RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 16.5.2007 
COM(2007) 258 final 
  
RAPORT AL COMISIEI 
RAPORT DE CONVERGEN ŢĂ 2007 PENTRU MALTA 
(întocmit în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat la cererea Maltei) 
   
{SEC(2007) 622} 
 
RO 2   RO 1. O BIECTUL RAPORTULUI  
Articolul 122 alineatul (2) din tratat prevede ca, cel pu ţin la fiecare doi ani sau la 
cererea unui stat membru care face obiectul unei derog ări, Comisia şi BCE să 
prezinte Consiliului un raport cu privire la progresele înregistrate de statele membre în îndeplinirea obliga ţiilor privind realiz area uniunii economice şi monetare. 
Prezentul raport a fost întocmit ca r ăspuns la cererea Maltei, depus ă la 27 februarie 
2007. Una dintre anexele tehnice ale prezentului raport (SEC(2007) 622), con ţine o 
evaluare mai detaliat ă a stării de convergen ţă a Maltei. 
Conţinutul rapoartelor întocmite de Comisie şi BCE este reglementat de articolul 121 
alineatul (1) din tratat. Articolul respectiv prevede c ă rapoartele trebuie s ă includă o 
examinare a compatibilit ăţii legisla ţiei naţionale, inclusiv statutele b ăncii sale 
centrale na ţionale, cu articolele 108 şi 109 din tratat şi cu statutul SEBC şi cel al 
BCE (Statutul SEBC). Rapoart ele trebuie de asemenea s ă stabileasc ă dacă statul 
membru respectiv a atins un grad înalt de convergen ţă durabilă pe baza îndeplinirii 
criteriilor de convergen ţă (stabilitatea pre ţurilor, situa ţia finanţelor publice, 
stabilitatea ratei de schimb, ra tele dobânzilor pe termen lung) şi luând în considerare 
şi alţi factori men ţionaţi în articolul 121 alineatul (1) ultimul paragraf. Cele patru 
criterii de convergen ţă sunt prezentate pe larg într -un protocol anex at tratatului 
(Protocolul nr. 21 privin d criteriile de convergen ţă). 
Examinarea compatibilit ăţii legislaţiei naţionale , inclusiv a statutelor b ăncilor 
centrale na ţionale, cu articolele 108 şi 109 din tratat şi cu statutul SEBC necesit ă o 
evaluare a compatibilit ăţii cu interzicerea finan ţării monetare (articolul 101 CE) şi 
interzicerea accesului privilegiat (articolul 102 CE); consecven ţa cu obiectivele 
SEBC [articolul 105 alineat ul (1) CE]; independen ţa băncilor centrale (articolul 108 
CE) şi integrarea b ăncilor centrale na ţionale în SEBC (numeroase articole din 
Tratatul CE şi din Statutul SEBC). 
Criteriul de stabilitate a pre ţurilor  este definit la articolul 121 alineatul (1) prima 
liniuţă din tratat: „realizarea unui grad  înalt de stabilitate a pre ţurilor […] rezult ă 
dintr-o rat ă a inflaţiei apropiat ă de rata a cel mult trei state membre care au cele mai 
bune rezultate în materi e de stabilitate a pre ţurilor”. 
Articolul 1 din Protocolul pr ivind criteriile de convergen ţă prevede c ă acest „criteriu 
de stabilitate a pre ţurilor […] are o stabilitate durabil ă a nivelului pre ţurilor şi o rată 
medie a infla ţiei, în cursul unei perioade  de un an înaintea examin ării, care nu poate 
depăşi cu mai mult de 1,5% rata infla ţiei a cel mult trei state membre care au 
înregistrat cele mai bune r ezultate în dom eniul stabilit ăţii preţurilor. Infla ţia se 
calculează cu ajutorul indicelui pre ţurilor de consum pe o baz ă comparabil ă, ţinând 
seama de diferen ţele dintre defini ţiile naţionale”. Cerin ţa privind durabilitatea 
presupune ca rezultatele satisf ăcătoare în materie de infla ţie să fie atribuite în mod 
esenţial evoluţiei costurilor de produc ţie şi a altor factori care influen ţează evoluţia 
preţurilor din punct de vedere structural, şi nu influen ţei factorilor temporari. Prin 
urmare, examinarea convergen ţei include o evaluare a factorilor determinan ţi ai 
 
RO 3   RO inflaţiei şi a perspectivelor pe termen mediu. Aceasta estimeaz ă de asemenea 
posibilitatea ca ţara respectiv ă să atingă valoarea de referin ţă în lunile urm ătoare1. 
Valoarea de referin ţă a inflaţiei a fost calculat ă la 3,0% în martie 20072, cu Finlanda, 
Polonia şi Suedia ca state membre cu cele mai bune rezultate. 
La articolul 121 a treia liniu ţă, tratatul define şte criteriul ratei de schimb  ca 
reprezentând „respectarea limitelor normale de fluctua ţie prevăzute de mecanismul 
ratei de schimb din Sistemul Monetar European, timp de cel pu ţin doi ani, f ără 
devalorizarea monedei în raport cu cea a altui stat membru”. 
Articolul 3 din Protocolul pr ivind criteriile de convergen ţă prevede: „Criteriul de 
participare la mecanismul ratei de schimb (…) înseamn ă că un stat membru a 
respectat marjele normale de fluctua ţie prevăzute de c ătre mecanismul ratei de 
schimb al Sistemului Monetar European f ără să cunoască tensiuni grave cel pu ţin pe 
parcursul ultimilor doi ani dinaintea examin ării. În special, statul membru nu a 
devalorizat din proprie ini ţiativă rata de schimb central ă bilaterală a monedei sale 
faţă de moneda unui alt stat membru în aceea şi perioadă”. 
Perioada de doi ani pe ntru evaluarea stabilit ăţii ratei de schimb în prezentul raport 
este 27 aprilie 2005 - 26 aprilie 2007. 
Criteriul de convergen ţă care se refer ă la situaţia finanţelor publice  este definit la 
articolul 121 alinea tul (1) a doua liniu ţă din tratat „caracter ul solid al finan ţelor 
publice; acesta rezult ă dintr-o situa ţie bugetar ă care nu cunoa şte deficit public 
excesiv în în ţelesul articolului 104 alineatul (6)”. În plus, articolul 2 din Protocolul 
privind criteriile de convergen ţă prevede c ă acest criteriu înseamn ă că „în momentul 
examinării, un stat membru nu face obiectul unei decizii a Consiliului men ţionată la 
articolul 104c alineatul 6 din tratat, privind existen ţa unui deficit excesiv”. 
Articolul 121 alineatul (1) a patra liniu ţă din tratat men ţionează „caracterul durabil al 
convergen ţe i  a t i n s e  d e  s t a t u l  m e m b r u  şi al particip ării sale la mecanismul ratei de 
schimb din Sistemul Monetar European, care se reflect ă în nivelul ratelor dobânzilor 
pe termen lung” . Articolul 4 din Protocolul pr ivind criteriile de convergen ţă prevede 
că acest „criteriu de convergen ţă a ratelor dobânzilor (…) înseamn ă că un stat 
membru a avut o rat ă a dobânzii nominal ă medie pe termen lung care nu poate dep ăşi 
cu mai mult de 2% pe aceea a cel mult trei st ate membre care au înregistrat cele mai 
bune rezultate în domeniul stabilit ăţii preţurilor. Ratele dobânzilor sunt calculate pe 
baza obliga ţiunilor de stat pe termen l ung sau a unor titluri comparabile, ţinând 
seama de diferen ţele dintre defini ţiile naţionale”. 
Valoarea de referin ţă a ratei dobânzii a fost calculat ă la 6,4% în martie 2007. 
Conform articolului 121 di n tratat, este necesar ă de asemenea examinarea altor 
factori relevan ţi pentru integrarea economic ă şi pentru convergen ţă. Printre ace şti 
                                                 
1 Previziunile referitoare la valoarea de referin ţă sunt afectate de incertitudi ni semnificative având în 
vedere faptul c ă aceasta este calculat ă pe baza previziunilor referitoare la infla ţie pentru cele trei state 
membre pentru care se prevede cea mai mic ă inflaţie în perioada respectiv ă, sporind astfel marja de 
eroare. 
2 Data ini ţială pentru datele utilizate în prezentul raport este 26 aprilie 2007. 
 
RO 4   RO factori suplimentari se num ără integrarea pie ţei financiare şi a pieţei produselor, 
evoluţia balanţelor de pl ăţi ale conturilor curente şi evoluţia costurilor salariale 
unitare şi a altor indici de pre ţ. Acestea din urm ă sunt incluse în evaluarea stabilit ăţii 
preţurilor. 
În raportul de convergen ţă din decembrie 2006 Comisia a estimat c ă Malta 
îndeplinea unul dintre criteriile de convergen ţă (ratele dobânzilor pe termen lung). În 
aşteptarea adopt ării proiectului de lege de modifi care a legii privind Banca central ă a 
Maltei, s-a considerat c ă legislaţia malteză, în special legea privind Banca central ă a 
Ciprului, nu este pe deplin compatibil ă cu articolul 109 din tratat şi cu statutul SEBC 
în ceea ce prive şte integrarea b ăncii centrale în SEBC la momentul adopt ării 
monedei unice euro. 
2. C OMPATIBILITATE JURIDIC Ă 
Toate incompatibilit ăţile rămase au fost abordate într-o lege care modific ă legile 
privind Banca central ă a Maltei, adoptat ă de Parlament la 28 februarie 2007 şi ar 
trebui să intre în vigoare la data introducerii euro în Malta. În sp ecial, legea a abrogat 
sau modificat o serie de articole pentru a se ţine seama de rolurile şi competen ţele 
respective atribuite CE BCE, SEBC şi Consiliului CE de c ătre Tratatul CE. Este 
vorba de dispozi ţii privind func ţiile monetare, opera ţiunile şi instrumentele SEBC, 
desfăşurarea şi administrarea rezervelor valutare şi dreptul de a autoriza emiterea de 
bancnote şi volumul monedelor. 
Legislaţia malteză, în special legea privind Banca central ă a Maltei, este compatibil ă 
cu cerinţele Tratatului CE şi cu cele ale statutului SEBC. 
3. S TABILITATEA PRE ŢURILOR  
Respectarea valorii de referin ţă 
În Malta infla ţia medie pe 12 luni s-a aflat sub valoarea de referin ţă din iulie 2005, cu 
excepţia perioadei mai – octombrie 2006. Rata medie a infla ţiei în Malta în perioada 
de 12 luni pân ă în martie 2007 a fost de 2,2%, sub valoarea de referin ţă de 3,0% şi se 
pare că va rămâne sub valoarea de referin ţă şi în următoarele luni3. 
Factori determinan ţi şi durabilitate 
În ultimii ani, în Malta infla ţia IAPC a fluctuat în jurul valorii de 2,5%. Au existat 
semne de volatilitate, în primul rând datorit ă faptului c ă Malta are o economie de 
dimensiuni reduse, deschis ă şi vulnerabil ă la şocurile externe (mai ales în materie de 
preţuri pentru alimente şi energie) şi la schimb ările impozitelor indirecte. Infla ţia a 
crescut considerabil în toamna anului 2005, reflectând în special o cre ştere 
accentuat ă a preţurilor pentru energie şi produse conexe, ca r ăspuns la pre ţurile 
ridicate pentru petrol. Când impactul pre ţurilor pentru energie s-a atenuat, infla ţia a 
scăzut semnificativ la sfâr şitul anului 2006, sub 1%. Pe lâng ă efectele de baz ă 
                                                 
3 Conform previziunilor Comisiei din prim ăvara anului 2007, infla ţia medie pe 12 luni în Malta va sc ădea 
la 1,4% în decembrie 2007, iar valoarea de referin ţă va rămâne la 2,8%. 
 
RO 5   RO semnificative ale infla ţiei în domeniul energetic, sc ăderea a reflectat o reducere a 
preţurilor pentru articolele de îmbr ăcăminte şi încălţăminte, precum şi pentru 
transportul aerian. 
Inflaţia IAPC calculat ă excluzând 
energia şi alimentele 
netransformate a sc ăzut sub 1,6% 
în 2006, de la 2% în 2005. Infla ţia 
de bază moderat ă arată că 
presiunile infla ţioniste 
determinante au r ămas limitate, pe 
fondul unui decalaj de produc ţie 
negativ şi al presiunilor salariale 
scăzute. Costurile salariale unitare 
au fost în sc ădere din 2005, 
reflectând o disciplin ă exemplar ă 
în acest domeniu, atât în sectorul privat cât şi în cel public. Pân ă în prezent, nu au 
existat semne de efecte secundare datorate pre ţurilor pentru energie, ceea ce 
sugerează că previziunile referitoare la infla ţie rămân sub control. Rata de schimb 
efectivă s-a stabilizat în mare în 2005 şi 2006, rămânând astfel în general neutr ă faţă 
de preţurile de import. 
Pe viitor, se prevede c ă inflaţia globală va rămâne la un nivel moderat pe termen 
mediu, de şi se pare c ă va înregistra o u şoară creştere peste nivelurile actuale, odat ă 
cu dispari ţia efectelor de baz ă ale preţurilor pentru energie. Riscurile prev ăzute par a 
fi în mare echilibrate. Principalele riscuri sunt legate de pre ţurile pentru petrol şi pot 
produce dou ă tipuri de efecte. Printre al ţi factori care ar duce la o evolu ţie 
nefavorabil ă se num ără liberalizarea sectorului en ergetic maltez în curs de 
desfăşurare şi alte reforme structurale de îmbun ătăţire a func ţionării pieţei 
produselor. O evolu ţie favorabil ă ar putea ap ărea ca urmare a îmbun ătăţirii 
condiţiilor ciclice, care ar determina o restrângere a pie ţei muncii.  
Malta îndepline şte criteriul de stabilitate a pre ţurilor. 
4. S ITUAŢIA FINAN ŢELOR PUBLICE  
În prezent Malta face 
obiectul unei decizii a Consiliului privind existenţa unui deficit public 
excesiv (Decizia Consiliului din 5 iulie 2004)
4.  
Deficitul public general al Maltei era relativ ridicat la începutului anilor 2000, 
                                                
 
4 2005/186/CE, JO L 62, 9.3.2005, p.21. 0123456
2004 2005 2006 2007Ma l ta
Valoare de referin ţăGrafic 1. Malta: Criteriul privind infla ţia începand cu luna
mai 2004
(procent, media anual ă)
Surse: Eurostat, Prognoza de prim ăvară 2007 a Serviciilor Comisiei Europene
-12
-10
-8-6
-4
-2
0
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007(*)01020304050607080
Sold bugetar (scala din stânga)
Sold ciclic ajustat (scala din stânga)
Datoria brut ă (scala dreapta)
Surse: Eurostat şi Serviciile Comisiei Europene(*) Prognoza de prim ăvară 2007 a Serviciilor Comisiei Europenescala inversat ăGrafic 2 .Malta: Soldul bu getului guvernamental si situatia datoriei publice 
(procent din PIB)
 
RO 6   RO atingând un nivel record de aproximativ  10% din PIB în 2003 (în special datorit ă 
unei opera ţiuni derogatorii importante). De  atunci, deficitul bugetar a sc ăzut 
considerabil în contextul prog ramului de consolidare fiscal ă al guvernului. Raportul 
deficit-PIB a atins valoarea de 2,6% din PIB în 2006 şi conform Previziunilor 
serviciilor Comisiei din prim ăvara anului 2007, va ajunge la 2,1% din PIB în 2007. 
Raportul veniturilor a cunoscut o tendin ţă ascendent ă, în timp ce cheltuielile ca parte 
din PIB au crescut pân ă în 2003 dar au sc ăzut ulterior. 
Datoria public ă generală a crescut semnificativ în prima jum ătate a decadei, atingând 
un nivel record de 74% în 2004. Cu toate a cestea, începând cu 2005, rata datoriei a 
urmat o traiectorie descendent ă, atingând valoarea de 66,5 % din PIB în 2006. Pentru 
2007, previziunile serviciilor Comisiei din prim ăvara anului 2007 estimeaz ă o datorie 
publică generală de 65,9% din PIB. 
În avizul s ău din 27 februarie 2007 privind Programul de convergen ţă actualizat din 
decembrie 2006, Consiliul a considerat c ă rata datoriei p ărea să se diminueze într-un 
ritm satisf ăcător înspre valoarea de referin ţă de 60% din PIB şi că programul urma 
tendinţa de corectare a deficitului excesiv pân ă în 2006. În acela şi timp, Consiliul a 
estimat că existau riscuri pentru previziunile bu getare din program, în special în ceea 
ce priveşte estimările macroeconomice optimiste pentru 2008 şi 2009. Consiliul a 
invitat Malta s ă continue progresele în direc ţia OTM, s ă se asigure c ă raportul 
datorie-PIB se reduce în consecin ţă şi să facă progrese în ini ţierea şi aplicarea de 
reforme în domeniul îngrijirii s ănătăţii pentru a îmbun ătăţi durabilitatea pe termen 
lung a finan ţelor publice. 
Având în vedere aceast ă evoluţie şi Previziunile serviciilor Comisiei din prim ăvara 
anului 2007, Comisia consider ă că deficitul excesiv a fost corectat cu o reducere 
credibilă şi durabilă a deficitului bugetar sub 3% din PIB iar raportul datorie-PIB se 
diminueaz ă înspre valoarea de referin ţă de 60%. Prin urmare, Comisia recomand ă 
Consiliului s ă abroge decizia privind existen ţa unui deficit public excesiv în Malta 
(SEC(2007) 621). În cazul în  care Consiliul decide s ă abroge procedura de deficit 
excesiv pentru Malta, Malta va îndeplini criteriul situa ţiei finanţelor publice. 
5. S TABILITATEA RATEI DE SCHIMB  
Lira maltez ă participă la ERM II 
din 2 mai 2005, adic ă de 24 de luni 
la data adopt ării prezentului raport. 
Înainte de intrarea în ERM II, lira era evaluat ă în compara ţie cu un 
coş valutar euro-dolar-lira sterlin ă. 
În timpul perioadei evaluate în care Cipru nu participa la ERM II (27 aprilie – 1 mai 2005), lira a rămas la valori apropiate de 
viitoarea rat ă centrală. La intrarea 
în ERM II, autorit ăţile malteze s-au 
angajat unilateral s ă menţină lira la rata central ă. În timpul particip ării la ERM II, lira 
a rămas stabil ă faţă de rata central ă şi nu a înregistrat tensi uni grave. Indicatorii 0,00,10,2
mai.05 sep.05 ian.06 mai.06 sep.06 ian.07Grafic 3.  MTL: Devia ţia ratei de schimb de la rata central ă
(procent, valori zilnice)
Surse: Eurostat şi Serviciile Comisiei Europene
 
RO 7   RO suplimentari, precum evolu ţia ratelor dobânzilor pe termen scurt şi rezervele 
valutare, nu atest ă existenţa unor presiuni asupra  ratei de schimb.  
Malta îndepline şte criteriul ra tei de schimb. 
6. R ATELE DOBÂNZILOR PE TERMEN LUNG  
În anul care a precedat luna martie 
2007, rata medie a dobânzii pe termen lung în Malta a fost de 4,3%, sub valoarea de referin ţă de 
6,4%. Ratele medii ale dobânzilor pe termen lung în Malta s-au aflat sub valoarea de referin ţă dinaintea 
aderării la UE. Diferen ţele de 
randament pe termen lung fa ţă de 
zona euro au fluctuat la niveluri relativ moderate în ultimii ani, situându-se în jurul valorii de 30 de puncte de baz ă în primul trimestru al anului 2007. Diferen ţele de randament 
controlate fa ţă de zona euro arat ă că riscul de ţară rezidual perceput de pie ţe este 
scăzut.  
Malta îndepline şte criteriul de convergen ţă a ratelor dobânzilor pe termen lung. 
7. A
LŢI FACTORI  
Au fost examina ţi si alţi factori, inclusiv integrarea pie ţelor financiar ă şi a produselor 
şi evoluţia balanţelor de pl ăţi. Economia Maltei este integrat ă foarte bine în cea a 
UE. În special, comer ţul şi relaţiile privind ISD cu alte state membre sunt în 
expansiune iar sistemul financiar maltez este  strâns legat de sistemele financiare din 
alte ţări, din UE şi din afara UE, prin stabilirea de unit ăţi financiare de intermediere 
şi prin serviciile transfrontaliere. În Malta so ldul contului curent a fost relativ volatil 
în ultimii ani, reflectând talia redus ă şi baza sectorial ă limitată a economiei. Pozi ţia 
externă reflectă diferenţe majore între schimburile comerciale nete cu bunuri şi 
servicii, deficitul ridicat din schimburil e comerciale cu bunuri fiind compensat par ţial 
de un excedent substan ţial al serviciilor. Deficitul contului curent a crescut 
semnificativ în ultimii ani, atingând un nivel de 8,2% din PIB în 2005. Aceast ă 
creştere reflect ă condiţiile de pia ţă dificile din principale le sectoare –electronice şi 
turism – şi, în 2005, o cre ştere puternic ă a preţurilor pentru petrol. În 2006, deficitul 
contului curent a sc ăzut la 6,3% din PIB ca urmare a unei cre şteri semnificative a 
transferurilor curente datorate venitur ilor ridicate din industr ia înfloritoare a 
serviciilor online. În 2006, deficitul contului curent şi cel al contului de capital a 
crescut de la aproximativ 4,9% din PI B în 2004-2005 la 3,2% din PIB în 2006. Din 
punct de vedere al finan ţării, influxurile de ISD nete au acoperit mare parte din 
deficitul contului curent. 
* * * 34567
2004 2005 2006Ma l ta
Valoare de referin ţăGrafic 4. Malta: Criteriul privind rata dobânzii pe termen lung
(procent, media anual ă)
Surse: BCE, Eurostat, Serviciile Comisiei Europene
 
RO 8   RO Pe baza evalu ării îndeplinirii criteriilor de convergen ţă şi în ipoteza în care Consiliul 
va da curs recomand ării Comisiei privind abrogar ea deficitului excesiv, Comisia 
consideră că Malta a atins un grad  înalt de convergen ţă durabilă.