·17 nave de intervenție pentru cazurile de deversări de petrol, complet echipate pentru recuperarea mecanică a petrolului, patru dintre acestea fiind echipate în plus cu sisteme de pulverizare cu agenți de dispersie;

Având în vedere pachetul financiar semnificativ alocat Rețelei de nave de intervenție pentru cazurile de deversări de petrol, care reprezintă cea mai mare parte a bugetului EMSA pentru intervenție în caz de poluare, s-a depus un efort deosebit pentru a analiza eficiența acestei capacități. Încercările făcute pentru a evalua rentabilitatea modelului existent de nave navlosite sugerează că activitățile EMSA de intervenție în caz de poluare cu petrol ar fi eficiente din punctul de vedere al costurilor în comparație cu consecințele economice care ar rezulta din absența capacității sale de a interveni în mod corespunzător în cazul unei deversări de petrol și de a o împiedica să ajungă la țărm. În plus, se poate concluziona că EMSA îndeplinește cerințele mandatului său în limitele (și până la maximul) bugetului alocat în acest scop într-un mod eficace din punctul de vedere al costurilor. Această concluzie se bazează pe faptul că nivelul de servicii furnizat în prezent de EMSA nu ar putea fi replicat la un cost mai redus, utilizând orice model alternativ fezabil, astfel cum este descris în studiul extern.

Această concluzie este susținută de diferitele evaluări ale activităților EMSA în acest domeniu, precum și de feedback-ul părților interesate. Valoarea (operațională) adăugată a unui astfel de cadru a fost confirmată. Specificațiile tehnice ale serviciului de recuperare a petrolului de la suprafața apei furnizat prin intermediul Rețelei navelor de intervenție pentru cazurile de deversări de petrol au fost recunoscute ca fiind adecvate scopului.

Tabelele de mai jos indică modul în care structurile EMSA suplimentează capacitățile naționale. În conformitate cu mandatul său, EMSA s-a concentrat asupra activelor destinate deversărilor unei cantități semnificative, o investiție pe care statele membre nu ar fi putut să o realizeze la nivel național.

Tabelul 1: Navele de intervenție în caz de poluare cu petrol ale statelor membre și ale EMSA

Număr de nave Capacitate de depozitare (m3) Capacitate de depozitare Statele membre și țările AELS (SM) EMSA SM EMSA < 200 m3 172 0 8 861 0 200 m3 - 700 m3 56 0 17 311 0 700 m3 - 1500 m3 23 1 24 935 997 > 1500 m3 19 17 70 553 62 475

În conformitate cu mandatul său, EMSA a contractat nave de recuperare a petrolului cu o capacitate de stocare mare, asigurând astfel o reducere a frecvenței escalelor necesare pentru descărcarea petrolului recuperat și optimizând prin aceasta perioadele de recuperare de la suprafața apei. Cu alte cuvinte, capacitatea celor 17 nave ale agenției este aproape egală cu capacitatea de stocare a tuturor navelor statelor membre de capacitate comparabilă.

Tabelul 2: Echipamentele de intervenție în caz de poluare cu petrol ale statelor membre și ale EMSA

Cantitate State membre EMSA Sisteme de izolare și recuperare 16 12 Rampe de deversare 2 2 Rampe pentru stingerea incendiilor 1 8 Brațe de îndepărtat petrolul de la suprafața apei 12 19 Agent de dispersie (tone) ~ 3 500 800

Este important faptul că studiul care stă la baza evaluării a arătat, de asemenea, că existența serviciilor de intervenție în caz de poluare cu petrol furnizate de EMSA, care suplimentează resursele naționale și private, nu pare să aibă un impact negativ asupra nivelului de pregătire al statelor membre ale UE și al țărilor AELS. Acesta a rămas stabil în perioada analizată și pare să urmeze aceeași tendință în perspectiva anului 2020.

CleanSeaNet

În ceea ce privește serviciul de detectare a deversărilor de petrol prin satelit CleanSeaNet, evaluarea concluzionează că acesta este relevant și oferă un instrument util statelor membre. Serviciul este cel mai bun instrument la nivelul UE, acoperind toate apele marine europene și dincolo de acestea și oferind o valoare adăugată semnificativă. Acesta asigură o evaluare uniformă și o prezentare generală a tendințelor de evacuare, precum și efectul disuasiv al programului de monitorizare a deversărilor. Serviciul este relevant pentru nevoile și tendințele actuale, având în vedere nivelul continuu de deversare deliberată sau accidentală în apele UE. De asemenea, împreună cu punerea în aplicare a programului de observare a pământului Copernicus, acesta este în concordanță cu un portofoliu larg de alte politici ale UE în legătură cu supravegherea maritimă.

Utilizarea sateliților gestionați de Agenția Spațială Europeană a permis diminuarea apreciabilă a costurilor serviciului, întrucât licențele sunt disponibile gratuit. În perioada 2014-2016, costurile serviciului pentru 1 000 km2 monitorizați au scăzut cu aproximativ 22 %. Din a doua jumătate a anului 2016, EMSA a comandat proporțional mai multe produse de observare a pământului Sentinel-1, iar această cerere se preconizează că va crește în continuare în următorii ani. Prin utilizarea Sentinel 1-A și 1-B, serviciul CleanSeaNet poate oferi o acoperire îmbunătățită prin satelit, reducând totodată costurile serviciului.

Referitor la impactul serviciului CleanSeaNet în ceea ce privește efectul de descurajare, tendința generală în cea mai mare parte a ultimului deceniu, astfel cum este ilustrată în figura 2, a fost o reducere de la an la an a numărului de deversări detectate la un milion de km2 monitorizați. Reducerea semnificativă pe an în perioada 2008-2010 a coincis cu încetinirea creșterii economice, precum și cu o creștere a nivelului de conștientizare a problemelor legate de poluarea marină și o îmbunătățire a furnizării de instalații portuare de preluare pe întregul continent, în timp ce scăderea în perioada 2010-2015 este mai graduală.

În 2016, tendința s-a inversat, cu o creștere a numărului de posibile deversări detectate. Există o serie de motive posibile pentru care tendința s-a inversat în 2016: introducerea sateliților Sentinel-1, care a avut ca rezultat îmbunătățirea capacităților de detectare, optimizarea planificării CleanSeaNet și, într-o mai mică măsură, creșterea volumului de transport, care ar fi putut cauza creșterea numărului de detectări.

Figura 2: CleanSeaNet 2008-2016: tendințele în posibile cazuri de poluare detectate

Sursă: EMSA