[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 11.7.2007

SEC(2007) 936

DOCUMENT DE LUCRU AL COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI

Document care însoţeşte Cartea albă privind sportul {COM(2007) 391 final} {SEC(2007) 932} {SEC(2007) 934} {SEC(2007) 935}

Analiza impactului Cărţii albe privind sportul prezintă principalele motive, precum şi procesul care au determinat Comisia să pregătească o Carte albă privind sportul. Decizia s-a bazat atât pe cunoştinţe proprii cât şi pe vaste consultări cu părţile interesate guvernamentale şi neguvernamentale, precum şi pe o examinare a rapoartelor şi studiilor existente[1], ceea ce a permis Comisiei să identifice priorităţile unei iniţiative politice în domeniul sportului. Analiza a confirmat existenţa unei serii semnificative de aşteptări vis-à-vis de UE, care, în elaborarea politicilor sale[2], ar trebui să ia mai bine în considerare caracteristicile specifice ale sportului, respectând în acelaşi timp autonomia sportului. De asemenea, din analiză a reieşit faptul că există diverse domenii în care acţiunea UE în domeniul sportului ar putea aduce o valoare adăugată măsurilor existente la nivel naţional. Analiza a confirmat şi faptul că potenţialul sportului pe plan social şi economic ar putea fi mai bine exploatat pentru a ajuta UE să îşi realizeze obiectivele strategice.

Actualul cadru legislativ nu conferă Uniunii Europene competenţe juridice specifice în domeniul sportului. Cu toate acestea, sportul este un domeniu în care se aplică numeroase dispoziţii ale Tratatului CE şi care, în consecinţă, face, de asemenea, obiectul hotărârilor instanţelor europene şi al deciziilor Comisiei. Dotat cu multiple faţete, peisajul sportiv complex al Europei interacţionează cu un număr considerabil de politici comunitare şi se confruntă cu noi realităţi economice şi sociale, precum şi cu provocări, o situaţie care nu a fost încă abordată în mod global de către o iniţiativă la nivel UE. Astfel, orice iniţiativă UE care vizează să răspundă aşteptărilor părţilor interesate trebuie să se bazeze pe o strategie holistică care să ţină seama de contextul judiciar de bază, pe de o parte, şi de necesitatea de a respecta autonomia sportului şi regulile subsidiarităţii, pe de altă parte. Orice asemenea iniţiativă solicită în mod natural o colaborare strânsă între toate serviciile respective ale Comisiei.

Fără a pierde din vedere aceste elemente, evaluarea impactului expune aspectele fundamentale ale unei iniţiative a Comisiei în domeniul sportului explicând motivele de bază, identificând problemele-cheie şi descriind principalele sale obiective. Problemele-cheie au putut fi identificate în funcţie de trei mari teme, cum ar fi: rolul sportului în societate, dimensiunea economică a sportului şi organizarea sportului. Acestea sunt prezentate sub forma unei liste de elemente şi de provocări principale legate de aceste aspecte. Dat fiind numărul mare de aspecte care trebuie luate în considerare în cadrul unei abordări globale a sportului, şase probleme prioritare, care reflectă principalele preocupări exprimate de către părţile interesate, sunt identificate în scopul evaluării impactului:

a) Lipsa unei siguranţe juridice în ceea ce priveşte aplicarea legislaţiei comunitare în domeniul sportului;

b) Aspecte de guvernare legate mai ales de sportul profesionist, în special practicile ilegale care par să fie larg răspândite printre agenţii de jucători, slaba protecţie a sportivilor minori, ca de asemenea şi efectele devastatoare ale dopajului, rasismului şi violenţei în sport;

c) Finanţarea sportului şi dificultăţile cu care se confruntă metodele tradiţionale de finanţare a sportului la nivel de bază;

d) Lipsa de date relative la domeniul sportului, ca bază a elaborării de politici;

e) Problema tot mai frecventă a excesului de greutate, a obezităţii, a bolilor cardio-vasculare şi a osteoartritei care reprezintă, într-o mare măsură, rezultatul lipsei activităţii fizice;

f) Integrarea limitată a aspectelor legate de sport în politicile educaţionale şi de formare.

Raportul ilustrează faptul că o iniţiativă a UE privind sportul ar trebui să aibă drept scop oferirea de orientări strategice în ceea ce priveşte rolul sportului în Europa, în vederea încurajării dezbaterii asupra anumitor probleme specifice şi în scopul de a acorda mai multă vizibilitate acestui sector în elaborarea de politici ale UE. De asemenea, raportul indică faptul că iniţiativa vizează să ilustreze, să recunoască şi să promoveze, în cadrul elaborării politicilor UE, caracteristicile specifice societale, economice şi organizaţionale ale sportului. Alt obiectiv constă în a integra mai bine sportul în acţiunile şi programele europene existente şi prevăzute şi în a găsi o metodă, în cadrul instrumentelor financiare ale UE, pentru a oferi un ajutor financiar proiectelor din domeniul sportului. De asemenea, evaluarea impactului identifică obiectivul unui mai bun dialog şi al unor structuri de cooperare politică pentru sport la nivel de UE.

Evaluarea impactului pune în evidenţă patru posibilităţi diferite în vederea abordării rolului sportului în Europa în contextul juridic şi politic actual:

- prima posibilitate constă în a nu lua iniţiative şi, prin urmare, în a menţine situaţia actuală în domeniul sportului;

- a doua posibilitate constă în a lansa noi consultări privind necesitatea unei iniţiative europene în domeniul sportului, prin intermediul unei cărţi verzi;

- a treia posibilitate constă în a aborda problema sportului prin intermediul unei iniţiative globale şi generale care să ia forma unui instrument fără forţă juridică obligatorie, cum ar fi o carte albă sau o comunicare;

- a patra posibilitate implică adoptarea unor măsuri de reglementare pentru probleme specifice, combinate cu o mai bună integrare a sportului în politicile şi programele comunitare.

În urma analizei impacturilor posibile, a eficacităţii, a rentabilităţii, a coerenţei şi a riscurilor eventuale legate de acţiunile propuse în şase domenii prioritare, raportul concluzionează că prima posibilitate (absenţa unei iniţiative comunitare) nu ar răspunde aşteptărilor părţilor interesate şi ar putea avea drept rezultat pierderea unor ocazii de a aborda provocările actuale din domeniul sportului. În lumina consultărilor ample care au avut deja loc în ultimii ani, raportul consideră că, continuarea procesului de consultare (a doua posibilitate) nu ar aduce o valoare adăugată. Raportul indică faptul că, în caz de elaborare a unor propuneri reglementare sau legislative într-o serie de domenii (a patra posibilitate), s-ar risca nerespectarea principiului subsidiarităţii şi a autonomiei sportului şi nu s-ar lua în considerare multiplele faţete ale sportului.

Soluţia unei cărţi albe este aceea care răspunde cel mai bine obiectivelor fixate şi care prezintă cel mai bun raport cost-eficacitate. Mulţumită unui plan de acţiune care defineşte măsuri concrete pentru a face faţă subiectelor-cheie identificate, cartea albă reuneşte iniţiativele cele mai eficiente la diferite niveluri, respectând în acelaşi timp autonomia sportului şi repartizarea competenţelor în domeniul sportului în Europa. Această soluţie este cea care răspunde cel mai bine dorinţei de a da, în cadrul juridic actual, o pondere politică şi vizibilitate unei iniţiative la nivel UE privind sportul.

[1] Pentru un rezumat detaliat al consultărilor care au avut loc în ultimii ani atât cu părţile interesate guvernamentale cât şi cu părţile interesate neguvernamentale, a se consulta anexa III la Documentul de lucru al Comisiei care însoţeşte Cartea albă.

[2] Astfel cum este prevăzut în declaraţia Consiliului European de la Nisa din anul 2000.