Durata procedurilor judiciare în Spania este din ce în ce mai mare. Durata lichidării stocului de cauze pendinte în aspecte civile, comerciale și administrative în primul grad de jurisdicție este în creștere începând din anul 2016 . Aceasta este deosebit de lungă în cauzele civile și comerciale pe rolul Curții Supreme, unde depășește 600 de zile . În plus, rata de soluționare a cauzelor este de asemenea în descreștere. În cauzele civile și comerciale, rata de soluționare a cauzelor a scăzut la 86,7 % în 2018 . Rata de soluționare a cauzelor în instanțele administrative de prim grad de jurisdicție a scăzut, de asemenea, fiind sub 100 %. Întrucât, în sistem, intră mai multe cauze decât sunt soluționate, această situație generează un număr în creștere de cauze nesoluționate . Spania are un nivel bun de eficiență în unele domenii specifice ale dreptului Uniunii. În special, în ceea ce privește cauzele având ca obiect încălcarea drepturilor aferente unei mărci UE, durata procedurilor a scăzut la jumătate în 2018 . În ceea ce privește protecția consumatorilor, durata medie a controlului judiciar este scurtă și rămâne stabilă .

Spania și-a consolidat cadrul anticorupție în ultimii ani, în ceea privește atât dimensiunea preventivă, cât și cea represivă. Deși Spania nu are o strategie generală anticorupție, Strategia națională împotriva criminalității grave și organizate, adoptată în februarie 2019, are obiectivul de a îmbunătăți capacitatea de investigare și accesul la bazele de date financiare, precum și cooperarea între agenții. Deși Codul penal și Codul de procedură penală au fost revizuite în februarie 2019, un nou proiect de lege de modificare a Codului de procedură penală este în curs de pregătire. Ca rezultat, Spania a instituit un cadru juridic îmbunătățit privind integritatea în sectorul public, consolidând mecanismele de integritate din Parlament, precum și regimul referitor la obligația de informare cu privire la bunuri, la conflictul de interese și la incompatibilitățile funcționarilor de rang înalt din administrația centrală de stat. În prezent, există termene de prescripție extinse pentru infracțiunile grave, iar infracțiunile legate de corupție pot fi sancționate mai sever, inclusiv cu o perioadă mai lungă de descalificare din funcția publică. Au fost propuse, însă nu au fost încă adoptate, modificări legislative privind activitatea de lobby și consolidarea protecției avertizorilor de integritate, precum și un proiect de lege anticorupție omnibus. Un nou cod etic pentru membrii Parlamentului a fost adoptat în aprilie 2019, instituind un Birou parlamentar pentru conflictele de interese pentru a supraveghea punerea în aplicare a acestuia.

Spania are un regim mixt de control al constituționalității legilor. Curtea Constituțională are competență exclusivă pentru a examina constituționalitatea legilor. În general, o declarație de neconstituționalitate din partea Curții duce la nulitatea legii erga omnes și produce efecte retroactive. Instanțele de drept comun pot exercita de asemenea controlul de constituționalitate la nivel infralegislativ, precum regulamentele guvernamentale. În ultimul caz, efectul controlului este limitat la declararea inaplicabilității normei în cazul concret. Totuși, există, de asemenea, o procedură judiciară specifică care permite declararea nulității normei în anumite împrejurări. Totodată, posibilitatea de a solicita un control de constituționalitate în fața Curții Constituționale revine șefului guvernului, Avocatului Poporului, unui număr de 50 de deputați, de 50 de senatori, parchetelor, regiunilor autonome și instanțelor. Persoanele fizice pot formula o acțiune la Curtea Constituțională, însă nu pot contesta legislația . Posibilitatea de a solicita un control de constituționalitate a fost utilizată în luna mai 2020 de către un grup de peste 50 de deputați, care au contestat în fața Curții Constituționale constituționalitatea mai multor dispoziții legislative adoptate în contextul stării de alarmă declarate pentru a gestiona criza de sănătate cauzată de pandemia de COVID-19 .

Spania este o monarhie parlamentară, cu un parlament bicameral („Cortes Generales”) . Spania este un stat unitar descentralizat, în care statul și regiunile autonome („Comunidades Autónomas”) au deopotrivă competențe exclusive și partajate . Consiliul Constituțional are competența de a examina constituționalitatea legilor. Ambele camere ale Parlamentului – Congresul și Senatul – au competență legislativă, pe care o pot delega Guvernului, sub rezerva anumitor limitări . Guvernul, cele două camere ale Parlamentului, adunările regiunilor autonome și un grup de cel puțin 500 000 de cetățeni au drept de inițiativă legislativă.

Libertatea mass-mediei este protejată de lege. În ceea ce privește cadrul juridic pentru protecția jurnaliștilor, Constituția trasează fundamentele, întrucât consacră libertatea presei, dreptul la libertatea de exprimare, precum și dreptul de acces la documentele deținute de autoritățile publice. În plus, Spania a adoptat o legislație progresivă și a dezvoltat un cadru juridic cuprinzător pentru a asigura pluralismul mass-mediei. Închisoarea este una dintre sancțiunile prevăzute pentru defăimarea gravă a unora dintre membrii familiei regale în timpul exercitării îndatoririlor de serviciu . În plus, în ultimii ani, au fost înregistrate cazuri de ostilitate împotriva jurnaliștilor, inclusiv situații în care jurnaliștii au fost ținta amenințărilor sau a violenței .

Competențele de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale sunt încredințate CNMC (Comisia națională a piețelor și a concurenței). CNMC este un organism de reglementare multiplă instituit prin lege în 2013, cu scopul de a consolida o serie de organisme de reglementare existente într-o singură entitate, responsabilă cu supravegherea mai multor domenii (concurență, energie, telecomunicații, servicii poștale, mass-media audiovizuală, precum și căi ferate și aeroporturi). Argumentul acestei unificări a fost de a crește independența organismelor respective și de a furniza securitate juridică și încredere instituțională prin adoptarea unei perspective favorabile incluziunii din punct de vedere normativ și concurențial, urmărind să promoveze modernizarea economiei în beneficiul consumatorilor. CNMC are patru direcții de investigare (Concurență, Energie, Telecomunicații și Sectorul audiovizual, precum și Sectoarele poștal și al transporturilor) care se află în subordinea președintelui. Direcția de investigare relevantă se ocupă cu gestionarea practică a cazurilor din domeniul mass-mediei audiovizuale. CNMC are două organe de conducere: consiliul și președintele, care prezidează consiliul. Consiliul este organul de decizie colectiv al CNMC. Acesta are zece membri numiți de Guvern dintre persoane cu prestigiu și competență profesională în domeniile de activitate ale comisiei. Numirea lor trebuie aprobată de Parlament după evaluarea aptitudinii lor și a oricăror potențiale conflicte de interese. Mandatul lor durează șase ani, nu poate fi reînnoit și este supus unor cerințe stricte de eligibilitate. Motivele de revocare a mandatului sunt enumerate la articolul 23 din Legea din 2013 . În conformitate cu Legea din 2013, autoritatea de reglementare este autonomă și complet independentă de Guvern, de autoritățile publice și de toate interesele de afaceri și comerciale . CNMC și-a câștigat o reputație solidă și este considerată pe deplin eficientă și independentă în activitatea sa. În mod corespunzător, raportul privind Spania al Instrumentului de monitorizare a pluralismului mass-mediei (Media Pluralism Monitor – MPM 2020) consideră că există un risc scăzut pentru independența și eficiența autorității din domeniul mass-mediei.

Constituția consacră dreptul la libertatea de exprimare și la libertatea mass-mediei. În plus, Spania a adoptat o legislație progresivă și a dezvoltat un cadru juridic cuprinzător pentru a asigura pluralismul mass-mediei. Un organ independent de reglementare multiplă își asumă rolul de autoritate de reglementare în domeniul audiovizual. Spania are un registru național al furnizorilor de servicii de comunicare audiovizuale, care poate fi accesat în mod liber de către public și care conține informații privind acționarii cu participare semnificativă la capitalul furnizorilor de servicii .

Protecția avertizorilor de integritate și reglementarea privind activitatea de lobby necesită atenție. Cu toate că protecția martorilor și a experților prevede garanții pentru cei care se simt expuși riscurilor fizice , Spania nu are un cadru juridic general privind protecția avertizorilor de integritate, în pofida unor reglementări sectoriale. În 2019, o nouă propunere legislativă a avut în vedere abordarea unora dintre deficiențele sistemului prin intermediul Legii privind protecția avertizorilor de integritate, care nu a fost adoptată încă. În iunie 2020, Guvernul a început să lucreze la un nou proiect de lege privind protecția avertizorilor de integritate. În ceea ce privește activitatea de lobby, Spania nu are o legislație specifică în acest domeniu. Totuși, unele regiuni autonome și municipalități au adoptat reglementări specifice privind practicile de lobby . Acest aspect a fost de asemenea invocat de GRECO .

Au fost prevăzute dispoziții privind etica și conflictele de interese în ceea ce privește Guvernul și înalții funcționari publici. Pe lângă aceste dispoziții , totuși, nu există un cod de sine stătător pentru toți funcționarii aleși. GRECO a remarcat, în această privință, necesitatea unui singur cod de conduită care să fie accesibil publicului și care să cuprindă, printre altele, măsuri practice de punere în aplicare . La 28 februarie 2019, Congresul a aprobat primul său Cod de conduită . Codul de conduită prevede principiile care reglementează comportamentul deputaților și stabilește că deputații trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a evita să se afle în situații de conflict de interese. Un Birou parlamentar pentru conflictele de interese are responsabilitatea de a verifica conținutul declarațiilor incluse în Registrul intereselor. Potrivit modificărilor incluse în acest Cod de conduită, fiecare deputat trebuie să își publice agenda instituțională în Portalul privind transparența al Congresului. Aceasta include întâlnirile cu reprezentanții oricărei entități care are statutul unui grup de interese. Codul conține de asemenea o procedură privind impunerea de sancțiuni deputaților în cazurile de încălcări.

Cercetarea și urmărirea penală a infracțiunilor de corupție este împărțită între mai multe autorități de asigurare a respectării legii. Parchetul special împotriva corupției și a criminalității organizate (ACPO) din cadrul Ministerului Public are ca principale competențe investigarea tuturor cazurilor majore legate de infracțiuni economice sau orice infracțiuni legate de corupție săvârșite de funcționari publici în exercitarea sarcinilor lor oficiale . Pe lângă efectuarea anchetelor penale, ACPO poate interveni în mod direct în procedurile penale în cazuri specifice de infracțiuni de corupție, precum deturnarea de fonduri publice, infracțiunea de trafic de influență, dare de mită la nivel transnațional care intră în competența sa . Activitatea de anchetă este susținută corespunzător de capacitățile analitice a patru unități, care includ inspectori fiscali, auditori, agenți ai autorităților de asigurare a respectării legii și ofițeri de poliție specializați. Restul cauzelor sunt gestionate de celelalte departamente și unități teritoriale ale parchetului . În ceea ce privește resursele, ACPO are 29 de procurori, inclusiv procurorul șef. Având în vedere lipsa de resurse identificată în raportul anual din 2018 , Guvernul a consolidat capacitatea ACPO cu nouă funcții suplimentare în aprilie 2019 . În ceea ce privește alocarea personalului, GRECO și-a exprimat îngrijorarea cu privire la autonomia Parchetului și a parchetului anticorupție, având în vedere că Ministerul Justiției decide cu privire la alocarea personalului . Potrivit datelor publicate de Consiliul General al Puterii Judiciare, în 2019, 91 (71 %) dintre cauzele de infracțiuni de corupție s-au finalizat cu condamnări și 26 (29 %) cu achitări.

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities [Recomandarea CM/Rec (2010) 12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități].

Consiliul Europei, Comitetul de Miniștri (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers to Member States on the Role of Public Prosecution in the Criminal Justice System [Recomandarea Rec(2000)19 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind rolul procuraturii în sistemul judiciar penal].

CEPEJ (2018), European judicial systems: efficiency and quality of justice (Sistemele de justiție europene - eficiența și calitatea justiției).

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2020), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020]. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

Protecția drepturilor fundamentale este asigurată de autorități independente. Avocatul Poporului („Defensor del Pueblo”) este instituția națională pentru drepturile omului din Spania. În 2018, Avocatului Poporului i-a fost conferit din nou statutul „A” de către Global Alliance of National Human Rights Institutions (Alianța mondială a instituțiilor naționale pentru drepturile omului - GANHRI) în ceea ce privește conformitatea sa cu Principiile de la Paris ale ONU . Avocatul Poporului este numit de Parlament și asigură respectarea drepturilor fundamentale ale tuturor cetățenilor în raport cu administrația . Avocatul Poporului este o instituție independentă; acesta nu primește instrucțiuni de la nicio autoritate și își îndeplinește atribuțiile în mod autonom. În fiecare an, acesta înaintează un raport Parlamentului cu privire la activitatea sa și poate, de asemenea, să prezinte rapoarte cu privire la orice subiect pe care îl consideră deosebit de serios sau urgent. Avocatul Poporului este, de asemenea, competent să declanșeze controlul de constituționalitate și procedurile habeas corpus . Din motive de transparență, toate investigațiile și plângerile relevante sunt puse la dispoziția publicului pe site-ul Avocatului Poporului în timp real.

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors [Recomandarea CM/Rec(2016)4 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori media].

Consiliul General al Puterii Judiciare (15 iulie 2020), comunicat de presă. http://www.poderjudicial.es/cgpj/es/Poder-Judicial/Consejo-General-del-Poder-Judicial/En-Portada/El-presidente-del-TS-y-del-CGPJ-recuerda-por-cuarta-vez-al-Congreso-y-al-Senado-la-necesidad-de-renovar-el-organo-de-gobierno-de-los-jueces- .

Consiliul General al Puterii Judiciare (16 ianuarie 2020), comunicat de presă. http://www.poderjudicial.es/cgpj/es/Poder-Judicial/Consejo-General-del-Poder-Judicial/Oficina-de-Comunicacion/Archivo-de-notas-de-prensa/El-CGPJ-decide-paralizar-temporalmente-el-nombramiento-de-cargos-judiciales-en-la-confianza-de-una-pronta-renovacion-de-la-institucion .

Consiliul General al Puterii Judiciare (23 decembrie 2019), comunicat de presă. http://www.poderjudicial.es/cgpj/es/Poder-Judicial/Consejo-General-del-Poder-Judicial/Oficina-de-Comunicacion/Archivo-de-notas-de-prensa/El-presidente-del-TS-y-del-CGPJ-recuerda-de-nuevo-al-Congreso-y-al-Senado-la-necesidad-de-renovar-el-organo-de-gobierno-de-los-jueces .

Curtea Constituțională a Spaniei (8 mai 2020), Ordonanță de admisibilitate a Recurso de inconstitucionalidad n.º 2054-2020, contra los artículos 7, 9, 10 y 11 del Real Decreto 463/2020, de 14 de marzo, por el que se declara el estado de alarma para la gestión de la situación de crisis ocasionada por el COVID-19; el Real Decreto 465/2020, de 17 de marzo; el Real Decreto 476/2020, de 27 de marzo; el Real Decreto 487/2020, de 10 de abril; el Real Decreto 492/2020, de 24 de abril; y la Orden SND/298/2020, de 29 de marzo, por la que se establecen medidas excepcionales en relación con los velatorios y ceremonias fúnebres para limitar la propagación y el contagio por el COVID-19. https://www.boe.es/buscar/doc.php?id=BOE-A-2020-4875 .

Curtea Supremă a Spaniei, Secția civilă (5 iunie 2019), ordonanță. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ES/TXT/PDF/?uri=CELEX:82019ES0605(53)&from=EN .

Direcția Generală Comunicare (2016-2020), Sondajul Eurobarometru: Independența sistemelor judiciare naționale din UE în percepția publicului larg.

Direcția Generală Comunicare (2020), Sondajul Eurobarometru Flash 482: Atitudinea societăților față de corupția din UE.

Direcția Generală Comunicare (2020), Sondajul Eurobarometru special 502: Corupția.

El Pais (20 februarie 2020), Los jueces exigen al ministro la renovación cuanto antes del Poder Judicial. https://elpais.com/politica/2020/02/19/actualidad/1582142956_826283.html .

Europapress (13 noiembrie 2019) Vox mantendrá el veto a medios en sus sedes y, si le obligan a rectificar, suspenderá las ruedas de prensa. https://www.europapress.es/nacional/noticia-vox-mantendra-veto-medios-sedes-si-le-obligan-rectificar-suspendera-ruedas-prensa-20191113140316.html .

GRECO (2013), Fourth Evaluation Round – evaluation report on Spain on preventing corruption in respect of members of Parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - raport de evaluare privind Spania referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

GRECO (2019), Fifth Evaluation Round – evaluation report on Spain on preventing corruption and promoting integrity in central Governments (top executive functions) and law enforcement agencies [Runda a cincea de evaluare - raport de evaluare privind Spania referitor la prevenirea corupției și la promovarea integrității în administrațiile centrale (funcții executive de conducere) și în agențiile de aplicare a legii].

GRECO (2019), Fourth Evaluation Round – second interim compliance report on Spain on preventing corruption in respect of members of Parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - al doilea raport intermediar de conformitate privind Spania referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

Grupul de Acțiune Financiară Internațională (2014), Anti-money laundering and counter-terrorist financing measures (Măsuri de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului), Mutual Evaluation Report on Spain (Raport mutual de evaluare privind Spania), 2014. http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/raport/mer4/Mutual-Evaluare-Raport-Spania-2014.pdf .

Guvernul spaniol (2020), Contribuția Spaniei la Raportul privind statul de drept din 2020.

Juezas y Jueces para la Democracia (18 mai 2020), comunicat de presă. http://www.juecesdemocracia.es/2020/05/18/comunicado-jjpd-reclama-la-inmediata-reanudacion-la-actividad-judicial/ .

OCDE (2008), Specialised Anti-Corruption Institutions – Review of Models, Anti-Corruption Network for Eastern Europe and Central Asia (Instituții specializate anticorupție – Evaluarea modelelor, Rețeaua anticorupție pentru Europa de Est și Asia Centrală).

Parchetul anticorupție (2018), Raportul anual 2018 – https://www.fiscal.es/documents/20142/183863/memoria2018_fiscalia_anticorrupcion.pdf/f6fb3789-9dde-d9cf-eb39-c7223e13794f .

Reporters without Borders (Reporteri fără Frontiere) (2019), Alarm about growing violence against reporters in Catalonia (Alarmă cu privire la creșterea violenței împotriva reporterilor în Catalonia). https://rsf.org/en/reports/alarm-about-growing-violence-against-reporters-catalonia .