COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) - Situația actuală și perspective /* COM/2014/0368 final */





Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) - Situația actuală și perspective I. Introducere Acțiunea normativă a Uniunii Europene joacă un rol-cheie în susținerea creșterii și a locurilor de muncă. Întreprinderile au nevoie ca UE să le asigure condiții de concurență echitabile și să favorizeze competitivitatea. Publicul așteaptă de la normele europene protejarea intereselor sale în domenii precum sănătatea și securitatea, calitatea mediului, dreptul la viață privată și așa mai departe. Un set comun de norme care să se aplice în toate statele membre poate fi mult mai simplu și mai eficient decât o rețea complexă de norme diferite, la nivel național și regional, având același obiect. Provocarea este de a menține aceste acte legislative simple – de a nu depăși ceea ce este strict necesar pentru atingerea obiectivelor de politică și de a evita suprapunerea diferitelor niveluri de reglementare. Comisia Europeană răspunde acestei provocări prin intermediul Programului său privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT), care are drept obiectiv un cadru de reglementare simplu, clar și predictibil pentru întreprinderi, lucrători și cetățeni[1]. Acest program vizează înlăturarea birocrației, eliminarea sarcinilor legate de reglementare, precum și simplificarea și îmbunătățirea formei și calității legislației, astfel încât obiectivele de politică să fie realizate și drepturile pe care le conferă legislația UE să fie exercitate cu cel mai scăzut cost și cu o sarcină administrativă minimă, respectându-se pe deplin tratatele, în special principiile subsidiarității și proporționalității. În cadrul programului REFIT, Comisia analizează în mod continuu și sistematic întregul corpus legislativ al UE pentru a identifica sarcinile, inconsecvențele și măsurile ineficace și pentru a găsi acțiuni corective. În Comunicarea sa privind programul REFIT[2] din octombrie 2013, Comisia și-a fixat o agendă ambițioasă. A identificat domeniile în care anumite inițiative avute în vedere nu vor fi continuate, a retras o serie de propuneri care au fost blocate mult timp în procesul de adoptare și a abrogat un număr de acte legislative. În total, au fost identificate peste 100 de acțiuni, jumătate dintre acestea fiind propuneri noi, menite să simplifice și să reducă sarcina de reglementare aferentă legislației în vigoare. Celelalte acțiuni sunt evaluări și verificări ale adecvării menite să examineze eficiența și eficacitatea reglementărilor UE și să pregătească inițiative viitoare de reducere a sarcinilor. Comisia și-a respectat aceste angajamente. Prezenta comunicare reprezintă un raport al situației actuale privind punerea în aplicare a programului REFIT și identifică noi acțiuni. Aceasta arată modul în care Comisia își consolidează în continuare instrumentele de reglementare orizontală – evaluări ale impactului, analize și consultări cu părțile interesate. De asemenea, arată modul în care instituțiile UE, statele membre și părțile interesate din mediul de afaceri și din societatea civilă își joacă fiecare rolul în exercitarea acestei responsabilități partajate în materie de adecvare a reglementării. Acțiunile REFIT - retrageri, modificări și abrogări - consolidează beneficiile generale pe care le poate aduce reglementarea la nivelul UE, prin înlocuirea a 28 de măsuri diferite de la nivel național cu o măsură la nivelul UE, ceea ce are drept rezultat un mediu de reglementare mai simplu pentru întreprinderile și cetățenii din întreaga Europă. Comunicarea este însoțită de un tablou de bord detaliat care prezintă stadiul actual al punerii în aplicare a fiecărei inițiative REFIT și indică acțiunile suplimentare. Domeniul de aplicare al noilor acțiuni este influențat de calendarul prezentului raport. Noile angajamente se vor reporta în cursul următorului mandat și au fost analizate cu atenție în acest context. II. Punerea în aplicare a Programului privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) Punerea în aplicare rapidă și temeinică a programului REFIT reprezintă o prioritate pentru Comisie și s-au înregistrat progrese considerabile în elaborarea propunerilor, adoptarea lor de către Parlamentul European și Consiliu și punerea lor în aplicare de către statele membre. În continuare se prezintă bilanțul acestor acțiuni. · Măsuri luate de Comisie Cea mai mare parte a propunerilor legislative de simplificare și de reducere a sarcinilor identificate în Comunicarea REFIT din luna octombrie a anului trecut sunt planificate a fi adoptate în acest an[3]. Propuneri importante de simplificare pentru întreprinderi, cum ar fi introducerea unei declarații standard de TVA[4] la nivelul UE și îmbunătățirea procedurii europene privind cererile cu valoare redusă[5] au fost deja înaintate de către Comisie și așteaptă decizia colegiuitorilor. După consultarea Parlamentului și a Consiliului, Comisia a aprobat în mod oficial retragerea unui număr de 53 de propuneri aflate în dezbatere la nivelul colegiuitorilor, inclusiv toate cele nouă inițiative REFIT și cele privind simplificarea obligațiilor de plată a TVA, statutul societății europene private[6] și protecția solului[7]. Comisia a decis să nu înainteze în timpul acestui mandat o serie de propuneri la care a lucrat[8] și pregătește o serie de abrogări, astfel cum era prevăzut[9]. S-a început activitatea de verificare a adecvării în următoarele domenii legislative: deșeurile, protecția păsărilor și a habitatelor naturale (Natura 2000), siguranța navelor de pasageri și legislația generală în domeniul alimentar. Aceste eforturi vor constitui baza unor noi inițiative de simplificare și de reducere a sarcinii de reglementare în domeniile respective, inclusiv reducerea și raționalizarea obligațiilor de raportare. Verificarea adecvării Legislației generale în domeniul alimentar - În cadrul acestui exercițiu se vor examina principiile-cheie din regulamentul-cadru, precum și punerea în aplicare a acestuia prin intermediul regulamentelor ulterioare și a acțiunilor administrative. Exercițiul se va concentra pe relevanță, valoarea adăugată a UE, eficacitate, eficiență și coerență. Aspectele privind securitatea alimentară vor fi, de asemenea, avute în vedere. Verificarea adecvării este un exemplu de evaluare comună între Comisie și statele membre[10]. Comisia aplică principiul „a gândi mai întâi la scară mică”[11] și ia, de asemenea, măsuri pentru a aplica regimuri simplificate pentru IMM-uri și scutiri pentru microîntreprinderi ori de câte ori consideră acest lucru necesar. Șaptesprezece acțiuni REFIT din tabloul de bord conțin derogări pentru microîntreprinderi și regimuri simplificate pentru IMM-uri. În plus, taxele de înregistrare și de autorizare pentru microîntreprinderi au fost reduse în domeniul substanțelor chimice și al sănătății și protecției consumatorilor. În Comunicarea REFIT din octombrie 2013 s-a recunoscut faptul că, având în vedere durata procesului legislativ, ar trebui să se depună toate eforturile pentru a se reduce fără întârziere sarcinile de reglementare existente, cu un accent deosebit pe sprijinirea IMM-urilor. Acest lucru este valabil în domeniul informării consumatorilor cu privire la produsele alimentare[12], de exemplu, în care agenții economici din domeniul alimentar, în special IMM-urile, au dificultăți în a identifica normele (UE și/sau naționale; generale sau specifice unei categorii de produse alimentare) care li se aplică. Comisia a publicat documente de orientare și lucrează la o bază de date având ca obiect cerințele privind etichetarea[13] de la nivel național și al UE. Acest lucru ar trebui să ajute agenții economici din sectorul alimentar să identifice rapid cerințe care le sunt aplicabile. În prezent se adoptă inițiative suplimentare pentru o mai bună utilizare a internetului, pentru simplificarea și îmbunătățirea punerii în aplicare a cerințelor de reglementare în beneficiul administrațiilor, al întreprinderilor și al consumatorilor deopotrivă. Pe baza experienței cu etichetarea energetică care este în prezent afișată în mod uniform în vânzările online, o abordare similară este explorată în domeniul informațiilor referitoare la produsele alimentare pentru consumatori, de exemplu. În cele din urmă, legislația referitoare la informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare prevede excepții, regimuri mai puțin stricte pentru cantități mici și pentru comercianții cu amănuntul[14] și dispoziții în materie de flexibilitate în temeiul cărora statele membre pot să adapteze dispozițiile privind etichetarea la necesitățile specifice ale IMM-urilor[15]. Legislația prevede, de asemenea, un termen standard de aplicare pentru noi măsuri în fiecare an calendaristic și măsuri de tranziție generoase. Toate aceste eforturi ar trebui să faciliteze o mai bună punere în aplicare în cadrul juridic existent. • Măsuri luate de colegiuitori Din octombrie 2013, colegiuitorii (Parlamentul European și Consiliul) au adoptat un număr important de propuneri de simplificare și de reducere a sarcinilor: Directiva modificată privind recunoașterea calificărilor profesionale va simplifica procedurile de recunoaștere și va facilita accesul la informații[16]; noul cadru juridic pentru achizițiile publice conține măsuri de simplificare și de reducere a sarcinii administrative și promovează achizițiile electronice. Noul Regulament privind tahografele reduce sarcina administrativă și îmbunătățește asigurarea respectării normelor prin introducerea de „tahografe digitale”, legate de sistemele de navigație prin satelit și de autoritățile de control. Pentru a ține seama de situația specifică a meșteșugarilor, vehiculele de mai puțin de 7,5 tone care circulă într-o arie limitată la 100 km față de locul de activitate al meșteșugarilor au fost scoase din sfera de aplicare a normelor sociale și a celor privind tahografele. Aceste propuneri ar trebui să genereze economii de costuri substanțiale pentru IMM-uri. Regulamentul privind simplificarea cerințelor referitoare la prospectele și divulgarea informațiilor în legătură cu piața internă a valorilor mobiliare[17], de exemplu, ar economisi 20 % sau între 20 000 și 60 000 de EUR pe prospect. Legislația privind tahografele digitale[18] ar genera, în total, o reducere a costurilor de 20 % sau de 415 milioane de EUR. Achizițiile publice - Noile directive privind achizițiile publice au fost adoptate în luna februarie a acestui an și vor intra în vigoare din aprilie 2016. Acestea încurajează utilizarea mai intensă a achizițiilor electronice și introducerea de măsuri suplimentare de reducere a sarcinilor de reglementare și de simplificare a accesului IMM-urilor, prin intermediul unor cerințe mai puțin stricte privind furnizarea de documente autentice și promovarea achizițiilor în loturi de dimensiuni mai mici. De exemplu, Comisia estimează că utilizarea sporită a autocertificărilor ar reduce sarcina administrativă a societăților cu 169 de milioane EUR[19], iar economiile totale generate de achizițiile electronice s-ar situa între 5 % și 20 % din costurile de achiziție[20]. În același timp, există și cazuri în care economiile de costuri preconizate în etapa de evaluare a impactului nu au putut fi realizate din cauza unor modificări introduse pe parcursul procesului legislativ, cum ar fi în ceea ce privește înregistrarea producătorilor în contextul deșeurilor de echipamente electrice și electronice[21]. Simplificările cuprinse în propunerile din domeniul mediului privind transportul deșeurilor și evaluarea impactului asupra mediului nu au fost susținute de către colegiuitori[22]. Combaterea efectuării cu întârziere a plăților în tranzacțiile comerciale, cerințele în materie de contabilitatea întreprinderilor, colectarea de statistici[23], coordonarea în materie de TVA și simplificarea obligațiilor privind TVA sunt, de asemenea, domenii în care statele membre au fost reticente să reducă sarcinile, invocând motive legate de subsidiaritate sau alte justificări legate de politica națională. În plus, un număr de propuneri importante de simplificare, implicând economii semnificative de costuri, sunt încă în curs de adoptare de către colegiuitori: de exemplu, propunerea Comisiei privind un set comun de reguli de calculare a bazei fiscale a societăților, care ar reduce considerabil costurile de conformare ale societăților care funcționează pe piața unică[24]. Există, de asemenea, alte cazuri în care discuțiile în curs din cadrul procesului legislativ ar putea avea ca rezultat o reducere a economiilor estimate. De exemplu, economiile pentru întreprinderi incluse în propunerea Comisiei referitoare la o declarație standard privind TVA în UE, estimate la 15 miliarde EUR pe an, riscă să fie reduse în mod considerabil dacă vor fi adoptate anumite modificări aflate în prezent în discuție la nivelul Consiliului. • Măsuri adoptate de statele membre Statele membre au responsabilitatea importantă de a transpune la timp și de a aplica pe deplin legislația UE. În acest sens, este de competența autorităților statelor membre să utilizeze opțiuni de simplificare oferite de legislația UE și să se asigure că normele UE sunt aplicate la nivel național, regional și local într-un mod cât mai efectiv și mai eficient. Se estimează că până la o treime din sarcinile administrative legate de legislația UE sunt generate de măsurile naționale de punere în aplicare[25]. Un exemplu de diferențe semnificative în practica adoptată de statele membre este cel din domeniul achizițiilor publice, o evaluare recentă constatând că durata obișnuită a unei proceduri de achiziții publice variază între 11 și 34 de săptămâni, în timp ce costul mediu/persoană/zi de lucru variază cu un factor de la unu la patru de la un stat membru la altul[26]. Un alt exemplu se referă la procesul de evaluare a impactului asupra mediului, durata medie a acestui proces variind în statele membre între mai puțin de 5 luni și 27 de luni, iar media costurilor directe pentru dezvoltatori variază între mai puțin de 4 000 și 200 000 EUR per proiect. La începutul anului 2014 au intrat în vigoare mai multe propuneri de simplificare în domeniul controlului vamal al aplicării drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) și de preluare a deșeurilor de echipamente electrice și electronice (DEEE). Regulamentul privind DPI[27] va reduce costurile și sarcinile administrative, va permite o mai bună gestionare a riscurilor și o mai bună asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală. Directiva privind DEEE[28] prevede scutirea micilor întreprinderi de desfacere cu amănuntul de la obligația de preluare a deșeurilor electrice și electronice. Este important ca toate statele membre să transpună pe deplin aceste acte legislative și să profite de dispozițiile din aceste propuneri care simplifică și reduc sarcinile. Cu toate acestea, există exemple semnificative de cazuri când statele membre nu utilizează opțiunile de simplificare oferite de legislația UE sau adaugă sarcini prin reglementarea de la nivel național în domenii care nu sunt direct reglementate de normele UE. De exemplu, în domeniul siguranței alimentare - regimurile opționale care impun condiții mai puțin stricte întreprinderilor mici nu sunt întotdeauna folosite[29], în domeniul transportului rutier de mărfuri - anumite cerințe naționale de înregistrare a timpului de conducere pentru vehiculele utilitare ușoare în cazuri nereglementate de legislația UE adaugă sarcini în materie de reglementare pentru societățile mici[30], precum și în domeniul cerințelor legate de contabilitatea societăților[31]. De asemenea, se pot genera avantaje semnificative pentru IMM-uri prin utilizarea deplină de către statele membre a flexibilității permise în temeiul normelor privind modul în care sunt oferite consumatorilor informațiile referitoare la produsele alimentare. Comisia va monitoriza practicile de transpunere de către statele membre a acestor norme și de punere în aplicare a tuturor celorlalte acțiuni REFIT și va include situația actuală în următoarea ediție a tabloului de bord, prevăzută pentru 2015[32]. Deși Comisia colaborează îndeaproape cu statele membre în ceea ce privește transpunerea în toate sectoarele acquis-ului, monitorizarea impactului orizontal al reglementărilor s-a dezvoltat odată cu atenția sporită acordată adecvării procesului de reglementare. Această activitate a început, de exemplu, în cadrul Programului de acțiune privind reducerea sarcinii administrative (ABR +), folosit de Comisie pentru a monitoriza alegerile statelor membre în ceea ce privește aplicarea unui număr de 12 măsuri prioritare[33], cele mai avansate, luate în cadrul Programului de reducere a sarcinilor administrative între 2007 și 2012[34]. Scopul acestui exercițiu este de a împărtăși cele mai bune practici în materie de aplicare și de a verifica dacă reducerea estimată a sarcinilor administrative a fost obținută în practică. Primele constatări indică faptul că estimările economiilor pot fi confirmate în unele state membre în domeniul Intrastat, al anchetei privind producția industrială, precum și al tahografelor digitale. Cu toate acestea, s-au întâmpinat dificultăți în obținerea unui număr suficient de date și statistici cantitative și consecvente și s-au primit relativ puține exemple de cele mai bune practici în ceea ce privește punerea în aplicare și posibilitățile de simplificare suplimentară de la nivel național. Grupul la nivel înalt pentru o mai bună legiferare, format din experți naționali, a exprimat un sprijin puternic pentru această monitorizare colaborativă între Comisie și statele membre cu privire la impactul concret al reglementărilor UE în practică. Comisia continuă să colaboreze cu statele membre și cu părțile interesate pentru a oferi o mai bună informare privind impactul reglementărilor UE. Rezultatele acestor eforturi vor fi integrate în următorul tablou de bord REFIT. III. Inițiativele REFIT viitoare Menținerea legislației UE „adecvată scopului” necesită eforturi continue. Din acest motiv, Comisia pune în aplicare programul REFIT în mod continuu și a actualizat recent exercițiul de evaluare și de cartografiere a corpusului legislativ al UE care s-a derulat pentru prima dată în cadrul programului REFIT din 2013. S-a ținut seama și de observațiile și sugestiile privind agenda REFIT a Comisiei care au fost transmise de diversele părți interesate începând din octombrie 2013[35]. Pe baza acestei analize, Comisia consideră că noile inițiative de simplificare și de reducere a sarcinilor sunt justificate în unele domenii. Printre aceste inițiative se numără simplificarea legislației UE în domeniul documentelor de identitate și de călătorie, dezvoltarea unei noi arhitecturi globale pentru statisticile referitoare la întreprinderi (a se vedea mai jos), extinderea „ghișeului unic” în domeniul TVA la toate prestațiile întreprinderilor către consumatori[36], dezvoltarea unui portal web al UE privind TVA care să informeze întreprinderile cu privire la normele naționale și ale UE în materie de TVA și codificarea legislației privind listele de țări terțe ai căror cetățeni au obligația de a deține viză[37]. O nouă arhitectură pentru statisticile UE privind întreprinderile - Comisia depune eforturi în direcția raționalizării cadrul de referință și a simplificării colectării datelor pentru statisticile privind întreprinderile. Ca răspuns la plângerile din partea întreprinderilor, a fost lansat un proiect referitor la statisticile privind schimburile comerciale intra-UE (SIMSTAT). Acesta va testa noi tehnici de colectare a datelor care ar trebui să faciliteze o mai bună utilizare a datelor statistice colectate, simplificând și reducând obligațiile de raportare ale întreprinderilor. Această abordare eficientă din punct de vedere al costurilor are potențialul de a fi implementată și în alte domenii statistice (de exemplu, statisticile privind întreprinderile multinaționale, privind comerțul internațional cu servicii și privind investițiile străine directe) și va fi derulată, în cazul în care testele vor fi pozitive, în contextul mai larg al Regulamentului-cadru de integrare a statisticilor privind întreprinderile - FRIBS. Comisia va pregăti abrogări ale normelor în alte domenii: etichetarea în domeniul energetic[38], tarifele și condițiile de transport[39], politica agricolă comună și în legătură cu raportarea standardizată în domeniul mediului. În plus, Comisia examinează, de asemenea, acquis-ul în ceea ce privește cooperarea polițienească și cooperarea judiciară în materie penală, pentru a identifica acte care ar putea fi abrogate în contextul expirării perioadei de tranziție prevăzute în tratate[40]. Comisia consideră un semn de bună gestionare legislativă retragerea propunerilor legislative care nu avansează în cadrul procesului legislativ, în scopul de a permite un nou început sau moduri alternative de atingere a scopului legislativ preconizat. O analiză atentă a tuturor propunerilor aflate în dezbatere la nivelul colegiuitorilor a condus la identificarea de noi propuneri care sunt fie depășite, fie nu au sprijin din partea colegiuitorilor și, prin urmare, ar trebui propuse pentru retragere. Printre acestea se numără propuneri privind sistemele de compensare pentru investitori, tarifele de securitate aeronautică, lucrătoarele însărcinate[41], fondul de compensare pentru daunele provocate de poluarea cu hidrocarburi și exceptarea microîntreprinderilor de la anumite dispoziții privind igiena alimentară, chiar dacă aceasta din urmă ar fi adus beneficii semnificative întreprinderilor mai mici[42]. Având în vedere considerațiile legate de calendar în raport cu noua legislatură, Comisia actuală se va concentra asupra principalelor elemente din 2014. Comisia și-a analizat agenda de lucru și a decis să rețină numai cele mai importante elemente. În cele din urmă, Comisia are în vedere lansarea, pe termen mediu, a mai multor evaluări și verificări ale adecvării modului în care funcționează normele în vigoare ale UE și se aplică dispozițiile tratatelor, inclusiv legislația privind protecția consumatorilor în cazul contractelor privind folosința pe durată limitată a bunurilor imobile, plățile întârziate, cadrul juridic privind preambalajele, sistemul de desene sau modele industriale în UE, directivele privind prospectele, aplicarea principiului recunoașterii reciproce în vederea îmbunătățirii funcționării pieței interne[43], captarea și stocarea carbonului și a emisiilor de CO2 ale vehiculelor utilitare ușoare și ale autoturismelor, piețele de telecomunicații și legislația privind intrarea, tranzitul și șederea neautorizate[44]. În alte domenii-cheie în care sunt în curs de elaborare revizuiri mai ample de politică, cum ar fi piața unică digitală, va fi important să se identifice obstacolele rămase și să se evalueze cadrul de reglementare pentru a se stabili costurile și eventualele posibilități de simplificare[45]. Există, în mod clar, o latură legată de adecvarea reglementărilor în aceste tipuri de exerciții. Toate noile inițiative sunt prezentate, cu titlu indicativ, în documentul de lucru al serviciilor Comisiei și sunt sub rezerva de a fi confirmate în programul de lucru al Comisiei pentru 2015. Legislația privind produsele chimice - Comisia consideră că este nevoie de un efort continuu la nivelul UE, precum și la nivelul statelor membre și al părților interesate, pentru a facilita punerea în aplicare a legislației privind produsele chimice, în special Regulamentul REACH, și pentru a reflecta asupra unor anumite domenii specifice în care normele pot fi simplificate și sarcinile reduse. Acest lucru trebuie făcut în așa fel încât să se atingă un nivel ridicat de protecție a sănătății și a mediului, menținându-se în același timp competitivitatea și inovarea industriei europene în acest domeniu și libera circulație a bunurilor pe piața internă. În cadrul exercițiului de revizuire a pachetului REACH[46], efectuat de Comisie în 2013, s-au identificat unele necesități de ajustare, dar s-a ajuns la o concluzie pozitivă privind funcționarea acestor norme legislative, care nu trebuie modificate în prezent. Cu toate acestea, Comisia recunoaște necesitatea de a reduce sarcina financiară și administrativă pe care REACH o reprezintă pentru IMM-uri și de a ameliora punerea în aplicare la toate nivelurile. O serie de măsuri corective au fost deja luate în acest scop, inclusiv o reducere substanțială a taxelor. În 2014 sunt în curs de adoptare noi măsuri: o asistență specifică acordată IMM­urilor pentru a respecta termenul de înregistrare pentru volume mici de producție, fixat în 2018; identificarea unor moduri mai eficiente de a gestiona substanțele care prezintă motive de îngrijorare deosebită și de a identifica alternative la substanțele chimice periculoase; îmbunătățirea comunicării cu IMM-urile și analizarea impacturilor pe care le are REACH asupra IMM-urilor, asupra competitivității și asupra inovării. Pe termen mediu, sunt avute în vedere alte măsuri pentru a îmbunătăți procesul de autorizare a substanțelor chimice și pentru a-l face mai predictibil pentru întreprinderi. Printre aceste măsuri se numără, de exemplu, reducerea frecvenței cu care se modifică lista substanțelor supuse autorizării, simplificarea procesului de autorizare pentru anumite cazuri specifice, cu risc scăzut, și luarea în considerare într-o mai mare măsură a impactelor socioeconomice atunci când sunt incluse pe lista de autorizare noi substanțe[47]. Este important ca sectoarele implicate și statele membre să își exercite rolul activ pe care îl au în punerea în aplicare a REACH. În acest sens, s-ar putea, de exemplu, spori capacitatea birourilor naționale de asistență și/sau a camerelor de comerț care oferă consiliere cu privire la punerea în aplicare a REACH, asigurându-se, de asemenea, un nivel mai ridicat de coordonare între statele membre și în interiorul acestora. În 2014 va fi lansat un pachet de inițiative privind adecvarea reglementărilor din sectorul produselor chimice, inclusiv o evaluare a costurilor cumulate și o verificare a adecvării celor mai relevante norme legislative privind produsele chimice, altele decât REACH. Concluziile diferitelor etape ale acestui exercițiu, inclusiv evaluarea în curs a legislației în materie de sănătate și securitate la locul de muncă și rezultatele primei revizuiri a Regulamentului REACH vor oferi o imagine completă, precum și perspective cu privire la eventualele posibilități de a îmbunătăți adecvarea reglementărilor în acest domeniu. Comisia invită părțile interesate și statele membre să participe la un proces comun de reflecție cu privire la aceste aspecte și să prezinte concluziile la care au ajuns în vederea redactării unui raport de bilanț prevăzut pentru 2016. IV. Acțiuni orizontale Programul REFIT face parte din politica mai amplă de reglementare inteligentă a Comisiei, care include și instrumentele de reglementare care constau în evaluarea impactului, consultarea părților interesate și analize. Comisia este hotărâtă să continue consolidarea acestor instrumente și a altor acțiuni orizontale, inclusiv să pună un accent mai mare pe evaluarea costurilor și a beneficiilor de reglementare și pe reducerea obligațiilor administrative, cum ar fi cerințele de raportare[48]. • Evaluările impactului Sistemul Comisiei de evaluare a impactului (EI) intervine într-un stadiu incipient al ciclului de elaborare a politicilor, atunci când noile propuneri sunt în curs de elaborare, pentru ca acestea să fie fundamentate pe elemente concrete, în vederea elaborării de politici în cunoștință de cauză, și pentru a se asigura respectarea principiului subsidiarității și al proporționalității. De la instituirea sa în 2002, sistemul a fost consolidat și îmbunătățit continuu, de exemplu prin publicarea, în 2009, a unor orientări revizuite și a unui ghid complementar în domenii diferite (competitivitate și microîntreprinderi, drepturi fundamentale, impacte sociale și teritoriale). Fundamentarea pe elemente concrete - date mai bune și consiliere științifică - este consolidată în mod continuu în procesul de evaluare a impactului. Pentru a facilita identificarea rapidă a rezultatelor evaluării impactului, inclusiv beneficiile și costurile, în 2013, Comisia a introdus în rapoartele sale de evaluare a impactului un model standard de fișă rezumat, de două pagini. Bazându-se pe experiența acumulată (peste 350 de evaluări ale impactului începând cu 2010), Comisia s-a angajat să își actualizeze orientările în domeniu și va solicita opiniile părților interesate prin intermediul unei consultări publice care va fi lansată în iunie 2014. • Evaluările ex post În cadrul evaluării ex post sistematice a reglementărilor UE, se verifică dacă au fost obținute rezultatele și impacturile preconizate ale acestora. Planificarea evaluărilor a fost îmbunătățită, fiind publicată pe site-ul web Europa[49]. Pentru a consolida și mai mult politica și practica în materie de evaluare, în perioada noiembrie 2013 - februarie 2014, Comisia a efectuat o consultare publică a noilor orientări privind evaluarea. Rezultatele vor fi valorificate în cadrul viitoarei revizuiri a orientărilor privind evaluarea[50]. Acestea vor include o trimitere la verificările adecvării care au fost introduse în 2010 ca evaluări cuprinzătoare ale politicilor care analizează coerența și consecvența dintre domeniile de reglementare și în cadrul acestora, precum și dacă un cadru de reglementare mai amplu pentru un întreg sector de politică este adaptat scopului său. Între timp au fost încheiate verificări ale adecvării în mai multe domenii de politică, cum ar fi mediul (politica UE privind apa dulce), ocuparea forței de muncă și politica socială (informarea și consultarea lucrătorilor), politica industrială (omologarea de tip a autovehiculelor) și transportul (piața internă în domeniul aviației)[51] care pot duce la elaborarea mai multor propuneri legislative de simplificare și de reducere a sarcinilor[52]. • Consultarea părților interesate Dialogul cu cetățenii, cu partenerii sociali și cu alte părți interesate din mediul de afaceri și societatea civilă contribuie la garantarea faptului că procesul de adoptare a legislației UE este transparent, bine orientat și coerent. Consultarea partenerilor sociali și a altor părți interesate este consacrată în tratate și este deosebit de importantă în ceea ce privește identificarea aspectelor legate de proporționalitate și subsidiaritate[53]. Comisia desfășoară consultări în fiecare etapă a ciclului de elaborare a politicilor. În vederea consolidării în continuare a calității, a domeniului de aplicare și destinatarilor consultării, Comisia va continua să își îmbunătățească planificarea consultărilor prin pregătirea unor strategii de consultare în faza de pregătire a politicilor și prin publicarea în continuare a planificării evaluărilor sale. Comisia va emite orientări interne pentru a consilia și sprijini personalul Comisiei care efectuează consultări cu părțile interesate din afara instituțiilor UE, în scopul de a spori calitatea consultărilor. Aceste orientări vor fi supuse consultării publice înainte de a fi adoptate de către Comisie. De asemenea, Comisia își va continua eforturile de a extinde raza consultărilor sale, printr-o accesibilitate sporită din punct de vedere lingvistic, în limitele bugetare. Comisia va consolida utilizarea consultărilor în evaluări și verificări ale adecvării aplicând standardele minime de consultare, așa cum se procedează în prezent pentru evaluările impactului[54]. Comisia va recomanda ca agențiile să aplice standardele minime în timpul consultărilor. Comisia analizează, de asemenea, modul în care pot fi îmbunătățite consultările publice privind actele delegate și actele de punere în aplicare. Comisia va lua măsuri pentru îmbunătățirea feedbackului. Părțile interesate pot deja să reacționeze atât privind planificarea consultărilor, pe site-ul „Vocea ta în Europa”[55], cât și privind foile de parcurs care sunt publicate de către Comisie ca prime indicii privind intențiile sale legislative. Recent a fost introdus un sistem electronic de alertă[56]. Se vor depune eforturi pentru a îmbunătăți site-urile web pentru a facilita primirea de observații și feedback. Fiecare răspuns primit de la părțile interesate va fi în mod normal publicat în termen de 15 zile lucrătoare de la încheierea procesului de consultare și un raport de sinteză va fi publicat cel târziu odată cu adoptarea propunerii de către Comisie. Unele state membre colectează, de asemenea, în mod sistematic, observații și sugestii de la părțile interesate care pot oferi informații valoroase pentru eforturile depuse de către Comisie în scopul adecvării reglementărilor la nivel european. De asemenea, Comisia plănuiește să prezinte sugestii pentru a-și extinde raza de acțiune către partenerii sociali și părțile interesate, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), prin contacte directe la conferințele din statele membre și prin intermediul consultării asociațiilor de IMM-uri europene și naționale și a Rețelei întreprinderilor europene . • Măsurarea costurilor și a beneficiilor reglementării Măsurarea costurilor și a beneficiilor este un aspect important al reglementării inteligente. Comisia a publicat recent rezultatele unui studiu extern privind metodele de evaluare a costurilor și a beneficiilor reglementării, informații care vor fi folosite în cadrul actualizării orientărilor privind evaluarea impactului[57]. Măsurarea costurilor și a beneficiilor reglementării prezintă un interes deosebit și în cadrul verificărilor adecvării și al evaluărilor ex post. Pentru a evalua diferitele costurile de reglementare suportate de sectoare industriale specifice, Comisia efectuează evaluări ale costurilor cumulate (ECC). Au fost finalizate două ECC în industria siderurgică și a aluminiului[58], o ECC a fost lansată în industria produselor chimice și se preconizează acțiuni în acest sens în industria forestieră, în industria sticlei și ceramicii și în sectorul construcțiilor. ECC-urile oferă evaluări sectoriale bazate pe o varietate de factori de cost principali. Având în vedere sfera de aplicare limitată și concentrarea mai degrabă pe costurile de reglementare decât pe beneficiile acesteia, ECC-urile nu pot reprezenta singura bază pentru a formula recomandări de politică. Rezultatele acestora vor fi incluse în evaluări, verificări ale adecvării și evaluări ale impactului. Măsurarea costurilor de reglementare la nivelul UE reprezintă o provocare deosebită având în vedere că valoarea estimată a costurilor propunerilor legislative ale Comisiei este deseori modificată prin amendamente în procesul legislativ și depinde de opțiunile de punere în aplicare pe care le adoptă statele membre. Aceasta înseamnă că evaluarea costurilor și a beneficiilor trebuie să fie actualizată de către Parlament și Consiliu în cazul în care propunerile sunt modificate pe parcursul procesului legislativ[59]. În plus, precizia măsurării costurilor și a beneficiilor în evaluările de impact și în evaluările ex post depinde de calitatea datelor furnizate de statele membre, de partenerii sociali și de părțile interesate. Evaluarea ex post a costurilor efective poate prezenta variații semnificative față de estimarea ex ante. Costurile pot fi supraestimate, la fel ca și economiile de costuri[60]. În cadrul evaluărilor ex post, Comisia analizează din ce în ce mai mult măsura în care costurile și beneficiile reale corespund estimărilor efectuate în evaluările anterioare ale impactului. • Cerințe de raportare Reducerea sarcinii de reglementare se poate realiza prin îmbunătățirea eficienței, a coerenței și a consecvenței, precum și prin reducerea cerințelor de raportare[61]. Atunci când înaintează noi propuneri, Comisia face eforturi pentru a reduce la minimum cerințele de raportare și are în vedere alinierea diverselor cerințe. Acțiuni menite să raționalizeze și să consolideze cerințele de raportare ar trebui să implice cooperarea Parlamentului și a Consiliului, întrucât pe parcursul procesului legislativ se adaugă adesea cerințe de raportare[62]. De asemenea, ar trebui efectuate evaluări la nivel național, regional și local în vederea identificării obligațiilor care depășesc cerințele stabilite în legislația UE. În ceea ce privește raportarea către și de către Comisie, aceasta a efectuat evaluări în domeniul mediului[63] și al sănătății și securității la locul de muncă[64]. Printre domeniile în care cerințele de raportare au fost raționalizate se numără politica de coeziune și domeniul energetic[65]. Această activitate poate fi extinsă la alte domenii în 2015. V. Adecvarea reglementărilor - un obiectiv comun Comisia salută interesul pentru programul REFIT manifestat de statele membre și de părțile interesate și, în special, sprijinul din partea Consiliului European și Parlamentului European[66]. De la publicarea de către Comisie a agendei REFIT, în luna octombrie a anului trecut, s-au primit numeroase observații, sugestii și contribuții din partea statelor membre[67] și a părților interesate. Acestea au fost luate în considerare cu ocazia actualizării examinării cadrului de reglementare efectuate în cadrul programului REFIT, în 2014, și sunt publicate pe pagina web a Comisiei dedicată reglementării inteligente, pentru a fi folosite în viitoarele reflecții, dezbateri și măsuri comune[68]. De asemenea, Comisia salută confirmarea de către părțile interesate din mediul de afaceri și din societatea civilă a faptului că adecvarea reglementărilor este necesară și importantă. Ca răspuns la îngrijorările exprimate de părțile interesate, Comisia reconfirmă faptul că programul REFIT nu pune sub semnul întrebării obiectivele stabilite în materie de politică și nici nu se desfășoară în detrimentul sănătății și securității cetățenilor, consumatorilor, lucrătorilor sau mediului. Este important să se sporească gradul desensibilizare, astfel încât toate părțile interesate să poată înțelege beneficiile generate de REFIT, în special eforturile Comisiei de a se asigura că acțiunea legislativă a UE este realizată într-un mod eficace și eficient și la un nivel potrivit și că valoarea adăugată a UE este dovedită în mod clar. Din experiența aplicării programului REFIT, s-a dovedit că adecvarea reglementărilor poate fi realizată doar în comun de către instituțiile europene, statele membre (la nivel național, regional și local) și de părțile interesate din mediul de afaceri și din societatea civilă. Adecvarea reglementărilor ar trebui să beneficieze de prioritate și toate instituțiile UE ar trebui să evalueze impactul opțiunilor lor de politică, fie în faza de pregătire, fie pe parcursul procesului legislativ. Cooperarea cu statele membre este esențială pentru a colecta date și a evalua dacă legislația UE a avut efectele scontate. Parlamentele naționale, de asemenea, au un rol de jucat în oferirea de contribuții Comisiei într-un stadiu timpuriu al ciclului de elaborare a politicilor și în examinarea propunerilor Comisiei în cadrul mecanismului de control al subsidiarității[69]. Contribuțiile partenerilor sociali, ale ONG-urilor, ale părților interesate și ale publicul larg sunt, de asemenea, esențiale pentru a menține ritmul de activitate privind reglementarea inteligentă. Acest efort comun a beneficiat în ultimii ani de contribuții la agenda privind reglementarea inteligentă din partea a două grupuri la nivel înalt, specializate pe teme legate de o mai bună legiferare și sarcinile administrative. Comisia consideră că aceste contribuții și această expertiză pot fi combinate în cel mai util mod într-un singur grup, cu un mandat revizuit pentru a evalua impactul reglementării UE pe teren în statele membre, contribuind la rezultatele anunțate anual prin tabloul de bord REFIT. Această activitate ar putea ajuta totodată la identificarea domeniilor de reglementare pregătite pentru evaluare, susținând, de asemenea, evaluările și verificările adecvării privind aspecte-cheie selectate. În următoarele luni, pentru a însoți lucrările viitoare, va fi înaintată o propunere privind instituirea unui nou grup la nivel înalt. VI. Concluzii și perspective Comisia acționează din decembrie 2012 în sensul respectării angajamentelor pe care și le-a asumat privind adecvarea reglementărilor. Prezenta comunicare expune rezultatele obținute în cadrul programului REFIT și evidențiază domeniile în care ar trebui să fie orientate eforturile viitoare. Din experiența acumulată cu punerea în aplicare a programului REFIT până în prezent pot fi trase mai multe învățăminte. În primul rând, reglementarea inteligentă și adecvarea reglementărilor necesită un angajament politic ferm și o ajustare corespunzătoare a politicilor și a proceselor la toate nivelurile - în cadrul Comisiei, între instituțiile europene și la nivelul statelor membre. Adecvarea reglementărilor nu se poate realiza printr-o singură soluție rapidă sau printr-un exercițiu care presupune bifarea unor rubrici, ci implică primirea de către administrații a mandatului și a instrumentelor de elaborare a unor politici fundamentate pe elemente concrete, cu implicarea activă a partenerilor sociali și a părților interesate în toate etapele ciclului de elaborare a politicilor - de la evaluarea impactului la evaluarea ex post. În al doilea rând, este nevoie de un control al proceselor de reglementare. Comitetul de evaluare a impactului a furnizat o funcție esențială de control al calității. Acesta a fost sprijinit de norme procedurale prin care s-a asigurat faptul că numai acele propuneri însoțite de o evaluare corespunzătoare a impactului pot fi depuse spre examinare de către colegiu. Parlamentul European și, din ce în ce mai mult, Consiliul oferă un alt nivel de control, evaluând calitatea evaluărilor impactului efectuate de Comisie. Aceasta este o situație unică - puține organe de reglementare sau administrații publice aplică sau sunt supuse unor astfel de niveluri de control al calității și de verificări ca cele utilizate de Comisia Europeană. Există voci care sugerează că ar trebui să fie instituită o nouă entitate externă de control al calității. Comisia nu sprijină această idee, întrucât acest lucru ar putea împiedica exercitarea rolului său legislativ și de elaborare a politicilor - pentru a înainta propuneri de calitate și bine echilibrate, Comisia trebuie să efectueze propriile evaluări ale impactului. După publicarea evaluărilor de către Comisie, acestea sunt disponibile pentru orice control și observații publice. În al treilea rând, experiența arată că activitatea de cuantificare - din perspectiva costurilor și a beneficiilor - este o parte necesară a evaluării reglementărilor. Cu toate acestea, limitele cuantificării trebuie, de asemenea, să fie recunoscute. Comisia examinează în mod sistematic costurile și beneficiile în evaluările sale ale impactului care prezintă impactul economic, social și de mediu într-un mod integrat. Aceasta le calculează, atunci când este posibil. Calcularea costurilor sau a beneficiilor nu este o știință exactă. Adesea nu sunt disponibile datele necesare. Costurile și beneficiile preconizate ale opțiunii preferate care a rezultat din evaluarea impactului vor scădea sau vor crește, în funcție de alegerile făcute de Parlamentul European și de Consiliu pe parcursul procesului legislativ și de statele membre în momentul aplicării. Costurile reale pot fi calculate numai ex post. În consecință, în cadrul REFIT ar trebui să se acorde o atenție deosebită cuantificării costurilor și a beneficiilor în măsura posibilului pe tot parcursul ciclului de elaborare a reglementărilor prin aplicarea unor cadre solide de monitorizare și de evaluare, analizate și ajustate cu ocazia fiecărei revizuiri semnificative a legislației, asigurându-se astfel disponibilitatea datelor necesare pentru evaluarea costurilor și a beneficiilor reale. În al patrulea rând, necesitatea asigurării securității juridice și a predictibilității, împreună cu perioada de timp necesară pentru a modifica legislația la nivelul UE sunt argumente împotriva unor soluții rapide și atractive de reducere a normelor legislative. Fiecare modificare are un cost și costurile din perioada de tranziție pe care le presupune schimbarea nu sunt întotdeauna luate în considerare în mod corespunzător. Costurile din perioada de tranziție trebuie să fie comparate atent cu costurile lipsei de acțiune. În al cincilea rând, depistarea sarcinilor și costurilor inutile de către cei afectați direct de legislație poate fi o completare importantă a evaluării cantitative. Consultările și dezbaterile sunt, așadar, esențiale. Luând în considerare aceste observații și orientându-se spre viitor, Comisia va continua să acorde prioritate reglementării inteligente și să păstreze ritmul de activitate în acest domeniu. Aceasta va continua să se concentreze asupra domeniilor cu o valoare adăugată semnificativă la nivelul UE, respectând principiile subsidiarității și proporționalității. În lunile următoare, Comisia va finaliza pregătirile pentru revizuirea orientărilor sale privind evaluarea impactului, consultarea părților interesate și analize. Astfel, programul REFIT va fi ancorat ferm în procedurile și practicile Comisiei. Comisia va continua să colaboreze îndeaproape cu Parlamentul European și cu Consiliul pentru a se asigura că beneficiile în materie de simplificare și de reducere a sarcinilor sunt confirmate în cadrul procesului legislativ și solicită colegiuitorilor și tuturor statelor membre să dezvolte o capacitate internă suficientă pentru a contribui la aceste eforturi în domeniile lor de competență și să efectueze evaluări de impact ex ante privind modificările semnificative aduse propunerilor Comisiei în cadrul procesului legislativ[70]. De asemenea, Comisia va continua să colaboreze cu statele membre și cu părțile interesate, în special în cadrul Programului ABR+, să confirme economiile estimate, să identifice cele mai bune practici de punere în aplicare și să amelioreze calitatea datelor privind costurile și beneficiile reglementării, precum și colectarea acestor date necesare pentru evaluarea impactului reglementărilor UE în practică[71]. Ar trebui să fie consolidată cooperarea dintre Comisia Europeană și statele membre cu privire la analizarea și evaluarea costurilor și a beneficiilor reglementării. Ar trebui să fie lansate în curând eforturi colaborative pentru a se evalua punerea în aplicare a legislației UE la nivel național, regional și local. Noile mandate ale Parlamentului și Comisiei, care încep anul acesta, oferă o oportunitate pentru toate instituțiile UE să își consolideze angajamentul privind reglementarea inteligentă și adecvarea reglementărilor. Comisia invită partenerii sociali și părțile interesate să prezinte contribuții, date și elemente concrete cu privire la situația actuală și perspectivele programului REFIT care sunt expuse în prezenta comunicare și în documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei. [1] SWD(2013)401final din 1 august 2013. [2] COM(2013)685final din 2 octombrie 2013. [3] Dintr-un total de 23 de propuneri pe care Comisia s-a angajat să le înainteze pentru a simplifica și a reduce sarcina de reglementare, 2 au fost adoptate în 2013 și încă 15 sunt planificate a fi adoptate în 2014. [4] COM(2013) 721. [5] COM(2013)794. [6] Propunerea privind societatea cu asociat unic, adoptată la 9 aprilie 2014, reia elemente importante din această propunere anterioară. [7] Printre alte propuneri retrase în cadrul programului REFIT se numără propunerea privind informarea publicului larg cu privire la produsele medicinale, propunerea de regulament privind statisticile europene de siguranță în fața criminalității, propunerea privind protecția juridică a desenelor și modelelor industriale, brevetul comunitar (propunere transformată în cooperare consolidată) și propunerea privind permisele de conducere dotate cu funcționalitatea unui card de conducător auto. [8] Acestea vizau domeniile securității și sănătății la locul de muncă în cazul saloanelor de frizerie și coafură, afecțiunile musculo-scheletice, fumul de tutun din mediul ambiant și agenții carcinogeni și mutageni. [9] Printre acestea se numără legislația privind clasificarea, ambalarea și etichetarea preparatelor periculoase, cooperarea științifică cu privire la chestiuni legate de produsele alimentare, statisticile privind siderurgia, cooperarea între unitățile de informații financiare, precum și postechiparea cu oglinzi retrovizoare a vehiculelor grele pentru transportul de mărfuri. [10] Aceste eforturi au fost monitorizate de Grupul la nivel înalt pentru o mai bună legiferare care este format din experți naționali în materie de reglementare. Acest grup colaborează cu Comisia pentru a revizui și a dezvolta agenda reglementării inteligente la nivelul UE și la nivel național. [11] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/think-small-first/ [12] Regulamentului 1169/2011 aplicabil din decembrie 2014, cu excepția etichetării nutriționale obligatorii care va începe să se aplice din decembrie 2016. [13] http://ec.europa.eu/food/food/labellingnutrition/foodlabelling/proposed_legislation_en.htm [14] Excepțiile se referă, de exemplu, la produsele vândute direct de la fermă sau de comercianți cu amănuntul locali, de mici dimensiuni. IMM-urilor li se aplică regimuri mai puțin stricte în alte cazuri relevante pentru acestea, și anume informațiile nutriționale pot fi întemeiate pe calcule obținute pe baza unor date general stabilite și acceptate, evitându-se astfel efectuarea de analize de laborator costisitoare. [15] Aceste dispoziții permit statelor membre să solicite ca, de exemplu, informațiile referitoare la alergeni sau intoleranțe în cazul alimentelor neambalate și în restaurante să poată fi furnizate numai verbal sau la cerere. [16] Directiva 2013/55/UE publicată la 28 decembrie 2013 (JO-L 354). [17] Regulamentul delegat (UE) nr. 862/2012 al Comisiei. [18] Regulamentul (UE) nr. 165/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 februarie 2014 privind tahografele în transportul rutier, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului privind aparatura de înregistrare în transportul rutier și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind armonizarea anumitor dispoziții ale legislației sociale în domeniul transporturilor rutiere. [19] Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE: adoptarea autocertificărilor ca dovezi preliminare și folosirea abordării „ofertantul câștigător” cu privire la documentele justificative ar reduce sarcinile administrative aferente licitațiilor publice cu 80 %. A se vedea, de asemenea, evaluarea impactului: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52011SC1585&from=EN. [20] Autoritățile și entitățile contractante care au făcut deja tranziția la achizițiile publice electronice semnalează în general economii cuprinse între 5 și 20 %; din experiență, costurile aferente investițiilor pot fi amortizate repede. Având în vedere dimensiunea pieței achizițiilor publice din UE, fiecare economie de 5 % ar putea genera aproximativ 100 de miliarde EUR la bugetul public. [Strategia privind achizițiile publice electronice - COM(2012)179 final]. [21] Directiva 2012/19/UE: s-a estimat că normele propuse în materie de interoperabilitate și de transfer de date între registrele naționale de producători ar genera economii de costuri pentru producători de aproximativ 66 de milioane EUR/an. Acest aspect al propunerii Comisiei nu a fost adoptat de colegiuitori. [22] Colegiuitorii s-au opus instituirii unui ghișeu unic obligatoriu de coordonare și de integrare a procedurilor și măsurilor de evaluare pentru accelerarea luării deciziilor în cadrul Directivei privind evaluarea impactului asupra mediului (2011/92/UE), limitându-se astfel beneficiile în materie de eficiență pentru întreprinderi. De asemenea, colegiuitorii s-au opus unui schimb de date electronice în domeniul transportului de deșeuri, cu economii anuale pentru întreprinderi estimate la 44 de milioane EUR. [23] A se vedea secțiunea III de mai jos: O nouă arhitectură pentru statisticile întreprinderilor din UE. [24] Propunerea Comisiei privind o bază fiscală consolidată comună a societăților - COM(2011)121 - este în curs de examinare în cadrul procedurii legislative încă din martie 2011. [25] COM(2009)544: „Program de acțiune privind reducerea sarcinii administrative în Uniunea Europeană - Planuri de reducere sectorială și acțiuni pentru 2009”. [26] http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/docs/modernising_rules/executive-summary_en.pdf [27] Regulamentul 608/2013. [28] Directiva 2012/19/UE. [29] Legislația UE privind siguranța alimentară permite autorităților din statele membre să adopte regimuri mai puțin stricte privind anumite investiții pentru întreprinderile mici din sectorul de prelucrare a cărnii. [30] Legislația UE impune înregistrarea timpului de conducere pentru vehiculele utilitare ușoare de peste 3,5 tone și prevede exonerări pentru meșteșugarii aflați în călătorii locale în vehicule cu o masă de până la 7,5 tone, în timp ce unele norme naționale impun înregistrarea timpului de conducere începând cu 2,8 tone. [31] Directiva 2006/46/CE. [32] Prima ediție a tabloului de bord REFIT prezentat în paralel cu prezenta comunicare nu include încă informații privind transpunerea de către statele membre. [33] (1) Mai multe IMM-uri să beneficieze de regimuri simplificate de contabilitate/audit - Directiva 2006/46/CE din 14 iunie 2006; (2) statele membre să scoată microîntreprinderile din sfera de aplicare a anumitor dispoziții ale directivelor privind contabilitatea - Directiva 2012/6/UE din 14 martie 2012; (3) sistemul de notificare al transportului de deșeuri să fie simplificat și raționalizat - scrisoarea Comisiei cuprinzând recomandări adresate statelor membre, iulie 2010; (4) în cadrul procedurilor de achiziție, doar societatea câștigătoare să depună documentele justificative prin care să demonstreze că îndeplinește condițiile de participant la licitație - COM (2011)896; (5) numărul de respondenți să fie redus atunci când se realizează statistici privind schimburile comerciale intra-UE - Regulamentul 638/2004 din 31 martie 2004; (6) cerințele de reportare privind producția industrială în UE să fie diminuate – Regulamentul 3924/91 al Consiliului din 19 decembrie 1991 și Regulamentul 36/2009 al Comisiei din 11 iulie 2008; (7) să fie eliminate cerințele suplimentare privind facturarea și să se permită o utilizare mai largă a facturii electronice - Directiva 2010/45/UE a Consiliului din 13 iulie 2010; (8) în cadrul procedurii de rambursare a TVA, să se elimine obligația de a completa formularele pe suport de hârtie în limba statului membru unde se cere rambursarea – Directiva 2008/9/CE a Consiliului din 12 februarie 2008; (9) tahografele digitale (în special introducerea tahografelor digitale și simplificarea utilizării acestora, ținându-se seama de viitoarea lărgire a sferei de exceptare a activităților artizanale de mici dimensiuni de la cerințele în materie de tahografe și viitoarele simplificări) - Regulamentul 3821/85 din 19 iulie 2011; (10) notificarea tarifelor de transport să fie eliminată/obligația de a ține documente justificative la bord să fie redusă – Regulamentul 569/2008 al Consiliului (de modificare a Regulamentului 11/60) din 12 iulie 2008; (11) obligațiile privind transportul rutier de mărfuri și de persoane să fie simplificate - Regulamentul 1071/2009 din 21.10.2009 și Regulamentul 1072/2009 din 21.10.2009, precum și (12) simplificarea etichetării ouălor – Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013. [34] A se vedea raportul final al Programului de reducere a sarcinii administrative (ABR) în documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2012)423 final. [35] Comisia a primit observații și sugestii din partea autorităților din statele membre (FI, DE, NL, UK), a părților interesate din mediul de afaceri, a sindicatelor și a altor organizații ale societății civile. Acestea pot fi consultate pe pagina web a Comisiei dedicată reglementării inteligente: http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/index_en.htm [36] Obiectivul inițiativei este de a reduce obstacolele în calea schimburilor comerciale transfrontaliere și de a proteja veniturile din TVA ale statelor membre prin instituirea la nivelul UE a unui sistem privind TVA mai simplu, neutru și mai robust. [37] Printre alte inițiative se numără revizuirea legislației în domeniul nuclear, o propunere în domeniul documentelor de călătorie provizorii și revizuirea regulamentului privind importul de produse textile și a celui privind produsele cu dublă utilizare. [38] Indicarea prin etichetare a consumului de energie al frigiderelor (Directiva 2003/66), al mașinilor de spălat vase de uz casnic (Directiva 1999/9) și al mașinilor de spălat rufe de uz casnic (Directiva 1995/12), în urma adoptării de noi măsuri de transpunere. [39] Regulamentul nr. 11 al Consiliului din 16 august 1960 privind eliminarea discriminării în materie de tarife și condiții de transport, adoptat în aplicarea articolului 79 alineatul (3) din Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene. [40] Protocolul 36 privind dispozițiile tranzitorii, articolul 10. [41] COM(2008)600/4. [42] COM(2007)90 final. [43] În urma unei invitații, în decembrie 2013, a Consiliului de a prezenta, până la mijlocul anului 2015, un raport cu privire la punerea în aplicare a principiului recunoașterii reciproce (a se vedea: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/139846.pdf) [44] Printre alte domenii se numără standardele de comercializare pentru carnea de mânzat, normele de etichetare pentru carnea de vită, programul pentru regiunile ultraperiferice, Directiva privind calitatea combustibililor (după transpunerea și aplicarea în totalitate), stocurile de petrol, Regulamentul privind controlul în domeniul pescuitului, siguranța nucleară, standardizarea, poluarea cu azbest, testarea pe animale, evaluarea strategică de mediu, riscurile de inundații, compușii organici volatili, sectorul asigurărilor (după ce se va fi dobândit suficientă experiență în ceea ce privește punerea în aplicare), formarea, calificările și licențele pentru transportul rutier, transportul maritim și siguranța transporturilor, instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor, facturarea electronică a TVA, mini-ghișeul unic, precum și sectorul construcțiilor și industria sticlei și ceramicii. [45] Aceasta va include examinarea legislației privind serviciile online - Directiva 98/84/CE privind protecția juridică a serviciilor cu acces condiționat sau întemeiate pe aceste servicii și Directiva 2000/31/CE privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă. [46] Comunicarea COM(2013)49 însoțită de documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2013)25. [47] Pentru mai multe detalii, a se vedea documentele de lucru însoțitoare ale serviciilor Comisiei. [48] A se vedea COM(2012)746. [49] A se vedea pagina web a Comisiei dedicată reglementării inteligente: http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/index_ro.htm [50] În contextul acestei consultări publice s-au primit 53 de răspunsuri de la autorități publice, părți interesate și cetățeni. Acestea vor fi publicate, împreună cu un raport de sinteză, pe pagina web a Comisiei dedicată reglementării inteligente: http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/index_ro.htm [51] Rapoartele finale sunt disponibile la http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/documents_ro.htm [52] Și anume verificarea adecvării privind informarea și consultarea lucrătorilor ar putea conduce la consolidarea a 3 directive, ținând seama de rezultatele consultării partenerilor sociali, verificarea adecvării privind omologarea de tip a autovehiculelor va fi urmată de o revizuire a Directivei-cadru 2007/46/CE, a se vedea indicațiile complete în cadrul tabloului de bord REFIT. [53] Consultarea este prevăzută la articolul 11 din TEU și în Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității. Consultarea cu partenerii sociali în contextul politicii sociale este prevăzută la articolele 153, 154 și 155 din TFUE, care oferă, de asemenea, oportunități pentru implicarea lor în programul REFIT. [54] Sunt excluse cadrele specifice de consultare care sunt stabilite în tratate, în alte acte legislative ale UE și în acorduri internaționale (de exemplu, consultări ale partenerilor sociali). [55] http://ec.europa.eu/yourvoice/index_ro.htm [56] Notificările pot fi făcute la: https://webgate.ec.europa.eu/notifications/homePage.do?locale=ro#ro [57] Puteți consulta studiul „Evaluarea costurilor și a beneficiilor reglementării” la adresa http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/131210_cba_study_sg_final.pdf [58] A se vedea: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/steel-cum-cost-imp_en.pdf și: http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=7124&lang=en&title=Final-report [59] Un exemplu în care acest lucru poate fi justificat este reprezentat de normele privind importul în UE de plante și produse vegetale, când modificările la propunerea Comisiei, dezbătute în prezent în procedură legislativă, riscă să conducă la creșterea costurilor pentru întreprinderi [COM(2013)267 - Propunerea Comisiei de regulament privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor, a se vedea, de asemenea, tabloul de bord însoțitor]. [60] Costurile reale stabilite ex post pot diferi de estimările ex ante, datorită progresului tehnologic, inovației comerciale și eficienței. În industria siderurgică, de exemplu, costurile de protecție a mediului pe tonă de produs au rămas stabile ori s-au redus în ultimii 20 de ani în ciuda îmbunătățirii performanței de mediu a sectorului. [Cumulative Cost Assessment for the Steel Industry (Evaluare a costurilor cumulate pentru industria siderurgică): http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/steel-cum-cost-imp_en.pdf] [61] Cerințele de raportare sunt deseori corelate, astfel încât, de exemplu, o obligație a Comisiei de a prezenta rapoarte Consiliului sau Parlamentului poate introduce obligații suplimentare de prezentare a unor rapoarte de către autoritățile statelor membre, părțile interesate și întreprinderi. [62] În Regulamentul privind dispozițiile comune privind fondurile politicii de coeziune se prevăd 28 de cerințe de raportare în 11 domenii; șase dintre acestea impun prezentarea periodică de rapoarte. Versiunea finală a Directivei privind asigurarea respectării normelor privind detașarea lucrătorilor conține cerințe de raportare suplimentare pentru statele membre, care au fost adăugate pe parcursul procesului legislativ (a se vedea tabloul de bord REFIT). [63] S-au realizat progrese semnificative în raționalizarea fluxurilor de raportare anterior neconexate în domeniul apei (între Directiva privind strategia pentru mediul marin, Directiva-cadru privind apa și directivele privind protecția păsărilor și a habitatelor naturale), astfel încât datele și informațiile să fie raportate o singură dată pentru a îndeplini cerințele prevăzute în diferitele directive, reducându-se astfel semnificativ sarcina administrativă. Rezultatele unui exercițiu-pilot separat de reducere a obligațiilor de raportare în domeniul apelor urbane reziduale vor duce la impunerea unor cerințe de raportare mai simple și mai eficace. [64] Începând cu 2007, statele membre prezintă Comisiei un raport unic în locul unor rapoarte separate privind aplicarea practică a 24 de directive în domeniul sănătății și securității la locul de muncă (Directiva 2007/30/CE de modificare a Directivei-cadru 89/391/CEE). [65] În 2013, Comisia a desfășurat un exercițiu de examinare analitică a obligațiilor de raportare în sectorul energetic și în ceea ce privește politica de coeziune, în scopul de a simplifica și raționaliza cerințele de raportare. Doar în domeniul energiei, acest exercițiu a permis ca un număr de 43 de obligații de raportare să fie comasate, rezultând în final 14 obligații. [66] A se vedea Concluziile Consiliului European din 24-25 octombrie 2013, Concluziile Consiliului Competitivitate din decembrie 2013, precum și Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2014 privind procesul de consultare „Top 10” și reducerea sarcinii de reglementare a UE asupra IMM-urilor. [67] Au fost primite contribuții din partea Finlandei, Germaniei, Țărilor de Jos și Regatului Unit. [68] http://ec.europa.eu/smart-regulation/refit/index_en.htm (de verificat) [69] Prevăzut în Protocolul nr. 2 la tratate. [70] A se vedea, de asemenea, în tabloul de bord REFIT care însoțește comunicarea, analiza modificării în cadrul procesului legislativ a unor propuneri de simplificare și de reducere a sarcinilor. [71] Potrivit estimărilor, o treime din sarcina de reglementare a legislației UE este generată de punerea în aplicare la nivel național.