Raportul special Sprijinul pentru veniturile 
fermierilor: este sistemul 
utilizat de Comisie pentru 
măsurarea performanței 
acestui sprijin bine 
conceput și bazat pe date 
temeinice?RO 2016  nr. 01
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-4050-7 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/491830 QJ-AB-16-001-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-4060-6 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/037602 QJ-AB-16-001-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-4039-2 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/561694 QJ-AB-16-001-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Diagrama de la pagina 12 este reprodusă cu permisiunea OCDE.  
©OCDE (2003), Farm Household Income: Issues and Policy Responses , OECD Publishing, Paris, 
DOI: http://dx.doi.org/10.1787/9789264099678-en
Sprijinul pentru veniturile 
fermierilor: este sistemul 
utilizat de Comisie pentru 
măsurarea performanței 
acestui sprijin bine 
conceput și bazat pe date 
temeinice?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 01
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit I – condusă de domnul Augustyn Kubik, membru al Curții 
de Conturi Europene –, cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente conservării și gestionării resurselor natu -
rale. Auditul a fost condus de doamna Rasa Budbergytė, membră a Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul 
unei echipe formate din: Tomas Mackevičius, șef de cabinet, și Maura McElhinney, atașată în cadrul cabinetului; Hèlder 
Faria Viegas, manager principal; Sven Kölling și Blanka Happach, echipa de coordonare; Ramona Bortnowschi, Els Brems, 
Antonio Caruda Ruiz, Vincent Ly-Sunnaram, Ioannis Papadakis, Maciej Szymura și Bertrand Tanguy, auditori.
De la stânga la dreapta : B. Happach, T. Mackevičius, S. Kölling, R. Budbergytė, 
H. Faria Viegas.
03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
 Glosar
I-X Sinteză
1-17  Introducere
1-2 Obiectivele generale ale politicii agricole comune și ale reformei din 2013 în ceea ce privește 
veniturile fermierilor
3-5 Obiectivele măsurilor finanțate prin FEGA în ceea ce privește veniturile fermierilor
6 Veniturile fermierilor, venitul gospodăriilor agricole și nivelul de trai
7-11  Sursele de date ale Comisiei cu privire la veniturile în agricultură
12-15  Măsurarea performanței pe care o înregistrează măsurile PAC în ceea ce privește veniturile agricole
16 -17  Auditurile anterioare ale Curții
18-24  Sfera și abordarea auditului
25-87  Observații
25-51  Comisia nu a stabilit încă un set cuprinzător de date pentru evaluarea performanței măsurilor din 
cadrul PAC în ceea ce privește veniturile fermierilor
26-32  Comisia se confruntă în continuare cu o lipsă de informații privind veniturile fermierilor la nivelul UE
33-39  Conturile economice pentru agricultură sunt un instrument important pentru monitorizarea situației 
economice a agriculturii, dar acestea au limitări inerente în ceea ce privește evaluarea măsurilor din cadrul PAC
40-51  RICA reprezintă o sursă recunoscută de informații cu privire la veniturile și la activitățile economice ale 
exploatațiilor agricole comerciale, dar are unele limitări
04 Cuprins
52-76  Comisia și statele membre nu s-au asigurat întotdeauna de calitatea adecvată a datelor disponibile 
privind veniturile fermierilor
54-58  Au fost detectate unele neajunsuri în gestionarea de către Comisie a conturilor economice pentru 
agricultură… 
59-76  … și, în unele state membre, au fost constatate deficiențe în modul de funcționare a RICA
77-87  Limitările datelor disponibile, obiectivele vagi ale anumitor măsuri din cadrul PAC și deficiențele 
indicatorilor de performanță afectează capacitatea Comisiei de a demonstra rezultatele care au 
fost obținute
79-82  Plățile directe contribuie la o multitudine de obiective, a căror realizare este dificil de măsurat, …
83-87  … iar indicatorii de performanță din cadrul PAC referitori la veniturile fermierilor nu pot fi legați în mod clar 
de măsuri și de realizarea efectivă a obiectivelor
88-100  Concluzii și recomandări
 Anexa I —  Alegerile statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a plăților directe 
ale UE
 Anexa II —  Calcularea venitului agricol, pe baza conturilor economice pentru agricultură
 Anexa III  —  Calcularea veniturilor în cadrul RICA
 Anexa IV  —  Indicatorii de performanță utilizați de Comisie pentru evaluarea PAC
 Anexa V  —  Criteriile de calitate aplicabile statisticilor europene
 Răspunsul Comisiei
05
 Acronime
CEA : Conturile economice pentru agricultură
EU-SILC : Statisticile UE referitoare la venit și la condițiile de viață
FEADR : Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală
FEGA : Fondul european de garantare agricolă
OCDE : Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică
PAC : Politica agricolă comună
RICA : Rețeaua de informații contabile agricole
TFUE : Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
06
 Glosar
Amortizare : reducerea valorii unui activ în urma uzurii sau a utilizării.
CEA : conturile economice pentru agricultură sunt un instrument de bază care permite analiza situației economice 
a agriculturii unei țări. Sunt un cont satelit al conturilor naționale.
Consum intermediar : valoarea bunurilor și a serviciilor consumate în cursul unui proces de producție (nu include 
amortizarea).
Conturile naționale : informează cu privire la structura economiei și la evoluția situației economice din fiecare stat 
membru.
Conturile satelit : sunt elaborate pe baza conturilor naționale și au rolul de a furniza informații complementare și 
concepte adaptate naturii specifice a unui sector economic anume, de exemplu agricultura.
Decuplare : proces de separare a plăților aferente ajutoarelor directe de producția agricolă.
Evaluare : colectarea și analiza periodică a informațiilor justificative în vederea formulării unor concluzii cu privire la 
eficacitatea și eficiența „intervențiilor”. Intervențiile sunt evaluate pe baza rezultatelor și a impactului de la nivelul 
destinatarilor unei anumite politici.
Exploatație agricolă : unitate cu o gestiune unică, ce desfășoară activități agricole pe teritoriul Uniunii Europene, 
fie ca activitate principală, fie ca activitate secundară. Un fermier poate deține mai multe exploatații agricole.
Fermier : persoană a cărei exploatație este situată pe teritoriul UE și care desfășoară o activitate agricolă 
independentă.
Indicator : o variabilă măsurabilă care oferă informații utile ce contribuie la evaluarea gradului în care a fost 
îndeplinit un obiectiv.
Intervenție (publică) : o „operațiune”, o „măsură”, un program sau un proiect desfășurat sau finanțat de o autoritate 
publică.
Monitorizare : examinarea regulată a resurselor, a realizărilor și a rezultatelor „intervențiilor”.
Producția standard : valoarea monetară a producției brute a exploatațiilor agricole la prețurile la poarta fermei. 
Valoarea standard este determinată pe baza situației medii dintr-o anumită regiune.
Reforma din 2003 : reformă a PAC, care a introdus decuplarea ajutorului direct de producția agricolă și a condiționat 
efectuarea plăților de respectarea unor standarde de bază privind întreținerea terenurilor, mediul, siguranța 
alimentară, sănătatea animalelor și a plantelor și bunăstarea animalelor (mecanism cunoscut sub denumirea de 
„ecocondiționalitate”).
07 Glosar
Reforma din 2013 : reforma PAC pentru perioada 2014-2020. Aceasta urmărește o distribuire mai echilibrată 
a sprijinului disponibil și recompensarea fermierilor pentru practicile agricole durabile prin intermediul unei plăți de 
„ecologizare” specifice. De asemenea, reforma intenționează să îmbunătățească orientarea spre piață a agriculturii 
din UE, oferind în același timp o plasă de siguranță care să protejeze fermierii împotriva incertitudinilor externe, și să 
sprijine în continuare dezvoltarea rurală în statele membre.
RICA : Rețeaua de informații contabile agricole este un instrument utilizat pentru evaluarea veniturilor și 
a activităților economice ale exploatațiilor agricole comerciale, precum și a impactului politicii agricole comune. 
Rețeaua se bazează pe datele contabile ale unui eșantion de peste 80 000 de exploatații agricole din toate statele 
membre ale UE.
Valoarea adăugată netă pe exploatație : indicator RICA utilizat pentru a descrie valoarea totală a producției unei 
exploatații agricole, la care se adaugă plățile directe și din care se scad consumul intermediar și amortizarea. Este 
vorba de suma disponibilă pentru plata tuturor factorilor ficși de producție ai unei exploatații agricole (teren, forța 
de muncă și capitalul).
Venitul disponibil al gospodăriilor agricole : venitul total provenit din toate sursele, din care se scad taxele și 
impozitele și contribuțiile obligatorii la asigurările sociale.
Venitul factorilor agricoli : venitul obținut cu ajutorul factorilor angajați în producția agricolă (teren, forță de 
muncă și capital). Se calculează scăzând valoarea consumului intermediar, a consumului de capital fix (amortizarea) 
și a impozitelor/taxelor pe producție din valoarea producției agricole exprimată la prețuri de bază și adăugând 
valoarea subvențiilor (altor subvenții) acordate pentru producție. De regulă, nu sunt incluse aici veniturile din alte 
surse (activități neagricole, salarii, prestații sociale, venituri din proprietate).
Venitul întreprinderii agricole : venitul generat de activitățile agricole după deducerea costurilor cu salariații, 
a dobânzilor aferente împrumutului de capital și a cheltuielilor cu arenda. Acest venit poate fi utilizat pentru 
remunerarea factorilor de producție proprii care aparțin exploatației (forța de muncă proprie, capitalul propriu și 
terenul deținut în proprietate).
Venitul net pe exploatație : indicator RICA utilizat pentru a descrie suma disponibilă pentru remunerarea factorilor 
de producție proprii ai exploatației. Acesta se calculează scăzând salariile, chiriile și dobânzile plătite de deținătorul 
exploatației din valoarea adăugată netă pe exploatație.
Venitul pe exploatație familială : indicator RICA utilizat pentru a descrie venitul agricol al exploatațiilor în care 
există mână de lucru familială nesalariată, și anume fermierul și membri ai familiei sale.
Venitul pe gospodărie agricolă : venitul obținut de gospodării din activități agricole independente și din activități 
neagricole.  Este posibil ca agricultura să nu fie singura sursă de venit a gospodăriei.
08
 Sinteză
I
Tratatul și reforma din 2013 a politicii agricole comune (PAC) acordă o atenție deosebită nivelului de trai și venituri -
lor fermierilor. Aproape o treime din bugetul UE este alocat în continuare, în mod direct sau indirect, pentru a spri -
jini veniturile fermierilor și a contribui, astfel, la asigurarea unui nivel de trai echitabil pentru aceștia.
II
Noul cadru pentru monitorizarea și evaluarea PAC prevede obligația Comisiei de a evalua impactul combinat al 
măsurilor din cadrul PAC în ceea ce privește obiectivele stabilite. O astfel de evaluare necesită nu numai obiective, 
niveluri-țintă și indicatori clar definiți, ci și informații statistice suficiente și de bună calitate cu privire la situația eco -
nomică din agricultură și la veniturile fermierilor.
III
În cadrul acestui raport special, s-a evaluat dacă sistemul utilizat de Comisie pentru a măsura performanța în ceea ce 
privește veniturile fermierilor este bine conceput și se bazează pe date temeinice. Curtea a examinat dacă Comisia 
a stabilit cu claritate datele statistice necesare, dacă aceste date erau de o calitate adecvată și dacă Comisia a definit 
indicatori pertinenți.
IV
Curtea concluzionează că sistemul utilizat de Comisie pentru măsurarea performanței PAC în ceea ce privește veni -
turile fermierilor nu este suficient de bine conceput. De asemenea, potrivit concluziilor Curții, cantitatea și calitatea 
datelor statistice utilizate pentru analiza veniturilor fermierilor prezintă limitări importante.
V
Comisia nu a stabilit în mod clar datele statistice necesare pentru a evalua în mod eficace performanța măsurilor 
din cadrul PAC care urmăresc sprijinirea veniturilor fermierilor. Nu există date reprezentative privind venitul dispo -
nibil al gospodăriilor agricole, care ar putea facilita evaluarea gradului în care este îndeplinit obiectivul prevăzut în 
tratat cu privire la asigurarea unui nivel de trai echitabil pentru fermieri. Mai mult, nu există niciun sistem fiabil care 
să permită realizarea unor comparații între veniturile din agricultură și cele obținute în alte sectoare ale economiei, 
comparații care ar putea justifica sprijinul pentru venit acordat de UE fermierilor.
VI
Principalele instrumente disponibile în prezent la nivelul UE pentru măsurarea veniturilor fermierilor sunt conturile 
economice pentru agricultură (CEA) și Rețeaua de informații contabile agricole (RICA). CEA reprezintă principala 
sursă statistică utilizată de Comisie pentru monitorizarea globală a veniturilor fermierilor la nivel macroeconomic. 
Totuși, potențialul acestor conturi nu este încă pe deplin valorificat și ele nu oferă suficiente informații cu privire la 
factori importanți care sunt relevanți pentru veniturile fermierilor, precum și pentru valoarea economică a sectorului 
agricol în ansamblu. RICA este un instrument important de evaluare a politicii agricole comune, dar prezintă unele 
limitări, deoarece acoperă doar exploatațiile agricole comerciale, iar informațiile privind veniturile sunt incomplete.
Sinteză 09
VII
Comisia și statele membre nu s-au asigurat întotdeauna de calitatea adecvată a datelor utilizate pentru măsurarea 
veniturilor fermierilor. Atât în cazul CEA, cât și în ceea ce privește RICA, Curtea a constatat deficiențe în gestiunea 
asigurată de Comisie și de statele membre. În plus, procedurile de asigurare a calității pentru CEA nu sunt încă pe 
deplin eficace și auditul a permis identificarea anumitor deficiențe ale mecanismelor de asigurare a calității pentru 
RICA.
VIII
Având în vedere obiectivele vagi ale anumitor măsuri din cadrul PAC și absența unor date de referință, este dificil să 
se evalueze dacă diferitele măsuri din cadrul PAC care au ca scop sprijinirea veniturilor fermierilor și-au atins obiecti -
vele. În plus, Comisia nu a definit indicatori relevanți care să permită o măsurare eficace a performanțelor. Indicatorii 
pe care trebuie să se bazeze evaluarea Comisiei nu sunt suficient de fiabili sau nu sunt legați într-un mod îndeajuns 
de clar de măsurile din cadrul PAC: ei nu sunt deci utili pentru a demonstra dacă măsurile respective au contribuit în 
mod eficace și eficient la obținerea efectelor dorite și la reducerea disparităților în materie de venituri.
IX
În ceea ce privește datele statistice cu privire la veniturile fermierilor, Curtea recomandă Comisiei:
(a) să elaboreze un cadru mai cuprinzător pentru furnizarea de informații referitoare la venitul disponibil și pentru 
compararea veniturilor fermierilor cu veniturile obținute în alte sectoare ale economiei;
(b) să dezvolte în continuare conturile economice pentru agricultură, astfel încât potențialul acestora să poată fi 
mai bine utilizat;
(c) să se asigure că analiza veniturilor fermierilor se bazează pe indicatori care țin seama de situația actuală din 
agricultură și pe date suficiente și coerente pentru toți beneficiarii măsurilor din cadrul PAC. Acest lucru ar putea 
fi realizat prin dezvoltarea de sinergii între datele administrative existente ori prin dezvoltarea RICA sau a altor 
instrumente statistice adecvate;
(d) să amelioreze mecanismele actuale de asigurare a calității în ceea ce privește conturile economice pentru agri -
cultură și statisticile RICA întocmite de statele membre.
X
În ceea ce privește măsurarea performanței măsurilor din cadrul PAC care vizează sprijinirea veniturilor fermierilor, 
Curtea consideră că, pentru următoarea perioadă de programare, Comisia ar trebui să definească încă de la început 
obiective operaționale adecvate și niveluri de referință cu care să poată fi comparată performanța măsurilor PAC, 
să completeze, în contextul evaluărilor sale, actualul cadru de indicatori de performanță cu alte date relevante și 
de bună calitate care să permită măsurarea rezultatelor obținute și să evalueze eficacitatea și eficiența măsurilor de 
sprijin pentru veniturile fermierilor.
10
 Introducere
Obiectivele generale ale politicii agricole comune și 
ale reformei din 2013 în ceea ce privește veniturile 
fermierilor
01 
În conformitate cu tratatul1, obiectivele PAC includ creșterea productivității agri -
culturii și „asigurarea în acest fel a unui nivel de trai echitabil pentru populația 
agricolă, în special prin majorarea venitului individual al lucrătorilor din agricultu -
ră”. Reforma PAC din 20132 s-a concentrat, la rândul ei, asupra veniturilor agricole, 
în contextul obiectivului privind producția viabilă de produse alimentare, contri -
buind astfel la asigurarea unui nivel de viață decent pentru fermieri3.
02 
Măsurile din cadrul PAC sunt finanțate din bugetul UE prin intermediul Fondului 
european de garantare agricolă (FEGA sau „pilonul 1”) și al Fondului european 
agricol pentru dezvoltare rurală (denumit în continuare „FEADR” sau „pilonul 2”). 
În temeiul actualului cadru financiar multianual, în perioada cuprinsă între 2014 
și 2020, o sumă de până la 277 de miliarde de euro (29 % din bugetul total al UE) 
va fi cheltuită prin FEGA pentru plățile directe către fermieri și pentru măsuri de 
sprijinire a pieței în anumite sectoare agricole4.
Obiectivele măsurilor finanțate prin FEGA în ceea ce 
privește veniturile fermierilor
03 
Reforma PAC din 2003 a deplasat accentul care era pus pe sprijinirea producției 
(prin așa-numita „decuplare”) și a introdus un sistem de ajutor pentru venit, bazat 
în mare parte pe nivelurile ajutoarelor primite de fermierii individuali de-a lungul 
unei perioade de referință. Reforma din 2013 a continuat să detașeze plățile de 
contextul lor istoric, promovând în același timp introducerea progresivă a unor 
plăți pe hectar mai uniforme în toate statele membre ale UE. De asemenea, 
această reformă a restructurat plățile directe care, începând din 2015, se împart în 
următoarele categorii: o plată de bază pe hectar pentru toți fermierii, o „plată de 
ecologizare” prin care fermierii sunt recompensați pentru practici agricole speci -
fice considerate benefice pentru climă și mediu și o plată pentru tinerii fermieri. 
În anumite limite, statele membre au o marjă importantă de manevră și pot direc -
ționa și mai bine plățile pentru a răspunde unor aspecte de politică specifice5.1 Articolul 39 alineatul (1) literele 
(a) și (b) din Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Europene 
(TFUE) (JO L 326, 26.10.2012, 
p. 47). Alte obiective ale PAC 
stabilite la articolul 39 sunt (c) 
stabilizarea piețelor; (d) 
garantarea siguranței 
aprovizionărilor și (e) 
asigurarea unor prețuri 
rezonabile de livrare către 
consumatori.
2 Articolul 110 alineatul (2) din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1306/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
17 decembrie 2013 privind 
finanțarea, gestionarea și 
monitorizarea politicii agricole 
comune și de abrogare 
a Regulamentelor (CEE) 
nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) 
nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, 
(CE) nr. 1290/2005 și (CE) 
nr. 485/2008 ale Consiliului 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 549).
3 A se vedea și preambulul la 
Regulamentul (UE) 
nr. 1308/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
17 decembrie 2013 de 
instituire a unei organizări 
comune a piețelor produselor 
agricole și de abrogare 
a Regulamentelor (CEE) 
nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, 
(CE) nr. 1037/2001 și (CE) 
nr. 1234/2007 ale Consiliului 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 671).
4 Regulamentul (UE, Euratom) 
nr. 1311/2013 al Consiliului din 
2 decembrie 2013 de stabilire 
a cadrului financiar multianual 
pentru perioada 2014-2020 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 884).
5 Pentru o prezentare de 
ansamblu a opțiunilor alese de 
statele membre, a se vedea 
anexa I .
11 Introducere
04 
Deși nu sunt enunțate cu foarte mare claritate în regulament6, Comisia consideră 
că anumite elemente de politică, în special plățile directe, sunt legate în mod 
specific de sprijinul pentru veniturile fermierilor. Aceste plăți au obiectivul de 
a contribui la menținerea agriculturii pe tot teritoriul UE, prin sprijinirea și stabi -
lizarea veniturilor fermierilor, asigurând astfel viabilitatea economică pe termen 
mai lung a exploatațiilor agricole și reducând vulnerabilitatea acestora la fluctua -
țiile prețurilor. În plus, prin condiționarea întregii plăți de respectarea unor stan -
darde de bază (mecanismul de ecocondiționalitate) și prin aplicarea componentei 
specifice de „ecologizare”, aceste plăți ar trebui să contribuie, în egală măsură, la 
garantarea faptului că agricultura furnizează bunuri publice pentru societate.
05 
Deși sunt cele mai importante din punct de vedere financiar, plățile directe nu 
sunt singurul instrument cu impact asupra veniturilor fermierilor. La nivelul UE, 
acestea sunt însoțite de măsuri de dezvoltare rurală7 și de un set de măsuri de 
piață și de promovare care vizează anumite sectoare agricole. De asemenea, 
Comisia poate interveni pe anumite piețe în perioade de criză, permițând un 
acces limitat la stocurile de intervenție publice sau private, ceea ce are o influență 
asupra prețurilor de pe piață și, prin urmare, asupra veniturilor fermierilor.
Veniturile fermierilor, venitul gospodăriilor agricole și 
nivelul de trai
06 
Agricultura familială este cel mai răspândit model de agricultură în UE, marea 
majoritate a exploatațiilor agricole fiind în continuare gestionate ca exploatații 
individuale8. Aceste exploatații sunt caracterizate în general prin utilizarea pe 
scară largă a forței de muncă din cadrul familiei. Situația veniturilor din acest tip 
de gospodării agricole este ilustrată în figura  următoare. Legislația UE nu a defi -
nit niciodată noțiunile de „populație agricolă”, de „nivel de trai echitabil” sau de 
„venit” menționate în tratat, dar venitul disponibil al gospodăriei agricole este un 
element-cheie pentru evaluarea nivelului de trai9.6 Regulamentul (UE) 
nr. 1307/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
17 decembrie 2013 de stabilire 
a unor norme privind plățile 
directe acordate fermierilor 
prin scheme de sprijin în 
cadrul politicii agricole 
comune și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 637/2008 al Consiliului și 
a Regulamentului (CE) 
nr. 73/2009 al Consiliului 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 608).
7 Cum ar fi măsurile de investiții 
sau plățile pentru fermierii din 
zonele care se confruntă cu 
constrângeri naturale sau cu 
alte probleme specifice.
8 Termenul „exploatație 
familială” este utilizat pentru 
a desemna orice exploatație 
aflată sub gestiune familială, 
unde cel puțin 50 % din forța 
de muncă agricolă regulată 
este asigurată de către mâna 
de lucru din cadrul familiei. 
Potrivit Eurostat, în 2010, 97 % 
din exploatațiile agricole din 
UE erau gestionate de către 
proprietari individuali.
9 A se vedea punctele 64 și 65 
din Raportul special 
nr. 14/2003 privind evaluarea 
venitului agricol de către 
Comisie [articolul 33 
alineatul (1) litera (b) din 
Tratatul CE] (JO C 45, 
20.2.2004, p. 1).
12 Introducere
Sursele de date ale Comisiei cu privire la veniturile în 
agricultură
07 
Comisia trebuie să precizeze cadrul statistic necesar pentru măsurarea veniturilor 
fermierilor, iar statele membre ar trebui să pună la dispoziția Comisiei toate infor -
mațiile necesare pentru monitorizarea și evaluarea măsurilor vizate. În măsura în 
care acest lucru este posibil, informațiile necesare ar trebui să se bazeze pe surse 
de date confirmate10.
08 
Principala sursă de date generale a Comisiei cu privire la populația agricolă este 
ancheta structurală în agricultură11, prin care se colectează date privind situa -
ția agriculturii în întreaga UE în vederea monitorizării tendințelor și a evoluțiilor 
în structura exploatațiilor agricole europene. Această anchetă nu este concepută 
pentru colectarea de date cu privire la venitul agricol al fermierilor sau la sprijinul 
UE acordat prin FEGA. FigurăComponentele venitului unei gospodării agricole
=  Încasări brute 
–
Cheltuieli în numerar= Venit net din
exploatare
–
 Amortizare=  Venitul agricol
= Venitul agricol
=
–=  Venituri neagricole+
Sursa: OCDE (2003). Venitul disponibil al 
gospodăriei agricole
Taxe, impozite și cotiza/uni021Bii 
obligatorii  Venitul total al 
gospodăriei agricole+ Indemniza/uni021Bii și salarii brute
+ Venituri din proprietate+ Transferuri sociale+ Alte venituri+ Încasări comerciale
+ Subven/uni021Bii+ Alte încasări
10 Articolul 110 alineatul (4) din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1306/2013.
11 Regulamentul (CE) 
nr. 1166/2008 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
19 noiembrie 2008 privind 
anchetele structurale în 
agricultură și ancheta privind 
metodele de producție 
agricolă și de abrogare 
a Regulamentului (CEE) 
nr. 571/88 al Consiliului 
(JO L 321, 1.12.2008, p. 14). Cea 
mai recentă anchetă de acest 
tip realizată la nivelul UE sub 
forma unui recensământ 
agricol a avut loc în 2010. 
Următoarea anchetă prin 
sondaj este planificată pentru 
2016.
13 Introducere
09 
Comisia utilizează două instrumente statistice principale pentru a monitoriza ac -
tivitățile economice și veniturile provenite din activitățile agricole și din anumite 
activități comerciale legate de exploatație:
 ο conturile economice pentru agricultură (CEA) , care reprezintă un instru -
ment de bază pentru analiza situației macroeconomice a sectorului agricol 
dintr-o anumită țară și a evoluției venitului agricol;
 ο Rețeaua de informații contabile agricole (RICA) , un instrument microeco -
nomic prin care se urmărește evaluarea veniturilor și a activităților economice 
ale exploatațiilor agricole comerciale.
10 
CEA sunt un cont satelit al Sistemului european de conturi (SEC 95), care oferă 
informații suplimentare și care utilizează concepte adaptate la sectorul agricol12. 
Ele urmează o metodologie specifică și sunt întocmite în conformitate cu norme 
și metode specifice13. În cazul statelor membre mai mari, CEA sunt subdivizate în 
conturi regionale. Colectarea și agregarea datelor la nivel național sunt procese 
finanțate în întregime de statele membre, iar institutele naționale de statistică 
sau ministerele agriculturii sunt responsabile pentru colectarea datelor și cal -
cularea CEA la nivel național. Comisia (Eurostat) este responsabilă de stabilirea 
metodologiei și de agregarea datelor la nivelul UE.
11 
Rețeaua RICA are rolul de a estima veniturile exploatațiilor agricole comerciale 
în calitatea lor de unitate comercială, a căror valoare a producției, măsurată în 
producția standard, depășește un anumit prag a ceea ce se consideră a reprezen -
ta procentul cel mai mare din producția agricolă, suprafața agricolă și mâna de 
lucru a exploatațiilor gestionate cu orientare de piață14. RICA este singura sursă 
armonizată de date economice privind exploatațiile agricole la nivelul UE15 și este 
administrată de DG Agricultură și Dezvoltare Rurală din cadrul Comisiei. Deoa -
rece se bazează pe rețele de informații contabile naționale, statele membre sunt 
cele care finanțează procesul colectării datelor, dar Comisia plătește o retribuție 
standard per exploatație pentru datele primite de la statele membre16. În prezent, 
agențiile naționale de legătură (organisme publice sau private) colectează date 
de la peste 80 000 de exploatații agricole din toate statele membre. Participarea 
la ancheta RICA este voluntară. Datele sunt utilizate de Comisie și de numeroase 
alte părți interesate, inclusiv de unele state membre.12 Regulamentul (CE) 
nr. 138/2004 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
5 decembrie 2003 privind 
conturile economice pentru 
agricultură în cadrul 
Comunității (JO L 33, 5.2.2004, 
p. 1).
13 Modul de calcul al venitului 
agricol în cadrul CEA este 
prezentat în anexa II .
14 Modul de calculare a venitului 
în cadrul RICA este explicat în 
anexa III . O exploatație nu 
este același lucru cu 
o gospodărie agricolă și este 
posibil ca un fermier să 
gestioneze mai multe 
exploatații agricole.
15 Regulamentul (CE) 
nr. 1217/2009 al Consiliului din 
30 noiembrie 2009 de creare 
a unei rețele de colectare de 
date contabile agricole privind 
veniturile și activitatea 
economică a exploatațiilor 
agricole în Uniunea Europeană 
(JO L 328, 15.12.2009, p. 27).
16 Pentru exercițiile contabile 
2010-2014, Comisia a plătit 
până în prezent 51,4 milioane 
de euro reprezentând 
retribuții standard.
14 Introducere
Măsurarea performanței pe care o înregistrează 
măsurile PAC în ceea ce privește veniturile agricole
12 
Fiecare măsură din cadrul PAC trebuie să fie monitorizată și evaluată în vederea 
ameliorării calității sale și a demonstrării rezultatelor obținute17. Măsurarea perfor -
manței măsurilor PAC în raport cu venitul agricol se bazează în mare parte pe 
informațiile incluse în CEA și în RICA, care trebuie deci să fie suficiente și de bună 
calitate.
13 
Până la 31 decembrie 2018, Comisia trebuie să prezinte primul raport privind 
implementarea monitorizării și a evaluării, inclusiv primele rezultate ale perfor -
manței PAC în perioada 2014-2020. Un al doilea raport, care va include o evaluare 
a performanței PAC, trebuie să fie prezentat până la 31 decembrie 2021.
14 
Odată cu reforma PAC din 2013, cadrul comun de monitorizare și evaluare, care 
se aplica deja pentru FEADR, a fost aplicat și pentru măsurile finanțate din FEGA18. 
Pentru a-și îndeplini responsabilitatea de a monitoriza și de a evalua măsurile 
finanțate prin intermediul FEGA, Comisia trebuie să stabilească informațiile care 
sunt necesare și trebuie să elaboreze un plan de evaluare multianual. Statele 
membre ar trebui să se asigure că aceste date sunt de bună calitate și disponibile 
în timp util.
15 
Cadrul comun de monitorizare și evaluare se bazează pe indicatori standard cu 
scopul de a realiza o evaluare cuprinzătoare și periodică a progreselor, a eficaci -
tății și a eficienței măsurilor în raport cu obiectivele. Comisia a stabilit un set de 
indicatori19 pentru a descrie punerea în aplicare a instrumentelor PAC ( indicatori 
de realizare ), pentru a măsura rezultatele obținute ( indicatori de rezultat ) și 
pentru a demonstra impactul acestora asupra realizării obiectivelor generale ale 
PAC ( indicatori de impact )20.17 A se vedea și considerentul 68 
din Regulamentul (UE) 
nr. 1306/2013.
18 Articolul 110 din Regulamentul 
(UE) nr. 1306/2013.
19 Regulamentul de punere în 
aplicare (UE) nr. 834/2014 al 
Comisiei din 22 iulie 2014 de 
stabilire a normelor pentru 
aplicarea cadrului comun de 
monitorizare și evaluare 
a politicii agricole comune 
(JO L 230, 1.8.2014, p. 1).
20 Pentru detalii, a se vedea 
anexa IV .
15 Introducere
Auditurile anterioare ale Curții
16 
În 2002, Curtea a auditat modul în care Comisia evalua veniturile fermierilor21. În 
urma auditului respectiv, s-a concluzionat că instrumentele statistice ale UE nu 
ofereau informații suficient de cuprinzătoare privind venitul disponibil al gos -
podăriilor agricole și nu permiteau realizarea unei evaluări a nivelului de trai al 
populației agricole.
17 
În raportul său anual privind exercițiul financiar 2007, Curtea a remarcat, în 
legătură cu măsurarea veniturilor fermierilor, faptul că Comisia luase o serie de 
inițiative în ceea ce privește CEA și RICA22. Totuși, Curtea a considerat că utilizarea 
unor statistici și indicatori mai compleți este indispensabilă pentru a urmări mai 
îndeaproape performanța politicii agricole comune, având în vedere că peste 
două treimi din resursele bugetare ale acesteia sunt consacrate sprijinului pentru 
veniturile fermierilor.21 Raportul special nr. 14/2003.
22 Punctul 5.66 din Raportul 
anual privind exercițiul 
financiar 2007 (JO C 286, 
10.11.2008, p. 1).
16
 Sfera și abordarea auditului
18 
Monitorizarea și evaluarea PAC necesită informații de bună calitate despre 
situația economică din agricultură și despre veniturile fermierilor. Cel mai mare 
risc constă în lipsa de informații statistice solide și de indicatori pertinenți la 
nivel european. Mai precis, există riscul ca indicatorii și criteriile utilizate pentru 
măsurarea veniturilor fermierilor să nu fie definite în mod adecvat sau ca datele 
corespunzătoare să nu fie disponibile ori să nu aibă o calitate suficient de bună.
19 
Obiectivul prezentului audit a fost acela de a examina instrumentele utilizate de 
Comisie pentru măsurarea veniturilor fermierilor și modul în care aceasta utilizea -
ză datele referitoare la venituri pentru a evalua performanța măsurilor din cadrul 
PAC care vizează producția alimentară viabilă și sprijinul pentru veniturile fermi -
erilor. În acest context, Curtea a examinat, de asemenea, indicatorii comuni de 
performanță pe care Comisia i-a definit recent pentru plățile directe și pentru alte 
măsuri finanțate prin FEGA în legătură cu anumite obiective ale PAC23. Auditul 
nu a urmărit evaluarea cadrului comun de monitorizare și evaluare ca atare sau 
formularea unei opinii generale cu privire la funcționarea sistemelor statistice ale 
statelor membre.
20 
Întrebarea generală de audit a fost:
Sistemul utilizat de Comisie pentru măsurarea performanței PAC în ceea ce 
privește veniturile fermierilor este bine conceput și se bazează acesta pe 
date temeinice?
Mai precis, în cadrul auditului s-a căutat să se răspundă la următoarele întrebări:
 ο A stabilit Comisia în mod clar care sunt datele statistice necesare pentru 
o evaluare eficace a performanței măsurilor din cadrul PAC care vizează spriji -
nirea veniturilor fermierilor?
 ο S-au asigurat Comisia și statele membre de calitatea adecvată a datelor utili -
zate pentru măsurarea veniturilor fermierilor?
 ο A definit Comisia indicatori pertinenți care să permită o evaluare eficace 
a performanței măsurilor din cadrul PAC ce vizează sprijinirea veniturilor 
fermierilor?23 Pentru mai multe informații 
privind măsurarea 
performanței înregistrate de 
măsurile finanțate prin FEADR, 
a se vedea Raportul special 
nr. 12/2013: „Pot demonstra 
Comisia și statele membre că 
bugetul UE alocat politicii de 
dezvoltare rurală este cheltuit 
în mod corespunzător?” 
(http://eca.europa.eu )
17 Sfera și abordarea auditului
21 
Curtea și-a stabilit criteriile de audit pe baza dispozițiilor din tratat24 și a regula -
mentelor în vigoare25.
22 
Au fost desfășurate vizite de audit la sediul Comisiei și în șase state membre26. Îm-
preună, aceste state membre reprezintă peste 50 % din valoarea adăugată brută 
a agriculturii europene, iar fermierii din aceste state membre primesc peste 50 % 
din bugetul pentru agricultură al UE, în principal sub formă de plăți directe.
23 
La nivelul Comisiei, Curtea a analizat dacă procedurile garantau faptul că întoc -
mirea CEA și gestionarea RICA respectau cerințele de calitate ale cadrului privind 
elaborarea, producerea și difuzarea statisticilor europene, cerințe prevăzute în 
Codul de bune practici al Eurostat27. În statele membre vizitate, Curtea a exami -
nat procedurile existente pentru colectarea datelor și pentru asigurarea calității 
în ceea ce privește CEA și RICA. Scopul vizitelor desfășurate în statele membre 
a fost, de asemenea, de a identifica bune practici în materie de măsurare a veni -
turilor fermierilor. S-au colectat probe de audit în urma diferitelor discuții orga -
nizate și a analizei documentelor și a datelor, aceste probe fiind examinate în 
raport cu criteriile de audit. În plus, Curtea a realizat un sondaj în toate cele 28 de 
state membre cu privire la punerea în aplicare a CEA și a RICA.
24 
Curtea a procedat, de asemenea, la o examinare documentară și la analiza cadru -
lui de gestiune a performanței instituit de Comisie în ceea ce privește obiectivele 
și indicatorii de performanță referitori la veniturile fermierilor. În această analiză, 
precum și în cadrul auditului sistemului RICA, auditorii Curții au fost asistați de 
doi experți externi.24 Articolul 39 TFUE.
25 Regulamentul (CE) 
nr. 138/2004 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
5 decembrie 2003 privind 
conturile economice pentru 
agricultură în cadrul 
Comunității (JO L 33, 5.2.2004, 
p. 1) și Regulamentul (CE) 
nr. 1217/2009 al Consiliului din 
30 noiembrie 2009 privind 
crearea unei rețele de 
colectare de informații 
contabile privind veniturile și 
activitatea economică 
a exploatațiilor agricole în 
Uniunea Europeană (JO L 328, 
15.12.2009, p. 27), 
Regulamentul (CE) 
nr. 223/2009 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 martie 2009 privind 
statisticile europene și de 
abrogare a Regulamentului 
(CE, Euratom) nr. 1101/2008 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind 
transmiterea de date statistice 
confidențiale Biroului Statistic 
al Comunităților Europene, 
a Regulamentului (CE) 
nr. 322/97 al Consiliului privind 
statisticile comunitare și 
a Deciziei 89/382/CEE, 
Euratom a Consiliului de 
constituire a Comitetului 
pentru programele statistice 
ale Comunităților Europene 
(JO L 87, 31.3.2009, p. 164) și 
Regulamentul (UE) 
nr. 1306/2013.
26 Germania, Spania, Franța, 
Țările de Jos, Polonia și 
România.
27 A se vedea anexa V .
18
 Observații
Comisia nu a stabilit încă un set cuprinzător de date 
pentru evaluarea performanței măsurilor din cadrul 
PAC în ceea ce privește veniturile fermierilor
25 
Pentru a verifica dacă Comisia a stabilit în mod clar care sunt datele statistice 
necesare, Curtea a examinat dacă sunt obținute informații cu privire la toate 
aspectele relevante ale veniturilor fermierilor, dacă CEA acoperă suficiente date 
macroeconomice privind aceste venituri și dacă RICA include date suficiente 
privind veniturile la nivelul fermierilor individuali.
Comisia se confruntă în continuare cu o lipsă de informații 
privind veniturile fermierilor la nivelul UE
Nu există date reprezentative privind venitul disponibil al 
gospodăriilor agricole
26 
Venitul disponibil al gospodăriilor agricole cuprinde încasările provenite din vân -
zarea produselor agricole, subvențiile, alte încasări (obținute din activități direct 
legate de exploatație)28 și alte venituri29. Venitul disponibil este un element-cheie 
pentru evaluarea nivelului de trai al fermierilor, care este vizat de unul dintre 
principalele obiective ale tratatului.
27 
Nu a fost elaborat până în prezent la nivelul UE niciun cadru statistic care să ofere 
informații cu privire la venitul disponibil al fermierilor și al gospodăriilor lor, în 
pofida faptului că informațiile disponibile scot în evidență importanța tot mai 
mare a veniturilor care nu sunt legate de activități agricole. Comisia a realizat 
două studii de fezabilitate privind colectarea unor astfel de date30, evaluarea 
acestora fiind inclusă în programul său statistic pentru perioada 2008-201231. Cu 
toate acestea, până în prezent, Comisia nu a realizat o astfel de evaluare și nici nu 
a luat alte măsuri pentru a-și îmbunătăți informațiile cu privire la venitul disponi -
bil al gospodăriilor agricole.
28 
Date privind venitul disponibil și condițiile de viață ale gospodăriilor în general, 
inclusiv ale gospodăriilor agricole, sunt disponibile prin intermediul Statisticilor 
UE referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC)32. Numărul gospodăriilor 
agricole incluse în această anchetă statistică este însă, în general, prea mic pentru 
a se putea formula concluzii valide privind veniturile și condițiile de viață ale 
fermierilor.28 Venituri provenite din alte 
activități lucrative desfășurate 
folosind resursele exploatației.
29 Veniturile obținute din surse 
externe, cum ar fi 
indemnizațiile sau salariile 
primite pentru alte activități 
desfășurate de fermier sau de 
membrii familiei acestuia.
30 Statistics Sweden, Feasibility 
study on collection of off-farm 
income data and data on other 
income, 2006; AgraCeas, 
Feasibility study on the 
implementation of income of 
agricultural households sector 
(IAHS) statistics, 2007 .
31 Decizia nr. 1578/2007/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 11 decembrie 
2007 privind programul 
statistic comunitar pentru 
perioada 2008-2012 (JO L 344, 
28.12.2007, p. 15).
32 Regulamentul (CE) 
nr. 1177/2003 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
16 iunie 2003 privind 
statisticile comunitare 
referitoare la venit și la 
condițiile de viață (EU-SILC) 
(JO L 165, 3.7.2003, p. 1).
19 Observații
29 
În plus, date privind venitul gospodăriilor agricole sunt colectate în mod expres 
numai în 10 state membre. Mai mult, abordările urmate pentru colectarea acestor 
informații și nivelul detaliilor obținute diferă considerabil în rândul acestor state 
membre (a se vedea caseta 1 ). Această variație a abordărilor limitează concluziile 
care pot fi deduse cu privire la veniturile și la nivelul de trai al fermierilor.
Nu există niciun sistem de referință adecvat pentru compararea 
veniturilor fermierilor cu veniturile din alte sectoare ale economiei
30 
Este important să se compare veniturile fermierilor cu cele obținute în alte 
sectoare ale economiei sau cu veniturile unor grupuri socioeconomice specifice 
comparabile cu fermierii pentru a se determina în ce măsură aceștia din urmă pot 
fi dezavantajați și motivul pentru care sprijinul pentru venit acordat de UE este 
necesar sau important pentru viabilitatea exploatațiilor.
31 
Potrivit Comisiei, statisticile disponibile arată faptul că veniturile fermierilor se 
situează în continuare cu mult sub venitul mediu din economie în ansamblu33. 
Această concluzie se bazează însă pe compararea unor venituri calculate pe baze 
diferite, care sunt deci greu de comparat34. Astfel de comparații trebuie să fie 
interpretate cu prudență, pentru a se evita riscul unor concluzii inexacte atunci 
când se încearcă să se determine dacă și, în caz afirmativ, în ce măsură veniturile 
fermierilor sunt mai scăzute decât veniturile din alte sectoare ale economiei. Caseta 1Statisticile privind venitul gospodăriilor agricole întocmite de diferite state 
membre
Date privind venitul gospodăriilor agricole sunt colectate în prezent în Bulgaria, Danemarca, Spania, Franța, 
Țările de Jos, Austria, Polonia, Finlanda, Suedia și Regatul Unit (Anglia). Nu există însă o definiție comună a con -
ceptului de „gospodărie agricolă”, iar metodologiile aplicate variază. În Țările de Jos, informații cu privire la 
veniturile gospodăriilor sunt disponibile pentru mai mult de jumătate din exploatațiile incluse în eșantionul 
RICA (2013). În Franța, autoritățile utilizează datele RICA, împreună cu informațiile din registrele fiscale, pentru 
a calcula venitul gospodăriilor agricole. În Polonia, este utilizată ancheta statistică EU-SILC, iar respondenții RICA 
sunt invitați să furnizeze, dacă doresc, informații suplimentare cu privire la veniturile gospodăriilor lor. Bulgaria, 
Spania și Finlanda utilizează numai ancheta EU-SILC, care conține un număr relativ mic de gospodării agricole.
33 SEC(2011) 1153 final/2 din 
20 octombrie 2011, Evaluare 
de impact a Comisiei: The 
Common Agricultural Policy 
towards 2020  (Politica agricolă 
comună în perspectiva anului 
2020), p. 18. Potrivit Comisiei, 
nivelul veniturilor în sectorul 
agricol rămâne sub 50 % din 
salariul mediu din economia în 
ansamblu.
34 În rapoartele sale anuale de 
activitate, Comisia compară 
venitul factorilor agricoli per 
unitate de muncă agricolă cu 
produsul intern brut pe cap de 
locuitor din UE. O altă 
comparație utilizată de către 
Comisie este între venitul 
întreprinderii agricole per 
lucrător neplătit și 
indemnizațiile și salariile brute 
per echivalent normă întreagă 
în restul economiei.
20 Observații
32 
Dimensiunea exploatațiilor și nivelul veniturilor populației agricole variază în 
mod semnificativ, la fel ca și diversitatea exploatațiilor. Mediile utilizate de Co -
misie pentru a compara veniturile per clasă de mărime a exploatației, per tip de 
exploatație și per regiune în RICA nu demonstrează întotdeauna măsura în care 
anumite grupuri de fermieri sunt dezavantajate în raport cu altele. Prin urmare, 
aceste medii nu pot fi utilizate pentru a se stabili dacă măsurile din cadrul PAC 
care vizează sprijinirea veniturilor fermierilor contribuie la reducerea disparități -
lor în materie de venituri.
Conturile economice pentru agricultură sunt un instrument 
important pentru monitorizarea situației economice 
a agriculturii, dar acestea au limitări inerente în ceea ce 
privește evaluarea măsurilor din cadrul PAC
Comisia nu a îmbunătățit CEA, astfel încât să poată utiliza mai bine 
potențialul lor
33 
Comisia nu a adaptat deocamdată CEA la noile standarde pentru conturile națio -
nale35 și nu a utilizat pe deplin potențialul CEA îmbunătățindu-le în sensul furni -
zării de informații cu privire la aspecte precum rolul importurilor, evoluția cererii 
de produse agricole (produse interne sau din afara UE), aprovizionarea industriei 
alimentare, consumul final al gospodăriilor, tratamentul special al agriculturii în 
sistemele fiscale sau utilizările în scopuri nealimentare, cum ar fi producția de 
bioenergie. Or, toate aceste elemente reprezintă factori importanți care au un 
impact asupra veniturilor fermierilor.
34 
CEA nu sunt concepute pentru a contribui la analizarea dependenței de subvenții 
a unor sectoare specifice și nici la analiza importanței acestora pentru o agricul -
tură viabilă în regiuni, pentru anumite tipuri de producție sau pentru grupuri 
socioeconomice specifice de fermieri. Rolul subvențiilor este indicat doar sub 
o formă agregată, care include atât sprijinul din partea UE, cât și sprijinul acordat 
fermierilor la nivel național. Acest lucru limitează utilitatea CEA ca bază pentru 
analiza eficacității și a eficienței măsurilor din cadrul PAC în ceea ce privește veni -
turile fermierilor.35 Regulamentul (UE) 
nr. 549/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
21 mai 2013 privind Sistemul 
european de conturi naționale 
și regionale din Uniunea 
Europeană („SEC 2010”) 
(JO L 174, 26.6.2013, p. 1).
21 Observații
35 
Informațiile privind prețurile de vânzare și de arendare a terenurilor nu sunt 
importante doar pentru calcularea veniturilor fermierilor, ci și pentru evaluarea 
impactului măsurilor din cadrul PAC, deoarece terenurile reprezintă principalul 
factor de producție în agricultură. Mai mult, plățile directe sunt legate în principal 
de terenurile agricole: acest lucru poate avea o influență asupra prețurilor tere -
nurilor și, astfel, asupra eficienței și a eficacității sprijinului36. În prezent, nu există 
nicio bază legală în legislația UE care să asigure colectarea periodică de date de 
o calitate comparabilă cu privire la prețurile de vânzare și de arendare a terenu -
rilor în toate statele membre. În pofida unor eforturi depuse de Eurostat pentru 
a colecta date corespunzătoare în acest sens, datele disponibile sunt incomplete 
și nu urmează o metodologie comună. Această stare de fapt a afectat și exactita -
tea datelor raportate în CEA37.
36 
CEA prezintă rezultatele în materie de venituri pentru fiecare stat membru în an -
samblu, însă nu și la nivel regional. Statele membre furnizează date suplimentare 
privind veniturile la nivel regional numai pe bază voluntară, dar aceste date nu 
sunt disponibile pentru toate regiunile statului membru respectiv și, în cazul în 
care sunt disponibile, sunt furnizate numai după trecerea unui interval semnifica -
tiv de doi ani. Acest lucru reduce utilitatea rezultatelor pentru evaluarea situației 
regionale a veniturilor din agricultură.
37 
Prin definiție, CEE măsoară, la nivel macroeconomic, performanța și creșterea 
economică rezultate din activitățile de piață și din evoluția în timp a acestora. 
CEE nu acoperă bunurile publice produse de fermieri pentru societate. Furnizarea 
acestor bunuri publice este un obiectiv specific important al unor măsuri precum 
„plata de ecologizare”, care reprezintă 30 % din plățile directe efectuate de UE. 
Acesta subliniază rolul multifuncțional al agriculturii, contribuind, de asemenea, 
la veniturile fermierilor. Măsura în care agricultura produce bunuri publice și eva -
luarea acesteia de către societate poate varia însă considerabil în funcție de re -
giuni și de statele membre. Până în prezent, Comisia nu a avut în vedere dezvol -
tarea în continuare a CEA și nu a introdus niciun alt instrument pentru a măsura 
valoarea economică a bunurilor publice produse de sectorul agricol în ansamblu.36 A se vedea punctul 97 din 
Raportul special nr. 5/2011: 
„Schema de plată unică (SPU): 
aspecte care trebuie abordate 
în vederea consolidării bunei 
gestiuni financiare a acestui 
mecanism” și punctul 74 din 
Raportul special nr. 16/2012: 
„Eficacitatea schemei de plată 
unică pe suprafață, ca sistem 
tranzitoriu de sprijin pentru 
fermieri în noile state 
membre” ( http://eca.europa.
eu).
37 A se vedea punctul 56.
22 Observații
Utilizarea de către Comisie a anumitor informații din CEA poate fi 
îmbunătățită
38 
Rolul CEA este de a oferi informații asupra evoluției veniturilor din sectorul 
agricol în ansamblu și nu neapărat cu privire la nivelurile absolute ale venitului, 
la veniturile exploatațiilor agricole individuale sau ale gospodăriilor ocupate în 
agricultură. Ca atare, aceste conturi nu sunt concepute pentru a genera conclu -
zii detaliate la nivel microeconomic, cum ar fi, de exemplu, asupra viabilității 
economice a exploatațiilor individuale și asupra nivelului de trai al gospodăriilor 
agricole. Cu toate acestea, în rapoartele sale anuale de activitate și în rapoartele 
sale anuale de informații statistice și economice, Comisia utilizează informațiile 
din CEA la nivel micro, utilizând comparații ale venitului factorilor agricoli per 
lucrător38 în valori absolute ca indicator-cheie de performanță. Totuși, CEA nu au 
fost concepute în mod expres pentru a furniza date cu privire la nivelurile absolu -
te ale veniturilor sau la nivelurile veniturilor fermierilor individuali.
39 
Comisia utilizează indicatorul denumit „venitul întreprinderii agricole”39 pentru 
a măsura „venitul exploatației agricole familiale”40 și consideră că acesta este cel 
mai apropiat indicator al nivelului de trai al fermierilor. Această ipoteză nu mai 
reflectă însă realitatea din sectorul agricol din UE, deoarece populația agricolă 
variază în mod semnificativ de la un stat membru la altul și nu mai este formată 
doar din exploatații individuale („familiale”) gestionate de proprietari unici care 
nu primesc nicio remunerație pentru activitatea lor, ci include acum și o propor -
ție semnificativă de entități juridice sau de grupări de exploatații, care utilizează 
aproape exclusiv mână de lucru plătită41. Acestea din urmă sunt deseori între -
prinderi obișnuite (de exemplu, investitori care achiziționează suprafețe mari de 
teren pentru agricultura intensivă), ca și în alte sectoare ale economiei. Rezulta -
tele în materie de venituri prezentate în CEA nu pot fi deci atribuite în mod clar 
„exploatațiilor agricole familiale” și nu pot fi luate în considerare ca un indicator 
pentru venitul sau pentru nivelul de trai al fermierilor individuali. În condițiile în 
care proporția exploatațiilor individuale din diferitele state membre variază de 
asemenea în mod considerabil, rezultatele în materie de venituri, așa cum sunt 
prezentate în CEA, nu sunt comparabile între statele membre42.38 Venitul factorilor agricoli 
reprezintă venitul generat de 
activități agricole care este 
utilizat pentru a remunera 
factorii de producție 
împrumutați sau închiriați 
(capital, salarii și arende 
pentru terenuri), precum și 
factorii de producție proprii 
(forța de muncă, capitalul și 
terenul).
39 Este vorba de remunerația 
pentru munca depusă de 
fermier, plus veniturile rămase 
după deducerea costurilor cu 
forța de muncă salariată. Acest 
indicator oferă informații 
privind tendințele în evoluția 
venitului agricol al 
exploatațiilor agricole 
independente.
40 A se vedea anexa III .
41 Potrivit anchetei structurale în 
agricultură din 2010, entitățile 
juridice exploatau 27 % din 
suprafața agricolă din UE. 
Acest procent a crescut 
semnificativ odată cu 
extinderile UE din 2004 și din 
20 07.
42 A se vedea și punctul 5.12 din 
anexa I la Regulamentul (CE) 
nr. 138/2004.
23 Observații
RICA reprezintă o sursă recunoscută de informații cu privire 
la veniturile și la activitățile economice ale exploatațiilor 
agricole comerciale, dar are unele limitări
40 
RICA are ca obiectiv colectarea de date contabile reprezentative privind exploa -
tațiile agricole comerciale43. Rețeaua RICA poate oferi informații importante și uti -
le cu privire la performanța economică a exploatațiilor agricole per sector agricol 
și per clasă de mărime. Prin urmare, această rețea constituie principala sursă de 
informații pentru evaluarea performanței măsurilor din cadrul PAC44.
41 
În urma Raportului special nr. 14/2003 al Curții, Comisia, în cooperare cu agențiile 
de legătură din statele membre, a elaborat o metodologie privind RICA pentru 
a ține seama de evoluția sectorului agricol. De asemenea, Comisia a luat măsuri 
pentru a apropia rezultatele RICA de standardele internaționale în materie de 
contabilitate și de raportare financiară.
Indicatorii de venit nu iau pe deplin în considerare evoluția 
exploatațiilor din sectorul agricol
42 
Principalul indicator de venit utilizat în cadrul RICA este „ valoarea adăugată 
netă pe exploatație ”. Acest indicator servește la compararea performanței în 
materie de venituri a exploatațiilor, indiferent de forma de organizare a acesto -
ra. Întrucât nu ia în calcul costurile factorilor externi de producție (de exemplu, 
arendele terenurilor sau dobânzile bancare), costuri pe care mulți fermieri trebuie 
să le suporte, acest indicator nu poate furniza suficiente informații cu privire la 
venitul agricol real al fermierilor sau la rentabilitatea exploatațiilor.
43 
Inițial, rețeaua RICA a fost concepută pentru a furniza informații cu privire la „ex -
ploatațiile agricole familiale”, un important indicator utilizat fiind „ venitul net al 
exploatației per unitate de lucru familială ” pentru exploatațiile care utilizează 
forța de muncă și capitalul deținătorului exploatației și al familiei acestuia. Acest 
indicator se calculează doar în cazul exploatațiilor pentru care a fost înregistrată 
forță de muncă familială neremunerată. Cu toate acestea, societățile deținute de 
proprietari individuali sau de un grup de proprietari constituite în scopuri fiscale, 
care sunt similare cu exploatațiile agricole familiale sub toate aspectele în afară 
de forma juridică, sunt excluse din calculul acestui indicator deoarece nu utilizea -
ză forță de muncă neremunerată. Structurile de acest tip sunt însă frecvente în 
multe state membre, în special în Germania, Spania și Franța, iar excluderea lor ar 
putea denatura rezultatele45.43 Exploatații care depășesc 
o dimensiune economică 
minimă.
44 Evaluarea de către Comisie 
a efectelor sprijinului direct 
asupra veniturilor și evaluarea 
de impact referitoare la PAC în 
perspectiva anului 2020 
(ambele evaluări au fost 
realizate de Comisie în 2011) se 
bazează în principal pe datele 
RICA.
45 În Spania, peste 30 % din 
suprafața agricolă este 
exploatată de către entități 
juridice, multe dintre acestea 
fiind constituite în scopuri 
fiscale. 58 % din suprafața 
agricolă din Franța și peste 
o treime din suprafața agricolă 
din Germania sunt exploatate 
de entități juridice și de 
grupări de exploatații.
24 Observații
44 
În plus, nu există niciun indicator de venit separat pentru exploatațiile agricole 
organizate ca societăți obișnuite, deși astfel de entități juridice joacă un rol major 
în sectorul agricol în numeroase state membre.
Informațiile despre alte venituri ale fermierilor, obținute din alte 
activități direct legate de exploatație, sunt incomplete
45 
Veniturile provenite din investiții financiare, din transferuri de capital sau în 
urma efectelor favorabile ale fiscalității aplicabile venitului agricol pot să aibă un 
impact semnificativ asupra situației financiare și a veniturilor unei exploatații și 
asupra capacității acesteia de a reacționa la forțele pieței. Actuala metodologie 
utilizată de RICA nu ține însă cont de aceste efecte.
46 
De asemenea, mulți fermieri utilizează resursele exploatațiilor lor pentru a desfă -
șura alte activități lucrative decât producția agricolă primară sau își diversifică în 
alt mod activitățile economice cu scopul de a obține venituri mai mari. Exemple 
de astfel de activități includ prelucrarea produselor alimentare la fața locului, 
vânzarea directă de produse, prestarea de servicii pentru care se utilizează echi -
pamente agricole, producția de energie din surse regenerabile sau agroturismul. 
Aceste activități reprezintă o sursă de venituri suplimentare, reduc volatilitatea 
veniturilor și permit fermierilor să fie mai puțin dependenți de subvenții. ImagineEnergia din surse regenerabile poate constitui o sursă suplimentară 
de venit pentru fermieri
© Uniunea Europeană. Sursa:  Comisia Europeană – Serviciul audiovizual,  
fotografie: L. Chamussy.
25 Observații
47 
Informații mai detaliate cu privire la veniturile obținute din alte activități direct 
legate de exploatație se colectează numai începând din 201446. Aceste informații 
sunt însă luate în calcul numai în cazul în care veniturile și costurile nu pot fi se -
parate de activitățile agricole în conturile exploatațiilor. Informațiile pot rămâne 
incomplete, deoarece, în alte cazuri, ele nu sunt incluse: de exemplu, atunci când 
o astfel de activitate este gestionată într-o unitate comercială separată aparți -
nând fermierului. Mai mult, datele colectate nu sunt nici reprezentative, deoare -
ce aceste exploatații sunt în prezent subreprezentate în eșantionul RICA și, din 
cauza diferențelor de tratament contabil, datele nu sunt comparabile între statele 
membre (a se vedea caseta 2 ). În consecință, nu există o imagine completă a ac -
tivităților economice direct legate de exploatație pe care fermierii le desfășoară 
efectiv și nici a rolului pe care îl joacă sursele suplimentare de venit în stabilizarea 
venitului lor global. Caseta 2Tratamentul diferit al veniturilor fermierilor provenite din alte activități direct 
legate de exploatație
Conform anchetei structurale în agricultură pe 2010, peste 30 % din exploatațiile din Germania au declarat că 
desfășurau și alte activități economice în afară de agricultură. Criteriul principal care se aplică pentru clasifi -
carea veniturilor în RICA este însă legislația fiscală națională, potrivit căreia veniturile din exploatare care nu 
provin din producția agricolă primară pot fi considerate venituri agricole numai dacă se încadrează în anumite 
limite. Dacă aceste limite sunt depășite, veniturile respective nu sunt înregistrate în RICA. Numeroase exploa -
tații dispun de instalații de biogaz și produc și vând energie electrică către rețeaua națională. Deoarece aceste 
venituri sunt clasificate drept „neagricole”, ele nu sunt considerate a fi direct legate de exploatație și nu apar 
în rezultatele RICA.
În Franța, veniturile provenite din alte activități lucrative legate de exploatație, cum ar fi prelucrarea de produ -
se agricole, serviciile agricole, închirierea de terenuri sau clădiri (inclusiv veniturile din chirii percepute pentru 
instalarea de centrale eoliene sau de panouri solare și veniturile din vânzarea de energie electrică) sunt incluse 
doar atât timp cât aceste activități sunt efectuate de aceeași exploatație și cu condiția ca veniturile obținute 
din aceste activități să nu depășească o anumită valoare47. În caz contrar, veniturile respective nu sunt incluse 
în RICA. În ambele cazuri, rețeaua RICA nu reflectă în totalitate nivelul efectiv de diversificare.
În Țările de Jos, a fost identificată o bună practică, grație căreia colectarea datelor cu privire la alte activități 
lucrative permite o mai bună evaluare a situației veniturilor fermierilor. Potrivit rezultatelor RICA obținute în 
Țările de Jos pentru 2012, exploatațiile care desfășurau alte activități lucrative în afară de producția agricolă 
primară câștigau, în medie, 51 000 de euro din aceste activități.
47 Ca regulă generală, 30 % din cifra de afaceri anuală a exploatației sau 50 000 euro, reținându-se valoarea cea mai scăzută.46 Regulamentul de punere în 
aplicare (UE) nr. 385/2012 al 
Comisiei din 30 aprilie 2012 
privind fișa exploatației care 
urmează a fi utilizată în scopul 
determinării veniturilor 
exploatațiilor agricole și 
analizării activității economice 
a acestor exploatații (JO L 127, 
15.5.2012, p. 1).
26 Observații
RICA nu a fost concepută să fie reprezentativă pentru 
beneficiarii PAC
48 
Ancheta care stă la baza RICA urmărește să reprezinte o proporție cât mai mare 
posibil din producția agricolă, din suprafața agricolă și din forța de lucru ale aces -
tor exploatații. În acest scop, toate exploatațiile sunt clasificate în funcție de va -
loarea producției standard, care reflectă, în termeni generali, valoarea producției 
lor agricole. Cu toate acestea, pragul minim al producției standard care este utili -
zat variază de la un stat membru la altul, la fel ca și gradul de acoperire a popula -
ției agricole totale și a beneficiarilor de sprijin din partea UE (a se vedea  tabelul ).
49 
Chiar dacă abordarea utilizată este justificată din punctul de vedere al statelor 
membre, întrucât dimensiunea economică a exploatațiilor variază în mod sem -
nificativ în UE, acest lucru limitează comparațiile legate de venituri realizate pe 
baza datelor RICA între statele membre. De exemplu, dacă se ia o exploatație 
cu o producție standard de 10 000 de euro pe an din Spania, se observă că nu 
există date comparabile în Germania, Franța sau Țările de Jos, deoarece astfel de 
exploatații nu sunt incluse în ancheta RICA. În consecință, informații armonizate 
la nivelul întregii Uniuni Europene sunt disponibile numai pentru exploatațiile 
a căror producție standard anuală depășește pragul de 25 000 de euro48. Compa -
rarea venitului mediu per lucrător între toate exploatațiile incluse în RICA poate 
conduce deci la interpretări eronate cu privire la situația veniturilor fermierilor 
din ansamblul statelor membre.
50 
Rețeaua RICA a fost creată cu scopul de a urmări situația veniturilor și activitatea 
economică a exploatațiilor agricole. La selecția exploatațiilor pentru ancheta 
RICA nu se ține seama însă dacă ele beneficiază sau nu de sprijin din partea UE. 
Aceasta poate însemna că nu există informații suficient de reprezentative cu pri -
vire la efectele anumitor măsuri de sprijin ale UE și la veniturile anumitor grupuri, 
cum ar fi tinerii fermieri49. Mai mult, plățile directe nu sunt vărsate doar fermieri -
lor cu activități comerciale, ci și unui număr semnificativ de fermieri cu activitate 
agricolă în regim de normă parțială sau care practică agricultura de subzistență, 
aceștia aflându-se în afara sferei RICA. Comisia nu dispune decât de informații 
limitate cu privire la veniturile și la activitățile de producție ale acestor exploatații 
mai mici, care variază de la 12 % din totalul beneficiarilor de plăți directe din par -
tea UE în Bulgaria la 79 % în Slovacia50. Acest lucru limitează concluziile care pot fi 
deduse din rezultatele RICA în ceea ce privește efectele globale ale măsurilor de 
sprijin asupra diferitelor categorii de exploatații51.48 Acesta este pragul aplicat în 
prezent de Germania, Franța 
(continentală), Luxemburg, 
Țările de Jos, Slovacia și 
Regatul Unit (Anglia, Scoția și 
Țara Galilor).
49 Acest lucru este valabil și 
pentru măsurile finanțate prin 
FEADR. Potrivit rezultatelor 
sondajului realizat de Curte, 
Danemarca, Germania, 
Lituania și Țările de Jos includ 
deja în mod expres 
exploatațiile care practică 
agricultura ecologică. 
Germania, Ungaria și Lituania 
acordă de asemenea o atenție 
deosebită entităților juridice 
care produc o parte 
importantă din producția lor 
agricolă. Austria selectează în 
mod specific exploatații 
situate în zone de munte. Italia 
extinde în mod considerabil 
eșantionul RICA pentru 
a obține date mai precise 
privind impactul măsurilor de 
dezvoltare rurală.
50 A se vedea tabelul .
51 În Republica Cehă, 
Danemarca, Germania și 
Grecia, numărul beneficiarilor 
plăților directe era chiar mai 
mare decât numărul 
exploatațiilor incluse în 
ancheta structurală în 
agricultură, deoarece 
pragurile de participare la 
această anchetă exclud în cea 
mai mare parte exploatațiile 
de dimensiuni mai mici a căror 
producție este foarte scăzută 
sau inexistentă. În consecință, 
pentru un număr semnificativ 
de beneficiari care primesc 
plăți din bugetul UE, nu există 
nici informații cu privire la 
venitul lor și nici date 
structurale.
27 Observații TabelGradul de acoperire în RICA a populației agricole și a beneficiarilor PAC
Stat membruExploatațiile din ancheta 
structurală în agricultură 
din 2010Pragul național pentru RICA 
(producția standard în euro)% din exploatațiile 
acoperite de ancheta 
structurală în agricultură 
reprezentate în RICA% din beneficiarii CAP 
nereprezentați în RICA
Belgia 42 850 25 000 72 % 30 %
Bulgaria 370 500 2 000 31 % 12 %
Republica Cehă 22 870 8 000 65 % 39 %
Danemarca 42 120 15 000 68 % 51 %
Germania 299 150 25 000 65 % 47 %
Irlanda 139 900 8 000 74 % 36 %
Grecia 723 010 4 000 44 % Nu există date
Spania 989 810 4 000 53 % 61 %
Estonia 19 620 4 000 41 % 55 %
Franța 516 110 25 0001 15 0002 57 % 28 %
Italia 1 620 900 8 000 49 % 38 %
Cipru 38 860 4 000 26 % Nu există date
Letonia 83 400 4 000 26 % 67 %
Lituania 199 930 4 000 27 % 69 %
Luxemburg 2 210 25 000 73 % 20 %
Ungaria 576 840 4 000 18 % 45 %
Malta 12 540 4 000 24 % 37 %
Țările de Jos 72 320 25 000 71 % 25 %
Austria 150 160 8 000 62 % 26 %
Polonia 1 506 620 4 000 48 % 50 %
Portugalia 305 260 4 000 36 % 53 %
România 3 859 030 2 000 27 % Nu există date
Slovenia 74 640 4 000 54 % 33 %
Slovacia 24 460 25 000 18 % 79 %
Finlanda 63 880 8 000 61 % 38 %
Suedia 71 100 15 000 39 % 57 %
Regatul Unit 186 650 25 0003 15 000450 % 50 %
UE-27 12 014 740
1 Franța continentală.
2 Guadelupa, Martinica și Réunion.
3 Cu excepția Irlandei de Nord.
4 Irlanda de Nord.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor provenite de la Comisie și din sondajul realizat.
28 Observații
51 
În plus, informațiile privind sprijinul UE acordat prin FEGA nu sunt incluse în 
ancheta structurală în agricultură și numai câteva state membre dispun de un 
număr unic de identificare a exploatațiilor care ar putea permite corelarea datelor 
din RICA și din ancheta structurală cu date administrative precum cele existente 
în sistemul integrat de administrare și control cu privire la plățile de sprijin și la 
suprafețele cultivate. O astfel de corelare ar permite combinarea informațiilor 
privind sprijinul pentru venituri acordat de UE cu date privind structurile agricole 
și utilizarea terenurilor. Stabilirea unei astfel de legături ar contribui, de aseme -
nea, la o mai bună înțelegere a factorilor care determină veniturile fermierilor și 
ar reduce totodată sarcina administrativă pentru respondenți.
Comisia și statele membre nu s-au asigurat 
întotdeauna de calitatea adecvată a datelor 
disponibile privind veniturile fermierilor
52 
Tratatul stabilește principiile de bază aplicabile statisticilor europene, care ar 
trebui să fie imparțiale, fiabile, obiective, independente din punct de vedere 
științific, eficiente din punctul de vedere al costurilor și confidențiale52. Aceste 
principii sunt aprofundate în Codul de bune practici al statisticilor europene la 
care au aderat atât statele membre, cât și Comisia. Punerea în aplicare a codului 
este facilitată de un cadru de asigurare a calității. Cu toate acestea, nici codul de 
bune practici și nici cadrul de asigurare a calității nu sunt obligatorii.  Criteriile 
specifice care se aplică referitor la calitatea informațiilor statistice produse sunt 
stabilite în anexa V .
53 
Pentru a evalua dacă datele privind veniturile fermierilor erau temeinice, Curtea 
a auditat mecanismele instituite în vederea asigurării, printre altele, a calității 
datelor statistice din CEA și din RICA, astfel cum se prevede în Codul de bune 
practici al statisticilor europene.52 Articolul 338 alineatul (2) TFUE.
29 Observații
Au fost detectate unele neajunsuri în gestionarea de către 
Comisie a conturilor economice pentru agricultură…
Comisia nu dispunea de informații actualizate suficiente cu privire 
la metodologia și la sursele de date pe care statele membre le 
utilizează pentru compilarea CEA
54 
Informațiile cu privire la metodologia și la sursele de date utilizate pentru CEA 
(denumite „inventare”), pe care statele membre le prezintă Comisiei, variază în 
mod semnificativ în ceea ce privește nivelul de detaliere și calitatea și nu au mai 
fost actualizate din 2006. În trei state membre, nu existau astfel de inventare. 
În toate cele șase state membre vizitate, procedurile și sursele de date utilizate 
pentru elementele semnificative variau considerabil și nu mai corespundeau 
descrierilor din inventare. Prin urmare, Comisia nu poate verifica dacă informațiile 
statistice prezentate de statele membre sunt suficient de armonizate și de com -
parabile, iar capacitatea sa de a formula recomandări și de a elabora orientări cu 
scopul de a îmbunătăți calitatea generală a informațiilor statistice este redusă.
55 
Principalii indicatori din cadrul CEA compară venitul agricol la nivelul volumului 
de muncă al persoanelor care lucrează în agricultură (exprimat în unități de mun -
că agricolă)53. Orice modificare sau inexactitate în calculul factorului muncă are 
un impact asupra calculării venitului per persoană angajată și, prin urmare, poate 
afecta în mod semnificativ rezultatele privind veniturile și interpretarea acestora. 
Eurostat nu dispunea de informații actualizate suficiente cu privire la metodolo -
giile utilizate de către statele membre, ceea ce i-a redus capacitatea de a evalua 
exactitatea și comparabilitatea informațiilor primite. În plus, numărul de ore de 
lucru stabilite de către statele membre varia între 1 600 de ore pe an în Franța 
și 2 120 de ore în Polonia, lucru care a afectat, de asemenea, comparabilitatea 
rezultatelor.53 Calculate prin împărțirea 
venitului global la numărul 
total de persoane care 
lucrează în agricultură, fie ca 
lucrători salariați, fie ca 
fermieri independenți.
30 Observații
Raportarea veniturilor agricole către Eurostat era afectată de 
deficiențe…
56 
Curtea a identificat mai multe cazuri în care datele prezentate în CEA nu erau 
suficient de precise sau comparabile, ceea ce a afectat în mod substanțial calculul 
veniturilor prezentate în aceste conturi. De exemplu, s-au detectat neconcordanțe 
în contabilitatea pentru: unele produse precum vinul și uleiul de măsline, arendele 
pentru terenuri agricole, prezentarea anumitor activități neagricole, contabilizarea 
subvențiilor și calculul venitului întreprinderii agricole (a se vedea caseta 3 ).Caseta 3Exemple de deficiențe în calculul veniturilor agricole
În Polonia, institutul de statistică includea în CEA numai estimarea arendelor plătite de fermieri pentru te -
renurile aflate în proprietatea statului, nefiind deci inclusă și valoarea terenului închiriat de la proprietari 
particulari, întrucât aceasta nu era cunoscută de către autorități. Pe baza rezultatelor RICA, Curtea estimează 
că această categorie de teren reprezintă însă aproximativ 61 % din suprafața agricolă arendată în Polonia. În 
mod similar, în România, institutul de statistică includea numai date privind valoarea terenurilor închiriate de 
întreprinderi agricole, nu și de fermieri individuali.
Numeroase exploatații desfășoară activități de prelucrare a produselor agricole, precum producția de brânze -
turi, produsele forestiere, exploatarea forestieră sau agroturismul. Valoarea acestui tip de activități trebuie să 
fie inclusă în CEA în cazul în care ele nu pot fi separate de activitățile agricole. Numeroase state membre nu 
dispun însă de date privind valoarea acestor activități.
În România, institutul de statistică înregistra subvențiile pe suprafață în anul în care acestea erau vărsate 
fermierilor (contabilitate pe bază de numerar). În conformitate cu normele aplicabile, subvențiile ar fi trebu -
it să fie înregistrate în anul în care fermierul a depus cererea de ajutor (principiul contabilității pe bază de 
angajamente).
În Franța, datele privind plățile pentru forme specifice de arendă („fermage”) vărsate acționarilor proprietari 
nu mai erau de actualitate și nu au fost luate în considerare în mod corect la calculul venitului întreprinderii 
agricole. Această formă de agricultură acoperă mai mult de jumătate din suprafața agricolă utilizată în Franța.
31 Observații
57 
Statele membre au obligația de a comunica date definitive privind veniturile 
până la sfârșitul lunii septembrie a anului următor54. Cu toate acestea, s-a consta -
tat că statele membre au modificat în mod frecvent datele în anii următori, ceea 
ce a avut un impact semnificativ asupra veniturilor prezentate în CEA55. Aceste ac -
tualizări au fost în general justificate invocându-se necesitatea de a corecta erori -
le din datele raportate anterior, disponibilitatea tardivă a datelor-sursă sau faptul 
că surse de date de o calitate superioară furnizau acum informații mai precise. 
Deși revizuirile datelor statistice reprezintă o procedură standard în elaborarea de 
statistici, aceste actualizări scot în evidență deficiențe la nivelul procedurilor de 
compilare a CEA în statele membre și reduc fiabilitatea principalilor indicatori de 
performanță ai Comisiei privind veniturile.
Asigurarea calității nu este pe deplin eficace
58 
Eurostat s-a străduit să amelioreze calitatea CEA, dar nu a avut loc nicio evaluare 
exhaustivă și independentă care să stabilească dacă statele membre au instituit 
un cadru eficace de asigurare a calității în procesul de colectare și de compilare 
a datelor pentru CEA. În 2010, Eurostat a inițiat un grup operativ comun cu scopul 
de a identifica indicatori de calitate pentru CEA și de a defini standarde pentru 
rapoartele privind calitatea. În 2012, Eurostat a coordonat o autoevaluare a orga -
nismelor naționale responsabile de compilarea acestor conturi. Cu această ocazie, 
statele membre au fost invitate să prezinte o evaluare globală cu privire la calita -
tea datelor CEA și să indice eventualele puncte care necesită ameliorări. Curtea 
a observat că, în cadrul acestui exercițiu, patru state membre56 nu au prezentat 
niciun fel de raport; prin urmare, Eurostat nu dispunea de informații complete și 
actualizate privind calitatea datelor CEA transmise.
… și, în unele state membre, au fost constatate deficiențe în 
modul de funcționare a RICA
Realizarea din punct de vedere tehnic a anchetei RICA poate afecta 
calitatea rezultatelor
59 
În general, pot fi observate trei sisteme de anchetă RICA. Într-un grup de state 
membre, agențiile naționale de legătură pentru RICA obțin date de la societăți 
private de contabilitate, care țin contabilitatea exploatațiilor individuale și utili -
zează datele și pentru declarațiile fiscale privind veniturile fermierilor57. Într-un al 
doilea grup de state membre, agenția de legătură este direct implicată în ținerea 
contabilității pentru RICA și se află în contact direct cu fermierii58. Într-un al treilea 
grup, agențiile naționale de legătură contractează colectori privați de date, care 
colectează date direct de la exploatații59.54 Anexa II la Regulamentul (CE) 
nr. 138/2004.
55 Astfel, corecția din 2014 
operată la nivelul rezultatelor 
pe 2012 referitoare la venitul 
întreprinderii agricole 
a condus la o creștere de 
129 % în cazul României, de 
104 % în Danemarca, de 48 % 
în Luxemburg, de 27 % în Italia 
și de 23 % în Belgia. Pe de altă 
parte, veniturile au scăzut cu 
23 % în Germania și cu 12 % în 
Franța. Venitul factorilor 
a evoluat considerabil în 
Belgia (+12 %), 
Germania (–13 %), 
Italia (+10 %), 
Luxemburg (+28 %), 
Letonia (+43 %) și Țările de 
Jos (+13 %).
56 Belgia, Germania, Cipru și 
Regatul Unit.
57 De exemplu, în Germania și 
Franța.
58 De exemplu, în Țările de Jos.
59 De exemplu, în Spania, Polonia 
și România.
32 Observații
60 
Un sistem gestionat direct contribuie la un nivel ridicat de calitate a datelor. De 
exemplu, o bună practică a fost identificată în Țările de Jos, unde colectarea 
datelor este încredințată unui institut de cercetare care preia activitatea contabilă 
și are acces direct la toate informațiile relevante cu privire la activitatea econo -
mică a exploatațiilor. În mod similar, în cazul în care datele RICA sunt derivate din 
datele utilizate în scopuri fiscale, există stimulentul de a se asigura o mai mare 
precizie, întrucât o contabilitate incorectă ar putea fi sancționată în temeiul legis -
lației fiscale naționale.
61 
În cadrul mecanismelor utilizate în Spania și în România, contractanții primesc 
o sumă fixă pentru fiecare fișă de exploatație trimisă agenției de legătură. Există 
astfel un risc de a selecta exploatații cu structuri simple pentru a reduce volumul 
de lucru per exploatație, ceea ce antrenează deci un risc mai mare pentru calita -
tea informațiilor obținute.
Reprezentativitatea eșantionului variază considerabil de la un stat 
membru la altul…
62 
Comisia aprobă mărimea eșantionului propusă de statele membre, dar nu dispu -
ne de o documentație suficientă cu privire la modul de calcul al eșantionului, la 
ipotezele utilizate și la conformitatea calculelor cu principiile statistice. Informații 
esențiale, precum precizia parametrilor și intervalele de încredere utilizate, nu 
sunt publicate și nici examinate de către experți independenți pentru a se evalua 
calitatea planurilor de selecție.
63 
Mărimea eșantionului variază în mod semnificativ în rândul statelor membre și 
al regiunilor, la fel ca și numărul exploatațiilor reprezentate de o exploatație în 
eșantion60. Este posibil însă ca sectoare agricole importante să fie subreprezen -
tate în RICA. Un exemplu este cel al producătorilor de vin și struguri, de fructe și 
citrice, de măsline, precum și diferitele culturi permanente din Spania, care, com -
binate, reprezentau doar 0,8 % din exploatațiile din sectoarele respective. Aceste 
sectoare reprezentau însă în jur de 24 % din valoarea totală a producției agricole 
din Spania.60 Numărul exploatațiilor 
reprezentate de o exploatație 
în eșantionul RICA variază 
între 3 în Luxemburg și 185 în 
România. Pot exista variații 
mult mai mari în diferitele 
sectoare și clase de mărime.
33 Observații
64 
Comisia recomandă selectarea aleatorie de noi exploatații pentru a se asigura 
cea mai bună reprezentativitate statistică a declarațiilor referitoare la populația 
analizată. Numai unsprezece state membre61 au selectat aleatoriu noi exploatații. 
În alte state membre însă, procesul de selecție nu a fost întotdeauna transparent 
și a fost limitat de modul în care este organizată colectarea de date. Astfel, în 
Germania, Spania, Franța, Polonia și România, procesul de selecție depindea în 
mod semnificativ de inițiativa birourilor contabile sau a colectorilor de date care 
trebuiau să identifice „exploatații adecvate” ce îndeplineau criteriile de selecție. 
Astfel, elemente subiective puteau influența decizia de a selecta sau nu o exploa -
tație, iar acest lucru poate avea un impact asupra reprezentativității informațiilor 
obținute cu privire la venituri. În Spania, acest mod de a proceda a condus și la la -
cune importante în ceea ce privește acoperirea subregiunilor în eșantionul RICA, 
astfel încât o parte semnificativă a țării și a structurii teritoriale nu a fost bine re -
prezentată. Acest lucru are de asemenea un impact asupra viitoarelor evaluări ale 
plăților directe, deoarece Spania a introdus un sistem cu 51 de subregiuni, care, în 
prezent, nu sunt acoperite suficient de RICA.
65 
Participarea la ancheta RICA este voluntară. Statele membre vizitate au avut di -
ficultăți la identificarea unui număr adecvat de exploatații pentru aproape toate 
clasele de mărime relevante. Unele state membre au introdus stimulente pentru 
a recruta exploatații și a le compensa pentru sarcina suplimentară suportată, dar 
Curtea a constatat că aceste măsuri nu erau întotdeauna eficace în ceea ce priveș -
te acoperirea tuturor tipurilor și claselor de mărime relevante ale exploatațiilor62.
66 
În ciuda măsurilor de stimulare introduse, s-a observat că, în Germania, exploata -
țiile mici și cele foarte mari sunt subreprezentate în mod considerabil în eșanti -
on. Anumite dificultăți au fost observate și în Țările de Jos, unde 78 % din noile 
exploatații selectate au refuzat să participe. În România, din cauza absenței unor 
stimulente specifice, s-a constatat că, pentru toate clasele de mărime, au fost 
recrutate mai puține exploatații decât se preconiza, existând dificultăți deosebite 
în legătură cu exploatațiile foarte mici și cu cele foarte mari. Trebuie remarcat 
totuși că este important să se obțină date de bună calitate pentru toate clasele de 
mărime relevante, întrucât situațiile din exploatațiile mai mici sau mai mari pot 
diferi în mod semnificativ de cele din exploatațiile de dimensiuni medii.61 Danemarca, Irlanda, Estonia, 
Italia, Letonia, Malta, Țările de 
Jos, Slovacia, Suedia, Finlanda 
și Regatul Unit. Slovenia 
a utilizat parțial eșantionarea 
pe bază aleatorie.
62 Potrivit rezultatelor sondajului 
Curții, 14 state membre 
plăteau o retribuție 
exploatațiilor participante 
[Belgia (Flandra), Germania, 
Grecia, Estonia, Letonia, 
Lituania, Ungaria, Malta, 
Austria, Polonia, Slovacia, 
Slovenia, Finlanda și Suedia]. În 
Belgia (Flandra), Croația, Italia, 
Lituania, Letonia, Ungaria, 
Țările de Jos, Finlanda și 
Regatul Unit, autoritățile oferă 
un acces privilegiat la 
informații privind performanța 
economică a întreprinderilor 
sau la servicii de consiliere, 
care permit exploatațiilor să își 
compare propriile 
performanțe cu cele ale altor 
exploatații.
34 Observații
… și au fost identificate și alte deficiențe în colectarea datelor 
pentru RICA
67 
Datele RICA provin din conturi conținând înregistrări efectuate în mod sistema -
tic și periodic pe întreaga durată a anului contabil. Exploatațiile participante la 
anchetă trebuie să fie dispuse și capabile să țină o evidență contabilă63.
68 
În România, unde exploatațiile individuale reprezintă aproximativ 70 % din 
eșantionul RICA, rezultatele se bazau însă în mare măsură pe interviuri, deoarece 
exploatațiile mai mici, în special, nu completau în mod corespunzător înregis -
trările contabile. În mod similar, în Spania, colectarea de date pentru numeroase 
exploatații se baza în mare parte pe interviuri cu fermierii, și nu pe înregistrări 
contabile sistematice. Acest lucru reduce în mod semnificativ calitatea informați -
ilor raportate și nu permite coroborarea informațiilor furnizate cu datele justifica -
tive subiacente.
69 
S-au constatat inconsecvențe și în modul de calculare a forței de muncă nesalari -
ate familiale; de altfel, Comisia a recunoscut că numărul de ore prestate de mâna 
de lucru din cadrul familiei este de obicei supraestimat. Acest lucru poate antrena 
o subestimare a veniturilor per lucrător și poate afecta fiabilitatea indicatorilor.
70 
Ca regulă generală, statele membre au transmis datele RICA în termenele regula -
mentare de 12 luni de la încheierea exercițiului contabil64. Calitatea datelor nu s-a 
ridicat însă întotdeauna la înălțimea așteptărilor Comisiei și, pentru unele state 
membre, a fost necesară o muncă subsecventă importantă. Astfel, pentru exerci -
țiul contabil 2012, Comisia a putut publica rezultatele de abia în noiembrie 2014, 
deci la aproximativ doi ani de la sfârșitul anului de referință. Comisia a încercat 
să accelereze procesul majorând retribuțiile plătite statelor membre65, dar, în 
condițiile în care calitatea datelor nu se ameliorează, este puțin probabil ca acest 
lucru să reducă în mod semnificativ durata procesului. Dacă această situație con -
tinuă, este posibil ca date importante pentru monitorizarea și evaluarea măsurilor 
adoptate în reforma PAC din 2013 să nu fie disponibile la timp pentru raportul 
intermediar din 2018.63 Articolul (2) litera (e) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1217/2009.
64 Regulamentul (CEE) 
nr. 1915/83 al Comisiei din 
13 iulie 1983 privind anumite 
norme de aplicare referitoare 
la evidența contabilă în scopul 
stabilirii veniturilor 
exploatațiilor agricole 
(JO L 190, 14.7.1983, p. 25).
65 În conformitate cu 
Regulamentul de punere în 
aplicare (UE) nr. 283/2012 al 
Comisiei din 29 martie 2012 de 
stabilire a retribuției standard 
pentru fiecare fișă a unei 
exploatații agricole, pentru 
anul contabil 2012, în cadrul 
rețelei de date contabile 
agricole (JO L 92, 30.3.2012, 
p. 15), retribuția a fost stabilită 
la 160 de euro per fișă de 
exploatație completată 
corespunzător. Începând din 
2015, statele membre primesc 
un supliment de 5 euro per 
fișă de exploatație dacă 
prezintă datele contabile în 
termen de 11 luni de la 
încheierea exercițiului 
contabil.
35 Observații
Finanțarea insuficientă din partea statelor membre poate avea un 
impact asupra calității rezultatelor
71 
Retribuțiile pe care Comisia le plătește statelor membre sunt independente de 
sistemul de colectare a datelor și de costurile reale suportate de statele membre. 
RICA funcționează în general mai bine acolo unde statul membru are, la rân -
dul său, un interes puternic să obțină date de bună calitate privind veniturile și 
performanța economică a exploatațiilor agricole și asigură, prin urmare, o finan -
țare suficientă. Astfel, în Țările de Jos, RICA se bazează pe un set mare de date 
referitoare la activitățile economice ale exploatațiilor agricole și la aspecte sociale 
și de mediu, date care merg dincolo de ceea ce se cere în prezent la nivelul UE. 
De asemenea, în Germania, Franța și Polonia, autoritățile naționale au un interes 
deosebit în funcționarea sistemului RICA, dat fiind faptul că rezultatele obținu -
te sunt utilizate pe scară largă pentru propriile lor analize ale politicilor și ale 
performanței.
72 
Din rândul statelor membre vizitate, cele mai multe dintre deficiențe au fost con -
statate în Spania și în România. Ambele țări se confruntă în prezent cu dificultăți 
în ceea ce privește asigurarea finanțării naționale necesare. În aceste state mem -
bre, funcționarea RICA se bazează în mare măsură pe finanțarea acordată de UE, 
iar utilizarea datelor în scopuri naționale era foarte limitată. În România, datele 
sunt colectate exclusiv în scopul raportării acestora către Comisie și autoritățile 
nu dispun de mijloacele tehnice necesare și de suficient personal calificat pentru 
a realiza analize mai aprofundate ale datelor. Totuși, având în vedere marja de 
manevră considerabilă pe care o au statele membre în distribuirea sprijinului din 
partea UE, este absolut necesar ca RICA – cel mai important instrument pentru 
evaluarea performanței măsurilor PAC – să producă rezultate de o calitate adec -
vată pentru fiecare stat membru.
Mecanismele formale de asigurare a calității pentru RICA prezintă 
deficiențe
73 
RICA este gestionată de Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală din ca -
drul Comisiei, care răspunde și de asigurarea calității datelor, împreună cu agen -
țiile naționale de legătură. Eurostat este organismul responsabil de coordonarea 
activităților statistice ale Comisiei66. În contextul RICA, sfera coordonării asigurate 
de Eurostat este definită printr-un acord reciproc67. Acesta nu prevede însă un rol 
de supraveghere pentru Eurostat.66 Decizia 2012/504/UE 
a Comisiei din 17 septembrie 
2012 privind Eurostat (JO L 251, 
18.9.2012, p. 49).
67 Memorandumul de înțelegere 
dintre Eurostat și Direcția 
Generală Agricultură și 
Dezvoltare Rurală în domeniul 
statisticilor, 7.5.2015.
36 Observații
74 
Din rândul statelor membre vizitate, doar Țările de Jos instituiseră o procedură 
formală de asigurare a calității și doar autoritățile neerlandeze validau eșantionul 
în ceea ce privește populația subiacentă și îl testau periodic în raport cu anumi -
te ipoteze. În celelalte state membre, agențiile de legătură efectuau controale 
privind plauzibilitatea datelor primite. Totuși, cu excepția cazului Poloniei, aceste 
controale nu erau completate cu controale la fața locului vizând evaluarea calită -
ții activității colectorilor de date sau urmărirea pistei informațiilor furnizate până 
la evidențele subiacente.
75 
Comisia este conștientă de problemele legate de performanța RICA din diferitele 
state membre68. Cu toate acestea, până în prezent nu a fost stabilit niciun calen -
dar pentru îmbunătățirea situației, iar o serie de deficiențe importante, cum ar fi 
acoperirea necorespunzătoare a anumitor sectoare și clase de mărime în toate 
statele membre, absența unor stimulente pentru recrutarea de exploatații în nu -
meroase state membre și lipsa de finanțare, trebuie încă să fie remediate.
76 
Comisia încearcă să remedieze deficiențele din cadrul RICA și, în cooperare cu 
statele membre, studiază modalități de a introduce un sistem de colectare a date -
lor mai eficient din punctul de vedere al costurilor. De asemenea, Comisia intenți -
onează să utilizeze RICA pentru a oferi informații actualizate privind indicatorii de 
viabilitate a exploatațiilor. Este însă probabil ca eventualele îmbunătățiri concrete 
să nu fie puse în aplicare înainte de anul 2017 și ca datele să nu fie disponibile 
înainte de sfârșitul lui 2019. Acest lucru poate avea un impact asupra evaluării 
reformei PAC din 2013.
Limitările datelor disponibile, obiectivele vagi ale 
anumitor măsuri din cadrul PAC și deficiențele 
indicatorilor de performanță afectează capacitatea 
Comisiei de a demonstra rezultatele care au fost 
obținute
77 
Datele provenite din CEA și RICA stau la baza evaluării realizate de Comisie cu 
privire la performanța măsurilor PAC axate pe veniturile fermierilor. O evaluare 
eficace a performanței necesită însă nu numai date disponibile și de calitate 
privind veniturile fermierilor, ci și obiective ale măsurilor care să fie definite cu 
claritate încă de la început, precum și indicatori specifici pentru aceste obiective. 
Mai mult, veniturile nu sunt singurul obiectiv al PAC și nu reprezintă un obiectiv 
exclusiv în cazul celor mai multe dintre măsurile PAC.68 Comisia a constatat deficiențe 
importante și în Grecia.
37 Observații
78 
Curtea a analizat dacă măsurile PAC aveau stabilite încă de la început obiective 
clare legate de veniturile fermierilor. Pe această bază, Curtea a evaluat dacă Comi -
sia definise indicatori pertinenți care să permită o evaluare eficace a performan -
ței măsurilor din cadrul PAC în ceea ce privește sprijinirea veniturilor fermierilor. 
De asemenea, s-a examinat dacă indicatorii de performanță pentru actuala peri -
oadă de programare vor permite măsurarea gradului în care obiectivele respecti -
ve au fost îndeplinite. Analiza Curții a fost coroborată și de către experți.
Plățile directe contribuie la o multitudine de obiective, 
a căror realizare este dificil de măsurat, …
79 
Pentru a analiza obiectivele PAC în ceea ce privește veniturile fermierilor, Curtea 
a utilizat criteriile SMART – vizând obiective specifice, măsurabile, realizabile, 
relevante și datate – prevăzute în Regulamentul financiar69.
80 
În general, exploatațiile agricole comerciale obțin venituri în principal din vân -
zarea producției proprii. Plățile directe către fermieri constituie, prin natura lor, 
venituri suplimentare. Mai mult, ele pot avea un impact suplimentar asupra veni -
turilor fermierilor prin faptul că pot influența deciziile de afaceri ale acestora70.
81 
Obiectivul general al PAC referitor la producția alimentară viabilă și impactul 
acestuia asupra veniturilor agricole nu a fost transpus până în prezent în obiecti -
ve măsurabile. Modul precis în care măsurile individuale din cadrul schemelor de 
plăți directe ar trebui să contribuie la atingerea acestui obiectiv general nu este 
nici el descris, deoarece nici regulamentul71 și nici preambulul la acesta nu își de -
finesc obiectivele specifice într-un mod suficient de clar și nu există niciun nivel 
de referință sau un nivel-țintă pe baza cărora să poată fi evaluată performanța 
acestor măsuri. Mai mult decât atât, relațiile cu celelalte obiective ale PAC, cum ar 
fi gestionarea durabilă a resurselor naturale, sunt complexe și pot de asemenea 
afecta veniturile fermierilor.69 Articolul 30 alineatul (3) din 
Regulamentul (UE, Euratom) 
nr. 966/2012 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
25 octombrie 2012 privind 
normele financiare aplicabile 
bugetului general al Uniunii și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002 al 
Consiliului (JO L 298, 
26.10.2012, p. 1).
70 Potrivit Comisiei, în UE, 
proporția plăților directe în 
raport cu încasările totale ale 
exploatațiilor comerciale s-a 
ridicat în 2012 la 11,2 %. Acest 
procent variază însă 
considerabil între exploatații și 
de la un stat membru la altul 
(EU Farm Economics Overview , 
pe baza datelor RICA pentru 
2012, p. 1).
71 Regulamentul (UE) 
nr. 1307/2013. Bugetul 
disponibil reprezintă în mare 
măsură cuantumul sprijinului 
UE acordat de-a lungul 
timpului fermierilor pentru 
cultivarea terenurilor sau 
pentru creșterea animalelor 
(plățile cuplate).
38 Observații
82 
Comisia consideră că plățile directe, eventual combinate cu alte măsuri, ar tre -
bui să contribuie simultan la realizarea unei multitudini de obiective, cum ar fi 
sprijinirea viabilității economice a exploatațiilor, îmbunătățirea productivității 
și a competitivității agriculturii și promovarea gestionării durabile a resurselor 
naturale și a acțiunilor în domeniul climei. Cu toate acestea, având în vedere lipsa 
generală de claritate în ceea ce privește obiectivele generale și specifice urmărite 
de PAC, este intrinsec dificil să se evalueze, pe baza indicatorilor de performanță, 
dacă o măsură și-a atins sau nu obiectivul. Varietatea de opțiuni pe care statele 
membre le pot alege pentru punerea în aplicare a plăților directe sporește com -
plexitatea situației, dat fiind că efectele asupra piețelor agricole și a disparităților 
în materie de venituri ale fermierilor pot varia considerabil de la un stat membru 
la altul.
… iar indicatorii de performanță din cadrul PAC referitori la 
veniturile fermierilor nu pot fi legați în mod clar de măsuri și 
de realizarea efectivă a obiectivelor
83 
Indicatorii ar trebui să permită evaluarea progresului, a eficacității și a eficien -
ței măsurilor de politică pe baza obiectivelor urmărite72. Aceștia ar trebui să fie 
relevanți, acceptați, credibili, măsurabili, solizi și bazați pe informații statistice 
fiabile73.
84 
Indicatorii de impact  au rolul de a măsura efectele combinate ale măsurilor PAC. 
În ceea ce privește veniturile fermierilor, ca parte a obiectivului general privind 
o producție alimentară viabilă, cei mai relevanți indicatori de impact sunt venitul 
întreprinderii agricole și venitul factorilor agricoli. Acești indicatori se limitează 
însă la a arăta tendințe și nu valori absolute ale veniturilor și nu a fost stabilit 
niciun nivel de referință. Pe de altă parte, variațiile acestor indicatori se datorează 
în principal modificării prețurilor și nu efectelor măsurilor din cadrul PAC. În plus, 
ei nu informează nici cu privire la măsura în care PAC a contribuit la obiectivul 
prevăzut în tratat referitor la un nivel de trai echitabil pentru populația agricolă, 
deoarece nu există date adecvate la nivelul UE.72 Articolul 1 din Regulamentul 
de punere în aplicare (UE) 
nr. 834/2014 al Comisiei din 
22 iulie 2014 de stabilire 
a normelor pentru aplicarea 
cadrului comun de 
monitorizare și evaluare 
a politicii agricole comune 
(JO L 230, 1.8.2014, p. 1).
73 În măsura posibilului, 
indicatorii ar trebui să 
îndeplinească criteriile RACER: 
relevant, accepted, credible, 
easy and robust (relevanți, 
acceptați, credibili, simpli și 
solizi). „Partea III: Anexe la 
orientările privind evaluarea 
impactului”, Comisia 
Europeană, 15 ianuarie 2009 – 
http://ec.europa.eu/
smartregulation/impact/
commission_guidelines/docs/
iag_2009_annex_en.pdf .
39 Observații
85 
Curtea a constatat de asemenea că indicatorii de rezultat  utilizați de Comisie, 
în măsura în care sunt legați în mod direct de venit, sunt relevanți pentru obiec -
tivul general privind producția alimentară viabilă și, prin urmare, pentru venitul 
fermierilor provenit din agricultură. Și în acest caz însă, informațiile furnizate de 
indicatori nu sunt suficient de precise pentru a fi corelate într-un mod îndeajuns 
de clar cu măsurile UE astfel încât să se demonstreze că acestea au contribuit la 
obținerea efectelor dorite (a se vedea caseta 4 ). Deoarece nu au fost stabilite 
niveluri-țintă sau niveluri de referință, indicatorii nu pot informa cu privire la 
o posibilă discrepanță între gradul dorit și gradul efectiv de realizare a obiective -
lor și nici dacă măsurile au contribuit la reducerea acestei discrepanțe. Caseta 4Deficiențe la nivelul indicatorilor de rezultat utilizați de Comisie în legătură cu 
veniturile fermierilor
Indicatorul calculat pe baza CEA, care măsoară proporția plăților directe anuale în raport cu veniturile 
agricole , subliniază importanța plăților directe pentru sectorul agricol. Cu toate acestea, datele subiacente 
pentru acest indicator nu sunt suficient de fiabile74. Mai mult, indicatorul suferă distorsiuni în următoarele si -
tuații: de exemplu, există exploatații care beneficiază de plăți directe, dar care nu produc și nu au deci venituri 
din agricultură. În schimb, în unele state membre, o proporție semnificativă din venitul agricol este generată 
de fermieri care nu beneficiază de niciun fel de plăți directe sau care primesc doar sume marginale cu titlu de 
plăți directe75. În fine, acest indicator nu ia în considerare scăderea veniturilor fermierilor ca urmare a majo -
rării arendelor pe care o antrenează capitalizarea plăților directe în prețurile terenurilor. În plus, nu este clar 
nici dacă o variație a indicatorului se datorează exclusiv sau în principal unei anumite măsuri din cadrul PAC, 
schimbărilor apărute pe piață sau altor factori.
Indicatorul referitor la variabilitatea veniturilor agricole  depinde în principal de volatilitatea prețurilor de 
pe piața mondială. Acest indicator, care este calculat pe baza datelor RICA, poate furniza informații relevante 
cu privire la eficacitatea globală a plăților directe în ceea ce privește atenuarea efectelor instabilităților de pe 
piață. Indicatorul nu este însă suficient de solid deoarece nu ține seama de subvenții, de impozite și de venitul 
neagricol, care poate juca un rol important în a-i ajuta pe fermieri să facă față volatilității prețurilor.
Indicatorul referitor la valoarea adăugată pentru producătorii primari în lanțul alimentar  analizează 
valoarea adăugată a producției agricole primare în comparație cu alte etape ale lanțului alimentar, cum ar fi 
industria agroalimentară, comercianții sau distribuitorii. Nici acest indicator nu este suficient de solid, deoare -
ce pot apărea situații în care valoarea indicatorului scade, în timp ce veniturile agricole cresc. Acest caz poate 
fi întâlnit de exemplu atunci când există o cerere ridicată pentru produse alimentare noi, ceea ce antrenează 
prețuri mai mari. În acest caz, importanța fermierilor în lanțul alimentar riscă să scadă, deși veniturile lor pot fi 
mai mari.
74 A se vedea punctul 38.
75 În Țările de Jos, 39 % din producția agricolă era produsă de exploatații care nu beneficiau de plăți directe.
40 Observații
86 
Indicatorii utilizați de Comisie nu iau în considerare și alte rezultate care sunt im -
portante pentru performanța plăților directe în raport cu veniturile. De exemplu, 
nu există niciun indicator de rezultat care să ofere informații privind măsura în 
care populația agricolă utilizează instrumentul plăților directe, măsura în care plă -
țile ajung realmente la producătorii agricoli și dacă noile scheme de plăți directe 
reușesc să asigure un sprijin mai bun pentru fermierii cu venituri reduse decât 
înainte de reformă.
87 
De asemenea, indicatorii nu ne spun dacă plățile UE au contribuit în mod eficient 
la atingerea obiectivului privind veniturile, deoarece ei nu pot arăta dacă alte 
niveluri sau forme ale sprijinului acordat prin PAC ar afecta veniturile agricole 
cu aceeași sumă și la aceleași costuri bugetare sau dacă o anumită măsură a fost 
suficient de bine direcționată pentru a rezolva disfuncționalitățile pieței în cel 
mai eficient mod posibil.
41
 Concluzii și recomandări
88 
Tratatul acordă o atenție deosebită producției alimentare, precum și nivelului 
de trai și veniturilor fermierilor. În urma reformei din 2013 a PAC, o treime din 
bugetul UE continuă să fie alocat, în mod direct sau indirect, pentru a stabiliza 
piețele, a sprijini veniturile fermierilor și a contribui astfel la o producție alimenta -
ră viabilă și la un nivel de trai echitabil pentru fermieri.
89 
În trecut, Curtea a observat că era nevoie de statistici și de indicatori mai fiabili 
și mai compleți pentru a urmări mai îndeaproape performanța PAC, peste două 
treimi din resursele bugetare ale acesteia fiind consacrate sprijinului pentru venit.
90 
Noul cadru pentru monitorizarea și evaluarea PAC prevede obligația Comisiei de 
a evalua impactul combinat al măsurilor din cadrul PAC în ceea ce privește obiec -
tivele stabilite. Pentru aceasta, este nevoie de informații suficiente și de bună 
calitate.
91 
Curtea concluzionează că sistemul utilizat de Comisie pentru măsurarea perfor -
manței PAC în ceea ce privește veniturile fermierilor nu este suficient de bine con -
ceput. De asemenea, potrivit concluziilor Curții, cantitatea și calitatea datelor sta -
tistice utilizate pentru analiza veniturilor fermierilor prezintă limitări importante.
Comisia nu a stabilit în mod clar datele statistice 
necesare pentru a evalua în mod eficace performanța 
măsurilor din cadrul PAC care urmăresc sprijinirea 
veniturilor fermierilor
92 
Nu există date reprezentative privind venitul disponibil al gospodăriilor agricole, 
care ar putea facilita evaluarea gradului în care este îndeplinit obiectivul prevăzut 
în tratat cu privire la asigurarea unui nivel de trai echitabil pentru fermieri. De 
asemenea, nu există niciun sistem fiabil care să permită realizarea unor compara -
ții între veniturile din agricultură și cele obținute în alte sectoare ale economiei, 
comparații care ar putea justifica sprijinul pentru venit acordat de UE fermierilor 
(punctele 26-32).
42 Concluzii și recomandări
Recomandarea 1 – Crearea unor cadre pentru colectarea și 
compararea informațiilor relevante cu privire la veniturile 
fermierilor
Comisia ar trebui să elaboreze un cadru statistic mai cuprinzător, capabil să 
furnizeze informații privind venitul disponibil al gospodăriilor agricole și să ofere 
o imagine mai precisă asupra nivelului de trai al fermierilor. În acest scop, și în 
cooperare cu statele membre, Comisia ar trebui să analizeze, pe baza unei meto -
dologii comune, cele mai bune modalități de a dezvolta și de a combina instru -
mentele statistice existente la nivelul UE.
Totodată, Comisia ar trebui să amelioreze cadrul pentru compararea veniturilor 
fermierilor cu veniturile obținute în alte sectoare ale economiei.
93 
Instrumentele disponibile în prezent la nivelul UE pentru măsurarea veniturilor fer -
mierilor sunt conturile economice pentru agricultură (CEA) și Rețeaua de informații 
contabile agricole (RICA). Ambele furnizează date esențiale pentru măsurarea per -
formanței măsurilor din cadrul PAC care vizează promovarea unei producții alimen -
tare viabile și sprijinirea veniturilor fermierilor. Aceste instrumente au totuși limitări 
importante și există riscul ca date importante să nu fie disponibile pentru o evalua -
re eficace a măsurilor din cadrul PAC axate pe sprijinul pentru veniturile fermierilor.
94 
Potențialul CEA nu a fost încă pe deplin valorificat și aceste conturi nu oferă 
suficiente informații cu privire la factori importanți care sunt relevanți pentru 
veniturile fermierilor. În plus, informațiile din CEA nu sunt întotdeauna folosite 
corect de către Comisie (punctele 33-39).
Recomandarea 2 – Dezvoltarea conturilor economice pentru 
agricultură
Comisia ar trebui să dezvolte în continuare conturile economice pentru agricultu -
ră, astfel încât potențialul acestora să poată fi mai bine utilizat pentru:
 ο a oferi informații mai detaliate privind factorii care influențează veniturile 
agricole;
 ο a asigura transmiterea datelor de la nivel regional pe baza unor acorduri ofici -
ale cu statele membre.
De asemenea, Comisia ar trebui:
 ο să analizeze dacă conturile economice pentru agricultură pot fi dezvoltate în 
continuare pentru a oferi o estimare rezonabilă a valorii economice a bunuri -
lor publice care sunt produse de fermieri;
 ο să se asigure că informațiile din aceste conturi sunt utilizate în mod adecvat 
pentru indicatorii de venit.
43 Concluzii și recomandări
95 
RICA este un instrument important de evaluare a PAC, dar prezintă limitări. Indi -
catorii de venit nu iau pe deplin în considerare evoluția exploatațiilor din sectorul 
agricol, iar informațiile despre alte venituri ale fermierilor obținute din alte acti -
vități direct legate de exploatație sunt incomplete. În plus, nu sunt disponibile la 
nivelul UE date privind veniturile pentru un număr mare de beneficiari ai sprijinu -
lui acordat de UE (punctele 40-51).
Recomandarea 3 – Dezvoltarea de sinergii între RICA și alte 
instrumente statistice
Analiza efectuată de Comisie cu privire la veniturile fermierilor ar trebui să se 
bazeze pe indicatori care țin seama de situația actuală din agricultură și pe date 
suficiente și coerente pentru toți beneficiarii măsurilor din cadrul PAC. Acest lucru 
ar putea fi realizat prin dezvoltarea de sinergii între datele administrative existen -
te ori prin dezvoltarea RICA sau a altor instrumente statistice adecvate.
Comisia și statele membre nu s-au asigurat 
întotdeauna de calitatea adecvată a datelor utilizate 
pentru măsurarea veniturilor fermierilor
96 
Comisia nu dispunea de informații actualizate suficiente cu privire la metodolo -
gia și la sursele de date pe care statele membre le utilizează pentru compilarea 
conturilor economice pentru agricultură, raportarea către Eurostat era afectată 
de deficiențe și mecanismele de asigurare a calității nu erau întru totul eficace. 
Toate aceste lucruri pot afecta exactitatea și comparabilitatea datelor raportate, 
punând totodată la îndoială fiabilitatea principalilor indicatori utilizați de Comisie 
pentru monitorizarea performanței PAC (punctele 53-58).
Recomandarea 4 – Ameliorarea calității conturilor economice 
pentru agricultură
Având în vedere importanța conturilor economice pentru agricultură pentru 
monitorizarea PAC, Comisia ar trebui să introducă o raportare periodică cu privire 
la calitatea acestor conturi și să obțină o asigurare rezonabilă că statele membre 
au instituit un cadru de asigurare a calității capabil să garanteze faptul că datele 
furnizate de statele membre sunt comparabile și compilate în conformitate cu 
criteriile de calitate aplicabile statisticilor europene.
44 Concluzii și recomandări
97 
În ceea ce privește RICA, în unele state membre, realizarea la nivel tehnic a an -
chetei statistice a afectat calitatea rezultatelor, iar reprezentativitatea eșantionu -
lui varia de la un stat membru la altul. În consecință, nu toate sectoarele, clasele 
de mărime și regiunile erau suficient de bine reprezentate în RICA, ceea ce reduce 
utilitatea acestui instrument în scopuri de analiză. În plus, finanțarea insuficientă 
acordată de statele membre pentru colectarea datelor pentru RICA poate avea un 
impact asupra calității rezultatelor obținute (punctele 59-72).
98 
Auditul a identificat anumite deficiențe în mecanismele de asigurare a calității 
pentru RICA (punctele 73-76).
Recomandarea 5 – Ameliorarea calității RICA
În egală măsură, Comisia ar trebui să remedieze deficiențele constatate în pune -
rea în aplicare a RICA, convenind asupra unui calendar clar cu statele membre 
vizate și încurajând o mai bună utilizare a potențialului acestui sistem.
Comisia ar trebui să dezvolte în continuare actualele mecanisme legate de calita -
te utilizate la întocmirea statisticilor RICA de către statele membre, astfel încât să 
se garanteze faptul că, în toate statele membre, sectoarele și clasele de mări -
me a exploatațiilor care prezintă interes pentru PAC sunt reprezentate în mod 
adecvat, reflectând și alegerile statelor membre cu privire la opțiunile de aplicare 
a PAC.
Comisia nu a definit indicatori pertinenți care să 
permită o evaluare eficace a performanței măsurilor 
din cadrul PAC vizând sprijinirea veniturilor fermierilor
99 
Având în vedere obiectivele vagi și absența unor date de referință, este dificil 
să se evalueze, pe baza indicatorilor de performanță, dacă diferitele măsuri din 
cadrul PAC care vizează sprijinirea veniturilor fermierilor și-au atins obiectivele. 
Alegerile statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a plăților direc -
te reprezintă o provocare suplimentară pentru analiza prin care Comisia încearcă 
să stabilească dacă acestea au contribuit într-un mod mai eficient și mai eficace 
la realizarea obiectivelor PAC și dacă au adus deci o valoare adăugată europeană 
(punctele 79-82).
45 Concluzii și recomandări
100  
Indicatorii utilizați de Comisie în ceea ce privește producția alimentară viabilă și 
veniturile fermierilor nu sunt suficient de fiabili sau nu sunt corelați într-un mod 
îndeajuns de clar cu măsurile PAC pentru a se demonstra că acestea au contri -
buit în mod eficace și eficient la obținerea efectelor dorite. Limitările în ceea ce 
privește disponibilitatea datelor reduc și mai mult relevanța indicatorilor. Mai 
mult, aceștia nu arată dacă obiectivele au fost realizate în mod eficient, în acest 
scop fiind necesară o analiză aprofundată a factorilor care au un impact asupra 
veniturilor fermierilor (punctele 83-87).
Recomandarea 6 – Îmbunătățirea modului de măsurare 
a performanței măsurilor din cadrul PAC care vizează 
sprijinirea veniturilor fermierilor
Luând în considerare deficiențele identificate de Curte, Comisia ar trebui să 
îmbunătățească fiabilitatea și exhaustivitatea informațiilor privind performanța 
măsurilor PAC în ceea ce privește veniturile fermierilor:
 ο definind încă de la început obiective operaționale adecvate, precum și nive -
luri de referință în raport cu care să poată fi comparată performanța măsuri -
lor din cadrul PAC în următoarea perioadă de programare;
 ο în contextul evaluărilor sale, completând cadrul existent de indicatori de per -
formanță cu alte date relevante și de bună calitate pentru măsurarea rezulta -
telor obținute;
 ο tot în contextul evaluărilor sale, analizând eficacitatea și eficiența măsurilor 
menite să sprijine veniturile fermierilor.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de domnul Augustyn KUBIK, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 13 ianuarie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

46
 Anexe
Alegerile statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a plăților directe 
ale UE
Stat membruPlata de 
bazăPlata 
unică pe 
suprafațăPlata 
redistributivăPlata pen -
tru tinerii 
fermieriPlata pentru 
zonele care se 
confruntă cu 
constrângeri 
naturalePlata pentru practici 
agricole benefice 
pentru climă și 
mediu1Plăți cuplate 
facultativeSchema 
pentru micii 
fermieri
Belgia X - X X - X X -
Bulgaria - X X X - X X X
Republica Cehă - X - X - X X -
Danemarca X - - X X X X X
Germania X - X X - X - X
Estonia - X - X - X X -
Irlanda X - - X - X X -
Grecia X - - X - X X X
Spania X - - X - X X X
Franța X - X X - X X -
Croația X - X X - X X X
Italia X - - X - X X X
Cipru - X - X - X X -
Letonia - X - X - X X -
Lituania - X X X - X X X
Luxemburg X - - X - X X -
Ungaria - X - X - X X X
Malta X - - X - X X X
Țările de Jos X - - X - X X -
Austria X - - X - X X X
Polonia - X X X - X X X
Portugalia X - - X - X X X
România - X X X - X X X
Slovenia X - - X - X X X
Slovacia - X - X - X X -
Finlanda X - - X - X X -
Suedia X - - X - X X -
Regatul Unit X - - X - X X -
1 Așa-numita „plată de ecologizare”.Anexa I
47 Anexe
Calcularea venitului agricol, pe baza conturilor economice pentru agriculturăAnexa II
Produc/uni021Bia /f_inală din domeniul de activitate agricol
= Valoarea adăugată brută la pre/uni021Buri de bază
= Valoarea adăugată netă la pre/uni021Buri de bază
= Venitul factorilor agricoli Indicatorul A
Indicatorul B
Indicatorul CÎmpăr/uni021Bit la for/uni021Ba de 
muncă nesalariată Împăr/uni021Bit la for/uni021Ba de 
muncă totală
– 
Dobânzi 
plătite– 
Chirii 
plătite– Remune-
rarea 
salaria/uni021Bilor+ 
Dobânzi 
încasate+ Alte 
subven/uni021Bii pe 
produc/uni021Bie– Alte 
impozite pe 
produc/uni021Bie– Consumul de 
capital /f_ix – Consumul 
intermediar
= Venitul net al 
întreprinderii 
48 Anexe
Calcularea veniturilor în cadrul RICAAnexa IIIStocul /f_inal de produse agricole
+ Vânzări
+ Corec/uni021Bii în valorile de inventar ale efectivului
de animale
+ Consum la exploata/uni021Bie
+ Autoutilizare în exploata/uni021Bie
= Produc/uni021Bie (produc/uni021Bia vegetală plus produc/uni021Bia animală)– Stocul ini/uni021Bial de produse agricole
– Cumpărări de animale
– Consum intermediar 
+ Subven/uni021Bii pentru exploata/uni021Bie – Soldul TVA /uni0219i impozite agricole
= Valoarea adăugată brută pe exploata/uni021Bie (Venitul brut al exploata/uni021Biei)
– Amortizare
= Valoarea adăugată netă pe exploata/uni021Bie
– Salarii, chirii /uni0219i dobânzi plătite + Subven/uni021Bii la investi/uni021Bii
= Venitul exploata/uni021Biei familiale
49 Anexe
Indicatorii de performanță utilizați de Comisie pentru evaluarea PAC
Indicatori de realizare (destinatarii și obiectivele sprijinului acordat)
Plăți directe
Suprafața de teren și numărul de fermieri care beneficiază de:
 ο Schema de plată de bază
 ο Schema de plată unică pe suprafață
 ο Ajutoare naționale tranzitorii
 ο Plata redistributivă
 ο Ecologizare (diversificarea culturilor, pășuni permanente, zone de interes ecologic, fermierii care practică agricultura ecologică etc.)
 ο Plata pentru tinerii fermieri
 ο Schema pentru micii fermieri
 ο Sprijinul cuplat facultativ
 ο Plata pentru zonele care se confruntă cu constrângeri naturale
 ο Programe naționale pentru sectorul bumbacului
Măsuri de piață
 ο Intervenție publică (volumul și durata)
 ο Depozitarea privată (volumul și durata)
 ο Restituiri la export (volumul produselor exportate cu restituiri la export)
 ο Măsuri excepționale (după caz)
 ο Organizații de producători (procentul producției comercializate de către organizațiile de producători și asociațiile de organizații de producători)
 ο Programele pentru școli (numărul de beneficiari finali ai programului de distribuire a laptelui în școli și ai programului de încurajare a consumului de 
fructe)
 ο Numărul de hectare cu plantări de viță-de-vie noi
 ο Numărul de hectare cu plantații viticole restructurate
 ο Numărul de proiecte de promovare, de proiecte de investiții și de măsuri inovatoare în sectorul vitivinicol
Aspecte orizontale
 ο Numărul de hectare și ponderea plăților din cadrul PAC care fac obiectul ecocondiționalității
 ο Numărul indicațiilor geografice pentru politica în domeniul calității (sectorul vitivinicol), numărul noilor denumiri de origine protejate, al noilor 
indicații geografice protejate și al noilor specialități tradiționale garantate, per sector
 ο Numărul de hectare pe care se practică agricultura ecologică (numărul total și numărul de hectare în conversie) și numărul operatorilor ecologici 
certificați înregistrați
 ο Numărul de programe (în interiorul și în afara UE) și numărul de noi organizații care formulează propuneri pentru politica de promovare
 ο Numărul fermierilor care beneficiază de consiliere prin sistemul de consiliere agricolăAnexa IV
50 Anexe
Indicatori de impact (în legătură cu care PAC ar trebui să aibă o influență)
Obiectiv general: Producția viabilă de produse alimentare
Venitul întreprinderii agricole  – Venitul factorilor agricoli – Productivitatea totală a factorilor în agricultură – Variabilitatea prețurilor produselor de bază 
în UE – Evoluția prețurilor de consum ale produselor alimentare – Balanța comercială agricolă
Obiectiv general: Gestionarea durabilă a resurselor naturale și acțiunile de combatere a schimbărilor climatice
Emisiile de origine agricolă – Indicele păsărilor de câmp – Agricultura de mare valoare naturală – Captarea apei în agricultură – Calitatea apei – Materiile 
organice din sol în terenul arabil – Eroziunea solului cauzată de apă
Obiectiv general: Dezvoltarea teritorială echilibrată
Rata de ocupare a forței de muncă în mediul rural – Gradul de sărăcie rurală – PIB pe cap de locuitor în zonele rurale
Indicatori de rezultat (ce sa obținut cu ajutorul măsurilor din cadrul PAC)
Obiective specifice: contribuția la veniturile exploatațiilor agricole, limitarea variabilității acestor venituri, îmbunătățirea competiti -
vității agriculturii din UE și creșterea ponderii în lanțul alimentar și menținerea stabilității pieței
Cota de sprijin direct în veniturile agricole – Variabilitatea veniturilor fermelor agricole (în funcție de tipul de fermă și de dimensiunea economică) – Valoa -
rea adăugată pentru producătorii primari în lanțul de aprovizionare cu alimente – Exporturile de produse agricole din UE – Cota exporturilor de produse 
agricole din UE în exporturile mondiale – Cota produselor finale în exporturile de produse agricole din UE – Procentul volumului de produse achiziționate 
pentru depozitare de intervenție sau aflate în depozite private din producția totală a UE – Procentul volumului de produse exportate cu restituiri la export 
din producția totală a UE – Prețurile produselor de bază în UE față de prețurile practicate la nivel mondial – Valoarea producției în cadrul sistemelor de ca -
litate ale UE în comparație cu valoarea totală a producției agricole și alimentare – Importanța agriculturii ecologice – Proporția suprafeței utilizate pentru 
agricultura ecologică din totalul suprafeței agricole utilizate – Proporția efectivelor de animale crescute ecologic din totalul efectivelor de animale
Obiective specifice: furnizarea de bunuri publice, continuarea măsurilor de atenuare și de adaptare la schimbările climatice, 
promovarea eficienței resurselor prin inovare
Diversitatea culturilor (în fermă și întro regiune) – Proporția de pășuni și fânețe din totalul suprafeței agricole utilizate – Proporția zonelor de interes eco -
logic din terenul agricol – Proporția suprafeței care face obiectul unor practici de ecologizare – Emisiile nete de gaze cu efect de seră provenite din solurile 
agricole
Obiectiv specific: menținerea diversității agriculturii în UE
Diversitatea structurală (în termeni absoluți și în termeni relativi) – Indicatori de rezultat suplimentari pentru dezvoltare rurală specificați în Regulamentul 
de punere în aplicare (UE) nr. 808/2014Anexa IV
51 Anexe
Criteriile de calitate aplicabile statisticilor europene1
Principiile prevăzute în Codul de bune practici al Eurostat
Relevanța se referă la măsura în care statisticile răspund nevoilor actuale și potențiale ale utilizatorilor.
Acuratețea se referă la gradul de apropiere a estimărilor față de valori reale necunoscute.
Actualitatease referă la intervalul dintre momentul în care informațiile devin disponibile și producerea evenimentului sau a  fenomenului 
pe care îl descriu acestea.
Punctualitatea se referă la intervalul dintre data difuzării datelor și data-țintă (data la care datele ar fi trebuit să fie difuzate).
Accesibilitatea și 
claritatease referă la condițiile și la modalitățile în care utilizatorii pot obține, utiliza și interpreta datele.
Comparabilitatease referă la măsurarea impactului diferențelor dintre conceptele, instrumentele și procedurile de măsurare statistice aplicate, 
atunci când se face o comparație între statistici pe diferite zone geografice, pe domenii sectoriale sau în timp.
Coerența se referă la caracterul adecvat al datelor pentru a fi combinate fiabil în moduri diferite și pentru utilizări diferite.
1 Articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 223/2009.Anexa V
52 Răspunsul  
Comisiei
Sinteză
I
Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stabilește cinci obiective ale PAC, dintre care doar unul este 
legat de veniturile fermierilor (dar fără să menționeze efectiv termenul „venituri”).
Reforma PAC din 2013 stabilește trei obiective de politică (producția alimentară fiabilă; gestionarea durabilă a resur -
selor naturale și politicile climatice; dezvoltarea teritorială echilibrată), iar primul dintre acestea menționează în mod 
specific venitul agricol.
Cu toate acestea, veniturile nu sunt unicul obiectiv al PAC și plățile directe nu sunt singurele instrumente ale PAC 
care au impact asupra veniturilor, iar impactul lor nu se limitează la venituri, având în vedere că aceste plăți sprijină 
furnizarea în comun de bunuri publice și private. În calitate de plăți pe suprafață, acestea contribuie nu numai la 
sprijinirea veniturilor fermierilor, ci și la alte obiective legate de exploatarea terenurilor, cum ar fi protecția solului, 
îmbunătățirea biodiversității și atenuarea schimbărilor climatice, împreună cu alte instrumente ale PAC. Astfel, este 
extrem de dificilă atribuirea în mod clar a anumitor plăți unui impact individual.
II
Noul cadru de monitorizare și evaluare al PAC este conceput în mod clar de legiuitor. Acesta a fost elaborat pentru 
a capta efectele combinate ale diferitelor măsuri în ceea ce privește aceste obiective diferite. Fiecare dintre aceste 
obiective va fi monitorizat și evaluat prin utilizarea unui set cuprinzător de indicatori comuni, unii specifici măsurilor 
și alții, mai cuprinzători, pentru a reflecta efectele combinate.
Deși utili ca punct de plecare, indicatorii individuali nu pot evalua în mod direct impactul unei politici sau al unei 
măsuri; acest lucru trebuie să se realizeze în cadrul unei evaluări, luând în considerare și alte elemente care influ -
ențează politica și efectele sale. Prin urmare, avantajele sau dezavantajele indicatorilor individuali vor depinde de 
modul în care sunt utilizați aceștia în procesul de evaluare.
IV
Cu toate că indicatorii individuali și instrumentele au puncte mai slabe și puncte mai puternice, sistemul în ansam -
blul său oferă cel mai bun echilibru posibil între nevoile în materie de informații și costurile și sarcina administrativă 
aferente.
Ceea ce s-a identificat ca limitări ale datelor statistice constituie de fapt reprezentarea principalelor caracteristici ale 
surselor de date.
V
Comisia dispune de date reprezentative privind veniturile rezultate din activități agricole. Aceste date pot fi utilizate 
pentru a evalua performanța măsurilor din cadrul PAC de susținere a veniturilor fermierilor.
În tratat există o legătură între creșterea productivității agricole și asigurarea unui nivel de trai echitabil pentru 
populația agricolă, în special prin majorarea veniturilor individuale ale lucrătorilor din agricultură. Prin urmare, este 
oportună concentrarea pe veniturile obținute din activitățile agricole, întrucât acest venit este de o importanță 
crucială pentru PAC.
Răspunsul Comisiei 53
VI (a) RICA nu este concepută pentru a colecta date privind venitul gospodăriilor 
agricole
RICA este o sursă de date esențială pentru cadrul de monitorizare și evaluare al PAC. Obiectivele RICA sunt prevă -
zute în mod clar în Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009, adică colectarea datelor 
contabile necesare pentru determinarea anuală a veniturilor exploatațiilor agricole provenind din domeniul de stu -
diu și analiză a activității economice a exploatațiilor agricole, o evaluare a nivelului de trai al fermierilor sau a venitu -
lui exploatațiilor agricole este în afara domeniului de aplicare al RICA.
VI (b) Costurile de colectare a datelor privind venitul gospodăriilor agricole pot depăși 
beneficiile
Comisia este conștientă de valoarea analitică globală a statisticilor care acoperă venitul gospodăriilor în diferite sec -
toare și au fost făcute diverse încercări de a introduce o astfel de colectare de date în ultimii ani. Cu toate acestea, 
datorită, de asemenea, rezistenței din partea statelor membre de a include informații privind impozitarea în statis -
tici, dezbaterea nu a ajuns la concluzii pozitive. Având în vedere faptul că PAC se axează pe sprijinirea veniturilor din 
activități de dezvoltare agricolă și rurală, o monitorizare generală a venitului gospodăriilor agricole nu reprezenta 
o prioritate și nici nu era fezabilă includerea acestei noi colectări de date în programul de lucru statistic. În schimb, 
un studiu specific al UE (EU-SILC) a fost conceput pentru a culege informații privind nivelul de trai al gospodăriilor 
din UE.
VI (c) Informațiile privind venitul agricol furnizate de RICA sunt complete
Într-adevăr, eșantionul RICA se referă numai la acele exploatații agricole cu practici de contabilitate și evidență 
contabilă, dat fiind că includerea unor exploatații necomerciale ar implica prezența unor date mai puțin fiabile, 
bazate mai mult pe o estimare decât pe elemente de probă temeinice. Cu toate acestea, utilizarea de praguri diferite 
pentru fiecare stat membru al UE permite eșantionului RICA să acopere exploatații agricole de diferite dimensiuni 
economice și, astfel, să ia în considerare diferențele de natură comercială dintre exploatațiile din diferitele sectoare 
agricole din întreaga Europă.
VII
Sistemul aprofundat de control și validare a datelor instituit de Comisie pentru RICA asigură că s-a verificat și 
garantat un nivel înalt de calitate a datelor colectate. În plus, vizitele la fața locului permit urmărirea problemelor 
identificate. Curtea nu a identificat nicio deficiență concretă la nivelul procedurilor de validare a datelor instituite de 
serviciile Comisiei.
Utilizarea pe scară largă a datelor din RICA în cadrul serviciilor Comisiei și de către comunitatea de cercetare garan -
tează faptul că utilizatorii principali pot să verifice în mod efectiv calitatea datelor.
VIII
Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 stabilește în mod clar obiectivele pe baza cărora cadrul de monitorizare și evaluare 
trebuie să măsoare performanța PAC. Deși fiecare indicator individual prezintă avantaje și dezavantaje, setul de indi -
catori definiți în acest context oferă cel mai bun echilibru posibil între nevoile în materie de informare și costurile și 
sarcina administrativă aferente.
Răspunsul Comisiei 54
IX (a)
Comisia acceptă parțial această recomandare și va analiza modul în care ar putea fi pusă în aplicare.
Comisia consideră că actualul cadru pentru furnizarea de informații privind venitul provenit din activitățile agricole 
ar putea fi consolidat, dar și că sarcina administrativă de a elabora un cadru pentru furnizarea de informații privind 
venitul disponibil al gospodăriilor agricole poate să depășească beneficiile posibile. Ar fi problematic să se stabi -
lească temeiul juridic necesar pentru o astfel de colectare de date.
Venitul disponibil al gospodăriilor agricole este un concept mult mai larg decât venitul exploatației agricole. PAC 
susține veniturile fermierilor prin sprijinirea activităților lor agricole. Prin urmare, este important să se analizeze 
evoluția veniturilor obținute din activități agricole pentru a evalua dacă obiectivul a fost îndeplinit.
IX (b)
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia intenționează:
– să dezvolte CEA cu scopul de a furniza informații mai detaliate privind factorii care influențează venitul agricol;
– să efectueze un studiu pentru a analiza dacă CEA pot fi dezvoltate în continuare pentru a oferi o estimare rezo -
nabilă a valorii economice a bunurilor publice care sunt produse de fermieri;
– să discute cu statele membre posibilitatea de a formaliza acordurile operaționale pentru a acoperi CEA 
regionale;
– să analizeze dacă informațiile din CEA sunt utilizate în mod corespunzător în indicatorii de venit.
IX (c)
Comisia acceptă această recomandare.
Datele RICA acoperă deja aproape toate tipurile de subvenții din partea UE.
IX (d)
În ceea ce privește CEA, Comisia acceptă recomandarea. Comisia intenționează să introducă o raportare periodică 
în materie de calitate privind CEA și o evaluare a conformității în scopul obținerii unei garanții rezonabile că statele 
membre instituie un cadru de asigurare a calității.
În ceea ce privește RICA, Comisia intenționează să soluționeze deficiențele identificate în procesul de punere în apli -
care a RICA prin convenirea unui calendar clar  cu statele membre în cauză și încurajarea unei utilizări mai bune 
a potențialului sistemului. Comisia este conștientă de problemele în materie de performanță a RICA din fiecare stat 
membru în parte și sunt deja în desfășurare acțiuni destinate soluționării deficiențelor existente. S-a realizat un plan 
anual de vizite la fața locului, împreună cu planuri de acțiune și reuniuni de monitorizare pentru a evalua progresele 
înregistrate cu privire la punctele convenite. În ultimii ani, această abordare a dus la îmbunătățiri semnificative în 
mai multe state membre.
Răspunsul Comisiei 55
X
Comisia acceptă această recomandare.
Indicatorii definiți constituie numai un punct de plecare pentru evaluări. În acest context, utilizarea de informații 
suplimentare constituie pentru evaluatori o bună practică în aprecierea rezultatelor obținute. Evaluările apreciază, 
printre altele, eficacitatea și eficiența măsurilor din cadrul PAC în raport cu obiectivele lor.
Introducere
03
În ceea ce privește plățile directe, reforma PAC din 2003 a inițiat o trecere de la plățile legate de tipul de producție la 
plățile decuplate  de producție. Acest lucru a fost realizat pentru a consolida orientarea către piață a agriculturii (nu 
mai există constrângeri la adresa opțiunilor în materie de producție pentru fermieri) și în conformitate cu anga -
jamentele asumate în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC). Însă ambele tipuri de sprijin, dinainte de 
2003 și de după 2003, au fost o formă de susținere a veniturilor exploatațiilor agricole.
Alte instrumente ale PAC joacă, de asemenea, un rol important în sprijinirea veniturilor fermierilor, cum ar fi ajutoa -
rele pentru investiții sau plățile în zonele care se confruntă cu constrângeri naturale (dezvoltare rurală) și măsurile 
privind piața (organizarea unică a piețelor).
În plus, una dintre principalele tendințe în ultimii 10 ani este reprezentată de un accent sporit plasat pe preocupările 
legate de protecția mediului și de schimbări climatice, nu doar prin introducerea plății ecologice în 2013, ci și prin 
intermediul ecocondiționalității și a multor alte măsuri de mediu. Se preconizează că sprijinul acordat de PAC va sus -
ține venitul agricol, dar în același timp  va contribui la îmbunătățiri în materie de protecție a mediului (și schimbări 
climatice).
04
Obiectivele PAC și motivația specifică în ceea ce privește plățile directe și alte instrumente au fost dezbătute la 
scară largă cu părțile interesate și cu alte instituții în procesul de elaborare a reformei. A existat o dezbatere publică, 
o comunicare și, de exemplu, propunerile legislative ale Comisiei în ceea ce privește plățile directe au conținut 
o expunere de motive care prezintă motivația reformei [COM(2011) 625 final/2].
De altfel, cele trei obiective generale ale PAC au fost integrate în Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 (articolul 110), iar 
obiectivele specifice sunt prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 834/2014 (considerentul 2).
06
PAC susține veniturile fermierilor prin sprijinirea activității agricole (ajutor în funcție de suprafață, câteva ajutoare 
specifice sectorului, investiții, măsuri privind piața, activități de protecție a mediului pe suprafețele agricole). Prin 
urmare, se recomandă monitorizarea veniturilor generate de aceste activități agricole. Monitorizarea venitului total 
al gospodăriilor agricole la nivelul UE este interesantă, dar nu ar trebui să constituie baza pentru stabilirea necesaru -
lui de sprijin care este adresat activităților agricole.
Comisia consideră că acest concept de venit disponibil total pe gospodărie agricolă (venitul total minus impozitele 
și contribuțiile de securitate socială) nu este cel mai pertinent în sensul PAC. Nivelul de trai echitabil pentru popula -
ția agricolă urmează să fie asigurat în special prin majorarea veniturilor individuale ale lucrătorilor din agricultură.
Răspunsul Comisiei 56
12
Considerentul 68 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 prevede, de asemenea, obiectivele pe baza cărora trebuie 
efectuată monitorizarea. În acest scop, sunt utilizați indicatorii definiți în Regulamentele de punere în aplicare (UE) 
nr. 808/2014 și nr. 834/2014.
15
Indicatorii furnizează baza pentru o evaluare a performanței PAC în raport cu obiectivele sale, și anume: eficacitatea, 
eficiența, relevanța, coerența și valoarea adăugată europeană. Cu toate acestea, indicatorii ca atare, în special atunci 
când sunt analizați în mod izolat, nu permit evaluarea nivelului de performanță al unei politici, măsuri sau activități, 
deoarece evoluția în timp a valorii indicatorilor trebuie să fie evaluată și înțeleasă în contextul în care apar aceștia.
16
În urma auditului Curții, Comisia a revizuit cadrul juridic al RICA prin includerea, printre altele, a veniturilor obținute 
din alte activități lucrative.
Observații
25 – Cadrul comun de monitorizare și evaluare (CCME) a performanței PAC
Cadrul comun de monitorizare și evaluare a fost clar definit în legislație, inclusiv în legătură cu veniturile fermierilor. 
Acesta stabilește o ierarhie a indicatorilor legați de diversele niveluri ale impactului, de rezultate, de realizări și de 
contextul PAC. Pentru fiecare dintre acești indicatori, au fost identificate surse de date corespunzătoare, cu accent 
pe instrumentele de colectare a datelor. Cu toate că a existat întotdeauna posibilitatea aducerii de îmbunătățiri, un 
set de date există în mod clar.
26
Articolul 39 alineatul (1) litera (b) din TFUE leagă obiectivul asigurării unui nivel de trai echitabil pentru populația agri -
colă de productivitatea agricolă. Această legătură este deja consacrată în însăși dispoziția care vizează în mod specific 
„lucrătorii din agricultură”. Această mențiune nu include persoanele neimplicate în agricultură (cum ar fi membri ai gos -
podăriei care desfășoară alte profesii) și nici activitățile unui fermier care în mod clar nu sunt legate deloc de agricultură. 
În consecință, articolul 39 alineatul (1) litera (b) din TFUE este, de asemenea, legat în mod clar de articolul 39 alineatul 
(1) litera (a) din TFUE („creșterea productivității agriculturii”), astfel cum s-a subliniat prin sintagma „în acest fel” de la 
începutul articolului 39 alineatul (1) litera (b) din TFUE. Prin urmare, Comisia consideră că este oportun să se concentreze 
asupra veniturilor obținute din activități agricole (inclusiv activitățile auxiliare), având în vedere că acest venit (și nu tota -
lul veniturilor gospodăriilor care nu fac obiectul dezvoltării agricole și rurale) este de o importanță crucială pentru PAC.
27
Cadrul statistic pentru furnizarea de informații privind veniturile din activități agricole este reprezentat de RICA și 
CEA. Informații cu privire la venitul gospodăriilor agricole sunt colectate în cadrul EU-SILC, dimensiunea eșantionu -
lui fiind concepută pentru a acoperi întreaga populație. Aceasta nu permite, în general, date defalcate în ceea ce 
privește sectorul agricol în majoritatea statelor membre.
Datorită faptului că informațiile disponibile evidențiază importanța tot mai mare a veniturilor care nu sunt legate de 
activitatea agricolă stricto sensu , ci de diversificarea activității agricole în exploatații, ancheta RICA a fost supusă unei 
revizuiri aprofundate care include un set de date complet nou privind veniturile provenite din alte activități lucra -
tive legate de exploatație în calcularea venitului pe exploatație agricolă.
Într-adevăr, Comisia a studiat viabilitatea culegerii de date privind veniturile gospodăriilor agricole la nivel micro. Cu 
toate acestea, proiectul privind venitul sectorului gospodăriilor agricole (denumit în continuare „IAHS” – income of 
agricultural households sector ) nu a fost continuat în cadrul Comitetului permanent pentru statistică agricolă (CPSA).
Răspunsul Comisiei 57
28
Dimensiunea eșantionului pentru EU-SILC este proiectată să acopere populația în ansamblu și, în general, nu per -
mite rezultate defalcate pentru sectorul agricol cu un nivel de precizie acceptabil în majoritatea statelor membre.
30 – Compararea veniturilor între sectoarele economiei
Comisia consideră că este importantă realizarea unei comparații a  veniturilor din activități agricole  cu salariile 
medii din alte sectoare ale economiei și că există un sistem de referință pentru aceasta1.
PAC susține veniturile fermierilor prin sprijinirea activității agricole (ajutor în funcție de suprafață, câteva ajutoare 
specifice sectorului, investiții, măsuri privind piața, activități de protecție a mediului pe suprafețele agricole). Prin 
urmare, se recomandă monitorizarea veniturilor generate de aceste activități agricole și compararea lor cu costurile 
de oportunitate, și anume cu salariile care ar fi putut fi primite în alte sectoare. Monitorizarea venitului total al gos -
podăriilor agricole la nivelul UE este interesantă, dar nu ar trebui să constituie baza pentru stabilirea necesarului de 
sprijin care este adresat activităților agricole.
32
Comparații între nivelurile de venit pe grupuri de exploatații diferite sunt efectuate cu regularitate, pe baza datelor 
din RICA. O astfel de diferențiere nu este posibilă în conturile naționale, nici în ceea ce privește agricultura și nici în 
ceea ce privește alte sectoare ale economiei. Valorile obținute constituie indicații cu privire la modul în care agricul -
tura este comparată cu alte sectoare ale economiei, care sunt, de asemenea, extrem de variate.
33
CEA se stabilesc conform conceptelor și normelor de bază ale SEC 952. Cu toate acestea, Regulamentul (CE) 
nr. 549/2013 nu se aplică CEA și aplicarea SEC 2010 (versiunea revizuită a SEC 95) poate fi realizată numai prin modi -
ficări ale actului juridic privind CEA, care sunt în desfășurare.
Principalele modificări de la SEC 95 la SEC 2010 nu au fost în mod specific legate de agricultură. Anumite state 
membre au analizat consecințele modificărilor: unele au concluzionat că impactul a fost minor, altele, că nu a existat 
niciun impact.
34
Într-adevăr, CEA nu au fost concepute pentru a contribui la analizarea dependenței de subvenții a anumitor sectoare 
și a importanței acestora pentru o agricultură viabilă în regiuni, pentru anumite tipuri de producție sau pentru anu -
mite grupuri socioeconomice de fermieri.
Prin urmare, Comisia utilizează RICA pentru a evalua impactul subvențiilor la nivel de exploatație agricolă.
1 Cifrele ar trebui să fie interpretate cu mare atenție, având în vedere diferențele conceptuale dintre măsurarea veniturilor fermierilor obținute 
din activități agricole și salariile medii din economie și lipsa de date fiabile referitoare la statisticile privind rata de ocupare a forței de muncă în 
echivalent normă întreagă la nivelul economiei în ansamblu pentru unele state membre.
2 SEC reprezintă Sistemul european de conturi naționale și regionale utilizat de statele membre ale Uniunii Europene și în afara acesteia.
Răspunsul Comisiei 58
35
Comisia este de acord că datele privind prețurile de vânzare și de arendare a terenurilor sunt importante pentru 
evaluarea impactului PAC. În noiembrie 2014 și iulie 2015, Comisia a prezentat către CPSA și, respectiv, DGAS, un pro -
iect de regulament al Comisiei privind prețurile de vânzare și de arendare a terenurilor, ceea ce ar constitui o etapă 
intermediară către un eventual regulament al Parlamentului European și al Consiliului. În CPSA și DGAS nu s-a ajuns 
la un consens în favoarea propunerii de regulament al Comisiei. S-a concluzionat că statisticile privind prețurile 
terenurilor sunt sensibile și că un număr mic de tranzacții ar putea conduce la statistici nefiabile. „Strategia în ceea 
ce privește statisticile referitoare la agricultură pentru 2020 și după această dată” prevede eventuala includere a sta -
tisticilor în materie de prețuri agricole într-un regulament-cadru privind statisticile în materie de resurse agricole/
producție agricolă.
36
Acordurile în scris, ca mijloc pentru punerea în aplicare a programului statistic european, sunt recunoscute la arti -
colul 14 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 223/2009, aceste acorduri fiind încheiate între autoritățile 
naționale de statistică și Comisie.
În acest caz, acordurile sunt anterioare Regulamentului (CE) nr. 223/2009 și au fost încheiate pe baza unor acorduri 
tacite.
Comisia va lua măsuri pentru a formaliza acordurile operaționale cu privire la furnizarea de CEA regionale.
38
CEA prezintă atât valori absolute, cât și indici. În timp ce indicii sunt meniți în mod clar să monitorizeze modificările 
în timp, valorile absolute pot fi utilizate pentru a compara nivelurile veniturilor medii de la o țară la alta, atunci când 
sunt puse în context. O prezentare pe unitate de muncă anuală nu are pretenția să înfățișeze nivelurile de venituri 
pentru persoane fizice sau gospodării (și cu atât mai puțin nivelurile de trai ale gospodăriilor agricole). Aceasta este 
menită mai curând să demonstreze impactul modificărilor structurale (de exemplu, reducerea numărului locurilor 
de muncă cu profil agricol) asupra veniturilor agricole medii de-a lungul timpului. În plus, Comisia este pe deplin 
conștientă de limitările care sunt, în mod inevitabil, legate de utilizarea indicatorilor. Prin urmare, utilizarea unui 
indicator individual pentru a evalua performanța sau chiar pentru a judeca avantajele sau dezavantajele sale în mod 
izolat are doar o valoare limitată.
39
Conform datelor anchetei structurale a exploatațiilor (FSS) pentru 2010 a Eurostat, 97 % dintre exploatațiile agricole 
din UE au fost gestionate de către titulari individuali (a se vedea punctul 6 din raportul Curții), deși entitățile juridice 
au utilizat 27 % din suprafața agricolă a UE.
În descrierea sa pentru indicatorul „venitul întreprinderii agricole” pentru sistemul de monitorizare și evaluare al 
PAC, Comisia a precizat în mod foarte clar că acesta nu este un indicator al venitului global sau al venitului dispo -
nibil al gospodăriilor implicate în agricultură, deoarece acestea din urmă, în plus față de veniturile lor pur agricole, 
pot avea venituri și din alte surse (activități neagricole, salarii, prestații sociale și venituri din proprietate). Cu alte 
cuvinte, venitul întreprinderii agricole nu trebuie considerat ca venit al fermierilor3.
Este important să se analizeze într-un mod cuprinzător statisticile disponibile. Informațiile provenite de la RICA pot 
completa informațiile provenite de la CEA.
3 A se vedea http://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2015/2015-10-01-context-indicators_en.pdf
Răspunsul Comisiei 59
41
Evoluții majore în cadrul RICA au fost determinate, de asemenea, de reformele succesive ale PAC. Unele variabile 
de agromediu și un nou set de variabile pentru subvenție, inclusiv ecologizarea, au fost adăugate la chestionarul 
privind RICA [Regulamentele (UE) nr. 385/2012 și nr. 2015/220] pentru a răspunde la PAC după 2013. În mod similar, 
reforma PAC din 2008 a dus la modificări privind RICA în Regulamentul (CE) nr. 868/2008, iar reforma PAC din 2003 
a dus la modificări privind RICA în Regulamentul (CE) nr. 2253/2004 etc.
42
Factorii de producție externi sunt luați în considerare în cadrul altor indicatori, cum ar fi venitul net al exploatațiilor 
agricole și venitul net al exploatațiilor agricole per unitate de muncă anuală. O gamă largă de indicatori proveniți 
din rezultatele RICA pot fi utilizați și adaptați la necesitățile analitice specifice.
43
Indicatorul de venit (VANF/UAM) este, de asemenea, aplicabil acestor exploatații agricole. Este important să se subli -
nieze că RICA colectează informații prin intermediul unui set complet de variabile contabile individuale care permit 
cumularea lor din nou în funcție de necesitățile analitice specifice.
44
Indicatorii de venituri pentru exploatațiile agricole organizate ca societăți convenționale pot fi consolidați dacă este 
necesar în scopuri analitice.
45
Venitul nefinanciar nu este înregistrat în mod explicit în datele colectate prin RICA, dar este luat în considerare în 
cadrul analizelor bazate pe datele RICA (de exemplu, în indicatorii de remunerație a muncii familiale și de profit 
al exploatației agricole). Analizarea efectului impozitului pe venit la nivel de stat membru depășește domeniul de 
aplicare al RICA.
46
Cea mai recentă versiune a fișei exploatației din RICA include alte activități lucrative legate în mod direct de 
exploatație.
47
În cazul în care o activitate este administrată în unități comerciale separate de exploatația agricolă inclusă în eșanti -
onul RICA, aceasta nu contribuie la veniturile exploatației agricole.
Deși pot exista zone gri între activitățile agricole și neagricole, Comisia consideră că sursele suplimentare de venituri 
care sunt în mod clar neagricole au o importanță minoră pentru PAC.
Caseta 2
Întrucât datele privind alte activități lucrative legate în mod direct de exploatație sunt colectate doar în cadrul 
RICA începând cu exercițiul contabil 2014, iar termenul la care aceste date trebuie să fie transmise Comisiei este 
31.12.2015 (câteva luni mai târziu pentru Regatul Unit și Germania), evaluarea tratamentului ca neuniform se bazează 
în principal pe practicile de înregistrare anterioare introducerii noii fișe a exploatației.
Toate statele membre ale UE trebuie să își transmită datele conform unor norme armonizate la a căror creare au 
contribuit și pe care le-au votat în cadrul Comitetului pentru RICA. O evaluare a modului de tratare a altor activități 
lucrative legate în mod direct de exploatație va fi posibilă numai după ce vor fi disponibile toate datele validate 
aferente anului 2014.
Răspunsul Comisiei 60
48
Astfel cum s-a explicat în legislația și metodologia privind RICA, nivelurile de prag și de acoperire diferite între statele 
membre reprezintă una dintre condițiile prealabile pentru a construi eșantionul RICA și pentru a obține rezultate 
semnificative, având în vedere domeniul de aplicare și obiectivele acestei anchete. Pragurile diferite reflectă în mod 
efectiv și, astfel, iau în considerare structurile diverse ale exploatațiilor agricole din anumite state membre. În ceea 
ce privește domeniul de acoperire a subvențiilor din partea UE, compararea anuală între cuantumul total al plăților 
directe acordate către beneficiarii din UE și cuantumul cumulat al rezultatelor obținute din datele colectate în cadrul 
RICA demonstrează o bună acoperire în întreaga UE, și anume o acoperire de peste 90 % în ceea ce privește plățile 
directe decuplate. Acest lucru este demonstrat de utilizarea pe scară largă a datelor din cadrul RICA în evaluările 
impactului și analizele economice ale efectelor subvențiilor din cadrul PAC asupra veniturilor exploatațiilor agricole.
49
Întrucât exploatațiile agricole din RICA reprezintă procentul cel mai mare posibil din producția agricolă, suprafața 
agricolă și mâna de lucru a exploatațiilor gestionate cu orientare de piață, RICA vizează compararea veniturilor aces -
tui tip de exploatație agricolă. Compararea venitului exploatațiilor agricole între statele membre cu RICA este sem -
nificativă tocmai din cauză că structura exploatațiilor agricole diferită la nivel de țară este reflectată în eșantion. În 
cazul în care o exploatație agricolă cu o producție standard de 10 000 de euro pe an nu este reprezentativă pentru 
exploatațiile vizate din RICA într-un anumit stat membru, nu există niciun motiv pentru a le include în comparație. 
Astfel, compararea venitului mediu per lucrător între toate exploatațiile incluse în RICA poate duce la interpretări 
eronate cu privire la situația veniturilor fermierilor în statele membre numai în cazul în care datele nu sunt însoțite 
de explicații detaliate privind partea populației agricole care este reprezentată de date.
50
RICA a fost instituită pentru a colecta datele contabile necesare în special pentru:
(a) stabilirea anuală a veniturilor exploatațiilor agricole care intră în domeniul de aplicare al anchetei; și
(b) efectuarea unei analize a activității economice a exploatațiilor agricole.
Aceasta nu a fost concepută pentru a fi reprezentativă pentru beneficiarii de sprijin din partea UE și nici pentru 
a constitui un instrument de monitorizare a măsurilor de dezvoltare rurală. Acest lucru ar necesita o adaptare 
a eșantionului la fiecare reformă a politicii, punându-se astfel în pericol continuitatea și fiabilitatea datelor.
Cu toate acestea, RICA acoperă peste 90 % din plățile directe. Beneficiarii neacoperiți sunt în cea mai mare parte 
fermieri cu normă parțială sau din agricultura de subzistență, care se află sub pragurile respective de anchetă și care 
primesc doar o mică parte din bugetul total. Este puțin probabil ca acești beneficiari să țină conturi contabile ale 
exploatației agricole care ar putea fi utilizate în cadrul RICA.
Ajustările structurale ale exploatațiilor agricole din UE au redus numărul de exploatații; drept consecință, și numărul 
de beneficiari de plăți directe s-a diminuat (−12 % la nivelul UE-15, −7 % la nivelul UE-N10 din 2005, −4% în BG+RO 
din 2008). Un procent mai mic de beneficiari primesc plăți directe cu valori reduse și, astfel, o valoare medie mai 
mare este acordată per beneficiar, în special în statele membre care au aderat la UE în 2004 și 2007.
51
Comisia și statele membre colaborează deja pentru a permite ca informațiile cu privire la sprijinul pentru venit din 
partea UE să fie combinate cu date privind structurile agricole și modul de utilizare a terenurilor. Un grup opera -
tiv privind legăturile dintre sursele de date administrative, statistici și RICA a fost lansat în 2012. Numeroase state 
membre au participat, prin schimb de experiențe la nivelurile lor diferite de integrare a surselor lor de date. Această 
acțiune continuă în activitatea desfășurată de Eurostat în ceea ce privește o strategie cu privire la statisticile agricole 
în perspectiva anului 2020 și după această dată, care pune un mare accent pe integrarea diferitelor surse de date. 
Deși există numeroase probleme tehnice și juridice care trebuie depășite, se preconizează în mod clar îmbunătățirea 
datelor administrative în statistici.
Răspunsul Comisiei 61
52
Principiile statistice care guvernează elaborarea de statistici europene sunt incluse în Regulamentul (CE) nr. 223/2009 
privind statisticile europene. Acestea formează coloana vertebrală a cadrului de asigurare a calității și sunt obligatorii 
din punct de vedere juridic. Codul de bune practici este un instrument de autoreglementare adoptat de CESE; punerea 
sa în aplicare în cadrul SSE este monitorizată pe baza evaluărilor inter pares  și a acțiunilor de îmbunătățire. În conformi -
tate cu Regulamentul (CE) nr. 223/2009 modificat, statele membre și Comisia iau toate măsurile necesare pentru a men -
ține încrederea în statisticile europene, prin intermediul angajamentelor privind asigurarea încrederii în statistici.
54
Comisia a lansat din nou cererea în ceea ce privește stocurile din CEA.
Un nou exercițiu de inventariere a fost lansat în decembrie 2014. Punerea la dispoziție a stocurilor a fost stabilită 
pentru 30 septembrie 2016.
55
Noul exercițiu de inventariere menționat la punctul 54 va furniza informații actualizate privind metodologiile care 
pot fi utilizate la acel moment pentru a evalua aspectele menționate în această observație.
56
Comisia a lucrat la incoerențele constatate în ceea ce privește vinul și uleiul de măsline, în cadrul Grupului de lucru 
pentru conturile și prețurile din agricultură în decembrie 2014, și această activitate este încă în desfășurare.
Caseta 3 – Al doilea paragraf
Măsura în care aceeași activitate secundară neagricolă este separabilă sau nu depinde de norme administrative care 
variază de la un stat membru la altul. De fapt, Regulamentul (CE) nr. 138/2004 prevede în mod explicit că fiecare 
țară trebuie să își elaboreze propria listă de activități secundare neagricole neseparabile în funcție de caracteristicile 
agriculturii sale (anexa 1 punctul 1.30).
Caseta 3 – Al treilea paragraf
Potrivit autorităților române, tratamentul subvențiilor este conform cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 138/2004. 
Subvențiile în cauză sunt cele care provin din schema de plăți unice pe suprafață (SPUS) care reprezintă versiunea simp -
lificată a schemei de plăți unice aplicabilă în statele membre care au aderat la Uniunea Europeană în 2004 sau ulterior4.
România susține că plățile efectuate în cadrul SPUS sunt subvenții care nu sunt legate în mod direct de producție 
sau de factorii de producție în sensul punctului 3.065, ci sunt sprijin direct al venitului în sensul punctului 3.066. 
Acest aspect va fi monitorizat de către Comisie.
Caseta 3 – Al patrulea paragraf
În cazul Franței, acest aspect va fi monitorizat de către Comisie.
4 În conformitate cu Regulamentul nr. 138/2004, anexă, secțiunea 2 „Alte subvenții pe producție”  
3.065.  Aplicarea principiului drepturilor constatate pentru înregistrarea altor subvenții pentru producție se poate dovedi delicată […] În cazul 
subvențiilor care nu au o legătură directă cu producția sau cu factorii de producție, stabilirea momentului operațiunii este greu de făcut și 
de diferențiat de momentul plății subvențiilor. În acest caz precis, subvențiile se înregistrează atunci când sunt primite.
 3.066.  Se recomandă următoarele regimuri speciale:  
[…] 
alte subvenții nelegate direct de produse sau de factorii de producție (precum sprijinul direct al venitului, ajutoarele pentru zonele 
defavorizate etc.): se recomandă continuarea utilizării criteriului plății datorită dificultății de a stabili data formulării cererilor de 
compensare și exactitatea sumelor aferente.
Răspunsul Comisiei 62
57
Revizuirea datelor statistice reprezintă o abordare standard, aplicabilă în toate domeniile statisticii. Revizuirile sunt 
efectuate atunci când devin disponibile noi informații care pot fi integrate în rezultate pentru a ajunge la o calitate 
mai mare a acestora. Revizuirile cresc calitatea rezultatelor. Procedurile de validare determină reacții din partea 
Comisiei față de expeditor în cazul în care actualizările depășesc anumite praguri.
58
Comisia a reamintit celor patru state membre să furnizeze autoevaluări.
Răspuns comun al Comisiei la punctele 60 și 61
Modul în care este pus în aplicare sistemul selectat contribuie la nivelul ridicat sau scăzut al calității datelor.
62
Astfel cum s-a prevăzut în mod clar în legislația UE [articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1217/2009 al Consiliului], 
comitetul național în primul rând aprobă planul de selecție înainte de a-l transmite Comisiei. Institutele naționale de 
statistică sunt reprezentate în comitetele naționale, în cadrul cărora acestea oferă consiliere de specialitate privind 
parametrii de precizie și intervalele de încredere.
În trecut, Comisia nu dispunea de informațiile complete menționate de Curte. Cu toate acestea, situația s-a îmbună -
tățit în ultimii ani.
63
Dimensiunea eșantionului nu depinde exclusiv de numărul total de exploatații, dar trebuie să asigure acoperirea 
activităților agricole în funcție de diversitatea sectorului agricol în ceea ce privește tipul și dimensiunea exploatații -
lor agricole din fiecare regiune. Prin urmare, o anumită cotă de exploatații agricole poate fi considerată reprezenta -
tivă sau nu, în funcție de numărul exploatațiilor agricole similare existent în același grup.
În ceea ce privește eșantionul spaniol, analiza Curții se bazează pe datele colectate în temeiul contractului anterior, 
care nu asigură întotdeauna reprezentativitatea dorită. Acest contract a fost revizuit, iar îmbunătățirile sunt reflec -
tate în datele referitoare la anii următori.
64
Comisia este conștientă de metodele utilizate pentru selectarea eșantionului de exploatații agricole, având în 
vedere că aceste informații sunt incluse în fișa planului de selecție care urmează să fie transmisă în fiecare an de 
către statele membre [articolul 3 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 al Comisiei]. Aceste cunoș -
tințe privind metodele permit analize suplimentare ale oricărei influențe pe care ar putea să o aibă factorii subiectivi 
asupra reprezentativității informațiilor obținute privind venitul.
În ceea ce privește eșantionul spaniol, subregiunile nu reprezintă una dintre dimensiunile acoperirii. De fapt, datele 
RICA sunt reprezentative pentru diviziunea RICA (regiune) și dimensiunea eșantionului este stabilită pentru a asi -
gura nivelul de acoperire. Acest lucru nu înseamnă totuși că evaluarea plăților directe va fi imposibilă numai pen -
tru că regiunile din cadrul politicii nu corespund în totalitate regiunilor statistice. În cele din urmă, reprezentarea 
structurilor teritoriale este asigurată la un nivel de agregare geografică mai ridicat (astfel cum, adeseori, este cazul 
anchetelor prin sondaj).
Răspunsul Comisiei 63
Răspuns comun al Comisiei la punctele 65 și 66
Comisia este conștientă de existența acestor dificultăți și sunt luate măsuri adecvate atunci când se analizează 
datele referitoare la aceste grupuri cu număr mai redus de exploatații în eșantion. Merită subliniat faptul că analizele 
RICA sunt în principal gestionate de analiști economici care lucrează la Comisie, în strânsă cooperare cu operatorii 
de date și agențiile de legătură. De asemenea, pentru fiecare cerere de date externe provenind de la cercetători, 
analiștii de date oferă întreaga asistență și informare necesare pentru a asigura o interpretare corectă a datelor.
68
Comisia este conștientă de faptul că practicile contabile ale exploatațiilor agricole de dimensiuni mai mici sunt mai 
puțin obișnuite. Acesta este motivul pentru care, în țări precum România și Spania, s-a acordat o atenție sporită ana -
lizării soluțiilor posibile pentru riscul de a colecta date de calitate inferioară.
După analizarea evoluției structurale a sectorului agricol, agenția de legătură din Spania a propus o majorare a pra -
gului începând cu datele pentru exercițiul contabil 2015, având același număr de exploatații în eșantion, ceea ce va 
genera înlocuirea exploatațiilor agricole de mici dimensiuni și fără contabilitate cu exploatații agricole raportoare 
mai reprezentative.
În ceea ce privește România, având în vedere structura complexă a agriculturii din această țară în care se regăsește 
aproximativ o treime din numărul total al exploatațiilor agricole de dimensiuni mai mici din UE, eșantionul pentru 
RICA și calitatea datelor au fost ținute sub o observație strictă începând din primii ani care au urmat aderării la UE.
69
Rezultatele RICA sunt prezentate în funcție de UAM (de exemplu, indicatorul „venit” = VANF/UAM), ceea ce le face 
comparabile, indiferent de numărul de ore de muncă implicat la nivelul unor exploatații speciale.
70
Trebuie găsit un echilibru între publicarea rapidă a datelor și o calitate satisfăcătoare a acestora. Având în vedere că 
informațiile privind venitul agricol sunt fundamentale pentru PAC și nu pot fi utilizate fără validare, se acordă prio -
ritate calității datelor, deși sunt depuse eforturi continue pentru obținerea unei disponibilități mai rapide a datelor 
(anual, se solicită răspunsul la un chestionar cu 2 000 de variabile, din partea a aproximativ 85 000 de exploatații 
agricole din 28 de state membre).
În plus, disponibilitatea datelor din RICA validate nu este mai îndelungată decât disponibilitatea oricărei alte surse 
de date, în condițiile în care este necesară verificarea aprofundată și validarea datelor de la o exploatație agricolă 
individuală.
Analizele bazate pe RICA publicate de Comisie includ estimări care permit analizarea datelor cu perspectivă pe ter -
men mai lung decât seturile de date anuale disponibile.
În plus, eforturile comune depuse de Comisie și de statele membre au crescut în mod evident calitatea datelor care 
vor fi disponibile pentru evaluarea reformei PAC din 2013.
Răspunsul Comisiei 64
72
Finanțarea din partea UE de care ar putea beneficia România este în cuantum de 160 de euro înmulțit cu 6 000 de 
exploatații agricole din eșantion, adică de 960 000 de euro pe an. Comisia este conștientă de dificultățile întâm -
pinate de acest stat membru în ceea ce privește utilizarea fondurilor disponibile (deși cele mai recente informații 
indică faptul că banii sunt folosiți în prezent pentru îmbunătățirea sistemului informatic de colectare a datelor), dar 
se estimează că acest lucru ar fi suficient pentru a îmbunătăți sistemul RICA în România.
Ca urmare a îmbunătățirilor aduse RICA în ultimii ani în Spania, Ministerul Agriculturii a reînceput publicarea de date 
bazate pe RICA pe site-ul său internet și în „Anuario de Estadísticas Agrarias”. Acesta este un prim pas foarte bineve -
nit către utilizarea datelor în scopuri naționale.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 68.
73
Un cadru de calitate pentru RICA există și este compus dintr-o parte juridică, o parte organizațională și o parte 
procedurală:
– cerințele în ceea ce privește RICA și datele RICA sunt stabilite în regulamentul de bază;
– verificarea calității datelor primite de la statele membre și măsurile preconizate pentru îmbunătățirea acesteia 
sunt prezentate în procedurile oficiale ale unității responsabile cu RICA.
Normele care reglementează RICA includ în mod clar noțiunea de „fișe de exploatație completate corespunzător” 
și verificarea de către Comisie [articolul 11 și articolul 13 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/220 al 
Comisiei].
74
Exactitatea datelor transmise către Comisie este evaluată în conformitate cu aceeași procedură pentru toate statele 
membre (și anume, verificarea anuală a calității datelor, astfel cum a fost prezentată la: http://ec.europa.eu/agricul -
ture/rica/collect_en.cfm#tnfqc , și vizite la fața locului, în fiecare an, în 3/4 dintre țări).
75
Comisia este conștientă de problemele legate de performanța RICA în diferite state membre și adoptă măsuri 
pentru a soluționa deficiențele identificate. S-a pus în practică un plan anual de vizite la fața locului, împreună cu 
planuri de acțiune și reuniuni de monitorizare pentru a evalua progresele înregistrate cu privire la punctele conve -
nite. Această abordare a dus la îmbunătățiri semnificative în mai multe state membre, cum ar fi:
– în urma unei vizite efectuate în Spania în 2014 și a măsurilor luate în urma vizitei, autoritățile spaniole au întărit 
personalul RICA, au modificat condițiile contractului cu colectorii de date și au analizat punctele slabe ale date -
lor, astfel încât utilizarea și publicarea de date RICA a reînceput;
– în urma vizitei în Danemarca, în 2013, și în Finlanda, în 2015, precum și a măsurilor luate în urma acestora, unele 
probleme legate de punerea în aplicare a respectivelor eșantioane au fost analizate și au fost propuse soluții 
care sunt în curs de punere în aplicare.
RICA din Grecia este parte a unui plan de acțiune și a unui protocol de cooperare între diferitele autorități naționale 
implicate în realizarea statisticilor agricole care vizează integrarea statisticilor agricole și a datelor administrative 
într-un sistem unitar de date principale administrative și statistice. Acest plan de acțiune este inclus în revizuirea din 
2014 a memorandumului de înțelegere pentru Grecia, care include o listă a acțiunilor și a criteriilor de referință con -
venite între serviciile Comisiei pentru a soluționa problemele de interes pentru care autoritățile elene s-au angajat 
să atingă obiectivele stabilite.
Răspunsul Comisiei 65
76
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 70.
81
Obiectivele sistemului de plăți directe în ansamblu sunt prevăzute în considerentul 24 din Regulamentul (CE) nr. 
1782/2003 al Consiliului. Obiectivele componentelor de plăți referitoare la „ecologizare”, zonele care se confruntă 
cu constrângeri naturale, tinerii fermieri, sprijinul cuplat facultativ și exploatațiile agricole de mici dimensiuni sunt 
stabilite în considerentele 37, 46, 47, 49 și, respectiv, 54 din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 82.
82
Comisia consideră că a evalua dacă obiectivele referitoare la venit din cadrul PAC sunt sau nu sunt îndeplinite va 
implica întotdeauna o evaluare calificată, bazată pe o gamă largă de informații. Această situație se datorează, în 
parte, diversității sectorului agricol din UE, precum și, în parte, faptului că pot avea loc ajustări subiacente, în secto -
rul agricol sau în afara acestuia, care sunt pozitive (sau negative) pentru perspectivele pe termen lung ale venitului 
agricol, dar care nu sunt comunicate în mod clar, prin intermediul câtorva indicatori simpli. Toate interpretările 
obiectivelor prevăzute în tratat și toate abordările față de evaluarea realizării acestora trebuie să fie suficient de 
ample pentru a exprima coerent această complexitate.
Faptul că plățile directe contribuie la realizarea mai multor obiective în mod simultan și varietatea de opțiuni aflate 
la dispoziția statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a plăților directe nu pot reduce dificultatea 
evaluării. Cu toate acestea, avantajele care decurg din această situație depășesc dezavantajele. Urmărirea obiective -
lor atât economice, cât și de mediu, prin intermediul plăților directe, este, în unele privințe, o abordare eficientă în 
domeniul politicii și subliniază că „durabilitatea” are mai multe dimensiuni.
83
Indicatorii ar trebui să urmeze criteriile „RACER” menționate de Curte numai în cazul în care este posibil . Dacă este 
necesar, în absența unui indicator direct s-ar putea să trebuiască să fie utilizați indicatori indirecți5.
84
Datele cu privire la venitul agricol (venitul factorilor agricoli și venitul întreprinderii agricole) sunt disponibile și sunt 
publicate online de către Comisie. Modificările în ceea ce privește valorile indicatorului trebuie să fie interpretate 
și puse în context pentru a putea realiza legătura de cauzalitate cu măsurile politicii. Acesta este rolul evaluatorului 
într-o evaluare a politicii, având în vedere că niciun indicator nu va oferi informații cu privire la ceea ce a provocat 
modificarea valorii sale.
85
Chiar și în cazul în care nu există un obiectiv fixat, indicatorii permit să se observe dacă venitul este sau nu în creș -
tere. Numai în stadiul de evaluare, ținând cont de context, de factori care intervin etc., este posibil să se evalueze 
efectul net al măsurilor și dacă acestea au contribuit la o evoluție. Acest lucru nu poate fi niciodată revelat în mod 
direct de un indicator.
5 A se vedea: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf , p. 250-251.
Răspunsul Comisiei 66
Caseta 4 – Primul paragraf
Comisia, împreună cu statele membre, a elaborat o serie de indicatori care, în combinație, ar trebui să permită pune -
rea la dispoziția evaluatorilor a informațiilor necesare.
Indicatorul este destinat să ofere informații cu privire la dependența fermierilor de plățile directe, nu cu privire la 
veniturile lor propriu-zise.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 38.
Caseta 4 – Al doilea paragraf
Indicatorul „variabilitatea venitului agricol”, care se bazează pe datele RICA, nu poate furniza informații despre efica -
citatea plăților directe, având în vedere că plățile directe nu sunt luate în considerare în calcularea sa. Acest indica -
tor măsoară instabilitatea venitului agricol în absența plăților directe (sau orice altă legătură cu sectorul public, de 
exemplu, impozite).
Caseta 4 – Al treilea paragraf
Indicatorul „valoare adăugată pentru producătorii primari” nu este destinat să ofere informații cu privire la venit, ci 
cu privire la poziția concurențială a fermierilor în lanțul de producție alimentară.
86
Sunt disponibile date relevante (de exemplu, indicatori de realizare).
87
Indicatorii în mod izolat nu oferă informații cu privire la eficiență sau scenarii alternative. Acesta este rolul evaluării 
și, respectiv, al analizei impactului.
Concluzii și recomandări
88
Auditul adesea leagă indicatorii pe bază de venit disponibil de analiza eficienței plăților directe. Cu toate acestea, 
venitul nu este unicul obiectiv al PAC și plățile directe nu sunt singurele instrumente ale PAC care au impact asupra 
venitului, iar impactul lor nu se limitează la venit, având în vedere că aceste plăți sprijină furnizarea în comun de 
bunuri publice și private. Articolul 110 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 dispune în mod clar evalua -
rea impactului combinat al tuturor instrumentelor PAC în legătură cu obiectivele comune ale PAC. Mai precis, plățile 
directe, în forma lor de plăți pe suprafață, contribuie la sprijinirea nu numai a venitului fermierilor, ci și a altor obiec -
tive legate de exploatarea terenurilor, cum ar fi protecția solului, îmbunătățirea biodiversității și atenuarea schimbă -
rilor climatice. Alături de alte instrumente ale PAC, cum ar fi măsurile de agromediu și climatice pentru dezvoltarea 
rurală, plățile directe contribuie, împreună, la aceste obiective.
89
Deși plățile directe reprezintă mai mult de 2/3 din bugetul PAC, 30 % din această sumă va fi legată de respectarea, 
de către fermierii europeni, a practicilor agricole durabile, care sunt benefice pentru calitatea solurilor, biodiversi -
tate și mediu în general.
Răspunsul Comisiei 67
90
Comisia utilizează, de asemenea, sursele existente de informații și depune eforturi pentru a evita o sarcină admi -
nistrativă inutilă. Valoarea adăugată a informațiilor trebuie să fie evaluată în funcție de sarcina administrativă și 
resursele implicate în generarea acestor informații.
91
Cu toate că indicatorii individuali și instrumentele au puncte mai slabe și puncte mai puternice, sistemul în ansam -
blul său oferă cel mai bun echilibru posibil între nevoile în materie de informații și costurile și sarcina administrativă 
aferente.
În plus, ceea ce s-a identificat ca limitări ale datelor statistice constituie de fapt reprezentarea principalelor caracte -
ristici ale surselor de date.
92 – Cadrul comun de monitorizare și evaluare (CCME) a performanței PAC
Cadrul comun de monitorizare și evaluare prezintă un set cuprinzător de indicatori pentru evaluarea efectelor, 
rezultatelor și realizărilor PAC în ansamblul său. Pentru fiecare indicator, sursele de date corespunzătoare au fost 
identificate în mod clar.
În tratat există o legătură între creșterea productivității agricole și asigurarea unui nivel de trai echitabil pentru 
populația agricolă, în special prin majorarea veniturilor individuale ale lucrătorilor din agricultură. Prin urmare, este 
oportună concentrarea pe veniturile obținute din activitățile agricole, întrucât acest venit este de o importanță 
crucială pentru PAC. În consecință, aceasta este foarte importantă pentru obținerea de date reprezentative privind 
veniturile obținute din activități agricole (spre deosebire de venitul disponibil al gospodăriilor agricole). Aceste date 
pot fi comparate cu salariile medii din alte sectoare ale economiei pentru a justifica ajutorul pentru veniturile fermi -
erilor acordat de UE.
Recomandarea 1 – Crearea unor cadre pentru colectarea și compararea informațiilor 
relevante cu privire la veniturile fermierilor
Comisia acceptă parțial această parte a recomandării și va analiza modul în care ar putea fi pusă în aplicare.
Comisia consideră că actualul cadru pentru furnizarea de informații privind venitul provenit din activitățile agricole 
ar putea fi consolidat, dar și că sarcina administrativă de a elabora un cadru pentru furnizarea de informații privind 
venitul disponibil al gospodăriilor agricole poate să depășească beneficiile posibile. Ar fi problematic să se stabi -
lească temeiul juridic necesar în ceea ce privește colectarea unor astfel de date.
Venitul disponibil al gospodăriilor agricole este un concept mult mai larg decât venitul exploatației agricole. PAC 
susține veniturile fermierilor prin sprijinirea activităților lor agricole. Prin urmare, este important să se analizeze 
evoluția veniturilor obținute din activități agricole pentru a evalua dacă obiectivul a fost îndeplinit.
Comisia acceptă această parte a recomandării.
93
Ceea ce s-a identificat ca limitări ale datelor statistice constituie de fapt reprezentarea principalelor caracteristici ale 
surselor de date.
94
Comisia ia notă de această observație și de domeniul de aplicare al unor eventuale noi evoluții în cadrul CEA.
Răspunsul Comisiei 68
Recomandarea 2 – Dezvoltarea conturilor economice pentru agricultură
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia intenționează:
– să dezvolte CEA cu scopul de a furniza informații mai detaliate privind factorii care influențează venitul agricol;
– să efectueze un studiu pentru a analiza dacă CEA pot fi dezvoltate în continuare pentru a oferi o estimare rezo -
nabilă a valorii economice a bunurilor publice care sunt produse de fermieri;
– să discute cu statele membre despre posibilitatea de a formaliza acordurile operaționale pentru a acoperi CEA 
regionale;
– să analizeze dacă informațiile din CEA sunt utilizate în mod corespunzător în indicatorii de venit.
95
RICA a fost instituită pentru a colecta datele contabile necesare în special pentru:
(a) stabilirea anuală a veniturilor exploatațiilor agricole care intră în domeniul de aplicare a anchetei; și
(b) efectuarea unei analize a activității economice a exploatațiilor agricole.
Aceasta acoperă mai mult de 90 % dintre plățile directe. Beneficiarii neacoperiți sunt în cea mai mare parte fermieri 
cu normă parțială sau din agricultura de subzistență, care se află sub pragurile respective de anchetă și care primesc 
doar o mică parte din bugetul total. Este puțin probabil ca acești beneficiari să țină conturi contabile ale exploatației 
agricole care ar putea fi utilizate în RICA.
Comisia este de părere că indicatorii existenți pentru veniturile provenite din activități agricole reflectă, în măsura 
posibilă, situația actuală din agricultură și oferă date suficiente și coerente privind cel mai mare procent posibil de 
beneficiari ai măsurilor din cadrul PAC.
Informațiile privind alte venituri legate de exploatația agricolă (alte activități lucrative legate în mod direct de explo -
atație) au fost incluse parțial în RICA începând din 2010. Acest aspect a fost consolidat în continuare în noul set de 
date care urmează să fie colectate începând cu exercițiul contabil 2014.
Recomandarea 3 – Dezvoltarea de sinergii între RICA și alte instrumente statistice
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia este de părere că indicatorii existenți pentru veniturile provenite din activități agricole reflectă, în măsura 
posibilă, situația actuală din agricultură și oferă date suficiente și coerente privind cel mai mare procent posibil de 
beneficiari ai măsurilor din cadrul PAC.
Datele RICA acoperă deja aproape toate tipurile de subvenții din partea UE. În ceea ce privește aria de acoperire 
a beneficiarilor/exploatațiilor agricole de mici dimensiuni, întrucât aceste exploatații agricole nu dispun de date 
de o calitate suficientă pentru a garanta faptul că participarea lor la RICA s-ar baza pe practicile de contabilitate și 
evidență contabilă, Comisia se va baza pe o mai bună utilizare a surselor administrative de informații.
96
Comisia a lansat din nou cererea în ceea ce privește stocurile CEA pentru a obține informații la zi privind metodolo -
gia CEA și sursele de date utilizate de statele membre.
Răspunsul Comisiei 69
Recomandarea 4 – Ameliorarea calității conturilor economice pentru agricultură
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia intenționează să introducă o raportare în materie de calitate periodică privind CEA și o evaluare a conformi -
tății în scopul obținerii unei garanții rezonabile că statele membre instituie un cadru de asigurare a calității.
97
Dimensiunea eșantionului nu depinde exclusiv de numărul total de exploatații, dar trebuie să asigure acoperirea 
activităților agricole în funcție de diversitatea sectorului agricol în ceea ce privește tipul și dimensiunea exploatații -
lor agricole din fiecare regiune. Prin urmare, o anumită cotă de exploatații agricole poate fi considerată reprezenta -
tivă sau nu, în funcție de numărul exploatațiilor agricole similare existent în același grup.
În ceea ce privește finanțarea insuficientă, în unele dintre țările vizitate de Curte, cum ar fi România, eventuala finan -
țare din partea UE se estimează a fi suficientă pentru a îmbunătăți sistemul RICA.
98
Comisia este conștientă de problemele legate de performanța RICA în diferite state membre și adoptă măsuri 
pentru a soluționa deficiențele identificate. S-a pus în practică un plan anual de vizite la fața locului, împreună cu 
planuri de acțiune și reuniuni de monitorizare pentru a evalua progresele înregistrate cu privire la punctele conve -
nite. Această abordare a dus la îmbunătățiri semnificative în mai multe state membre.
Recomandarea 5 – Ameliorarea calității RICA
Comisia acceptă această recomandare și deja pune în aplicare părți ale acesteia.
Comisia este conștientă de problemele în materie de performanță a RICA în unele state membre și sunt deja în des -
fășurare acțiuni de soluționare a deficiențelor existente. S-a realizat un plan anual de vizite la fața locului, împreună 
cu planuri de acțiune și reuniuni de monitorizare pentru a evalua progresele înregistrate cu privire la punctele con -
venite. În ultimii ani, această abordare a dus la îmbunătățiri semnificative în mai multe state membre. În plus, unele 
dintre deficiențele constatate în cursul auditului anterior al Curții au fost deja abordate și rezolvate.
99
Obiectivele sistemului de plăți directe în ansamblu sunt prevăzute în considerentul 24 din Regulamentul (CE) 
nr. 1782/2003 al Consiliului. Obiectivele componentelor de plăți referitoare la „ecologizare”, zonele care se confruntă 
cu constrângeri naturale, tinerii fermieri, sprijinul cuplat facultativ și exploatațiile agricole de mici dimensiuni sunt 
stabilite în considerentele 37, 46, 47, 49 și, respectiv, 54 din Regulamentul (UE) nr. 1307/2013. Comisia consideră că 
a evalua dacă obiectivele referitoare la venit din PAC sunt sau nu sunt îndeplinite va implica întotdeauna o eva -
luare calificată, bazată pe o gamă largă de informații. Toate interpretările obiectivelor prevăzute în tratat și toate 
abordările față de evaluarea realizării acestora trebuie să fie suficient de ample pentru a exprima coerent această 
complexitate.
Varietatea de opțiuni disponibile pentru statele membre în ceea ce privește punerea în aplicare a plăților directe 
nu poate să diminueze complexitatea evaluării. Cu toate acestea, avantajele care decurg din această situație sunt 
mai mari decât dezavantajele, întrucât diferitele opțiuni disponibile în ceea ce privește punerea în aplicare a plăților 
directe ajută statele membre să abordeze într-un mod mai eficient situațiile specifice sectoarelor lor agricole.
Răspunsul Comisiei 70
100
Comisia consideră că indicatorii definiți în contextul cadrului de monitorizare și evaluare, astfel cum există în pre -
zent, oferă cel mai bun echilibru între nevoia de informații pentru evaluarea performanței PAC și costurile și sarcina 
administrativă aferente.
Fiecare indicator are în mod inevitabil unele limitări. Din acest motiv, Comisia utilizează un set de indicatori și de 
date. Indicatorii ca atare nu pot să ofere informații cu privire la realizarea în mod eficient a obiectivelor, căci numai 
printr-o analiză aprofundată, necesară în stadiul de evaluare și care să țină cont de context, de factorii care intervin 
etc., este posibil să se evalueze efectul net al măsurilor și dacă acestea au contribuit la o evoluție. Acest lucru nu 
poate fi niciodată revelat în mod direct de un indicator.
Recomandarea 6 – Îmbunătățirea modului de măsurare a performanței măsurilor din 
cadrul PAC care vizează sprijinirea veniturilor fermierilor
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia va continua să stimuleze buna practică a evaluatorilor de a utiliza informații suplimentare, care comple -
tează, de la caz la caz, datele colectate prin intermediul cadrului de monitorizare și evaluare, pentru a emite apreci -
eri cu privire la rezultatele obținute, cu toate că extinderea cadrului cu date suplimentare va crea sarcini administra -
tive nejustificate.
CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
Politica agricolă comună a UE acordă o atenție deosebită 
nivelului de trai și veniturilor fermierilor. Aproape o treime 
din bugetul UE este alocat în continuare, în mod direct sau 
indirect, sprijinirii veniturilor acestora.
Curtea a  analizat sistemul instituit de Comisie pentru 
a măsura veniturile fermierilor și performanța măsurilor UE 
care vizează sprijinirea veniturilor acestora.
Curtea a observat că sistemul nu este suficient de bine 
conceput și că datele statistice utilizate pentru a analiza 
veniturile fermierilor prezintă limitări importante în ceea 
ce privește cantitatea și calitatea lor.
Curtea recomandă Comisiei să elaboreze un cadru mai 
cuprinzător pentru furnizarea de informații referitoare la 
veniturile fermierilor și să consolideze mecanismele 
existente de asigurare a  calității datelor privind veniturile. 
De asemenea, Comisia ar trebui să definească încă de la 
început obiective operaționale adecvate, precum și 
niveluri de referință în raport cu care să poată fi comparată 
performanța măsurilor UE de sprijin pentru veniturile 
fermierilor.