[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 14.8.2008

COM(2008) 517 final

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de menținere a taxelor antidumping asupra importurilor de fibre discontinue din poliester originare din Belarus, Republica Populară Chineză, Arabia Saudită și Coreea de Sud ca urmare a unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului

(prezentată de Comisie)

EXPUNERE DE MOTIVE

Contextul propunerii |

Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 („regulamentul de bază”) în ceea ce privește importurile de fibre sintetice discontinue din poliester (FDP) originare din Belarus, Republica Coreea, Arabia Saudită și Republica Populară Chineză. |

Context general Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |

Dispozițiile în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) NR. 428/2005 al Consiliului din 10 martie 2005 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de fibre discontinue de poliester originare din Republica Populară Chineză și din Arabia Saudită, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2852/2000 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de fibre discontinue de poliester originare din Republica Coreea și de închidere a procedurii antidumping privind astfel de importuri originare din Taiwan. (JO L 71, 17.3.2005, p. 1–33). |

Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |

Consultarea părților interesate și evaluarea impactului |

Consultarea părților interesate |

Părțile interesate vizate de procedură au avut ocazia de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |

Obținerea și utilizarea expertizei |

Nu a fost nevoie de expertiză externă. |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă completă de condiții care trebuie să fie evaluate. |

Elementele juridice ale propunerii |

Sinteza acțiunii propuse Propunerea anexată constă într-o reexaminare intermediară parțială, limitată la interesul comunitar, în ceea ce privește măsurile antidumping în vigoare la momentul în care se declanșează procedura asupra importurilor de fibre discontinue din poliester (30 august 2007). Se propune să se mențină măsuri antidumping asupra importurilor de fibre discontinue din poliester originare din Republica Coreea, Arabia Saudită și Republica Populară Chineză la nivelul impus prin Regulamentul (CE) nr. 428/2005 al Consiliului și să nu se anuleze retroactiv măsurile antidumping aplicate împotriva Belarus între 22 iunie și 11 octombrie 2007. Propunerea se bazează pe constatări definitive care arată că nu există rațiuni de interes comunitar care să convingă Comisia să abroge măsurile existente la momentul declanșării procedurii. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, care ar trebui să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |

Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. |

Principiul subsidiarității Propunerea ține de competența exclusivă a Comunității. Prin urmare, principiul subsidiarității nu se aplică. |

Principiul proporționalității Prezenta propunere respectă principiul proporționalității din motivele de mai jos. |

Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și nu permite luarea de decizii la nivel național. |

Nu sunt aplicabile indicațiile privind modul în care obligațiile financiare și administrative care revin Comunității, guvernelor naționale, autorităților locale și regionale, operatorilor economici și cetățenilor sunt minimalizate și proporționale cu obiectivul propunerii. |

Alegerea instrumentelor |

Instrumente propuse: regulament. |

Alte mijloace nu ar fi potrivite deoarece regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. |

Implicații bugetare |

Propunerea nu are nicio implicație asupra bugetului Comunității. |

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de menținere a taxelor antidumping asupra importurilor de fibre discontinue din poliester originare din Belarus, Republica Populară Chineză, Arabia Saudită și Coreea de Sud ca urmare a unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare “regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURA

1. Măsurile în vigoare și care fac obiectul reexaminării

1. Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 428/2005[2] a impus o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fibre discontinue din poliester (astfel cum se definesc mai detaliat în considerentul (15) de mai jos) originare din Republica Populară Chineză („RPC”) și din Arabia Saudită și a modificat Regulamentul (CE) nr. 2852/2000 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de fibre discontinue de poliester originare din Republica Coreea („Coreea”). La 8 iulie 2008, Tribunalul de Primă Instanță a anulat, într-o măsură limitată, articolul 2 al Regulamentului (CE) nr. 428/2005 al Consiliului, în ceea ce privește taxa antidumping impusă asupra exporturilor în Comunitatea Europeană de bunuri produse și exportate de către compania coreeană Huvis Corp[3].

2. Măsurile expirate și care fac obiectul reexaminării

2. Prin Regulamentul (CE) nr. 1799/2002, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fibre discontinue din poliester originare din Belarus[4]. Măsurile impuse prin regulamentul respectiv au expirat la 11 octombrie 2007.

3. Investigația anterioară cu privire la importurile de fibre discontinue din poliester originare din Malaezia și Taiwan.

3. Ca urmare a unei retrageri a plângerii, Comisia, prin Decizia 2007/430/CE[5] („decizia de încheiere”) a încheiat o procedură antidumping cu privire la importurile de fibre discontinue din poliester originare din Malaezia și Taiwan („investigația anterioară”). În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, s-a considerat că încheierea impunerii de taxe antidumping asupra importurilor din Malaezia și Taiwan nu este împotriva interesului comunitar.

4. Prezenta anchetă

4. După ce a stabilit că există suficiente probe prima facie că măsurile aflate în vigoare la momentul actual ar putea să nu mai fie adecvate pentru că menținerea lor ar putea fi împotriva interesului comunitar, Comisia a inițiat, din proprie inițiativă, la 30 august 2007, printr-o notificare publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [6], o reexaminare intermediară parțială a măsurilor aflate în vigoare la data respectivă, aplicabilă importurilor de fibre discontinue din poliester originare din Belarus, Coreea, Arabia Saudită și RPC (denumite în continuare „țările în cauză”). Reexaminarea se limitează la a evalua dacă impunerea în continuare a măsurilor este sau nu împotriva interesului comunitar, cu posibilitatea ca decizia în această privință să aibă efect retroactiv începând cu 22 iunie 2007, adică data intrării în vigoare a deciziei de încheiere.

5. După cum s-a menționat anterior, măsurile antidumping instituite asupra importurilor originare din Belarus au expirat la 11 octombrie 2007. În consecință, reexaminarea privitoare la Belarus a fost întreruptă. Cu toate acestea, reexaminarea s-a efectuat oficial până la acea dată și Comisia a luat în considerare, în mod special, ideea abrogării retroactive a măsurilor aflate în vigoare între 22 iunie 2007 și 11 octombrie 2007, în cazul în care concluziile reexaminării recomandă aceasta.

5. Părțile în cauză

6. Comisia a înștiințat oficial cu privire la deschiderea procedurii pe producătorii comunitari, pe furnizori, importatori și utilizatori, precum și pe asociațiile de utilizatori și producători, pe exportatori și pe reprezentanții țărilor în cauză. Tuturor părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere.

7. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că au motive speciale pentru a fi audiate. S-au primit răspunsuri complete la chestionar din partea a 12 producători, 10 utilizatori, 3 importatori, a unei asociații a producătorilor europeni, a unei asociații a producătorilor din Austria și Germania, din partea unei federații a utilizatorilor din Germania, a două asociații care aparțin acestei federații și din partea unei asociații a utilizatorilor europeni.

8. Mai mult, Comisia a primit observații din partea altor producători, utilizatori și importatori care nu au răspuns complet la chestionar.

9. Printre producătorii și utilizatorii care au participat la investigație se numără două grupuri integrate pe verticală care produc fibre discontinue din poliester (în parte sau în întregime) pentru consum captiv.

10. În sfârșit, o asociație a exportatorilor chinezi și doi exportatori coreeni, având susținerea autorităților din țările respective, și-au făcut cunoscute punctele de vedere.

11. Exportatorii din Belarus și Arabia Saudită nu și-au făcut cunoscute punctele de vedere. În plus, nicio parte nu a făcut observații cu privire la măsurile în privința acestor două țări.

12. Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina dacă o continuare a impunerii măsurilor este sau nu împotriva interesului comunitar. S-au efectuat vizite de verificare pe lângă următoarele părți interesate:

(a) Producători comunitari

- Silon (Republica Cehă)

- Trevira GmbH (Germania)

- Advansa (Germania)

- Wellman International Ltd (Irlanda)

(b) Utilizatori comunitari

- PGI Nonwovens B.V. (Țările de Jos)

- Libeltex BVBA (Belgia)

- Lück GmbH (Germania)

(c) Utilizator și producător comunitar

- ORV Manufacturing SpA (Italia)

(d) Asociații de utilizatori

- Gesamtverband Textil + Mode (Confederația industriei textilelor și modei din Germania)

- Edana (European Disposables And Non-woven Applications)

6. Perioada de anchetă

13. Perioada anchetei de reexaminare („PAR”) a cuprins intervalul 1 iulie 2006 – 30 iunie 2007. Examinarea tendințelor considerate utile pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2004 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

14. Se reamintește că în ancheta anterioară, perioada de anchetă a cuprins intervalul 1 ianuarie – 31 decembrie 2005, iar examinarea tendințelor considerate utile pentru evaluare a cuprins intervalul 1 ianuarie 2002 – 31 decembrie 2005.

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1 . Produsul în cauză

15. Produsul în cauză este același ca în anchetele menționate în considerentele (1) – (3): fibre sintetice discontinue din poliesteri, necardate, nepieptănate și nici altfel prelucrate pentru filat. În prezent, acesta se încadrează la codul NC 5503 20 00. În mod obișnuit acest produs este denumit „fibre discontinue din poliester”.

16. Produsul este o materie primă folosită în diverse etape ale procesului de fabricație a produselor textile. În Comunitate, fibrele discontinue din poliester se utilizează fie în filatură, adică pentru fabricarea filamentelor destinate producției de textile, după ce au fost amestecate în prealabil cu alte fibre, ca de exemplu bumbac sau lână, fie pentru alte articole nețesute, de exemplu, umplerea, respectiv căptușirea sau capitonarea anumitor produse textile precum pernele, scaunele de mașini și jachetele.

C. SITUAȚIA PIEȚEI COMUNITARE

1. Consumul în Comunitate

17. Determinarea consumului comunitar total s-a bazat pe statisticile de import și export de la Eurostat și pe producția industriei comunitare (așa cum este definită în considerentul (25) de mai jos) și cea a altor producători comunitari.

Tabelul 1

Consumul comunitar | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Volum (tone) | 834 141 | 843 579 | 822 509 | 823 667 |

Indice (2004=100) | 100 | 101 | 99 | 99 |

18. Așa cum se arată în tabelul de mai sus, consumul de fibre discontinue din poliester a scăzut ușor în perioada examinată. Această tendință este în contrast evident cu situația examinată în ancheta anterioară, în care consumul comunitar, în conformitate cu Regulamentul de instituire a taxelor provizorii[7], a crescut cu 3% în perioada examinată în ancheta respectivă (2002–2005).

2. Importurile din Belarus, RPC, Arabia Saudită și Coreea: volumul, cota de piață și prețurile de import

19. Volumul importurilor în Comunitate din țările în cauză a scăzut cu 28% între anul 2004 și perioada anchetei de reexaminare, iar cota de piață a scăzut de la 24,4% la 18%, în timp ce prețurile au crescut cu 16%. Datele se bazează pe statisticile Eurostat.

Tabelul 2

Importuri din țările în cauză | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Coreea |

Volum (tone) Indice (2004=100) | 122 260 100 | 108 407 87 | 111 967 92 | 133 574 109 |

Cotă de piață | 15,1% | 13,2% | 14,1% | 16,9% |

Prețuri 000 (EUR/tonă) Indice (2004=100) | 0,987 100 | 1,115 113 | 1,079 109 | 1,114 113 |

RPC |

Volum (tone) Indice (2004=100) | 45 713 100 | 38 103 83 | 2 283 5 | 8 935 20 |

Cotă de piață | 5,7% | 4,6% | 0,3% | 1,1% |

Prețuri 000 (EUR/tonă) Indice (2004=100) | 0,92 100 | 0,97 105 | 1,06 115 | 1,10 120 |

Belarus |

Volum (tone) Indice (2004=100) | 1 771 100 | 153 8 | 81 4,5 | 43 2,4 |

Cotă de piață | 0,2% | 0% | 0% | 0% |

Prețuri 000 (EUR/tonă) Indice (2004=100) | 0,97 100 | 1,17 121 | 1,16 120 | 1,26 130 |

Arabia Saudită |

Volum (tone) Indice (2004=100) | 27 805 100 | 6 433 23 | 450 2 | 72 0.3 |

Cotă de piață | 3,4% | 0,8% | 0,1% | 0% |

Prețuri 000 (EUR/tonă) Indice (2004=100) | 0,93 100 | 1,05 113 | 1,21 130 | 0,9 97 |

Total pentru țările în cauză |

Volum (tone) Indice (2004=100) | 197 549 100 | 153 096 77 | 114 781 58 | 142 624 72 |

Cotă de piață | 24,4% | 18,7% | 14,5% | 18% |

Prețuri 000 (EUR/tonă) Indice (2004=100) | 0,96 100 | 1,08 112 | 1,08 112 | 1,11 116 |

20. Creșterea accentuată a importurilor din Coreea în timpul perioadei anchetei de reexaminare s-a datorat în principal impunerii de taxe provizorii asupra importurilor din Taiwan în timpul primului semestru din 2007[8]. Atât Coreea, cât și Taiwan sunt principalii furnizori de poliester care se topește la temperaturi scăzute („LMP”) și poliester gol conjugat siliconat („HCS”). După ce nivelul taxelor provizorii impuse asupra importurilor din Taiwan a atins 29,5% pentru unele societăți, importatorii comunitari au decis să se aprovizioneze cu LMP și HCS din Coreea, în cazul căreia nivelul taxelor antidumping era considerabil mai scăzut.

3. Importurile din alte țări terțe: volumul, cota de piață și prețurile de import

Tabelul 3

Importuri din alte țări terțe | 2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Volum (tone) Indice (2004=100) | 171 633 100 | 225 748 132 | 278 392 162 | 256 291 149 |

Cotă de piață | 21% | 28% | 35% | 32% |

Prețuri 000 (EUR/tonă) Indice (2004=100) | 1,09 100 | 1,20 110 | 1,15 106 | 1,15 106 |

21. În perioada examinată, importurile din alte țări terțe au crescut cu 49%. Motivul unei astfel de creșteri se leagă de impunerea, în martie 2005, de taxe antidumping asupra importurilor din Arabia Saudită și RPC și de abrogarea măsurilor asupra importurilor din Indonezia, Thailanda și India, în octombrie 2006.

22. Prin urmare, la nivel global, importurile au crescut în perioada respectivă de la cca. 370 kt la cca. 400 kt. Dacă se folosește ca punct de plecare perioada de anchetă a anchetei anterioare, rezultă o creștere de la cca. 380 kt la cca. 400 kt.

D. SITUAȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE

1. Nivelul de cooperare

23. În perioada anchetei de reexaminare, 19 producători comunitari au fabricat fibre discontinue din poliester. Nivelul de cooperare din partea producătorilor comunitari în prezenta anchetă a fost foarte ridicat. 12 dintre cei 19 producători comunitari, care dețin 70% din producție, au cooperat pe deplin. Alți producători comunitari au făcut observații în legătură cu ancheta, dar nu au oferit o cooperare deplină. Mai mult, la rândul lor, două asociații de producători (CIRFS și IVC)[9], au făcut comentarii. În plus, toți producătorii comunitarii au furnizat informații cu privire la producția proprie. Dacă se iau în considerare toate informațiile primite (de la producători individuali și asociații), se poate trage concluzia că producători comunitari care dețin 88% din producția comunitară și-au făcut cunoscute punctele de vedere și se pronunță împotriva abrogării măsurilor. Acest nivel de cooperare este considerabil mai mare decât în cazul anchetei precedente, în care numai trei societăți, care dețin ceva mai mult de 25% din producția comunitară, și o asociație a producătorilor (CIRFS) au cooperat cu Comisia și și-au retras ulterior plângerea.

24. Comisia a examinat toți factorii economici relevanți și indicii care au o influență asupra situației producătorilor comunitari.

2. Definiția producției și a industriei comunitare

25. Așa cum s-a indicat anterior, în perioada anchetei de reexaminare, 19 producători comunitari au fabricat fibre discontinue din poliester. Prin urmare, acești 19 producători regrupează producția totală a Comunității în conformitate cu articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

26. 12 producători comunitari (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH și Wellman International Ltd) au cooperat pe deplin în cadrul anchetei. Ei au produs, în perioada anchetei de reexaminare, 347 640 de tone și dețin 70% din producția comunitară. În consecință, ei au reprezentat o proporție semnificativă din producția totală comunitară a produsului în cauză în perioada anchetei de reexaminare.

27. Prin urmare, s-a considerat că acești 12 producători din Comunitate, care au cooperat pe deplin în cadrul anchetei, au reprezentat industria comunitară conform articolelor 4 alineatul (1) și 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, aceștia sunt denumiți în continuare „industria comunitară”.

3. Situația economică a industriei comunitare

Producția

28. Între 2004 și perioada anchetei de reexaminare, producția și cota de piață a industriei comunitare au evoluat după cum urmează:

Tabelul 5

2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Volumul producției (tone) Indice (2004=100) | 317 450 100 | 307 043 97 | 321 127 101 | 347 640 110 |

Cotă de piață | 36,9% | 32,4% | 38,6% | 41,8% |

29. După o scădere în 2005, producția comunitară a crescut cu 10% față de situația existentă în 2004. Această creștere este legată, între altele, de apariția, în 2006, a unor noi instalații de producere a fibrelor discontinue din poliester în Polonia și România. Este de așteptat ca producția să continue să crească în viitor, odată cu consolidarea activităților noilor instalații menționate anterior și intrarea în exploatare a unei alte instalații, în Bulgaria, cu o capacitate anuală între 12 000 și 14 500 de tone. În ceea ce privește cota de piață, aceasta a scăzut în 2005 și a crescut în 2006 și 2007. Dacă se face o comparație între acest tabel și producția industriei comunitare în ancheta precedentă (așa cum este definită în considerentul (70) din Regulamentul de instituire a taxelor provizorii)[10] pentru perioada examinată în ancheta respectivă (2002–2005), se observă că tendința s-a schimbat. Într-adevăr, între 2002 și 2005, producția industriei comunitare respective a scăzut cu 9%, în timp ce în perioada examinată în prezenta anchetă, producția industriei comunitare a crescut cu 10%. De asemenea, în ceea ce privește cota de piață, situația este diferită. Într-adevăr, cota de piață a industriei comunitare în ancheta precedentă a scăzut cu 2,3 puncte procentuale, în timp ce, în prezenta anchetă, cota de piață a industriei comunitare a crescut cu aproape 5 puncte procentuale.

3.1 Capacități de producție și utilizarea capacităților

30. Între 2004 și 2005 s-a înregistrat o scădere de 6% a capacității. Din 2006, capacitatea a început să crească și a atins un nivel de aproape 413 000 tone în perioada anchetei de reexaminare (cu aproape 13% mai mult decât în 2004). Această creștere s-a datorat în principal faptului că doi dintre producătorii care au cooperat au construit noi instalații în Polonia și România, care au intrat în exploatare în 2006. În ceea ce privește gradul de utilizare a capacităților, acesta a scăzut cu 2,4 puncte procentuale în perioada examinată. Cauza scăderii se leagă, după toate probabilitățile, de instalarea noilor capacități și de scăderea consumului comunitar. Datele cu privire la capacitatea de producție contrastează evident cu datele obținute în ancheta precedentă, care arată o scădere a capacității industriei comunitare cu 9% în perioada examinată (2002–2005).

Tabelul 6

2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Capacitatea în tone Indice (2004=100) | 366 062 100 | 344 872 94 | 378 931 103.5 | 412 916 112.7 |

Gradul de utilizare a capacităților | 86,8% | 89,3% | 85% | 84,4% |

3.2 Cifra de afaceri și cantitățile vândute

Tabelul 7

2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Cifra de afaceri 000 EUR Indice (2004=100) | 391 259 100 | 388 502 99 | 403 189 103 | 443 540 113 |

Vânzările în comunitate (tone) Indice (2004=100) | 281 083 100 | 259 314 92 | 272 553 97 | 300 051 107 |

31. În perioada examinată, cifra de afaceri a industriei comunitare în Comunitate și cantitatea de fibre discontinue din poliester vândută au crescut cu 13%, respectiv 7%. Aceste creșteri se leagă de intrarea în exploatare, în 2006, a două noi instalații în Polonia și România. Dacă facem o comparație între aceste date și cele obținute în ancheta precedentă, în care s-a înregistrat o scădere cu 1% a volumului vânzărilor în perioada examinată, situația s-a schimbat radical și există date concrete care arată că industria comunitară a făcut un efort semnificativ pentru a satisface cererea.

3.3 Prețurile de vânzare și costurile

32. Prețurile de vânzare unitare practicate de industria comunitară în UE au crescut cu 6,2 % în perioada examinată (de la 1 392 EUR/tonă în 2004 la 1 478 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare). Totuși, prețurile au scăzut ușor față de 2005. Costul mediu a crescut cu 9,7% (de la 1 388 EUR/tonă în 2004 la 1 523 EUR/tonă în perioada anchetei de reexaminare). Această creștere a costurilor a fost cauzată, în principal, de creșterea semnificativă a costului mediu al majorității materiilor prime (în ultimă instanță, din cauza creșterii prețului petrolului la nivel mondial). Aceste cifre arată că, pentru a evita o pierdere a cotei de piață, industria comunitară nu este în măsură să își acopere în totalitate costurile de producție prin prețurile de vânzare. Creșterile de prețuri aplicate de industria comunitară au fost cu mult mai moderate decât în ancheta precedentă, când au crescut cu 12% în perioada examinată.

Tabelul 8

2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Prețul mediu ponderat (000 EUR/tonă) Indice | 1,39 100 | 1,50 107 | 1,48 106 | 1,48 106 |

Medie ponderată cost (EUR/tonă) Indice (2003=100) | 1,388 100 | 1,511 109 | 1,556 112 | 1,523 109,7 |

3.4 Ocuparea forței de muncă și salariile

33. Nivelul de ocupare a forței de muncă în industria comunitară a crescut cu 17,8% între 2004 și perioada anchetei de reexaminare și salariul mediu pe angajat a scăzut cu 10%. Cu toate că producția de fibre discontinue din poliester nu utilizează intensiv forța de muncă, creșterea capacității și producției s-a asociat cu o creștere substanțială a numărului de locuri de muncă. În ancheta precedentă nivelul de ocupare a forței de muncă a scăzut cu 19% în perioada examinată și costul mediu cu forța de muncă pe angajat a crescut cu peste 30%, și în acest caz, situația actuală este total diferită.

Tabelul 9

2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Ocuparea forței de muncă Indice (2004=100) | 1 743 100 | 1 660 95 | 1 944 111,5 | 2 053 118 |

Costul mediu cu forța de muncă/angajat pe lună Indice (2004=100) | 3 191 100 | 3 411 107 | 3 015 94 | 2 859 90 |

3.5 Rentabilitatea

34. Rentabilitatea vânzărilor[11] produsului în cauză către clienți independenți din Comunitate s-a deteriorat semnificativ, indiferent de momentul de referință luat în calcul (2004 sau 2005). Prin urmare, situația s-a înrăutățit semnificativ.

Tabelul 10

2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Rentabilitate | 0,3% | -0,8% | -5,4% | -3,2% |

3.6 Investiții

Tabelul 11

2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Investiții în 000 EUR Indice (2003=100) | 15 604 100 | 16 580 106 | 39 865 255 | 32 618 209 |

35. Între 2004 și perioada anchetei de reexaminare, nivelul investițiilor industriei comunitare a crescut cu 109%. Această creștere se explică, în mare măsură, prin amplasarea de noi instalații în Polonia și România, care au intrat în funcțiune în 2006.

3.7 Concluzie în legătură cu situația producătorilor

36. Ancheta a concluzionat că, în comparație cu cazul menționat în considerentul (3), industria comunitară manifestă din ce în ce mai mult interes pentru acest produs și mărește producția acestuia și că viabilitatea industriei s-a îmbunătățit.

37. Industria comunitară a reușit să își mărească cota de piață cu aproape 5 puncte procentuale în perioada examinată. Totuși, această creștere a avut loc într-o perioadă în care consumul a scăzut cu peste 1%.

38. De-a lungul perioadei examinate, prețul de vânzare practicat de industria comunitară a crescut cu 6%, dar se află în scădere ușoară din 2005. În acest context, trebuie să se țină cont de faptul că, așa cum s-a explicat în considerentul (32), această creștere a prețului a avut loc într-o perioadă în care costurile au crescut cu 10%.

39. Mai mult, există o creștere substanțială din punct de vedere al ocupării forței de muncă, datorită intrării în funcțiune a două noi instalații[12]. În ceea ce privește rentabilitatea, situația s-a deteriorat în ultimii ani, deși a existat o îmbunătățire între 2006 și perioada anchetei de reexaminare. Pentru a putea să își mențină poziția pe piață, industria comunitară este obligată să vândă în pierdere.

40. Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona că industria comunitară, deși a beneficiat, într-o oarecare măsură, de pe urma măsurilor antidumping impuse asupra importurilor din țările în cauză, nu și-a revenit de pe urma dumpingului din trecut și se află, în continuare, într-o situație fragilă și vulnerabilă. Dacă măsurile ar dispărea, importurile la același nivel și/sau la niveluri mai mari din țările în cauză ar agrava, după toate probabilitățile, această situație.

4. Evoluția importurilor în eventualitatea anulării măsurilor

4.1 Capacități nefolosite

41. Capacitatea disponibilă în RPC reprezintă aproximativ 3 milioane de tone, ceea ce înseamnă de 3,5 ori consumul comunitar total. Această capacitate disponibilă a crescut cu 37% din 2005 (anul în care s-au impus măsurile antidumping asupra importurilor din RPC). În ceea ce privește Coreea, capacitatea disponibilă pentru anul viitor va fi de 114 000 tone, ceea ce înseamnă 14% din consumul comunitar total. Chiar dacă o parte din această capacitate disponibilă corespunde societății pentru care se aplică o taxă antidumping de 0%, cea mai mare parte corespunde unor societăți care fac obiectul taxelor antidumping. Nu există date disponibile pentru Arabia Saudită. În ceea ce privește Belarus, nu este nevoie de o analiză prospectivă a capacității disponibile pentru că măsurile au expirat în octombrie 2007. Capacitatea disponibilă a acestor țări ar putea fi dirijată către Comunitate, dacă măsurile se abrogă.

4.2 Stimulente pentru reorientarea vânzărilor către Comunitate

42. Unele dintre cele mai mari piețe de export din lume sunt protejate prin taxe antidumping de importurile de fibre discontinue din poliester originare din RPC și Coreea. Într-adevăr, taxe asupra importurilor din RPC sunt în vigoare în Turcia și SUA, iar în SUA taxele ajung la 44,3%. Mai mult, exporturile coreene fac obiectul unor taxe antidumping între 0% și 24,6% în Japonia, Turcia, Pakistan și SUA. Dacă măsurile respective, așa cum s-a subliniat mai sus, în considerentul (4), s-ar abroga, Uniunea Europeană ar fi singura dintre cele mai importante piețe de mărime considerabilă în cazul căreia importurile din RPC și Coreea nu ar face obiectul unor măsuri antidumping.

43. Mai mulți utilizatori au afirmat că RPC descurajează exportul de materii prime cum sunt fibrele discontinue din poliester. Argumentul respectiv nu poate fi acceptat. Conform statisticilor disponibile, fluxul net de fibre discontinue din poliester din RPC (comparația între producție și consumul intern) este în creștere susținută și este de așteptat să crească în următorii ani, după cum se arată în tabelul de mai jos:

Tabelul 12

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Flux net (comparația între producție și consumul filaturilor) 000 tone | -480 | -200 | 23 | 258 | 449 | 541 |

44. Acesta este un semn clar că exporturile de fibre discontinue din poliester din RPC sunt în creștere și este de așteptat să crească în viitor, în pofida afirmației că RPC descurajează exporturile de fibre discontinue din poliester. Prin urmare, argumentul se respinge.

4.3 Politicile de aprovizionare

45. O asociație de utilizatori a indicat că producătorii de fire și materiale nețesute produse din fibre discontinue din poliester sunt deseori interesate în mod clar să cumpere fibre originare din UE pentru a produce fire și materiale nețesute de origine și a le exporta în țări cu acorduri preferențiale. Totuși, datele furnizate de utilizatori în cadrul prezentei anchete arată că 85–100% din cifra de afaceri a societăților din sectorul materialelor nețesute în cazul produselor care includ fibre discontinue din poliester se realizează prin vânzări în Comunitate. În consecință, normele de origine pentru exporturi în țări cu acorduri preferențiale nu ar trebui să joace un rol semnificativ pentru utilizatorii de fibre discontinue din poliester în luarea de decizii cu privire la originea produselor la momentul achiziției acestora. Prin urmare, în absența dovezilor care să îl susțină, argumentul asociației se respinge.

4.4 Concluzii în legătură cu evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor

46. Prin urmare, se concluzionează că, date fiind stimulentele remarcate mai sus, există probabilitatea exportului unor cantități semnificative către Comunitate dacă se renunță la măsurile antidumping aflate în vigoare.

5. Concluzie privind interesul Comunității

47. Industria comunitară a întreprins un efort substanțial în ceea ce privește investițiile, ceea ce a dus la o creștere semnificativă. Situația industriei comunitare s-a schimbat în mod substanțial pe parcursul ultimilor ani, schimbare evidențiată în mod special prin apariția de noi capacități în Polonia și România și prin extinderea prevăzută în Bulgaria.

48. În ciuda acestor eforturi susținute în ceea ce privește extinderea și investițiile, trebuie remarcat, totuși, așa cum s-a afirmat anterior, că situația industriei comunitare în ceea ce privește profitabilitatea rămâne, în continuare, precară. După toate probabilitățile, în cazul eliminării măsurilor antidumping, ar exista o cantitate semnificativă de importuri care fac obiectul unui dumping.

49. Volumuri mari de import la prețuri care fac obiectul unui dumping ar duce la presiuni suplimentare asupra prețurilor practicate de industria comunitară, la marje reduse de profit și rentabilitate și la creșteri ale pierderilor. Aceasta ar putea avea drept consecință probabilă anularea unor noi investiții, un declin al inovației, erodarea poziției competitive a industriei integrate, reduceri de personal și închideri de unități.

50. Având în vedere cele menționate anterior, dacă industria comunitară ar fi expusă unor volume de importuri semnificative din RPC, Coreea și Arabia Saudită la prețuri care fac obiectul unui dumping și în absența măsurilor, situația sa financiară s-ar deteriora și mai mult. Pe această bază, se concluzionează, prin urmare, că abrogarea măsurilor ar fi împotriva interesului industriei comunitare.

E. UTILIZATORI COMUNITARI

51. Piața pentru produse care includ fibre discontinue din poliester se împarte în trei sectoare: (a) filatura (adică fabricarea de filamente pentru producția de textile, amestecate sau nu cu alte fibre cum ar fi bumbacul sau lâna) și (b) produsele nețesute: fabricarea de foi și pânze, fără transformarea în fibre, exclusiv hârtia și (c) umpluturile (respectiv căptușirea sau capitonarea anumitor bunuri textile, de exemplu perne sau scaune de mașină).

1. Nivelul de cooperare al utilizatorilor comunitari

52. 16 utilizatori industriali au transmis observații în legătură cu prezenta anchetă. Aceștia reprezintă 17% din totalul consumului comunitar de fibre discontinue din poliester și aproximativ 13% din importurile din țările în cauză. Cu toate acestea, s-a constatat o cooperare deplină numai din partea a 10 utilizatori[13], care reprezintă aproximativ 12% din totalul consumului comunitar de fibre discontinue din poliester (toți acești utilizatori care au cooperat pe deplin aparțin sectorului materialelor nețesute și sectorului umpluturilor) În ceea ce îi privește pe ceilalți utilizatori care au cooperat parțial, numai unul dintre ei operează în sectorul filaturilor.

53. Mai mult, Gesamtverband Textil + Mode (federația industriei textile din Germania, care reprezintă atât sectorul filaturilor, cât și cel al materialelor nețesute), două asociații care aparțin federației respective: Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT) și Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V., precum și o asociație europeană care reprezintă societățile din sectorul materialelor nețesute (EDANA) au făcut observații prin care cer Comisiei să pună capăt măsurilor aflate în vigoare. Toți utilizatorii menționați anterior sunt membri ai uneia sau ai mai multora dintre aceste asociații. Reprezentativitatea acestor asociații este corespunzătoare cu aproximativ 30% din consumul comunitar total de fibre discontinue din poliester.

54. Nivelul de cooperare al utilizatorilor individuali în cadrul acestei proceduri este mai mare decât în cazul anchetei precedente. Trebuie, de asemenea, remarcat că în ancheta precedentă numai utilizatorii care se pronunțau în favoarea neimpunerii de taxe (aproximativ 10% din consumul total) și-au făcut cunoscute opiniile, în timp ce la procedura actuală au participat și utilizatori care se pronunță pentru menținerea măsurilor.

2. Argumente aduse de utilizatori

2.1 Utilizatori în favoarea încheierii măsurilor

55. Utilizatori care reprezintă aproximativ 11% din consumul total de fibre discontinue din poliester și 10% din importurile din țările în cauză au adus mai multe argumente împotriva menținerii măsurilor. Toți acești utilizatori sunt membri ai uneia sau ai mai multora dintre asociațiile de utilizatori menționate anterior, care se pronunță, la rândul lor, în favoarea eliminării măsurilor. Argumentele aduse de utilizatori și de asociații în favoarea eliminării sunt examinate în continuare.

56. În primul rând, utilizatorii respectivi afirmă că se confruntă cu o situație dificilă din cauza competiției sporite în privința produselor lor finite din țări care au trecut de la exportul de fibre discontinue din poliester la exportul de produse nețesute (de exemplu RPC). Ei susțin că, în cazul încheierii măsurilor existente, vor avea posibilitatea să se aprovizioneze cu fibre mai ieftine și să devină, astfel, mai competitivi în fața produselor finite originare din Asia. Dacă prețul de piață al fibrelor discontinue din poliester scade, poate să apară o creștere a rentabilității. Trebuie să se țină cont de faptul că principalii clienți ai acestor utilizatori sunt lanțurile de vânzare a produselor cu preț redus pentru care prețul la limita de jos este decisiv, iar marja aplicată produselor finite este foarte scăzută.

57. În legătură cu aceste argumente, trebuie subliniat că informația furnizată de utilizatorii care au cooperat în cadrul anchetei arată că situația acestora în privința rentabilității nu s-a schimbat, în pofida impunerii taxelor antidumping asupra fibrelor discontinue din poliester originare din RPC și creșterea importurilor de produse finite din această țară. Aceasta se datorează faptului că impactul fibrelor discontinue din poliester în totalul costurilor produselor care încorporează fibre discontinue din poliester a rămas, la rândul său, stabil, așa cum se vede în tabelul de mai jos.

Tabelul 13

2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Rentabilitate | 3,48% | 4,07% | 3,88% | 3,79% |

Total costuri FDP ca procent din costurile totale | 22,3% | 24% | 24% | 24% |

58. Situația este, așadar, diferită față de ancheta precedentă, în care impunerea de noi taxe antidumping care ar fi putut ajunge la aproape 30% în anumite cazuri ar fi avut, fără îndoială, un impact negativ mult mai substanțial în structura costurilor utilizatorilor de fibre discontinue din poliester și asupra posibilității acestora de a prezenta clienților oferte atractive.

59. Mai mult, cifra de afaceri a acestora în Comunitate, în ceea ce privește produsele care includ fibre discontinue din poliester, a crescut cu peste 10% în perioada examinată, după cum se vede mai jos, în tabelul 14.

Tabelul 14

2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Cifră de afaceri (000/EUR) Indice: 2004=100 | 427 694 100 | 452 329 106 | 456 445 107 | 472 750 111 |

60. Aceste cifre arată că utilizatorii comunitari de fibre discontinue din poliester nu au fost împiedicați de creșterea importurilor de produse finite din RPC din 2005 să se extindă, să își vândă produsele comercianților cu amănuntul și să își mențină marja de profit. În ceea ce privește impactul posibil asupra prețurilor finale plătite de consumatori, nu s-a adus niciun argument în acest sens, în timp ce în ancheta precedentă s-a concluzionat că impunerea de noi taxe, care ar fi putut să ajungă la aproape 30%, ar fi putut avea un impact asupra consumatorilor.

61. Utilizatorii favorabili încheierii măsurilor au adus, de asemenea, argumentul că prețurile fibrelor discontinue din poliester cresc în Comunitate cu toate că dolarul scade. Această declarație nu corespunde datelor analizate de Comisie în timpul anchetei. Cu toate că a crescut puternic în 2005, prețul fibrelor discontinue din poliester a rămas ulterior stabil, după cum se observă în tabelul 8 de mai sus, în cazul fibrelor discontinue din poliester produse și vândute în Comunitate, respectiv în tabelul 15 de mai jos în cazul fibrelor discontinue din poliester importate[14]:

Tabelul 15

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Primul trimestru 2008 |

Prețuri 000 (EUR/tonă) Indice (2004=100) | 1,02 100 | 1,15 113 | 1,13 111 | 1,15 113 | 1,15 113 |

62. Având în vedere cele de mai sus, măsurile existente nu par să fi avut un impact semnificativ asupra costurilor și rentabilității societăților utilizatoare.

63. În al doilea rând, utilizatorii care se opun impunerii de măsuri arată că există o diferență substanțială, la nivelul ocupării forței de muncă în Comunitate, între sectorul de producție a fibrelor discontinue din poliester (aproximativ 3 000 de persoane) și industria din aval (estimat la 70 000 de persoane).

64. În ceea ce privește această afirmație, cu toate că cifra de 70 000 de persoane pare să fie exagerată, nu se poate nega că industria utilizatoare folosește în mai mare măsură forța de muncă decât industria producătoare. Dat fiind nivelul limitat de cooperare deplină în rândul utilizatorilor (cifrele pentru locuri de muncă au fost furnizate doar de către utilizatori care dețin 12% din totalul consumului comunitar de fibre discontinue din poliester), Comisia nu a putut să obțină date precise cu privire la ocuparea forței de muncă. Cu toate acestea, în tabelul 16 de mai jos se arată că utilizatorii care au cooperat pe deplin cu ancheta angajează 5 009 persoane. Aceasta pare să arate că în producția de bunuri care includ fibre discontinue din poliester sunt implicate cel puțin 40 000–45 000 de persoane. Tabelul de mai jos conține, de asemenea, indicatori cu privire la evoluția ocupării forței de muncă la utilizatorii care au cooperat.

Tabelul 16

2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Ocuparea forței de muncă Indice (2004=100) | 3 898 100 | 4 471 115 | 4 854 125 | 5 009 129 |

65. Cu toate că numărul societăților care au cooperat este limitat, se poate concluziona, totuși, că taxele antidumping existente nu au împiedicat creșterea semnificativă a ocupării forței de muncă în perioada examinată. Prin urmare, acest argument al utilizatorilor a fost respins. Desigur, situația era diferită în ancheta precedentă, în care impunerea unor taxe suplimentare antidumping care puteau ajunge la 30% ar fi putut duce la pierderi de locuri de muncă în sectorul utilizatorilor.

66. În al treilea rând, utilizatorii menționați în această secțiune au arătat că există o cerere tot mai mare în sectorul materialelor nețesute și în sectorul umpluturilor pentru două tipuri speciale de fibre discontinue din poliester: HCS și LMP (menționate mai sus în considerentul (20)) și în cazul cărora producția în Comunitate este limitată, în timp ce RPC și Coreea au capacități extinse de producție în domeniu.

67. În această privință, conform celor mai bune estimări ale Comisiei, având în vedere informațiile furnizate de părțile interesate, consumul total de LMP în comunitate în perioada anchetei de reexaminare este de 85 000–90 000 de tone și consumul total de HCS este de 65 000–70 000 de tone. Industria comunitară asigură în prezent 2 155 de tone de LMP și 21 543 de tone de HCS. Cererea pentru aceste tipuri de fibre discontinue din poliester este în continuă creștere și, conform unei asociații de utilizatori, în următorii ani se va înregistra o creștere anuală de 6% pentru ambele tipuri.

68. Producătorii comunitari de fibre discontinue din poliester afirmă că producerea acestor „specialități” în Comunitate este limitată din cauză că nivelul existent al prețurilor care fac obiectul unui dumping nu le permite să mărească producția. Conform datelor colectate în cadrul prezentei anchete, capacitățile de producție pentru HCS și LMP în industria comunitară în perioada examinată au evoluat după cum urmează:

Tabelul 17

2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Capacitatea industriei comunitare HCS Indice (2004=100) | 67 050 100 | 46 550 69 | 61 550 92 | 61 550 92 |

Capacitatea industriei comunitare LMP Indice (2004=100) | 32 050 100 | 32 050 100 | 32 050 100 | 32 050 100 |

69. Acest tabel arată că industria comunitară ar avea posibilitatea să acopere 88–95% din cererea totală de HCS și aproximativ 37% din cererea totală de LMP în cazul în care prețurile ar ajunge la un anumit nivel. Mai mult, chiar dacă industria comunitară produce cantități limitate din aceste „specialități”, utilizatorii se pot aproviziona din Coreea și RPC cu taxe antidumping limitate (numai 5,7% de la Huvis din Coreea și 4,9% de la Far Eastern din RPC). În ceea ce privește posibilitatea aprovizionării din Taiwan, s-a semnalat că producția de fibre discontinue din poliester din Taiwan este în curs de scădere și că aceasta va duce la creșteri de prețuri sau probleme de aprovizionare și, dacă ar urma să se înlocuiască această sursă cu importuri din RPC și Coreea, impactul taxelor plătite pentru aceste „specialități” importate din RPC și Coreea ar fi semnificativ, din cauza marjei scăzute de profit pentru utilizatorii comunitari. Argumentele respective nu pot fi acceptate. Pe de o parte, chiar dacă producția de fibre discontinue din poliester este în scădere în Taiwan, capacitatea disponibilă ar trebui să crească (capacitatea disponibilă preconizată pentru 2008 este de aproximativ 122 000 de tone, iar pentru 2009 de 150 000 de tone). În concluzie, nu este clar dacă va exista un deficit structural de aprovizionare cu aceste specialități.

70. În ceea ce privește prețurile acestor „specialități”, nu există statistici oficiale, dar, așa cum se arată în tabelul de mai jos, conform datelor furnizate de societățile care au cooperat, prețul HCS (inclusiv taxele antidumping) a crescut cu numai 2% între 2004 și perioada anchetei de reexaminare. În 2006 s-a înregistrat o scădere substanțială a prețului. Creșterea înregistrată între 2006 și perioada anchetei de reexaminare a fost, după toate probabilitățile, cauzată de impunerea de taxe antidumping provizorii asupra importurilor din Taiwan în primul semestru al anului 2007. În ceea ce privește LMP, prețul acestui produs a crescut cu 18% în perioada examinată.

Tabelul 18

2004 | 2005 | 2006 | PAR |

Prețuri HCS 000 EUR/tonă Indice (2004=100) | 1,21 100 | 1,26 104 | 1,05 87 | 1,24 102 |

Prețuri LMP 000 EUR/tonă Indice (2004=100) | 1,31 100 | 1,44 110 | 1,43 109 | 1,54 118 |

71. Aceste date trebuie să fie analizate în legătură cu ponderea acestor specialități în costurile totale pentru produsele care încorporează fibre discontinue din poliester. Pe baza datelor furnizate de utilizatorii care au cooperat, impactul HCS asupra costurilor totale ale acestora pentru produse care încorporează fibre discontinue din poliester este de numai 1,98%, iar impactul LMP este de 4,38%. Ținând cont că rentabilitatea medie este de aproximativ 4%, impactul asupra costurilor totale cauzat de aceste „specialități” nu este semnificativ, în pofida creșterii substanțiale a prețului LMP. Prin urmare, acest argument se respinge.

72. Situația era diferită în ancheta precedentă, când impunerea de taxe antidumping de aproape 30% asupra importurilor de LMP și HCS originare din Taiwan și creșterile de prețuri la care ar fi dus aceasta asupra produselor menționate ar fi avut un impact mai semnificativ asupra costurilor totale.

2.2 Utilizatori împotriva eliminării măsurilor

73. Utilizatori care reprezintă aproximativ 6% din consumul comunitar total de fibre discontinue din poliester și 3% din importurile din țările în cauză au indicat că eliminarea măsurilor ar afecta rentabilitatea industriei din aval, având în vedere că falimentul sectorului fibrelor discontinue din poliester în UE ar duce la creșteri de prețuri pentru fibrele discontinue din poliester și, în consecință, s-ar preconiza o creștere a importurilor de bunuri care includ fibre discontinue din poliester.

74. Având în vedere argumentele aduse anterior în secțiunea C.4 (probabilitatea unor importuri semnificative în cazul în care măsurile se abrogă), nu este exclus ca acest scenariu să se concretizeze, cu riscuri asociate pentru menținerea unei concurențe reale.

3. Concluzii

75. Ținând cont de toți factorii de mai sus, se concluzionează că, deși cei mai mulți dintre utilizatorii care au participat la anchetă consideră că menținerea taxelor este împotriva interesului lor, ancheta arată că menținerea măsurilor nu ar avea un efect negativ semnificativ asupra situației lor economice și financiare. Mai mult, în contradicție cu ancheta anterioară, utilizatorii au opinii diferite cu privire la impactul unei posibile eliminări a măsurilor existente asupra activităților lor. Deși, așa cum s-a explicat mai sus, cei mai mulți dintre ei au cerut Comisiei să abroge taxele antidumping, printre cei care au cooperat cu ancheta există un număr semnificativ împotriva eliminării taxelor.

F. IMPORTATORI ȘI COMERCIANȚI

76. 6 importatori/comercianți au făcut observații în legătură cu prezenta anchetă în cadrul termenului indicat în avizul de deschidere, dar numai trei dintre aceștia (Saehan Europe, GSI Global Service International și Marubeni) au cooperat pe deplin și au oferit răspunsuri la toate întrebările puse de Comisie. Toate acestea sunt societăți profitabile, iar numărul de angajați care intervin în importul/comerțul de fibre discontinue din poliester este neglijabil.

77. Se pare că menținerea taxelor nu ar avea vreun impact negativ semnificativ asupra activității lor. Cei mai mulți dintre ei sunt de părere că este în interesul lor să fie abrogate măsurile impuse asupra importurilor din Coreea, dar nu și cele impuse asupra importurilor din RPC, pentru că aceasta ar însemna un flux uriaș de bunuri, iar nivelul prețurilor ar scădea, odată cu marja lor de profit. Pe de altă parte, având în vedere capacitățile disponibile din Coreea, care sunt limitate față de cele din RPC, aceștia sunt de părere că impactul importurilor coreene asupra prețurilor nu ar aduce prejudicii activității lor.

78. Pe această bază se concluzionează că, indiferent dacă măsurile se mențin, în general, activitatea importatorilor și comercianților nu va fi afectată în mod semnificativ.

G. ALTE CONSIDERAȚII

79. Producătorii comunitari, care susțin că produc 56% din fibrele discontinue din poliester din materiale reciclate, au afirmat că importurile de fibre discontinue din poliester au un efect negativ asupra rentabilității societăților de reciclare. S-a afirmat, de asemenea, că 425 000 de persoane sunt angajate în colectarea de polietilentereftalat pentru aprovizionarea societăților de reciclare. În acest sens, trebuie remarcat că societățile de reciclare a recipientelor PET nu s-au arătat interesate să participe la această investigație, în pofida invitației adresate în avizul de deschidere și a trimiterii chestionarelor de către Comisie, la care nu s-a primit niciun răspuns. Pe de altă parte, cererea de recipiente PET în Asia este mare și în creștere, iar neinstituirea măsurilor antidumping nu-i va împiedica pe reciclatorii de recipiente PET să își vândă produsele pe piața mondială. În consecință, aceste argumente se resping.

80. Mai mult, producătorii comunitari au atras atenția că procesul de fabricație a fibrelor discontinue din poliester din materiale reciclate folosește mai puțină energie decât procesul chimic și că transportul fibrelor discontinue din poliester din Asia generează emisii de carbon. Prin urmare, înlocuirea producției comunitare cu importuri care fac obiectul unui dumping, în special din RPC și Coreea, ar crește emisiile de carbon și ar afecta îndeplinirea obiectivelor UE în privința schimbărilor climatice. În acest context, se reamintește în orice caz că analiza interesului comunitar în cadrul procedurilor antidumping se concentrează pe impactul economic al măsurilor asupra operatorilor economici în cauză și nu are legătură directă cu preocupările legate de mediu.

81. Nu s-au adus niciun fel de argumente cu privire la Arabia Saudită (sau Belarus) care să justifice concluzia că menținerea măsurilor nu ar fi în interesul comunitar.

H. CONCLUZIE

82. Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona că producătorii comunitari de fibre discontinue din poliester, inclusiv industria comunitară, beneficiază de pe urma măsurilor în vigoare, dar se află în continuare într-o situație vulnerabilă. În perioada examinată, aceștia au putut să își extindă cota de piață, producția, capacitatea, cifra de afaceri și nivelul de ocupare a forței de muncă. Mai mult, ei au făcut eforturi substanțiale în ceea ce privește investițiile, au deschis noi instalații în Polonia, România și Bulgaria. În plus, Tergal, un furnizor important al industriei filaturilor, și-a depășit dificultățile financiare și, conform informațiilor furnizate de către companie, nu se mai află în procedură de salvgardare din iulie 2007. Totuși, situația financiară a societății este, în continuare, precară și aceasta nu poate face față unui influx brusc de importuri care fac obiectul unui dumping. Menținerea taxelor va continua să aducă beneficii substanțiale industriei comunitare și va contribui, după toate probabilitățile, la restaurarea viabilității acesteia. Situația este în contrast evident cu imaginea rezultată din ancheta precedentă, când s-a concluzionat că aprovizionarea cu fibre discontinue din poliester ar putea deveni problematică pe piața comunitară din cauza conversiei industriale a unei societăți (La Seda) pentru a crește producția altor articole, din cauza falimentului unui alt producător (Pennine Fibers) și a dificultăților financiare anterioare ale societății Tergal.

83. În ceea ce privește utilizatorii și importatorii, taxele antidumping impuse în prezent asupra importurilor din țările în cauză nu le-au pus în pericol viabilitatea și capacitatea de extindere. Prin urmare, dacă se încheie aplicarea măsurilor, e probabil ca orice avantaje pentru utilizatori și importatori să fie limitate, având în vedere că taxele antidumping nu au avut un efect semnificativ asupra situației lor economice. Contrar acestei concluzii, analiza anchetei precedente a arătat că impunerea de noi taxe antidumping, care puteau ajunge la aproape 30% ar fi avut un impact asupra prețurilor fibrelor discontinue din poliester, în special HCS și LMP, care ar fi putut să producă dificultăți financiare pentru un număr substanțial de utilizatori.

84. Prin urmare, se concluzionează că posibilele avantaje limitate de care utilizatorii și importatorii de fibre discontinue din poliester ar putea beneficia dacă taxele ar fi abrogate, ar fi foarte disproporționate față de dezavantajele serioase suferite de industria comunitară.

85. În consecință, se poate concluziona că încheierea aplicării măsurilor impuse în prezent asupra importurilor din țările în cauză nu s-ar justifica din punct de vedere al interesului comunitar.

I. APLICAREA PRINCIPIULUI NEDISCRIMINĂRII

86. S-a atras atenția de către mai multe părți interesate asupra faptului că măsurile antidumping nu pot fi impuse pe o bază discriminatorie, după cum se precizează în articolul 9 alineatul (5) al regulamentului de bază care prevede că „se impune o taxă antidumping a cărei valoare este adecvată fiecărui caz, în mod nediscriminatoriu, la importurile unui produs, indiferent din ce sursă provin, despre care s-a constatat că fac obiectul unui dumping și produc un prejudiciu, … ” S-a indicat, de asemenea, că acest principiu al nediscriminării este și un principiu fundamental al legislației OMC.

87. Conform părților interesate care invocă aplicarea principiului nediscriminării, s-a constatat, în Regulamentul (CE) nr. 2005/2006 al Comisiei că importurile de fibre discontinue din poliester din Taiwan și Malaezia fac obiectul unui dumping și produc prejudicii. S-a afirmat că „ motivul pentru care aceste două surse de import de fibre discontinue din poliester nu sunt supuse taxelor antidumping nu este acela că ulterior Comisia a constatat că importurile de fibre discontinue din poliester din Malaezia și Taiwan nu fac obiectul unui dumping sau nu produc prejudicii … ” Mai mult, s-a afirmat că decizia Comisiei de a nu continua să impună măsuri antidumping asupra importurilor de fibre discontinue din poliester din Malaezia și Taiwan de la 22 iunie 2007, în ciuda faptului că s-a constatat că aceste importuri fac obiectul unui dumping și creează prejudicii, are efectul de a invalida continuarea impunerii de taxe antidumping asupra importurilor de fibre discontinue din poliester din alte țări.

88. În primul rând, se atrage atenția că în cazul Malaeziei și Taiwanului plângerea a fost retrasă și că nu a existat nicio constatare definitivă a Consiliului cu privire la justificarea impunerii taxelor antidumping. Prin urmare, nu există nicio discriminare.

89. În al doilea rând, natura testelor legale cu privire la interesul comunitar, conform articolului 9 alineatul (1) (aplicabil în cazul Taiwanului și Malaeziei) și articolului 21 (aplicabil în cazul de față) din regulamentul de bază, este diferită. Conform primului articol, testul trebuie să stabilească dacă echilibrul de interese în cauză este atât de pozitiv încât Comisia ar trebui să continue procedurile din oficiu, chiar și în absența unei plângeri depuse. Conform celui de-al doilea articol, testul trebuie să stabilească dacă echilibrul de interese este atât de negativ încât aplicarea măsurilor ar trebui să fie încheiată. Prin urmare, din natura diferită a testelor rezultă că nu poate exista o discriminare.

90. În al treilea rând, chiar și în situația ipotetică a unei decizii definitive luate de Consiliu cu privire la neimpunerea de taxe antidumping asupra importurilor de fibre discontinue din poliester originare din Malaezia și Taiwan, nu ar fi vorba de discriminare în acest caz, având în vedere că principiul invocat se aplică numai dacă se ajunge la concluzii similare în anchete diferite cu privire la același produs. Cu alte cuvinte, pentru respectarea principiului nediscriminării, enunțat la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și articolul 9 alineatul (2) din Acordul OMC privind antidumpingul trebuie să nu se trateze diferit situații comparabile și să nu se trateze în același fel situații diferite. După cum s-a explicat anterior, faptele și concluziile prezentei anchete sunt radical diferite față de faptele și concluziile în cazul Malaeziei și Taiwanului și, în consecință, cele două situații nu sunt comparabile.

91. Având în vedere cele de mai sus, afirmațiile făcute în legătură cu aplicarea principiului nediscriminării se resping.

J. DISPOZIȚII FINALE

92. Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerentele esențiale în baza cărora se intenționează recomandarea menținerii măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma prezentei comunicări.

93. Pe baza faptelor și considerentelor menționate anterior, se concluzionează că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, trebuie să se încheie reexaminarea intermediară și trebuie să se mențină taxele antidumping impuse asupra importurilor de fibre discontinue din poliester produse și exportate către Comunitatea Europeană de către țările în cauză.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articol unic

Reexaminarea parțială interimară a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de fibre sintetice discontinue din poliester (FDP) originare din Belarus, Republica Coreea, Arabia Saudită și Republica Populară Chineză, declarate în mod normal la codul NC 5503 20 00, se încheie fără modificarea măsurilor antidumping aflate în vigoare.

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și este direct aplicabil în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, […]

Pentru Consiliu

Președintele […][pic][pic][pic]

[1] JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

[2] JO L 71, 17.3.2005, p. 1.

[3] Cauza T-221/05.

[4] JO L 274, 11.10.2002, p. 1.

[5] JO L 160, 21.6.2007, p. 30.

[6] JO L 202, 30.8.2007, p. 4.

[7] Regulamentul (CE) nr. 2005/2006 al Comisiei din 22 decembrie 2006 de instituire a unor drepturi antidumping provizorii pentru importurile de fibre sintetice discontinue din poliester originare din Malaiezia și Taiwan. JO L 379, 28.12.2006, p. 65.

[8] Idem nota de subsol 7.

[9] CIRFS („Comitetul Internațional pentru Mătase Artificială și Fibre Sintetice”, organismul reprezentativ pentru industria europeană a fibrelor sintetice și artificiale) și IVC (Industrievereinigung Chemiefaser e.V., Asociația Industriilor de Fibre Sintetice și Artificiale din Austria și Germania).

[10] Idem nota de subsol 7.

[11] Nu a fost luată în considerare rentabilitatea în cazul societăților care și-au început activitatea în perioada de anchetă, pentru a se evita posibile distorsiuni ale cifrelor.

[12] În 2005, unul dintre producătorii comunitari a dat faliment în Regatul Unit, dar noile instalații amplasate în Polonia și România au suplinit pierderile de producție și ocupare a forței de muncă suportate ca urmare a acestui faliment.

[13] Libeltex, ORV, PGI Nonwovens, Ziegler, Tharreau, Sandler, Frankenstolz, Lueck, TWE Vliesstoffwerke și IMP Confort.

[14] Sursă: EUROSTAT. O asociație de producători a atras atenția asupra unei creșteri puternice a prețurilor în iunie 2008 în comparație cu iunie 2007. Această creștere puternică este corespunzătoare prețurilor în dolari, dar dacă se iau în considerare prețurile în EUR, acestea au rămas stabile.