RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 3.5.2007 
COM(2007) 230 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU 
Raport de calitate în conformitate cu Re gulamentul (CE) nr. 501/2004 al Parlamentului 
European şi al Consiliului din 10 martie 2004 privi nd conturile financiare trimestriale 
pentru administra ţia publică 
 
RO 2   RO RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU 
Raport de calitate în conformitate cu Re gulamentul (CE) nr. 501/2004 al Parlamentului 
European şi al Consiliului din 10 martie 2004 privi nd conturile financiare trimestriale 
pentru administra ţia publică 
Articolul 9 din Regulamentul (CE) nr . 501/2004 al Parlam entului European şi al Consiliului 
din 10 martie 20041, cere Comisiei (Eurostat) s ă prezinte Parlamentului European şi 
Consiliului un raport de evaluare a fiabilit ăţii datelor trimestriale transmise de c ătre statele 
membre. 
Raportul Comitetului Monetar privind solicit ările de informa ţii, avizat de Consiliul Ecofin în 
cadrul reuniunii din 18 ianuarie 1999, a subliniat necesitatea realiz ării unui sistem de 
informaţii statistice cuprinz ător pe care s ă-şi poată baza deciziile re sponsabilii politici şi care 
să includă statisticile financiare trimestriale ale administra ţiei publice. 
În acest scop, prin Regulamentul (CE) nr. 264/2000 al Comisiei din 3 februarie 2000 şi 
Regulamentul (CE) nr. 1221/2002 al Parlamentului European şi al Consiliului, statelor 
membre li s-a solicitat s ă trimită către Eurostat conturi trimestr iale nefinanciare pentru 
administra ţia publică, adică venituri şi cheltuieli, stabilite în conformitate cu metodologia 
ESA95. Regulamentul nr. 501/2004 completeaz ă aceste regulamente prin definirea 
operaţiunilor financiare şi a bilanţurilor financiare ale administra ţiei publice care trebuie 
transmise în conformitate cu metodologia ESA95. Regulamentul (CE) nr. 1222/2004 al Consiliului din 28 iunie 2004 completeaz ă acoperirea acestei transmiteri de date fiscale 
trimestriale prev ăzând comunicarea de date privind datoria public ă trimestrial ă. 
Conturile financiare trimestriale pentru administra ţia publică care trebuie transmise c ătre 
Eurostat cuprind un ansamblu de date care con ţin până la 300 de serii de timp pentru fiecare 
stat, privind tranzac ţii şi stocuri de active şi pasive financiare ale administra ţiei publice şi ale 
subsectoarelor sale: administra ţia publică centrală, administra ţia publică de stat2, administra ţia 
locală şi fondurile de asigur ări sociale, ca de altfel şi despre informa ţii pe sector de 
contrapartid ă.  
Cu toate c ă transmiterea de date a început cu regul aritate în iunie 2004, Comisia a acordat 
numeroase derog ări unui num ăr de 17 state, inclusiv derog ări totale pentru Republica Ceh ă, 
Estonia, Grecia, Cipru, Malta, Polonia, Slovenia şi Slovacia. Aceste derog ări au expirat în 
decembrie 2005. Prin urmare, Eurostat a primit pentru prima dat ă date complete în decembrie 
2005. 
Obiectivul raportului de calitate este acela de a analiza multiplele dimensiuni ale calit ăţii, în 
conformitate cu criteriile folosite  în general pentru evaluarea calit ăţii statisticilor3. Raportul a 
făcut obiectul unui acord general cu membrii grupului operativ Eurostat/BCE privind 
conturile financiare trimestriale pentru administra ţia publică. 
                                                 
1 JO L 81, 19.3.2004, p.1 
2 Se aplic ă numai în Belgia, Germania, Spania şi Austria. 
3 A se vedea Eurostat, CIRCA, grupul de interes „Quality in Statistics”, 
http://forum.europa.eu.int/P ublic/irc/dsis/Home/main. 
 
RO 3   RO Prezentul raport con ţine secţiuni generale, care explic ă conceptele de baz ă, aspectele tehnice 
şi principalele concluzii ale ţărilor, ca de asemenea şi o ultim ă secţiune care rezum ă 
concluziile şi recomand ările pentru fiecare stat. O documenta ţie mai detaliat ă care justific ă 
aceste concluzii a fost disponibil ă pe site-ul Eurostat în cepond cu anul 2006. 
Prezentul raport se bazeaz ă pe baza de date a Eurostat şi pe metadatele disponibile de la 15 
martie 2006. Alte progrese realizate de c ătre multe dintre statele membre sunt reflectate în 
acest raport de calitate doar  în scop de acoperire.  
CPS şi CMFB au fost consultate în leg ătură cu raportul, în conformitate cu dispozi ţiile 
articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 501/2004 al Parlamentului European şi al Consiliului 
din 10 martie 2004. 
 
RO 4   RO Structura raportului de calitate 
1. Dispozi ţii instituţionale 
2. Accesibilitate şi claritate 
3. Actualitate şi acoperire a transmiterii datelor  
4. Coeren ţă 
4.1. Coeren ţă între datele trimestriale şi anuale  
4.2. Coeren ţă între conturile financiare şi nefinanciare 
4.3. Coeren ţă între stocuri şi tranzacţii 
4.4. Coeren ţa consolid ării 
5. Comparabilitate 5.1. Comparabilitate în timp 5.2. Comparabilitate cu MUFA 5.3. Comparabilitate cu datoria public ă 
6. Exactitate şi fiabilitate 
6.1. Acoperirea surselor de date 6.2. Controale ale coeren ţei interne şi ale caracterului plauzibil şi monitorizarea 
evenimentelor principale 
6.3. Metodologii şi ipoteze utilizate pentru estimarea statisticilor 
6.4. Ajust ări conceptuale ale ESA 95 
6.5. Revizuiri al e statisticilor 
7. Concluzii şi recomand ări 
 
RO 5   RO Raport de calitate privind conturile fina nciare trimestriale pentru administra ţia publică 
Situaţie la data de 15 martie 2006 
1. D ISPOZIŢII INSTITU ŢIONALE  
Conturile financiare trimestriale pentru administra ţia publică sunt stabilite de c ătre Institutele 
Naţionale de Statistica (INS) din majoritatea statelor membre şi de către Băncile Centrale 
Naţionale (BCN) din Belgia, Germania, Grec ia, Spania, Italia, Ungaria, Austria şi Portugalia. 
În Franţa, aceste conturi sunt întocmite în comun de c ătre Ministerul de Finan ţe şi de către 
BCN, iar în Cipru de c ătre Ministerul de Finan ţe.  
În câteva dintre statele memb re, grupurile de lucru sau echip ele de lucru informale, în 
principal alc ătuite din reprezentan ţi ai INS, ai BCN şi ai Ministerului de Finan ţe, se ocup ă atât 
de aspectele metodologice cât şi de aspectele legate de sursele de date, în special în scopul 
îmbunătăţirii coeren ţei între conturile trimestriale  financiare si nefinanciare4. Se consider ă că 
o coordonare activ ă este utilă pentru a îndeplini şi a menţine obiectivele de înalt ă calitate. 
Eurostat încurajeaz ă crearea de grupuri de lucru mai formale şi mai obi şnuite în statele 
membre. 
2. A CCESIBILITATE ŞI CLARITATE  
Douăsprezece state membre public ă fie conturi financiare trim estriale pentru administra ţia 
publică (Spania, Ungaria, Finlanda, Suedia, Regatul Unit), fie un subset al acestora (Belgia, 
Danemarca, Italia, Ţările de Jos, Austria), fie date global a liniate în sens larg cu aceste conturi 
(Franţa, Portugalia). Lituania şi Luxemburg inten ţionează să le publice în curând. 
Statisticile publicate sunt în ge neral disponibile pe site-ul institu ţiei care le elaboreaz ă şi sunt 
însoţite câteodat ă de scurte note metodol ogice sau de analize e xplicative care au ca scop 
ghidarea utilizatorilor (D anemarca, Spania, Fran ţa, Italia, Ţările de Jos, Austria şi Regatul 
Unit). 
În primăvara anului 2006, Eurostat  a publicat pe site-ul s ău statisticile pr ivind conturile 
financiare trimestriale pentru administra ţia public ă, sub form ă de agregate UE, ca de 
asemenea şi anumite date na ţionale înso ţite de o descriere a metodelor de elaborare a 
statisticilor folosite de state (de exemplu, Manual on Quarterly Financial Accounts for 
General Governement ). 
Toate statele membre au pus la dispozi ţia Eurostat o descriere a surselor şi a metodelor 
folosite, în conformitate cu dispozi ţiile articolului 8 din Regu lamentul (CE) nr. 501/2004. S-
au constatat unele deficien ţe în descrieri, în special pentru Germania, Italia şi Ungaria. 
3. ACTUALITATE ŞI ACOPERIRE A TRANSMITERII DATELOR  
În conformitate cu regulamentul, datele trebuie transmise c ătre Eurostat nu mai târziu de trei 
luni de la sfâr şitul trimestrului la care fac referin ţă datele respective. 
                                                 
4 În multe state membre, ambele conturi sunt întocmite de c ătre aceeaşi instituţie.  
 
RO 6   RO După examinarea ultimelor patru transmiteri trimestriale, se constat ă că majoritatea statelor 
membre au efectuat transmiteri c ătre Eurostat în termenele stabilite şi că transmiterile care au 
depăşit termenul au avut doar câtev a zile de întârziere. Irlanda şi Regatul Unit au efectuat 
transmiteri tardive de dou ă ori. Un alt stat membru a întârziat cu ultima transmitere, dar nici 
unul cu cea de dinainte. Eurostat şi statele membre au elaborat un sistem eficient de 
transmitere şi control care permite o procesare rapid ă a datelor şi o retransmitere a acestora în 
cazul în care acest lucru este necesar. 
În ceea ce prive şte acoperirea, statelor membre li se solicit ă transmiterea de date trimestriale 
începând cu primul trimestru al anului 1999. La sfâr şitul anului 2005, doar 13 state au furnizat 
acoperirea complet ă a statisticilor impuse de c ătre regulament. 
Malta şi Slovenia nu au transmis deloc date c ătre Eurostat, iar Cipru a transmis foarte pu ţine 
date. 
Germania, Luxemburg şi, într-o m ăsură mai mică, Estonia, Letonia şi Suedia nu au comunicat 
informaţii complete privind administra ţia publică şi subsectoarele sale, ceea ce a împiedicat 
adesea calcularea capacit ăţii sau a necesarului de finan ţare netă (adică deficitul) sau 
calcularea valorii financiare nete (activele financiare minus pasivele financiare). Republica Cehă, Franţa, Slovacia şi Regatul Unit nu au comunicat anumite informa ţii privind 
contrapartidele. 
Republica Ceh ă nu a acoperit întreaga perioad ă de timp. În schimb, alte state s-au oferit s ă
 
furnizeze serii de timp mai lungi decât a fost solicitat: Regatul Unit, U ngaria, Spania, Italia, 
Suedia, Grecia, Luxemburg şi Irlanda. 
Ar trebui men ţionat faptul c ă, începând cu 15 martie 2006, acope rirea datelor furnizate s-a 
îmbunătăţit pentru urm ătoarele state: Republica Ceh ă, Germania, Estonia, Letonia, Slovenia şi 
Suedia. 
4. C OERENŢĂ 
4.1. Coeren ţă între date trimestriale şi anuale 
Articolul 2 din Regulamentul nr. 501/2004 stabile şte că datele trimestriale şi datele anuale 
corespondente transmise în conformitate cu prevederile Regulamentului (CE) nr. 2223/96 
(adică conturile financiare anuale) trebuie s ă fie coerente între ele. În teorie, aceste statistici 
sunt identice şi datele transmise ar trebui s ă fie acelea şi. În practic ă, diferenţele existente între 
instituţiile care se ocup ă cu elaborarea statisticilor, impactul mecanismelor de „reechilibrare” 
folosite pentru stabilir ea conturilor financiare şi diferen ţele în „produc ţie” genereaz ă 
discrepan ţe. Datorit ă acestor factori, abaterile se pot  observa în cursul anului. Se a şteaptă ca 
acestea să dispară cel puţin o dată pe an, când cele dou ă seturi de date se aliniaz ă perfect. 
În urma analiz ării coeren ţei între cifrele trimestriale şi anuale, se constat ă că Belgia, 
Danemarca, Spania, Grecia, Italia, Lituania, Ţările de Jos, Austria, Polonia, Portugalia, 
Finlanda şi Regatul Unit au realizat coresponden ţe perfecte sau aproape perfecte, în timp ce 
Germania şi Letonia prezint ă diferenţe apreciabile. Republica Ceh ă, Estonia şi Slovacia au 
comunicat date care prezint ă diferenţe însemnate, dincolo de ceea ce este acceptabil sau poate 
fi explicat. 
 
RO 7   RO 4.2. Coeren ţă între conturi financiare şi nefinanciare 
Începând cu decembrie 2005, toate statele membre au trebuit s ă transmită către Eurostat un set 
de date complet despre administra ţia publică, cuprinzând, pe de o part e, cheltuieli, venituri şi 
deficit, şi tranzacţii în active şi pasive financiare, pe de alt ă parte. Deficitul este, în teorie, egal 
cu tranzac ţiile financiare nete (adic ă ceea ce este „deasupra liniei”  este egal cu ceea ce este 
„dedesubtul liniei”). În practic ă, aspectele legate de sursele datelor, dificult ăţile de elaborare 
şi dispozi ţiile institu ţionale duc la diferen ţe, adesea numite „discrepan ţe statistice” 
(discrepan ţa între conturile financiare si nefinanciare). Cu toate c ă discrepan ţa pentru sectorul 
administra ţiei publice este în general vizibil inferioar ă celei din alte sectoare ale economiei, în 
Europa exist ă, până în momentul de fa ţă, abordări statistice diferite: anumi ţi responsabili 
însărcinaţi cu elaborarea datelor bugetare permit s ă se întrevad ă dimensiunea discrepan ţei, în 
timp ce al ţii o elimin ă pe parcursul procesului sta tistic. Eurostat a început lucr ările referitoare 
la acest subiect în anul 2005 pentru a evalua practicile na ţionale şi pentru a propune cea mai 
bună practică. 
În această fază timpurie, se poate remarca c ă discrepan ţa observat ă este vizibil ă. Cu toate c ă 
12 din 20 de ţări pentru care discrepan ţa a putut fi calculat ă prezintă o discrepan ţă trimestrial ă 
medie care oscileaz ă între +0,05% şi -0,05% din PIB-ul anual, jum ătate din ţări prezintă, de 
asemenea, o deviere standard a discrepan ţei trimestriale de 0,5% din PIB-ul anual. Dou ă state 
(Grecia şi Republica Ceh ă) prezintă discrepan ţe care indic ă importante caren ţe ale datelor. 
Deviaţii importante ale discrepan ţelor pot indica aspecte legate de caracterul sezonier al 
datelor (Spania şi Estonia) sau, în general, prezen ţa înregistr ărilor referitoare la trimestre 
specifice (Irlanda, Fran ţa şi Suedia). Acest aspect va face obiectul unei  analize mai 
aprofundate. 
4.3. Coeren ţă între stocuri şi tranzacţii financiare 
Dat fiind c ă bilanţurile financiare trebuie transmise la valoarea pie ţei, variaţia stocurilor 
pentru un instrument dat, observat ă pe o perioad ă contabilă, nu trebuie s ă fie egală cu 
tranzacţiile în respectivul instrument. Reevalu ările şi alte evenimente, cum ar fi reclasific ările 
au impact asupra bilan ţurilor financiare, f ără a fi însă înregistrate ca tranzac ţii. Monitorizarea 
tuturor evenimentelor respective, numite de asemenea „alte fluxuri economice”, este alt ă 
problemă fundamental ă privind calitatea cont urilor financiare. 
Eurostat, cu suportul activ al gr upului operativ pentru conturile financiare trimestriale pentru 
administra ţia publică, a introdus raportul sistematic despre  evenimentele prin cipale care stau 
la baza altor mari fluxuri economice. Pentru a le putea identifica, s-a stabilit un prag de 0,5% 
din PIB-ul anual (sau mai ridicat pentru anumite instrumente specifice). 
Spania, Letonia, Ţările de Jos, Austria şi Polonia au transmis informa ţii despre toate aceste 
evenimente principale. În schimb, Republica Ceh ă, Danemarca, Ungaria şi Regatul Unit nu au 
informat Eurostat cu privire la  nici un eveniment principal. 
4.4. Coeren ţa consolid ării 
Toate datele transmise, cu excep ţia celor apar ţinând Irlandei şi Slovaciei, corespund criteriilor 
de coeren ţă internă a consolid ării, adică tranzacţiile de consolidare (definite ca fiind valorile 
neconsolidate minus valorile consolidate) şi stocurile observate la nivelul activelor sunt 
identice cu cele observate la nivelul pasivelor. 
 
RO 8   RO 5. C OMPARABILITATE  
5.1. Comparabilitate în timp 
Articolul 7 din Regulamentu l (CE) nr. 501/2004 permite  datelor retrospective s ă fie elaborate 
pe baza „ipotezelor celor mai probabile”. Ar trebui men ţionat faptul c ă reclasific ările de 
unităţi, adesea percepute ca rupturi în  seriile de timp, sunt îns ă, în general, considerate aici ca 
fiind „alte fluxuri economice”. 
Majoritatea statelor membre nu au semnalat nici o ruptur ă în seriile lor de timp. Şapte state 
membre au semnalat ruptur i identificate: Republica Ceh ă, Spania, Fran ţa, Italia, Ţările de Jos, 
Austria şi Polonia. 
5.2. Comparabilitate cu MUFA 
Eurostat nu verific ă coerenţa dintre datele privind conturile financiare trimestriale pentru 
administra ţia public ă şi conturile financiare trimestriale comunicate de B ăncile Centrale 
Naţionale către Banca Central ă European ă în cadrul Orientărilor generale ale BCE privind 
conturile financiare ale uniunii monetare  (MUFA) (care includ, de asemenea, conturile 
financiare trimestriale pentru administra ţia publică, începând cu aprilie 2006). Totu şi, au fost 
adunate informa ţii despre coeren ţa între aceste date prin intermediul unui chestionar trimis 
fiecărei ţări, dat fiind c ă implicarea diverselor institu ţii şi impactul „reechilibr ării” folosite 
pentru a reuni un set complet de  conturi financiare trimestria le ale uniunii monetare pot 
genera disparit ăţi. Datorit ă actualităţii şi acoperirii, conturile financiare trimestriale pentru 
administra ţia publică pot fi folosite ca surs ă de calitate pentru elaborar ea conturilor financiare 
ale uniunii monetare. 
O mare parte din state declar ă că cele două seturi de date sunt sau vor fi identice. Patru ţări au 
raportat diferen ţe marginale (Germania, Spania din cauza produc ţiei, Franţa şi Portugalia). 
5.3. Comparabilitate cu datoria public ă 
Datoria public ă trimestrial ă comunicat ă de statele membre c ătre Eurostat, în conformitate cu 
Regulamentul (CE) nr. 1222/2004 al Consiliului, trebuie s ă fie coerent ă cu pasivele 
administra ţiei publice comunicate în cadrul conturil or financiare trim estriale pentru 
administra ţia publică, în măsura în care defini ţiile administra ţiei publice şi ale instrumentelor 
financiare sunt acelea şi. Totuşi, aceste date trebuie s ă fie divergente pentru c ă regula de 
evaluare este diferit ă: pasivele administra ţiei publice sunt comunicate la valoarea pie ţii, în 
timp ce datoria public ă este comunicat ă la valoarea sa nominal ă (ea exclude dobânda 
acumulată şi este definit ă, pentru „valori mobiliare”, ca fiind valoarea nominal ă). 
Pe baza analizei cantitative, datoria public ă şi pasivele administra ţiei publice au fost 
considerate coerente pentru toat e cele cinci categorii de inst rumente examinate (credite pe 
termen scurt şi pe termen lung, valori m obiliare pe termen scurt şi pe termen lung şi valută şi 
depozite5) doar în patru ţări: Grecia, Spania, Luxemburg şi Finlanda, în timp ce trei ţări 
prezintă incoerenţe pentru trei categorii: Irlanda, Austria şi Suedia. 
                                                 
5 Monedele sunt adesea pasive ale administra ţiei centrale, iar administra ţia poate accepta depozite, în 
anumite cazuri speciale incluse în agregatele monetare. 
 
RO 9   RO 6. E XACTITATE ŞI FIABILITATE  
6.1. Acoperirea surselor de date 
În ceea ce prive şte folosirea surselor de date, articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 501/2004 
prevede c ă datele trimestriale trebuie s ă se bazeze pe informa ţii care pot fi ob ţinute direct de 
la administra ţia publică, cum ar fi conturile publice sau su rsele administrative. Regulamentul 
este flexibil în ceea ce prive şte stabilirea portofoliului de ac ţiuni, cu excep ţia acţiunilor cotate 
şi a componentelor fondului de investi ţii. 
Majoritatea statelor membre transmit o acoperire complet ă sau aproape complet ă a surselor de 
date privind unit ăţile şi instrumentele administra ţiei publice. Ele reu şesc să facă aceasta în 
mai multe moduri, în special având acces la su rse directe, cum ar fi  conturile proprii ale 
fiecărei unităţi, bazele centrale de date sau anchetele. Grecia, Suedia şi Regatul Unit (pentru 
autorităţile locale) se bazeaz ă în mare m ăsură pe anchete. Informa ţii indirecte colectate pe 
baza statisticilor monetare şi bancare, a balan ţei plăţilor sau a bazei genera le de date privind 
valorile mobiliare sunt folos ite pentru a stabili informa ţii de contrapartid ă, dar câteodat ă şi 
pentru a evalua instrumente: este ceea ce fac în special Estonia, Gr ecia, Italia, Luxemburg şi 
Austria (utilizare extins ă a valorilor mobiliare prin bazele de date ale valorilor mobiliare), ca 
de asemenea şi Portugalia şi, într-o m ăsură mai mic ă, Germania, Ţările de Jos, Polonia, 
Slovenia şi Finlanda. Responsabilii îns ărcinaţi cu elaborarea datelor semnaleaz ă în general 
dificultăţile care apar în evaluarea pozi ţiilor instrumentelor financiare derivate (stocuri sau 
tranzacţii) şi folosesc, pentru rezervele tehnice de asigurare, date care provin din surse 
indirecte. 
Datele privind tranzac ţiile provin în mod obi şnuit din informa ţii privind stocur ile, în general 
aceasta fiind o situa ţie nu tocmai ideal ă. Totuşi, Spania, Ţările de Jos, Portugalia, Slovacia şi 
Regatul Unit şi, într-o m ăsură mai mic ă, Germania, Irlanda, Austria, Finlanda şi Suedia au 
acces la informa ţiile despre fluxuri, ceea ce permite ob ţinerea unei calit ăţi superioare. 
6.2. Controale ale coeren ţei interne şi ale caracterului plauzibil şi monitorizare a 
evenimentelor principale 
Majoritatea statelor  membre efectueaz ă controale de coeren ţă şi de plauzibilitate în cadrul 
sarcinilor lor obi şnuite de elaborare a datelo r. Controalele de coeren ţă sunt efectuate prin 
intermediul tabelului 3 din procedura privind deficitele excesive şi referitoare la conturile 
financiare anuale sau la consolidare. Contro alele de plauzibilitate sunt efectuate asupra 
discrepan ţei, a indicatorilor de cre ştere a stocurilor sau a al tor fluxuri economice. Republica 
Cehă şi Ungaria nu au comunicat informa ţii despre practicile lor. 
Statele membre monitorizeaz ă şi raporteaz ă către Eurostat evenimentele  principale care stau 
la baza tranzac ţiilor importante sau a altor fluxuri economice importante. Belgia, Estonia, 
Spania, Fran ţa, Irlanda, Letonia, Ţările de Jos, Austria, Polonia şi Portugalia reunesc 
informaţii despre majoritatea tranzac ţiilor lor importante. În schimb, Republica Ceh ă, Grecia, 
Irlanda şi Regatul Unit nu au comunicat informa ţii despre tranzac ţiile lor importante. Mai 
multe state membre monitorizeaz ă, de asemenea, celelalte fluxuri economice importante (a se 
vedea sec ţiunea 4.4 de mai sus).  
 
RO 10   RO 6.3. Metodologii şi ipoteze utilizate pentru  estimarea statisticilor 
Articolul 2 din Regulamentul 501/2004 autorizeaz ă în mod explicit folosirea tehnicilor de 
interpolare şi extrapolare pentru anumite instrumente specifice. Cu toate c ă unele state 
membre nu recurg la asemenea tehnici (Gre cia, Lituania, Malta , Austria, Slovenia şi Regatul 
Unit), multe altele le folosesc ocaziona l în scopul de a estima portofoliul de ac ţiuni, alte sume 
pe care le primesc/pl ătesc sau anumite informa ţii care nu sunt disponibile decât anual, astfel 
cum este câteodat ă cazul administra ţiei locale. 
6.4. Ajust ări conceptuale ale ESA 95 
Ajustările conceptuale trebui e efectuate pentru ca datele trimestriale s ă fie conforme 
conceptelor ESA 95. Aceste ajust ări sunt similare celor efect uate în conturile anuale. 
Categorizare 
Majoritatea statelor membre (cu excep ţia Republicii Cehe, Fran ţei şi Slovaciei) comunic ă 
sursele de date respectând într-o mare m ăsură categorizarea de instru mente ale ESA 95, astfel 
nefiind nevoie de nici o ajustare. În cazul Fran ţei, termenul valorilor mobiliare pe termen 
scurt depăşeşte considerabil un an. 
Evaluare 
În conformitate cu ESA 95, ac ţiunile şi alte valori mobiliare trebuie evaluate la pre ţuri de 
piaţă în bilanţ. Cu excep ţia Belgiei, Republicii Cehe, Estoniei , Letoniei, Lituaniei si Slovaciei, 
statele membre aplic ă o evaluare la pre ţuri de pia ţă pentru valorile mobiliare pasive pe termen 
lung. Mai multe state membre (Belgia, Republica Ceh ă, Germania, Letonia, Lituania, 
Slovacia şi Regatul Unit) î şi evalueaz ă pasivele pe termen scurt la valoarea nominal ă, ceea ce 
este de asemenea incorect, îns ă consecinţele cantitative sunt mai mici. 
Statele membre trebuie s ă-şi evalueze ac ţiunile la pre ţul pieţii sau echivalent, utilizând 
mandatari pentru ac ţiunile necotate. Irlanda evalueaz ă acţiunile necotate pentru activele nete 
la valoarea pie ţii, Ungaria face acest lu cru la valoarea contabil ă ajustată. Republica Ceh ă, 
Estonia, Grecia, Italia, Letonia, Luxemburg, Malta, Ţările de Jos, Austria, Polonia, Finlanda, 
Suedia şi Regatul Unit evalueaz ă acţiunile necotate pentru activele nete la valoarea contabil ă 
şi Slovacia face acest lucru la valoarea de achizi ţie, ceea ce nu reprezint ă cea mai bun ă 
practică.  
Momentul înregistr ării 
ESA 95 recomand ă înregistrarea tranzac ţiilor pe baz ă de angajamente şi înregistrarea 
diferenţei cu plăţile în numerar în alte conturi de plat ă/de primire. Cea mai bun ă practică a 
ESA 95, dup ă cum cere Manualul despre deficitul public şi datoria public ă6, constă în 
înregistrarea dobânzii acumulate în  instrumentul subiacent. Îns ă doar puţine state respect ă 
aceste recomand ări pentru toate pasivele, majoritate a optând pentru înre gistrarea dobânzii 
acumulate în sumele de plat ă pentru anumite titluri de crean ţă. 
                                                 
6 Manualul poate fi g ăsit la secţiunea Government Finance Statistics (Statistici despre finan ţele publice) 
(subsecţiunea II.3) de pe website-ul Eurostat. 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,47631312,2373_58674363&_dad=portal&_
schema=PORTAL#II.2. 
 
RO 11   RO 6.5. Revizuiri ale statisticilor 
Statele membre transmit c ătre Eurostat metadatele privind revizuirile importante, ca de 
asemenea şi cauzele acestora. Dimensiunea revizuirii este un element esen ţial de evaluare a 
calităţii, atât din punctul de vede re al utilizatorului cât şi din punctul de vedere al 
responsabilului îns ărcinat cu elaborarea statisticilor. Revizu irile de la o transmitere de date la 
alta (în special de la prima estimare la a doua) sunt analizate aici, pentru c ă ele semnaleaz ă 
aspectele legate de sursele de date. Ca lculele revizuirilor între prima estimare şi datele finale, 
măsurate, în practic ă, pe o perioad ă de opt trimestre, nu au putut fi efectuate în aceast ă etapă, 
pentru că transmiterile de date periodice privind conturile financiare trimestriale pentru 
administra ţia publică au început cu mai pu ţin de doi ani în urm ă. 
Dintr-o analiz ă preliminar ă a ultimelor şapte transmiteri periodice reiese c ă revizuirea 
mediană, pentru toate statele membre şi pentru toate transmiterile, are o valoare de aproape 
0,2% din PIB-ul anual pentru valoarea financiar ă netă pentru administra ţia publică atât pentru 
prima evaluare cât şi pentru ultimele patru trimestre, şi de 0,1 din PIB-ul anual pentru 
capacitatea de finan ţare/necesarul de finan ţare pentru administra ţia publică. Prin urmare, nu 
este surprinz ător faptul c ă prima estimare face obiectul un ei revizuiri ma i profunde decât 
trimestrele ulterioare. Exist ă puţine dovezi privind influen ţele indirecte în special în ceea ce 
priveşte capacitatea de finan ţare/necesarul de finan ţare. Adesea, predomin ă revizuirile aduse 
datelor administra ţiei centrale, datorit ă mărimii şi complexit ăţii tranzacţiilor sale financiare. 
Există o mare diversitate între state, unele dintre acestea recurgând la revizuiri mai 
importante: Fran ţa, Italia, Ungaria şi Portugalia (ca de asemenea Danemarca şi Luxemburg 
pentru valoarea financiar ă netă), altele recurg la revizuiri mai pu ţin importante: Ţările de Jos, 
Suedia şi Regatul Unit. Având în vedere pu ţina experien ţă dobândit ă şi ţinând seama de faptul 
ca mai multe state au beneficiat, pân ă nu demult, de derog ări sau se afl ă în etapa de 
dezvoltare, analiza revizu irii trebuie interpretat ă cu pruden ţă. Este prematur s ă se tragă 
concluzii definitive. 
7. C ONCLUZII ŞI RECOMAND ĂRI7 
Au fost realizate progrese semnificative în ceea ce prive şte elaborarea cont urilor financiare 
trimestriale pentru administra ţia public ă. Datele pentru majoritatea ţărilor sunt de bun ă 
calitate şi pot fi utilizate pentru analize şi pentru elaborarea de agre gate semnificative pentru 
UE şi zona euro. Prin urmare, acestea ar trebui diseminate în mod corespunz ător. 
Anumite state membre trebuie s ă implementeze m ăsuri specifice în vederea îmbun ătăţirii 
calităţii datelor transmise. În anumite cazuri, aceast ă îmbunătăţire ar putea fi realizat ă prin 
îndeplinirea obliga ţiei comunitare de transmitere a seriilor de timp c ătre Eurostat. Acest lucru 
ar împiedica Comisia s ă iniţieze o procedur ă privind înc ălcarea dreptului comunitar în temeiul 
tratatului, pentru a ob ţine punerea în aplicare deplin ă a regulamentelor comunitare.  
Ar trebui promovat ă publicarea conturilor financiare trimestriale pentru administra ţia publică, 
împreună cu un ghid corespunz ător pentru utilizatori, adic ă furnizarea de metadate pentru 
aceştia, care s ă reflecte practicile na ţionale, să îi avertizeze de caracterul schimb ător al acestor 
                                                 
7 Progresele realizate între timp de mai multe state membre începând cu data de 15 martie 2006 nu sunt 
reflectate în prezentul raport de calitate. 
 
RO 12   RO cifre trimestriale şi să îi ajute s ă interpreteze discrepan ţele. Publicarea ar avea ca efect 
îmbunătăţirea calităţii. 
Această evaluare va trebui repetat ă pe viitor, în scopul monitoriz ării progreselor realizate de 
către statele membre. În tabelul de mai jos figureaz ă unele evalu ări şi recomand ări specifice 
pentru fiecare stat membru. 
Stat membru Calitatea datelor şi 
metadatelor Un efort este necesar pentru: 
Belgia  calitate general ă bună • evaluarea titlurilor de crean ţă 
Republica 
Cehă 
 calitate general ă 
insuficient ă • comunicarea seriilor de timp complete 
• coerenţa cu conturile financiare anuale şi cu 
conturile nefinanciare 
• notificarea principalelor evenimente  
• evaluarea titlurilor de crean ţă şi a acţiunilor 
necotate 
Danemarca  calitate general ă bună • notificarea principalelor evenimente  
Germania calitate general ă 
satisfăcătoare; acoperire 
insuficient ă • acoperirea 
• descrierile ţării 
• coerenţa cu conturile financiare anuale şi cu 
datoria 
Estonia calitate general ă 
insuficient ă; carenţe 
importante observate în datele trimestriale care, adesea, nu sunt veritabile statistici trimestriale • acoperirea 
• coerenţa cu conturile financiare anuale şi cu 
conturile nefinanciare 
• evaluarea titlurilor de crean ţă şi a acţiunilor 
necotate 
• încrederea în sursele directe de date 
Irlanda calitate general ă 
rezonabilă • coerenţa consolid ării, cu conturile 
nefinanciare şi cu datoria 
• notificarea constant ă a principalelor 
evenimente  
Grecia calitate general ă 
insuficient ă • coerenţa cu conturile nefinanciare 
• notificarea principalelor evenimente  
• evaluarea ac ţiunilor necotate 
Spania  calitate general ă foarte 
bună • coerenţa cu conturile nefinanciare 
Franţa  calitate general ă bună • aplicarea unui criteriu de scaden ţă 
corespunz ător  
• revizuirile limitate ale primelor estim ări 
• coerenţă cu conturile nefinanciare 
Italia  calitate general ă bună • descrierile ţării 
• coerenţa cu datoria 
• evaluarea ac ţiunilor necotate 
• încrederea în sursele directe de date 
 
RO 13   RO Cipru Eurostat a primit date şi 
documenta ţie limitată  • Este necesar un efort imediat pentru a se 
conforma regulamentelor UE. 
Letonia  calitate general ă bună; 
acoperire incomplet ă • acoperirea 
• evaluarea titlurilor de crean ţă şi a acţiunilor 
necotate 
• coerenţă cu conturile financiare anuale 
Lituania  calitate general ă bună • evaluarea titlurilor de crean ţă 
Luxemburg  calitate general ă bună; 
acoperire insuficient ă • acoperirea 
• descrierile ţării 
• încrederea în sursele directe de date 
Ungaria  calitate general ă bună, 
cu toate c ă metadatele 
sunt insuficiente • descrierile ţării 
• notificarea principalelor evenimente  
Malta Nu au fost transmise 
date către Eurostat. • Este necesar un efort imediat pentru a se 
conforma regulamentelor UE. 
Ţările de Jos  calitate general ă bună • coerenţă cu conturile nefinanciare 
• evaluarea ac ţiunilor necotate 
• încrederea în sursele directe de date 
Austria  calitate general ă bună • coerenţa cu datoria 
• evaluarea ac ţiunilor necotate 
• încrederea în sursele directe de date 
Polonia  calitate general ă bună • coerenţa cu datoria 
• evaluarea ac ţiunilor necotate 
• încrederea în sursele directe de date 
Portugalia  calitate general ă bună • coerenţa cu conturile nefinanciare şi cu 
datoria 
• încrederea în sursele directe de date 
Slovenia Nu au fost transmise 
date către Eurostat. • Este necesar un efort imediat pentru a se 
conforma regulamentelor UE. 
Slovacia calitate general ă 
insuficient ă; carenţe 
importante observate în stabilirea tranzac ţiilor • coerenţa consolid ării cu conturile 
nefinanciare şi cu conturile financiare anuale 
• evaluarea titlurilor de crean ţă şi a acţiunilor  
• notificarea principalelor evenimente  
Finlanda  calitate general ă bună • evaluarea ac ţiunilor necotate 
• încrederea în sursele directe de date 
Suedia  calitate general ă bună, 
acoperire incomplet ă • acoperirea 
• coerenţa cu conturile nefinanciare şi cu 
datoria 
• evaluarea ac ţiunilor necotate 
Regatul Unit  calitate general ă bună • proceduri de transmitere 
• notificarea principalelor evenimente  
• evaluarea ac ţiunilor necotate 
• coerenţa cu datoria 
 
RO 14   RO