[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 9.4.2008

COM(2008) 179 final

2008/0069 (COD)

Propunere de

RECOMANDARE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind instituirea unui Cadru European de Referință pentru Asigurarea Calității în Educație și Formare Profesională [SEC(2008) 440 SEC(2008) 441]

(prezentată de Comisie)

EXPUNERE DE MOTIVE

1) CONTEXTUL PROPUNERII

Motivele și obiectivele propunerii

Obiectivul prezentei recomandări îl reprezintă instituirea unui Cadru European de Referință pentru Asigurarea Calității (denumit în continuare „cadrul”) ca instrument de referință pentru susținerea statelor membre în promovarea și monitorizarea îmbunătățirii continue a sistemelor de educație și formare profesională (VET) bazate pe referințe comune europene. Cadrul trebuie să contribuie la îmbunătățirea calității în educație și în formarea profesională și să construiască încrederea reciprocă în sistemele naționale de educație și formare profesională în domeniul învățării de-a lungul vieții.

Educația și formarea profesională (VET) constituie un element important în eforturile UE de a deveni mai competitivă și mai coezivă din punct de vedere social, astfel cum este subliniat în Strategia de la Lisabona. Crearea unei societăți bazate pe cunoaștere confirmă că această strategie trebuie să se bazeze pe investiții în calitatea și îmbunătățirea resurselor umane. O utilizare mai eficientă a resurselor și un model orientat spre viitor al VET care să implice noi abordări ale învățării, atât în școli cât și la locul de muncă, constituie ingrediente esențiale.

Importanța acestui obiectiv se reflectă în modul în care educația și formarea profesională sunt organizate în interiorul UE – programele naționale și regionale răspund unor standarde diferite și conduc la calificări variate. Această diversitate înseamnă că există suficient spațiu pentru învățarea reciprocă și pentru reflecția UE în ceea ce privește viitoarea organizare. Diversitatea înseamnă, de asemenea, că Europa solicită puncte comune de referință pentru asigurarea transparenței, a coerenței și a portabilității între fluxurile de dezvoltare în Europa. Acestea trebuie să se producă fără a încălca autonomia statelor membre în guvernarea sistemelor VET.

Obiectivul stabilit de Consiliul European de la Barcelona din 2002, de transformare a sistemelor educaționale și de formare profesională din Uniunea Europeană într-un reper mondial de calitate până în 2010, a plasat problema modului de construire și asigurare a calității sistemelor educaționale și de formare profesională în centrul agendei politicii în domeniul educației și formării. Rezoluția Consiliului[1] și Declarația[2] Miniștrilor Europeni ai Educației și Formării Profesionale privind întărirea cooperării europene în domeniul formării profesionale, care a lansat Procesul de la Copenhaga, a furnizat indicatoare importante către obiectivul Consiliului de la Barcelona.

Cooperarea europeană ulterioară a sporit schimburile de experiențe, învățarea reciprocă și construirea consensului. Această cooperare a pregătit terenul pentru principiile, orientările și instrumentele comune pentru dezvoltarea calității care au condus la instituirea unui Cadru Comun pentru Asigurarea Calității în Educație și Formare Profesională (CQAF) în 2003. Abordarea acestui cadru a fost aprobată de Consiliu[3], care a invitat atât statele membre cât și Comisia să îl promoveze prin intermediul unor inițiative practice implicând părțile interesate, pe bază voluntară.

Fiind compatibil cu majoritatea sistemelor existente, Cadrul Comun pentru Asigurarea Calității a furnizat principii comune și un punct de referință care a făcut posibilă promovarea unui număr de inițiative la nivel european și național[4]. Cu toate acestea, criteriile de calitate, descriptorii indicativi și indicatorii care susțin punerea în aplicare a CQAF nu sunt suficient de explicite și fac documentul dificil de generalizat.

O serie de țări au subliniat necesitatea consolidării statutului Cadrului Comun pentru Asigurarea Calității. În orice caz, necesitatea dezvoltării viitoare a CQAF a fost recunoscută în momentul aprobării acestuia de către Consiliu în 2004. În ultimul rând, Comunicatul de la Helsinki din 2006, care a revizuit prioritățile Procesului de la Copenhaga, a subliniat necesitatea progresului de la CQAF către o cultură a îmbunătățirii calității.

Prezenta recomandare se bazează pe experiența dobândită prin utilizarea CQAF și răspunde solicitărilor statelor membre.

Sistemele educaționale și de formare trebuie să fie destul de flexibile pentru a răspunde unei game variate de necesități, menținând în același timp coerența generală pe parcursul diferitelor etape de punere în aplicare. Eficacitatea și eficiența furnizării formării în satisfacerea acestor necesități trebuie să fie evaluate, monitorizate și îmbunătățite în mod constant, pe baza dovezilor.

Asigurarea calității[5] constituie un mijloc de realizare a acestor aspecte. Asigurarea calității trebuie văzută ca un instrument pentru îmbunătățirea continuă a VET, bazat pe un ciclu de calitate care stabilește interrelaționarea corespunzătoare între planificare, punere în aplicare, evaluare și examinare a VET. Asigurarea calității implică o abordare sistematică a calității, cu un accent clar pe rolurile celor care acționează la niveluri diferite și pe modul în care aceștia interacționează. Aceasta trebuie să includă, de asemenea, mijloacele prin care este monitorizată funcționarea VET și măsurarea importanței pentru susținerea revizuirii și îmbunătățirii VET la nivelul sistemului și al furnizorilor.

Această abordare a asigurării calității se reflectă în principiile generale pentru asigurarea calității în educație și formare din anexa 3 la Recomandarea privind stabilirea unui Cadru European al Calificărilor (EQF).

Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii

O dinamică a fost creată ca rezultat al Rezoluției Consiliului și al Declarației din 2002 („Procesul de la Copenhaga”), urmate de concluziile Consiliului din mai 2004 și de Comunicatul de la Helsinki din 2004. Pe lângă sublinierea necesității de a se baza pe CQAF, comunicatul a solicitat o participare mai largă la ENQAVET (Rețeaua Europeană de Asigurare a Calității în Educație și Formare Profesională)[6]. ENQAVET a fost înființată pentru a facilita schimbul de experiență, învățarea reciprocă și construirea consensului și susținerea, testarea și dezvoltarea viitoare a CQAF. ENQAVET este susținută, în unele țări, de Puncte Naționale de Referință pentru Asigurarea Calității (QANRP)[7] .

Asigurarea calității a fost dezvoltată în alte domenii cu impact asupra VET. În învățământul superior, întâlnirea ministerială de la Bergen din 2005 și Recomandarea privind cooperarea europeană în asigurarea calității în învățământul superior[8] au furnizat standarde și linii directoare pentru asigurarea calității. Recomandarea privind Carta Europeană a Calității pentru Mobilitate[9] a introdus conceptele de asigurare a calității în acțiunile de dezvoltare și punere în aplicare în susținerea mobilității.

Astfel, în ultimii ani s-a acordat o atenție deosebită, atât la nivel european cât și la nivel național, promovării calității în VET. Cadrul trebuie să reprezinte un mijloc de impulsionare a îmbunătățirii continue a practicilor de gestiune a calității și a sistemelor VET.

Cadrul respectă întru totul competența statelor membre. Acesta încearcă să stimuleze:

- crearea unor sisteme de asigurare a calității și de perfecționare mai dezvoltate și mai coerente între țări;

- creșterea transparenței sistemelor de asigurare a calității și de perfecționare și a abordărilor VET pentru îmbunătățirea încrederii reciproce și facilitarea mobilității;

- cooperarea și învățarea reciprocă pentru stimularea implicării părților interesate într-o cultură a îmbunătățirii calității și a responsabilității la toate nivelurile.

Cadrul face parte dintr-o serie de măsuri create pentru susținerea perfecționării continue în calitatea și guvernarea sistemelor VET. Acestea includ Cadrul European de Calificări pentru educație continuă (EQF)[10], Sistemul European de Credite pentru VET (ECVET)[11] și Principiile europene comune pentru identificarea și validarea învățării non-formale și informale[12].

Utilizarea cadrului va fi voluntară. Utilizatorii săi principali vor fi autoritățile publice și organismele responsabile pentru asigurarea calității și perfecționare.

Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii

Cadrul va contribui la atingerea obiectivului strategiei europene pentru ocuparea forței de muncă în ceea ce privește o investiție mai eficientă în capitalul uman. Cadrul va contribui în special la îmbunătățirea calității și eficienței investiției în capitalul uman printr-o educație și abilități mai bune, în conformitate cu Recomandările privind ocuparea forței de muncă (2005-2008)[13], în special Recomandarea nr. 24.

În mod similar, Comunicarea privind politica de coeziune[14] atrage atenția asupra importanței consolidării investiției în capitalul uman prin intermediul unei educații și a unor abilități mai bune și al reformării sistemelor educaționale și de formare prin utilizarea referințelor și principiilor europene comune. Comunicarea invită statele membre să utilizeze resursele conform obiectivului Convergență pentru îmbunătățirea, printre altele, a calității și eficacității educației și formării.

2) CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI

Consultarea părților interesate

Metode de consultare, principalele sectoare vizate și profilul general al respondenților

Propunerea reprezintă rezultatul activității realizate prin cooperarea cu o gamă variată de organisme cu competențe specifice în dezvoltarea calității în VET. Această cooperare a avut loc în cadrul Forumului European privind Calitatea în Educație și Formarea Profesională (2003-2004), al Grupului Tehnic de Lucru privind VET (2003-2004) și, începând din 2005, prin intermediul ENQAVET.

ENQAVET reunește o varietate de instituții din 25 de țări participante la programul de lucru Educație și Formare 2010 și partenerii europeni. În plus, ENQAVET schițează opiniile unui grup și mai mare de organisme interesate care participă la activitățile specifice ale programului de lucru al ENQAVET și al QANRP care aduc împreună o gamă mai variată de părți interesate la nivel național. Comisia a consultat de asemenea Directorul General pentru VET (DGVT) și Comitetul consultativ pentru formare profesională (ACVT) care include reprezentanți ai guvernelor, organizații sindicale ale lucrătorilor și organizațiile angajatorilor din fiecare stat membru. ACVT a dat un aviz favorabil proiectului de propunere în ședința acestuia din 14-15 iunie 2007.

Rezumatul răspunsurilor și modul în care acestea au fost luate în considerare

Consultarea a confirmat susținerea largă a cadrului.

Un accent deosebit s-a pus pe măsurile pentru punerea în aplicare și pe necesitatea menținerii unor criterii și descriptori de referință cât mai simpli. De asemenea, s-a arătat susținere pentru indicatorii de calitate și pentru invitarea ENQAVET la realizarea lucrărilor viitoare, în colaborare cu Grupul de lucru privind indicatorii și reperele 2007.

Obținerea și utilizarea expertizei

Domeniile științifice/de expertiză în cauză

Cedefop[15] a furnizat o susținere tehnică și științifică puternică, în timp ce Fundația Europeană pentru Formare Profesională[16] (ETF) a luat legătura cu țările candidate.

Metodologia utilizată

Cadrul se bazează pe CQAF, dezvoltat prin consens, luându-se în considerare abordările naționale diferite pentru îmbunătățirea calității, în special prin identificarea cazurilor de practici corecte. Cadrul a făcut posibilă identificarea problemelor comune care stau la baza asigurării calității în majoritatea țărilor și dezvoltarea unui set de referințe a indicatorilor de calitate.

Peste 200 de indicatori au fost identificați și analizați. Lista a fost restrânsă prin prioritizarea indicatorilor care ar putea susține asigurarea calității atât la nivelul sistemului cât și la cel al furnizorilor și care pot fi utilizați în comparația între țări și învățarea reciprocă. S-a luat în considerare, de asemenea, și necesitatea de a lega îmbunătățirea calității în VET de obiective europene mai largi precum forța de muncă în creștere, îmbunătățirea armonizării între formare și nevoile utilizatorilor și promovarea unui acces mai bun la învățarea de-a lungul vieții. Experiența practică din proiectele europene și naționale, în special învățarea în echipă, a permis o mai bună definire a indicatorilor la nivelul furnizorului și al sistemelor. Alte instrumente create pot facilita punerea în aplicare a cadrului. Ghidul european de autoevaluare[17] vizează ajutarea furnizorilor de VET în îmbunătățirea calității formării. De asemenea, un Manual european de revizuire în educația și formarea profesională inițială a fost creat prin intermediul unui proiect conform programului Leonardo da Vinci[18]. Manualul este în continuare testat în cadrul unui nou proiect Leonardo da Vinci[19].

Principiile și criteriile CQAF au fost menținute la un nivel relativ general pentru a putea realiza dezvoltarea și rafinarea acestora pentru un context specific. O serie de țări europene au dezvoltat deja un cadru național pentru asigurarea calității pe baza CQAF. Câteva studii și proiecte practice au ajutat la dezvoltarea continuă a CQAF. Aceste aspecte sunt tratate în Comunitatea virtuală Cedefop (http://communities.trainingvillage.gr).

Principalele organizații/experți consultați; Sinteza recomandărilor primite și utilizate; Mijloace utilizate pentru punerea la dispoziția publicului a opiniilor formulate de experți

A se vedea mai sus (metode de consultare…)

Evaluarea impactului

Obiectivul evaluării impactului îl reprezintă analizarea diferitelor mijloace de asigurare a acceptării Cadrului și a celei mai potrivite opțiuni în ceea ce privește alegerea unui instrument juridic adecvat. Raportul privind evaluarea impactului a fost trimis Comitetului de evaluare a impactului și ține cont de recomandările acestui comitet cu privire la diferitele opțiuni juridice.

Există un consens, exprimat în repetatele concluzii ale Consiliului și în Procesul de la Copenhaga, în favoarea modernizării și perfecționării educației și formării profesionale. Schimburile continue din 2003 au subliniat valoarea dezvoltării asigurării calității pentru VET în interiorul UE. Rolul oricărui instrument european trebuie să fie, conform principiului subsidiarității, promovarea, facilitarea și susținerea acțiunilor la nivelul statelor membre. Prima chestiune pentru evaluarea impactului este legată de alegerea instrumentelor pentru îndeplinirea acestui rol. Au fost luate în considerare cinci opțiuni:

1. Niciun instrument de la nivel european nu va reprezenta continuarea pe baza unor principii CQAF deja existente. Cu toate acestea, experiența până în prezent sugerează că prezentul cadru a avut un impact limitat în ceea ce privește stimularea statelor membre în utilizarea sa. Statutul actual al cadrului face dificilă participarea țărilor la utilizarea consecventă a sistemului și la colectarea beneficiilor revizuirii și învățării reciproce. O serie de țări au subliniat deja necesitatea unui instrument mai puternic pentru susținerea aplicării referinței EQF la CQAF.

2. O comunicare a Comisiei stabilind propriile idei asupra asigurării calității. Cu toate acestea, nici statele membre și nici Parlamentul European nu vor fi implicate în adoptarea acesteia și nu va genera angajamentul politic necesar pentru acordarea de credibilitate Cadrului și asigurarea punerii în aplicare la nivel național.

3. O recomandare a Comisiei va reprezenta afirmarea opiniilor Comisiei, însă nici statele membre și nici Parlamentul European nu vor fi implicate în formularea acesteia și nu va genera angajamentul politic necesar pentru asigurarea punerii în aplicare la nivel național, aspect fundamental pentru o cooperare europeană de succes în acest domeniu. Utilizarea unei recomandări a Comisiei poate avea ca risc interpretarea acesteia ca fiind o dezvoltare care se opune principiului subsidiarității.

4. O recomandare a Parlamentului European și a Consiliului în conformitate cu articolele 149 și 150 din tratat va reprezenta un semnal politic mai puternic al intențiilor instituțiilor de a se baza pe concluziile Consiliului din 2004 pentru dezvoltarea sistemelor VET și prin aceasta, facilitarea mobilității în Europa. Această opțiune pare să corespundă așteptărilor din partea statelor membre, a partenerilor sociali și a altor părți interesate de stimulare a îmbunătățirii calității sistemelor VET prin cooperarea europeană și va menține caracterul voluntar al instrumentului. În plus, utilizarea unei recomandări în acest domeniu va fi conformă altor inițiative similare precum EQF.

5. O decizie a Parlamentului European și a Consiliului în conformitate cu articolele 149 și 150 din tratat va necesita adoptarea principiilor și obligațiilor prin care statele membre corelează sistemele calității cu acest cadru. Decizia va necesita, de asemenea, adoptarea unor repere și standarde de calitate armonizate la nivel european și obligații de facto pentru statele membre pentru aplicarea standardelor. Un consens fundamental între părțile interesate este acela că utilizarea cadrului trebuie să fie pe deplin voluntară.

3) ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII

Rezumatul acțiunii propuse

Recomandarea propusă instituie cadrul pentru susținerea statelor membre în promovarea și monitorizarea îmbunătățirii calității sistemelor VET. Aplicarea acesteia este voluntară.

Se recomandă ca statele membre să promoveze utilizarea cadrului pentru stimularea perfecționării continue a calității în educație și formarea profesională și să îl dezvolte în continuare. Este, de asemenea, recomandată utilizarea cadrului în promovarea cooperării și învățării reciproce prin intermediul ENQAVET, în consolidarea și dezvoltarea viitoare a Punctelor Naționale de Referință pentru Asigurarea Calității și în monitorizarea punerii în aplicare a cadrului cu scopul realizării unei revizuiri a recomandării la cinci ani de la data introducerii acesteia, dacă este necesar.

Intenția Comisiei este de a susține statele membre în realizarea sarcinilor menționate mai sus, în special prin intermediul Programului pentru Învățare de-a lungul vieții și prin monitorizarea progresului în punerea în aplicare a cadrului, în contextul programului de lucru Educație și Formare 2010.

Temeiul juridic

Articolul 149 care stipulează „Comunitatea are rolul de a contribui la dezvoltarea calității educației” și articolul 150 care stipulează în mod explicit că „acțiunile Comunității trebuie să vizeze (…) îmbunătățirea formării profesionale inițiale și continue (…)”.

Principiul subsidiarității

Propunerea respectă principiul subsidiarității deoarece aceasta nu intră în competența exclusivă a Comunității.

Funcția principală a cadrului este de a furniza referințe aprobate de către state care pot ajuta statele membre și părțile interesate să documenteze, să dezvolte, să monitorizeze, să evalueze și să îmbunătățească eficacitatea în furnizarea VET și a practicilor de gestiune a calității. Acest cadru furnizează, de asemenea, o bază și o limbă comună pentru raportarea la nivel național și european. Acest lucru va intensifica, la rândul său, transparența și consecvența dezvoltării politice și practice între țări, îmbunătățind în acest fel VET în interiorul Uniunii Europene. Acest cadru nu poate fi obținut în mod individual de statele membre.

Acțiunile Comunității vor atinge obiectivele propunerii din următoarele motive:

- Provocările legate de transparența și coerența dezvoltărilor politice și practice în ceea ce privește asigurarea calității în VET între țări sunt împărțite de toate statele membre; acestea nu pot fi soluționate doar la nivel național sau sectorial;

- În cazul în care toate cele 27 de state membre ar negocia acorduri bilaterale pe marginea subiectului acoperit de recomandare cu toate celelalte state membre în mod individual și prin mijloace necoordonate, acest aspect ar putea avea ca rezultat o structură generală extrem de complexă și opacă la nivel european;

- Propunerea furnizează un cadru cu criterii de calitate comune, descriptori indicativi și indicatori pentru susținerea dezvoltării consecvente în VET între țări și facilitarea cooperării între țări. Aceste funcții nu pot furnizate prin acțiuni la nivel național.

Principiul proporționalității

Propunerea respectă principiul proporționalității deoarece nu înlocuiește sau definește sistemele naționale de asigurare a calității și/sau abordările și lasă punerea în aplicare a recomandării pe seama statelor membre.

Alegerea instrumentului

Recomandare a Parlamentului European și a Consiliului.

4) IMPLICAțII BUGETARE

Statele membre:

Cadrul nu vizează înlocuirea sistemelor existente și nu solicită crearea unor noi structuri, fiind utilizate sistemele de raportare existente, micșorând astfel responsabilitatea administrativă. Cadrul se bazează pe experiența existentă și cazurile de bună practică din statele membre și alte țări participante.

Bugetul UE :

Nu va exista niciun fel de impact financiar asupra bugetului UE deoarece Programul pentru învățare de-a lungul vieții – Leonardo da Vinci – include prevederi specifice pentru susținerea inițiativelor în acest domeniu. Vor trebui luate în considerare doar costurile legate de monitorizare.

5) INFORMAțII SUPLIMENTARE

Reexaminare/revizuire/clauză de caducitate

Propunerea conține o clauză de reexaminare.

Spațiul Economic European (SEE)

Țările din SEE au participat în mod voluntar la procesul european de cooperare lansat la Copenhaga în 2002 și au fost asociate permanent cu dezvoltarea cadrului. Recomandarea propusă poate fi, prin urmare, relevantă pentru acestea.

Descrierea detaliată a propunerii

Principalii utilizatori ai Cadrului European de Referință pentru Asigurarea Calității vor fi autoritățile naționale/regionale și organismele publice și private responsabile cu asigurarea și îmbunătățirea calității, inclusiv la nivelul furnizorilor. Cu toate acestea, îmbunătățirea calității furnizării educației și formării profesionale este fundamentală pentru întâmpinarea necesităților consumatorilor; prin urmare, cadrul are o relevanță particulară pentru utilizatorii finali ai sistemului.

Cadrul prevede, de asemenea, o cooperare mai strânsă și o mai mare încredere reciprocă între părțile naționale interesate și organizațiile internaționale sectoriale implicate în educație și formare. Cu toate acestea, o punere în aplicare reușită necesită ca autoritățile naționale din educație și formare profesională și alte părți publice și private interesate să adere la acest cadru în mod voluntar. O atenție deosebită trebuie acordată dezvoltării – prin testare, experimentare și cooperare directă – materialelor de susținere și orientare.

Rețeaua Europeană de Asigurare a Calității în Educație și Formarea Profesională joacă un rol important în acest proces deoarece membrii acesteia sunt desemnați inițial de statele membre, statele candidate, statele AELS-SEE și organizațiile partenerilor sociali europeni. În plus, punerea în aplicare a Cadrului European de Referință pentru Asigurarea Calității trebuie facilitată la nivel european de către Comisie și agenții precum Cedefop și Fundația Europeană pentru Formare Profesională.

Cadrul conține:

- un ciclu de asigurare și îmbunătățire a calității planificării, punerii în aplicare, evaluării și reexaminării VET, susținut de criterii de calitate comune (anexa 1 a propunerii), descriptori indicativi și indicatori (anexa 2 a propunerii);

- procese de monitorizare, inclusiv o combinație între mecanismele interne și externe de evaluare care trebuie definite de statele membre în mod corespunzător pentru a identifica: (i) valoarea sistemului, proceselor și procedurilor; (ii) domenii de perfecționare.

- utilizarea instrumentelor de măsurare pentru furnizarea dovezilor eficacității.

Cadrul stabilește o abordare sistematică a calității, inclusiv sublinierea rolurilor actorilor la diferite niveluri și mijloace prin care funcționarea VET poate fi monitorizată. Acesta furnizează un instrument de măsură pentru susținerea reexaminării și îmbunătățirii VET la nivelul sistemului și al furnizorilor. Cadrul este bazat pe procesul de calitate continuu care leagă: (i) stabilirea scopurilor/obiectivelor și a planificării; (ii) definirea principiilor pe care se bazează punerea în aplicare a mijloacelor și acțiunilor planificate pentru atingerea scopurilor și obiectivelor; (iii) crearea mecanismelor de evaluare a furnizării programului comparativ cu scopurile și obiectivele și evaluarea realizărilor la nivelul furnizorilor, sistemului și individual; (iv) reexaminarea, bazată pe combinarea rezultatelor evaluative interne și externe, a procesării feedback-ului și a organizării procedurilor pentru schimbare.

Monitorizarea include o combinație a mecanismelor evaluative interne și externe care trebuie identificată în mod corespunzător de statele membre. Combinarea acestor două aspecte va furniza un feedback permanent, verificabil și autentificat, asupra progresului spre atingerea scopurilor ca rezultat al activităților și acțiunilor introduse sau planificate. Cadrul acordă o atenție deosebită autoevaluării sistematice ca proces ascendent pentru îmbunătățirea calității furnizării formării.

Măsurarea trebuie să furnizeze dovezi dacă politicile/activitățile/acțiunile au fost realizate sau dacă necesită îmbunătățiri viitoare. Aceasta contribuie astfel la îmbunătățirea guvernării sistemelor.

În timpul concentrării atenției asupra rezultatelor VET și ale învățării și asupra relației dintre sistemele VET, învățarea de-a lungul vieții, piața muncii, forța de muncă și economia, setul de indicatori este organizat ca un lanț coerent care reflectă obiectivele, intrările, procesele și rezultatele formării. Acesta conține doi indicatori generali, patru indicatori de consolidare reciproci care oferă informații despre randamentul și rezultatele formării comparativ cu prioritățile politicii. Acest aspect este completat de doi indicatori contextuali care furnizează informații contextuale importante pentru a face posibilă evaluarea realizărilor și doi descriptori care furnizează informații calitative suplimentare asupra factorilor care determină calitatea VET. Cu excepția descriptorilor, toți indicatorii se bazează pe date cuantificabile și pot, prin urmare, susține evaluarea realizărilor în comparație cu obiectivele definite.

2008/0069 (COD)

Propunere de

RECOMANDARE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind instituirea unui Cadru European de Referință pentru Asigurarea Calității în Educație și Formare Profesională (Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 149 alineatul (4) și articolul 150 alineatul (4),

având în vedere propunerea Comisiei[20],

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[21],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[22],

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat[23],

întrucât:

(1) Tranziția către o economie bazată pe cunoaștere (Consiliul European de la Lisabona din 2000) necesită modernizarea și îmbunătățirea continuă a sistemelor educaționale și de formare profesională ca răspuns la schimbările rapide din economie și societate, astfel încât acestea să ajute la creșterea forței de muncă și a includerii sociale și la îmbunătățirea accesului tuturor la învățarea de-a lungul vieții.

(2) Consiliul European de la Barcelona din 2002 a stabilit transformarea sistemelor europene de educație și formare în referințe mondiale de calitate până în 2010.

(3) Liniile directoare integrate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă 2005-2008 din cadrul procesului de la Lisabona solicită statelor membre dezvoltarea unor sisteme de învățare continuă accesibile care să răspundă necesităților în schimbare ale unei economii și societăți bazate pe cunoaștere. Adaptarea și dezvoltarea capacităților sistemelor educaționale și de formare sunt necesare pentru îmbunătățirea relevanței pieței muncii. Obiectivele stabilite în politica educațională și de formare profesională trebuie, prin urmare, să le completeze treptat pe cele ale politicii economice și a muncii pentru a putea combina coeziunea socială și competitivitatea.

(4) Ca urmare a Rezoluției Consiliului[24] privind promovarea intensificării cooperării europene din domeniul educației și al formării profesionale („Procesul de la Copenhaga”) și ca rezultat al lucrărilor cooperative dintre Comisie, statele membre, partenerii sociali, statele SEE – AELS și statele candidate privind prioritatea asigurării calității, a fost dezvoltat un Cadru Comun pentru Asigurarea Calității (denumit în continuare „CQAF”), avându-se în vedere experiența existentă și „bunele practici” din diferite țări participante.

(5) Conform raportului interimar comun al Consiliului și al Comisiei trimis Consiliului European privind programul de lucru Educație și Formare 2010 (2004)[25], „CQAF pentru VET” (ca parte integrantă a continuării Procesului de la Copenhaga) și „dezvoltarea unui set aprobat de standarde, proceduri și linii directoare pentru asigurarea calității”[26] (împreună cu Procesul Bologna și ca parte a programului de lucru privind obiectivele sistemelor educaționale și de formare profesională) trebuie să constituie prioritatea maximă pentru Europa”.

(6) Consiliul Educației din mai 2004[27] a aprobat abordarea CQAF și a invitat statele membre și Comisia, în cadrul competențelor respective, la promovarea acestuia pe bază voluntară, împreună cu părțile interesate relevante.

(7) Instituirea unei Rețele Europene de Asigurare a Calității în Educație și Formare Profesională (denumită în continuare „ENQA-VET”)[28] furnizează o platformă europeană care permite continuarea corespunzătoare a Concluziilor Consiliului din 2004 și a Comunicatului de la Helsinki și facilitează cooperarea durabilă între țări.

(8) În 2006, Comunicatul de la Helsinki a subliniat necesitatea unei viitoare dezvoltări și puneri în aplicare a instrumentelor europene comune vizate în VET, prin (…) stabilirea principiilor care stau la baza CQAF, astfel cum este menționat în Concluziile Consiliului din mai 2004 privind asigurarea calității în educație și formarea profesională pentru promovarea unei culturi a îmbunătățirii calității și a unei participări mai largi la rețeaua ENQA-VET.

(9) Prezenta recomandare instituie un Cadru European de Referință pentru Asigurarea Calității (denumit în continuare „cadrul”) ca instrument de referință pentru susținerea statelor membre în promovarea și monitorizarea îmbunătățirii continue a sistemelor VET bazate pe referințe europene comune care se bazează și dezvoltă CQAF. Cadrul trebuie să contribuie la îmbunătățirea calității în VET și la transparența și coerența intensificată a dezvoltării VET între statele membre, promovând astfel încrederea reciprocă, mobilitatea forței de muncă și a cursanților și învățarea de-a lungul vieții.

(10) Cadrul trebuie să conțină un ciclu de asigurare și îmbunătățire a calității planificării, punerii în aplicare, evaluării și reexaminării VET, susținut de criterii de calitate comune, descriptori indicativi și indicatori. Procesele de monitorizare, incluzând o combinație între mecanismele interne și externe de evaluare care trebuie definite de statele membre în mod corespunzător pentru a identifica valoarea sistemului, a proceselor și a procedurilor și domeniile de perfecționare. Cadrul trebuie să includă utilizarea instrumentelor de măsură pentru furnizarea dovezilor eficacității.

(11) Cadrul trebuie aplicat atât la nivelul sistemelor VET, cât și la nivelul furnizorilor. Acesta furnizează o abordare sistemică a calității, acoperind și interrelaționând nivelurile importante și actorii și trebuie să pună serios accentul pe monitorizarea și îmbunătățirea calității, prin combinarea evaluării interne și externe, a reexaminării și a proceselor pentru perfecționare, susținută de măsurare. Cadrul ar trebui să constituie o bază pentru dezvoltarea viitoare prin cooperarea la nivel european, național, regional și local.

(12) Prin furnizarea unor mijloace concrete pentru susținerea unei evaluări și a unei culturi a îmbunătățirii calității la toate nivelurile, prezenta recomandare contribuie la utilizarea unei politici și practici bazate pe fapte concrete ca fundament pentru politici mai eficiente și mai echitabile, în conformitate cu Concluziile Consiliului din 2006 privind eficiența și echitatea în sistemele europene de educație și formare profesională[29].

(13) Prezenta recomandare trebuie să respecte „Principiile comune pentru asigurarea calității în educație și formare” incluse în anexa 3 recomandarea Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unui Cadru European de Calificare pentru învățarea de-a lungul vieții (denumit în continuare EQF)[30]. Prin urmare, cadrul trebuie să susțină punerea în aplicare a altor instrumente europene precum Sistemul European de Credite pentru VET (denumit în continuare ECVET)[31] și Principiile europene comune pentru identificarea și validarea învățării non-formale și informale[32].

(14) Prezenta recomandare respectă principiul subsidiarității menționat la articolul 5 din tratat, obiectivul acesteia fiind de a susține și suplimenta acțiunile statelor membre prin facilitatea cooperării viitoare între acestea pentru intensificarea transparenței VET și pentru promovarea mobilității și învățării de-a lungul vieții.

(15) Prezenta recomandare respectă principiul proporționalității menționat la articolul 5 din tratat deoarece nu înlocuiește sau definește sistemele naționale de asigurare a calității. Cadrul nu prescrie un anumit sistem al calității sau o anumită abordare, însă furnizează principii comune, criterii calitative, descriptori indicativi și indicatori care pot ajuta la evaluarea și perfecționarea sistemelor și prevederilor existente.

RECOMANDĂ PRIN PREZENTA STATELOR MEMBRE SĂ:

1. utilizeze și să dezvolte Cadrul European de Referință pentru Asigurarea Calității, criteriile de calitate, descriptorii indicativi și indicatorii de referință astfel cum sunt stabiliți în anexele 1 și 2, să perfecționeze, să reformeze și să dezvolte în continuare sistemele VET, să susțină strategiile de învățare de-a lungul vieții și punerea în aplicare a EQF și să promoveze o cultură a îmbunătățirii calității la toate nivelurile;

2. planifice o abordare națională pentru punerea în aplicare a Cadrului European de Referință pentru Asigurarea Calității, nu mai târziu de 2010, prin implicarea partenerilor sociali și a altor părți interesate semnificative în conformitate cu legislația și practicile naționale. Acest lucru trebuie să includă identificarea unui număr de indicatori comuni pentru evaluarea și monitorizarea progresului și pentru susținerea reexaminării;

3. participe activ la ENQA-VET ca bază a dezvoltării viitoare a principiilor comune, a criteriilor și a indicatorilor de referință, a liniilor directoare și a instrumentelor pentru îmbunătățirea calității în VET în mod corespunzător la nivel național, regional și local;

4. desemneze un Punct Național de Referință pentru Asigurarea Calității (denumit în continuare QANRP) pentru VET care să reunească organismele existente și să implice partenerii sociali și toate părțile interesate în cauză la nivel național și regional, pentru asigurarea continuării inițiativelor și a diseminării eficiente a informațiilor. Punctele de referință trebuie să:

- mențină informată o gamă variată de părți interesate cu privire la activitățile Rețelei Europene;

- furnizeze o susținere activă pentru punerea în aplicare a programului de lucru al Rețelei Europene;

- întreprindă inițiative concrete pentru promovarea dezvoltării viitoare a Cadru lui European de Referință pentru Asigurarea Calității în contextul național.

5. realizeze o reexaminare a procesului de punere în aplicare din trei în trei ani. Reexaminările naționale vor contribui la organizarea de către Comisie a unei reexaminări europene.

APROBĂ INTENȚIA COMISIEI DE:

1. susținere a statelor membre în îndeplinirea sarcinilor menționate mai sus, în special prin facilitarea cooperării și a învățării reciproce, a testării și a dezvoltării materialului orientativ și prin furnizarea informațiilor referitoare la dezvoltarea calității în VET între țările Uniunii Europene;

2. dezvoltare a rolului ENQAVET în contribuția la dezvoltarea politicii în acest domeniu prin intermediul unor propuneri și inițiative concrete;

3. monitorizare a acțiunilor întreprinse de statele membre ca răspuns la prezenta recomandare și raportarea, la trei ani de la data adoptării acesteia, către Parlamentul European și Consiliu asupra experienței câștigate și a implicațiilor pentru viitor, incluzând o reexaminare a prezentei recomandări, dacă aceasta este necesară.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu

Președinte Președinte

ANEXA 1

CADRUL EUROPEAN DE REFERINȚĂ PENTRU ASIGURAREA CALITĂȚII : CRITERII DE CALITATE ȘI DESCRIPTORI INDICATIVI[33]

Prezenta anexă furnizează criterii comune de calitate și descriptori indicativi pentru susținerea statelor membre în momentul punerii în aplicare a cadrului[34].

Criterii de calitate | Descriptori indicativi la nivelul sistemului | Descriptori indicativi la nivelul furnizorului de VET |

Planificarea reflectă o viziune strategică comună părților interesate și include scopuri/obiective, acțiuni și indicatori expliciți | Scopurile/obiectivele VET sunt descrise pe termen mediu și lung și sunt legate de obiectivele europene Părțile interesate relevante participă la stabilirea scopurilor și obiectivelor VET la diferite niveluri Țintele sunt stabilite și monitorizate prin intermediul indicatorilor specifici (criterii de succes) Mecanismele și procedurile au fost stabilite pentru identificarea necesităților formării O politică informațională a fost creată pentru a asigura prezentarea optimă a rezultatelor/efectelor de calitate supuse cerințelor naționale/regionale privind protecția datelor Au fost definite standardele și liniile directoare pentru recunoașterea, validarea și certificarea competențelor indivizilor | Scopurile/obiectivele educației și formării profesionale europene, naționale și regionale se reflectă în țintele locale stabilite de către furnizorii de VET Sunt stabilite și monitorizate scopuri/obiective și ținte explicite Consultarea continuă cu părțile interesate relevante are loc pentru identificarea necesităților locale/individuale specifice Responsabilitățile în gestiunea și dezvoltarea calității au fost împărțite în mod explicit Există o implicare timpurie a personalului în planificare, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea calității Furnizorii plănuiesc inițiative de cooperare cu ceilalți furnizori VET Părțile interesate relevante participă la procesul de analizare a nevoilor locale Furnizorii dețin o cartă a cursantului explicită și transparentă și este stabilit un sistem de calitate. |

Planurile de punere în aplicare sunt analizate prin consultare cu părțile interesate și includ principii explicite | Planurile de punere în aplicare sunt stabilite în colaborare cu partenerii sociali, furnizorii VET și alte părți interesate relevante la diferite niveluri Planurile de punere în aplicare includ analizarea resurselor necesare, a capacităților utilizatorilor și a instrumentelor și liniilor directoare necesare pentru susținere Liniile directoare și standardele au fost create pentru punerea în aplicare la diferite niveluri Planurile de punere în aplicare includ susținerea specifică pentru instruirea profesorilor și a formatorilor Responsabilitățile furnizorilor VET în cadrul procesului de punere în aplicare sunt descrise în mod explicit și sunt transparente Un cadru național și/sau regional pentru asigurarea calității a fost creat și include linii directoare și standarde de calitate la nivelul furnizorului pentru promovarea perfecționării continue și a autoreglementării | Resursele sunt aliniate/desemnate intern în mod corespunzător pentru a atinge obiectivele stabilite în planurile de punere în aplicare Parteneriatele relevante sunt susținute în mod explicit pentru punerea în aplicare a acțiunilor planificate Planul strategic pentru dezvoltarea competențelor personalului specifică necesitatea instruirii profesorilor și formatorilor Personalul ia parte la instruiri regulate și dezvoltă cooperarea cu părțile interesate externe pentru susținerea dezvoltării capacităților și îmbunătățirii calității și intensifică performanțele |

Evaluarea rezultatelor și proceselor este realizată în mod regulat și susținută prin măsurare | Este creată o metodologie pentru evaluare, cuprinzând evaluarea internă și externă Implicarea părților interesate în procesul de evaluare și monitorizare este aprobată și descrisă clar Standardele și procesele naționale/regionale pentru îmbunătățirea și asigurarea calității sunt relevante și proporționale nevoilor din sectorul respectiv Sistemele sunt supuse autoevaluării și reexaminării externe Sisteme de avertizare sunt puse în aplicare Indicatorii de performanță sunt aplicați Are loc obținerea datelor importante, regulate și coerente pentru măsurarea succesului și identificarea domeniilor care trebuie îmbunătățite. Sunt create metodologii corespunzătoare pentru obținerea datelor, de exemplu, chestionare și indicatori/unități metrice. | Autoevaluarea este realizată periodic conform cu reglementările/cadrele naționale și regionale sau la inițiativa furnizorilor VET Evaluarea și reexaminarea acoperă procesele și rezultatele/efectele educației incluzând evaluarea satisfacerii clientului și performanța personalului Evaluare și reexaminarea includ mecanisme corespunzătoare și eficace pentru implicarea părților interesate interne și externe precum manageri, profesori, cursanți, părinți, angajatori, parteneri sociali și autorități locale Reperele și indicatorii comparativi sunt utilizați pentru învățarea reciprocă și îmbunătățirea performanțelor |

Reexaminare | Procedurile, mecanismele și instrumentele pentru realizarea reexaminărilor sunt definite la toate nivelurile Procesele sunt reexaminate permanent, iar planurile de acțiune sunt create. Sistemele sunt dezvoltate în mod continuu Reperele pentru susținerea învățării reciproce între furnizorii VET sunt încurajate și susținute Informațiile privind rezultatele evaluării vor fi făcute publice | Feedback-ul cursanților privind mediul de învățare și experiențele este colectat și utilizat pentru informarea viitoarelor acțiuni Informațiile privind rezultatele reexaminării vor fi făcute publice Procedurile referitoare la feedback și reexaminare sunt parte a unui proces de învățare strategic în organizare Rezultatele/efectele procesului de evaluare sunt discutate cu părțile interesate relevante și sunt elaborate planuri de acțiune corespunzătoare |

ANEXA 2

UN SET DE REFERINȚĂ AL INDICATORILOR DE CALITATE PENTRU VET

Prezenta anexă furnizează un set cuprinzător de indicatori pentru susținerea evaluării, monitorizării și îmbunătățirii calității sistemelor educaționale și de formare profesională și/sau a furnizorilor. Acest set de indicatori va fi dezvoltat în viitor prin cooperare europeană pe o bază bilaterală și/sau multilaterală, bazată pe datele europene și registrele naționale.

Indicator | Tipul indicatorului | Argumentare | Aplicabil |

Indicatori generali pentru Asigurarea Calității |

Nr. 1 Relevanța sistemelor de asigurare a calității pentru furnizorii VET: a) numărul furnizorilor care aplică sisteme interne pentru asigurarea calității definite prin lege/din proprie inițiativă b) numărul furnizorilor VET acreditați | Indicator de context/de intrare | Promovarea unei culturi a îmbunătățirii calității la nivelul furnizorilor VET Creșterea transparenței calității formării Îmbunătățirea încrederii reciproce privind furnizarea formării profesionale | IVT[35] CVT[36] |

Nr. 2 Investiția în instruirea profesorilor și a formatorilor a) numărul profesorilor și a formatorilor care participă la formarea viitoare b) valoarea fondurilor investite | Indicator de intrare/de proces | Promovarea proprietății profesorilor și formatorilor în procesul dezvoltării calității în VET Îmbunătățirea reacției VET la cererea crescândă a pieței muncii Creșterea dezvoltării capacităților individuale de învățare Îmbunătățirea realizărilor cursanților | IVT CVT |

Indicator | Tipul indicatorului | Argumentare | Aplicabil |

Indicatori de susținere a obiectivelor de calitate pentru politicile VET |

Nr. 3 Rata participării la programele VET: Numărul participanților la programele VET în funcție de tipul de program și de criteriile individuale[37] | Indicator de intrare/de proces/de ieșire | Obținerea informațiilor de bază la nivelul sistemului și al furnizorilor privind atractivitatea VET Susținerea creșterii accesului la VET, incluzând grupurile dezavantajate din punct de vedere social | IVT[38] CVT LLL (Învățarea de-a lungul vieții): procentajul populației admise la primele programe VET |

Nr. 4 Rata de completare a programelor VET: Numărul programelor încheiate cu succes/abandonate în funcție de tipul de program și de criteriile individuale. | Indicator de proces/de ieșire/ de tip consecință | Obținerea informațiilor de bază în ceea ce privește realizările educaționale și calitatea proceselor de formare Calcularea ratelor de renunțare comparativ cu ratele de participare Susținerea îndeplinirii cu succes drept unul din obiectivele principale pentru calitatea în VET Susținerea furnizării formării adecvate, inclusiv pentru grupurile dezavantajate din punct de vedere social | IVT CVT (atunci când este cazul |

Indicator | Tipul indicatorului | Argumentare | Aplicabil |

Nr. 5 Rata încadrărilor în programul VET: a) destinația studenților VET la 6-12-36 luni de la încheierea stagiului de formare, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale; b) numărul studenților angajați la 6-12-36 luni de la încheierea stagiului de formare, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale | Indicator de tip consecință | Susținerea angajărilor Îmbunătățirea reacției VET la cererile schimbătoare de pe piața muncii Susținerea furnizării unei formări adecvate, inclusiv pentru grupurile dezavantajate din punct de vedere social | IVT (inclusiv informații referitoare la destinația renunțărilor) CVT |

Nr. 6 Aplicarea aptitudinilor dobândite la locul de muncă: a) informații privind pozițiile ocupate de indivizi după încheierea stagiului de formare, în funcție de tipul de program și de criteriile individuale b) rata satisfacerii indivizilor și a angajatorilor cu aptitudinile/competențele dobândite | Indicator de tip consecință (amestec de date calitative și cantitative) | Creșterea angajărilor Îmbunătățirea reacției VET la cererile schimbătoare de pe piața muncii Susținerea furnizării unei formări adecvate, inclusiv pentru grupurile dezavantajate din punct de vedere social | IVT CVT |

Indicator | Tipul indicatorului | Argumentare | Aplicabil |

Informații de context |

Nr. 7 Rata șomajului[39] în funcție de criteriile individuale | Indicator de context | Contextul politicii decizionale la nivelul sistemului VET | IVT CVT |

No 8 Prevalența grupurilor vulnerabile: a) procentajul participanților la VET clasificați ca grupuri dezavantajate (într-o regiune definită sau zona unui bazin hidrografic) în funcție de vârstă și gen; b) rata succesului grupurilor dezavantajate în funcție de vârstă și gen. | Indicator de context | Contextul politicii decizionale la nivelul sistemului VET Susținerea accesului la VET al grupurilor dezavantajate din punct de vedere social Susținerea furnizării unei formări adecvate pentru grupurile dezavantajate din punct de vedere social | IVT CVT |

Indicator | Tipul indicatorului | Argumentare | Aplicabil |

Nr. 9 Mecanisme de identificare a nevoilor de formare pe piața muncii a) Informații privind mecanismele stabilite pentru identificarea cererilor schimbătoare la diferite niveluri; b) dovada practicabilității acestora. | Indicator de context/de intrare (informații calitative) | Îmbunătățirea reacției VET la cererile schimbătoare de pe piața muncii Susținerea angajărilor | IVT CVT |

Nr. 10 Scheme utilizate pentru promovarea unui acces mai bun la VET: a) Informații privind schemele existente la diferite niveluri; b) dovada practicabilității acestora. | Indicator de proces (informații calitative) | Promovarea accesului la VET, inclusiv al grupurilor dezavantajate din punct de vedere social Susținerea furnizării unei formări adecvate | IVT CVT |

[1] 19 decembrie 2002 (JO 2003/C 13.02)

[2] Adoptată la Copenhaga, 29-30 noiembrie 2002

[3] Concluziile Consiliului privind asigurarea calității în cadrul educației și formării profesionale, 18 mai 2004

[4] Pentru mai multe detalii, accesați http://commnunities.trainingvillage.gr/quality

[5] În sensul prezentei recomandări, definițiile aplicabile sunt bazate pe Glosarul Cedefop privind calitatea în formarea profesională (document de lucru, noiembrie 2003)

http://commnunities.trainingvillage.gr/quality

[6] ENQAVET a fost înființată în octombrie 2005 de către Comisia Europeană ca urmare a avizului favorabil al Comitetului consultativ pentru formare profesională. Membrii acestuia au fost desemnați de statele membre, statele candidate, statele AELS-SEE și organizațiile partenerilor sociali europeni, în conformitate cu o procedură explicită.

[7] În majoritatea statelor participante, ENQAVET se bazează pe punctele de referință pentru asigurarea calității, stabilite pentru furnizarea unui sprijin activ pentru punerea în aplicare a programului de lucru al rețelei și informează părțile interesate relevante cu privire la activitățile rețelei. Astfel de puncte de referință se bazează pe/aduc împreună organismele relevante existente la nivel național și implică o gamă variată de părți interesate relevante.

[8] Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 15 februarie 2006 privind cooperarea europeană în asigurarea calității în învățământul superior, 2006/143/CE, JO L 64/60, 4.3.2006.

[9] Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind mobilitatea transnațională în Comunitate în scopurile educației și formării: Carta Europeană a Calității pentru Mobilitate, JO L 394/5, 30.12.2006, (2006/961/CE)

[10] Propunere de recomandare a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unui Cadru European al Calificărilor pentru învățarea continuă, COM(2006) 479 final, Bruxelles, 5.9.2006

[11] Documentul de lucru al serviciilor Comisiei. „Sistemul European de Credite pentru Educație și Formare Profesională; un sistem de transfer, acumulare și recunoaștere a rezultatelor învățării în Europa”; SEC (2006) 1431 – 31 octombrie 2006

[12] Concluziile Consiliului și ale reprezentaților guvernelor statelor membre, întâlnire în cadrul Consiliului, privind principiile europene comune pentru identificarea și validarea învățării non-formale și informale, 9175/04/EDUC 101 SOC 220 18 mai 2004

[13] Decizia Consiliului din 12 iulie 2005 privind recomandările privind ocuparea forței de muncă ale statelor membre (2005/600/CE), JO L 205/21, 6.8.2005

[14] Comunicarea Comisiei, Politica de coeziune pentru susținerea creșterii economice și a ocupării forței de muncă: Orientări privind strategia comunitară pentru perioada 2007-2013, COM (2005) 0299, 5.7.2005

[15] Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale

[16] Fundația Europeană pentru Formare Profesională

[17] „Ghid european de autoevaluare pentru furnizorii VET“, Cedefop, septembrie 2003

[18] „Manual european de revizuire în educația și formarea profesională inițială”, Gutknecht-Gmeiner, Maria; Lassnigg, Lorenz; Stöger, Eduard, de Ridder, Willem; Strahm, Peter; Strahm, Elisabeth; Koski, Leena; Stalker, Bill; Hollstein, Rick; Alluli, Giorgio; Kristensen, Ole Bech (Viena, iunie 2007)

[19] „Peer Review Extended” (Evaluare între egali extinsă) (EAC/32/06/13m LE-78CQAF), www.peer-review-education.net; „Peer Review Extended” (Evaluare între egali extinsă) (EAC/32/06/13m LE-78CQAF), www.peer-review-education.net

[20] JO C , , p. .

[21] JO C , , p. .

[22] JO C , , p. .

[23] JO C , , p. .

[24] 19 decembrie 2002 (JO 2003/C 13/02).

[25] „Educație și Formare 2010”: succesul Strategiei de la Lisabona se sprijină pe reformele urgente – Raportul interimar comun al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a programului de lucru detaliat privind urmarea obiectivelor sistemelor educaționale și de formare din Europa, 26 februarie 2004.

[26] „Formarea Spațiului european de învățământ superior”. Comunicat al Conferinței Miniștrilor responsabili pentru învățământul superior, Berlin, 19 septembrie 2003.

[27] Concluziile Consiliului privind asigurarea calității în educație și formarea profesională, 28 mai 2004.

[28] Rețeaua Europeană de Asigurare a Calității în Educație și Formare Profesională a fost înființată în octombrie 2005 de către Comisia Europeană ca urmare a avizului favorabil al Comitetului consultativ pentru formare profesională. Membrii acesteia au fost desemnați de către statele membre, țările candidate, țările AELS-SEE și organizațiile partenerilor sociali, în conformitate cu o procedură explicită.

[29] Consiliul European 23-24 martie 2006, Concluziile Președinției; Comunicarea și Concluziile Consiliului privind „Eficiența și echitatea în sistemele europene de educație și formare profesională” COM (2006) 481 și JO 2006/C 298/03.

[30] JO C , , p.

[31] Document de lucru al serviciilor Comisiei. „Sistemul European de Credite pentru Educație și Formarea Profesională; un sistem pentru transferul, acumularea și recunoașterea rezultatelor învățării în Europa”; SEC (2006) 1431- 31 octombrie 2006.

[32] Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, în ședința Consiliului, privind principiile europene comune pentru identificarea și validarea învățării non-formale și informale, 9175/04 EDUC 101 SOC 220 18 mai 2004.

[33] În sensul prezentei recomandări, definițiile care se aplică se bazează pe Glosarul Cedefop privind calitatea în formare (document de lucru, noiembrie 2003) http://communities.trainingvillage.gr/quality

[34] Un set specific de indicatori de calitate este detaliat în anexa 2.

[35] Formare profesională inițială.

[36] Formare profesională continuă.

[37] În afara informațiilor de bază privind sexul și vârsta, pot fi aplicate și alte criterii sociale, de exemplu tinerii expuși abandonului școlar, cea mai importantă realizare școlară, imigrare, minoritate etnică, persoane cu handicap, durata șomajului, etc.

[38] O perioadă de 6 săptămâni de formare este necesară înainte ca un cursant să fie acceptat ca participant.

[39] Definiție în conformitate cu OIM și OCDE: indivizi 15-74 fără un loc de muncă, în căutarea activă a unui loc de muncă și pregătiți să înceapă să lucreze