Viitoarea revizuire a politicii de promovare este o ocazie ca această politică să-și redefinească obiectivele și regulile pentru a sprijini mai bine realizarea obiectivelor generale ale UE. Politica de promovare poate juca un rol central în stimularea tranziției către un sector agricol mai verde și mai durabil, prin evidențierea aspectelor de sustenabilitate economică, de mediu și socială ale produselor și proceselor de producție din UE atât la nivelul UE, cât și în țările terțe. La nivel internațional, această politică poate susține eforturile de a transforma sistemul alimentar al UE într-un etalon mondial în materie de durabilitate. În această privință, acțiunile din inițiativa Comisiei pot contribui îndeosebi la consolidarea eforturilor de informare, inclusiv la constituirea de „alianțe verzi”. De asemenea, această politică poate juca un rol esențial în promovarea, pe lângă sistemele de calitate, cum ar fi agricultura ecologică și indicațiile geografice, a unor sisteme viitoare care vizează sensibilizarea consumatorilor cu privire la etichetarea durabilă a produselor alimentare, la bunăstarea animalelor și la obiceiuri alimentare sănătoase la nivelul UE, precum și la inițiativa UE referitoare la sechestrarea carbonului în solurile agricole. Politica poate sprijini viitorul Plan european de combatere a cancerului în diferite moduri, de exemplu prin extinderea actualei promovări a consumului de fructe și legume în contextul unor stiluri de alimentație echilibrate, sănătoase, precum și a altor produse și categorii alimentare sănătoase care sunt actualmente prea puțin consumate în UE, ceea ce are un impact negativ asupra sănătății publice.

Regulamentul a constituit o reformă majoră a politicii UE de promovare a produselor agricole. Noul cadru de reglementare, care a devenit aplicabil la 1 decembrie 2015, a beneficiat de un buget mai substanțial și s-a axat mai mult pe sprijinirea competitivității sectorului agroalimentar. Împreună cu deviza „Enjoy! it’s from Europe”, politica a urmărit să îi ajute pe operatorii din UE să pătrundă pe piețele internaționale și să îi sensibilizeze pe consumatorii din UE și din țările terțe cu privire la eforturile depuse de fermierii europeni pentru a furniza produse de calitate, pe baza unei strategii definite la nivelul UE.

În plus, Comisia ia în considerare contribuțiile statelor membre și ale părților interesate consultate prin intermediul grupurilor de dialog civil.

Evaluarea a arătat că programul anual de lucru este considerat un instrument eficient în asigurarea unei politici de promovare dinamice și orientate. De la an la an, programul evoluează, adaptându-se într-o oarecare măsură la prioritățile în schimbare ale sectoarelor în cauză. În plus, politica de promovare s-a dovedit a fi receptivă prin alocarea unei finanțări ad hoc dedicate programelor de sprijinire a sectoarelor care se confruntă cu dificultăți, cum ar fi producția de măsline de masă și producția durabilă de orez în 2019.

De asemenea, programele anuale de lucru au alocat în mod consecvent bugete cofinanțării programelor de încurajare a consumului de fructe și legume în contextul unei alimentații echilibrate, în conformitate cu strategia Comisiei privind nutriția. Acțiuni de acest tip au fost incluse, începând cu 2018, în programele anuale de lucru pentru promovarea pe piața internă.

Politica de promovare și-a demonstrat capacitatea de a se alinia la noile priorități politice pe parcursul programului anual de lucru pentru 2021, care a dedicat 50 % din bugetul său unor teme care contribuie la realizarea obiectivelor strategiei „de la fermă la consumator”. Prin alocarea a 49 de milioane de euro promovării produselor ecologice, a 19,1 milioane de euro promovării consumului de fructe și legume în contextul alimentației echilibrate și sănătoase și a 18 milioane de euro sensibilizării cu privire la agricultura durabilă, politica de promovare aduce un sprijin concret strategiei pe baza actualului act juridic.

În cele din urmă, programele de lucru au inclus și bugete pentru acțiuni concepute pentru a se reacționa la perturbări grave și neașteptate ale pieței, la pierderea încrederii consumatorilor sau la alte probleme specifice [dacă sunt complementare măsurilor excepționale incluse în partea V capitolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013]. În contextul pandemiei de COVID-19, au fost lansate pentru prima dată cereri de propuneri suplimentare vizând finanțarea acțiunilor complementare pachetului de măsuri de abordare a crizei adoptat la 30 aprilie 2020.

Bugetul anual pentru acțiunile de informare și de promovare a crescut de la 113 milioane EUR în 2016 la 200 de milioane EUR în 2020. Deși semnificativă, creșterea rămâne modestă în raport cu bugetele de promovare a comerțului ale altor actori de importanță majoră de pe piața agroalimentară mondială. Ministerul Agriculturii din SUA, de exemplu, a alocat, numai în 2019, 300 de milioane USD (aproximativ 253 de milioane EUR) prin intermediul programului de promovare a comerțului cu produse agricole (agricultural trade promotion), pentru a-i ajuta pe fermierii din SUA să identifice și să acceseze noi piețe de export.

2.2. Tipuri de programe

Un program de promovare și de informare reprezintă un set coerent de operațiuni care poate include:

·campanii publicitare în presă, la televiziune, la radio sau online;

·acțiuni de promovare la locul de desfacere;

·campanii în domeniul relațiilor publice;

·participarea la expoziții și târguri.

Programele de promovare, care sunt implementate de beneficiari pe o perioadă de 1-3 ani, pot fi sub formă de:

-programe „simple” prezentate de una sau mai multe organizații care formulează propuneri din același stat membru – peste jumătate din bugetul alocat unor astfel de programe în 2016-2020 a vizat piețe din afara UE sau

-programe „multinaționale” prezentate de două sau mai multe organizații care formulează propuneri din cel puțin două state membre sau de una sau mai multe organizații paneuropene – deși proporția unor astfel de programe orientate către piețe din afara UE a crescut, în perioada 2016-2019 acestea au fost utilizate în principal pentru finanțarea activităților de promovare pe piața internă.

Prin reforma din 2014 s-a urmărit orientarea a cât mai multe programe către țări terțe. Alocările pentru promovare în UE și, respectiv, în afara sa rămân un motiv de dezacord între părțile interesate, care au exprimat opinii diferite în cadrul consultării cu privire la evaluare.

Din evaluare a reieșit că există o recunoaștere generală în rândul beneficiarilor și al autorităților naționale a faptului că reforma din 2014 a simplificat/raționalizat cererile de propuneri, precum și procedurile de selecție și evaluare, și că este mai eficientă abordarea bazată pe gestiunea directă a implementării programului.

O altă concluzie a fost că ar trebui analizate mai în detaliu diferențele de implementare dintre programele în gestiune directă și cele în gestiune partajată. Acest lucru poate fi realizat în cadrul revizuirii din 2021, care ar trebui să permită Comisiei să identifice abordări comune, având drept rezultat măsuri de punere în aplicare cu un grad sporit de flexibilitate, armonizare și simplificare.

2.3. Prezentarea și selecția programelor – defalcare statistică

Bugetul dedicat inițiativelor de informare și de promovare pentru consolidarea competitivității sectorului agricol din UE a fost majorat semnificativ în perioada 2016-2019. În cadrul reformei din 2014, ratele de cofinanțare au crescut de la 50 % (în temeiul regulamentului din 2008) la: