[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 3.12.2010

COM(2010) 730 final

2010/0351 (NLE)

Propunere de

DECIZIE A CONSILIULUI

privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Irlanda

SEC(2010) 1516 final

EXPUNERE DE MOTIVE

Irlanda s-a confruntat recent cu presiuni din ce în ce mai mari pe piețele financiare, ca urmare a preocupărilor tot mai accentuate legate de sustenabilitatea finanțelor sale publice. Actuala criză a avut un efect dramatic asupra finanțelor publice ale Irlandei. Măsurile de sprijinire a sectorului bancar, printre care s-au numărat injecții de capital importante, au avut la rândul lor un rol major în deteriorarea situației finanțelor publice, pe fondul recesiunii. Actualele preocupări de pe piață reflectă în primul rând faptul că solvabilitatea statului și sistemul bancar au devenit indisolubil legate în perioada crizei. Aceasta a condus la o creștere puternică a randamentului obligațiunilor suverane ale Irlandei, în timp ce sistemul bancar intern pur și simplu nu mai are acces la finanțare de pe piața internațională, bazându-se din ce în ce mai mult pe Eurosistem pentru finanțare.

Având în vedere aceste perturbări economice și financiare grave, autoritățile irlandeze au solicitat oficial, la 21 noiembrie 2010, asistență financiară din partea Uniunii Europene, a statelor membre ale zonei euro și a Fondului Monetar Internațional (FMI), cu scopul de a sprijini un program de politici care vizează redobândirea încrederii, revenirea economiei la creștere sustenabilă și asigurarea stabilității financiare în Irlanda, în zona euro și în Uniune. Proiectul de program de ajustare economică și financiară prezentat Comisiei și Consiliului vizează redobândirea încrederii pieței financiare în sectorul bancar și în statul irlandez. Programul cuprinde trei elemente principale. În primul rând, o strategie pentru sectorul financiar care presupune restructurarea și reorganizarea din temelii a sectorului bancar, precum și reducerea efectului de levier, la care se adaugă o recapitalizare adecvată. În al doilea rând, o strategie ambițioasă de consolidare bugetară, care cuprinde măsuri detaliate vizând plasarea datoriei publice brute pe o traiectorie descendentă stabilă pe termen mediu. În al treilea rând, o agendă ambițioasă de reforme structurale, mai ales pentru piața muncii, cu scopul de a facilita ajustarea și consolidarea potențialului de creștere al economiei.

Programul se referă la perioada 2010-2013. Componenta financiară a programului va răspunde nevoilor de finanțare cu o contribuție de până la 85 de miliarde EUR, din care 35 de miliarde EUR sunt destinați susținerii sistemului bancar, iar 50 de miliarde EUR eventualelor nevoi de finanțare bugetară. Jumătate din măsurile de sprijinire a sectorului bancar (17½ miliarde EUR) vor fi finanțate printr-o contribuție din partea Irlandei, care va proveni din rezerva de lichidități a statului și din Fondul național de rezervă pentru pensii. A fost, de asemenea, solicitată asistență din partea Uniunii pentru Irlanda în valoare de până la 22,5 miliarde EUR în cadrul Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF) înființat prin Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010. Aceasta va constitui o parte a sprijinului total oferit Irlandei de partenerii europeni, în valoare de 45 de miliarde EUR, la care se adaugă un împrumut de la FMI de 19,5 miliarde DST (aproximativ 22,5 miliarde de EUR) în cadrul unui mecanism de finanțare extinsă. În acest context, deblocarea unei asistențe financiare din partea Uniunii pentru Irlanda în valoare de până la 22,5 miliarde EUR în cadrul Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF) înființat prin Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 ar permite sprijinirea revenirii economiei la creștere sustenabilă, ar asigura buna funcționare a sistemului bancar și ar garanta stabilitatea financiară în Uniune și în zona euro. Contribuția financiară din partea Uniunii va fi plătită în maxim 13 tranșe și va fi condiționată de adoptarea unor măsuri specifice de politică economică. Asistența financiară trebuie să fie furnizată în termeni și condiții similare cu cele impuse de FMI.

2010/0351 (NLE)

Propunere de

DECIZIE A CONSILIULUI

privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Irlanda

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 122 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară[1],

întrucât:

1. Irlanda s-a confruntat recent cu presiuni din ce în ce mai mari pe piețele financiare, ca urmare a preocupărilor tot mai accentuate legate de sustenabilitatea finanțelor sale publice, preocupări generate de adoptarea unor măsuri complexe de sprijinire a sectorului financiar, puternic afectat. Din cauza expunerii excesive față de proiectele imobiliare și din domeniul construcțiilor, sistemul bancar intern a înregistrat pierderi considerabile în urma colapsului acestor sectoare. Actuala criză economică și bancară a avut un efect dramatic și asupra finanțelor publice ale Irlandei, amplificând și mai mult impactul recesiunii. Scăderea veniturilor fiscale și creșterea cheltuielilor ciclice, în special ca urmare a creșterii șomajului, au contribuit la crearea unui deficit public ridicat și la o creștere accentuată a datoriei în raport cu situația favorabilă de dinaintea crizei și în pofida implementării, începând cu mijlocul anului 2008, a cinci pachete importante de măsuri de consolidare bugetară. Măsurile de sprijinire a sectorului bancar, printre care s-au numărat injecții de capital importante, au avut un rol major în deteriorarea situației finanțelor publice. Actualele preocupări de pe piață reflectă în primul rând faptul că solvabilitatea statului și solvabilitatea sistemului bancar au devenit indisolubil legate în perioada crizei. Aceasta a condus la o creștere puternică a randamentului obligațiunilor suverane ale Irlandei, în timp ce sistemul bancar intern pur și simplu nu mai are acces la finanțare de pe piața internațională, bazându-se din ce în ce mai mult pe Eurosistem pentru finanțare.

2. Având în vedere aceste perturbări grave ale sectorului economic și financiar cauzate de împrejurări excepționale, care nu puteau fi controlate de guvern, autoritățile irlandeze au solicitat oficial, la 21 noiembrie 2010, asistență financiară din partea Uniunii Europene, a statelor membre ale zonei euro și a Fondului Monetar Internațional, cu scopul de a sprijini revenirea economiei la creștere sustenabilă, de a asigura buna funcționare a sistemului bancar și de a garanta stabilitatea financiară a Uniunii și a zonei euro. La 28 noiembrie 2010 s-a ajuns la un acord la nivel tehnic cu privire la un pachet amplu de măsuri pentru perioada 2010-2013.

3. Proiectul de program de ajustare economică și financiară (denumit în cele ce urmează „programul”) prezentat Comisiei și Consiliului vizează redobândirea încrederii pieței financiare în sectorul bancar și în statul irlandez, ajutând totodată economia să revină la creștere sustenabilă. Pentru a îndeplini aceste obiective, programul cuprinde trei elemente principale. În primul rând, o strategie pentru sectorul financiar care presupune restructurarea și reorganizarea din temelii a sectorului bancar, precum și reducerea efectului de levier, la care se adaugă recapitalizarea, în limitele necesare. În al doilea rând, o strategie ambițioasă de consolidare bugetară, bazată pe Planul național de redresare 2011-2014, publicat de autorități la 24 noiembrie 2010. Planul prezintă măsuri detaliate de consolidare bugetară care vizează plasarea datoriei publice brute pe o traiectorie descendentă stabilă pe termen mediu. Autoritățile se angajează să reducă deficitul sub nivelul de 3% din PIB până în 2015, acesta fiind noul termen limită stabilit de Consiliu la [7] decembrie 2010. În al treilea rând, tot pe baza Planului național de redresare economică, programul propune o agendă ambițioasă de reforme structurale, mai ales pentru piața muncii, cu scopul de a facilita ajustarea și consolidarea potențialului de creștere al economiei. În sprijinul acestor măsuri ambițioase, autoritățile solicită asistență financiară din partea Uniunii și a statelor membre din zona euro, precum și împrumuturi bilaterale din partea Regatului Unit, a Suediei, a Danemarcei și a FMI.

4. Conform proiecțiilor actuale ale Comisiei cu privire la creșterea PIB-ului nominal (1,4% în 2011, 2,7% în 2012 și 3,8% în 2013), traiectoria de ajustare bugetară stabilită în Recomandarea Consiliului adresată Irlandei din [7] decembrie 2010 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat este compatibilă cu traiectoria stabilită pentru ponderea datoriei în PIB (98,9 % în 2010, 113,5 % în 2011, 120,0 % în 2012 și 121,8 % în 2013). Ponderea datoriei în PIB se va stabiliza așadar în 2013 și ulterior va urma o traiectorie descrescătoare, în condițiile continuării reducerii deficitului. Evoluția datoriei este afectată de o serie de operațiuni financiare în afara bugetului, care, conform estimărilor, vor determina creșterea ponderii datoriei în PIB cu 5,3 puncte procentuale din PIB în 2011 și cu 0,8 puncte procentuale din PIB în 2012, iar în 2013 vor determina reducerea acesteia cu 1,3 puncte procentuale din PIB. Printre aceste operațiuni se numără injecții de capital în bănci în 2011, reduceri ale rezervelor de lichidități și ale diferențelor dintre dobânzile acumulate și dobânzilor plătite efectiv.

5. Conform evaluării Comisiei, realizată în colaborare cu BCE, Irlanda are nevoie de finanțare totală de 85 de miliarde EUR începând cu decembrie 2010 și până la sfârșitul anului 2013. În ciuda ajustării bugetare semnificative, deficitul de finanțare al statului s-ar putea ridica la 50 de miliarde EUR în cursul perioadei acoperite de program. Conform ipotezelor, ratele de refinanțare pentru datoria pe termen lung scadentă se situează la 0% până la sfârșitul anului 2011, la 20% în 2012 și la 80% în 2013. Aceleași ipoteze prudente cu privire la refinanțare sunt valabile și pentru datoria pe termen scurt. Strategia pentru sectorul financiar propusă în program cu scopul de a reinstaura încrederea în sistemul bancar irlandez pe o bază sustenabilă cuprinde un program de finanțare de până la 35 de miliarde EUR. Acesta include o injecție imediată de capital de până la 10 miliarde EUR în anumite bănci, cu scopul de a aduce rata capitalului de bază de rangul I la nivelul de 12%, finanțându-se totodată măsuri rapide de sprijinire a reducerii efectului de levier și ținându-se cont de marjele (haircuts) creditelor suplimentare care urmează să fie transferate Agenției naționale de administrare a activelor (National Asset Management Agency, NAMA). Un capital contingent suplimentar de 25 de miliarde EUR ar trebui să garanteze capacitatea băncilor de a îndeplini cerințele de capital actuale și viitoare. Cu toate acestea, nevoile de finanțare reale ar putea fi considerabil mai mici, mai ales în cazul în care condițiile de pe piață se îmbunătățesc semnificativ, iar băncile nu se confruntă cu pierderi grave și neașteptate pe durata aplicării programului.

6. Programul ar fi finanțat prin contribuții din surse externe și prin utilizarea rezervelor financiare ale Irlandei. Asistența din partea Uniunii pentru Irlanda s-ar ridica la o valoare de până la 22,5 miliarde EUR în cadrul Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF) înființat prin Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010. Aceasta ar constitui o parte din sprijinul total oferit de partenerii europeni ai Irlandei, în valoare de 45 de miliarde EUR. Pe lângă sprijinul acordat prin intermediul MESF, împrumuturile de la statele membre UE ar cuprinde contribuții de la Fondul European de stabilitate financiară (17,7 miliarde EUR), precum și sprijin bilateral sub formă de împrumut din partea Regatului Unit, a Suediei și a Danemarcei (în total 4,8 miliarde EUR). În plus, Irlanda a solicitat un împrumut de la FMI în valoare de 19,5 miliarde DST (aproximativ 22,5 miliarde EUR) în cadrul unui mecanism de finanțare extinsă. Contribuția irlandeză ar fi de 17,5 miliarde EUR și ar proveni din utilizarea rezervelor de lichidități existente ale statului și din contribuții de la Fondul național de rezervă pentru pensii (National Pensions Reserve Fund - NPRF). Este necesar ca asistența financiară din partea MESF să fie furnizată conform unor termeni și condiții similare cu cele impuse de FMI.

7. Consiliul ar trebui să examineze în mod regulat politicile economice implementate de Irlanda, mai ales în contextul analizelor anuale cu privire la actualizările programului de stabilitate al Irlandei și la implementarea programului național de reformă, precum și în cadrul procedurii de deficit excesiv.

8. Asistența financiară a Uniunii ar trebui gestionată de către Comisie. Condițiile specifice de politică economică convenite cu Irlanda ar trebui stabilite printr-un memorandum de înțelegere. Condițiile financiare detaliate ar trebui să fie stabilite într-un acord de împrumut.

9. Comisia ar trebui să verifice, la intervale regulate, prin intermediul misiunilor și al raportărilor trimestriale ale autorităților irlandeze, dacă sunt îndeplinite condițiile privind politicile economice de care depinde acordarea asistenței.

10. Pe tot parcursul implementării programului, Comisia ar trebui să furnizeze consultanță suplimentară cu privire la politici, precum și asistență tehnică în domenii specifice.

11. Operațiunile la a căror finanțare contribuie Uniunea trebuie să fie compatibile cu politicile Uniunii și să respecte legislația acesteia. Intervențiile în sprijinul instituțiilor financiare trebuie să se desfășoare în conformitate cu normele UE în domeniul concurenței.

12. Asistența ar trebui acordată cu scopul de a sprijini implementarea cu succes a programului.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

13. Uniunea acordă Irlandei un împrumut de maximum 22,5 miliarde EUR, cu o scadență medie maximă de 7,5 ani.

14. Asistența financiară se acordă timp de trei ani începând cu ziua următoare datei intrării în vigoare a prezentei decizii.

15. Comisia pune la dispoziția Irlandei asistența financiară din partea Uniunii în maximum 13 tranșe. O tranșă poate fi plătită în una sau mai multe sub-tranșe. Scadențele sub-tranșelor acordate în cadrul primei tranșe pot fi mai lungi decât scadența medie maximă menționată la alineatul (1). În acest caz, scadențele sub-tranșelor ulterioare se stabilesc astfel încât scadența medie maximă menționată la alineatul (1) să fie respectată odată ce au fost deblocate toate tranșele.

16. Prima tranșă se plătește în urma intrării în vigoare a acordului de împrumut și a memorandumului de înțelegere.

17. Irlanda plătește costurile efective de finanțare ale Uniunii pentru fiecare sub-tranșă, la care se adaugă o marjă de 292,5 puncte de bază, condițiile fiind așadar similare celor impuse de FMI.

18. În plus, Irlanda plătește costurile menționate la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 407/2010.

19. Dacă este necesar în vederea finanțării împrumutului, se permite utilizarea prudentă a swap-urilor pe rata dobânzii cu contrapartide având cea mai înaltă calitate de credit.

20. Comisia decide cu privire la valoarea și deblocarea tranșelor ulterioare. Comisia decide cu privire la valoarea sub-tranșelor.

Articolul 2

21. Asistența este gestionată de Comisie într-un mod compatibil cu angajamentele asumate de Irlanda și cu recomandările Consiliului, mai exact cu recomandările adresate Irlandei în contextul punerii în aplicare a programului național de reformă și a Pactului de stabilitate și creștere.

22. Comisia convine, împreună cu autoritățile din Irlanda, asupra condițiilor specifice de politică economică de care depinde asistența financiară, după cum se prevede la articolul 3. Aceste condiții se stabilesc într-un memorandum de înțelegere compatibil cu angajamentele și recomandările menționate la alineatul (1). Condițiile financiare detaliate se stabilesc într-un acord de împrumut încheiat cu Comisia.

23. Comisia verifică la intervale regulate dacă sunt îndeplinite condițiile de politică economică. În acest scop, autoritățile irlandeze pun la dispoziția Comisiei toate informațiile necesare și cooperează pe deplin cu aceasta. CEF este înștiințat de către Comisie cu privire la eventualele refinanțări ale împrumuturilor sau la modificarea condițiilor financiare.

24. Irlanda adoptă și pune în aplicare măsuri suplimentare de consolidare pentru asigurarea stabilității macrofinanciare, în cazul în care astfel de măsuri devin necesare în cursul programului de asistență. Autoritățile irlandeze consultă Comisia înaintea adoptării unor astfel de măsuri suplimentare.

Articolul 3

25. Se aprobă programul de ajustare elaborat de autoritățile irlandeze.

26. Plata fiecărei noi tranșe este condiționată de implementarea satisfăcătoare a programului de ajustare al guvernului irlandez, care va fi inclus în programul de stabilitate al Irlandei, în programul național de reformă și, mai ales, în condițiile specifice de politică economică stabilite în memorandumul de înțelegere. Printre acestea se numără, inter alia, măsurile prevăzute la alineatele (4)-(9) din prezentul articol.

27. Deficitul public nu trebuie să depășească 10,6% din PIB-ul estimat în 2011, 8,6% din PIB în 2012 și 7,5% din PIB în 2013, astfel încât Irlanda să poată intra pe o traiectorie care să permită reducerea deficitului sub 3% din PIB până în 2015. Traiectoria estimată a deficitului anual nu include posibilul efect direct al eventualelor măsuri de sprijinire a băncilor în contextul strategiei guvernamentale pentru sectorul financiar stabilită în Memorandumul pentru politici economice și financiare și detaliată în Memorandumul de înțelegere care va fi semnat de Comisie și de autoritățile irlandeze. În plus, această traiectorie respectă opinia preliminară a Eurostat privind tratamentul contabil ESA 95 al momentului înregistrării plăților de dobânzi pentru biletele la ordin plătibile Băncii Anglo-Irlandeze[2], revizuirea respectivei opinii implicând revizuirea traiectoriei de deficit.

28. Măsurile menționate la alineatele (7)-(9) de mai jos se adoptă de către Irlanda înainte de sfârșitul anului indicat, termenele limită exacte pentru anii 2011-2013 fiind precizate în Memorandumul de înțelegere care va fi semnat de Comisie și de autoritățile irlandeze. Irlanda trebuie să fie pregătită să ia măsuri suplimentare de consolidare pentru a reduce deficitul sub 3% din PIB în 2015, în cazul în care se materializează riscurile care planează asupra țintelor de deficit precizate la alineatul (3).

29. Pentru a reinstaura încrederea în sectorul financiar, Irlanda reduce efectul de levier, recapitalizează corespunzător și restructurează din temelii sistemul financiar, după cum s-a stabilit în Memorandumul de înțelegere. Concret, Irlanda:

(a) întreprinde acțiunile necesare pentru a asigura recapitalizarea Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society și Irish Life and Permanent sub formă de capital propriu, dacă este necesar, astfel încât să se garanteze menținerea cerinței minime de capital de 10,5% capital de bază de rangul I, în funcție de rezultatele Evaluării adecvării capitalului prudențial pentru 2011.

(b) procedează în cel mai scurt timp posibil la înstrăinarea participațiilor în bănci, achiziționate în timpul crizei, într-un mod care să țină cont de considerentele legate de stabilitatea financiară și de finanțele publice.

(c) implementează un plan specific de soluționare a problemelor cu care se confruntă Anglo Irish Bank și Irish Nationwide Building Society, care va viza reducerea la minim a pierderilor de capital rezultate din lichidarea instituțiilor de credit neviabile.

30. Irlanda trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul anului 2010:

Adoptarea unui buget pe 2011 care să cuprindă măsuri de consolidare bugetară în valoare totală de 6 miliarde EUR, vizând reducerea deficitului public în intervalul de timp prevăzut la articolul 3 alineatul (3). Bugetul cuprinde măsuri legate de venituri, pentru a atrage cel puțin 1 400 de milioane EUR în 2011, cuprinzând o reducere a tranșelor de impozitare a veniturilor persoanelor fizice și a creditelor fiscale sau măsuri echivalente care să genereze venituri de 945 milioane EUR în 2011; o reducere a scutirii de impozit a pensiilor și a deducerilor legate de pensii, care să aducă venituri de 155 de milioane EUR în 2011; o reducere a cheltuielilor fiscale generale pentru a genera venituri de 220 milioane EUR în 2011; majorarea accizelor și alte măsuri fiscale menite să aducă la buget 80 de milioane EUR în 2011. În plus, în buget trebuie să se precizeze că guvernul va prezenta metode de colectare a cel puțin 700 de milioane de EUR prin intermediul unor măsuri one-off și prin alte măsuri adoptate în 2011. Bugetul trebuie să integreze și o reducere a cheltuielilor curente în 2011 de cel puțin 2 090 de milioane EUR, care va cuprinde: reduceri ale cheltuielilor cu protecția socială; reducerea posturilor din sectorul public; reducerea progresivă a pensiilor existente din sectorul public, atingând o medie de peste 4%; alte economii, în special la nivelul cheltuielilor dedicate bunurilor și serviciilor, precum și al altor transferuri; o reducere de cel puțin 1 800 de milioane EUR a cheltuielilor de capital public comparativ cu planurile actuale pentru 2011. În situații excepționale, trebuie luate în considerare, în strânsă consultare cu Comisia, și alte măsuri capabile să genereze economii comparabile cu cele enumerate mai sus.

31. Irlanda trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul anului 2011:

(a) O reducere cu 10% a remunerațiilor funcționarilor publici nou recrutați. Guvernul are în vedere și o ajustare corespunzătoare, inclusiv în raport cu masa salarială din sectorul public, pentru a compensa eventuala insuficiență a economiilor rezultate din eficientizarea administrativă și din reducerea numărului de funcționari publici.

(b) Adoptarea unui buget pe 2012 care să cuprindă măsuri de consolidare bugetară în valoare de cel puțin 3,6 miliarde EUR, vizând reducerea deficitului public în intervalul de timp prevăzut la articolul 3 alineatul (3). Proiectul de buget include în special măsuri pe partea de venituri care să genereze 1,5 miliarde EUR pe durata unui an întreg, cuprinzând, inter alia, o reducere a tranșelor de impozitare a veniturilor persoanelor fizice și a creditelor fiscale; o reducere a scutirii de impozit în cazul pensiilor; o reducere a cheltuielilor fiscale generale; un nou impozit pe proprietate; reforma impozitului pe câștigul din capital și a impozitului pe achizițiile de capital; majorarea taxei pe carbon. Bugetul trebuie să prevadă pentru 2012 o reducere a cheltuielilor de 2,1 miliarde EUR, incluzând reduceri ale prestațiilor sociale, precum și reduceri de posturi în sectorul public, ajustări ale pensiilor din sectorul public și ale altor cheltuieli programate și reduceri ale cheltuielilor de capital.

(c) Finalizarea unei evaluări independente cu privire la transferul responsabilității pentru aprovizionarea cu apă de la autoritățile locale la o societate de distribuție a apei și elaborarea de propuneri de aplicare, astfel încât facturarea să poată începe în 2012/2013.

(d) Adoptarea unor dispoziții legislative cu scopul de a prelungi vârsta legală de pensionare la 66 de ani în 2014, la 67 în 2021 și la 68 în 2028, pentru a îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. De asemenea, drepturile de pensii pentru funcționarii publici nou recrutați trebuie să facă obiectul unei reforme începând cu 2011. Aceasta va include revizuirea condițiilor de pensionare anticipată pentru anumite categorii de funcționari publici și indexarea pensiilor în raport cu prețurile de consum. Pensiile vor avea la bază câștigurile medii din perioada vieții active. Vârsta de pensionare pentru noii angajați va fi aliniată la vârsta de pensionare legală.

(e) Adoptarea unor măsuri care să contribuie la credibilitatea strategiei bugetare și să consolideze cadrul bugetar. Irlanda adoptă și implementează regula bugetară conform căreia toate veniturile suplimentare neprevăzute obținute în perioada 2011-2015 vor fi alocate reducerii deficitului și a datoriei. În conformitate cu propunerea din Planul național de redresare pentru perioada 2011-2014, Irlanda înființează un consiliu consultativ bugetar care să realizeze o evaluare independentă a poziției bugetare a guvernului, precum și prognoze. Irlanda trebuie să adopte o lege a responsabilității bugetare care să introducă un cadru de cheltuieli pe termen mediu cu plafoane multianuale obligatorii pentru cheltuielile din fiecare domeniu. Acest lucru ar trebui realizat ținând seama de noile reforme ale guvernanței economice la nivelul UE și pe baza reformelor deja implementate.

(f) Irlanda trebuie să adopte modificări legislative prin care să elimine restricțiile din calea comerțului și a concurenței în sectoare protejate cum ar fi domeniul juridic, serviciile medicale și cele farmaceutice.

(g) Recapitalizarea băncilor irlandeze până la un nivel inițial de 12% capital de bază de rangul I, ținând cont de marjele (haircuts) creditelor suplimentare care urmează să fie transferate NAMA, și finanțarea reducerii rapide a efectului de levier prin deblocarea a 10 miliarde de EUR în cadrul sistemului. Recapitalizarea se va face sub formă de acțiuni (sau instrumente echivalente pentru Educational Building Society).

(h) Introducerea de măsuri legislative în vederea reformării salariului minim astfel încât să se stimuleze crearea de locuri de muncă și să se evite perturbările generate de salariile minime sectoriale și efectuarea, în acord cu Comisia, a unei analize independente a cadrului Registered Employment Agreements și Employment Regulation Orders.

(i) Reforma sistemului de ajutor de șomaj pentru a oferi mai multe stimulente în vederea ieșirii cât mai rapide din șomaj. Măsurile de activare vor fi consolidate printr-o mai bună identificare a nevoilor persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, prin sporirea angajamentului acestora și prin elaborarea de sancțiuni care să garanteze că beneficiarii caută un loc de muncă sau participă la programe de formare; aceste măsuri vor fi completate de o monitorizare mai eficace. Mecanismul de sancțiuni va fi în așa fel calibrat încât să determine o pierdere efectivă de venituri, fără a fi excesiv de punitiv.

(j) Publicarea unei analize aprofundate a regimului de îndatorare personală și demararea lucrărilor la o reformă legislativă care să aducă un echilibru între interesele creditorilor și ale debitorilor.

(k) Elaborarea unui raport care să prezinte o evaluare independentă a sectoarelor electricității și gazului, cu scopul de a oferi asistență în ceea ce privește nevoia de finanțare și pentru a crește concurența. Autoritățile se vor consulta cu Comisia cu privire la rezultatele evaluării, pentru a stabili obiective corespunzătoare.

(l) În vederea creșterii concurenței pe piețele deschise, legislația va face obiectul unei reforme pentru a spori credibilitatea măsurilor disuasive; se va propune aplicarea unor a amenzi și a altor sancțiuni în cazuri legate de concurență. Pe lângă aceasta, autoritățile din domeniul concurenței vor avea obligația de a identifica sectoarele care nu intră în sfera de aplicare a legislației din domeniul concurenței și vor găsi metode prin care se pot soluționa aceste excluderi.

(m) Pentru a încuraja creșterea în sectorul de retail, guvernul efectuează un studiu care va analiza impactul economic al eliminării actualului plafon aplicat în ceea ce privește dimensiunile sediilor comerciale, în vederea stimulării concurenței și reducerii prețurilor pentru consumatori. Aplicarea concluziilor studiului cu privire la politicile care se recomandă se va discuta împreună cu Comisia.

32. Irlanda trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul anului 2012:

(a) Adoptarea unui buget pe 2013 care să cuprindă măsuri de consolidare bugetară în valoare de cel puțin 3,1 miliarde EUR, vizând reducerea deficitului public în intervalul de timp prevăzut la articolul 3 alineatul (3). Mai exact, bugetul trebuie să includă măsuri pe partea de venituri, care să conducă la colectarea a cel puțin 1,1 miliarde de EUR (inclusiv reporturile din 2012), printre care: o reducere a tranșelor de impozitare a veniturilor persoanelor fizice și a creditelor fiscale; o reducere a scutirii de impozit în cazul pensiilor private; o reducere a cheltuielilor fiscale generale și introducerea unui impozit pe proprietate. Bugetul trebuie să prevadă și o reducere a cheltuielilor curente în 2013 de cel puțin 2 miliarde EUR, care să cuprindă: reduceri ale prestațiilor sociale; reducerea posturilor din sectorul public; ajustări ale pensiilor din sectorul public; reduceri ale altor cheltuieli programate și reduceri ale cheltuielilor de capital.

(b) Trimiterea legislației în Parlament cu scopul de a reforma regimul de îndatorare personală în vederea garantării unui mai bun echilibru între interesele creditorilor și ale debitorilor.

33. Pentru a asigura respectarea fără probleme a condițiilor de care depinde programul de finanțare și pentru a ajuta la soluționarea dezechilibrelor într-un mod sustenabil, Comisia oferă consultanță permanentă cu privire la reformele bugetare, structurale și ale pieței financiare. De asemenea, în colaborare cu FMI și BCE, Comisia analizează periodic eficacitatea și impactul social și economic al măsurilor convenite și recomandă măsurile de corecție necesare pentru a stimula creșterea și a contribui la crearea de locuri de muncă, asigurând consolidarea bugetară necesară și reducând la minim efectele sociale negative, mai ales în ceea ce privește categoriile sociale cele mai vulnerabile din Irlanda.

Articolul 4

Irlanda deschide un cont special la Banca Națională a Irlandei în vederea gestionării asistenței financiare din partea Uniunii.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Irlandei.

Articolul 6

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Consiliu

Președintele

FIȘĂ DE IMPACT BUGETAR

(conform articolului 16 din regulamentul intern)

DOMENIUL DE POLITICĂ: TITLUL 01 – AFACERI ECONOMICE ȘI FINANCIARE

ACTIVITATE: OPERAȚIUNI ȘI INSTRUMENTE FINANCIARE

TITLUL ACȚIUNII: MECANISMUL EUROPEAN DE STABILIZARE FINANCIARĂ – ASISTENȚĂ FINANCIARĂ PENTRU IRLANDA

1. TITLUL PROPUNERII: RUBRICA BUGETARĂ ÎN CAUZĂ ȘI TITLUL

01 04 01 03 Garanția Uniunii Europene pentru împrumuturile UE destinate asistenței financiare acordate prin mecanismul european de stabilizare financiară

2. TEMEI JURIDIC:

Articolul 122 alineatul (2) din tratat; Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului.

3. CIFRE GLOBALE PENTRU EXERCI ȚIUL FINANCIAR (ÎN EURO)

Această rubrică constituie structura pentru garanția acordată de Uniunea Europeană. Ea va permite Comisiei să onoreze datoria (principalul, dobânda și alte costuri) în cazul incapacității de plată a debitorului (Irlanda).

Se va utiliza linia bugetară („p.m.”) corespunzătoare garanției bugetare doar în cazul unei cereri efective de garanție. Se preconizează că, în mod normal, garanția bugetară nu va fi solicitată.

3.a – Exercițiul curent

Nu se aplică

CA |

Credit inițial pentru exercițiul financiar (buget) |

Transferuri |

Credit suplimentar |

Credit total |

Credite deja rezervate printr-un alt program de lucru |

Sold disponibil |

Sumă pentru acțiunea propusă |

3b – Reportări

Nu se aplică

CA |

Reportări |

Credite deja rezervate printr-un alt program de lucru |

Sold disponibil |

Sumă pentru acțiunea propusă |

3c – Următorul exercițiu financiar

Nu se aplică

CA |

Credit inițial pentru exercițiul financiar (buget) | p.m. |

Transferuri |

Credit suplimentar |

Credit total |

Credite deja rezervate printr-un alt program de lucru |

Sold disponibil |

Sumă pentru acțiunea propusă | p.m. |

4. DESCRIEREA AC ȚIUNII

Asistența financiară pe termen mediu propusă pentru Irlanda constă într-un împrumut din partea Uniunii (care urmează să fie finanțat prin împrumuturi UE pe piețele internaționale de capital) în valoare de 22,5 miliarde EUR. Asistența va fi furnizată în contextul unui pachet de finanțare internațional. Mai exact, împrumuturile acordate de țările partenere din UE ar include contribuții din partea Fondului European de stabilitate financiară (17,7 miliarde EUR) și sprijin bilateral sub formă de credite din partea Regatului Unit, a Suediei și a Danemarcei (4,8 miliarde EUR). De asemenea, Irlanda a solicitat un împrumut de la Fondul Monetar Internațional în valoare de 19,5 miliarde DST (aproximativ 22,5 miliarde EUR) în cadrul unui mecanism de finanțare extinsă. Contribuția irlandeză va fi de 17,5 miliarde EUR și va proveni din utilizarea rezervelor de lichidități existente ale statului și din contribuții de la Fondul național de rezervă pentru pensii (National Pensions Reserve Fund - NPRF). Sprijinul financiar al Uniunii pentru Irlanda vizează revenirea economiei la creștere sustenabilă și asigurarea bunei funcționări a sistemului bancar. În același timp, asistența oferită contribuie la asigurarea stabilității financiare în UE și în zona euro, prin reinstaurarea încrederii.

Împrumuturile UE obținute pe piețele de capital sau de la instituțiile financiare în scopul extinderii împrumutului acordat Irlandei sunt acoperite de la bugetul Uniunii. Cuantumul împrumuturilor care vor fi acordate Irlandei se ridică la 22,5 miliarde EUR.

Structura garanției oferite de bugetul Uniunii Europene îi va permite Comisiei să onoreze datoria în caz de neplată din partea Irlandei.

Pentru a-și îndeplini obligațiile, Comisia ar putea recurge la propriile rezerve de lichidități pentru a onora provizoriu datoria. În acest caz, se aplică articolul 12 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000 al Consiliului din 22 mai 2000 privind punerea în aplicare a Deciziei 2007/436/CE, Euratom referitoare la sistemul resurselor proprii ale Comunităților (JO L 130, 31.5.2000, p. 1).

5. METODA DE CALCUL ADOPTATĂ

Nu se aplică.

6. SCADEN ȚARUL PLĂȚILOR (ÎN EURO)

Nu se aplică.

Denumirea rubricii | Credite | Plăți |

Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Exercițiile financiare următoare |

Anul n |

Anul n+1 |

Anul n |

Anul n+1 |

Total |

[1] JO L 118, 12.5.2010, p. 1.

[2] A se vedea:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_member_states.