru a asigura un spațiu de cercetare unitar în Europa cu scopul de a atrage talente și investiții. Realizarea Spațiului european de cercetare până în anul 2014 ar însemna crearea unei piețe unice autentice pentru cunoaștere, cercetare și inovare. În plus, șefii de stat și de guvern au sprijinit ideea unui cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării în UE, pentru a garanta că toate instrumentele de finanțare a cercetării și inovării conlucrează și pentru a îmbunătăți eficiența finanțării destinate cercetării și inovării în UE[1]. În comunicarea sa „Un buget pentru Europa 2020”[2] din 29 iunie 2011, Comisia și-a prezentat propunerea privind următorul cadru financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020. Programele și instrumentele incluse în propunere au fost reconcepute pentru a garanta că rezultatele și impactul acestora vor promova prioritățile politice cheie ale UE. În ceea ce privește cercetarea și inovarea, Comisia a propus crearea unui cadru strategic comun unic care acoperă activități finanțate în prezent prin al șaptelea program-cadru (PC7), partea privind inovarea din Programul-cadru pentru competitivitate și inovare, precum și Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT). Acesta are menirea de a soluționa în mod sistematic decalajul semnificativ în materie de inovare cu care se confruntă UE și de a contribui la îndeplinirea obiectivului Strategiei Europa 2020, constând în creșterea cheltuielilor pentru cercetare și dezvoltare la 3% din PIB până în 2020. Conceptul de cadru strategic comun a fost susținut ulterior de Parlamentul European în rezoluția sa din 27 septembrie 2011[3]. 3. Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare La 30 noiembrie 2011, Comisia a adoptat pachetul Orizont 2020[4] cu un buget de 80 de miliarde EUR[5] pentru investiții în cercetare și inovare, pentru a contribui la stimularea creșterii economice și a noi creării de locuri de muncă în Europa. Elaborat în deplină concordanță cu propunerea de CFM, programul Orizont 2020 se înscrie pe deplin în Strategia Europa 2020, care identifica cercetarea și inovarea ca fiind elemente esențiale pentru îndeplinirea obiectivelor de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Programul ar urma să se desfășoare din 2014 până în 2020. Reunind pentru prima oară toate sursele de finanțare ale UE destinate cercetării și inovării într-un singur program, Orizont 2020 va focaliza fondurile pentru îndeplinirea a trei obiective cheie. Programul: · va consolida poziția UE ca lider mondial în domeniul științei. Astfel se va stimula cercetarea de nivel înalt în Europa, inclusiv o creștere semnificativă a finanțării pentru Consiliul European pentru Cercetare (CEC); · va consolida poziția UE de lider industrial în inovare. Aceasta include investiții majore în tehnologii cheie, un acces mai larg la capital și sprijin pentru IMM-uri; · va contribui la soluționarea unor probleme importante comune tuturor europenilor, grupate în jurul a șase teme cheie: sănătate, schimbări demografice și bunăstare; securitate alimentară, agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă și bioeconomie; energie sigură, curată și eficientă; mijloace de transport inteligente, ecologice și integrate; acțiuni împotriva schimbărilor climatice, eficiența resurselor și materii prime; și societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure. Printr-o susținere amplă, integrată pe întreg parcursul ciclului de cercetare și inovare, Orizont 2020 va fi instrumentul cheie de punere în aplicare a Uniunii inovării, inițiativa emblematică a Strategiei Europa 2020, menită să garanteze competitivitatea globală a Europei. Sprijinul va fi acordat în toate etapele din cadrul lanțului de inovare, în special pentru activități mai apropiate de piață, incluzând instrumente financiare inovatoare, precum și inovarea netehnologică și socială, și urmărește să asigure cea mai largă utilizare și diseminare a cunoștințelor generate de activitățile sprijinite până la exploatarea comercială a acestora. În plus, mai multe măsuri concrete vor încuraja participarea amplă a IMM-urilor la programul Orizont 2020. Printre acestea se numără un nou instrument specific IMM-urilor, bazat pe modelul Programului de cercetare și inovare pentru întreprinderile mici („Small Business Innovation”), care permite IMM-urilor să-și promoveze ideile cele mai inovatoare și să acceseze programul cu mai multă ușurință. Cooperarea internațională va continua să fie promovată în cadrul programului Orizont 2020, care va fi completat de alte măsuri destinate realizării Spațiului european de cercetare până în 2014. Simplificarea semnificativă este un alt element cheie. Finanțarea în cadrul programului Orizont 2020 va fi mai ușor de accesat datorită structurii simple a programului, existenței unei singure serii de reguli și reducerii birocrației. În practică, măsurile de simplificare au fost concepute astfel încât să diminueze costurile administrative ale participanților, să accelereze toate procedurile de propunere și gestionare a granturilor și să reducă riscul de eroare. Regulile simple de finanțare și o strategie de control revizuită vor conduce la un nou echilibru între încredere și control, conform solicitărilor tuturor părților interesate, ale Parlamentului European și ale Consiliului European. Urmărind să atingă cel mai mare impact posibil al finanțării UE, programul Orizont 2020 trebuie să dezvolte sinergii strânse cu alte programe ale Uniunii precum fondurile politicii de coeziune, cu programele de cercetare și inovare naționale și regionale, precum și cu sectorul privat în domenii cheie, în beneficiul Europei. 3.1. Pregătirea programului Orizont 2020 În pregătirea pachetului Orizont 2020, s-a ținut seama pe deplin de răspunsurile oferite în cadrul unei consultări publice extinse bazate pe cartea verde „De la provocări la oportunități: către crearea unui cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării în UE”[6]. La consultare și-au exprimat opinia statele membre și o gamă largă de părți interesate din industrie, mediul academic și societatea civilă în primăvara anului 2011. Setul de propuneri se bazează, de asemenea, pe două evaluări aprofundate ale impactului, care arată că opțiunea Orizont 2020 ar clarifica mai mult obiectivele urmărite, ar asigura cel mai bine masa critică de eforturi necesară și ar avea cel mai puternic impact asupra obiectivelor politice, aducând beneficii economice, competitive și sociale în aval și contribuind în același timp la simplificarea procedurilor. 4. Uniunea inovării, inclusiv realizările politicii SEC Lansată de Comisie în octombrie 2010, inițiativa „O Uniune a inovării” își propune îmbunătățirea condițiilor și a accesului la finanțare pentru cercetare și inovare în Europa, cu scopul de a garanta că ideile inovatoare pot fi transformate în produse și servicii care generează creștere economică și locuri de muncă. 4.1. Monitorizarea progresului în materie de inovare În primul său an, Uniunea inovării a asistat la o nouă etapă a crizei economice și financiare, în care redresarea a fost supusă riscurilor, încrederea publică s-a deteriorat și a existat o presiune crescută pentru reducerea investițiilor în viitoarele surse de creștere economică. În același timp, deplasarea puterii economice dinspre Occident către Orient se accelerează. Mesajul transmis atât de tabloul de bord al Uniunii inovării, cât și de raportul privind competitivitatea Uniunii inovării este clar. Performanța cercetării și inovării europene a scăzut în ultimii ani, sporind decalajul semnificativ deja existent în domeniul inovării față de SUA și Japonia, în timp ce țări precum China, India și Brazilia își reduc rapid decalajul față de UE. În plus, discrepanțele în materie de inovare în interiorul UE sunt, de asemenea, în creștere. În acest context, îndeplinirea obiectivelor Uniunii inovării a devenit, prin urmare, mai importantă și mai urgentă. În 2011, s-au înregistrat progrese satisfăcătoare, lansându-se 30 din cele 34 de angajamente ale Uniunii inovării. Comisia a elaborat un raport intermediar cuprinzător în decembrie 2011[7]. 4.2. Îmbunătățirea condițiilor-cadru S-au prezentat, de asemenea, măsuri importante în vederea creării condițiilor necesare pentru a facilita evoluția de la idee la piață și pentru a contribui la stimularea investițiilor private în cercetare și inovare: – În aprilie 2011, Comisia a prezentat propuneri legislative pentru o protecție prin brevet unitar care vor reduce costurile de traducere și alte costuri conexe ale brevetelor în Europa cu până la 80%; – În iunie 2011, Comisia a prezentat un pachet de standardizare menit să modernizeze procesul european de stabilire a standardelor în fața provocărilor prezente și viitoare. Scopul este de a accelera cu 50% procesul de stabilire a standardelor până în 2020; – În decembrie 2011, Comisia a propus un nou regim pentru fondurile cu capital de risc, astfel încât capitalul să poată fi colectat mai ușor pe întreg teritoriul Europei. În plus, s-au prezentat noi măsuri concrete de facilitare a inovării în contextul revizuirii legislației UE în domeniul achizițiilor publice. Printre acestea se numără o nouă procedură pentru achiziția de produse și servicii inovatoare și pentru facilitarea achizițiilor publice comune transfrontaliere; – Privind în perspectivă, Comisia a analizat opțiuni de intensificare a exploatării drepturilor de proprietate intelectuală și va discuta calea de urmat în 2012. 4.3. Îmbunătățirea accesului la finanțare În decembrie 2011, Comisia Europeană și Banca Europeană de Investiții (BEI) au răspuns cererilor Consiliului European și Parlamentului European de a dezvolta și a îmbunătăți mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR). Pentru a se putea acorda împrumuturi promotorilor din sectorul public și privat, indiferent de dimensiunea și forma de proprietate a acestora, acordul privind MFPR a fost modificat, permițând astfel mecanismului asumarea unui risc mai mare pentru un efect multiplicator mai mare al contribuției sale. De asemenea, a fost lansat instrumentul de finanțare cu partajarea riscurilor pentru IMM-uri, un nou mecanism de garantare pentru IMM-uri care le va ajuta să acceseze finanțare de la bănci. Având un buget de 120 de milioane EUR, noul instrument își propune să ajungă la 500 de beneficiari, cu un volum total al împrumuturilor de cel puțin 1 miliard EUR. Se vor crea, în continuare, instrumente financiare inovatoare pentru programul Orizont 2020, în vederea îmbunătățirii accesului la finanțarea de risc pentru cercetare și inovare, în special pentru IMM-urile inovatoare. Acestea vor include instrumente de finanțare prin capitaluri proprii și prin îndatorare, create în legătură cu Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor. Acest proces va avea la bază realizările actuale, în special succesul MFPR. 4.4. Abordarea provocărilor societale: parteneriatele europene pentru inovare Comisia a organizat primul parteneriat european pentru inovare (PEI) privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, cu scopul de a adăuga doi ani de viață sănătoasă duratei medii de viață a cetățeanului european până în 2020. Planul strategic de implementare a parteneriatului pilot a fost prezentat în noiembrie 2011. PEI este un concept nou, vizând accelerarea inovării prin abordarea unui obiectiv bine definit în cadrul unei provocări societale specifice. Acesta oferă o platformă care mobilizează părțile interesate din diferite domenii de politică, sectoare și state să se angajeze și să contribuie la introducerea de măsuri privind atât cererea, cât și oferta de-a lungul ciclului de cercetare și inovare. Experiența dobândită în crearea parteneriatului pilot va deschide calea pentru lansarea altor parteneriate. 4.5. Promovarea Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) În noiembrie 2011, Comisia a adoptat o propunere pentru Agenda strategică de inovare a EIT, care definește cadrul pentru operațiunile institutului în anii viitori. Aceasta se concentrează asupra consolidării celor trei comunități de cunoaștere și inovare (CCI) existente și asupra creării treptate de noi astfel de comunități cu scopul de a soluționa provocări societale majore, în conformitate cu obiectivele programului Orizont 2020. 4.6. Inițiative înrudite S-au făcut progrese importante cu privire la multe alte angajamente ale Uniunii inovării pe parcursul anului 2011. Inițiativa „Europa inovării sociale” a fost lansată în luna martie, iar „Platforma de specializare inteligentă”, în luna iunie. S-a creat un Comitet director european în materie de proiectare și s-a lansat un proiect-pilot privind „Alianțele cunoașterii” între mediul de afaceri și cel academic. Comisia a organizat, de asemenea, o acțiune de sprijin la nivelul UE în favoarea autorităților contractante în cadrul unor proiecte de colaborare privind achizițiile publice de produse și servicii inovatoare. 2011 a fost, de asemenea, anul primei Convenții europene pentru inovare, un eveniment major în domeniul inovării în Europa, care a avut loc în perioada 5-6 decembrie, la Bruxelles. În cadrul convenției, s-au decernat primele premii ale Uniunii Europene pentru inovare acordate unor femei, cu scopul de aduce în atenția publicului necesitatea de a dezvolta inovarea și de a implica mai mult femeile în inovare. 4.7. Realizarea Spațiului european de cercetare Activitățile și politicile de cercetare din Europa sunt încă afectate din cauza fragmentării, a lipsei de coerență și coordonare și a restricțiilor privind libera circulație a cunoștințelor. Prin realizarea Spațiului european de cercetare (SEC) se dorește depășirea acestor deficiențe. Fiind una dintre activitățile din cadrul inițiativei Uniunea inovării, pregătirea detaliată a comunicării privind SEC s-a numărat printre sarcinile cheie în 2011. 4.7.1. Cercetătorii Continuând punerea în aplicare a parteneriatului european pentru cercetători, Grupul de coordonare pentru resurse umane și mobilitate a contribuit, de asemenea, la pregătirea componentelor pentru comunicarea privind SEC în domeniile de carieră în cercetare, formare și mobilitate. În mai 2011, acesta a adoptat, de asemenea, un cadru european pentru carierele în cercetare ca instrument bazat pe voluntariat și pe transparență ce urmărește să faciliteze mobilitatea și comparabilitatea în dezvoltarea carierei. Printre acțiunile cheie s-au numărat, de asemenea, crearea unui grup de experți privind profesia de cercetător pentru a analiza aspectele legate de recrutarea deschisă și lansarea unui studiu de fezabilitate privind o viitoare infrastructură de informații și de date destinată cercetătorilor europeni. 4.7.2. Programarea comună În comunicarea sa „Crearea de parteneriate în cercetare și inovare” din 2011[8], Comisia a prezentat lecțiile învățate până la acea dată privind parteneriatele public-public[9] și public-privat[10] și a stabilit calea de urmat pentru dezvoltarea acestor parteneriate. Concluziile principale au confirmat faptul că activitățile de parteneriat și-au dovedit potențialul de a contribui la atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și, prin urmare, vor rămâne un element important al politicii europene viitoare în domeniul cercetării și inovării. În același timp, este necesar ca toate părțile interesate, inclusiv statele membre și industria, să se angajeze mai mult pe termen lung în parteneriate; în plus, gama de instrumente de parteneriat trebuie să fie simplificată. Recomandările Comisiei și concluziile asociate ale Consiliului au fost adoptate în 2011, lansându-se alte șase inițiative de programare comună. În total, în prezent, sunt în curs de desfășurare10 astfel de inițiative. 4.7.3. Infrastructurile de cercetare În mai 2011, Forumul pentru o strategie europeană privind infrastructurile în domeniul cercetării (ESFRI) și-a publicat raportul privind strategia și și-a actualizat foaia de parcurs. Aceasta din urmă conține șase proiecte noi de infrastructură în domenii precum aprovizionarea cu energie, sănătatea, schimbările climatice și aprovizionarea cu alimente. ESFRI intenționează să se implice într-un program ambițios, încercând să pună în aplicare cât mai multe dintre infrastructurile de cercetare din foaia de parcurs. În acest scop, ESFRI a creat în iunie 2011un grup de lucru pentru implementare, care va juca un rol esențial în facilitarea procesului de punere în aplicare. Regulamentul de instituire a unui cadru juridic pentru un Consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) are ca scop facilitarea creării și funcționării unor infrastructuri de cercetare extinse, care implică mai multe state europene. Deși aplicarea uniformă și la timp a regulamentului în diferitele state membre rămâne o provocare, primul ERIC (SHARE ERIC – Survey of Health, Ageing and Retirement in Europe – Studiu privind sănătatea, îmbătrânirea și pensionarea în Europa) a fost creat în martie 2011 și, din acel moment, proiectele CLARIN, ECRIN și EURO-ARGO au solicitat recunoașterea ca ERIC. 4.7.4. Dimensiunea externă a SEC Parteneriatul european pentru cooperare științifică și tehnologică la nivel internațional urmărește creșterea coerenței între activitățile UE și cele ale statelor membre. Forumul strategic pentru cooperarea științifică și tehnologică la nivel internațional (SFIC) a asigurat progresul parteneriatului în următoarele domenii: – „Inițiativa-pilot pentru India” a progresat considerabil prin dezvoltarea unei agende strategice UE-state membre în domeniul cercetării și inovării, care identifică provocări și obiective comune, domenii prioritare și instrumente de cooperare între Europa și India în anii următori. Au fost selectate cinci domenii strategice: apa, bioresursele, energia, sănătatea și TIC; – „Inițiativa-pilot pentru China” a progresat, de asemenea, în special prin două ateliere; – În cadrul „Inițiativei-pilot pentru SUA”, în 2011au fost pregătite două evenimente de informare și sensibilizare a publicului. 4.7.5. Transferul de cunoștințe În 2011, grupul de lucru privind transferul de cunoștințe al Comitetului pentru Spațiul european de cercetare a elaborat un ghid pentru părțile interesate privind gestionarea proprietății intelectuale și a transferului de cunoștințe pentru cooperarea cu țările terțe. Acesta a oferit orientări și feedback pentru studiul care urmărește evoluția punerii în aplicare a recomandării Comisiei privind proprietatea intelectuală din 2008, un studiu care a continuat în 2011 și care a înregistrat un progres satisfăcător. În plus, a fost publicat un raport al experților privind transferul internațional de cunoștințe, care oferă o prezentare generală a practicilor europene. 4.7.6. Universitățile: proiecte de modernizare A fost lansat un studiu de fezabilitate asupra unui mecanism european de acreditare pentru un bun management al resurselor umane în universități și în instituțiile publice de cercetare, care își fondează politica pe principiile Cartei europene a cercetătorilor și ale Codului pentru recrutarea acestora. A fost finalizat un alt studiu de fezabilitate privind școlile doctorale inovatoare care vizează definirea unei abordări comune în cadrul SEC, care ar încuraja instituțiile să respecte anumite principii precum: excelența în cercetare, cercetarea interdisciplinară, contactul cu industria, condiții de muncă excelente și dezvoltarea carierei, inclusiv aspecte legate de egalitatea dintre femei și bărbați. 5. Al șaptelea program-cadru 5.1. Implementarea programelor de lucru pentru 2011 În 2011 au fost finalizate 46 de cereri de propuneri cu un buget indicativ total de 4,4 miliarde EUR. În total au fost depuse 14 567 de propuneri eligibile, dintre care 2 813 au fost reținute pentru finanțare[11], obținându-se o rată de succes de 19,3%, calculată pe baza numărului de propuneri. La propunerile eligibile au participat în total 59 955 de candidați, costurile totale aferente proiectului s-au ridicat la 23,1 miliarde EUR, iar contribuția totală solicitată din partea UE a fost de 17,9 miliarde EUR. Propunerile reținute vizează în total 12 932 de candidați, costurile totale aferente proiectelor s-au ridicat la 4,9 miliarde EUR, iar contribuția solicitată din partea UE a fost de 3,7 miliarde EUR. Rata de succes generală a fost de 21,6%, calculată pe baza numărului de candidați. 5.2. Programele de lucru pentru 2012 Adoptate în iulie 2011, cererile de propuneri din 2012, în valoare de aproape 7 miliarde EUR, au reprezentat cel mai important pachet de finanțare al Comisiei până la acea dată, menit să stimuleze cercetarea și inovarea. De asemenea, cererile de propuneri au fost, pentru prima oară, adaptate pentru a corespunde pe deplin noului cadru de politică stabilit odată cu inițiativa Uniunea inovării. Programele de lucru includ unele dintre următoarele caracteristici: – 220 de milioane EUR din cele 656 de milioane EUR disponibile pentru cercetarea în domeniul sănătății și 192 de milioane EUR din 1,1 miliarde EUR fonduri pentru TIC vor fi alocate activității care abordează provocarea de a îngriji o populație în curs de îmbătrânire, sprijinind astfel PEI pilot privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate; – CEC va acorda aproape 1,6 miliarde EUR celor mai buni cercetători seniori și tineri din Europa. Pentru a contribui la estomparea decalajului dintre rezultatele cercetării de frontieră și comercializare, a fost introdusă o mică inițiativă „Dovada conceptului”; – Aproximativ 900 de milioane EUR destinate mobilității și carierelor cercetătorilor vor fi oferite prin „acțiuni Marie Curie” unui număr de aproximativ 10 000 de cercetători cu înaltă calificare. Aceasta va include un proiect-pilot pentru finanțarea doctoratelor industriale europene, pentru a stimula spiritul antreprenorial și cooperarea dintre mediul academic și industrie; – Pe lângă regulile simplificate recent, pachetul de investiții de aproape 1 miliard EUR destinat întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) prevede stimulente speciale pentru IMM-urile participante; – Ca reacție la cererea din ce în ce mai mare de alimente mai sigure și mai sănătoase și de bioresurse durabile, 307 milioane EUR vor fi investite în construirea unei bioeconomii puternice care va îmbunătăți metodele de producție, va crea noi industri și locuri de muncă; – 365 de milioane EUR vor fi alocate celor trei parteneriate public-privat bazate pe provocări majore: Inițiativa europeană pentru autoturisme ecologice, Fabricile viitorului și Clădiri eficiente din punct de vedere energetic; – 40 de milioane EUR vor fi alocate „Inițiativei orașe inteligente” pentru a contribui la identificarea unor modalități mai eficiente de a utiliza energia și de a organiza transportul urban. 5.3. Inițiative asociate În octombrie 2011, cele cinci inițiative tehnologice comune ale Europei – ARTEMIS (sisteme informatice integrate), Clean Sky (aeronautică și transport aerian), ENIAC JU (nano-electronică), FCH JU (pile de combustie și hidrogen) și IMI (medicamente inovatoare) – și-au prezentat în comun primele realizări ale programelor de cercetare și inovare în valoare de 10 miliarde EUR în fața Parlamentului European. Din bugetul total, aproximativ o treime este asigurată de către Uniune pentru susținerea acestor parteneriate public-privat menite să atragă talente și investiții din sfera publică și privată. O altă realizare importantă a fost adoptarea de către Consiliu, la 19 decembrie 2011, a programului-cadru Euratom pentru cercetare nucleară și activități de formare pentru anii 2012-2013, care include finanțarea suplimentară pentru ITER de 1,3 miliarde EUR. Comisia a propus ca finanțarea ITER să se efectueze în afara viitorului cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020, printr-un program de cercetare suplimentar. Informații privind acțiunile directe ale PC7 pentru anul 2011 se găsesc în raportul anual al Centrului Comun de Cercetare al Comisiei[12]. 5.4. Aspecte principale 5.4.1. Inovarea Programele de lucru din 2012 pun accentul pe numeroase aspecte ale inovării, în special penetrarea inovării pe piață, și promovează acțiuni pentru o tranziție lină către programul Orizont 2020. Mai multe teme din cadrul programului specific de cooperare pun din ce în ce mai mult accent pa activități precum realizarea de prototipuri, testarea și demonstrarea. Anumite teme s-au axat pe aplicații, extrapolare și proiecte-pilot, nu numai prin selectarea unor subiecte prioritare, ci și prin bugetele alocate. Unele teme acordă o atenție specială transpunerii rezultatelor proiectelor finanțate în aplicații inovatoare, iar unele dintre acestea includ acțiuni de susținere pentru promovarea transferului tehnologic și gestionarea proprietății intelectuale. Se oferă, de asemenea, mai multă susținere măsurilor bazate pe cerere, care vor contribui la penetrarea inovării pe piața publică și privată, în special prin activități legate de standardizare și printr-un sprijin mai mare acordat achizițiilor pre-comerciale. Au fost introduse, de asemenea, noi abordări pentru stimularea și accelerarea inovațiilor. În cadrul temei sănătății se acordă o recompensă pentru a încuraja dezvoltarea unei alternative inovatoare la tehnologiile bazate pe lanțul frigului pentru conceperea, păstrarea și transportul vaccinurilor. În general, programele de lucru pentru 2012 abordează inovarea dintr-o perspectivă mai largă. Pe lângă inovarea în materie de cercetare, tehnologie și produse, se acordă sprijin și pentru inovarea în materie de servicii, inclusiv în materie de proceduri și organizare. De asemenea, sunt incluse alte tipuri de inovare, în special inovarea socială, explorarea noilor modele de afaceri și inovarea în proiectare, cu o mai mare implicare a utilizatorului. Anumite teme aferente cooperării încurajează o participare mai substanțială a sectorului industrial și, în special, a IMM-urilor. Unele realizează acest lucru prin bugetele alocate, altele introduc acest aspect în cadrul criteriilor de evaluare, iar pentru o serie de teme se aplică o abordare ascendentă pentru a crește posibilitatea ca IMM-urile să propună soluții proprii. În cadrul temei sănătății este sprijinit un mecanism specific IMM-urilor care vizează proiecte mici de dezvoltare tehnologică apropiate de piață, în special pentru IMM-uri. 5.4.2. Diseminarea Diseminarea rezultatelor cercetării finanțate de UE joacă un rol crucial în realizarea Spațiului european de cercetare, promovând deschiderea și fructificând potențialul creativ al Europei. Comisia sprijină diseminarea rezultatelor cercetării prin acordarea de finanțare în cadrul proiectelor pentru diseminarea activă a rezultatelor. De asemenea, Comisia sporește, în mod activ, cunoașterea publică a rezultatelor cercetării finanțate și oferă acces online la rezultate prin CORDIS[13], Serviciul comunitar de informare privind cercetarea și dezvoltarea al Comisiei și prin Arhivele publicațiilor Centrului Comun de Cercetare[14]. În august 2008, Comisia a lansat inițiativa-pilot „Acces liber” în cadrul PC7, care acoperă șapte domenii de cercetare, reprezentând aproape 20% din bugetul total al PC7. Aceasta are rolul de a spori diseminarea rezultatelor cercetării prin acces gratuit. Conform studiului efectuat în 2011 asupra inițiativei-pilot, majoritatea respondenților consideră că este ușor să respecte cerințele pentru accesul liber, iar trei sferturi din aceștia ar fi de acord cu accesul liber la datele din domeniul lor de cercetare. În plus, Comisia examinează modalități de a depăși activitățile curente și de a îmbunătăți și mai mult diseminarea, comunicarea și exploatarea rezultatelor cercetării finanțate de UE. 5.4.3. Simplificarea În 2011, activitățile s-au bazat pe impulsul oferit de comunicarea privind simplificarea din aprilie 2010[15] și pe dezbaterea rezultată. Au fost puse în practică o serie de măsuri care au beneficiat de sprijin general. Printre acestea, un pachet format din trei măsuri a fost adoptat prin Decizia din 24 ianuarie a Comisiei[16], cuprinzând: – posibilitatea de a utiliza costuri medii de personal, fără certificare prealabilă, pentru toți beneficiarii, în cazul în care aceasta este practica lor contabilă obișnuită; – posibilitatea proprietarilor-manageri de IMM-uri și a persoanelor fizice care nu își acordă salariu de a imputa cheltuielile de personal proiectelor finanțate în cadrul PC7 pe baza unui barem de costuri unitare; – crearea unui comitet de verificare pentru cercetare între direcțiile generale care gestionează granturi în cadrul PC7, pentru a asigura o interpretare și o aplicare consecventă a regulilor PC7. Crearea portalului pentru participanții la programe de cercetare și inovare a fost urmată de introducerea de noi servicii puse la dispoziția participanților și de îmbunătățirea modului de utilizare a sistemului. Rezultatul dezbaterii privind simplificarea a fost abordat, de asemenea, în cadrul discuțiilor referitoare la revizuirea Regulamentului financiar. Condițiile de finanțare pentru granturile UE sunt clarificate și simplificate și ar permite, după adoptarea noului regulament de către puterea legislativă, acceptarea largă a practicilor contabile obișnuite ale beneficiarilor, sub rezerva unor condiții-limită minime. Ar fi, de asemenea, prevăzute: – norme revizuite privind eligibilitatea TVA-ului. S-ar simplifica astfel gestionarea financiară a granturilor pentru cercetare și inovare, de exemplu pentru universități și alte instituții publice de cercetare; – eliminarea obligației de constituire și raportare a dobânzilor. Această obligație există în prezent și a determinat eforturi administrative și costuri considerabile pentru deschiderea și gestionarea de conturi separate și pentru gestionarea unui registru cu scutiri pentru organizațiile care, conform dispozițiilor legislației naționale, nu pot deschide conturi purtătoare de dobândă. 6. Perspective pentru 2012 În urma adoptării și prezentării de către Comisie a programului Orizont 2020, pachetul urmează să fie discutat de către Consiliu și Parlamentul European pe parcursul anului 2012 și ulterior, în vederea adoptării sale înainte de sfârșitul anului 2013. Negocierile au loc în una dintre cele mai dificile perioade cu care s-a confruntat vreodată UE. Revenindu-și lent din perioada de declin economic, Europa se confruntă acum cu o criză a datoriei publice și cu temerile unei noi recesiuni. Prin urmare, liderii europeni și autoritățile publice trebuie să acționeze cu determinare pentru a asigura o creștere economică durabilă și noi locuri de muncă, acesta fiind de fapt obiectivul programului Orizont 2020. În același timp, este în curs de negociere propunerea de buget global al UE, inclusiv suma generală pentru cercetare și inovare. Susținând negocierile, Comisia va depune, în același timp, eforturi pentru a lua toate măsurile necesare în vederea demarării și punerii în aplicare a programului. În 2012, Comisia va continua să desfășoare acțiuni în cadrul Uniunii inovării, în special prin prezentarea a două dintre inițiativele rămase: comunicarea privind SEC, care trebuie să fie finalizată până în 2014, conform solicitării Consiliului European de primăvară din 2012, și noul indicator principal al inovării. În plus, aceasta va continua să promoveze inovarea cu privire la alte provocări societale prin prezentarea unor propuneri de PEI privind „Productivitatea și durabilitatea agriculturii”, „Materiile prime”, „Apa” și, posibil, „Orașele inteligente”. Odată cu elaborarea programelor de lucru pentru 2013, se încheie și ultimii ani de implementare a PC7. În concordanță cu Strategia Europa 2020 pentru creștere economică și crearea de locuri de muncă, aceste programe de lucru vor reprezenta cel mai mare pachet de finanțare al Comisiei de până în prezent menit să stimuleze cerecetarea și inovarea și, în același timp, vor asigura o tranziție lină către programul Orizont 2020. 7. Surse de informații suplimentare Pentru informații suplimentare, următoarele surse sunt la dispoziția publicului: · rapoartele anuale de monitorizare a programului-cadru și a programelor specifice din cadrul acestuia[17]; · rapoartele statistice periodice privind știința, tehnologia și competitivitatea[18]; · statistici în domeniul științei și tehnologiei în Europa[19]; · studiile şi analizele publicate cu privire la activităţile şi politicile în materie de cercetare ale Uniunii Europene[20]; · rapoarte anuale de activitate ale Direcţiei Generale Cercetare[21]; · stadiul Uniunii inovării[22]; · raportul privind competitivitatea Uniunii inovării[23]; · tabloul de bord al Uniunii inovării[24]; · raportul Comisiei privind evaluarea finanțelor Uniunii pe baza rezultatelor obținute[25]. Majoritatea acestor documente pot fi obținute sau comandate pe următoarele site-uri internet: · site-ul internet al Comisiei, secțiunea cercetare și inovare: http://ec.europa.eu/research; · site-ul internet al SEC: http://ec.europa.eu/research/era; · site-ul internet al investițiilor în cercetarea europeană: http://ec.europa.eu/invest-in-research; · site-ul internet al ERAWATCH: http://erawatch.jrc.ec.europa.eu/ [1] EUCO 2/1/11. [2] COM(2011)500. [3] P7 TA(2011)0401. [4] http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm?pg=home [5] În prețuri constante pentru 2011. [6] COM(2011)48. [7] COM(2011)849 – pentru a afla situația tuturor celor 34 de angajamente, a se vedea sistemul de informații al Uniunii inovării: http://i3s.ec.europa.eu/home.html. [8] COM(2011)572. [9] Proiectele ERA-NET, inițiativele în temeiul articolului 185, inițiativele privind programarea comună etc. [10] Inițiativele tehnologice comune, PPP-uri din cadrul planului de redresare etc. [11] Au trecut de toate etapele de evaluare și au fost incluse în lista finală în procedura de selecție. [12] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530 [13] http://cordis.europa.eu/ [14] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/ [15] COM(2010)187. [16] COM(2011)174. [17] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [18] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm [19] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/science_technology_innovation/introduction [20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [21] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm [22] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/state-of-the-union/2011/state_of_the_innovation_union_2011_en.pdf [23] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011 [24] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2011_en.pdf [25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0040:FIN:EN:PDF