CAPITOLUL 3

Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE

CUPRINS

Introducere 3.1

Partea 1 – Comisia utilizează în mod adecvat informațiile referitoare la performanță în luarea deciziilor? 3.2-3.36

Secțiunea A – Există anumite limite cu privire la măsura în care Comisia poate utiliza informațiile referitoare la performanță 3.6-3.13

Secțiunea B – Sistemele de măsurare a performanței gestionate de Comisie pun la dispoziție cantități mari de date, dar nu întotdeauna în timp util 3.14-3.18

Secțiunea C – Comisia utilizează informații referitoare la performanță pentru a gestiona programele și politicile, deși nu se iau întotdeauna măsuri adecvate atunci când țintele nu sunt atinse 3.19-3.26

Secțiunea D – Comisia nu explică în general utilizarea informațiilor referitoare la performanță în rapoartele sale privind performanța 3.27-3.31

Secțiunea E – Se așteaptă noi progrese pe măsură ce continuă să se dezvolte o cultură a performanței 3.32-3.36

Partea 2 – Rezultatele auditurilor performanței efectuate de Curte: concluziile și recomandările cu cel mai mare impact 3.37-3.67

Introducere 3.37

Rubricile 1a – „Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă” și 1b – „Coeziune economică, socială și teritorială” 3.38-3.44

Rubrica 2 – „Creștere durabilă și resurse naturale” 3.45-3.48

Rubricile 3 – „Securitate și cetățenie” și 4 – „Europa în lume” 3.49-3.58

Rubrica 5 – „Administrație” și rapoarte privind „Buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare” 3.59-3.67

Partea 3 – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor 3.68-3.78

Concluzii și recomandări 3.79-3.85

Concluzii 3.79-3.83

Recomandări 3.84-3.85

Anexa 3.1 – Informații detaliate privind stadiul punerii în aplicare a recomandărilor pentru fiecare raport examinat

Anexa 3.2 – Îmbunătățirile majore și deficiențele nesoluționate pentru fiecare raport examinat

Anexa 3.3 – Recomandări adresate statelor membre

Anexa 3.4 – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la aspecte legate de performanță

OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI INTRODUCERE 3.1. În fiecare an, Curtea analizează, în prezentul capitol, o serie de aspecte legate de performanță, și anume rezultatele obținute pornind de la bugetul UE, care este executat de Comisie în cooperare cu statele membre (1). Pentru acest exercițiu, Curtea a examinat în mod special: (i) utilizarea informațiilor referitoare la performanță în luarea deciziilor de către Comisie; (ii) rezultate selectate puse în evidență de rapoartele speciale elaborate de Curte în 2017 pe subiecte legate de performanță; (iii) punerea în aplicare de către Comisie a recomandărilor formulate în rapoartele speciale publicate de Curte în 2014. 3.1. Comisia constată că majoritatea deciziilor importante legate de bugetul UE sunt luate de autoritatea bugetară și legislativă, adică de Parlamentul European și de Consiliu, pe baza propunerilor din partea Comisiei. Acest lucru este valabil atât pentru deciziile privind procedura bugetară anuală, cât și în legătură cu conceperea și revizuirea cadrului financiar multianual și a programelor financiare sectoriale. PARTEA 1 – COMISIA UTILIZEAZĂ ÎN MOD ADECVAT INFORMAȚIILE REFERITOARE LA PERFORMANȚĂ ÎN LUAREA DECIZIILOR? 3.2. Anul trecut, Curtea a comparat abordarea Comisiei cu bunele practici în ceea ce privește raportările referitoare la performanță. Pentru o organizație este important să dispună de proceduri corespunzătoare de raportare cu privire la performanță și să le îmbunătățească în mod continuu, dar este la fel de important ca informațiile rezultate din această raportare să fie utilizate pentru a gestiona activitățile, pentru a optimiza rezultatele și pentru a adapta sistemele de gestiune și procesele de planificare strategică. Modul în care sunt utilizate aceste informații influențează succesul organizației pe termen lung în instituirea unui sistem de gestionare a performanței. 3.3. În opinia Comisiei, gestionarea performanței este o abordare sistematică și continuă în vederea îmbunătățirii eficacității, a eficienței și a rezultatelor operațiunilor printr-o mai bună planificare, prin monitorizare constantă și printr-un proces decizional bazat pe elemente concrete (2). Inițiativa Comisiei intitulată „Un buget al UE axat pe rezultate”, care a fost lansată în 2015, include diferite direcții de lucru și obiective, printre care se numără sprijinirea procesului decizional cu informații relevante referitoare la performanță (3). Orientările privind o mai bună legiferare (4), care au fost lansate în 2015 și actualizate în iulie 2017, prevăd că toate probele disponibile trebuie utilizate ca bază pentru a elabora politici și o legislație a UE care să își atingă obiectivele într-un mod deschis, transparent și eficient din punctul de vedere al costurilor. OBSERVAȚIILE CURȚII 3.4. Pentru a evalua dacă Comisia utilizează în mod adecvat informațiile referitoare la performanță în procesul decizional, Curtea a parcurs următoarele etape: (i) a efectuat o examinare documentară cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță în procesul decizional, examinând inclusiv rapoarte ale instituțiilor supreme de audit (5), ale OCDE, ale unor guverne și ale unor universități din interiorul și din afara UE; (ii) Curtea a examinat cele mai recente rapoarte cu privire la performanță publicate de șase direcții generale (DG-uri) (6), inclusiv zece dintre studiile de impact și evaluările acestora publicate recent; Curtea a selectat aceste direcții generale pentru că erau suficient de reprezentative pentru Comisie în ansamblul său, având în vedere caracteristicile lor variate (în ceea ce privește modurile de gestiune utilizate, cooperarea cu agențiile, tipul de activitate etc.); (iii) Curtea a intervievat treizeci de șefi de unitate și directori din aceste șase direcții generale pentru a obține informații suplimentare cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță în procesul decizional în cadrul direcțiilor generale respective; (iv) Curtea a efectuat un sondaj privind utilizarea informațiilor referitoare la performanță în procesul decizional în cadrul acestor șase direcții generale. Sondajul a fost destinat cadrelor de conducere din aceste direcții generale care erau implicate în gestionarea politicilor, a programelor sau a proiectelor: șefi de unitate, directori, directori generali adjuncți și directori generali. Rata finală de răspuns a fost de 57 %, dintr-o populație-țintă de 240 de persoane. Sfera 3.5. Examinarea Curții a vizat utilizarea în cadrul Comisiei a informațiilor referitoare la performanță în legătură cu programele de cheltuieli și cu elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor. Curtea a exclus următoarele aspecte din sfera auditului său: (i) utilizarea informațiilor referitoare la performanță în legătură cu gestionarea administrativă a personalului și a altor resurse de către Comisie, pentru a se axa pe obținerea de rezultate pentru politici și programe; (ii) utilizarea informațiilor referitoare la performanță de către autoritatea bugetară (7); OCDE (8) și alți cercetători (9) au desfășurat deja activități în acest domeniu. Secțiunea A – Există anumite limite cu privire la măsura în care Comisia poate utiliza informațiile referitoare la performanță Lipsa de flexibilitate a cadrului financiar multianual al UE nu favorizează utilizarea informațiilor referitoare la performanță 3.6. În elaborarea bugetelor naționale, este normal să se realoce resurse în fiecare an sau chiar mai frecvent. În contextul UE însă, situația este diferită. În cadrul revizuirii la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020 (10), Comisia a arătat că era esențial să se obțină un echilibru între previzibilitatea pe termen mediu și flexibilitatea necesară pentru a reacționa în situații neprevăzute. În cadrul financiar multianual 2014-2020, aproximativ 80 % din bugetul UE este prealocat, fapt care, potrivit Comisiei, „limitează capacitatea de reacție a bugetului la nevoile aflate în continuă schimbare”. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 3.7. Bugetul UE este în principal un buget de investiții. Se stabilesc plafoane anuale pentru diferitele rubrici bugetare incluse în cadrul financiar multianual pe șapte ani, iar sumele sunt repartizate în avans statelor membre. Unele mecanisme de flexibilitate legate de performanță, precum rezerva de performanță și condiționalitățile ex ante, sunt deja prevăzute în legislația sectorială relevantă, dar acestea prezintă limitări (11). Deși activitățile neperformante pot fi înlocuite cu unele mai performante în aceeași regiune și în același stat membru, există doar un spațiu de manevră limitat pentru ajustarea priorităților în materie de cheltuieli între rubricile bugetare. Cea mai importantă ocazie pentru a aloca fondurile ținând seama de informațiile referitoare la performanță este momentul în care se elaborează și se negociază un nou regulament privind cadrul financiar multianual și programele sectoriale aferente. 3.8. Evaluările la jumătatea perioadei ale cadrului financiar multianual reprezintă o altă oportunitate de a lua în considerare informațiile referitoare la performanță. Ultima evaluare (12) de acest fel a condus la realocarea sumei de 12 798 de milioane de euro, ceea ce reprezintă 1,18 % din totalul creditelor de angajament din cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020: o proporție relativ redusă. Aceste realocări de fonduri au fost motivate în principal de necesitatea de a aborda criza refugiaților și alte amenințări la adresa securității, precum și deficite de investiții generate de criza economică și financiară, mai degrabă decât de performanță. 3.8. O serie de factori sunt luați în considerare atunci când se iau decizii în ceea ce privește alocările bugetare. De exemplu, realocarea de fonduri ca răspuns la criza refugiaților și la amenințările în materie de securitate s-a datorat unor evoluții geopolitice și societale neprevăzute majore. Performanțele pot fi luate în considerare doar în măsura în care sunt disponibile informații fiabile, în timp util; acest lucru nu se va întâmpla întotdeauna, în special în situațiile de criză. Există mai multe cadre strategice în paralel 3.9. Măsurarea contribuției bugetului UE și a contribuției Comisiei la obiectivele de nivel înalt este complexă, întrucât mai multe cadre politice strategice se aplică în paralel (13) (a se vedea caseta 3.1 ): 3.9. Comisia consideră că prioritățile politice ale Comisiei Juncker sunt pe deplin compatibile și consecvente atât cu Agenda strategică a Consiliului European, cât și cu Strategia Europa 2020. Cadrul financiar multianual este unul dintre instrumentele de punere în aplicare a priorităților Uniunii. Actualul cadru financiar multianual a fost conceput cu scopul de a contribui la Strategia Europa 2020 și constituie un sprijin solid pentru alte priorități emergente (14). Caseta 3.1 – Patru cadre strategice pentru Uniunea Europeană (aplicabile în paralel) Sursa: Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII 3.10. În plus, alte obiective sunt definite în diferite documente de politici sectoriale, în conformitate cu competențele UE care decurg din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. UE s-a angajat de asemenea să pună în aplicare Obiectivele de dezvoltare durabilă definite de Organizația Națiunilor Unite. UE își propune să raporteze în fiecare an cu privire la progresele pe care le-a realizat în vederea atingerii acestor obiective. 3.11. Curtea a examinat modul în care direcțiile generale au gestionat coexistența diferitelor strategii. Două abordări au prevalat. (i) Unele direcții generale își îndepliniseră diferitele obligații de raportare strategică prin dezvoltarea de instrumente informatice care puteau stoca, monitoriza, consolida și raporta date în diferite configurații (a se vedea, de asemenea, punctul 3.16). (ii) Unele direcții generale își adaptaseră cadrele de performanță pentru a corespunde varietății de nevoi strategice. DG EAC, de exemplu, își stabilește cadrul de performanță la trei niveluri. (a) La nivelul UE, DG EAC monitorizează obiectivele și indicatorii relevanți ai Strategiei Europa 2020 și ai cadrului strategic Educație și formare profesională 2020, pe baza datelor provenite de la Eurostat, de la OCDE și din alte surse, în cooperare cu statele membre. DG EAC efectuează o examinare anuală pentru a se asigura că se înregistrează progrese în direcția corectă (15). (b) La nivelul Comisiei, prin activitățile sale referitoare la programe și la politici, DG EAC contribuie în mod mai direct la realizarea a două dintre cele zece obiective ale Planului de investiții pentru Europa. Progresul este monitorizat în raportul anual de activitate și în fișele de program. (c) La nivelul DG EAC însăși, raportarea și procesul decizional sunt structurate în jurul a șapte domenii de politici, fiecare dintre acestea având propriile obiective specifice. Activitatea legislativă în diferite domenii este monitorizată în programul de lucru al Comisiei. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 3.12. Multitudinea de strategii determină părțile interesate să le considere abordări separate, așa cum se arată, de exemplu, în evaluarea Comisiei privind Strategia UE pentru tineret (16). 3.12. Evaluarea strategiei UE pentru tineret a concluzionat că „Strategia UE pentru tineret a adăugat o dimensiune integratoare în vederea corelării politicii UE pentru tineret cu strategiile europene pentru educație, ocuparea forței de muncă și incluziune socială” (secțiunea 3.2.1) și că „mai multe dintre domeniile prioritare ale Strategiei UE pentru tineret se încadrează bine în obiectivele Strategiei Europa 2020” (secțiunea 3.2.2). 3.13. Sondajul Curții a inclus întrebări cu privire la „claritatea obiectivelor”. Cu ajutorul acestor întrebări, Curtea a urmărit să afle cât de bine au înțeles cadrele de conducere ale Comisiei misiunea și obiectivele direcțiilor lor generale și ale Comisiei în general (a se vedea caseta 3.2 ). În general, răspunsurile date în cadrul sondajului au fost pozitive și au indicat un nivel ridicat de înțelegere. Cadrele de conducere intervievate din două dintre cele șase direcții generale au făcut însă referire la complexitatea interacțiunilor dintre diferitele cadre strategice ale UE, precum și dintre obiectivele acestor cadre și cele stabilite la nivelul direcțiilor generale. Caseta 3.2 – Rezultatele sondajului – Claritatea obiectivelor Sursa: sondajul efectuat de Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII Secțiunea B – Sistemele de măsurare a performanței gestionate de Comisie pun la dispoziție cantități mari de date, dar nu întotdeauna în timp util Cantități mari de informații referitoare la performanță sunt la dispoziția cadrelor de conducere 3.14. Direcțiile generale ale Comisiei colectează informații referitoare la performanță în diferite formate și din diverse surse, generând astfel o multitudine de informații relevante în ceea ce privește performanța. Pe lângă scopurile de raportare, Comisia utilizează informații referitoare la performanță pentru a ține evidența activităților sale aflate în desfășurare, în special pentru a evalua dacă țintele programelor de cheltuieli au fost atinse, și ca o contribuție pentru procesul privind „o mai bună legiferare”, care sprijină pregătirea propunerilor legislative. 3.15. Alegerea privind informațiile utilizate depinde de tipul de decizie care trebuie luată. Caseta 3.3 de mai jos oferă o imagine de ansamblu a principalelor procese decizionale care implică folosirea informațiilor referitoare la performanță. Caseta 3.3 – Principalele procese decizionale ale Comisiei Tipul de decizie Informații referitoare la performanță utilizate în cadrul procesului decizional al Comisiei Programe de cheltuieli Propunere pentru bugetul CFM pe o perioadă de șapte ani. — Informații rezultate din monitorizarea programelor (inclusiv indicatori de realizare, de rezultat și de impact) — Evaluări și studii de impact — Analize ale cheltuielilor Propuneri de temei juridic pentru programele de cheltuieli în perioada CFM — Informații rezultate din monitorizarea programelor (inclusiv indicatori de realizare, de rezultat și de impact) — Evaluări și studii de impact — Consultări publice Propunere pentru bugetul anual — Informații rezultate din monitorizarea programelor (inclusiv indicatori de realizare, de rezultat și de impact) — Evaluări și studii de impact Execuția bugetului programului — Date referitoare la proiecte privind proiecte individuale și consolidate în indicatori de realizare, de rezultat și de impact — Rapoarte anuale de monitorizare — Studii, evaluări — Raportare efectuată de statele membre (gestiune partajată) — Raportare efectuată de parteneri (gestiune indirectă) Activități care nu generează cheltuieli Propuneri de acte legislative ale UE (procedura legislativă ordinară) — Informații contextuale (Eurostat și alte statistici, rețele de experți, dialog cu părțile interesate, evaluări de țară etc.) — Studii, evaluări, studii de impact — Consultare publică Punere în aplicare și monitorizare a politicilor — Feedback primit de la experți în politici, de la mediul academic și de la alte părți interesate — Studii, evaluări, sondaje Eurobarometru Sursa: Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 3.16. Mai multe direcții generale ale Comisiei au pus în aplicare recent noi instrumente și procese pentru utilizarea datelor referitoare la performanță. Adesea, acestea au introdus noi aplicații informatice care generează rapoarte adaptate și actualizate pentru a facilita procesul decizional. Dezvoltarea acestor noi instrumente este o dovadă a angajamentului Comisiei de a progresa în sensul unei mai bune gestionări a datelor referitoare la performanță (17). Următoarele exemple ilustrează gama noilor evoluții: 3.16. (i) noul sistem de informații privind dezvoltarea rurală (Information System 2) al DG AGRI este un sistem informatic de asistență pentru gestionarea fluxului de lucru aferent programelor, inclusiv pentru evaluarea acestora din urmă. Sistemul poate genera rapoarte pentru a compara punerea în aplicare a programelor UE în statele membre cu media UE; (ii) DG DEVCO dezvoltă în prezent un nou instrument informatic care va include module pentru monitorizare și raportarea rezultatelor și pentru susținerea proceselor de evaluare a acțiunilor și de luare a deciziilor de finanțare. Sistemul ar trebui să conecteze proiectele cu planificarea strategică; (iii) tabloul de bord Erasmus+ al DG EAC este un sistem informatic utilizat de toate agențiile naționale Erasmus+ din Europa. Acesta oferă în timp real informații referitoare la performanță provenite de la toate cele 57 de agenții, inclusiv feedback cu privire la rezultatele Erasmus+ prin intermediul unui sondaj care măsoară satisfacția participanților. Aceste caracteristici permit DG EAC să obțină feedback rapid cu privire la orice evoluții ale programului și să reacționeze rapid la acestea. (iii) Tabloul de bord conține, de asemenea, date în timp real privind performanța procedurilor de grant supuse gestionării indirecte, în conformitate cu un cadru de gestionare a performanței granturilor definit în 2017 la nivelul tuturor programelor EAC. Sistemele de măsurare a performanței ar putea fi dezvoltate în continuare 3.17. În raportul anual de anul trecut (18), Curtea a identificat domenii de bune practici în materie de raportare cu privire la performanța publică aplicate de guverne și de organizații internaționale din întreaga lume. Curtea a sugerat că Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a pune ea însăși în aplicare aceste bune practici. Curtea a recomandat Comisiei să își îmbunătățească raportarea cu privire la performanță, făcând-o mai simplă, mai echilibrată, mai ușor de utilizat și mai accesibilă. Aceasta a recomandat de asemenea Comisiei să evalueze calitatea informațiilor prezentate. Comisia a răspuns la aceste recomandări prin reflectarea lor în instrucțiunile pentru raportul anual de activitate pentru 2017. 3.18. În acest an, sondajul Curții s-a concentrat pe informațiile referitoare la performanță aflate la dispoziția cadrelor de conducere (a se vedea caseta 3.4 ). Rezultatele sondajului au arătat că este necesară dezvoltarea în continuare a sistemelor de măsurare a performanței. În special, acestea au confirmat că disponibilitatea în timp util a informațiilor referitoare la performanță constituia o problemă (19). Serviciile centrale ale Comisiei au elaborat instrucțiuni cuprinzătoare, modele, cursuri de formare și schimburi de experiență pentru pregătirea rapoartelor privind performanța (de exemplu, în noiembrie 2017 au fost publicate instrucțiuni pentru rapoartele anuale de activitate pe 2017). Cu toate acestea, rezultatele sondajului au arătat, de asemenea, că direcțiile generale doreau să primească îndrumări suplimentare cu privire la pregătirea rapoartelor. Curtea a remarcat de asemenea că respondenții care au răspuns într-un mod mai negativ la aceste întrebări foloseau, în general, mai puțin frecvent informații referitoare la performanță. 3.18. Comisia recunoaște că informații fiabile și cuprinzătoare privind rezultatele și efectele programelor financiare și ale altor activități de politică devin disponibile doar cu întârzieri semnificative. În măsura în care acest lucru este posibil, Comisia ține cont de aceste aspecte în planificarea sa. De exemplu, toate direcțiile generale ale Comisiei își planifică activitățile de evaluare în baza unui program continuu pentru (minimum) cinci ani consecutivi, pentru a oferi în timp util informații referitoare la performanță, în vederea raportării. Planul trebuie actualizat în fiecare an. În ceea ce privește îndrumările privind întocmirea rapoartelor, serviciile centrale ale Comisiei furnizează îndrumări detaliate privind toate operațiunile de pregătire a tuturor rapoartelor principale de performanță întocmite de direcțiile generale, ținând cont de progresul înregistrat de-a lungul anilor. Printre acestea se numără rapoartele anuale de activitate ale serviciilor Comisiei și fișele de program care însoțesc proiectul de buget. Orientările privind o mai bună legiferare și setul aferent de instrumente conțin, de asemenea, îndrumări privind evaluările. Sunt descrise și alte tipuri de revizuiri. Îndrumările se furnizează și la nivel central, pentru a concepe sisteme adecvate de raportare a performanței, cu scopul de a colecta date în mod eficient pentru monitorizarea punerii în aplicare a programului și a rezultatelor, într-o manieră eficientă și la timp. Îndrumările oficiale sunt completate de sesiuni de formare și de schimburi de bune practici între servicii. Caseta 3.4 – Rezultatele sondajului — Cadrul privind informațiile referitoare la performanță Sursa: sondajul efectuat de Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII Secțiunea C – Comisia utilizează informații referitoare la performanță pentru a gestiona programele și politicile, deși nu se iau întotdeauna măsuri adecvate atunci când țintele nu sunt atinse Comisia utilizează informațiile referitoare la performanță aflate la dispoziția sa pentru a-și gestiona activitățile 3.19. 56 % dintre respondenții la sondajul efectuat de Curte au declarat că utilizau des sau foarte des în procesul decizional informații referitoare la performanță. Cele mai frecvente patru utilizări ale informațiilor referitoare la performanță erau pentru elaborarea de strategii, pentru îmbunătățirea deciziilor, pentru a evalua dacă țintele au fost îndeplinite și pentru a lua măsuri corective acolo unde este necesar (20). OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 3.20. Este dificil pentru cadrele de conducere să utilizeze informații referitoare la performanță pentru a evalua modul în care programele și politicile contribuie la realizarea obiectivelor de nivel înalt. De asemenea, cadrele de conducere nu sunt singurele responsabile pentru performanță, și aceasta pentru că colegiuitorii și alte părți interesate, în special statele membre, joacă un rol important în obținerea rezultatelor și a unui impact. În anii precedenți, Curtea a observat (21) că multe obiective de program și de politici sunt preluate direct din documente de politică sau din documente legislative și, prin urmare, sunt stabilite la un nivel prea înalt pentru a fi utile ca instrumente de gestiune. Curtea a formulat, de asemenea, recomandări (22) pentru Comisie să abordeze această problemă. Comisia a recunoscut că era dificil să se creeze legături între numeroasele informații disponibile cu privire la proiecte la nivel operațional, pe de o parte, și politicile la nivel înalt și procesul decizional la nivel politic, pe de altă parte. 3.20. Comisia consideră că este important să se facă o distincție clară între cadrul intern de performanță al serviciilor Comisiei și cadrele de performanță ale programelor financiare. Obiectivele și indicatorii din programele financiare sunt produsul procesului legislativ. Aceștia se referă la performanța programelor, nu ale serviciilor Comisiei. Comisia a formulat propuneri de consolidare a cadrelor de performanță ale programelor financiare, în contextul propunerilor pentru viitorul cadru financiar multianual. În ceea ce privește programul Orizont 2020, a se vedea răspunsul Comisiei la recomandarea 1 din Raportul anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2015. În ceea ce privește capacitatea Comisiei de a monitoriza și a raporta performanța realizate comparativ cu Strategia Europa 2020, a se vedea răspunsul comisiei la punctul 3.97 din Raportul anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2014. Legătura dintre obiective și indicatorii asociați dintr-o perspectivă mai amplă a politicilor este prezentată în fișele de program. 3.21. În fiecare an, Comisia utilizează trei instrumente principale de raportare – rapoartele anuale de activitate, fișele de program și raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE – pentru a raporta cu privire la performanța sa operațională și cu privire la performanța programelor și a politicilor UE. Așa cum este ilustrat în caseta 3.5 de mai jos, o serie de documente de planificare stau la baza raportării în aceste trei tipuri de rapoarte principale (23). 3.21. Comisia constată că cele trei rapoarte menționate aici, care sunt realizate în conformitate cu obligațiile legale relevante, reprezintă doar un subset al raportării extinse a Comisiei cu privire la performanța politicilor UE și la realizarea priorităților politice. Raportul anual privind gestionarea și performanța precum și fișele de program se referă în principal la performanța și la gestionarea bugetului UE. Caseta 3.5 – Principalele rapoarte privind performanța elaborate de Comisie și de direcțiile generale ale acesteia (24) Sursa: Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 3.22. Cele trei rapoarte acoperă întregul buget al UE și toate activitățile acesteia în materie de politici. Caseta 3.6 prezintă în mod succint publicul vizat de aceste rapoarte și utilizarea lor avută în vedere. 3.22. A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.23. Caseta 3.6 – Publicul vizat și utilizarea principalelor rapoarte privind performanța Care este publicul-țintă? Cum va fi utilizat raportul? Fișa de program Documentul este prezentat autorității bugetare (Parlamentul European și Consiliul) ca supliment la proiectul de buget general. Rolul fișelor de program este de a justifica solicitările de alocări bugetare pentru programele de cheltuieli, ținând seama de performanțele programelor, de valoarea adăugată europeană și de rata de execuție (prezentă și viitoare). Raportul anual de activitate Colegiul comisarilor Raportul anual de activitate este un raport de gestiune al directorilor generali ai direcțiilor generale adresat colegiului comisarilor. Acesta este „principalul instrument prin care responsabilii din cadrul Comisiei răspund pentru actul de gestiune” (a se vedea instrucțiunile pentru întocmirea raportului anual de activitate pe 2017). Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE Raportul este prezentat Parlamentului European și Consiliului, în conformitate cu articolul 318 TFUE și cu articolul 66 alineatul (9) din Regulamentul financiar. Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE (61) este un instrument de asigurare a răspunderii de gestiune în cadrul procedurii de descărcare de gestiune desfășurate de autoritatea responsabilă de descărcarea de gestiune: prin adoptarea acestui raport, colegiul comisarilor își asumă responsabilitatea politică globală pentru gestiunea bugetului UE. Sursa: Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 3.23. Principalele rapoarte privind performanța sunt destinate a fi mai degrabă instrumente de raportare decât instrumente utilizate de direcțiile generale ale Comisiei pentru a-și gestiona propria performanță sau performanța Comisiei în ansamblul său. Acest lucru se datorează faptului că rapoartele nu sunt suficient de detaliate sau cuprinzătoare; ele sunt întocmite doar o dată pe an și sunt destinate în principal cititorilor din afara direcției generale respective. 3.23. Raportul anual privind gestionarea și performanța pentru bugetul UE face parte din contribuția Comisiei la procesul anual de descărcare bugetară. Acesta ține cont de toate informațiile relevante, nu numai de rezultatele anuale, de exemplu de evaluările la jumătatea perioadei. Raportul anual de activitate este un raport de gestiune al directorilor generali și al șefilor de serviciu adresat colegiului comisarilor. Acesta este principalul instrument prin care responsabilii din cadrul Comisiei răspund pentru actul de gestiune și este detaliat și cuprinzător. El include raportări privind toți indicatorii aleși de serviciile Comisiei în planurile lor strategice pentru perioada 2016-2020, drept cheie pentru măsurarea performanțelor serviciilor Comisiei și a contribuției acestora la prioritățile politice ale Comisiei Juncker. Prin urmare, Raportul anual de activitate se adresează unui public extern, dar, totodată, reprezintă o sursă de informații manageriale pentru directorii din cadrul Comisiei. De asemenea, Comisia constată că numeroși indicatori-cheie sunt actualizați și raportați într-o manieră mai regulată, de exemplu cei care se referă la obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020. Serviciile Comisiei sunt încurajate să își monitorizeze regulat progresul în direcția atingerii obiectivelor, inclusiv, de exemplu, în contextul evaluărilor la jumătatea perioadei referitoare la planurile lor de gestiune. 3.24. Cu toate acestea, există unele situații în care principalele rapoarte privind performanța (și în special rapoartele anuale de activitate) sunt utilizate pentru gestionarea performanței. (i) DG DEVCO profită de caracterul public al raportului anual de activitate pentru a suscita schimbări organizaționale. Aceasta raportează informații comparative referitoare la performanța delegațiilor din țările partenere (25) pentru a motiva delegațiile respective să funcționeze mai bine. (ii) Deși scopul declarat al raportului anual de activitate este de a asigura răspunderea de gestiune, DG CNECT și DG EMPL l-au utilizat și ca instrument care permite cadrelor de conducere de nivel superior să monitorizeze punerea în practică a programului de lucru (26). DG EMPL consideră că pregătirea raportului anual de activitate este o oportunitate de a verifica dacă totul s-a desfășurat conform planului și, în caz contrar, de a identifica motivele și de a discuta soluțiile. 3.24. A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.23. 3.25. Rapoartele anuale de activitate sunt documente accesibile publicului, dar Comisia nu a evaluat măsura în care acestea ajung într-adevăr la cetățeni. Numărul de persoane care vizitează site-ul Europa (27) sugerează însă că interesul cetățenilor este redus. 3.25. A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.23. Nu se iau întotdeauna măsuri corective atunci când țintele nu sunt atinse 3.26. Unul dintre scopurile principale ale utilizării informațiilor referitoare la performanță este măsurarea progreselor în atingerea țintelor, cu scopul de a lua măsuri corective și, în cele din urmă, de a obține rezultate. Cunoașterea faptului că performanțele slabe vor avea consecințe ar trebui să fie un stimulent pentru cadrele de conducere să utilizeze informațiile referitoare la performanță. Sondajul Curții în rândul cadrelor de conducere a inclus o întrebare legată de ce anume se întâmplă, potrivit experienței respondenților, dacă țintele de performanță în ceea ce privește programele sau politicile de cheltuieli sunt îndeplinite (a se vedea caseta 3.7 ) sau nu sunt îndeplinite (a se vedea caseta 3.8 ). Rezultatele sondajului indică faptul că performanțele slabe nu duc la acțiuni corective în toate cazurile: o cincime dintre respondenți au declarat că nu s-au făcut schimbări atunci când țintele nu au fost atinse. Elaborarea unor planuri de acțiune este cel mai frecvent tip de decizie luată. Următorul cel mai frecvent tip de decizie este analiza suplimentară, fie sub forma unei monitorizări intensificate, fie sub forma unei evaluări suplimentare. Astfel de măsuri nu pot însă corecta prin ele însele problemele identificate. Curtea a observat că era mai probabil ca neatingerea unei ținte să aibă consecințe în cadrul direcțiilor generale în care se utilizau frecvent informații referitoare la performanță. 3.26. Scopul utilizării informațiilor privind performanța este acela de a monitoriza performanța și de a măsura distanța dintre obiectivul vizat și realitate, precum și de a efectua ajustările necesare. Acest demers are, de regulă, la bază o evaluare mai amplă a motivelor pentru decalajele dintre performanță și obiective. După cum arată Curtea de Conturi Europeană, peste 70 % dintre respondenți au indicat că, dacă nu sunt atinse obiectivele, se elaborează planuri de acțiune și se efectuează monitorizări mai intense, iar peste 60 % dintre respondenți au răspuns că evaluarea se realizează dacă nu sunt atinse obiectivele. Comisia constată și că, în ceea ce privește gestionarea bugetului UE, Comisia se confruntă cu o serie de constrângeri ce decurg din cadrul financiar multianual și din deciziile adoptate de autoritățile bugetare cu privire la bugetul anual. Caseta 3.7 – Ce se întâmplă dacă țintele sunt atinse sau depășite? Sursa: sondajul efectuat de Curtea de Conturi Europeană. Caseta 3.8 – Ce se întâmplă dacă țintele nu sunt atinse? Sursa: sondajul efectuat de Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI Secțiunea D – Comisia nu explică în general utilizarea informațiilor referitoare la performanță în rapoartele sale privind performanța 3.27. Din motive de transparență și răspundere de gestiune, părțile interesate trebuie să poată vedea în principalele rapoarte privind performanța modul în care Comisia utilizează informațiile referitoare la performanță pe care le are la dispoziție (28). În rapoartele sale privind performanța, Comisia urmărește să prezinte o „poveste a performanței” (29) coerentă cu privire la progresele înregistrate în sensul obținerii de rezultate. Aceste relatări sunt mai credibile dacă se bazează pe dovezi materiale. Ele trebuie să explice nu numai care sunt deciziile luate, ci și modul în care deciziile respective au reflectat informațiile referitoare la performanță disponibile. 3.27. Comisia este de acord că raportarea privind performanța trebuie să aibă la bază dovezi solide și include aceste dovezi în rapoartele sale privind performanța. 3.28. Serviciile centrale ale Comisiei furnizează instrucțiuni direcțiilor generale pentru pregătirea planurilor strategice, a planurilor de gestiune și a rapoartelor anuale de activitate. Instrucțiunile impun direcțiilor generale să prezinte informații referitoare la performanță atunci când elaborează rapoarte cu privire la activitățile lor, dar direcțiile generale nu au obligația de a explica modul în care au fost utilizate informațiile pentru îmbunătățirea activităților respective. 3.28. Contribuind la obiectivele multianuale cu țintele multianuale prevăzute în planurile strategice, informațiile prezentate în rapoartele anuale de activitate reprezintă o fază a monitorizării care este folosită ulterior drept bază pentru prezentarea rezultatelor pentru anul următor în planurile de gestiune, contribuind, începând din această fază, la atingerea obiectivelor specifice. 3.29. Direcțiile generale precizează că ele utilizează informațiile referitoare la performanță în rapoartele lor, dar fără a oferi explicații suplimentare. 3.29. (i) În rapoartele sale referitoare la performanță (30), DG AGRI descrie prin intermediul unor principii generale modul în care informațiile referitoare la performanță sunt utilizate în sprijinul procesului decizional (31). Rapoartele dau însă puține exemple specifice pentru a ilustra modul în care acest lucru funcționează în practică. (i) Raportul anual de activitate pe anul 2016 al DG AGRI include mai multe cazuri concrete care arată în ce fel sunt utilizate informațiile privind performanța pentru a sprijini procesul decizional. În raportul său anual de activitate pe anul 2016, DG AGRI precizează că primul indicator-cheie al performanței pentru PAC este venitul aferent factorilor de producție din agricultură (a se vedea pagina 15). Sunt precizate apoi presiunea prețurilor în sectorul lactatelor și cele două pachete de asistență adoptate ca răspuns la această problemă (a se vedea paginile 21-22). Același raport anual de activitate prezintă, la paginile 25-26, decalajul înregistrat de zonele rurale în ceea ce privește accesul la serviciile în bandă largă și măsurile adoptate ca răspuns la această problemă, prin instituirea unor birouri cu competențe în materie de bandă largă. În ceea ce privește punerea în aplicare a înverzirii, DG AGRI a evaluat în ce mod fusese aplicat sistemul în primul său an de funcționare. Această evaluare a identificat punctele slabe ce au împiedicat sistemul să își atingă pe deplin potențialul. DG AGRI a propus îmbunătățiri ale regulamentului relevant (a se vedea paginile 32-33 din raportul anual de activitate pentru anul 2016). (ii) În raportul său anual de activitate pe 2016, DG CNECT a declarat că pregătirea Planului european de acțiune privind guvernarea electronică 2016-2020 „a beneficiat în mare măsură de rezultatele evaluării precedentului plan de acțiune pentru 2011-2015” (32). Nu se explică clar modul în care aceste rezultate au afectat noul plan de acțiune. (ii) Raportul anual de activitate conține un rezumat al activităților din anul respectiv. Nu este oportun să se descrie în detaliu în acest raport cum au fost adoptate deciziile individuale în materie de politică. Serviciile sunt încurajate să furnizeze linkuri către adresele unde pot fi găsite informații mai detaliate – în cazul de față, evaluarea relevantă. 3.30. Raportul anual al Comisiei privind programele de cheltuieli (33) include o secțiune privind „actualizările programului” (programme updates), care are o subsecțiune privind „viitoarea punere în aplicare” (forthcoming implementation) (34). Planurile cuprinse în această secțiune includ ocazional declarații generale despre performanță, ca justificare, dar nu există nicio explicație cu privire la modul în care feedbackul specific primit cu privire la situația existentă a fost utilizat la întocmirea planurilor. De exemplu, planificarea pentru viitoarea punere în aplicare a programului Orizont 2020 este calificată drept un „proces bazat pe dovezi” (35) deoarece „a inclus consultări ample cu părțile interesate”. Nu sunt însă furnizate detalii cu privire la vreo modificare efectuată în urma consultării. 3.30. Secțiunea privind implementarea viitoare își propune să prezinte viitoarele activități ce vor fi puse în aplicare și realizările/rezultatele preconizate ale acestora. Scopul acestei secțiuni este să furnizeze o imagine privind evoluțiile relevante așteptate și nu constituie, propriu-zis, un instrument de planificare. 3.31. Curtea a constatat însă o serie de bune practici în cursul analizei efectuate cu privire la rapoartele de performanță. De exemplu, DG EAC a inclus ca parte explicită a strategiei sale utilizarea informațiilor referitoare la performanță pentru elaborarea de politici și pentru formularea unor strategii de investiții (36). În planul său strategic pentru perioada 2016-2020, DG EAC subliniază legătura dintre indicatori și rezultatele evaluării pentru a-și susține strategia în materie de politici și cuantumul fondurilor UE pe care intenționează să le utilizeze până în 2020 (37). Atunci când descrie evaluările pe care intenționează să le efectueze, DG EAC descrie, de asemenea, modul în care acestea vor fi utilizate pentru patru dintre cele opt evaluări planificate în Planul strategic pentru perioada 2016-2020. Secțiunea E – Se așteaptă noi progrese de la o cultură a performanței în continuă dezvoltare 3.32. Comisia urmărește să devină o organizație mai orientată către performanță. În acest sens: 3.32. (i) Comisia a propus un regulament financiar revizuit care să pregătească terenul pentru o simplificare aprofundată și care să permită ca efectuarea plăților să depindă în mod mai direct de rezultate (38); (ii) Comisia a efectuat pentru prima dată o analiză cuprinzătoare a cheltuielilor, ținând seama de valoarea adăugată la nivelul UE (39); (iii) Comisia a recunoscut că există prea mulți indicatori de performanță (40) și că unii dintre aceștia nu sunt relevanți. Prin urmare, aceasta a început să își revadă indicatorii de performanță. Indicatorii de rezultat în special sunt revăzuți pentru a se garanta faptul că aceștia măsoară rezultate care se află sub controlul direcțiilor generale; (iii) A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.20. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a obiectivelor și a indicatorilor utilizați de serviciile Comisiei în cadrul reformei planurilor strategice și de gestiune. (iv) unele direcții generale, cum ar fi DG DEVCO, încearcă să treacă de la raportarea rezultatelor pentru proiectele finalizate la raportarea rezultatelor pentru proiectele aflate în desfășurare; (v) Comisia și autoritatea bugetară vor putea beneficia eventual de rezultatele inițiativei „Buget axat pe rezultate”. 3.33. În cadrul întâlnirilor Curții cu direcțiile generale, persoanele intervievate au atras atenția asupra diverselor provocări ( caseta 3.9 ). O serie dintre aceste provocări au fost de asemenea menționate în rapoartele OCDE și în cele ale Comisiei (41), (42). Caseta 3.9 – Provocările în materie de utilizare a informațiilor referitoare la performanță menționate de șase direcții generale intervievate Sursa: Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII 3.34. Sondajul efectuat de Curte a inclus întrebări privind atitudinile față de performanță (a se vedea caseta 3.10 ). Deși rezultatele globale au fost pozitive, opiniile respondenților au variat considerabil. Respondenții care au dat răspunsuri negative utilizau în general mai puțin frecvent informații referitoare la performanță. Curtea a constatat, de asemenea, că personalul de conducere de nivel superior nu utiliza informații referitoare la performanță mai frecvent decât șefii de unitate. 3.35. Mai mult decât atât, rezultatele sondajului Curții au indicat o mare nevoie de formare suplimentară cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță, precum și necesitatea unei mai bune partajări a cunoștințelor despre bunele practici. Direcțiile generale intervievate de Curte au amintit o serie de bune practici. În opinia Curții, aceste bune practici ar putea fi partajate cu alte direcții generale. Curtea a constatat, de asemenea, unele diferențe de percepție. Persoanele intervievate au fost întrebate dacă erau de acord cu faptul că personalul și cadrele de conducere aveau un rol important de jucat în elaborarea măsurilor în materie de performanță. Dintre cadrele de conducere de nivel superior intervievate, 80 % au fost de acord că managerii jucau un astfel de rol, iar 84 % au fost de acord că personalul avea un rol important. Atunci când aceeași întrebare a fost adresată unor șefi de unitate, doar 52 % au fost de acord că managerii jucau un rol important, iar 53 % au fost de acord că personalul avea un rol important. Acest lucru sugerează că, în comparație cu personalul cu funcții de conducere de nivel mediu, personalul cu funcții de conducere de nivel superior al Comisiei are o imagine mai pozitivă despre atitudinea față de performanță din cadrul instituției. Caseta 3.10 – Rezultatele sondajului – Cultura performanței Sursa: sondajul efectuat de Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 3.36. Răspunsurile la sondajul efectuat de Curte au menționat o serie de oportunități pentru realizarea de progrese în ceea ce privește utilizarea informațiilor referitoare la performanță (a se vedea caseta 3.11 ). Respondenții au subliniat cel mai frecvent necesitatea schimbării de către Comisie a culturii sale organizaționale pentru a deveni mai orientată către performanță. Aceștia au declarat că Comisia ar trebui să se concentreze mai puțin pe monitorizarea absorbției fondurilor și pe evaluarea regularității cheltuielilor (având în vedere că rata de eroare globală care afectează bugetul UE este în scădere în fiecare an). În schimb, în opinia lor, aceasta ar trebui să utilizeze tehnici de gestionare a performanței pe scară mai largă, punând accentul pe obținerea rezultatelor și a impacturilor preconizate (43). 3.36. În ceea ce privește problema schimbării culturii, Comisia consideră că o cultură a performanței este deja foarte bine integrată în serviciile sale: în 2017, OCDE a remarcat că „sistemul UE de bugetare pe baza performanței și a rezultatelor este avansat și extrem de detaliat, depășind orice altă țară membră a OCDE în ceea ce privește indicele standard al cadrelor de bugetare pe baza performanței. […] Practicile bugetare ale UE includ numeroase aspecte eficace și inovatoare, din care guvernele naționale pot trage învățăminte pentru a reflecta asupra propriilor agende de reformă bugetară în funcție de performanță.” De asemenea, se observă că „[l]a un nivel mai general, Comisia și-a optimizat semnificativ rapoartele în ultimii ani, furnizând o imagine mai clară asupra performanței și rezultatelor, inclusiv prin intermediul noului Raport anual privind gestiunea și performanța (AMPR) […]” ( 44 ) Comisia dorește să evidențieze și exemplele menționate la punctul 3.32 de mai sus cu privire la măsurile luate de Comisie pentru consolidarea culturii performanței. Caseta 3.11 – Ultima întrebare din sondaj: „Ce ar trebui schimbat pentru ca informațiile referitoare la performanță să fie mai bine folosite în direcția generală în care lucrați?” Sursa: sondajul efectuat de Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII PARTEA 2 – REZULTATELE AUDITURILOR PERFORMANȚEI EFECTUATE DE CURTE: CONCLUZIILE ȘI RECOMANDĂRILE CU CEL MAI MARE IMPACT Introducere 3.37. Curtea publică, în fiecare an, un număr de rapoarte speciale în care examinează în ce măsură execuția bugetului UE s-a realizat cu respectarea principiilor bunei gestiuni financiare. În 2017, Curtea a adoptat 27 de rapoarte speciale (45) (a se vedea caseta 3.12 ). Acestea au acoperit toate rubricile cadrului financiar multianual (46) și conțin un total de 238 de recomandări care vizează o gamă largă de teme ( caseta 3.13 ). Curtea a publicat, de asemenea, patru rapoarte speciale în domeniul intitulat „Buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare”. Răspunsurile publicate la rapoartele Curții arată că peste două treimi din recomandările acesteia au fost acceptate integral de către entitățile auditate – de cele mai multe ori, Comisia ( caseta 3.14 ). În anexa 3.3 este prezentat un rezumat al recomandărilor adresate de Curte statelor membre în rapoartele sale speciale din 2017. Caseta 3.12 – Un număr semnificativ de rapoarte speciale în care se evaluează punerea în aplicare a principiilor bunei gestiuni financiare Sursa: Curtea de Conturi Europeană. Caseta 3.13 – Recomandările acoperă o gamă largă de subiecte Sursa: Curtea de Conturi Europeană. Caseta 3.14 – Entitățile auditate de Curte acceptă marea majoritate a recomandărilor formulate de aceasta Sursa: Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI Rubricile 1a – „Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă” și 1b – „Coeziune economică, socială și teritorială” 3.38. În 2017, Curtea a adoptat șapte rapoarte speciale în legătură cu aceste rubrici ale cadrului financiar multianual (47). Dorim să atragem atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în trei dintre aceste rapoarte. (i) Raportul special nr. 2/2017 – Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020 3.39. Curtea a constatat că acordurile de parteneriat fuseseră eficace în ceea ce privește concentrarea finanțării pe Strategia UE 2020 și că programele operaționale aveau o „logică de intervenție” riguroasă. Indicatorii comuni și cei specifici programelor fuseseră însă stabiliți atât pentru realizări, cât și pentru rezultate. Acest lucru crease un număr excesiv de indicatori, care riscau crearea unei sarcini administrative suplimentare și a unor probleme cu agregarea la nivel național și la nivelul UE. 3.39. Comisia constată că indicatorii de performanță specifici programelor, care vizează rezultatele, nu sunt concepuți pentru a fi agregați la nivelul UE. Acești indicatori specifici sunt adecvați pentru stabilirea obiectivelor și raportarea performanțelor în raport cu obiectivele, în timp ce indicatorii comuni permit raportarea cu privire la realizări pe baza unor categorii predefinite care reflectă investițiile efectuate în mod frecvent la nivelul UE. Indicatorii de realizare specifici programelor se referă la produsele fizice care permit valorificarea modificărilor obținute prin intervențiile finanțate de UE în cadrul programelor. Aceste intervenții sunt adaptate pentru a elimina piedicile identificate în procesul de dezvoltare la nivel local. Prin definiție, acestea trebuie să fie specifice regiunii și acțiunilor prevăzute. 3.40. Curtea a formulat următoarele recomandări: 3.40. — statele membre ar trebui să întrerupă utilizarea indicatorilor specifici programelor care nu mai sunt necesari și — Comisia ar trebui să definească o terminologie comună pentru „realizări” și „rezultate” și să propună includerea acesteia în Regulamentul financiar, să stabilească cei mai relevanți indicatori de realizare și de rezultat pentru măsurarea performanței și să aplice o elaborare a bugetului bazată pe performanțe. — În regulamentul financiar revizuit este inclusă o terminologie coerentă în materie de performanță. În prezent, definiția indicatorilor de realizare și de rezultate se reflectă în propunerea Comisiei de Regulament de stabilire a dispozițiilor comune pentru perioada de programare post2020 [COM(2018) 375 final]. Propunerea Comisiei de Regulament privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune pentru perioada de programare post-2020 [COM(2018) 372 final] include o listă de indicatori comuni de realizări și rezultate. Această listă de indicatori comuni este mai extinsă decât cea pentru perioada 2014-2020 și se preconizează că acest lucru va reduce numărul de indicatori specifici programelor. În ceea ce privește conceptul de buget bazat pe performanță, Comisia constată că bugetul UE este deja un buget bazat pe performanță, ceea ce îi permite autorității bugetare să ia în considerare informațiile privind performanța în cadrul procesului bugetar, furnizând informații privind obiectivele programelor și privind progresul înregistrat pentru realizarea acestora în fișele de program atașate proiectului de buget. (ii) Raportul special nr. 5/2017 – Șomajul în rândul tinerilor 3.41. Curtea a constatat că, deși se înregistraseră unele progrese în punerea în aplicare a Garanției pentru tineret și se obținuseră unele rezultate, situația nu corespundea așteptărilor inițiale formulate cu ocazia lansării Garanției pentru tineret, al cărei scop era să propună tuturor tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare o ofertă de bună calitate de muncă, de continuare a educației, de ucenicie sau de formare profesională în termen de patru luni de la data la care nu își mai continuă studiile sau de la data la care au devenit șomeri. Curtea a constatat că contribuția Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor la realizarea obiectivelor Garanției pentru tineret era foarte limitată la data desfășurării auditului. 3.41. Începând cu anul 2014, când a început punerea în aplicare pe teren, în fiecare an s-au realizat peste 5 milioane de înregistrări în Garanția pentru tineret, iar în fiecare an începând cu anul 2014 sau înregistrat peste 3,5 milioane de ieșiri pentru ocuparea forței de muncă, educație, stagii sau ucenicii (sursa: baza de date privind Garanția pentru tineret a DG EMPL). În prezent, numărul tinerilor care nu sunt încadrați în muncă a scăzut cu 2,2 milioane, iar cel al tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare este mai mic cu 1,4 milioane (sursa: Eurostat). Acțiunile finanțate prin inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” se vor desfășura în continuare cel puțin până în 2023 și vor sprijini mai mulți tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Pentru a garanta că tinerii care locuiesc în statele membre afectate de șomajul în rândul tinerilor pot beneficia în continuare de sprijin, propunerea Comisiei privind Fondul social european plus (FSE+) pentru perioada 2021-2027 prevede ca statele membre cu un număr ridicat de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) să aloce cel puțin 10 % din resursele lor din FSE+ pentru acțiuni de ocupare a tineretului. Propunerea preia lecțiile învățate în perioada 2014-2020 și, de asemenea, simplifică unele dintre cerințe, cu scopul de a facilita implementarea unor măsuri fundamentale pentru punerea în aplicare a Garanției pentru tineret. 3.42. Curtea a recomandat în special statelor membre: 3.42. — să întocmească un bilanț complet al costurilor pe care le presupune implementarea Garanției pentru tineret pentru întreaga populație de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare și să stabilească o ordine de prioritate a măsurilor care trebuie aplicate, în funcție de finanțarea disponibilă; — Comisia remarcă faptul că această recomandare se adresează în primul rând statelor membre. Comisia ar aprecia, desigur, dacă ar dispune de o imagine de ansamblu mai completă asupra costurilor estimate ale tuturor măsurilor planificate pentru punerea în aplicare a Garanției pentru tineret și va sprijini statele membre în acest proces ori de câte ori acest lucru va fi posibil și i se va cere. — să asigure faptul că ofertele sunt considerate a fi de bună calitate numai dacă ele corespund profilului participantului și cererii de pe piața muncii și dacă acestea duc la o integrare durabilă pe piața muncii. — Comisia ia act de faptul că recomandarea se adresează statelor membre. Comisia va analiza posibilitatea de a discuta standardele pentru criteriile de calitate în contextul lucrărilor de monitorizare a Garanției pentru tineret în cadrul EMCO. (iii) Raportul special nr. 15/2017 – Condiționalitățile ex ante și rezerva de performanță în domeniul coeziunii 3.43. În acest raport special, Curtea a constatat că condiționalitățile ex ante au furnizat un cadru consecvent pentru evaluarea gradului de pregătire al statelor membre de a executa, la începutul perioadei de programare 2014-2020, fondurile acordate de UE. Măsura în care acest fapt a condus la schimbări pe teren era însă neclară. Curtea a concluzionat că era puțin probabil ca rezerva și cadrul de performanță să declanșeze o realocare semnificativă a cheltuielilor din domeniul coeziunii către programe mai performante în perioada 2014-2020. 3.43. Comisia consideră că, în ceea ce privește schimbările pe teren provocate de condiționalitățile ex ante , simplul fapt de a impune condiții minime care nu ar fi existat în niciunul dintre fostele cadre de politică de coeziune ar trebui să contribuie la îmbunătățirea eficacității și a eficienței cheltuielilor. Comisia va fi în măsură să evalueze impactul final al condiționalităților ex ante după ce proiectele/programele sunt puse în aplicare. În plus, cadrul de performanță este doar unul dintre cele câteva elemente ale orientării către rezultate. Cadrul de performanță și rezerva de performanță au fost stabilite pentru a susține accentul pus pe performanță și pe atingerea obiectivelor strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Acestea nu au fost concepute să determine o realocare semnificativă a cheltuielilor din domeniul coeziunii. Cu toate acestea, în cazul în care programele nu îndeplinesc obiectivele de etapă stabilite în cadrul de performanță, rezerva de performanță poate fi realocată altor programe, mai performante. 3.44. Curtea a recomandat Comisiei: 3.44. — să dezvolte în continuare condiționalitățile ex ante în direcția utilizării lor ca instrument de evaluare a gradului de pregătire al statelor membre de a executa fondurile acordate de UE și — Comisia a acceptat recomandarea cu condiția menținerii condiționalităților ex ante pentru perioada post-2020. — să transforme rezerva de performanță, pentru perioada de după 2020, într-un instrument mai orientat către rezultate, care să permită alocarea fondurilor către acele programe care au obținut rezultate bune. — Comisia a acceptat recomandarea cu condiția menținerii cadrului și a rezervei de performanță pentru perioada post-2020. Propunerea Comisiei de Regulament de stabilire a dispozițiilor comune pentru perioada de programare post-2020 [COM(2018) 375 final] prezintă dispozițiile privind cadrul de performanță care constă în indicatori de realizări și de rezultate pentru care trebuie stabilite repere și obiective. Evaluarea performanței este înlocuită cu evaluarea la jumătatea perioadei și se bazează, printre alți factori, pe progresul în atingerea reperelor cadrului de performanță până la finalul anului 2024. Rubrica 2 – „Creștere durabilă și resurse naturale” 3.45. În 2017, Curtea a adoptat șase rapoarte speciale legate de rubrica 2 din cadrul financiar multianual (48). Trei dintre aceste rapoarte au examinat aspecte ale performanței politicii agricole comune. Concluziile lor sunt deosebit de relevante în contextul reformei în curs a politicii agricole comune și al noului model de a obține rezultate bazat pe performanță, model anunțat în „Comunicarea Comisiei privind viitorul sectorului alimentar și al agriculturii”. (i) Raportul special nr. 16/2017 – Programarea pentru dezvoltarea rurală 3.46. În acest raport special, Curtea a remarcat că, în perioada actuală, cheltuielile de dezvoltare rurală ar fi trebuit să fie axate în mai mare măsură pe rezultate, dar acest obiectiv nu fusese atins din cauza lipsei de informații relevante referitoare la performanță. Curtea a recomandat elaborarea unui set comun de indicatori orientați către rezultate care să fie adecvați pentru evaluarea rezultatelor și a impactului intervențiilor în materie de dezvoltare rurală. 3.46. În răspunsul său la recomandarea nr. 4 din Raportul special nr. 16/2017, Comisia s-a angajat să analizeze posibilele modalități de îmbunătățire a măsurării performanței PAC în ansamblul său. La 1 iunie 2018, Comisia a adoptat o propunere de regulament COM(2018) 392 final (planuri strategice privind PAC): În cadrul noului model de punere în aplicare au fost elaborați indicatori comuni orientați către rezultate: titlul VII din regulament introduce cadrul de monitorizare și evaluare a performanței care stabilește normele privind conținutul și momentul în care statele membre trebuie să raporteze cu privire la progresele realizate referitor la planurile lor strategice PAC și normele privind modul în care aceste progrese vor fi monitorizate și evaluate. (ii) Raportul special nr. 10/2017 – Reînnoirea generațiilor 3.47. Curtea a concluzionat că obiectivele și rezultatele preconizate ale sprijinului UE pentru tinerii fermieri nu erau bine definite. Curtea a recomandat îmbunătățirea logicii de intervenție. În acest scop, ea a recomandat Comisiei să îmbunătățească procedura de evaluare a nevoilor, să selecteze formele de sprijin cele mai potrivite pentru a răspunde nevoilor identificate și să definească niveluri-țintă specifice și cuantificate pentru rezultate. 3.47. În răspunsul său la recomandarea nr. 1 din Raportul special nr. 10/2017, Comisia s-a angajat să analizeze și să ia în considerare posibilele instrumente de politică relevante pentru sprijinirea tinerilor fermieri și logica de intervenție a acestora în contextul pregătirii viitoarelor propuneri legislative. La 1 iunie 2018, Comisia a adoptat o propunere de regulament COM(2018) 392 final (planuri strategice privind PAC): În noul model de punere în aplicare a propunerii, statele membre vor concepe planuri strategice privind PAC, inclusiv o evaluare ex ante a nevoilor. Astfel, intervențiile adaptate, care abordează nevoile identificate și vizează punerea în aplicare a obiectivelor de politică, vor fi descrise în planuri. Printre altele, la articolul 6 litera (g) din regulament se precizează următorul obiectiv specific: atragerea tinerilor fermieri și facilitarea dezvoltării întreprinderilor din zonele rurale. În legătură cu acest obiectiv, se va utiliza un indicator specific de rezultate pentru a cuantifica atât valoarea vizată ex ante, cât și valoarea realizată efectiv. La nivel de procedură, Comisia va evalua și va aproba aceste planuri strategice privind PAC. (iii) Raportul special nr. 21/2017 – Măsurile de înverzire 3.48. Curtea a concluzionat că Comisia nu specificase ce efecte ar trebui să genereze măsurile de înverzire. De asemenea, s-a concluzionat că a existat un „efect de balast” semnificativ și că cerințele erau reduse. Din aceste motive, Curtea a ajuns la concluzia că era puțin probabil ca înverzirea să conducă la îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește mediul și clima. Curtea a recomandat Comisiei să elaboreze o logică de intervenție completă pentru măsurile agricole ale UE care vizează protecția mediului și a climei. De asemenea, s-a recomandat ca logica de intervenție să se bazeze pe o înțelegere științifică fundamentată pe date actualizate și să includă ținte specifice. O altă recomandare a fost ca toate cerințele de mediu existente să fie combinate pentru a forma un nou cadru de referință în materie de mediu, aplicabil tuturor beneficiarilor politicii agricole comune, și ca măsurile planificate să depășească acest cadru și să se concentreze pe atingerea țintelor de performanță. 3.48. În esență, Comisia a acceptat recomandările Raportului special nr. 21/2017. La 1 iunie 2018, Comisia a adoptat o propunere de regulament COM(2018) 392 final (planuri strategice privind PAC), care dezvoltă logica de intervenție a unui nou set de instrumente în materie de mediu și climă privind PAC. Această nouă arhitectură verde include o condiționalitate intensificată, care corelează primirea integrală a sprijinului PAC cu respectarea de către beneficiari a standardelor de bază în ceea ce privește mediul înconjurător, schimbările climatice, sănătatea publică, sănătatea animalelor, sănătatea plantelor și bunăstarea animalelor, inclusiv în ceea ce privește aspectele abordate anterior în cadrul înverzirii. Condiționalitatea se aplică tuturor beneficiarilor PAC și stă la baza fundamentului ecologic și de climă, iar ulterior, statele membre vor defini scheme voluntare precum o nouă schemă ecologică în cadrul Pilonului I și angajamente în materie de agromediu și climă (AEC) în cadrul Pilonului II, ca parte a unui tip mai amplu de intervenție, ce oferă sprijin pentru diferite tipuri de angajament managerial. Toate aceste măsuri vor face parte dintr-o abordare programată, care se axează pe atingerea obiectivelor de performanță. Rubricile 3 – „Securitate și cetățenie” și 4 – „Europa în lume” 3.49. Curtea a adoptat cinci rapoarte speciale (49) în legătură cu aceste rubrici ale cadrului financiar multianual. Dorim să atragem atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în patru dintre aceste rapoarte. (i) Raportul special nr. 3/2017 – Tunisia 3.50. Curtea a constatat că ajutorul acordat de UE Tunisiei fusese în general bine cheltuit. Acest ajutor contribuise în mod semnificativ la tranziția democratică și la stabilitatea economică a Tunisiei după revoluția din anii 2010-2011. Cu toate acestea, Curtea a constatat că Comisia fusese prea ambițioasă. Aceasta a încercat să trateze un număr prea mare de priorități într-o perioadă relativ scurtă și din această cauză au apărut o serie de neajunsuri ale modului în care a gestionat asistența acordată. 3.50. Raportul recunoaște că ajutorul UE pentru Tunisia a fost, în general, cheltuit în mod oportun. De fapt, asistența acordată de UE a contribuit semnificativ la stabilitatea economică și politică a țării după revoluție, în special însoțind reforme socioeconomice și politice majore. În ceea ce privește gradul de ambiție al Comisiei, aceasta constată că a fost nevoie de abordarea mai multor domenii, din cauza provocărilor socioeconomice cu care s-a confruntat Tunisia după revoluție. Rezultatele obținute până în prezent sunt bune, întrucât asistența acordată de UE a contribuit semnificativ la îmbunătățirea stabilității socioeconomice și politice în această țară după revoluție. Comisia subliniază că și-a respectat propria politică de concentrare a asistenței. Într-adevăr, deși în perioada supusă evaluării a fost realizată o gamă variată de activități, acestea au fost conforme cu cele trei sectoare principale identificate în cadrul unic de sprijin 2014-2016. Eficacitatea și caracterul durabil al asistenței acordate de Comisie au făcut întotdeauna parte dintre elementele-cheie luate în considerare, pe lângă relevanță, eficiență și impact. De asemenea, Comisia a sprijinit instituirea unor mecanisme interne și externe de monitorizare și consolidare a responsabilității organismelor publice. 3.51. Curtea a recomandat Comisiei și, după caz, Serviciului European de Acțiune Externă: 3.51. — să amelioreze programarea și concentrarea sprijinului UE; — Comisia a acceptat recomandarea și o pune deja în aplicare (adoptarea în august 2017 a noului cadru unic de sprijin 2017-2020 care se axează pe trei sectoare de intervenție: dialogul continuu în materie de politici și la nivel politic, coordonarea cu programele regionale, procesul de programare comună în curs de desfășurare). — să amelioreze implementarea programelor de sprijin bugetar ale UE; — Comisia a acceptat recomandarea. În contextul politic actual mai stabil din Tunisia și având în vedere coordonarea îndeaproape cu alți donatori, Comisia este de acord că, acum, indicatorii de performanță pot viza operațiunile viitoare într-o mai mare măsură. Cu toate acestea, criteriilor de eligibilitate li se va aplica în continuare o abordare dinamică, în acord cu dispozițiile privind orientările în materie de sprijin bugetar. — să prezinte propuneri în vederea accelerării procesului de aprobare a asistenței macrofinanciare; — Comisia a acceptat recomandarea. Comisia constată că, deși s-au realizat progrese semnificative în ceea ce privește viteza adoptării de către Parlament și Consiliu a deciziilor privind asistența macrofinanciară, încă se mai pot aduce îmbunătățiri. De exemplu, procesul de adoptare ar putea fi accelerat dacă s-ar putea reduce numărul reuniunilor Comisiei pentru comerț internațional a Parlamentului European (INTA) premergătoare unui vot al Comisiei INTA, dacă aprobarea de către Parlament s-ar realiza în mod sistematic în cadrul sesiunii plenare (inclusiv al mini-sesiunilor plenare) care urmează imediat după votul Comisiei INTA, dacă ar putea fi utilizate mini-sesiunile plenare pentru a obține semnăturile președinților Parlamentului și Consiliului și dacă și Consiliul ar utiliza procedura scrisă pentru adoptări, în cazul în care este necesar. De asemenea, Comisia constată că, în urma recomandărilor anterioare ale Curții de Conturi Europene și a Rezoluției Parlamentului referitoare la asistența macrofinanciară din anul 2003, aceasta propusese, în anul 2011, un regulament-cadru privind asistența macrofinanciară care viza, printre altele, accelerarea procesului decizional prin înlocuirea deciziilor legislative cu acte de punere în aplicare. Cu toate acestea, întrucât colegiuitorii au decis menținerea actelor legislative și a procedurii legislative ordinare, Comisia a retras această propunere în 2013. — să amelioreze planificarea proiectelor. — Comisia a acceptat recomandarea. (ii) Raportul special nr. 6/2017 – Abordarea „hotspot” 3.52. Curtea a constatat că, per ansamblu, abordarea „hotspot” contribuise la îmbunătățirea gestionării migrației în cele două state membre din prima linie, Grecia și Italia, prin creșterea capacităților de primire ale acestora, prin îmbunătățirea procedurilor de înregistrare, precum și printr-o mai bună coordonare a sprijinului. 3.53. Curtea recomandă Comisiei și agențiilor relevante: 3.53. — să ofere sprijin statelor membre în vederea îmbunătățirii abordării „hotspot”, în special în ceea ce privește capacitatea hotspoturilor, tratamentul minorilor neînsoțiți, trimiterea pe teren a experților și rolurile și responsabilitățile în cadrul acestei abordări; — Comisia este de acord. — să evalueze și să dezvolte în continuare abordarea „hotspot”, în vederea optimizării asistenței acordate de UE pentru gestionarea migrației. — Comisia este de acord. (iii) Raportul special nr. 11/2017 – Fondul fiduciar Bêkou 3.54. În acest raport special, Curtea a concluzionat că, în pofida anumitor neajunsuri și ținând cont de circumstanțele existente, atât decizia de înființare a fondului fiduciar Bêkou, cât și proiectarea fondului au fost adecvate. Potrivit constatărilor Curții, gestionarea fondului nu și-a atins încă potențialul maxim, acest lucru fiind observat cu privire la trei aspecte: coordonarea între părțile interesate, transparența, rapiditatea și raportul cost-eficacitate al procedurilor și mecanismele de monitorizare și de evaluare. 3.54. Fondul fiduciar Bêkou a deschis o nouă modalitate de coordonare a acțiunilor derulate de UE și de statele sale membre care nu a fost valorificată pe deplin până în prezent. Din punctul de vedere al Comisiei, dacă se ține cont de întreaga durată a ciclului unui proiect, viteza fondului Bêkou este, în ansamblu, mai mare decât cea a altor instrumente ale UE într-o situație de criză. Cu toate acestea, Comisia este de acord că va explora modalități pentru a accelera în continuare procedurile de selecție, pe lângă ceea ce permit în prezent normele interne, asigurând un echilibru just între viteză și transparență. Mecanismele de monitorizare și de evaluare sunt dezvoltate la nivel de proiect și vor fi modernizate treptat la nivel de fond. 3.55. Per ansamblu, până la data auditului, fondul fiduciar Bêkou adusese o contribuție pozitivă. Acesta reușise să mobilizeze ajutor, chiar dacă a atras doar un număr mic de donatori suplimentari, iar majoritatea proiectelor sale obținuseră rezultatele preconizate. Fondul a asigurat o vizibilitate sporită pentru UE. 3.56. Curtea a recomandat Comisiei: 3.56. — să elaboreze orientări suplimentare cu privire la alegerea instrumentelor prin care să ofere sprijin și la efectuarea de analize ale nevoilor în vederea luării unor decizii referitoare la sfera intervențiilor unui fond fiduciar; — Comisia a acceptat recomandarea și îi va da curs după cum urmează: Comisia a elaborat orientările privind fondurile fiduciare, care includ o secțiune privind condițiile pentru instituirea unui fond fiduciar. Comisia este pregătită să revizuiască sfera de aplicare a acestor orientări, pentru a include o descriere mai detaliată a criteriilor prevăzute în regulamentul financiar, pentru a evalua condițiile de instituire a fondurilor fiduciare ale UE. În acest sens, Comisia consideră că, prin evaluarea condițiilor pentru instituirea unui fond fiduciar al UE, va fi abordată problema avantajelor comparative ale altor instrumente de ajutor. Comisia consideră că normele nu pot fi prea prescriptive, în special în ceea ce privește fondurile fiduciare de urgență. — să amelioreze coordonarea donatorilor, procedurile de selecție și măsurarea performanței și să optimizeze costurile administrative. — Comisia a acceptat această recomandare, dar a subliniat că în monitorizarea sa sunt implicați și alți actori. Fondul fiduciar Bêkou își coordonează deja activitățile cu alți donatori și actori relevanți. Cu toate acestea, Comisia este de acord că s-ar putea lua măsuri pentru o mai bună formalizare a coordonării și că toți participanții la fondul fiduciar Bêkou ar trebui să profite de oportunitățile de coordonare. Comisia își aplică normele și procedurile standard, precum și normele interne care le permit managerilor fondurilor fiduciare ale UE să se îndepărteze de aceste norme standard în anumite condiții (orientările interne privind criza și orientările fondurilor fiduciare ale UE). De exemplu, orientările privind situațiile de criză recunosc constrângerile și limitările în ceea ce privește contractarea și punerea în aplicare de proiecte într-o situație de criză, permițând utilizarea „procedurilor flexibile” atunci când în țară a fost declarată o situație de criză. (iv) Raportul special nr. 22/2017 – Misiunile de observare a alegerilor 3.57. În cadrul acestui raport special, Curtea a constatat că Serviciul European de Acțiune Externă și Comisia depuseseră eforturi rezonabile pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor formulate în urma misiunilor UE de observare a alegerilor și că utilizaseră în acest scop instrumentele aflate la dispoziția lor. Curtea a concluzionat că prezentarea recomandărilor formulate în urma acestor misiuni se îmbunătățise în ultimii ani, dar erau necesare mai multe consultări la fața locului. Serviciul European de Acțiune Externă și Comisia se angajaseră în dialog politic și oferiseră asistență electorală pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor, dar nu s-a recurs la misiuni de urmărire ulterioară a alegerilor atât de des pe cât ar fi fost posibil. Nu în ultimul rând, la nivel central nu exista o imagine de ansamblu asupra recomandărilor și nici nu avusese loc o evaluare sistematică a stadiului lor de punere în aplicare. 3.58. Curtea a recomandat Serviciului European de Acțiune Externă: 3.58. — să consulte în mod sistematic părțile interesate cu privire la recomandările misiunilor de observare electorală ale UE înainte ca acestea să fie adoptate; — Părțile interesate vor fi consultate sistematic cu privire la conținutul general al recomandărilor (nu în ceea ce privește elaborarea recomandărilor, pentru a nu afecta caracterul independent al raportării). — să efectueze mai des misiuni de urmărire ulterioară a alegerilor; — SEAE și Comisia sunt hotărâte să consolideze acțiunile întreprinse în urma recomandărilor misiunilor UE de observare a alegerilor, prin intermediul mai multor instrumente, de la misiuni de monitorizare postelectorală la asistență electorală și dialog politic, printre altele. — să obțină la nivel central o imagine de ansamblu asupra recomandărilor misiunilor de observare electorală ale UE și să evalueze în mod sistematic stadiul punerii lor în aplicare. — Comisia va încerca să aloce mijloace financiare pentru crearea unui registru centralizat al recomandărilor formulate în urma misiunilor UE de observare a alegerilor. Rubrica 5 – „Administrație” și rapoarte privind „Buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare” 3.59. În domeniul prioritar „Buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare”, Curtea a elaborat în 2017 patru rapoarte speciale (50). 3.60. Dorim să atragem atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în două dintre aceste rapoarte. (i) Raportul special nr. 17/2017 – „Intervenția Comisiei în criza financiară din Grecia” 3.61. În cadrul acestui raport special, Curtea a concluzionat că programele de ajustare economică convenite pentru Grecia în urma crizei financiare asiguraseră o stabilitate financiară pe termen scurt și făcuseră posibile anumite progrese pe calea reformei. Totuși, aceste programe ajutaseră Grecia să își revină doar într-o măsură limitată. Până la jumătatea anului 2017, ele nu reușiseră să redea acestei țări capacitatea de a-și finanța nevoile pe piață. 3.62. Curtea nu a fost în măsură să raporteze cu privire la rolul Băncii Centrale Europene, întrucât aceasta a pus sub semnul întrebării mandatul Curții și nu a furnizat suficiente probe de audit. 3.63. Curtea a recomandat Comisiei: 3.63. — să prioritizeze mai bine condițiile și să precizeze măsurile care sunt necesare de urgență în vederea corectării dezechilibrelor; — Comisia a acceptat recomandarea. Acțiunile în materie de politici au fost prioritizate în mod corespunzător, în special prin intermediul programului comun cu FMI. Comisia a utilizat, printre altele, sistemul bine cunoscut aplicat de FMI al „acțiunilor prealabile” și „etapelor structurale”, care sunt reforme critice necesare pentru închiderea unei analize și efectuarea unei plăți. Acestea au fost îmbunătățite progresiv, fiind adăugate alte câteva acțiuni prealabile în domeniul reformelor structurale și fiind utilizate obiective de referință. Programul de sprijin pentru stabilitate din cadrul MES aflat în prezent în desfășurare a introdus, de asemenea, conceptul de „elemente livrabile esențiale”. — să se asigure că programele sunt integrate într-o strategie globală de creștere pentru țară; — Comisia a acceptat recomandarea. Comisia menționează că actualul tratat MES prevede programe mai bine orientate, respectiv programe care vizează dezechilibrele în sectoare specifice, motiv pentru care o strategie cuprinzătoare de creștere ar putea să nu fie oportună. — să încerce să ajungă la un acord cu partenerii de program; — Comisia a acceptat recomandarea și a reamintit că nu poate angaja alte instituții în ceea ce privește acceptarea unor modalități de lucru care, prin definiție, trebuie să fie convenite în comun, atât în principiu, cât și pe fond. — să fie mai sistematică în evaluarea capacității administrative a statului membru de a pune în aplicare reformele; — Comisia a acceptat recomandarea. În cadrul programului de sprijin pentru stabilitate din cadrul MES se acordă o atenție deosebită punerii în aplicare a reformelor ce vizează creșterea calității și a eficienței sectorului public în furnizarea de bunuri și servicii esențiale (al patrulea pilon). Asistența tehnică a fost aliniată îndeaproape la dispozițiile programului de stabilitate din cadrul MES, sprijinul pentru o serie de reforme din cadrul programului fiind inclus în mod explicit în memorandumul de înțelegere din august 2015 și în memorandumurile de înțelegere suplimentare ulterioare. În mai puțin de trei luni de la instituirea programului MES, Comisia a convenit cu autoritățile elene un „Plan de cooperare tehnică pentru sprijinirea reformelor structurale” care a fost publicat și pe site-ul Comisiei. Serviciul de sprijin pentru reforme structurale oferă și coordonează sprijinul acordat autorităților elene în aproape toate domeniile de reformă din cadrul programului MES. — să efectueze evaluări intermediare pentru programele succesive și să utilizeze rezultatele pentru a evalua concepția programelor și mecanismele de monitorizare. — Comisia a acceptat recomandarea. Comisia a efectuat deja evaluări ex post pentru alte țări din zona euro care au beneficiat de programe de sprijin pentru stabilitate. (ii) Raportul special nr. 23/2017 – Comitetul Unic de Rezoluție 3.64. Concluzia generală care reiese din acest raport special este că, în stadiul relativ precoce în care a fost efectuat auditul, existau neajunsuri în ceea ce privește pregătirea Comitetului unic de rezoluție pentru îndeplinirea sarcinilor sale. Curtea a recunoscut că aceste neajunsuri trebuie văzute în context: Comitetul unic de rezoluție fusese creat de la zero într-o perioadă foarte scurtă. OBSERVAȚIILE CURȚII 3.65. Neajunsurile includeau: — întârzieri în dotarea cu personal; — planificare incompletă a rezoluției băncilor acoperite de mandatul Comitetului unic de rezoluție și un sistem incomplet de norme care reglementează planificarea rezoluțiilor; — lipsa unor evaluări ale fezabilității și ale credibilității strategiilor de rezoluție selectate în cadrul planurilor de rezoluție; — distribuire neclară a sarcinilor operaționale între autoritățile naționale de reglementare și Comitetul unic de rezoluție; — dezechilibru între mandatul Comitetului unic de rezoluție și mandatul Băncii Centrale Europene. 3.66. Curtea a concluzionat că au fost luate o serie de măsuri pentru a îmbunătăți sistemul. Comitetului Unic de Rezoluție i s-a recomandat: — să finalizeze planificarea rezoluției pentru bănci și să își finalizeze sistemul de norme care reglementează această planificare; — să accelereze eforturile de recrutare și să își doteze în mod corespunzător cu personal departamentul de resurse umane; — să clarifice repartizarea sarcinilor operaționale și a responsabilităților cu autoritățile naționale de rezoluție; — să colaboreze cu Banca Centrală Europeană pentru a se asigura că primește toate informațiile necesare și să invite legiuitorul să ia măsurile necesare pentru a pune în practică actualul cadru. 3.67. De asemenea, Curtea a publicat Raportul special nr. 14/2017, intitulat „Examinarea performanței în materie de administrare a cauzelor la Curtea de Justiție a Uniunii Europene”. Acest raport special a inclus considerații cu privire la îmbunătățirea în continuare a procesului de administrare a cauzelor de către Curtea de Justiție. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI PARTEA 3 – SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR 3.68. Prezenta secțiune conține rezultatele examinării realizate anual de Curte cu privire la măsura în care Comisia a întreprins acțiuni corective ca răspuns la recomandările sale. Urmărirea situației acțiunilor întreprinse ca răspuns la recomandările formulate în rapoartele speciale ale Curții constituie un element important în ciclul de audit al performanței. Pe lângă faptul că oferă Curții și părților interesate un feedback cu privire la impactul activităților sale de audit, activitatea de urmărire a situației acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor încurajează Comisia și statele membre să pună în aplicare recomandările formulate de Curte. A. Sferă și abordare – o nouă metodă 3.69. În anii anteriori, Curtea a analizat doar câteva rapoarte speciale selectate. În conformitate cu strategia sa pentru perioada 2018-2020, Curtea extinde acum sfera acestui exercițiu. Astfel, vor fi monitorizate toate recomandările formulate în urma auditurilor performanței și adresate Comisiei în urmă cu trei ani. 3.70. Dintre cele 24 de rapoarte speciale publicate în 2014, Curtea a examinat 17 rapoarte care nu au fost analizate în altă parte (51). În total, aceste rapoarte conțineau 135 de recomandări. 3.71. Situația acțiunilor întreprinse a fost urmărită de Curte prin intermediul unor examinări documentare și al unor interviuri desfășurate cu membri ai personalului Comisiei. Pentru a asigura o analiză corectă și echilibrată, Curtea a transmis Comisiei constatările sale și a ținut seama de răspunsurile acesteia în analiza finală. Curtea a formulat concluzii cu privire la punerea în aplicare a 100 de recomandări. Nu au putut fi formulate concluzii cu privire la restul de 35 (care reprezintă 26 % din total, de două ori mai mult decât media din ultimii 6 ani (12 %), deoarece acestea erau adresate statelor membre ale UE sau altor instituții (52). B. Cum a dat Comisia curs recomandărilor formulate de Curte? 3.72. Curtea a concluzionat că, dintre cele 100 de recomandări, Comisia a pus pe deplin în aplicare 58 (58 %). Din restul de recomandări, 17 (17 %) fuseseră puse în aplicare în majoritatea privințelor, 19 (19 %) fuseseră puse în aplicare în anumite privințe, iar 6 (6 %) nu fuseseră puse în aplicare deloc (a se vedea caseta 3.15 ). Stadiul de punere în aplicare a recomandărilor este prezentat în detaliu în anexa 3.1 . 3.72. Comisia constată că trei sferturi dintre recomandările evaluate au fost considerate de Curtea de Conturi Europeană drept puse în aplicare pe deplin sau în majoritatea privințelor. Cele șase recomandări care nu au fost puse în aplicare deloc nu au fost acceptate de către Comisie. Caseta 3.15 – Punerea în aplicare a recomandărilor formulate în urma auditurilor performanței efectuate în 2014 Sursa: Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII 3.73. Rezultatul obținut în ceea ce privește recomandările puse în aplicare integral este în mare măsură similar cu cifrele din anii trecuți. În schimb, procentul recomandărilor puse în aplicare în majoritatea privințelor a fost cu 7 % mai scăzut decât media de 25 % înregistrată în ultimii șase ani. Proporția recomandărilor puse în aplicare numai în anumite privințe a fost cu 7 % mai mare decât media de 12 % observată în ultimii șase ani. Acest lucru se datorează cel mai probabil metodei modificate de analiză utilizate de Curte (a se vedea punctul 3.69). 3.74. Curtea a constatat că recomandările sale au declanșat în mod frecvent măsuri corective specifice. O majoritate semnificativă dintre cele 58 de recomandări puse în aplicare integral fuseseră implementate în decursul a doi ani (45 % în 2014 și 43 % în 2015). 3.75. Curtea nu a fost în măsură să verifice punerea în aplicare a majorității recomandărilor care erau adresate exclusiv statelor membre (a se vedea punctul 3.71). A fost totuși analizată punerea în aplicare a șase recomandări adresate statelor membre sau adresate în comun Comisiei și altor entități auditate în contextul gestiunii partajate. Toate aceste recomandări fuseseră puse în aplicare parțial sau în totalitate (53). 3.76. Curtea a remarcat mai multe domenii în care Comisia fusese deosebit de eficientă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor. În cazul unui raport special din domeniul acțiunii externe care ține de competența DG DEVCO și a DG NEAR (Raportul special nr. 16/2014), toate cele nouă recomandări fuseseră puse în aplicare integral. Toate măsurile corective (cu excepția uneia singure) fuseseră luate în decurs de un an. În cadrul acestui audit fusese analizată combinarea granturilor acordate prin intermediul facilităților regionale de investiții cu creditele acordate de instituțiile financiare în scopul sprijinirii politicilor externe ale UE. Și DG MARE pusese în aplicare toate recomandările prezentate de Curte în urma auditului referitor la acvacultură (Raportul special nr. 10/2014). 3.77. Comisia respinsese inițial nouă recomandări. Acestea priveau DG AGRI, DG REGIO și DG DEVCO. Trei dintre recomandări fuseseră ulterior puse în aplicare în anumite privințe (54). Cele șase recomandări care nu erau puse în aplicare la momentul examinării de monitorizare desfășurate de Curte proveneau din rapoartele speciale referitoare la sectorul vitivinicol și la incubatoarele de afaceri. Toate aceste recomandări fuseseră respinse la momentul auditurilor Curții în 2014. În majoritatea cazurilor, Comisia respinsese recomandările deoarece considera că acestea ar fi trebuit adresate de fapt statelor membre. În unele cazuri, Comisia fusese de acord în principiu cu concluziile Curții, dar nu era în măsură să accepte recomandarea respectivă în practică (55). Nivelul recomandărilor respinse sau acceptate parțial era similar cu cel din anii anteriori. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 3.78. În concluzie, Curtea a observat că auditurile sale cu privire la performanță au condus la o serie de îmbunătățiri importante, deși unele dintre deficiențele identificate există în continuare. Aceste îmbunătățiri și deficiențe sunt descrise în anexa 3.2 . CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI Concluzii 3.79. Scopul informațiilor legate de performanță este de a indica dacă politicile și programele și, la nivel mai general, direcțiile generale, Comisia ca organizație și bugetul UE își ating obiectivele în mod eficient și eficace. În cazul în care sunt necesare îmbunătățiri, informațiile referitoare la performanță ar trebui să fie utilizate pentru a servi drept bază în procesul de elaborare a măsurilor corective necesare și pentru a monitoriza punerea lor în aplicare. 3.80. Modul în care o organizație utilizează în procesul decizional informațiile referitoare la performanță pe care le generează și le colectează influențează succesul său pe termen lung în punerea în aplicare a unui sistem de gestionare a performanței și în obținerea unor rezultate mai bune. 3.81. Curtea formulează următoarele concluzii. 3.81. 1. Există anumite limite cu privire la măsura în care Comisia poate utiliza informațiile referitoare la performanță (punctele 3.6-3.13) — Cadrul financiar multianual al UE oferă o flexibilitate limitată în ceea ce privește realocarea fondurilor. — Comisia a formulat propuneri pentru creșterea flexibilității bugetare în cadrul viitorului cadru financiar multianual. — Deși, în urma celei mai recente evaluări la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual, au avut loc realocări de fonduri, determinate în principal de nevoia urgentă de a răspunde la criza refugiaților și la amenințările la adresa securității, acestea nu au fost rezultatul unor considerații legate de performanță. — Deciziile de realocare sunt rezultatul mai multor factori. Comisia constată că, deseori, se înregistrează întârzieri semnificative în ceea ce privește disponibilitatea informațiilor detaliate privind performanța. — Măsurarea contribuției bugetului UE la obiectivele de nivel înalt este o activitate complexă, întrucât mai multe cadre politice strategice se aplică în paralel. — De asemenea, măsurarea contribuției la obiective de nivel înalt este dificil de realizat, fiindcă este greu să se stabilească legături de cauzalitate clare, individuale, între o activitate a serviciilor Comisiei sau un program finanțat din bugetul UE și progresul în direcția obiectivelor politice de nivel înalt. Numeroși alți factori externi influențează atingerea acestor obiective și numeroși actori sunt implicați la nivel subnațional, național, european și internațional. Această complexitate reprezintă o trăsătură inerentă a mediului în care Comisia își desfășoară activitatea și în care funcționează bugetul UE; nu reprezintă un punct slab al cadrului de performanță în sine. 2. Sistemele de măsurare a performanței gestionate de Comisie pun la dispoziție cantități mari de date, dar nu întotdeauna în timp util (punctele 3.14-3.18) — Direcțiile generale ale Comisiei colectează informații referitoare la performanță în diferite formate și din diverse surse, generând astfel o multitudine de informații relevante în ceea ce privește performanța. Mai multe direcții generale au implementat recent noi instrumente și procese pentru valorificarea datelor privind performanța în vederea îmbunătățirii cadrului lor în materie. — Curtea a identificat în trecut o serie de bune practici de raportare cu privire la performanță pe care Comisia ar putea să le implementeze. Respondenții la sondaj au confirmat că erau necesare progrese suplimentare, de exemplu în ceea ce privește disponibilitatea în timp util a informațiilor referitoare la performanță sau orientările pentru pregătirea rapoartelor privind performanța. 3. Comisia utilizează informații referitoare la performanță pentru a gestiona programele și politicile, deși nu se iau întotdeauna măsuri corective atunci când țintele nu sunt atinse (punctele 3.19-3.26) — Informațiile referitoare la performanță sunt utilizate în principal la nivel de direcție generală pentru gestionarea programelor și a politicilor. Întrucât informațiile referitoare la performanță care răspund nevoilor de gestionare curentă nu sunt armonizate cu responsabilitățile care revin direcțiilor generale și Comisiei în materie de raportare externă, direcțiile generale nu utilizează în general principalele rapoarte de performanță ale Comisiei pentru a-și gestiona propria performanță în cadrul execuției bugetului UE. — Comisia raportează cu privire la performanța bugetului UE prin intermediul principalelor rapoarte anuale în materie de performanță (inclusiv al Raportului anual privind gestiunea și performanța referitor la bugetul UE și al fișelor de program), printre alte elemente, în conformitate cu obligațiile legale relevante. — Rezultatele sondajului indică, de asemenea, că performanțele slabe nu conduc la măsuri corective în toate cazurile. Rezultatele au indicat că era mai probabil ca neatingerea unei ținte să aibă consecințe în cadrul direcțiilor generale care utilizau în mod frecvent informații referitoare la performanță. — După cum arată Curtea de Conturi Europeană, peste 70 % dintre respondenți au indicat că, dacă nu sunt atinse obiectivele, se elaborează planuri de acțiune și se efectuează monitorizări mai intense, iar peste 60 % dintre respondenți au răspuns că evaluarea se realizează dacă nu sunt atinse obiectivele. Rezultatele prezentate reflectă opiniile celor intervievați. Ar fi necesară o evaluare de la caz la caz, pentru a stabili dacă au fost luate măsurile de monitorizare corespunzătoare, ținând cont de constrângerile cadrului bugetar. 4. Comisia nu explică în general utilizarea informațiilor referitoare la performanță în rapoartele sale privind performanța (punctele 3.27-3.31) Nu există nicio cerință pentru direcțiile generale sau pentru Comisie să explice în rapoartele lor privind performanța modul în care informațiile referitoare la performanță au fost utilizate în procesul decizional. Rapoartele de performanță și fișele de program pe care direcțiile generale le elaborează includ totuși adesea unele informații limitate în acest sens. 5. Se așteaptă noi progrese pe măsură ce continuă să se dezvolte o cultură a performanței (punctele 3.32-3.36) Cadrele de conducere intervievate din diferitele direcții generale au identificat o serie de probleme pe care le percep ca împiedicând utilizarea în mai mare măsură a informațiilor privind performanța pentru a obține rezultate mai bune. Rezultatele sondajului Curții au confirmat o nevoie reală de mai multă formare cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță, precum și nevoia unei diseminări mai eficace a cunoștințelor și a bunelor practici. Mai multe dintre acțiunile pe care Comisia le întreprinde pentru a deveni o instituție axată în mai mare măsură pe performanță pot fi văzute ca un prim pas în cadrul unui efort mai amplu vizând o veritabilă schimbare de cultură organizațională. În timp, această schimbare ar trebui să permită Comisiei și bugetului UE să devină din ce în ce mai mult axate pe atingerea rezultatelor și pe obținerea unui impact. Comisia consideră că are deja o cultură a performanței bine dezvoltată, iar în ultimii ani a luat o serie de măsuri pentru a consolida în continuare această cultură (56). A se vedea și exemplele furnizate de Curtea de Conturi Europeană, la punctul 3.32, cu privire la măsurile luate de Comisie pentru consolidarea culturii performanței, precum și răspunsul Comisiei la punctul 3.36. 3.82. La punctele 3.37-3.67 sunt prezentate principalele concluzii și recomandări dintr-o selecție de rapoarte speciale publicate de Curte în 2017. 3.83. Exercițiul desfășurat în acest an pentru a urmări situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare (a se vedea punctele 3.68-3.78) confirmă faptul că trei sferturi dintre recomandările evaluate de Curte fuseseră puse în aplicare fie în totalitate, fie în majoritatea privințelor. Aceasta înseamnă că, în majoritatea cazurilor, au fost luate măsuri corective. În 19 % din cazuri, recomandările fuseseră puse în aplicare numai în anumite privințe, existând în continuare deficiențe semnificative, detaliate în anexa 3.2 . Acest procent era cu 7 % mai mare decât media înregistrată în ultimii șase ani, fapt care este probabil consecința modificării metodei de analiză a Curții. Recomandări 3.84. Anexa 3.4 prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor trei recomandări pe care aceasta le-a formulat în Raportul anual pe 2014. O recomandare nu fusese pusă în aplicare și nu există probe suficiente pentru o analiză a progreselor înregistrate în legătură cu celelalte două recomandări. 3.85. Pe baza concluziilor formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei să ia următoarele măsuri: — Recomandarea 1: pentru perioada aferentă următorului CFM, Comisia ar trebui să propună măsuri care să raționalizeze și să simplifice cadrele strategice care reglementează execuția bugetului UE, consolidând astfel răspunderea în ceea ce privește rezultatele și sporind claritatea și transparența pentru toate părțile interesate. Comisia acceptă recomandarea. Comisia este de acord că abordarea în ceea ce privește punerea în aplicare a bugetului UE ar trebui să fie cât mai coerentă și fluidă și că transparența și claritatea în ceea ce privește obținerea rezultatelor sunt esențiale. Comisia consideră că propunerile sale pentru viitorul cadru financiar multianual și programele sectoriale asociate constituie un cadru coerent pentru viitorul buget. Scopul acestor propuneri este să contribuie la prioritățile politice convenite de liderii europeni la Bratislava și la Roma. Ele valorifică informații furnizate de o gamă variată de părți interesate de pe întregul teritoriu al Europei. Decizia finală cu privire la acest cadru va fi luată de Consiliu, acționând în unanimitate, cu aprobarea Parlamentului European. Curtea de Conturi Europeană face referire la alte „cadre strategice” care pot influența punerea în aplicare a bugetului în perioada post-2020. Acestea includ prioritățile politice ale următoarei Comisii și agenda strategică a Consiliului European. Aceste cadre sunt elaborate în conformitate cu prerogativele instituționale ale instituțiilor, astfel cum sunt definite în Tratat. Comisia – împreună cu celelalte instituții – își va îndeplini rolul de a asigura o abordare coerentă a punerii în aplicare a viitorului cadru financiar multianual. De asemenea, Comisia consideră că cadrul pentru viitorul buget ar trebui să fie suficient de flexibil pentru a putea răspunde în mod eficace la nevoi neprevăzute, pe măsură ce apar. Aceasta este o consecință naturală și inevitabilă a mediului complex în care este pus în aplicare bugetul UE. Acest lucru ar trebui să implice colaborarea cu părțile interesate pentru a se ajunge la un set coerent de obiective măsurabile de nivel înalt, care să permită orientarea eforturilor în vederea obținerii rezultatelor (57) prevăzute pentru întregul buget aferent cadrului financiar multianual, pe întreaga perioadă de execuție (58). Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: adoptarea cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027. Propunerile pentru viitoarele programe financiare din cadrul financiar multianual conțin obiective detaliate și măsurabile, precum și indicatori care vor fi utilizați pentru monitorizarea și gestionarea performanțelor acestor programe pe parcursul perioadei. Decizia finală cu privire la elaborarea acestor programe va fi adoptată de Parlamentul European și de Consiliu prin procedura legislativă ordinară. Comisia va raporta cu privire la progresele înregistrate în rapoartele de performanță relevante. În plus, Comisia va explora, împreună cu celelalte instituții și părți interesate, po