RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene în 2012 /* COM/2013/0713 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene în 2012 1. Contextul raportului anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică Raportul anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene se elaborează în conformitate cu articolul 190 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Scopul acestui raport este de a oferi o scurtă prezentare a măsurilor cheie luate în cursul anului de raportare, care nu este exhaustivă. Au fost incluse și unele activități de cercetare realizate în temeiul Tratatului Euratom, deși acestea nu fac în mod oficial obiectul prezentului raport. 2. Contextul politic mai amplu din 2012 Strategia Uniunii Europene pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Europa 2020, a constituit elementul de bază al abordării Uniunii Europene cu privire la reformele structurale și îmbunătățirea competitivității în 2012. Domeniile prioritare în care trebuie luate măsuri în 2012 au fost evidențiate în Analiza anuală a creșterii pentru 2012[1]. Anul a început în condiții dificile. Încrederea în moneda euro se deteriorase, creșterea economică încetinise și, lucrul cel mai important, cetățenii europeni nu au crezut niciodată mai puțin în capacitatea Europei de a-și soluționa problemele[2]. Uniunea Europeană a continuat să ia măsuri pentru combaterea crizei. Prin propunerea de proiect a Comisiei cu privire la realizarea uniunii economice și monetare s-a stabilit o viziune pe termen lung, precum și măsurile concrete necesare pe termen scurt și mediu. Comisia a evidențiat faptul că este necesară o schimbare în ceea ce privește modul de operare a economiei europene – o schimbare care ar pune în valoare punctele forte prin care Europa ar putea influența economia viitorului printr-un nivel ridicat de inovare, cunoaștere și competențe. Din acest motiv Europa 2020 plasează cercetarea, tehnologia și inovarea în prim-planul activităților menite să ajute Europa să iasă din criza economică actuală și să construiască o creștere economică inteligentă, sustenabilă și inclusivă. Economia europeană nu își exploatează pe deplin potențialul pentru a deveni mai inovatoare, productivă și competitivă, utilizând mai puține resurse și reducând impactul asupra mediului[3]. Comisia a anunțat ultimul și cel mai mare set de cereri de propuneri ca parte integrantă din Al șaptelea program-cadru (PC7). Finanțarea – care este deschisă organizațiilor și întreprinderilor din toate statele membre ale UE și țările partenere – reprezintă cea mai semnificativă parte din bugetul UE dedicat cercetării, propus pentru 2013, în valoare de 10,8 miliarde EUR. Anunțul a fost făcut la doar câteva zile după ce liderii UE au subliniat importanța cercetării și inovării în cadrul Pactului pentru creștere economică și locuri de muncă[4], ca parte integrantă a răspunsului Uniunii Europene la criza economică și financiară. 3. Uniunea inovării Lansată de către Comisie în octombrie 2010 ca parte integrantă a programului Europa 2020, scopul Uniunii Inovării este de a crea o economie vibrantă, alimentată de idei și creativitate, bazată pe inovare și capabilă să se conecteze la lanțurile de valori globale, să valorifice oportunitățile, să cucerească piețe noi și să creeze locuri de muncă de înaltă calitate. 3.1. Monitorizarea progresului în materie de inovare În general, progresele privind stabilirea unei politici-cadru pentru o Uniune a inovării au fost pozitive: mai mult de 80% dintre inițiative se desfășoară conform planului, consolidând Spațiul european de cercetare (SEC) și programul Orizont 2020. Principiul „consolidării fiscale inteligente” – și anume protejarea sau, în măsura în care acest lucru este posibil, majorarea cheltuielilor din domenii care favorizează creșterea economică, cum ar fi cercetarea și dezvoltarea – este încorporat în prezent în semestrul european. Mediul de afaceri din Europa va deveni mai favorabil inovării ca urmare a măsurilor aferente pieței unice, cum ar fi brevetul unitar, accelerarea procesului de standardizare, normele modernizate în materie de achiziții publice la nivelul UE și un pașaport european pentru fondurile de capital de risc. Parteneriatele europene pentru inovare pun în comun resurse și îndreaptă măsurile axate pe cerere și ofertă în direcția provocărilor societale esențiale. Poziția globală a Europei continuă să fie relativ puternică. UE are printre cele mai bune rezultate din lume atunci când este vorba de crearea de produse științifice de înaltă calitate și produse inovatoare. UE deține încă cea mai mare pondere de venituri generate din lanțurile de valori ale producției globale. Începând cu anul 2008, UE și-a îmbunătățit performanțele în materie de inovare și a redus aproape la jumătate decalajul în materie de inovare față de SUA și Japonia. De asemenea, UE continuă să dețină rezultate mai bune în materie de inovare decât Brazilia, India, Rusia și China, deși aceasta din urmă recuperează întârzierea în mod semnificativ. La aceasta se adaugă faptul că, din 2008, Coreea de Sud și-a triplat practic avansul în materie de inovare față de UE, stabilindu-și calitatea de lider în materie de inovare împreună cu SUA. În plus, deși pe parcursul crizei în UE s-au mărit cheltuielile publice în materie de cercetare și dezvoltare, deoarece guvernele au depus eforturi pentru a-și menține investițiile în acest domeniu, încurajând astfel mediul de afaceri să facă același lucru, date recente indică o posibilă inversare a acestei tendințe. În 2011, pentru prima oară de la începutul crizei, bugetul public pentru cercetare și dezvoltare al celor 27 de state membre ale UE a înregistrat o ușoară scădere. Însă durata și severitatea excepțională a crizei actuale ar putea să înceapă să submineze consensul politicilor UE privind nevoia de a proteja investițiile în cercetare și dezvoltare. De asemenea, aceasta a expus slăbiciunile structurale ale performanței Europei în materie de inovare și a reiterat nevoia de reforme mai ample pentru a crește eficiența și eficacitatea sistemelor naționale din domeniul cercetării și inovării. Acest obiectiv ar putea fi atins prin strategii de specializare inteligente, legături mai bune între cercetarea publică și inovațiile din domeniul afacerilor, precum și prin îmbunătățirea condițiilor cadru pentru investițiile din domeniul afacerilor. Tabloul de bord din 2013 al Uniunii inovării[5] arată că procesul de convergență a performanțelor în materie de inovare ale statelor membre este în impas. Deoarece convergența a fost tendința dominantă de la introducerea tabloului de bord în 2001, acest lucru semnalează în mod clar un risc de adâncire a discrepanțelor în materie de inovare. Pe măsură ce criza se prelungește și se aprofundează, iar disparitățile dintre unele regiuni europene sunt în creștere, crește și necesitatea de a pune în aplicare Uniunea inovării și de a o aprofunda rapid în domeniile care prezintă o importanță capitală pentru inovare, cum ar fi învățământul superior, antreprenoriatul bazat pe inovare și măsurile referitoare la cerere. De asemenea, trebuie să se mențină dinamismul în domenii precum inovarea socială. În plus, s-au început lucrările pregătitoare pentru maximalizarea sinergiilor viitoare dintre programul Orizont 2020 și fondurile structurale în contextul specializării inteligente. 3.2. Abordarea provocărilor societale: parteneriatele europene pentru inovare Metoda Parteneriatului european pentru inovare (PEI) de accelerare a dezvoltării și de folosire a inovării în cazul provocărilor societale a intrat într-o fază nouă în 2012. Parteneriatul-pilot privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate (ÎAS) a trecut de la etapa de planificare la etapa de punere în aplicare și aceeași metodă a fost propusă pentru încă patru domenii. Invitația de a lua un angajament în Parteneriatul ÎAS a primit răspunsuri încurajatoare, constând în 261 de angajamente de întreprindere a unor acțiuni specifice, peste 50 de regiuni și municipalități exprimându-și interesul de a deveni puncte de referință și sute de parteneri înscriindu-se în platforma web pentru idei inovatoare. În urma aprobării planului strategic de implementare a parteneriatului-pilot, Comisia a prezentat propuneri de PEI-uri în domeniile productivitate și sustenabilitate agricolă, materii prime, apă, precum și orașe și comunități inteligente. Ca urmare a aprobărilor de către Consiliu, planul strategic de implementare (PSI) a parteneriatului privind apa a fost prezentat în decembrie 2012, iar planurile strategice de implementare a parteneriatelor privind agricultura, materiile prime și orașele și comunitățile inteligente vor fi publicate în 2013, astfel încât punerea în aplicare să poată începe cât mai curând posibil. 4. Realizarea spațiului European de Cercetare În completarea concluziilor oferite de Consiliul Europei privind realizarea Spațiului European de Cercetare (SEC), Comisia a adoptat o Comunicare privind un parteneriat consolidat al SEC pentru excelență și creștere economică[6], care propune sisteme naționale de cercetare mai eficiente, optimizarea cooperării și concurenței la nivel transnațional, o piață a forței de muncă deschisă pentru cercetători, egalitate de gen și integrarea perspectivei de gen în domeniul cercetării, accesul la informațiile științifice și circulația acestora. Acesta se axează pe o abordare privind parteneriatul consolidat dintre statele membre, Comisie și organizațiile de cercetare interesate. Abordarea a fost aprobată de către Consiliu.[7]. SEC face parte din inițiativa Uniunea inovării, iar Orizont 2020 sprijină crearea acestuia în mai multe moduri. Este una dintre principalele reforme structurale de stimulare a creșterii economice în Europa – și este din ce în ce mai recunoscut ca atare. Efectul combinat al atingerii de către UE a obiectivului de a dedica cercetării 3% din PIB, al inițiativei Orizont 2020 și al unei proporții mai mari de finanțare transnațională (0,8% în prezent), ca urmare a creării SEC, ar putea genera până la 445 de miliarde EUR de PIB suplimentar și 7,2 milioane de noi locuri de muncă până în 2030[8]. Declarația comună a Comisiei și a cinci organizații majore interesate din domeniul cercetării din 17 iulie 2012 reprezintă un element esențial al acestei abordări de parteneriat[9], împreună cu angajamentele scrise din memorandumurile de înțelegere. Acestea presupun că organizațiile vor face progrese tangibile până la finalul anului 2013. Punerea în aplicare a Comunicării SEC va fi sprijinită de mecanismul de monitorizare al SEC (EMM), care are scopul de a colecta informații pentru a monitoriza progresele la nivelul statelor membre și al statelor asociate. Comisia va juca un rol esențial în ceea ce privește înființarea și operarea EMM pentru autoritățile naționale și organizațiile interesate din domeniul cercetării. Ca un prim pas, Comisia a efectuat un sondaj SEC pentru a determina progresul înregistrat de organizațiile publice din domeniul cercetării în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor corespunzătoare identificate în cadrul Comunicării SEC. 4.1 Cercetătorii Punerea în aplicare a celor șaisprezece măsuri menite să promoveze mobilitatea, formarea și dezvoltarea carierei cercetătorilor a fost elementul central al acestui proces, axându-se pe aspecte precum: recrutarea deschisă, transparentă și bazată pe merit; lansarea programului EURAXESS - Vocea cercetătorilor pentru a asigura comunicarea directă cu fiecare cercetător; organizarea unui grup operativ care să propună soluții pentru un eventual fond de pensii suplimentare la nivel pan-european pentru cercetători; colaborarea cu organizațiile interesate din domeniul cercetării în vederea definirii și punerii în aplicare a principiilor privind accesul la granturi naționale și transferabilitatea acestora; și o procedură specială de admisie a resortisanților țărilor terțe în scopul desfășurării unei activități de cercetare științifică. Grupul director al SEC pentru resurse umane și mobilitate a facilitat pregătirea și urmărirea inițiativelor conexe, mai ales prin: prezentarea raportului final și a recomandărilor grupului de lucru pentru probleme legate de resursele umane, inclusiv Strategia în materie de resurse umane pentru cercetători (HR4R); organizarea unor noi grupuri de lucru privind formarea doctorală inovatoare și dezvoltarea profesională a cercetătorilor; și prezentarea raportului din 2012 de monitorizare a progresului privind cercetătorii. 4.2 Programarea în comun Pentru a sprijini procedura de programare în comun a cercetării, în 2012 Comisia a lansat acțiuni de coordonare și suport menite să sprijine cinci dintre cele șase inițiative de programare în comun (IPC) din cea de-a doua serie: Conectarea cunoștințelor în materie de climă pentru Europa, Mări și oceane productive și sănătoase, Ani mai mulți, vieți mai bune – potențialul și provocările schimbărilor demografice, Provocarea microbiană – o nouă amenințare pentru sănătatea umană și Dificultățile privind apa pentru o lume în schimbare. A mai existat o cerere de propunere privind posibilitatea sprijinirii în anul 2013 a celei de-a șasea inițiative IPC, Europa urbană – schimbări urbane la nivel global, soluții comune la nivel european. În 2012, trei dintre cele patru inițiative de programare în comun din prima serie – Inițiativa pilot de programare în comun (IPC) privind bolile neurodegenerative, inclusiv Alzheimer; Agricultura, securitatea alimentară și schimbările climatice; și O dietă sănătoasă pentru o viață sănătoasă – au adoptat agende strategice de cercetare (ASC) prin care s-au stabilit activitățile care vor fi desfășurate în următorii ani. Inițiativa de programare în comun „Patrimoniul cultural și schimbările globale, o nouă provocare pentru Europa” a lansat o ofertă-pilot comună și urmează să își adopte agenda strategică de cercetare în 2013. În vederea facilitării procesului de programare în comun privind cooperarea la nivel transfrontalier în domeniul cercetării, Comisia a propus două măsuri noi pentru statele membre și părțile interesate: marcajul SEC și cererile de propuneri sincronizate. Comisia a început discuțiile cu părțile interesate în vederea lansării unor activități-pilot până în 2014. 4.3 Infrastructuri de cercetare Comisia a menținut o strânsă colaborare cu Forumul strategic european pentru infrastructuri de cercetare (FSEIC) în vederea finalizării sau lansării până în 2015 a 60% din proiectele prevăzute în foaia de parcurs a FSEIC. În 2012, s-au publicat 15 foi de parcurs naționale, iar alte șapte foi erau în pregătire. În 2012, s-au mărit eforturile de folosire a fondurilor structurale pentru edificarea unor proiecte FSEIC, concentrându-se pe primele două facilități, inclusiv ILE (Infrastructura de lumină extremă), menită să fie pusă în aplicare până în anul 2016 în Republica Cehă (290 milioane EUR) și România (180 milioane EUR). În 2012, Comisia a propus o modificare la regulamentul de instituire a unui cadru juridic pentru un Consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC), conceput pentru a facilita crearea și funcționarea unei infrastructuri de cercetare extinse, care implică mai multe state europene. Deși aplicarea unitară și la timp a regulamentului în diversele state membre rămâne o provocare, s-a creat Infrastructura comună pentru resurse lingvistice și tehnologie (CLARIN ERIC), iar Comisia a examinat punerea în aplicare a altor șapte proiecte (ECRIN, EURO-ARGO, ancheta SSE, BBMRI, EATRIS, DARIAH, C-ERIC). La 11 decembrie 2012, Consiliul[10] a subliniat nevoia de a reînnoi și adapta mandatul FSEIC în vederea rezolvării adecvate a problemelor existente și pentru a se asigura că proiectele FSEIC aflate deja în desfășurare sunt monitorizate în urma unei evaluări complete și că se acordă prioritate proiectelor de infrastructură incluse în foile de parcurs ale FSEIC. Comisia a creat un Grup de experți la nivel înalt pentru a evalua sprijinul acordat de UE în cadrul programului Orizont 2020. De asemenea, Comisia a lansat o consultare pentru activitățile de cercetare viitoare în vederea unei utilizări mai extinse și mai eficiente la nivel transnațional a infrastructurilor de cercetare existente. 4.4 Universitățile: proiecte de modernizare S-a desfășurat un studiu pentru crearea unor programe structurale inovatoare de formare doctorală cu scopul de a oferi îndrumări pentru programele structurale la nivelul întregii Europe. S-a lansat o cerere pilot de propuneri pentru „catedrele SEC” în regiunile de convergență, în vederea facilitării schimbărilor structurale în universități și alte organizații de cercetare, cu scopul de a încuraja excelența și de a îmbunătăți astfel performanța acestora în materie de finanțare pe bază competitivă a activităților de cercetare. De asemenea, s-a pregătit un studiu de fezabilitate pentru a evalua cea mai bună modalitate de înființare a unui mecanism de acreditare european pentru gestionarea resurselor umane bazată pe cartă și cod în universități și în instituțiile de cercetare finanțate din fonduri publice. 4.5 Accesul liber, transferul de cunoștințe și SEC digital Accesul liber a fost înglobat în inițiativa Orizont 2020. Statele membre au fost rugate să numească un Punct de referință național în vederea facilitării schimbului de informații și pentru a permite învățarea reciprocă. Comisia intenționează să organizeze o primă întâlnire a Punctelor naționale de referință pentru un schimb de lecții învățate și de bune practici. În 2012, s-a stabilit un grup de experți pentru transferul de cunoștințe în vederea prezentării unor analize și recomandări detaliate. Comisia a lansat un studiu pentru stabilirea unor orientări cu privire la principalele probleme care pot fi abordate de participanți în cadrul acordurilor de consorțiu. Grupul de lucru ERAC privind transferul de cunoștințe a oferit orientări și opinii privind studiul, urmărind progresul punerii în aplicare a Recomandării Comisiei privind proprietatea intelectuală și a Codului de practici.[11]. SEC digital va sprijini furnizarea de infrastructuri electronice, accesul transfrontalier nelimitat la serviciile de cercetare digitale și preluarea e-științei, precum și dezvoltarea unor politici conexe. În 2012, această colaborare a început prin integrarea SEC digital în structurile și activitățile de urmărire ale SEC, inclusiv interacțiuni prin intermediul platformelor părților interesate și monitorizarea sistematică a acțiunilor de comunicare în SEC. Infrastructurile electronice facilitează crearea, circulația și utilizarea cunoștințelor în Europa și încurajează colaborarea dintre oamenii de știință. În 2012, s-a pus accentul pe știința și ingineria bazate pe date (EUDAT, OpenAIRE), infrastructura computațională (PRACE, EGI, Helix Nebula), rețeaua de cercetare și educație GÉANT, comunitățile de cercetare virtuale și e-știință. Printre aspectele principale se numără publicarea strategiei europene privind calculul de înaltă performanță (comunicare adresată Parlamentului și Consiliului), dezvoltarea infrastructurii pentru sprijinirea accesului liber și a alianței globale pentru date de cercetare (RDA); și lansarea programului Africa Connect, care conectează Europa cu Africa sub-sahariană. 5. Cooperarea internațională Principalul aspect de menționat pentru acest an a fost Comunicarea privind Consolidarea și concentrarea cooperării internaționale la nivelul UE în domeniul cercetării și al inovării[12]o abordare strategică. În cadrul acestei comunicări, Comisia propune o strategie nouă pentru cooperarea internațională în domeniul cercetării și al inovării, în special în vederea pregătirii pentru Orizont 2020. Cooperarea internațională în domeniul cercetării și al inovării nu este un scop în sine – este mai degrabă un mijloc prin care Uniunea își poate atinge obiectivele de nivel înalt. Acest fapt înseamnă, în special, consolidarea excelenței și atractivității UE în domeniul cercetării și inovării, precum și a competitivității sale economice și industriale, abordarea provocărilor societale globale și susținerea politicilor externe ale UE. Strategia definește o dublă abordare în vederea atingerii acestor obiective: Programul Orizont 2020 va fi deschis participării entităților din întreaga lume, deși alocarea de fonduri din bugetul UE pentru aceste entități va fi revizuită. Prin această deschidere generală cercetătorii europeni vor fi liberi să coopereze cu omologii lor din țări terțe pe marginea subiectelor alese de aceștia. Se vor crea activități cu anumite scopuri, în cadrul cărora se va urmări cooperarea pe anumite subiecte și cu țări sau regiuni identificate. Acestea vor fi grupate în foi de parcurs multianuale. De asemenea, un număr de chestiuni transversale vor face parte integrantă din strategie: · Parteneriatul cu statele membre va fi consolidat, pornind de la activitatea Forumului strategic pentru cooperare internațională în domeniul științei și tehnologiei; · Principiile comune pentru desfășurarea activităților în domeniul cercetării și inovării la nivel internațional vor fi dezvoltate și promovate împreună cu partenerii noștri internaționali, cu scopul de a crea un teren de joc global și uniform. Acest lucru va fi facilitat de către Consiliul pentru cercetare globală, un forum voluntar creat recent pentru schimbul de cele mai bune practici și stabilirea de principii comune; · Se va intensifica coordonarea cu alte politici ale Uniunii cu o puternică dimensiune externă, precum și cu alte activități ale organizațiilor internaționale și ale forurilor multilaterale. Punerea în aplicare a strategiei va fi strâns aliniată la programul Orizont 2020. Comisia s-a angajat să publice rapoarte intermediare la fiecare doi ani, începând din prima parte a anului 2014, în vederea consolidării guvernanței. Aproximativ 350 oameni de știință renumiți și factori de decizie de nivel înalt din peste 30 de țări din Uniunea Europeană și regiunea mediteraneană s-au întâlnit la Barcelona, Spania, în aprilie 2012, pentru a lansa un nou parteneriat în domeniul cercetării și inovării. Noul parteneriat a fost propus de Comisia Europeană ca parte a răspunsului Uniunii la schimbările politice din zona mediteraneană de sud și având în vedere programul Orizont 2020. Conferința a lansat procesul creării unei agende comune euro-mediteraneene în domeniul cercetării și al inovării. 6. Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) Reunind pentru prima oară toate sursele de finanțare din UE destinate cercetării și inovării într-un singur program, Orizont 2020 se va axa pe trei priorități cheie: consolidarea poziției UE ca lider mondial în domeniul științei; consolidarea poziției de lider industrial în inovare și acordarea de sprijin pentru soluționarea principalelor probleme comune ale cetățenilor europeni în contextul unor provocări societale esențiale. La 28 noiembrie 2012, Comisia pentru industrie, transport și cercetare (ITCE) al Parlamentului European a adoptat cu majoritate absolută trei dintre cele patru rapoarte ale pachetului Orizont 2020. Consiliul UE a adoptat o Abordare generală parțială privind Regulamentul programului-cadru (31 mai 2012), Regulile de participare și Regulamentul de diseminare (10 octombrie 2012) și Decizia privind programele specifice (11 decembrie 2012). Acestea oferă un fundament foarte bun pentru negocierile trilaterale dintre instituțiile UE în vederea finalizării procedurilor legislative ordinare referitoare la pachetul Orizont 2020 într-un acord în primă lectură până la sfârșitul anului 2013. 7. Al șaptelea program-cadru 7.1 Implementarea programelor de lucru pentru 2012 În 2012, au fost finalizate 53 de cereri de propuneri cu un buget indicativ total de 4,4 miliarde EUR. În total au fost primite 17 374 de propuneri eligibile, dintre care 3 089 au fost reținute pentru finanțare, rezultând o rată de succes a propunerilor de 17,78 %. Numărul total de participanți la propunerile eligibile a fost de 70 059, costurile totale aferente proiectelor fiind 36,99 miliarde EUR, iar contribuția solicitată din partea UE a fost de 30,78 miliarde EUR. Numărul total de participanți la propunerile reținute a fost de 14 821, costurile totale aferente proiectelor fiind de 6,92 miliarde EUR, iar contribuția solicitată din partea UE a fost 4,98 miliarde EUR. Rata de succes generală a fost de 21,16 % calculată pe baza numărului de candidați și de 16,18 % calculată pe baza contribuției UE solicitate. 7.2 Programele de lucru pentru 2013 Adoptate în iulie 2012, cererile de propuneri din 2013, în valoare de aproximativ 8,1 miliarde EUR, vor sprijini proiecte și idei care vor duce la creșterea competitivității Europei și vor aborda probleme cum ar fi sănătatea umană, protecția mediului și găsirea de noi soluții pentru provocările din ce în ce mai mari legate de urbanizare și gestionarea deșeurilor. Programele de lucru includ unele dintre următoarele caracteristici: – Cererile de propuneri au în vedere atât inovarea, cât și o serie de provocări societale, construind o punte de legătură cu programul Orizont 2020. – În total, 4,8 miliarde EUR sunt destinați priorităților tematice de cercetare. Inovarea industrială va fi sprijinită prin activități „apropiate de piață”, cum ar fi pilotarea de proiecte, demonstrațiile, standardizarea și transferul de tehnologie. Cele trei parteneriate dintre instituțiile private și cele publice lansate sub egida planului de recuperare economică europeană sunt puse în aplicare prin cereri de propuneri și combinate cu investiții private. Cererile de propuneri sunt foarte relevante pentru industrie, cu o participare industrială de peste 50%, aproximativ 30% din totalul finanțării UE mergând la întreprinderile mici și mijlocii. – Se va acorda o atenție specială întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) în cadrul unui pachet în valoare de până la 1,2 miliarde EUR. Aceasta include o acoperire în valoare de 150 milioane EUR drept garanție pentru împrumuturi în valoare de 1 miliard de EUR pentru IMM-uri și întreprinderi de talie medie. – Circa 2,7 miliarde EUR vor contribui la consolidarea poziției Europei ca destinație de talie mondială pentru cercetători, mai ales prin granturi individuale acordate de Consiliul European pentru Cercetare (1,75 miliarde EUR) și prin acțiuni Marie Skłodowska-Curie (963 milioane EUR) pentru formarea și mobilitatea cercetătorilor. – S-a lansat o nouă inițiativă referitoare la „Catedrele Spațiului european de cercetare” în vederea remedierii discrepanțelor în materie de inovare. Prin intermediul unei cereri-pilot în valoare de 12 milioane EUR, vor fi selectate în total cinci catedre SEC, care urmează să fie găzduite de universități sau alte instituții de cercetare eligibile situate în regiuni mai puțin dezvoltate din cinci diferite țări ale UE. – Printre prioritățile tematice inovatoare în domeniul cercetării incluse în aceste cereri se numără: aproximativ 155 de milioane EUR pentru inițiativa „Oceanele viitorului”, în vederea sprijinirii creșterii economice durabile în sectoarele marin și maritim; aproximativ 365 de milioane EUR pentru tehnologii care vor transforma zonele urbane în „Orașe și comunități inteligente” durabile; aproximativ 147 de milioane EUR pentru a combate înmulțirea bacteriilor rezistente la medicamente; și aproximativ 100 de milioane EUR pentru soluții inovatoare privind gestionarea resurselor de apă dulce. – De asemenea, aceste cereri sprijină obiectivele de finanțare din domeniul cercetării incluse în Agenda digitală ITC cu o sumă de aproximativ 1,5 miliarde EUR dedicată domeniului tematic informatică și tehnologii de comunicare. – Investiția în valoare de 8,1 miliarde EUR este menită să valorifice investiții suplimentare în domeniul cercetării în valoare de 6 miliarde EUR din fonduri publice și private, iar prin aceasta se estimează o creștere a gradului de ocupare a forței de muncă prin crearea a 210 000 de locuri de muncă pe termen scurt, precum și generarea unei creșteri economice suplimentare în valoare de 75 miliarde EUR pe o perioadă de 15 ani. – Bugetul total al UE pe anul 2013 dedicat cercetării, în valoare de 10,8 miliarde de EUR, cel mai mare buget al tuturor timpurilor din istoria programelor-cadru ale Uniunii, cuprinde fonduri din afara programelor de lucru, cum ar fi cercetarea în domeniul energiei nucleare (993 milioane EUR) conform Tratatului Euratom, inițiative tehnologice comune (751 milioane EUR) și parteneriate între instituțiile publice din statele membre. Bugetul total include și finanțarea alocată Centrului comun de cercetare al Comisiei[13]. 7.3 Aspecte principale 7.3.1 Inovare Programul de lucru al PC7 pentru 2013 include mai multe activități care sunt mai aproape de piețe și de utilizatori, precum și mai mult sprijin pentru transferul rezultatelor din laborator pe piață. Se acordă mai mult sprijin IMM-urilor și întreprinderilor mici de talie mijlocie inovative din domeniul accesului la fondurile cu capital de risc prin lansarea unui nou sistem de contragaranții în cadrul mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR) pentru IMM-uri (instrument de partajare a riscurilor), care vine în completarea sistemului de garanții lansat cu succes în 2012. De asemenea, există un suport mai extins pentru parteneriatele dintre instituțiile publice și private. În mai multe domenii se fac experimente cu achiziții înainte de comercializare, atât în vederea co-finanțării unor achiziții publice comune reale, cât și pentru a sprijini conexiunile și lucrările pregătitoare. Inovarea în sectorul public devine din ce în ce mai importantă și include sprijinul acordat pentru soluții inovatoare, atât în administrațiile publice, cât și în serviciile din sectorul public. Inovarea în domeniul social este sprijinită prin diverse căi în multe domenii, inclusiv prin acțiuni legate de inovare socială și cercetări socio-economice. Un număr tot mai mare de teme se referă și la sprijinul special acordat exploatării unor rezultate promițătoare din cercetare, indiferent de originea acestora, finanțate sau nu de către UE. Acțiunile includ finanțarea activităților de urmărire, destinate direct rezultatelor proiectelor de cercetare, cât și rețelelor de sprijin menite să faciliteze exploatarea acestora. 7.3.2 Diseminarea Diseminarea rezultatelor cercetării finanțate de UE joacă un rol crucial în realizarea Spațiului european de cercetare, promovând deschiderea și fructificând potențialul creativ al Europei. Comisia sprijină diseminarea rezultatelor cercetării prin acordarea de finanțare în cadrul proiectelor pentru diseminarea activă a rezultatelor. De asemenea, Comisia sporește, în mod activ, cunoașterea publică a rezultatelor cercetării finanțate și oferă acces online la rezultate prin CORDIS[14],Serviciul comunitar de informare privind cercetarea și dezvoltarea al Comisiei și prin Arhivele publicațiilor Centrului Comun de Cercetare.[15]. În plus, Comisia examinează modalități de a depăși activitățile curente și de a îmbunătăți și mai mult diseminarea, comunicarea și exploatarea rezultatelor cercetării finanțate de UE. 7.3.3 Simplificarea În 2012, activitățile s-au bazat pe impulsul oferit de comunicarea privind simplificarea [16] și pe dezbaterea rezultată. Au fost puse în practică o serie de măsuri care au beneficiat de sprijin general. Portalul participanților în domeniul cercetării și al inovării a fost dezvoltat în continuare prin lansarea unor servicii noi pentru participanți și îmbunătățirea utilizării cu ușurință a sistemului. Rezultatul dezbaterii privind simplificarea a alimentat, de asemenea, Regulamentul financiar revizuit, precum și Regulile de aplicare ale acestuia, intrate în vigoare. Printre aspectele principale care influențează granturile acordate prin programele-cadru se numără: · reguli revizuite privind eligibilitatea TVA-ului în vederea simplificării gestionării financiare a granturilor din domeniul cercetării și inovării, de exemplu pentru universități și alte organisme publice de cercetare. · eliminarea obligației de a constitui și a raporta dobânzi. Această obligație există în prezent și a generat eforturi administrative și costuri considerabile pentru deschiderea și gestionarea de conturi separate și pentru gestionarea unui registru cu scutiri pentru organizațiile care, conform dispozițiilor legislației naționale, nu pot deschide conturi purtătoare de dobândă. 7.3.4 Atingerea obiectivelor pentru IMM-uri Comisia Europeană monitorizează atent participarea IMM-urilor în cadrul PC7. Se acordă o atenție specială finanțării IMM-urilor din cadrul Programului de cooperare, în conformitate cu obiectivul stabilit prin pachetul legislativ. Scopul este de a se asigura că cel puțin 15% din fondurile Programului specific cooperare sunt destinate IMM-urilor. La finalul anului 2012 s-au înregistrat 18 589 IMM-uri participante la nivelul PC7. Contribuția UE destinată IMM-urilor a ajuns la aproximativ 4,8 de miliarde EUR. Obiectivul de 15% a fost deja atins la sfârșitul anului 2011, când IMM-urile au primit 15,3% din fondurile UE din cadrul Programului cooperare. În 2012, această cifră a crescut. La sfârșitul anului, ponderea contribuțiilor UE destinate IMM-urilor în cadrul Programului cooperare a fost de 16,6%. Creșterea semnificativă a părții de buget destinată IMM-urilor poate fi atribuită măsurilor de consolidare a IMM-urilor din cadrul programelor de lucru din 2011 și 2012. Se preconizează continuarea progreselor prin programul de lucru din 2013. 8. Perspective pentru 2013 Comisia va continua să realizeze acțiunile Uniunii inovării în 2013. va prezenta Starea Uniunii inovării în anul 2012: schimbări accelerate. Cu toate acestea, ținând cont de criza curentă, Europa trebuie să facă mai mult decât să transforme Uniunea inovării în realitate. UE și statele sale membre vor trebui să-și accelereze eforturile comune și să consolideze Uniunea inovării. În 2013, Comisia va lansa o analiză în vederea pregătirii pașilor următori pentru aprofundarea Uniunii inovării. Comisia va pregăti primul raport intermediar al SEC în 2013. Acesta va cuprinde o comparație între acțiunile anunțate de statele membre în cadrul Programelor naționale de reformă (PNR) pornind cu anul 2011. Evaluarea completă a implementării SEC se va face începând cu 2014. În iulie 2013, Comisia intenționează să facă propuneri privind un număr de inițiative de parteneriat între instituții publice și private, precum și între diverse instituții publice. Adoptarea programului Orizont 2020 este preconizată să se realizeze până la sfârșitul anului 2013. Comisia se va ocupa de toate lucrările pregătitoare și va lua măsurile necesare pentru a se asigura că punerea în aplicare a programului va începe fără probleme. [1] COM(2011) 815 final, 23.11.2011 [2] Eurobarometru standard 78, toamnă 2012, Opinia publică în UE [3] O industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei – Actualizare a comunicării privind politica industrială, COM(2012) 582 final [4] Adoptat de Consiliul European la 27-28 iunie 2012 [5] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2013_en.pdf [6] COM(2012) 392 final din 17.7.2012 [7] Concluziile celei de-a 3208-a reuniuni a Consiliului Competitivitate din 11.12.2012 [8] SWD(2012)212, Document de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluarea de impact ce însoțește Comunicarea (2012)392 final [9] EARTO, EUA, LERU, NordForsk și Science Europe [10] Concluziile celei de-a 3208-a reuniuni a Consiliului Competitivitate [11] COM(2008)1329 [12] COM(2012)497 din 14.15.2012 [13] Informații privind acțiunile directe ale PC7 pentru anul 2012 se pot găsi în raportul anual al Centrului comun de cercetare al Comisiei: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530 [14] http://cordis.europa.eu/ [15] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/ [16] COM(2010)187