RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 13/57

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Îmbunătățirea performanței sistemelor naționale de formare duală”

(aviz din proprie inițiativă)

(2016/C 013/10)

Raportor: doamna Dorthe ANDERSEN

La 19 februarie 2015, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

„Îmbunătățirea performanței sistemelor naționale de formare duală”

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 1 septembrie 2015.

În cea de-a 510-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 septembrie 2015 (ședința din 16 septembrie 2015), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 206 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 8 abțineri.

1. Concluzii și recomandări

1.1. Tinerii europeni au fost grav afectați de criză în mai multe state membre, cu costuri umane, sociale și economice uriașe; cu toate acestea, nivelul ridicat de șomaj în rândul tinerilor nu este un fenomen nou și indică anumite probleme structurale care îngreunează tranziția de la învățământ la un loc de muncă.

1.2. Buna funcționare a sistemelor de învățământ profesional și tehnic (VET) bazate pe formarea duală contribuie la o mai bună ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor și îi poate ajuta pe aceștia în sensul unei tranziții mai ușoare de la școală către lumea profesională.

1.3. CESE subliniază că nu există un singur model ideal aplicabil formării duale; obiectivul constă în promovarea unei formări duale viabile și de înaltă calitate.

1.4. La nivel european:

1.4.1. CESE consideră că este nevoie de un instrument european de evaluare a calității care să documenteze progresele, dar și efectele reformelor efectuate de statele membre pentru îmbunătățirea performanței sistemelor de învățământ profesional și tehnic și de formare duală.

1.4.2. CESE recomandă dezvoltarea de către Comisie, alături de partenerii relevanți, a unor instrumente pentru monitorizarea, colectarea de date și evaluarea practicilor care funcționează în statele membre și pentru identificarea elementelor-cheie care definesc un sistem dual funcțional. Scopul este de a măsura și evalua ceea ce funcționează, pentru a garanta astfel calitatea sistemelor de formare și pentru a scoate în evidență legătura dintre formarea duală și ocuparea forței de muncă.

1.4.3. Și pe viitor, competențele și calificările de înaltă calitate, relevante pentru piața forței de muncă, vor constitui un element fundamental pentru aceasta și pentru competitivitatea europeană. Prin urmare, CESE propune stabilirea unui obiectiv al UE privind învățământul profesional și tehnic și formarea duală, care să servească drept model de îmbunătățire a oportunităților de încadrare în muncă a tinerilor. Acesta ar putea fi inclus în noua strategie Europa 2020 și prin urmare, CESE invită Comisia să examineze opțiunile existente.

1.4.4. CESE consideră că un obiectiv UE privind VET și punerea laolaltă a datelor disponibile ar putea ajuta statele membre să-și mențină cursul de îmbunătățire a nivelurilor de educație și să se asigure că tinerii au o experiență pozitivă a sistemului de învățământ și îl părăsesc cu competențele necesare pe piața muncii.

1.5. Statele membre și partenerii sociali:

1.5.1. CESE recomandă ca statele membre care nu dispun de sisteme de formare duală ce funcționează în mod adecvat să analizeze costurile pe care le presupune dezvoltarea unor astfel de sisteme, din perspectiva eventualelor compensații și beneficii în materie de competitivitate a întreprinderilor, precum și a oportunităților de muncă pentru tineri.

1.5.2. CESE subliniază importanța parteneriatelor dintre școli, centre de formare, sindicate și comunitatea de afaceri. Partenerii sociali joacă un rol decisiv în toate etapele unor sisteme duale de formare care funcționează adecvat (proiectare, implementare, monitorizare, evaluare etc.). Consolidarea și mai buna utilizare a dialogului social la toate nivelurile poate reprezenta un instrument eficient de îmbunătățire a calității formării duale și de sporire a atractivității sale.

1.5.3. CESE solicită statelor membre să introducă sau să revizuiască sistematic dezvoltarea profesională a profesorilor, mentorilor și formatorilor din sistemele VET – și în special a formatorilor din interiorul întreprinderilor –, deoarece aceștia au un rol-cheie în îmbunătățirea performanței sistemelor respective.

1.5.4. CESE subliniază importanța angajatorilor și consideră că aceștia – inclusiv IMM-urile – se vor implica mai mult în sistemele de ucenicii, în cazul în care acestea corespund într-adevăr nevoilor și dacă relațiile lor cu școlile sunt solide. Obiectivul în următorii ani ar trebui să constea în instituirea unor sisteme de formare duală care să permită o implicare eficace a angajatorilor din punct de vedere al costurilor și o mai mare responsabilizare a acestora.

1.5.5. CESE recomandă continuarea eforturilor partenerilor sociali europeni în acest domeniu, ca parte a programului lor special de lucru.

2. Introducere – situația actuală în Europa

2.1. Criza economică din Europa i-a afectat grav pe tineri. 4,5 milioane de tineri sub 25 de ani nu au un loc de muncă (1), deși pentru anumite state UE rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor nu este nimic nou, ci a fost doar exacerbată de criză. Rata șomajului în rândul tinerilor din UE este de peste două ori mai mare decât rata șomajului în rândul adulților (20,9 % față de 9,8 %). Aproximativ 7 milioane de tineri europeni nu au un loc de muncă și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEETS) (2). Cu o perspectivă economică mai curând pe termen scurt, șomajul în rândul tinerilor a ajuns la niveluri extreme în unele state membre, cu costuri umane, sociale și economice uriașe.

2.2. Și înaintea crizei, șomajul în rândul tinerilor era mai ridicat decât în rândul adulților. Acest lucru sugerează că există o problemă structurală care împiedică stabilirea unor legături mai strânse între sistemele de învățământ și formare și piețele forței de muncă. Un alt argument în acest sens este acela că, în multe dintre țările în care se înregistrează o rată ridicată a șomajului în rândul tinerilor, angajatorii se confruntă simultan cu dificultăți în găsirea unor lucrători cu competențe adecvate.

2.3. Situația necesită o nouă abordare, care să îmbunătățească bazele creșterii economice și ocupării forței de muncă în vederea dezvoltării unor calificări și competențe profesionale de înaltă calitate și utile pieței muncii, și în sensul unei mai bune funcționări a piețelor forței de muncă.

2.4. Există însă diferențe considerabile între experiențele statelor membre în materie de inserție profesională a tinerilor.

2.5. În multe țări, majoritatea angajaților din sectorul privat este alcătuită din persoane care au absolvit o formare profesională, însă aceștia joacă un rol semnificativ și în anumite părți ale sectorului public. În prezent, circa jumătate din persoanele înscrise în etapa superioară a învățământului secundar în Europa urmează un program VET, iar aproximativ un sfert dintre acestea învață într-un sistem care combină învățarea în școală cu cea la locul de muncă (3). Dar principalele provocări constau în sporirea atractivității sistemului VET prin îmbunătățirea calității și relevanței sale.

2.6. În mai multe dintre avizele sale (4), CESE a subliniat importanța creării unor condiții adecvate pentru tineri, cu scopul facilitării tranziției de la educație la un loc de muncă prin multiplicarea oportunităților de încadrare în diverse sisteme de formare duală, în contextul unui învățământ profesional și tehnic de înaltă calitate.

2.7. CESE consideră că este important să se mențină dinamica existentă și să se asigure că fiecare stat membru, în colaborare cu partenerii sociali, își adaptează sistemele de învățământ profesional și tehnic prin încorporarea componentelor de învățare duală.

3. Înțelegerea definițiilor – sistemele de formare duală din Europa

3.1. Acest aviz se concentrează pe sistemele de formare duală ca parte a învățământului profesional și tehnic. Termenul de formare duală este un termen generic, utilizat pentru diferite modele naționale. Conform Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop), formarea duală se referă la un tip de educație sau formare care combină perioadele de pregătire într-o școală sau un centru de instruire cu cele petrecute la locul de muncă. Dualitatea se referă atât la modalitățile de învățare (instituții de învățământ profesional și tehnic și întreprinderi de formare profesională care își asumă în comun responsabilitatea de a asigura formarea teoretică și practică), cât și dualitatea actorilor implicați (publici și privați).

3.2. Toate statele membre au sisteme care includ o activitate de învățare la locul de muncă, însă amploarea, rezultatele și calitatea acestora variază (5). Astfel, există diferențe în ce privește timpul petrecut la locul de muncă, sau diferențe ce țin de forma de contract între persoana care învață și angajator, de remunerație sau de rolul partenerilor sociali.

3.3. Nu există un model unic sau un model optim în acest sens; dezvoltarea unui sistem dual depinde de o multitudine de contexte economice și sociale.

3.4. În prezent există trei mari tipuri de învățământ profesional și tehnic: — uceniciile combină și alternează formarea în întreprinderi cu învățământul școlar, finalizându-se cu calificări recunoscute la nivel național. De regulă, există o relație de natură contractuală între angajator și ucenic, acesta din urmă fiind plătit (de exemplu în Austria, Danemarca și Germania); — învățământul profesional și tehnic cu formare la locul de muncă. Acesta include perioade mai reduse de formare la locul de muncă (de exemplu stagii sau încadrări temporare), ca element obligatoriu sau opțional al unor programe VET, și duce la obținerea de calificări oficiale; — programe bazate pe formare în cadrul școlii.

3.5. Elementele cele mai importante sunt legătura strânsă cu locul de muncă și sinergiile care pot fi dezvoltate între student, baza teoretică, învățarea practică și evoluția la locul de muncă.

4. Contextul politic european

4.1. Consiliul European din 27–28 iunie 2013 (6) a convenit asupra unei noi strategii pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor, integrând obiectivul de a promova „ucenicii de înaltă calitate și învățarea la locul de muncă”. 22 de state membre au primit recomandări specifice fiecărei țări de a-și adapta sistemele de învățământ profesional și tehnic, prin plasarea unui accent mai mare pe componentele formării care se bazează pe experiența la locul de muncă și pe ucenicii de calitate pentru tineri.

4.2. La nivelul UE, s-au luat o serie de măsuri. A fost adoptată, de exemplu, o garanție pentru tineret, s-au alocat fonduri structurale pentru dezvoltarea la nivel național a uceniciilor, inclusiv a sistemului de formare duală, și s-a înființat o Alianță europeană pentru ucenicii.

4.3. În Cadrul de acțiuni privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, din iunie 2013 (7), partenerii sociali europeni au subliniat la rândul lor valoarea sistemelor de învățare la locul de muncă, cum ar fi cel de formare duală.

4.4. Președinția letonă a susținut cinci obiective realizabile în cadrul revizuirii Comunicatului de la Bruges. Primul dintre acestea va fi promovarea învățării la locul de muncă, acordându-se o atenție specială formării de tip ucenicie (8).

5. Formarea duală ca modalitate de a crea punți către viața profesională

5.1. Studii efectuate de Cedefop și de Comisia Europeană, de exemplu, sugerează că există o relație pozitivă între sistemele bazate pe învățare duală și inserția profesională (9).

5.2. Experiența și cifrele oferă o imagine concludentă. Țările cu sisteme de formare profesională atrăgătoare și relevante, bazate pe principiile formării duale, au o mai bună performanță în materie de integrare a tinerilor pe piața muncii. Unele țări, cum ar fi Austria, pot servi la rândul lor drept exemple pentru posibilitățile de formare pentru tinerii defavorizați, cum ar fi activitățile de asistență la locul de muncă sau așa-numita plasă de siguranță pentru ucenici.

5.3. Un sistem de formare duală funcțional oferă tinerilor o experiență de muncă inițială și îi face, în consecință, mai atrăgători pentru întreprinderi și pentru viitorii angajatori. În Germania, peste două treimi din ucenici rămân la același angajator după ce își încheie ucenicia (10). În Danemarca, cifrele (11) arată că absolvenții de învățământ profesional și tehnic găsesc în cel mai scurt timp un nou loc de muncă în cazul în care sunt disponibilizați și că un număr mare dintre aceștia tinde să demareze o afacere proprie.

5.4. Cu toate acestea, mulți tineri și părinți nu consideră uceniciile și învățământul profesional și tehnic la fel de atractive ca învățământul universitar, sau le consideră doar drept locuri de muncă destinate muncitorilor tradiționali. Ei uită de „cunoștințele competitive” dobândite prin formare duală, care oferă tinerilor nu numai posibilitatea construirii unei cariere profesionale, ci reprezintă și o bază de cunoștințe care pot fi dezvoltate în continuare.

5.5. Ar trebui luată în considerare fixarea unui obiectiv la nivelul UE privind ponderea numărului de persoane ce urmează cursuri de învățământ profesional și tehnic și de formare duală, ca parte a noii strategii Europa 2020. Astfel s-ar acorda mai multă atenție componentei puternice de capacitate de inserție profesională și de incluziune, pe care le conține formarea duală și ucenicia. Astfel s-ar acorda mai multă atenție componentei puternice de capacitate de inserție profesională și de incluziune, pe care le conține formarea duală și ucenicia.

5.6. Un astfel de obiectiv ar trebui să fie unul ambițios, fiind evident că există o legătură pozitivă cu ocuparea forței de muncă; ar trebui în același timp să se țină seama de viitoarele cerințe ale pieței forței de muncă pentru lucrătorii cu calificări medii.

5.7. Pentru îmbunătățirea imaginii și atractivității este nevoie de un efort comun din partea școlilor, a centrelor de formare și a întreprinderilor, a partenerilor sociali și a politicienilor. Instituțiile de învățământ profesional și tehnic și centrele de formare trebuie să fie mai adaptabile la necesitățile pieței forței de muncă și la evoluția economiei. Ar putea fi încurajate concursurile de competențe și crearea de modele sociale, în scopul prezentării posibilelor competențe și a școlilor și pentru a-i inspira pe tineri. Deschiderea de noi căi de acces la învățământul superior pentru a evita începerea unor ucenicii care sunt percepute ca lipsite de perspectivă de către elevi și părinți, sau consolidarea programelor UE de mobilitate pe teritoriul UE, cum ar fi Erasmus+, ar putea contribui la atractivitatea acestor programe.

5.8. O orientare profesională timpurie și de calitate și servicii de consiliere în acest sens reprezintă cheia pentru îmbunătățirea modului de înțelegere și percepție a sistemelor de formare duală.

5.9. Cadrele didactice joacă, de asemenea, un rol pentru sporirea atractivității acestor sisteme de formare duale, putând exercita o influență directă asupra percepțiilor tinerilor în ceea ce privește învățământul profesional și tehnic. A deveni cadru didactic într-o instituție de învățământ profesional și tehnic ar trebuie, de asemenea, să fie considerată drept o posibilitate atractivă. O variantă ar consta în garantarea actualizării permanente a competențelor profesionale și pedagogice ale cadrelor didactice din instituțiile de învățământ profesional și tehnic, precum și într-o mai bună cooperare între școli și întreprinderi, astfel încât profesorii să fie la curent cu cerințele acestora din urmă, actualele practici de lucru, noile tehnologii, etc.

5.10. Într-un sistem dual, prezența unui lucrător calificat și motivat care să acționeze ca mentor sau formator în întreprindere ar trebui să fie o cerință elementară pentru asigurarea calității. Ar trebui să se pună un accent mai mare pe responsabilitatea formatorilor din cadrul întreprinderilor. O descriere mai detaliată și mai clară a competențelor care urmează a fi dobândite poate spori calitatea învățării la locul de muncă.

6. Monitorizarea și evaluarea continuă, bazată pe date concrete, a sistemelor și politicilor de învățământ profesional și tehnic

6.1. Au fost deja desfășurate mai multe studii privind formarea duală, care au arătat că sistemele din Germania, Elveția și Austria, de pildă, funcționează în mod adecvat, în sensul în care le oferă tinerilor o formare adecvată și un bun punct de pornire în viața profesională. Dar nu există un model unic în acest sens – obiectivul este de a identifica structurile și practicile de succes.

6.2. Existența unor informații mai transparente privind cauzele, conținuturile și rezultatele ar putea contribui la identificarea principalelor elemente care caracterizează sistemele de formare duale. Majoritatea statelor membre și Cedefop colectează date privind capacitatea de inserție profesională a absolvenților de învățământ profesional și tehnic, dar aceste date ar putea fi utilizate într-un mod mai cuprinzător, în vederea îmbunătățirii sistemelor de formare, inclusiv a celor de formare duală.

6.3. Proporția „învățării la locul de muncă”, ar putea fi, de exemplu, utilizată ca variabilă pentru standardul de referință privind capacitatea de inserție profesională. Un standard de referință european pentru formarea duală ar putea scoate în evidență corelația între sistemele de formare duală și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Datele pentru un astfel de indice de referință ar putea fi colectate anual prin intermediul sondajului privind forța de muncă.

6.4. În cooperare cu Cedefop, Eurostat (Eurobarometru) ar putea elabora un studiu mai sistematic privind tinerii care încheie cicluri de învățământ profesional și tehnic și dețin competențe care se cer pe piață, precum și privind modul în care formarea duală în cadrul unor întreprinderi i-a ajutat să dobândească aceste competențe.

6.5. Ar putea fi util să se pună laolaltă date naționale comparabile, pe baza cărora să se poată evalua performanța țărilor în ce privește implementarea și rezultatele diverselor sisteme de formare duală din Europa. Cedefop, Eurostat și Comisia colectează deja date în contextul ET2020 și al strategiilor de la Copenhaga, dar UE are nevoie de un instrument coerent care să surprindă progresele, precum și efectele reformelor în curs din multe state membre care vizează îmbunătățirea performanței și a calității sistemelor naționale de învățământ profesional și tehnic. CESE propune ca un astfel de instrument de evaluare a calității să vizeze măcar următoarele aspecte de politică: — Cum și de ce contribuie formarea duală la o mai bună ocupare a forței de muncă? — Este adevărat că formarea duală duce la mai puține fricțiuni pe piața forței de muncă, cum ar fi perioade mai scurte de șomaj și o mai bună îmbinare a cererii și ofertei de competențe? — În ce mod poate formarea duală să sporească mobilitatea, atât în interiorul diferitelor sectoare, cât și între acestea?

6.6. Un set de parametri destul de simpli bazați pe timp ar putea fi folosit ca temei pentru analize de mai bună calitate, dar și pentru a monitoriza evoluțiile din fiecare țară în legătură cu procesul de adaptare a sistemelor de învățământ profesional și tehnic la principiile și beneficiile formării duale. O astfel de platformă de date ar putea, de asemenea, să contribuie la activitățile desfășurate în cadrul Alianței europene pentru ucenicii și la activitatea legată de Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (EQAVET).

7. O mai bună performanță a sistemelor naționale de formare duală și implicarea întreprinderilor

7.1. Există multe provocări care încă nu sunt luate în serios, de exemplu în materie de calitate a formării și de relevanță pentru întreprinderi.

7.2. Uceniciile joacă un rol important în satisfacerea nevoilor întreprinderilor, ajutând totodată tinerii să intre pe piața forței de muncă. Uceniciile le oferă angajatorilor o serie de avantaje: printre acestea se numără mai buna adaptare a ofertei de competențe la cerere, în urma formării în întreprindere și a dobândirii de cunoștințe și perspective noi. Uceniciile complete presupun diverse drepturi și obligații pentru toate părțile implicate.

7.3. Întreprinderile trebuie să privească acest lucru ca pe o investiție în viitoare resurse umane calificate și să își asume responsabilitatea formării efective a unei persoane tinere. Însă pentru ca întreprinderile – inclusiv IMM-urile – să privească uceniciile ca pe niște investiții, trebuie să se prevadă posibilitatea ca acestea să-și asume în mai mare măsură sistemele, fiind inclusiv implicate în conceperea curriculum-urilor.

7.4. Unii angajatori se tem că formarea unui ucenic costă mai mult decât beneficiile pe care le aduce, însă această mentalitate trebuie combătută. O analiză cost-beneficiu efectuată în Elveția arată în ce măsură contribuția productivă a unui ucenic depășește costurile de formare (inclusiv salariul ucenicului) – cu peste 6 000 EUR pentru fiecare ucenicie (12); în prezent, BusinessEurope efectuează un studiu privind analiza cost-beneficiu a uceniciilor.

7.5. În unele țări au fost înființate fonduri de preluare în comun a sarcinilor, în cadrul cărora întreprinderile plătesc o anumită sumă către respectivul fond pentru compensarea orelor petrecute în școală sau a costurilor de transport (în Danemarca: arbejdsgivernes uddannelsesbidrag). În Austria, întreprinderile beneficiază de un bonus pentru ucenicii evaluați drept bine pregătiți. În regiunea Vorarlberg din această țară, există un model de repartizare a sarcinilor în temeiul căreia întreprinderile depun 0,2 % din salariile ucenicilor într-un fond de formare. După 18 luni, formarea este evaluată, iar întreprinderile care au asigurat o ucenicie de calitate primesc compensații sub forma unei prime.

7.6. Cu toate acestea, rezultatele analizelor costuri-beneficii pot fi diferite în diverse sectoare și în cadrul unor sisteme de învățământ profesional și tehnic diferite. De aceea, este necesar ca sistemele naționale de formare profesională să fie evaluate constant și, acolo unde este cazul, să fie adaptate pentru a se asigura contribuția lor la competitivitatea întreprinderilor europene. Elaborarea unor instrumente de evaluare mai comparabile și de bună calitate ar putea ajuta statele membre în acest sens.

7.7. Asigurarea unei bune calități și evaluarea uceniciilor și a altor forme de formare duală, inclusiv a condițiilor de lucru este la fel de importantă, iar aici pot juca un rol și partenerii sociali. Mai presus de toate, aceștia trebuie implicați în elaborarea dispozițiilor naționale privind formarea duală și pot folosi, de asemenea, modalitățile tradiționale de negociere a contractelor colective pentru a asigura calitatea uceniciilor și a altor forme de învățare la locul de muncă. Sindicatele și reprezentanții acestora pot juca la rândul lor un rol mai amplu în ceea ce privește formarea și bunăstarea tinerilor la locul lor de muncă.

Bruxelles, 16 septembrie 2015. Președintele Comitetului Economic și Social European Henri MALOSSE

(1) Eurostat, martie 2015: Fapte și cifre privind șomajul în rândul tinerilor.

(2) Eurostat [tesem150], 2014.

(3) Comisia Europeană, Raportul privind educația și formarea, noiembrie 2014.

(4) De exemplu:

— Avizul CESE pe tema „Creșterea atractivității programelor postliceale de educație și formare profesională” (JO C 68, 6.3.2012, p. 1);

— Avizul CESE pe tema „Un cadru de calitate pentru stagii” (JO C 214, 8.7.2014, p. 36);

— Avizul CESE pe tema „Capacitatea de inserție profesională a tinerilor – adaptarea formării profesionale la necesitățile mediului economic într-o epocă de austeritate” (JO C 311, 12.9.2014, p. 7);

— Avizul CESE pe tema „Măsuri privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor – cele mai bune practici” (JO C 424, 26.11.2014, p. 1).

(5) Studiul comandat de Parlamentul European: „Învățământul dual: o soluție pentru situații problematice?”, iunie 2014.

(6) http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-104-2013-EXT-1/ro/pdf

(7) https://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/201306_Framework_of_Actions_Youth_Employment_1.pdf

(8) Concluziile Președinției, Riga, 22 iunie 2015.

(9) De exemplu, Cedefop: „Rezultatele învățământului profesional și tehnic pe piața muncii” din 2013; Comisia Europeană: „Monitorul educației și formării 2014”; OCDE: „Învățarea în vederea obținerii unui loc de muncă; analiza VET”, 2010.

(10) Camera de Comerț și Industrie a Germaniei, Ministerul Educației și Cercetării, IAB, Biroul federal de statistică 2013.

(11) http://www.da.dk/bilag/AMR09%2CArbejdsmarkedsrapport%202009.pdf

(12) Notă de sinteză EENEE 3/2012, noiembrie 2012, Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike („Formarea în cadrul uceniciilor poate fi profitabilă și pentru întreprinderi și pentru ucenici”), Stefan C. Wolter, Universitatea Berna.