[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 4.10.2007

COM(2007) 592 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU, CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR

Rolul fundamental al întreprinderilor mici şi mijlocii în favorizarea creşterii şi sporirea locurilor de muncă. Evaluare intermediară a politicii moderne în domeniul IMM-urilor.

CUPRINS

1. Introducere 3

2. Realizările politicii europene moderne în domeniul IMM-urilor 3

2.1. Reducerea procedurilor birocratice 5

2.2. Îmbunătăţirea accesului IMM-urilor pe pieţe 7

2.3. Promovarea spiritului antreprenorial 8

2.4. Îmbunătăţirea capacităţii de dezvoltare a IMM-urilor în mod durabil 9

2.5. Consolidarea comunicării privind politica în domeniul IMM-urilor şi a consultărilor cu părţile interesate 11

3. Acţiuni viitoare 12

INTRODUCERE

Întreprinderile mici şi mijlocii (IMM) reprezintă baza economiei Uniunii Europene. Prosperitatea acestora este un factor esenţial pentru sporirea creşterii şi pentru lărgirea şi îmbunătăţirea ofertei de locuri de muncă în UE. Din acest motiv, politica în domeniul IMM-urilor a devenit un element-cheie al parteneriatului reînnoit de la Lisabona pentru creştere şi locuri de muncă, de la relansarea sa în 2005.

Obiectivul principal al politicii moderne a Comisiei în domeniul IMM-urilor[1] a fost plasarea intereselor IMM-urilor în centrul politicilor comunitare şi naţionale prin aplicarea principiului priorităţii acordate IMM-urilor („a gândi mai întâi la scară mică” - „Think Small First”). De asemenea, în cadrul Consiliului European din martie 2006 s-a convenit asupra unui set de acţiuni prioritare care urmează a fi puse în aplicare până la sfârşitul anului 2007 pentru a permite exploatarea deplină a potenţialului de afaceri al IMM-urilor europene.

Prezenta comunicare prezintă realizările din decursul ultimilor doi ani, de la lansarea politicii moderne în domeniul IMM-urilor şi oferă exemple de aplicare a principiului „a gândi mai întâi la scară mică”. Comunicarea confirmă direcţia corectă a politicii în domeniul IMM-urilor şi indică nevoia de a consolida în mod substanţial politicile de sprijinire a IMM-urilor la nivelul UE şi la nivel naţional, având în vedere importanţa economică şi socială a acestora.

REALIZăRILE POLITICII EUROPENE MODERNE ÎN DOMENIUL IMM-URILOR

Politica europeană modernă în domeniul IMM-urilor a fost pusă în aplicare în contextul sporirii creşterii economice: în 2006, creşterea PIB-ului UE a atins nivelul de 3% - aproape dublul nivelului din 2005 – şi un număr de aproximativ 3,5 milioane de noi locuri de muncă au fost create[2]. Întreprinderile mici şi mijlocii reprezintă într-adevăr principalul motor al sporirii locurilor de muncă, în special în domenii ca transportul, construcţiile, comunicarea sau turismul[3].

Acţiunea Comisiei Europene a fost ghidată de angajamentele politice în toate cele cinci domenii-cheie :

- reducerea procedurilor birocratice

- îmbunătăţirea accesului IMM-urilor pe pieţe

- promovarea spiritului antreprenorial şi a competenţelor

- îmbunătăţirea potenţialului de creştere al IMM-urilor

- consolidarea dialogului şi a consultărilor cu părţile interesate din domeniul IMM-urilor

În consecinţă, IMM-urile sunt în prezent integrate complet în politicile comunitare, cum ar fi politica în domeniul concurenţei, cercetării, coeziunii şi dezvoltării rurale. Interesele IMM-urilor au fost, de asemenea, incluse în iniţiativele recente în materie de inovaţie[4] şi politici industriale[5].

Comisia a sporit atenţia acordată IMM-urilor în cadrul principalelor programe de cheltuieli comunitare pentru perioada 2007-2013. Fondurile structurale reprezintă în continuare principalele instrumente comunitare de finanţare de care beneficiază IMM-urile[6]. Din totalul de 347,4 miliarde EUR alocate pentru politica de coeziune, aproximativ 16-18% este planificat a se cheltui în sectorul IMM-urilor. De asemenea, Fondul European pentru Agricultură şi Dezvoltare Rurală (FEADR) [7] va aloca până la 10 miliarde EUR pentru acordarea de sprijin în vederea creării şi dezvoltării de întreprinderi non-agricole în mediul rural, dobândirii de competenţe şi formării, precum şi IMM-urilor din sectorul agricol, sectorul industriei alimentare şi din sectorul forestier.

Al şaptelea program-cadru pentru cercetare şi dezvoltare tehnologică (PC 7) conţine o serie de măsuri de impulsionare a participării IMM-urilor, inclusiv creşterea de la 50% la 70% a nivelului maxim de rambursare pentru activităţile de cercetare şi dezvoltare tehnologică. Programul-cadru pentru competitivitate şi inovare (CIP)[8], cu un buget de aproximativ 3,6 miliarde EUR, oferă IMM-urilor un acces îmbunătăţit la finanţare şi sprijină spiritul antreprenorial, inovarea, tehnologia informaţiei şi comunicaţiilor (TIC), precum şi utilizarea pe scară mai largă a energiilor noi şi regenerabile şi sporirea eficienţei energetice. De asemenea, Comisia sprijină în mod ferm iniţiativele care vizează a oferi tuturor cetăţenilor acces la educaţie şi formare prin intermediul Programului de învăţare continuă.

Mai mult, concluziile Consiliului European de primăvară din 2006 au consolidat şi completat politica modernă în domeniul IMM-urilor solicitând statelor membre să pună în aplicare următoarele cinci acţiuni prioritare în vederea exploatării depline a potenţialului de afaceri al UE:

1. Crearea unui ghişeu unic pentru accelerarea şi simplificarea formalităţilor privind înfiinţarea unei întreprinderi şi reducerea la o săptămână a timpului mediu necesar pentru înfiinţarea întreprinderii.

2. Încurajarea spiritului antreprenorial, inclusiv prin educaţia şi formarea antreprenorială.

3. Recrutarea primului angajat nu ar trebui să necesite mai mult de un punct de contact din administraţia publică.

4. Adoptarea şi aplicarea sistematică a principiului „a gândi mai întâi la scară mică” ca principiu de bază al întregii legislaţii relevante.

5. Facilitarea accesului IMM-urilor la achiziţii publice.

Programul european coordonat de reformă, pus în aplicare în cadrul parteneriatului reînnoit de la Lisabona pentru creştere şi locuri de muncă, a încurajat un număr tot mai mare de state membre să includă interesele IMM-urilor în procesul de elaborare a politicilor . Aceasta s-a realizat în diferite moduri, cum ar fi crearea unui organism special care reprezintă interesele IMM-urilor, evaluarea mai completă a impactului pe care legislaţia îl are asupra IMM-urilor, consultări sistematice cu IMM-urile şi îmbunătăţirea treptată a mediului de afaceri.

Dialogul periodic cu statele membre cu privire la politica în domeniul IMM- urilor a condus la o mai bună complementaritate între măsurile naţionale şi cele europene. Comisia a susţinut acest proces prin facilitarea învăţării reciproce şi a schimbului de bune practici. În cadrul Cartei europene pentru întreprinderile mici, Comisia a cules şi a publicat on-line peste 250 de exemple de bună practică din statele membre, în domenii ca îmbunătăţirea accesului on-line, a fiscalităţii şi a reglementării[9].

Cu toate acestea, este necesară continuarea eforturilor de integrare a aspectelor legate de IMM-uri în politicile statelor membre şi în politicile comunitare .

Următoarele sub-capitole oferă o prezentare detaliată a progresului înregistrat în fiecare din cele cinci domenii-cheie ale politicii moderne a IMM-urilor, inclusiv acţiunile prioritare enunţate în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006.

Reducerea procedurilor birocratice

Comisia a făcut progrese importante în ceea ce priveşte crearea unui cadru de reglementare mai favorabil IMM-urilor.

De exemplu, în urma revizuirii normelor comunitare privind ajutorul de stat , pragul de minimis sub care ajutorul nu trebuie raportat a crescut la 200 000 EUR[10]. Noile norme includ, de asemenea, propuneri de creştere a valorii ajutorului acordat IMM-urilor, în special întreprinderilor mici. În afară de aceasta, un nou cadru comunitar privind ajutorul de stat destinat cercetării şi inovării [11] prevede norme mai flexibile cu privire la cheltuielile IMM-urilor legate de drepturile de proprietate intelectuală, angajarea de personal înalt calificat şi accesul la serviciile de sprijin pentru inovare. De asemenea, noile norme facilitează IMM-urilor obţinerea de fonduri destinate cercetării, dezvoltării şi inovării, precum şi accesul la avantajele transferului de tehnologii.

Comisia a publicat o propunere de directivă a Consiliului pentru a permite statelor membre să scutească de TVA întreprinderile cu o cifră de afaceri anuală mai mică de 100 000 EUR şi să creeze un sistem de plată a TVA-ului pe principiul „ghişeului unic” pentru a simplifica obligaţiile în materie de TVA ale întreprinderilor care îşi desfăşoară activitatea într-un alt stat membru decât cel în care îşi au sediul. Propunerea include, de asemenea, norme simplificate privind solicitarea de rambursare a TVA-ului în alte state membre, pentru a reduce sarcinile IMM-urilor şi a încuraja intensificarea activităţii acestora în interiorul comunităţii. Comisia pledează pentru adoptarea rapidă a directivei menţionate, având în vedere faptul că unele părţi ale propunerii ar putea fi adoptate până la data de 31 decembrie 2007.

Periodic, Comisia evaluează impactul unei noi norme comunitare cu scopul de a reduce obligaţiile administrative ale întreprinderilor, iar Comitetul de evaluare a impactului recent constituit a început în mod concret îmbunătăţirea calităţii de ansamblu a evaluărilor de impact realizate de Comisie.

În ciuda acestor îmbunătăţiri considerabile, trebuie depuse eforturi în continuare pentru a elimina obligaţiile administrative inutile ale IMM-urilor şi pentru a simplifica cerinţele de reglementare. Comisia va depune eforturi pentru a continua acţiunea prioritară stabilită în cadrul Consiliului European de primăvară din 2006 adoptând şi aplicând sistematic principiul „a gândi mai întâi la scară mică” drept principiu de bază al întregii legislaţii relevante.

Programul pentru o mai bună reglementare în UE stabileşte deja obiectivul de a reduce cu 25%, până în 2012, obligaţiile administrative care decurg din legislaţia comunitară într-o serie de domenii prioritare. Ca prim pas în acest sens, Comisia a propus zece acţiuni rapide în domenii în care acest tip de acţiuni pot avea cel mai puternic impact, cum ar fi dreptul societăţilor comerciale şi relaţiile profesionale. Aceste zece acţiuni aprobate în cadrul Consiliului de primăvară din 2007 vor aduce o serie de simplificări cu privire la obligaţiile administrative ale IMM-urilor şi ar putea contribui la economisirea a până la 1,3 miliarde EUR în ceea ce priveşte cheltuielile administrative.

Comisia este pe deplin conştientă de faptul că întreprinderile mici şi mijlocii sunt supuse unor norme şi sarcini administrative disproporţionate în comparaţie cu întreprinderile mai mari: s-a estimat că atunci când o întreprindere mare cheltuieşte un euro pe angajat datorită unei taxe de reglementare, o întreprindere mică ar putea fi nevoită să cheltuiască în medie până la zece euro[12]. Pentru a reduce sarcinile disproporţionate ale IMM-urilor, Comisia a iniţiat propuneri de norme specifice pentru microîntreprinderi şi întreprinderi mici. Comisia şi statele membre se confruntă în continuare cu provocarea de a evita să impună IMM-urilor cerinţe administrative detaliate la nivel european, în cazul în care este adecvat ca statele membre să poată stabili obiective politice comune în mod mai eficient prin propriile mijloace, obiective care reflectă mai bine nevoile specifice ale IMM-urilor în context local, regional sau naţional.

În concluzie, Comisia apreciază angajamentul statelor membre din cadrul Consiliului de primăvară din 2007 de a contribui la reducerea sarcinilor administrative, în special cu privire la reducerea cerinţelor actuale de informare şi de natură birocratică care vizează IMM-urile la nivel naţional, în particular cele care vizează microîntreprinderile.

Îmbunătăţirea accesului IMM-urilor pe pieţe

În prezent, 18% dintre IMM-uri desfăşoară activităţi la nivel internaţional, iar un procent şi mai scăzut realizează exporturi în afara ţării în care îşi au sediul[13]. IMM-urile se confruntă cu obstacole şi în ceea ce priveşte accesul pe pieţele de achiziţii publice, comerţul transfrontalier sau aplicarea standardelor. Este esenţial, prin urmare, să se faciliteze accesul IMM-urilor pe pieţe , în special pe piaţa unică.

În ciuda principiului fundamental al liberei circulaţii a mărfurilor, multe întreprinderi întâmpină bariere de natură tehnică atunci când realizează exporturi într-un alt stat membru, deoarece autorităţile statului respectiv solicită ca mărfurile provenind din alt stat membru să fie adaptate normelor tehnice ale acestora. Prin urmare, Comisia a înaintat o propunere de regulament care solicită autorităţilor naţionale justificarea corespunzătoare a deciziei de a refuza accesul pe piaţă[14]. În acest fel, sarcina de a prezenta justificări va reveni autorităţilor naţionale şi nu întreprinderilor care întâmpină bariere.

O reţea integrată de sprijinire a afacerilor şi a inovării este în curs de înfiinţare în 2007 şi va deveni pe deplin operaţională în 2008 pentru a oferi IMM-urilor asistenţă pentru o mai bună valorificare a avantajelor pieţei unice. Aceasta promovează evenimentele care pun în legătură IMM-urile, brokerajul în materie de tehnologie şi de căutare de parteneri, stabileşte modalităţi prin care IMM-urile pot comunica impactul legislaţiei comunitare şi al standardelor şi, de asemenea, sprijină internaţionalizarea IMM-urilor. Această reţea se adresează unui număr de 2 000 000 de IMM-uri prin intermediul a aproximativ 600 de organizaţii europene de sprijinire a afacerilor şi a inovării.

Noua directivă privind serviciile[15] va elibera piaţa serviciilor , care reprezintă 70% din valoarea adăugată europeană şi care are un potenţial semnificativ pentru a stimula creşterea şi ocuparea forţei de muncă. Reducerea birocraţiei şi asistenţa oferită întreprinderilor străine interesate vor facilita prestarea de servicii şi deschiderea unui sediu într-un alt stat membru. De asemenea, un anumit nivel de armonizare a legislaţiei în materie de protecţie a consumatorului ar favoriza comercializarea produselor IMM-urilor în afara pieţei naţionale.

Standardizarea are un rol esenţial în stimularea concurenţei şi a dezvoltării IMM-urilor prin sporirea calităţii produselor şi a încrederii consumatorilor. Prin urmare, Comisia creşte valoarea cofinanţării care vizează sprijinirea participării experţilor care reprezintă interesele IMM-urilor în procesul de elaborare a standardelor europene. De asemenea, Comisia sprijină în totalitate iniţiativele organizaţiilor europene de standardizare care vizează IMM-urile. În cele din urmă, în cadrul activităţii sale privind standardele şi inovarea, Comisia examinează modalităţi de dezvoltare a potenţialului pe care îl au standardele de a încuraja inovarea în cadrul IMM-urilor.

Directivele privind achiziţiile publice prevăd un cadru propice pieţelor competitive de achiziţii publice în beneficiul IMM-urilor. În urma Consiliului European de primăvară din 2006, Comisia a început să analizeze cum ar putea fi mai bine utilizate pieţele de achiziţii publice , care reprezintă aproximativ 16% din PIB-ul UE, pentru a încuraja creşterea şi competitivitatea IMM-urilor. Constatările recente arată o uşoară îmbunătăţire a nivelului de participare a IMM-urilor pe pieţele de achiziţii publice în ultimii ani, cu toate că această tendinţă nu este omogenă la nivelul UE.

Comisia a publicat, de asemenea, un ghid practic privind promovarea inovării 16. În prezent, statele membre iau măsuri pentru a spori receptivitatea întreprinderilor cu privire la oportunităţile de achiziţie publică şi pentru a îmbunătăţi accesul la informaţii privind licitaţiile publice. Cu toate acestea, foarte puţine state, cum ar fi Regatul Unit, Italia şi Franţa, au pus deja în aplicare o strategie specifică care sprijină participarea IMM-urilor la procesul de achiziţii publice.

În cele din urmă, strategia comunitară reînnoită de acces la pieţe subliniază eforturile multilaterale şi bilaterale de sprijinire a sectorului de afaceri european, inclusiv a IMM-urilor, în vederea depăşirii obstacolelor pe care le întâmpină atunci când pătrund pe pieţele ţărilor terţe [16]. Acţiunile includ elaborarea unor dispoziţii în materie de facilitare a comerţului în cadrul viitoarelor acorduri de liber schimb (ALS) şi în cadrul OMC, precum şi dialoguri privind reglementarea şi politica industrială purtate cu ţări terţe pentru a înlătura obstacolele din calea comerţului. În afară de aceasta, măsuri specifice cum ar fi campaniile de informare şi de sensibilizare şi evenimentele care pun în legătură IMM-urile pentru a le facilita accesul pe pieţele din ţări terţe, de exemplu AL-INVEST, MEDINVEST şi PROINVEST, au avut succes şi vor fi continuate.

Promovarea spiritului antreprenorial

Statele membre au făcut, de asemenea, eforturi considerabile pentru a pune în aplicare, până la sfârşitul anului 2007, acţiunile prioritare în materie de antreprenoriat , astfel cum a solicitat Consiliul European de primăvară din 2006.

Majoritatea statelor au înfiinţat un ghişeu unic sau un sistem echivalent de înfiinţare a unei întreprinderi, cu toate că în anumite cazuri acestea nu se adresează tuturor tipurilor de întreprinderi. S-a îmbunătăţit în general timpul necesar înregistrării, iar, în prezent, în multe state membre şi regiuni este posibilă înregistrarea unei întreprinderi în decurs de o săptămână. Cu toate acestea, este necesară simplificarea în continuare a procedurilor. Şi, nu în cele din urmă, directiva privind serviciile impune statelor membre obligaţia de a înfiinţa „ghişee unice” prin intermediul cărora prestatorii de servicii să poată realiza toate formalităţile legate de activităţile pe care le desfăşoară.

Majoritatea statelor membre au luat măsuri în sensul dezvoltării competenţelor antreprenoriale prin intermediul educaţiei şcolare. Cu toate acestea, progresul este lent în ceea ce priveşte integrarea explicită a spiritului antreprenorial în calitate de competenţă fundamentală în cadrul programelor naţionale (sau regionale) din învăţământul secundar. Anumite state membre au realizat acest lucru, în timp ce altele încep să-l pună în aplicare sau planifică reforme în acest sens.

În ceea ce o priveşte, Comisia a adoptat în februarie 2006 o comunicare privind dezvoltarea ideilor antreprenoriale prin educaţie şi studiu [17], oferind exemple de bune practici care au fost discutate în cadrul conferinţei de la Oslo dedicate educaţiei antreprenoriale. De asemenea, se estimează că mai mult de 200 000 de elevi din învăţământul secundar participă la programe de formare cu caracter practic, lansate de către Comisie, în cadrul cărora elevii gestionează mini-întreprinderi pentru a-şi însuşi concepte şi competenţe de bază în domeniul afacerilor. Aceşti elevi au de patru ori mai multe şanse să îşi înfiinţeze propria întreprindere decât alţi elevi.

Până în prezent, se pare că aproximativ o treime dintre statele membre au înfiinţat un sistem de recrutare a personalului bazat pe un ghişeu unic (de exemplu, asociat unui ghişeu unic pentru înfiinţarea de întreprinderi) sau dispun de proceduri suficient de simple pentru a fi considerate „ghişeu unic”. S-au înregistrat progrese în ceea ce priveşte diminuarea formalităţilor.

Şi, nu în cele din urmă, în vederea protejării celor aproximativ 2,8 milioane de locuri de muncă ameninţate în fiecare an datorită transferului de întreprinderi , Comisia promovează bunele practici cu privire la modalităţile de elaborare a serviciilor de stabilire a contactelor între potenţialii vânzători şi cumpărători de întreprinderi transferabile. În urma unei comunicări a Comisiei[18], s-a lansat o acţiune pilot care vizează promovarea, în statele membre UE, a unor sisteme de consiliere pentru a spori cunoştinţele şi competenţele de bază esenţiale unor transferuri reuşite de întreprinderi.

Un aspect preocupant îl reprezintă în continuare imaginea antreprenorilor şi, în special, combaterea prejudecăţilor legate de falimentul întreprinderilor. Numai o mică parte dintre antreprenorii care au cunoscut eşecul încearcă să îşi înfiinţeze o nouă întreprindere, chiar dacă îşi păstrează predilecţia pentru proiectele antreprenoriale. Cu toate acestea, cei care încearcă din nou pot beneficia de experienţa anterioară şi au mai multe şanse de reuşită. Prin urmare, Comunicarea Comisiei intitulată „Depăşirea stigmatizării eşecului în afaceri – pentru o politică a celei de-a doua şanse”[19] propune o serie de domenii de acţiune destinate facilitării unui nou început pentru antreprenorii oneşti care au cunoscut eşecul.

Uriaşul potenţial al femeilor, persoanelor în vârstă şi al antreprenorilor minoritari etnic nu este încă pus în valoare pe deplin.

Îmbunătăţirea capacităţii de dezvoltare a IMM-urilor în mod durabil

Pentru a îmbunătăţi accesul IMM-urilor la finanţare , o sumă de peste 1 miliard EUR a fost prevăzută pentru instrumentele financiare incluse în Programul-cadru pentru competitivitate şi inovare (CIP) pentru perioada 2007-2013. Această sumă va permite instituţiilor financiare să ofere o nouă finanţate IMM-urilor în valoare de aproximativ 30 de miliarde EUR, deoarece fiecare euro cheltuit din bugetul UE este însoţit de investiţii private, creând astfel un substanţial efect de pârghie. De aceste fonduri vor beneficia un număr estimativ de 400 000 de IMM-uri din UE, majoritatea microîntreprinderi sau întreprinderi mici.

O parte semnificativă din Fondurile Structurale (2007-2013) se va aloca pentru sprijinirea înfiinţării şi dezvoltării IMM-urilor, şi anume pentru sporirea capacităţii de inovare a acestora, a investiţiilor în cercetare şi dezvoltare tehnologică, precum şi în competenţe. Pentru a creşte disponibilitatea finanţării durabile pentru microîntreprinderi şi IMM-uri la nivel regional, Comisia, în colaborarea cu Banca Europeană de Investiţii (BEI) şi Fondul European de Investiţii (FEI), au lansat iniţiativa JEREMIE[20] . Aceasta oferă statelor membre opţiunea de a utiliza fonduri provenind din Fondurile Structurale în produse financiare cum ar fi capitalul de risc, garanţiile sau microfinanţările. Comisia încurajează statele membre să recurgă în mod activ la aceste posibilităţi de finanţare.

Comisia a promovat, de asemenea, dialogul activ şi cooperarea între bancheri şi IMM-uri , ceea ce a condus la o mai bună înţelegere reciprocă şi la mai multă transparenţă. În cadrul celei de-a cincea mese rotunde dintre bancheri şi IMM-uri[21] s-au discutat aspecte privind transparenţa şi instrumentele de finanţare inovatoare, cum ar fi finanţarea mezzanine şi transformarea creanţelor în titluri negociabile pentru finanţarea IMM-urilor, care vor constitui noi surse de finanţare mai accesibile pentru IMM-uri. În cele din urmă, în parteneriat cu statele membre şi industria, Comisia a identificat principalele obstacole din calea dezvoltării pieţelor transfrontaliere de capital, cu scopul de a încuraja dezvoltarea unei veritabile pieţe europene de capital de risc .

Politica Comisiei în materie de inovare şi acţiunile specifice de sprijin au contribuit la sporirea participării IMM-urilor la inovare prin corectarea anumitor deficienţe ale pieţei şi promovarea cooperării între părţile interesate. Lansarea unei noi şi ample strategii de inovare, cu un plan de acţiune alcătuit din zece puncte, abordează o serie de aspecte esenţiale pentru IMM-uri, printre care competenţele, standardizarea şi drepturile de proprietate intelectuală. De asemenea, Comisia promovează în mod activ politicile grupurilor (clusters) în statele membre şi asigură coordonarea grupurilor la nivelul UE pentru a favoriza apariţia grupurilor europene de clasă mondială.

Pentru a îmbunătăţi în continuare accesul la finanţare pentru întreprinderile foarte mici sau pentru întreprinderile artizanale, Comisia susţine dezvoltarea microcreditului în Europa. De asemenea, s-a acordat o mai mare atenţie sporirii accesului IMM-urilor la capitalul propriu, în special în faza de dezvoltare a IMM-urilor. Investiţiile de capital în cadrul IMM-urilor nu trebuie descurajate, aplicându-le, de exemplu, un tratament fiscal mai puţin favorabil în comparaţie cu alte surse de capital.

Pentru a evita efectele negative pe care deficitul de mână de lucru calificată şi de competenţe manageriale le are asupra IMM-urilor şi, în special asupra întreprinderilor artizanale, Comisia a lansat o acţiune pilot pentru un program de schimb de tipul ERASMUS destinat ucenicilor pentru a-i încuraja să dobândească experienţă profesională într-un alt stat membru. În prezent, această acţiune este în curs de evaluare.

Abilităţile şi competenţele sunt esenţiale pentru IMM-uri şi, în special, pentru sectorul artizanal. O mai bună anticipare a viitoarelor cerinţe în materie de competenţe reprezintă în continuare o provocare, deoarece cererea de noi competenţe, factorii reînnoirii în materie de locuri de muncă, şi îmbunătăţirile necesare planificării strategice în învăţământ şi în sistemele de formare vor influenţa o gamă largă de activităţi industriale. Pentru a facilita dobândirea competenţelor informatice, în special în cadrul IMM-urilor, Comisia a propus o nouă agendă politică în materie de competenţe informatice[22].

În cele din urmă, obiectivele ambiţioase în materie de mediu de a spori eficienţa energetică şi de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puţin 20% până în 2020, precum şi de a promova sursele regenerabile de energie, necesită crearea unui nou model economic. Provocarea constă în a sprijini adoptarea de către IMM-uri a unor modele de producţie şi modele economice durabile. În acest fel, întreprinderile mici şi mijlocii joacă un rol activ în deplasarea economiei europene către o producţie şi un consum care respectă mediul, permiţând în acelaşi timp IMM-urilor să beneficieze de avantajele acesteia. Aceasta se va realiza pe baza experienţei de sprijinire a practicilor responsabile din punct de vedere social din cadrul IMM-urilor. Ca prim pas, Comisia propune un program de asistare a IMM-urilor în vederea integrării preocupărilor legate de mediu în procesele de producţie şi în produse, începând cu o mai bună respectare a legislaţiei în materie de mediu[23]. Mai mult, viitoarele planuri de acţiune privind politica industrială durabilă, precum şi consumul şi producţia durabile vor contribui, de asemenea, la creşterea competitivităţii şi a caracterului durabil al IMM-urilor.

Consolidarea comunicării privind politica în domeniul IMM-urilor şi a consultărilor cu părţile interesate

Reuniunile periodice de informare şi de dezbatere cu organizaţiile profesionale europene, prezidate de reprezentantul pentru IMM-uri[24], constituie un forum pentru schimbul periodic de informaţii privind iniţiativele legislative şi politice principale ale Comisiei şi impactul acestora asupra IMM-urilor. Aceste reuniuni au contribuit la consolidarea rolului de „gardian” pe care îl are reprezentantul pentru IMM-uri, acesta asigurând includerea din timp a aspectelor preocupante pentru IMM-uri în procesul de elaborare a politicii şi a legislaţiei comunitare şi permiţând părţilor interesate să se implice total în procesul de elaborare a legislaţiei comunitare în materie de IMM-uri.

De asemenea, o serie de conferinţe la nivel înalt ale părţilor interesate au reunit diverşi reprezentanţi ai Parlamentului European, ai statelor membre şi ai comunităţii de afaceri, întărind angajamentul tuturor actorilor principali de a pune în aplicare politica modernă în domeniul IMM-urilor. Comisia încurajează, în egală măsură, un nou dialog între învăţământul superior şi reprezentanţii comunităţii de afaceri, în cadrul căruia se vor dezbate aspecte preocupante specifice IMM-urilor.

„Premiile europene pentru spiritul antreprenorial” , decernate pentru întâia oară în 2006, au contribuit la sensibilizarea cu privire la conceptul de spirit antreprenorial, la politica în domeniul IMM-urilor şi la modalităţile variate şi creative în care regiunile încurajează, sprijină şi ajută micile întreprinderi pentru a reuşi. A doua ediţie a premiilor se va organiza în decembrie 2007 în parteneriat cu Preşedinţia portugheză a Consiliului. În cele din urmă, site-ul internet al Comisiei dedicat IMM-urilor (http://ec.europa.eu/enterprise/sme/) a facilitat în mod considerabil accesul online la informaţii privind IMM-urile.

ACţIUNI VIITOARE

Politica modernă în domeniul IMM-urilor lansată în 2005 a început să dea rezultate . O politică coerentă, globală şi proactivă în domeniul IMM-urilor a acordat prioritate IMM-urilor pe agenda de reformă naţională şi europeană şi a întărit angajamentul părţilor interesate de a atinge obiectivele stabilite de comun acord. Atât statele membre, cât şi Comisia au înregistrat progrese considerabile cu privire la punerea în aplicare a unor acţiuni de îmbunătăţire a mediului de afaceri, de integrare a intereselor IMM-urilor în domeniile politice principale şi a unor acţiuni care încurajează înfiinţarea de întreprinderi.

În consecinţă, procedurile de înfiinţare a unei întreprinderi au fost simplificate, educaţia antreprenorială este din ce în ce mai mult integrată în programele şcolare, receptivitatea cu privire la antreprenoriat şi IMM-uri a crescut la nivelul UE, iar principiul „a gândi mai întâi la scară mică” este integrat în politicile comunitare şi naţionale. Cu toate acestea, se mai pot aduce îmbunătăţiri, atât la nivel comunitar, cât şi în cadrul statelor membre.

„Cultura” unei mai bune reglementări se răspândeşte la nivelul UE: instituţiile trebuie să deschidă calea. Comisia şi-a modificat în mod semnificativ modalitatea de elaborare a noilor propuneri şi de monitorizare a punerii în aplicare a acquis-ului existent. De asemenea, Parlamentul European a început să utilizeze evaluări ale impactului, în timp ce Consiliul trebuie să înceapă să le utilizeze ca instrumente de lucru.

Avantajele unei mai bune reglementări trebuie să se facă simţite la toate nivelurile . Toate statele membre au fost de acord cu stabilirea unor obiective pentru a reduce costurile administrative cu 25% până în 2012. Pentru a reduce obligaţiile administrative ale IMM-urilor care sunt afectate în mod disproporţionat de aceste obligaţii, ar trebui să existe prezumţia că IMM-urile nu sunt vizate de cerinţele administrative ale legislaţiei comunitare, cu excepţia cazurilor în care acest lucru este imperios necesar, iar aspectul în cauză nu poate fi abordat mai bine la nivel naţional, regional sau local. În cazul în care IMM-urile intră sub incidenţa legislaţiei comunitare, ar trebui elaborate măsuri speciale de asistenţă. Într-un sens mai general, Uniunea Europeană trebuie să găsească modalităţi de a reduce obligaţiile existente de fiecare dată când circumstanţele o permit. Următoarea etapă o reprezintă modernizarea administraţiilor publice astfel încât să ofere servicii transparente şi previzibile, precum şi modalităţi eficiente de redresare.

Comisia a ascultat principalele părţi interesate în vederea dezvoltării şi clarificării politicii moderne în domeniul IMM-urilor. Aceasta a analizat rezultatele recentelor conferinţe la nivel înalt, în special cea de-a patra Conferinţă europeană privind activitatea de artizanat şi întreprinderile mici[25], precum şi Conferinţa la nivel înalt privind politica în domeniul IMM-urilor[26], şi s-a inspirat din iniţiativele puse în aplicare sau propuse de statele membre şi din rapoartele recente ale instituţiilor europene.

În prezent, se urmăreşte valorificarea deplină a potenţialului de creştere şi de ocupare a forţei de muncă a IMM-urilor şi utilizarea totală a capacităţilor inovatoare ale acestora. Comisia este convinsă de necesitatea de a pune un accent sporit pe importanţa IMM-urilor în cadrul noului ciclu al Strategiei de la Lisabona 2008-2010. Comisia va invita întreprinderile mici şi reprezentanţii acestora să îşi facă cunoscute opiniile, deoarece are în vedere elaborarea unei iniţiative europene ( Small Business Act ) cu scopul de a face propuneri concrete de sprijinire în continuare a IMM-urilor.

În cadrul noului set de propuneri vizând IMM-urile din contextul următorului ciclu al Strategiei de la Lisabona, Comisia va ţine seama de caracterul divers al IMM-urilor: activitatea de artizanat şi întreprinderile mici, întreprinderile din sectorul economiei sociale şi IMM-urile de familie. Toate acestea au potenţial pentru sporirea creşterii europene şi sunt factori importanţi ai inovării, dezvoltării locale, formării, ocupării forţei de muncă, confruntându-se uneori însă cu probleme şi nevoi specifice.

În concluzie, este la fel de important ca statele membre să îşi intensifice eforturile şi să acorde prioritate politicii în domeniul IMM-urilor în cadrul programelor naţionale de reformă.

[1] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sme_policy.htm

[2] Previziunile economice de primăvară ale Comisiei Europene 2007-2008.

[3] Statistics in Focus (Statistici pe scurt), 24/2006, Eurostat.

[4] Comunicarea Comisiei ‘Putting knowledge into practice: A broad-based innovation strategy for the EU’ COM (2006) 502.

[5] Comunicarea Comisiei „Evaluare intermediară a politicii industriale: O contribuţie la strategia UE pentru creştere şi locuri de muncă” COM(2007) 374.

[6] http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm

[7] Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005.

[8] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm

[9] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/charter/gp/

[10] Un prag de minimis diferit se aplică anumitor sectoare, cum ar fi pescuitul.

[11] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2006/c_323/c_32320061230en00010026.pdf

[12] Models to reduce the disproportionate regulatory burden on SMEs . Report of the Expert Group , Comisia Europeană, mai 2007.

[13] http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/analysis/doc/smes_observatory_2003_report4_en.pdf)

[14] http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/goods/mutrec_en.htm

[15] Directiva 2006/123/CE din 12 decembrie 2006.

[16] „Europa globală: concurenţa pe plan mondial” COM (2006) 567.

[17] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/commplan.htm

[18] Punerea în aplicare a Programului comunitar de la Lisabona pentru creştere şi locuri de muncă: Transferul de întreprinderi – continuitate printr-un nou început COM (2006)117.

[19] COM (2007) 584.

[20] http://ec.europa.eu/regional_policy/funds/2007/jjj/jeremie_en.htm

[21] A se vedea raportul final la http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/financing/round_table.htm

[22] Competenţe informatice pentru secolul XXI: Încurajarea concurenţei, creşterii şi a locurilor de muncă (2007-2010).

[23] COM (2007) 379.

[24] http://ec.europa.eu/enterprise/sme/envoy_en.htm

[25] http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/craft/4th_conference.htm

[26] Bruxelles, 14 septembrie 2007.