RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 25.2.2010 
SEC(2010) 66 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI  
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
  
Document de înso țire pentru  
 
Raportul Comisiei c ătre Consiliu și Parlamentul European privind cerin țele de 
durabilitate pentru utilizarea surselor de biomas ă solidă și gazoasă pentru producerea 
energiei electrice, înc ălzire și răcire 
   
COM(2010) 11 final 
SEC(2010) 65 final 
RO 2   RO 1. DEFINIREA PROBLEMEI  
UE trebuie s ă utilizeze într-o mai mare m ăsură biomasa în scopuri energetice pentru a 
îndeplini obiectivele pentru 2020 convenite  în temeiul Directivei privind energia 
regenerabil ă1. Directiva prevede un sistem de  durabilitate pentru biocarburan ți și biolichide. 
Articolul 17 alineatul (9) din directiv ă prevede obliga ția Comisiei de a transmite, pân ă la 
31 decembrie 2009, un raport cu privire la cerin țele pentru un sistem de  durabilitate aferent 
utilizărilor energetice ale biomasei, cu excep ția biocarburan ților și a biolichidelor.  
Biomasa solid ă și gazoasă poate proveni din agricultur ă, silvicultur ă sau deșeuri. Întrucât 
resursele de biomas ă nu sunt inepuizabile, este  important ca acestea s ă fie utilizate în mod 
eficient și durabil.  
Este posibil s ă apară disfuncționalități ale pieței, deoarece pre țurile acesteia nu reflect ă 
schimbările climatice și potențialele efecte negativ e asupra biodiversit ății, apei, solurilor și 
serviciilor ecosistemelor.  
Este posibil s ă apară deficiențe de reglementare deoarece, de și politica în domeniul energiei 
regenerabile încurajeaz ă statele membre s ă sprijine utilizarea unei cantit ăți mai mari de 
biomasă, normele privind producerea biomasei sau mecanismele de stabilire a pre țurilor 
acesteia nu țin seama de externalit ăți negative, cum ar fi desp ăduririle.  
Aceste deficien țe nu se produc în prezent la scar ă semnificativ ă și, mai ales, nu în UE. Cu 
toate acestea, in troducerea unor garan ții pentru a preveni apari ția lor în viitor se poate dovedi 
oportună, dat fiind c ă se preconizeaz ă o intensificare a utiliz ării biomasei în scopuri 
energetice, inclusiv a importurilor de biomas ă .  
2. ANALIZA ASPECTELOR LEGATE DE SUBSIDIARITATE  
Biomasa poate fi u șor comercializat ă. Prin urmare, ac țiunea individual ă a statelor membre 
poate duce la, apari ția unor dezechilibre pe pia ța internă, în detrimentul comercian ților, 
furnizorilor și producătorilor de biomas ă. Acțiunile la nivelul UE pot asigura protec ția 
comună a mediului, evitând în acela și timp dezechilibrele ca re pot surveni pe pia ța internă.  
3. OBIECTIVELE INI țIATIVEI UE  
Obiectivul strategic general este  de a garanta utilizarea durabil ă a biomasei în scopuri 
energetice. Obiectivele specifice urm ăresc să asigure faptul c ă utilizarea biomasei în vederea 
producerii de energie electric ă și termică conduce la (1) o produc ție durabil ă, (2) performan țe 
înalte în domeniul gazelor cu efect de ser ă (GES) în raport cu combustibilii fosili și (3) 
conversia energetic ă eficientă a biomasei în energie electric ă, încălzire și răcire.  
Obiectivul opera țional vizeaz ă stabilirea de cerin țe în materie de durabilitate pentru formele 
solide și gazoase ale biomasei utilizate pentru producerea energiei electrice și pentru înc ălzire, 
acestea trebuind s ă fie: 
– eficiente în solu ționarea problemelor legate de utilizarea durabil ă a biomasei;  
                                                 
1 Directiva 2009/28/CE 
RO 3   RO – rentabile în ceea ce prive ște îndeplinirea obiectivelor și  
– coerente cu politicile existente. 
4. OPțIUNI STRATEGICE  
Tabelul 1: Tabel recapitulativ al op țiunilor 
A. Produc ția de biomas ă Scenariu strategic 
 
Opțiunea A1: nicio ac țiune nou ă la 
nivelul UE Sistemele voluntare continu ă să elaboreze sisteme de certificare 
pentru produc ția durabil ă de biomas ă și pentru gestionarea durabil ă a 
terenurilor.  
Opțiunea A2: orient ări privind 
metodele de intensificare în 
silvicultur ă  Orientări privind aspecte de exploatare a terenurilor legate de 
creșterea produc ției de bioenergie pe baza resurselor forestiere, de 
exemplu utilizarea într-o m ăsură mai mare a buturugilor, crengilor și 
frunzelor.  
Opțiunea A3: criterii minime 
privind biodiversitatea și 
exploatarea terenurilor  Criteriile privind biodiversitatea și exploatarea terenurilor sau 
așa-numitele zone interzise („ no-go ”) stabilite în Directiva privind 
energia regenerabil ă trebuie aplicate tuturor tipurilor de biomas ă. 
Aspectele legate de gestionarea p ădurilor nu intr ă în domeniul de 
aplicare a acestei op țiuni.  
Opțiunea A4a: op țiunea A3 + 
raportarea provenien ței biomasei Opțiunea 3 + cerin țe de raportare a provenien ței biomasei, impuse 
statelor membre.  
Opțiunea A4b: op țiunea A3 + 
raportare privind gestionarea 
durabilă a pădurilor (GDP)  Opțiunea 3 + cerin țe obligatorii de raportare cu privire la gestionarea 
durabilă a pădurilor, impuse statelor membre.  
Opțiunea A5: op țiunea A3 + 
obligații minime privind gestionarea 
durabilă a pădurilor  Opțiunea A3 + obliga ția statelor membre de a lua în calcul numai 
biomasa forestier ă din pădurile gestionate durabil în scopul 
îndeplinirii obiectivului lor în materie de energie regenerabil ă.  
Opțiunea A6: op țiunea A3 + 
contabilizarea emisiilor provenite 
din LULUCF  Opțiunea 3 + dovezi privind aplicarea bunelor practici în cazul în care 
țara de origine nu contabilizeaz ă emisiile provenite din LULUCF. 
B. Reducerea emisiilor de GES:  
Opțiunea B1: nicio ac țiune nou ă la 
nivelul UE Posibilitatea de a elabora cerin țe de performan ță în domeniul GES în 
cadrul unor sisteme voluntare.  
Opțiunea B2: etichetarea 
performan ței în domeniul GES  Etichetarea performan ței în domeniul GES pentru a furniza informa ții 
consumatorilor de energie electric ă sau termic ă și pentru a promova 
procese de produc ție astfel concepute încât s ă țină seama de GES pe 
durata întregului ciclu de via ță. Pentru a asigura coeren ța solicitărilor, 
ar fi necesar ă o metodologie comun ă de etichetare GES . Aceast ă 
obligație ar putea fi impus ă furnizorilor de energie electric ă și 
termică, iar performan ța în domeniul GES ar putea fi indicat ă pe 
garanțiile de origine, pentru a face publice aceste informa ții.  
RO 4   RO Opțiunea B3: stabilirea unor cerin țe 
minime privind reducerea emisiilor 
de GES - 35% (crescând pân ă la 
50%-60% în 2017/2018)  Stabilirea unui procent minim de 35% pentru reducerea emisiilor de 
GES în ceea ce prive ște biomasa agricol ă și forestier ă (în raport cu 
alternativa bazat ă pe combustibili fosili) – aceea și cerință minimă ca 
și cea stabilit ă pentru biocarburan ți și biolichide în Directiva privind 
energia regenerabil ă.  
Opțiunea B4: cerin țe minime în 
domeniul GES în conformitate cu 
potențialul de reducerea a emisiilor 
de GES  Introducerea unor cerin țe minime în domeniul GES în conformitate 
cu cea mai bun ă tehnologie disponibil ă (CBTD) pentru fiecare filier ă.  
C. Conversie  
Opțiunea C1: nicio ac țiune nou ă la 
nivelul UE Politica actual ă în domeniul eficien ței energetice va contribui la 
eficientizarea utiliz ării tuturor resurselor energetice, inclusiv a 
biomasei.  
Opțiunea C2: bonusuri pentru 
creșterea eficien ței conversiei finale 
sau penaliz ări pentru sc ăderea 
eficienței conversiei finale  Acordarea de c ătre statele membre a unui bonus/a unei penaliz ări (de 
exemplu stimulente sau constrângeri financiare) pentru îmbun ătățirea 
eficienței prin diferen țierea nivelurilor de subven ționare.  
Opțiunea C3: interzicerea op țiunilor 
ineficiente de utilizare sau standarde 
minime de eficien ță Interzicerea anumitor op țiuni tehnologice ineficiente din domeniul 
biomasei sau introducerea de cerin țe minime. Utilizarea la scar ă mică 
(în special în gospod ării) nu intr ă în sfera de aplicare a acestei op țiuni, 
fiind abordat ă de alte politici ale UE.  
Opțiunea C4: Etichetarea eficien ței  Etichetarea, menit ă să determine con știentizarea eficien ței (în ceea ce 
privește conversia final ă) a unei filiere sau a unei instala ții de 
biomasă, de exemplu un boiler pe baz ă de biomas ă, prin informarea 
cu privire la performan țele acesteia, de exemplu prin indicarea 
economiei de energie în garan ția de origine.  
Opțiunea C5: Îmbun ătățirea 
eficienței lanțului de distribu ție  Stabilirea unei metodologii privind GES pe parcursul întregului ciclu 
de viață care să țină seama de eficien ța conversiei finale.  
Opțiunile A2, A4b, A6, C4 și C5 au fost eliminate deoarece s-a considerat c ă instrumentele de 
politică nu sunt eficiente pentru solu ționarea problemelor identificate.  
5. EVALUAREA  IMPACTULUI   
5.1. Efectele asupra mediului 
Niciun instrument de politic ă nu poate oferi certitudinea c ă pădurile se vor regenera dup ă 
recoltarea biomasei. Op țiunile A3 și A4a garanteaz ă că zonele bogate în biodiversitate, cum ar 
fi pădurile primare, nu pot fi transfor mate pentru producerea de biomas ă și că zonele cu 
stocuri mari de carbon, cum ar fi p ădurile, își vor păstra conținutul de carbon chiar și după 
producerea biomasei. Op țiunea A5 necesit ă dovezi privind gestionarea durabil ă a pădurilor, 
însă aceste dovezi sunt greu de verificat în lipsa unor cerin țe comune, convenite la nivel 
mondial, privind gestionarea durabil ă a pădurilor.  
Atunci când se analizeaz ă avantajele diverselor op țiuni în privin ța GES, este evident c ă pentru 
majoritatea filierelor de biomas ă solidă folosite pentru producerea energiei electrice și pentru 
RO 5   RO încălzire, reducerile sunt semnificative în compara ție cu solu ția alternativ ă, și anume 
utilizarea combustibililor fos ili (a se vedea graficul 1) 2.  
Graficul 1: Poten țialul de reducere a GES pe care îl au sursele de biomas ă solidă 
utilizate pentru producerea energiei electrice și pentru înc ălzire 
Reducerea emisiilor de GES prin utilizarea biomasei solide pentru 
producerea energiei electrice şi încălzire
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
surse de biomas ă solidă Reducerea emisiilor de GES % 
(în compara ţie cu combustibilii fosili în UE)Energie electric ă
Energie termic ă
 
*SFCPS înseamn ă specii forestiere cu ciclu de produc ție scurt, RF – reziduuri fores tiere, iar GN – gaze naturale  
Având în vedere performan ța ridicată în domeniul GES a principalelor materii prime, este 
puțin probabil c ă etichetarea emisiilor (op țiunea B2) va avea ca rezultat reduceri suplimentare 
ale emisiilor. Op țiunea B3 ar determina reduceri suplimentare ale emisiilor de 5%-20% și ar 
asigura conformitatea cerin țelor cu dispozi țiile Directivei privi nd energia regenerabil ă, 
garantând coeren ța în ceea ce prive ște materiile prime care pot fi folosite fie pentru transport, 
fie pentru energie electric ă și încălzire. Opțiunea B4 ar conduce la reduceri suplimentare ale 
GES prin îmbun ătățiri aduse la nivelul lan țului, cum ar fi folosirea lemnului în loc de gaze 
naturale drept combustibil de prelucrare. În ceea ce prive ște peletizarea, înlocuirea 
combustibilului de prelucrare (trecerea de la gaze naturale la lemn) ar determina o reducere 
GES cu aproximativ 35% în produc ția de energie electric ă.  
Atunci când se analizeaz ă opțiunile în materie de eficien ță a conversiei, efectele pozitive 
asupra mediului depind de eficacitatea op țiunilor strategice în ceea ce prive ște înlocuirea 
combustibililor fosili. Cele mai mari cre șteri ale eficien ței ar putea proveni  din utilizarea 
energiei termice în centrale care produc numai energie electric ă (mai precis, trecerea la 
producția combinat ă de energie electric ă și termică). Stabilirea unor standarde minime de 
eficiență (opțiunea C3) numai pentru biomas ă, nu și pentru combustibilii fosili, ar putea avea 
efecte negative asupra mediului, deoarece costurile mari ar putea descuraja utilizarea 
biomasei. Prin acordarea de bonusuri sau penaliz ări (opțiunea C2) în cadrul sistemelor de 
                                                 
2 Se presupune c ă emisiile provenite din exploatarea terenurilor sunt egale cu zero. Pierderile la conversia 
energiei sunt incluse, presupunând c ă randamentul conversiei electrice este  de 25%, iar cel al conversiei 
termice de 85%.  
RO 6   RO sprijin s-ar evita tr ecerea de la biomas ă la combustibilii fosili, bonusul reprezentând un 
stimulent suplimentar, care se adaug ă la alte stimulente oferite pentru utilizarea energiei 
regenerabile (de exemplu acordarea de mai multe certificate verzi, prime ad ăugate la tarife 
fixe, subven ții pentru investi ții etc.).  
5.2. Impactul economic 
5.2.1. Costuri pentru administra ția publică  
Costurile suportate de administra țiile publice pentru verifica rea originii biomasei (lan țul de 
custodie) în temeiul op țiunilor A3, A4a și A5, au fost estimate pe baza modelului UE de cost 
standard. S-a realizat o estimare  a costurilor totale pentru UE-27. Costurile unice au fost 
estimate la 0,3-1,1 milioane EUR, iar costurile recurente, între 0,1-0,2 milioane EUR pe an. 
Costurile recurente includ cheltu ielile pentru îndeplinirea cerin țelor de raportate anual ă către 
Comisie, prev ăzute în op țiunea A4. La acestea se adaug ă costurile suplimentare aferente 
anchetelor de verificare a utiliz ării biomasei în gospod ării. Potrivit op țiunii A5, pot ap ărea 
costuri suplimentare în func ție de cerin țele privind gestionarea durabil ă a pădurilor.  
Costurile corespunz ătoare opțiunilor B3 și B4 sunt asem ănătoare cu cele aferente op țiunilor 
A3, A4a și A5, deoarece costurile cele mai ridicat e sunt legate de implementarea legisla ției. 
Stabilirea unui prag unic de reducere a GES în temeiul op țiunii B3 poate reduce povara 
administrativ ă. Stabilirea unor valori implic ite pentru filiere ce utilizeaz ă procese diferite (de 
exemplu lemnul sau gazele naturale utilizate drept combustibil de prelucrare) ar permite 
utilizarea unui prag unic, reflectând totodat ă diferențele dintre diferitele procese în ceea ce 
privește emisiile (conform op țiunii B4).  
În ceea ce prive ște opțiunile referitoare la cre șterea eficien ței conversiei ener getice, costurile 
care trebuie suportate de c ătre autorit ățile publice sunt mai mici în cazul în care politica se 
integrează cu ușurință în cadrul m ăsurilor existente (de exemplu acordarea de bonusuri pe 
lângă sistemul de sprijin existent), și mai mari în cazul în care se  stabilesc standarde minime 
pentru tehnologii diverse și dispersate (de exemplu înc ălzirea centralizat ă). Costurile 
administrative au fost calculate pe baza m odelului UE de cost standard: pentru op țiunea C2, 
costurile variaz ă între 400 000 EUR și 1,6 milioane EUR, iar pentru op țiunea C3, între 
700 000 EUR și 3,7 milioane EUR.  
5.2.2. Costuri pentru operatorii economici 
Pentru estimarea costurilor aferente furniz ării de dovezi privind provenien ța biomasei, s-a 
folosit modelul UE de cost standard. Co sturile recurente de  certificare a lan țului de custodie, 
prevăzute în op țiunile A3 și A4, au fost estimate ca situându-se între 800 EUR și 3 000 EUR 
pe an pentru produc ătorii individuali de biomas ă. Costurile poten țiale pentru implementarea 
cerințelor minime referitoare la durabilitatea p ădurilor (op țiunea A5) sunt mai mari, între 
2000 EUR și 24 000 EUR pe an.  
Conform op țiunilor B2, B3 și B4, s-a constatat c ă, atunci când operatorii trebuie s ă 
demonstreze reducerile reale de GES din cadrul lan țului bioenergetic, cost urile de certificare 
GES sunt cu 10%-20% mai mari. Calc ulele efectuate pentru UE-27 au ar ătat că, pentru 
întreprinderile de prelucrare, de fabricare, pentru comercian ți și pentru produc ătorii de 
energie, în cazul în care im pune certificarea GES, costurile recurente sunt cu 60%-70% mai 
mari decât în cazul în care se certific ă numai lan țul de custodie. Pentru produc ătorii 
individuali de energie cu o cap acitate mai mare de 1 MW, cost urile recurente pot varia între 
898 EUR și 5 643 EUR pe an.  
RO 7   RO Au fost estimate costurile aferente cre șterii eficien ței prin utilizarea energiei termice produse, 
prin utilizarea unor accesorii îmbun ătățite pentru a spori produc ția de energie electric ă sau 
termică, prin mărirea dimensiunilor instala țiilor sau prin progresul tehnologic. O op țiune care 
prevede introducerea de cerin țe minime de eficien ță (opțiunea C3), care ar necesita utilizarea 
energiei termice, ar putea genera costuri cons iderabile de punere în conformitate care s-ar 
ridica la 50-200 milioane EUR pe instala ție. Este greu de stabilit cât i-ar costa pe operatori 
introducerea unui eventual bonus în tr-un sistem de sprijin (op țiunea C2), deoarece sprijinul 
reprezintă o măsură voluntară, o întreprindere fiind liber ă să foloseasc ă bonusul acordat.  
5.2.3. Disponibilitatea economic ă a biomasei 
Pentru dezvoltarea politicii sale în do meniul energiei regenerabile, Comisia și-a fondat 
ipotezele privind disponibilitatea biom asei pe un studiu efectuat de Agen ția European ă de 
Mediu (AEM)3, care estima c ă, în 2020, se vor putea folosi aproximativ 235 Mtep de biomas ă 
pentru producerea energiei, f ără a afecta mediul înconjur ător.  
Dintr-o analiz ă actualizat ă a unor surse mai diverse reiese c ă există diferențe mari în 
estimările poten țialului de biomas ă. Aceste diferen țe se datoreaz ă în mare parte ipotezelor 
legate de disponibilitatea terenurilor, care este influen țată considerabil de ipotezele privind 
dezvoltarea productivit ății.  
Cu toate acestea, studiile privind disponi bilitatea biomasei nu au analizat pân ă în prezent 
impactul criteriilor de durabilitate asupra cost urilor. Evaluarea impactului a constatat c ă 
studiile de baz ă se limiteaz ă de obicei la analizarea tere nurilor agricole disponibile la 
momentul respectiv, excluzând zonele bogate în biodiversitate sau zonele  naturale protejate4. 
De aceea, se anticipeaz ă că cea mai mare parte a poten țialului biomasei va fi exploatat ă în 
conformitate cu criteriile de excludere a terenurilor și nu va avea niciun efect asupra 
disponibilit ății economice a acestora.  
Opțiunile B1 și B2 nu impun criterii minime și, de aceea, nu ar avea niciun impact asupra 
disponibilit ății economice a biomasei. Op țiunea B3 ar stabili un prag minim de 50%-60% 
pentru toate centralele electrice și termice existente/noi începând cu anul 2017 și, respectiv, 
2018. Potrivit constat ărilor, se preconizeaz ă că multe lan țuri de biomas ă care nu ating 
pragurile de 50%-60%, conform valorilor lor tipice pentru 2008 (extrase din anexa V la 
Directiva privind energia regenerabil ă), vor îndeplini acest criteriu pân ă în 2020 prin 
îmbunătățiri tehnologice sau prin efic ientizare. Costurile suplimentare aferente amelior ării 
lanțurilor respective pentru a îndeplini cerin țele în materie de reducere a GES sunt estimate la 
aproximativ 38-62 milioane EUR pentru anul 2020.  
În ceea ce prive ște opțiunile pentru cre șterea eficien ței de conversie, impactul va fi, cel mai 
probabil, pozitiv datorit ă faptului c ă se va folosi mai pu țină biomasă pentru a înlocui mai mult 
combustibil fosil.  
                                                 
3 AEM (2007): Environmentally compatible bio-energy potential from European forests (Poten țialul 
bioenergetic compatibil cu protec ția mediului asociat p ădurilor Europei). Copenhaga, Agen ția 
European ă de Mediu 
4 Dornburg et al (2008): Assessment of global bi omass potentials and their links to good, water, 
biodiversity, energy demand and economy (Evaluarea poten țialului mondial de biomas ă și a legăturii 
acestuia cu cererea și economisirea de bunuri, ap ă, biodiversitate, energie). Bilthoven, MNP. 
RO 8   RO 5.3. Impactul social 
5.3.1. Gospod ării  
Criteriile de durabilitate pr ivind biomasa nu ar avea un efecte semnificative asupra 
gospodăriilor, deoarece este pu țin probabil s ă li se impun ă acestora obliga ții de reducere a 
GES, având în vedere dificultatea monitoriz ării micilor utilizatori.  
5.3.2. Ocuparea for ței de munc ă 
Efectele asupra ocup ării forței de munc ă sunt considerate neglijabile. Unele dintre acestea se 
pot produce ca urmare a aplic ării criteriilor de durabilitate, atunci câ nd acestea afecteaz ă 
investițiile, mai precis, prin cre șterea cererii de servicii legate de biomas ă și în sectoarele 
producătoare de tehnologii pentru  exploatarea biomasei.  
6. ANALIZA COMPARATIV Ă A OPțIUNILOR  
Evaluarea arat ă că, în ceea ce prive ște produc ția, opțiunea strategic ă de stabilire a unor cerin țe 
minime pentru a evita producerea de biomas ă pe terenurile bogate în biodiversitate și efectele 
negative ale schimb ării destina ției terenurilor ( și anume, criterii similare cu cele prev ăzute în 
Directiva privind energia regenerabil ă) este cea mai rentabil ă. Stabilirea unor praguri minime 
sau impunerea unor obliga ții privind gestionarea durabil ă a pădurilor ar putea antrena costuri 
ridicate pentru industrie.  
În ceea ce prive ște performan ța în domeniul gazelor cu efect de ser ă, este important s ă se 
respecte dispozi țiile Directivei privi nd energia regenerabil ă. Se recomand ă folosirea unei 
metodologii GES armonizate la nivelul întregii  UE pentru calcularea emisiilor pe durata 
întregului ciclu de via ță. Pentru a evita apari ția unor disfunc ționalități ale pieței, se recomand ă 
adoptarea op țiunii strategice care stabile ște cerințele minime de reducere a emisiilor de GES 
la 35%, cu cre ștere la 50% începând cu 2017 pentru instala țiile existente și la 60% începând 
cu 2018 pentru instala țiile noi, deoarece aceast ă opțiune este conform ă cu dispozi țiile 
Directivei privind energia regenerabil ă. Pentru de șeurile și reziduurile de prelucrare, care 
determină în general reduceri importante ale emisiilor de GES, nu ar trebui s ă existe obliga ția 
de îndeplinire a acestor cerin țe.  
În ceea ce prive ște îmbun ătățirea eficien ței conversiei energiei, majoritatea op țiunilor 
strategice ar fi eficiente numai dac ă ar cuprinde și combustibilii fosili. Nu se recomand ă 
impunerea de standarde de eficien ță exclusiv pentru filierele de biomas ă, deoarece în acest fel 
s-ar încuraja folosirea în mai mare m ăsură a energiei fosile. Se prefer ă opțiunea C2, potrivit 
căreia statele membre ar fi r ăspunzătoare de încurajarea conversiei cu eficien ță ridicată în 
cadrul sistemelor de sp rijin pentru instala țiile produc ătoare energie electric ă și termică cu 
capacitate mare (peste 1 MW).  
Pentru a stabili dac ă aceste op țiuni strategice ar trebui s ă se prezinte sub form ă de criterii 
obligatorii sau de recomand ări pentru statele membre, s-a ținut seama de faptul c ă biomasa 
provine atât din UE, cât și din importurile din afara UE. În prezent, importul de biomas ă din 
afara UE se ridic ă la aproximativ 3%.  
Introducerea unor criterii obligatorii  ar avea ca rezultat faptul c ă numai biomasa considerat ă 
durabilă în temeiul sistemului aplicat la nivelul întregii Uniuni Europene ar fi luat ă în calcul 
pentru atingerea obiectivului  privind energia regenerabil ă. O abordare voluntar ă, bazată pe 
RO 9   RO recomand ări din partea Comisiei, nu ar  permite statelor membre s ă refuze să ia în considerare 
biomasa care nu îndepline ște obligațiile prevăzute de sistemul na țional pentru atingerea 
obiectivelor în materie de energie regenerabil ă. Totuși, statele membre pot hot ărî să nu acorde 
sprijin financiar pentru biomasa care nu îndepline ște criteriile na ționale.  
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Principalul indicator pentru îndeplinirea obiectivelor este cre șterea utiliz ării biomasei f ără ca 
acest lucru s ă atragă după sine desp ăduriri și alte efecte negative asupra mediului. Exist ă 
sisteme de raportare și monitorizare la nive lul UE puse la dispozi ție de Eurostat, îns ă acestea 
trebuie consolidate, inclusiv la nivel na țional, pentru a ob ține rezultate mai precise.