„Niciun stat membru nu ar trebui să fie nevoit să aleagă între a răspunde crizei și a investi în cetățenii săi. Prin urmare, Next Generation EU sporește sprijinul acordat [...] pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Acest lucru asigură faptul că oamenii dobândesc competențele și beneficiază de formarea și educația de care au nevoie pentru a se adapta acestei lumi aflate în schimbare rapidă.”

Președinta Ursula von der Leyen

1.Introducere: Investiții în generația viitoare

Pe baza Pilonului european al drepturilor sociale, Comisia și-a prezentat programul pentru o Europă socială încă de la începutul mandatului său, oamenii ocupând un loc central în cadrul acestuia. De atunci, Comisia a acordat prioritate acțiunilor menite să îi ajute pe tineri și continuă să își îndeplinească promisiunile. Comisia se concentrează pe consolidarea educației și formării, pe promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, pe asigurarea unor condiții de muncă echitabile și pe îmbunătățirea accesului la protecție socială pentru toți, deoarece tinerii sunt generația următoare și merită toate oportunitățile necesare pentru a-și dezvolta întregul potențial și pentru a modela viitorul continentului nostru.

Pandemia de COVID-19 a evidențiat necesitatea de a menține această direcție și de a accelera ritmul. Deși a fost vorba înainte de toate de o criză sanitară, impactul pandemiei a antrenat UE într-o recesiune profundă . Creșterea numărului de cereri de indemnizații de șomaj creează noi provocări. Șomajul va crește în rândul tuturor grupelor de vârstă, însă tinerii au fost deja afectați în mod disproporționat . Peste unul din șase tineri și-au încetat activitatea de la declanșarea crizei. Mulți dintre ei lucrau în sectoare grav afectate, cum ar fi serviciile hoteliere, alimentația, artele, divertismentul, comerțul cu ridicata și comerțul cu amănuntul . Alții încearcă să intre pe piața forței de muncă în condițiile în care aceste sectoare nu mai fac angajări.

Acum este momentul ca atât statele membre, cât și instituțiile europene să își îndrepte atenția către generația viitoare. Am învățat din criza financiară și economică mondială că nu trebuie să amânăm luarea unor măsuri. Primele semnale care indică probleme și nu sunt luate în considerare în prezent pot provoca daune ireparabile în numai câțiva ani. Datorită flexibilității oferite de Inițiativele pentru investiții ca reacție la coronavirus ale Comisiei, multe state membre au mobilizat rapid măsuri temporare de combatere a crizei. Cu ajutorul Fondului social european (FSE), acestea mențin locurile de muncă și compensează perturbările survenite în educație și formare în timpul pandemiei. De asemenea, noul Instrument de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (instrumentul SURE) va permite acordarea unor împrumuturi în valoare de până la 100 de miliarde EUR pentru sprijinirea măsurilor de șomaj tehnic pe termen scurt și a altor măsuri similare pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă. Pornind de la propunerea Comisiei referitoare la Next Generation EU, următorul pas logic este acela de a-i ajuta pe tineri să modeleze redresarea Europei.

Aceste eforturi comune ar trebui să aibă ca rezultat mai multe oportunități pentru toți tinerii. Pentru tinerii din multe state membre, aceasta este deja a doua recesiune economică din viața lor. O persoană care a împlinit vârsta de 18 ani în perioada de vârf a crizei anterioare a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor are acum numai 25 de ani. Provocările sunt probabil și mai grave pentru grupurile discriminate sau vulnerabile, deoarece recesiunile economice au tendința de a accentua inegalitățile. Tinerii din grupurile vulnerabile, cum ar fi cei care aparțin minorităților rasiale și etnice, tinerii cu handicap sau cei care trăiesc în anumite zone rurale, în zone îndepărtate sau în zone urbane defavorizate, întâmpină obstacole suplimentare în efortul de a intra pe piața forței de muncă. De exemplu, tinerii cu handicap au rate de ocupare mult mai scăzute decât cei fără handicap , iar tinerii migranți sau refugiați, care reprezintă un segment în creștere, se confruntă cu obstacole și discriminări specifice. Femeile tinere sunt o altă categorie grav afectată de criză. Vor fi necesare politici active și precis orientate pentru a rezolva problemele cu care se confruntă toate aceste categorii de tineri.

Inițiativele descrise în prezenta comunicare contribuie la strategia Comisiei de redresare în urma pandemiei de COVID-19. Ele au scopul de a garanta că tranzițiile digitale și ecologice ale UE sunt înscrise în ADN-ul politicilor noastre privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Acestea pun în aplicare Pilonul european al drepturilor sociale și sprijină noua strategie industrială. Alte propuneri ale Comisiei, cum ar fi Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței, adoptată în aceeași zi, contribuie la stimularea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor.

Prezenta comunicare descrie modul în care propunerile de recomandări ale Consiliului privind „O punte către locuri de muncă - consolidarea Garanției pentru tineret” (secțiunea 2) și privind „Educația și formarea profesională în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” (secțiunea 3), împreună cu un nou impuls pentru ucenicii (secțiunea 4) contribuie la crearea de locuri de muncă în rândul tinerilor. Comunicarea prezintă, de asemenea, o serie de măsuri suplimentare pentru urmărirea acestui obiectiv (secțiunea 5). Propunerile Comisiei referitoare la Next Generation EU și la viitorul buget al UE vor permite acordarea unei finanțări substanțiale din partea UE pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (secțiunea 6). Acum este rândul statelor membre să acorde prioritate investițiilor, întrucât responsabilitatea pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor le revine în primul rând lor.

2.O punte către locuri de muncă - consolidarea Garanției pentru tineret

În ultimii ani, Comisia a sprijinit statele membre în efortul de a le oferi tinerilor mijloacele necesare pentru a intra pe piața forței de muncă. Lansată în perioada de vârf a crizei anterioare a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, Garanția pentru tineret 2013 a avut un efect semnificativ de transformare în multe state membre. Aceasta a creat oportunități pentru tineri, a favorizat reformele structurale și inovarea și a consolidat serviciile publice de ocupare a forței de muncă. De la prima sa punere în aplicare, Garanția pentru tineret a ajutat peste 24 de milioane de tineri din întreaga UE să intre pe piața forței de muncă.

Propunerea de recomandare a Consiliului referitoare la inițiativa „O punte către locuri de muncă - consolidarea Garanției pentru tineret” se bazează pe aceste realizări importante. Deoarece tranzițiile de la școală la locul de muncă și integrarea sustenabilă pe piața muncii durează mai mult din cauza evoluției naturii muncii și a competențelor cerute, propunerea extinde grupul țintă de la toți tinerii șomeri sau inactivi sub 25 de ani la toți aceia cu vârsta sub 30 de ani. Ea sprijină măsurile de creare a locurilor de muncă, precum și diverse măsuri de activare, cum ar fi consultanța, consilierea în carieră și promovarea. Propunerea de astăzi intensifică măsurile de prevenire a șomajului și a inactivității tinerilor prin intermediul unor sisteme ameliorate de urmărire și de avertizare timpurie și îmbunătățește calitatea ofertelor, corelându-le cu cadrele de calitate recent create.

Propunerea abordează în mod activ stereotipurile de gen, rasiale și etnice, sprijinind în același timp diversitatea și incluziunea, inclusiv pentru tinerii cu handicap. Din fericire, mulți tineri se află doar pentru o perioadă scurtă de timp în situația de a nu fi încadrați profesional și de a nu urma niciun program educațional sau de formare. În absența altor dezavantaje individuale, ei pot depăși destul de rapid neajunsurile cauzate de măsurile de izolare sau de ciclurile economice. Criza nu trebuie însă să ne facă să-i pierdem din vedere pe cei la care măsurile de sprijin ajung mai greu și care vor avea nevoie de sprijin intensiv, adesea personalizat. Într-adevăr, unii tineri riscă să nu fie încadrați profesional și să nu urmeze niciun program educațional sau de formare profesională pe perioade îndelungate, în special cei care fac parte din grupurile mai vulnerabile ale societăților noastre și care întâmpină obstacole majore în calea integrării pe piața forței de muncă chiar și în vremuri bune. Propunerea de astăzi se adresează tuturor; ea garantează că nimeni nu se află în șomaj sau în situația de a nu participa la un program de educație sau de formare mai mult de patru luni, propunând abordări mai individualizate și mai precis orientate. Propunerea evidențiază totodată importanța parteneriatelor, de exemplu, cu angajatorii, pentru a oferi consiliere cu privire la modul în care evoluează natura muncii, sau cu serviciile sociale de sprijin, pentru a-i ajuta pe tinerii defavorizați să reintre în activitate în diferite alte moduri.

Propunerea de astăzi contribuie, de asemenea, la accelerarea tranzițiilor digitale și verzi atât de necesare, recunoscând atât oportunitățile, cât și incertitudinile care decurg din acestea. Totodată, este vorba despre a evalua și a ameliora aptitudinile și competențele necesare pentru a găsi un loc de muncă pe o piață în continuă schimbare. Niciun tânăr nu ar trebui să intre pe piața muncii fără să aibă cel puțin competențe digitale de bază, iar propunerea prevede cursuri pregătitoare scurte și practice, legate de nevoile specifice de calificare ale tinerilor. Cursurile accelerate, cursurile online deschise sau stagiile intensive pot îmbunătăți, în special, competențele digitale ale tinerilor și competențele necesare pentru tranziția verde, dar și competențele antreprenoriale și în materie de gestionare a carierei. Acest obiectiv este susținut și de Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței.

Printre operațiunile prioritare pentru care poate fi mobilizat bugetul UE se numără sesiunile de formare de scurtă durată, sistemele consolidate de cartografiere și de alertă timpurie și capacitățile sporite de urmărire (a se vedea secțiunea 6).

Propunerea oferă un cadru de acțiune. Există bune practici în întreaga Europă. Ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor a devenit o prioritate esențială a bugetului UE. Acum este momentul ca statele membre să își intensifice eforturile, să integreze lecțiile învățate și să mobilizeze finanțare din partea UE (secțiunea 6).