RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 14.12.2010 
SEC(2010) 1548 final 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL ANALIZEI DE IMPACT 
 
Document de înso țire pentru  
 
Propunere de  
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
privind competen ța judiciar ă, recunoa șterea și executarea hot ărârilor în materie civil ă 
și comercial ă 
(Reformare) 
  
{COM(2010) 748 final} 
{SEC(2010) 1547 final} 
RO    RO  
1. CONTEXT , CONSULTARE șI EXPERTIZ Ă 
Regulamentul (CE) nr. 44/2001 al Consiliului privind competen ța judiciar ă, recunoașterea și 
executarea hot ărârilor în materie civil ă și comercial ă (cunoscut sub numele de „Bruxelles I”) a 
intrat în vigoare în martie 2002 și reprezint ă fundamentul cooper ării judiciare în materie civil ă 
în Uniunea European ă. Acesta determin ă instanța competent ă să soluționeze un litigiu 
transfrontalier și faciliteaz ă recunoașterea și executarea hot ărârilor pronun țate în alt stat 
membru. De și, în ansamblu, se consider ă că aplicarea regulamentului are rezultate pozitive, 
consultarea p ărților interesate și câteva studii coordonate de Co misie au relevat necesitatea 
unei reforme. În acela și spirit, Programul de la Stockholm îndeamn ă la eliminarea restric țiilor 
rămase în ceea ce prive ște exercitarea drepturilor de c ătre cetățeni și societăți.  
În cadrul etapei de preg ătire a revizuirii regulamentului , Comisia a efectua t o consultare 
amplă a părților interesate și a urmărit să beneficieze de o expertiz ă externă aprofundat ă. A 
adoptat o carte verde prin care a lansat o consultare public ă, în aprilie 2009, și a solicitat, în 
total, patru studii care abordeaz ă diferite aspecte ale reformei. Un alt studiu extern și un 
sondaj al Grupului de consultare  a întreprinderilor eu ropene au permis colectarea de date 
empirice care au contribuit la preg ătirea analizei de impact. De asemenea, Comisia a organizat 
două conferin țe importante, o reuniune cu exper ți naționali și două reuniuni cu exper ți în 
materie de arbitraj. Totodat ă, au fost formulate observa ții suplimentare de c ătre un grup de 
coordonare între servicii din cadrul Comisiei.  
2. DEFINIREA PROBLEMEI , OBIECTIVE șI EVALUAREA OP țIUNILOR DE POLITIC Ă  
2.1. LIBERA CIRCULA ȚIE A HOT ĂRÂRILOR JUDEC ĂTOREȘTI 
2.1.1.  Definirea și amploarea problemei 
O hotărâre judec ătorească pronunțată într-un stat membru nu produce efecte în mod automat 
în alt stat membru, ci trebuie recunoscut ă și declarat ă executorie, în cadrul unei proceduri 
judiciare intermediare cunoscut ă sub numele de „exequatur” . Această procedur ă este 
îndelungat ă și costisitoare. În Uniunea European ă, costul mediu în cadrul unei cauze simple 
este de 2 200 EUR. Aceast ă sumă poate cre ște în mod exponen țial în cauzele cu un grad 
ridicat de complexitate sau mai controvers ate (ajungând la aproximativ 12 700 EUR). 
Presupunând c ă 25% din totalul cauzelor sunt comple xe, costul global al procedurilor de 
exequatur  î n  U E  s e  r i d i c ă la peste 47 de milioane EUR anual. Timpul necesar pentru 
obținerea exequatur -ului poate varia de la câteva zile la câteva luni, iar în cazul exercit ării 
unor căi de atac, pân ă la doi ani. În peste 90% din cazuri, procedura este o simpl ă formalitate 
deoarece nu exist ă niciun motiv pentru a refuza recunoa șterea și executarea. Exist ă un număr 
redus de hot ărâri care sunt contestate, ac țiunile privind aceste c ăi de atac fiind rareori admise. 
Procedura de exequatur  se adaug ă la complexitatea litigiilor transfrontaliere, descurajând 
societățile să desfășoare activit ăți comerciale dincolo de frontiere.  
2.1.2.  Obiective 
• Obiectivul specific  al acestei p ărți a propunerii este de a institui o liber ă circulație 
veritabilă a hotărârilor judec ătorești în materie civil ă și comercial ă.  
RO    RO 2.1.3.  Opțiuni de politic ă reținute 
• Opțiunea de politic ă 1: Statu-quo 
• Opțiunea de politic ă 3: Menținerea procedurii de exequatur  însoțită de o reducere par țială a 
sarcinii pentru solicitant  
• Opțiunea de politic ă 4A: Abolirea procedurii de exequatur  însoțită de introducerea 
garanțiilor necesare pentru protejarea dreptului la ap ărare. Cu toate acestea, procedura de 
exequatur  va fi men ținută în cazul hot ărârilor pronun țate în cauzele al c ăror obiect îl 
constituie calomnia și în acțiunile colective în desp ăgubiri. 
2.1.4.  Evaluarea impactului op țiunii preferate 4A: abolirea procedurii de exequatur odat ă 
cu introducerea garan țiilor necesare  
(a) Eficacitate.  Această opțiune ar permite realizarea integral ă a obiectivului privind 
instituirea unei libere circula ții veritabile a hot ărârilor judec ătorești în Uniunea European ă. (b) 
Efecte principale  (i) Impact economic.  Abolirea procedurii de exequatur  ar elimina costurile 
și întârzierile pe care le  presupune procedura actual ă, făcând posibil ca societ ățile și cetățenii 
UE să economiseasc ă o parte important ă a costurilor prezente, care se ridic ă la aproape 48 de 
milioane EUR anual. În marea majoritate a c azurilor în care caracterul executoriu al hot ărârii 
pronunțate în str ăinătate nu este contestat de pârâ t, reclamantul ar trebui s ă suporte doar 
costuri minime privind traducerea, ca urmare a introducerii unor formulare standard care 
elimină obligativitatea traducerii integrale a hot ărârii. Doar în cazurile complexe, costurile 
traducerii integrale a hot ărârii și ale taxelor judiciare vor fi pl ătite în continuare. De asemenea, 
această opțiune ar încuraja mai multe societ ăți, în special IMM-urile, să se implice în 
tranzacții transfrontaliere. În prezent, doar 25% din cele 20 de milioane de IMM-uri sunt 
implicate în activit ăți comerciale transfrontaliere, ceea ce înseamn ă că 15 milioane de IMM-
uri ar putea s ă își extindă afacerile în alte state membre. 39%  din aceste IMM-uri ar fi mult 
mai tentate s ă se implice în tranzac ții transfrontaliere dac ă procedura de exequatur  ar fi 
abolită. Chiar dac ă numai un sfert din acestea ar proceda astfel, 1,4 milioane  de IMM-uri ar 
accesa pia ța internă. (ii) Drepturi fundamentale.  Abolirea procedurii de exequatur  ar fi 
însoțită de garan ții procedurale care s ă asigure c ă o hotărâre care încalc ă dreptul la un proces 
echitabil și dreptul la ap ărare nu poate fi recunoscut ă și executat ă. Prin urmare, aceast ă 
opțiune ar fi în conformitate cu Carta, în special cu articolul 47. Întrucât motivel e care pot fi 
invocate împotriva execut ării unei hot ărâri străine corespund, în mare parte, acelora care pot fi 
invocate în prezent în contextul procedurii de exequatur , nivelul protec ției juridice în cadrul 
procedurilor transfrontaliere nu ar sc ădea în raport cu situa ția de statu-quo. (iii) Cheltuieli 
financiare.  Statele membre ar trebui s ă suporte costuri ca urmare a necesit ății de a familiariza 
practicanții profesiilor juridice cu noile procedur i. Aceste costuri ar fi minime dac ă garanțiile 
naționale ar fi instituite folosind modelul proce durilor adoptate în temeiul instrumentelor 
europene care au abolit procedura de exequatur  pentru anumite tipuri de ac țiuni. De 
asemenea, propunerea va con ține un formular-tip care vizeaz ă facilitarea execut ării directe.  
RO    RO 2.1.5.  Compararea op țiunilor re ținute cu op țiunea de politic ă preferată 4A.  
Obiective/impact Op țiunea 1 – 
Statuquo Opțiunea 3 – 
Reducerea sarcinii 
pentru solicitant Opțiunea 4 – 
Abolirea 
procedurii de 
exequatur  
Înlăturarea ultimelor 
obstacole în calea liberei circulații a hot ărârilor 
judecătorești 0 + ++ 
Impact economic 0 + + 
Cheltuieli financiare 0 –  – 
Drepturi fundamentale 0 0 0 
 
2.2. APLICAREA REGULAMENTULUI ÎN CONTEXTUL ORDINII JURIDICE 
INTERNA ȚIONALE  
2.2.1.  Definirea problemei  
• În prezent, normele de competen ță prevăzute de regulament nu s unt aplicabile (cu unele 
excepții) atunci când pârâtul î și are domiciliul în afara teritori ului Uniunii. În asemenea 
cazuri, regulamentul face trimitere la dreptul na țional (așa-numita „competen ță reziduală”) 
În cadrul UE, normele na ționale privind competen ța în cazul pârâ ților din țări terțe variază 
considerabil între statele membre. În cazul în care pârâtul î și are domiciliul în afara Uniunii 
Europene: 
• cetățenii și societățile europene nu beneficiaz ă de acces egal la justi ție; 
• sunt create condi ții inegale pentru societ ățile care își desfășoară activitatea pe pia ța internă, 
care pot conduce la denatur ări ale concuren ței;  
• nu este garantat ă aplicarea legisla ției care protejeaz ă părțile mai vulnerabile ( de exemplu, 
consumatorii, angaja ții, asigura ții etc.). 
2.2.2.  Obiective 
• Obiectivul specific  vizează îmbunătățirea accesului la justi ție, a securit ății juridice, precum 
și a protecției cetățenilor și societăților în litigiile care implic ă state terțe.  
2.2.3.  Analiza op țiunilor de politic ă reținute 
• Opțiunea de politic ă 1: statu-quo  
• Opțiunea de politic ă 3A: armonizarea minim ă a normelor privind competen ța 
(opțiunea 3A)  
RO    RO • Opțiunea de politic ă 4A: armonizarea complet ă a normelor privind competen ța  
2.2.4.  Evaluarea impactului op țiunii preferate 4A: armonizarea complet ă a normelor 
privind competen ța 
(a) Eficacitate.  Armonizarea complet ă a normelor de competen ță ar garanta accesul integral 
și egal la justi ție în fața instanțelor europene. De asemenea, accesul la justi ție ar fi complet 
transparent întrucât toate normele privind competen ța internațională ar fi consolidate în cadrul 
unui document unitar, și anume regulamentul revizuit. În plus, aceast ă opțiune ar elimina 
distincția artificial ă între pârâ ții cu domiciliul în UE și cei domicilia ți în afara acesteia. 
Această distincție nu mai este reglementat ă de legisla ția UE recent ă, în special de 
Regulamentul 4/2009 privind obliga țiile de între ținere și propunerea de regulament a Comisiei 
privind succesiunile și testamentele. ( b) Efecte principale (i) Impact economic. Această 
opțiune va cre ște numărul posibilit ăților societ ăților din UE de a intenta ac țiuni în justi ție în 
UE, și nu în str ăinătate, fapt ce va genera o reducere a costurilor și duratei litigiilor de care 
vor beneficia acestea, având în vedere c ă procedurile din spa țiul european de justi ție sunt, în 
general, mai pu țin costisitoare și mai simple decât cele desf ășurate într-o țară terță. Sunt 
puține măsuri de cooperare judiciar ă cu țările terțe și este foarte probabil ca îndep ărtarea 
geografic ă de instan ța competent ă să conducă la creșterea costurilor pentru martorii și părțile 
care trebuie s ă se prezinte personal. În plus, o armonizare a normelor privind pârâ ții din țările 
terțe va crește securitatea și previzibilitatea juridic ă, care, la rândul lor, este posibil s ă conducă 
la reducerea costur ilor pentru societ ățile implicate. Un cadru juridic îmbun ătățit ar putea 
încuraja mai multe societ ăți să se implice în tranzac ții transfrontaliere. În plus, ar fi eliminate 
posibile denatur ări ale concuren ței care rezult ă din existen ța unor norme de competen ță 
naționale diferite. IMM-uri.  Orice reducere a costurilor  va fi deosebit de util ă IMM-urilor 
care nu dispun de resurse care s ă le permit ă gestionarea unor litigii interna ționale complexe în 
aceeași măsură ca marile întreprinderi. (ii) Cheltuieli financiare : opțiunea 4A ar genera 
cheltuieli minime sau inexistente statelor membre. (iii) Drepturi fundamentale. Armonizarea 
completă ar îmbun ătăți accesul la justi ție al părților mai vulnerabile (consumatori, angaja ți 
etc), în conformitate cu articolele 38 și 47 din Cart ă, întrucât ar garanta accesul acestora la o 
instanță din UE în litigiile care implic ă pârâți din afara UE. În plus, aceast ă opțiune ar asigura 
accesul integral la justi ție al societ ăților europene într-un litigiu care implic ă pârâți din țări 
terțe. Crearea unui forum de necesitate ar asigura societ ăților europene accesul la o instan ță a 
UE atunci când nici o alt ă instanță care poate garanta un proces echitabil nu este competent ă. 
În fine, instituirea unui forum special destinat pârâ ților din țările terțe ar îmbun ătăți accesul la 
justiție al societ ăților din acele state membre care, în prezent, nu au dispozi ții comparabile în 
dreptul lor intern. (iii) Impactul social. Această opțiune ar garanta c ă părțile mai vulnerabile 
își păstrează protecția conferit ă de legisla ția cu caracter obligatoriu a UE. (iv) Țări terțe. 
Impactul op țiunii 4A asupra țărilor terțe ar depinde de con ținutul normelor armonizate privind 
competen ța. Nu prea se poate obiecta din punct de vedere diplomatic cu privire la crearea 
preconizat ă a unui forum de necesitate și a unei norme de competen ță „moderat de 
exorbitant ă” (de exemplu, bazat ă pe localizarea bunurilor care au o leg ătură cu litigiul din 
teritoriu). Dimpotriv ă, impactul asupra țărilor terțe ar fi unul pozitiv întrucât statele membre 
nu ar fi autorizate s ă mențină condiții de acces la justi ție mai generoase în cadrul dreptului 
național. Dac ă sunt reini țiate negocierile interna ționale în vederea încheierii unei conven ții 
mondiale privind hot ărârile judec ătorești, impactul revizuirii regulamentului asupra pozi ției 
de negociere a UE va depinde, în egal ă măsură, de conținutul normelor armonizate. În timp ce 
armonizarea normelor na ționale în sine ar fi neutr ă din acest punct de vedere, con ținutul 
precis al normelor ar putea afecta pozi ția UE în cadrul negocierilor.  
RO    RO 2.2.5.  Compararea op țiunilor cu op țiunea de politic ă preferată 
Obiective/impact Op țiunea 1 Op țiunea 3A Op țiunea 4A 
Îmbunătățirea 
protecției părților 
originare din UE în litigiile cu pârâ ții din 
afara UE 0 + ++ 
Impact economic 0 0 + 
Drepturi 
fundamentale 0 + + 
Impactul asupra 
țărilor terțe 0 0 0 sau + 
 
2.3. ACORDURILE DE AL EGERE A FORULUI 
2.3.1.  Definirea și amploarea problemei 
Marea majoritate a societ ăților europene implicate în comer țul transfrontalier recurg la 
acordurile de alegere a forului (aproape 70% din totalul societ ăților și 90% din marile 
întreprinderi).  
• În principiu, regulamentul recunoa ște efectele juridice ale acordur ilor de alegere a forului, 
însă au fost exprimate preocup ări legate de faptul c ă eficacitatea unor asemenea acorduri 
poate fi afectat ă, în practic ă, de tactici abuzive folosite în cadrul proceselor. Aceasta 
rezultă din coroborarea unei alte dispozi ții a regulamentului, a șa-numita norm ă privind 
litispenden ța care urm ărește evitarea situa ției în care dou ă instanțe din UE solu ționează 
concomitent aceea și cauză. Aceasta stipuleaz ă că a doua instan ță sesizată cu soluționarea 
unui litigiu trebuie s ă suspende procedurile pân ă când prima instan ță a decis cu privire la 
propria competen ță. O parte care dore ște să se sustrag ă efectelor unui acord de alegere a 
forului poate astfel întârzia în mod considerabil procedurile desf ășurate în fa ța instanței 
competente, dac ă aceasta sesizeaz ă, pentru prima dat ă, o instan ță (care nu este 
competent ă), într-o țară unde sistemul judiciar este relativ lent. În decursul ultimilor 5 ani, 
7,7% din societ ăți au semnalat faptul c ă partenerii contractuali nu au respectat clauza cu 
privire la desemnarea instan ței competente.  
• Eficacitatea acordurilor privind al egerea forului trebuie asigurat ă și în afara UE. UE a 
negociat un acord interna țional, Conven ția de la Haga privind acordurile de alegere a 
forului, care consolideaz ă securitatea juridic ă a clauzelor de aleg ere a forului în rela țiile 
dintre societ ăți, a cărei ratificare este în curs. Revizuirea regulamentului ar trebui s ă asigure 
o coerență între abordarea privind acordurile de alegere a instan ței competente în cazul 
situațiilor intra-UE și cea care va fi re ținută pentru situa țiile extra-UE. În temeiul 
Convenției de la Haga, o instan ță sesizată, dar nu aleas ă în conformitate cu un asemenea 
acord, trebuie s ă se desesizeze, sub rezerva aplic ării uneia dintre excep țiile prevăzute de 
convenție.  
RO    RO 2.3.2.  Obiective  
Obiectivul specific  vizează consolidarea eficacit ății acordurilor de alegere a forului. De 
asemenea, reforma ar trebui s ă faciliteze ratificarea de c ătre UE a Conven ției de la Haga cu 
privire la acordurile de alegere a forului.  
2.3.3.  Descrierea op țiunilor de politic ă reținute 
• Opțiunea de politic ă 1: status quo.  
• Opțiunea de politic ă 2: exonerarea forului ales de obliga ția de a suspenda procedurile  
• Opțiunea de politic ă 3: acordarea unui drept prioritar forului ales de a se pronun ța cu 
privire la propria competen ță 
2.3.4.  Evaluarea impactului op țiunii de politic ă preferate 3: acordarea unui drept prioritar 
forului ales de a se pronun ța cu privire la propria competen ță 
(a) Eficacitatea în raport cu îndeplinirea obiectivelor.  Opțiunea 3 ar descuraja folosirea 
tacticilor de introducere a unor ac țiuni preventive care s ă vizeze lipsirea de efecte a unui acord 
de alegere a forului și, astfel, ar permite îndeplinirea integral ă a obiectivelor men ționate mai 
sus (b) Efecte principale (i) Impact economic.  Opțiunea 3 ar elimina întârzierile și costurile 
suportate de societ ăți ca urmare a încerc ărilor de rea-credin ță ale partenerilor de afaceri de a 
se sustrage de la aplicarea acordurilor de al egere a forului. De asemenea, este probabil s ă 
încurajeze participarea la comer țul transfrontalier a cel pu țin o parte a procen tului de 30% din 
societățile care, în prezent, nu sunt implicate în asemenea activit ăți comerciale ca urmare a 
problemelor inerente legate de litig iile transfrontaliere sau a dificult ăților de recuperare a 
creanțelor. De asemenea, ar spori securitatea juridic ă de care ar beneficia societ ățile și ar 
stimula încrederea acestora în eficacitatea modalit ăților de solu ționare a conflictelor pe care 
le-au fixat prin acordurile contr actuale. Dezavantajul acestei solu ții este că ar putea conduce 
la întârzieri în cadrul procedurilor judiciare atunci când instan ța aleasă declară acordul ca 
nefiind valabil, în cele din urm ă (în aceast ă situație se află doar 1,1% din societ ăți anual). (ii) 
Costuri financiare.  Opțiunea 3 presupune costuri mini me de punere în aplicare. (iii) 
Drepturi fundamentale.  Opțiunea 3 ar transpune în practic ă integral voin ța părților din 
cadrul unui acord de alegere a forului. Aceasta ar îmbun ătăți în mod considerabil situa ția 
părților în ceea ce prive ște libertatea de a desf ășura o activitate comercial ă, garantat ă de 
articolul 16 din Cart ă. (iv) Aspecte interna ționale.  Opțiunea 3 corespunde solu ției adoptate 
prin Conven ția de la Haga. Este important de subliniat faptul c ă, în mod similar Conven ției, se 
acordă prioritate forului ales care se poate pronun ța în respectiva cauz ă chiar dac ă este sesizat 
în al doilea rând.  
RO    RO 2.3.5.  Compararea op țiunilor cu op țiunea de politic ă preferată  
Obiective/impact Op țiunea 1 
Statu-quo Opțiunea 2 
Exonerarea de 
obligația de a 
suspenda procedurile Opțiunea 3 
Acordarea de 
prioritate forului ales 
Elimină posibilit ățile 
de abuz 0 + ++ 
Impact economic 0 + ++ 
Drepturi 
fundamentale 0 + ++ 
Aspecte 
internaționale 0 + ++ 
 
2.4. RELAȚIA DINTRE REGULAMENT ȘI PROCEDURA DE ARBITRAJ  
2.4.1.  Definirea problemei  
Arbitrajul este un aspect ex trem de important în comer țul interna țional, fiind folosit în mod 
curent de marile întreprinderi și de companiile multina ționale (aproximativ 63% din 
societățile europene mari prefer ă arbitrajul în locu l procedurilor judi ciare). În prezent, 
arbitrajul nu face obiectul regulamentului Bruxelles I. Au fost semnalate dificult ăți în ceea ce 
privește relația dintre arbitraj și procedurile judiciare, în special faptul c ă o parte care contest ă 
validitatea unui acord de arbi traj poate solicita instan ței, de asemenea, s ă se pronun țe în 
legătură cu fondul cauzei. Astfel, pot rezulta proceduri judiciare și arbitrale paralele, existând 
riscul unor rezultate divergente, întrucât acordul poate fi declarat valabil într-un stat membru 
și nevalabil în alt stat membru. Anumite p ărți la un litigiu care doresc s ă se sustrag ă de la 
aplicarea unui acord de arbitraj pot abuza de aceast ă situație. Aceast ă problemă, subliniat ă în 
cadrul unei decizii recente a Cur ții de justi ție, în cauza West Tankers , reduce eficacitatea 
acordurilor de arbitraj  în Uniunea European ă.  
2.4.2.  Obiective  
Obiectivul specific  al acestei p ărți a propunerii este s ă asigure coordonarea transparent ă și 
previzibil ă a procedurilor arbitrale și judiciare, astfel încât s ă fie men ținută sau sporit ă 
atractivitatea Uni unii Europene ca spa țiu de arbitraj.  
2.4.3.  Descrierea op țiunilor de politic ă reținute 
• Opțiunea de politic ă 1: statu-quo  
• Opțiunea de politic ă 2: extinderea excluderii arbitraj ului din domeniul de aplicare  
• Opțiunea de politic ă 3A: consolidarea eficacit ății acordurilor de arbitraj. Aceast ă 
opțiune prevede c ă o instanță sesizată cu un litigiu care presupune un acord de 
RO    RO arbitraj trebuie s ă suspende procedurile în cazul în care a fost sesizat un tribunal 
arbitral sau o instan ță de la locul arbitrajului.  
2.4.4.  Evaluarea impactului op țiunii de politic ă preferate 3A: consolidarea eficacit ății 
acordurilor de arbitraj  
(a) Eficacitatea în raport cu  îndeplinirea obiectivelor. Această opțiune de politic ă ar 
permite îndeplinirea tuturor obiectivelor men ționate mai sus.  Ar garanta eficacitatea 
acordurilor de arbitraj prin eliminarea riscului existen ței unor proceduri paralele și prin 
reducerea posibilit ăților de folosire a unor tactici abuzive în  cadrul proceselor. De asemenea, 
ar asigura continuitatea circula ției hotărârilor judec ătorești în UE. (b) Efecte principale (i) 
Impact economic.  Opțiunea 3A ar elimina riscul tacticilor abuzive folosite în cadrul 
proceselor, rezultând be neficiile economice men ționate mai sus. În plus, op țiunea 3A ar 
elimina riscul proc edurilor judiciare și arbitrale paralele, crescând considerabil atractivitatea 
arbitrajului în Uniunea European ă și a centrelor europe ne de arbitraj. (ii) Costuri financiare: 
la fel ca în cazul op țiunii 2, modificarea re gulamentului ar presupune costuri minime de 
punere în aplicare pentru statele membre.  (iii) Drepturi fundamentale.  Procedura de arbitraj 
ar deveni mai eficace si mai eficient ă decât în cazul op țiunilor 1 și 2, îmbun ătățind astfel 
accesul p ărților la mijloace alternative de solu ționare a litigiilor. În plus, op țiunea ar 
îmbunătăți accesul la justi ție al companiilor care doresc s ă conteste (cu bun ă credință) un 
acord de arbitraj, întrucât ar  stabili un cadru juridic clar și transparent pentru asemenea 
acțiuni, definind totodat ă norme precise menite s ă îmbunătățească securitatea juridic ă și să 
evite tacticile de tergiversare a procedurilor. Aceast ă opțiune va avea ca rezultat consolidarea 
suplimentar ă a standardelor prev ăzute la articolul 47 din Carta UE. În fine, aceasta ar garanta 
că, în ansamblul Uniunii, voin ța părților este transpus ă cu efecte maxime, element ce 
consolideaz ă libertatea contractual ă a acestora și libertatea de a desf ășura o activitate 
comercial ă, conform garan țiilor prevăzute de articolul 16 din Cart ă. (iv) Țări terțe: ar crește 
caracterul atractiv al arbitr ajului în Uniunea European ă. 
2.4.5.  Compararea op țiunilor cu op țiunea de politic ă preferată 
Obiective/impact Op țiunea 1 
Statu-quo Opțiunea 2 
Extinderea 
excluderii Opțiunea 3 
Consolidarea 
eficacității 
Libera circula ție a 
hotărârilor judec ătorești 0  –  + 
Asigurarea eficacit ății 
arbitrajului în UE 0 + ++ 
Impact economic 0 + + 
Drepturi fundamentale 0 + ++ 
3. NECESITATEA UNEI AC țIUNI A UE (SUBSIDIARITATE )  
Problemele expuse mai sus legate de existen ța procedurii de exequatur , lipsa de eficien ță a 
acordurilor de alegere a forului și relația dintre arbitraj și regulament sunt cauzate de 
dispozițiile existente ale dreptului Uniunii și pot fi solu ționate doar prin interven ția 
legiuitorului european. Dac ă dorim crearea unor condi ții echitabile pentru societ ățile prezente 
RO    RO pe piața internă, este necesar ă armonizarea normelor de competen ță privind pârâ ții din afara 
UE și asigurarea faptului c ă drepturile p ărților mai vulnerabile garantate de legisla ția UE sunt 
respectate. Aceste obiective nu pot fi realizate numai de c ătre statele membre.  
4. TEMEIUL JURIDIC  
Regulamentul a fost adoptat în temeiul articolului 61 litera (c) și articolului 67 alineatul (1) 
din Tratatul de in stituire a Comunit ății Europene,. Dup ă intrarea în vigoare a Tratatului de la 
Lisabona, temeiul juridic din tratat pentru adop tarea regulamentului revizuit este articolul 67 
alineatul (4) și articolul 81 alineatul (2) literele (a), (c) și (e) din Tratatul privind func ționarea 
Uniunii Europene.  
5. PROPORțIONALITATEA AC țIUNII UE 
Seria de op țiuni preferate men ționate mai sus respect ă principiul propor ționalității. 
Schimbările preconizate de op țiunile preferate nu dep ășesc ceea ce este necesar 
pentru rezolvarea problemelor identificate. Dup ă cum s-a men ționat mai sus, 
beneficiile și economiile generate de op țiunile de politic ă preferate dep ășesc cu mult 
costurile si dezavantajele acestora. Poten țialul de reducere a costurilor este 
considerabil, în timp ce costurile financiare de punere în aplicare a reformei în statele 
membre sunt reduse, în ge neral. Pachetul de reform ă are poten țialul să favorizeze 
încrederea în pia ța comună și să încurajeze mai multe societ ăți și cetățeni să se 
implice în tranzac ții transfrontaliere, profitând astfel de avantajele pie ței interne. 
Această creștere a activit ății economice, corelat ă cu economiile generate de reform ă, 
ar ajuta cet ățenii și societățile să depășească criza financiar ă actuală.  
6. MONITORIZARE șI EVALUARE  
La fiecare 5 ani, Comisia va elabora rapoarte de evaluare privind aplicarea regulamentului. 
Având în vedere c ă, în prezent, statele membre nu colecteaz ă în mod sistematic date statistice 
cu privire la acest subiect, regulamentul revizuit va cuprinde o dispozi ție care să le oblige s ă 
furnizeze informa ții relevante, în special cu privire la inciden ța inițierilor procedurilor de 
revizuire speciale create pentru  garantarea drepturilor funda mentale ale pârâtului, precum și 
cu privire la rezultatul acestora.