RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 218/1

Avizul Comitetului Economic și Social European privind impactul crizei economice și financiare asupra distribuției forței de muncă între sectoarele de producție, cu un accent special pe IMM-uri

(aviz exploratoriu)

2011/C 218/01

Raportor: dl Antonello PEZZINI

Coraportor: dl Karel HAVLÍČEK

La 15 noiembrie 2010, reprezentantul permanent al Republicii Ungare pe lângă Uniunea Europeană, Péter GYÖRKÖS, a solicitat Comitetului Economic și Social European, în numele viitoarei Președinții ungare, elaborarea unui aviz exploratoriu cu privire la

Impactul crizei economice și financiare asupra distribuției forței de muncă între sectoarele de producție, cu un accent special pe IMM-uri.

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI), însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 4 aprilie 2011.

În cea de-a 471-a sesiune plenară, care a avut loc la 4 și 5 mai 2011 (ședința din 4 mai), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 153 voturi pentru, 5 voturi împotrivă și 11 abțineri.

1. Concluzii și recomandări

1.1 CESE își exprimă înalta apreciere cu privire la atenția pe care Președinția ungară o acordă unei problematici esențiale pentru societatea civilă organizată, cea a repercusiunilor actualei crize economice și financiare asupra forței de muncă și a distribuției acesteia între diversele sectoare de producție, cu un accent special pe IMM-uri.

1.2 CESE amintește de asemenea că a avut ocazia de a se pronunța în repetate rânduri asupra problematicii întreprinderilor mici și mijlocii care reprezintă, alături de sectorul public și de cel al economiei sociale, țesutul conjunctiv al economiei și al ocupării forței de muncă europene.

1.3 IMM-urile au avut mult de suferit de pe urma crizei economice și financiare globale, chiar dacă au reacționat deseori făcând dovada unei flexibilități considerabile și a unor răspunsuri inovatoare.

1.4 CESE consideră că, dincolo de afirmațiile de principiu, UE poate face mai mult pentru susținerea IMM-urilor. În prezent este absolut necesar ca UE să întreprindă o acțiune coerentă și coordonată, axată pe o serie de priorități vizând susținerea îmbunătățirii condițiilor de funcționare a pieței interne și internaționalizarea IMM-urior.

1.4.1 Printre acțiunile prioritare, CESE identifică: dezvoltarea potențialului noilor întreprinzători, în special când este vorba despre femei, angajarea tinerilor și susținerea obiectivului emblematic „Tineretul în mișcare”.

1.4.2 Recomandă organizarea regulată a unei conferințe anuale a IMM-urilor, care să întocmească bilanțul situației IMM-urilor la nivel european, în special cu privire la ocuparea forței de muncă. La această conferință emblematică ar trebui să participe diverse organizații profesionale naționale și europene și să fie reprezentate toate instituțiile europene.

1.5 CESE solicită mai ales elaborarea unei foi de parcurs pentru a se crea de îndată condițiile necesare dezvoltării unor noi întreprinderi inovatoare și sprijinirii IMM-urilor existente, astfel încât să se contribuie la crearea unor noi locuri de muncă, necesare pentru ieșirea din criză, și pentru relansarea unei creșteri durabile: acțiunile preconizate ar trebui să fie programate la nivel european, național și regional și să includă atât întreprinderile comerciale și necomerciale, cât și pe cele din economia socială. Pe lângă această foaie de parcurs, ar trebui adoptată o dispoziție privind formarea șomerilor și a tinerilor, pentru ca ei să aibă acces la noi locuri de muncă.

1.5.1 UE ar putea susține în regiunile de convergență, de comun acord cu țările membre, utilizarea fondurilor structurale destinate susținerii IMM-urilor.

1.6 În opinia CESE, trebuie accelerat procesul de internaționalizare a IMM-urilor, prin facilitarea accesului acestora la noile piețe și deci, prin sporirea capacității lor de a crea noi locuri de muncă.

1.6.1 Accesul la noile piețe ar trebui precedat de încheierea unor acorduri comerciale solide, care să prevadă protocoale de procedură simple, ce pot fi utilizate direct de către IMM-uri.

1.7 CESE consideră esențială diseminarea culturii antreprenoriale și a spiritului întreprinzător, într-un mediu care să-i susțină pe întreprinzători, care să înțeleagă riscurile de piață și să pună în valoare capitalul uman.

1.8 Trebuie încurajate formarea, transferul de cunoștințe și de calificări, noile metode de lucru, dezvoltarea unei atitudini de deschidere față de schimbări, în special în aceste momente de criză, pentru a se garanta menținerea locurilor de muncă și pentru consolidarea rolului lucrătorilor de vectori de consolidare a întreprinderilor.

1.9 CESE subliniază importanța achizițiilor publice, cu deplina respectare a standardelor sociale și de mediu, ca instrument de susținere a supraviețuirii întreprinderilor și de ocupare a forței de muncă locale. „Să gândim mai întâi la scară mică” ar trebui să fie cuvântul de ordine în contextul unei crize în care miza este o mare parte a locurilor de muncă: o utilizare corectă, responsabilă și inteligentă a cererii din sectorul public ar trebui să stimuleze concurența deschisă și inovarea.

1.10 În opinia CESE, trebuie consolidată dezvoltarea grupurilor de inovare (clusters) și a grupurilor sectoriale ale IMM-urilor. Punerea în comun a contractelor și cunoștințelor de către întreprinderile mari și mici ar putea stimula dinamici inovatoare, prin utilizarea sistemelor în rețea, mai ales la nivelul sectoarelor.

1.11 Pentru a se obține beneficii maxime de pe urma inițiativelor sectoriale de vârf, CESE preconizează ca dezvoltarea acestora să fie mai bine coordonată din punct de vedere tehnologic, al ocupării forței de muncă, al investițiilor și al valorificării resurselor umane.

1.12 Trebuie recunoscut imperativul conceperii unor noi mecanisme financiare: CESE consideră că miza financiară și alți factori ce țin de criza cu care se confruntă IMM-urile s-au acutizat din cauza incapacității de adoptare a unor măsuri noi, inclusiv măsuri vizând consolidarea unor instrumente precum Jeremie, Jasper și Jessica.

1.13 În opinia CESE, Comisia ar trebui să accelereze controlul calității legislației existente, oferind astfel un exemplu statelor membre, în vederea reducerii efectelor cumulative ale legislației, a constrângerilor și a costurilor.

1.14 Potrivit Comitetului, noile propuneri legislative ar trebui supuse unei analize preventive pentru a se determina impactul lor asupra competitivității, cu ajutorul unor fișe de impact operaționale, la nivel european și național.

1.15 CESE invită Comisia să insiste asupra înmulțirii măsurilor de promovare a tehnologiilor cu emisii scăzute de dioxid de carbon și asupra economiei verzi, care generează noi locuri de muncă, de o calitate superioară.

1.16 În opinia Comitetului, ar fi utilă susținerea și promovarea unor rețele internaționale, inclusiv sectoriale, pentru protagoniștii creativității și inovării. În acest sens, recomandă ca Rețeaua întreprinderilor europene (Enterprise Europe Network) să îndeplinească nu doar funcții de informare și consiliere generală, ci și la nivel sectorial, și să i se atribuie funcții administrative de ghișeu unic.

1.17 CESE solicită să fie adoptat cât mai curând Statutul european al IMM-urilor, cu privire la care Comitetul s-a pronunțat deja, și să fie implementat Small Business Act la nivelul statelor membre.

2. Introducere

2.1 Odată cu declanșarea crizei economice (în 2008), a fost stopată tendința pozitivă înregistrată de IMM-uri între 2002 și 2008, numărul locurilor de muncă pierdute în perioada 2009-2010 (1) fiind estimat la 3,25 de milioane.

2.2 Rata șomajului în UE s-a ridicat la 9,6 % în 2010, cu valori și mai ridicate în sectoare precum administrația publică, transporturi și telecomunicații. A avut loc o ușoară expansiune în sectorul vânzării cu amănuntul și al producției, în vreme ce piața locurilor de muncă pentru tineri – între 15 și 24 de ani – este în continuare în scădere, cu o rată a șomajului de circa 21 %, cel mai ridicat nivel atins de la începutul crizei.

2.2.1 Pe de altă parte, criza economică și factori precum globalizarea, progresele tehnologice, îmbătrânirea populației și trecerea progresivă la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și de particule au dat un puternic impuls schimbărilor rapide în materie de calificări și competențe cerute pe piața muncii, determinând creșterea puternică a numărului de profesii noi.

2.3 La nivel sectorial, recesiunea pare să fi accelerat tendința actuală de transfer al locurilor de muncă dinspre activitățile de producție primare și de bază către sectorul serviciilor, fiind preconizate reduceri semnificative ale numărului locurilor de muncă în industria primară și în agricultură, ca de altfel și în industriile manufacturiere și de producție, pentru perioada 2010-2020, în vreme ce pentru servicii este așteptată o creștere, în special în ceea ce privește serviciile destinate industriei și serviciile de piață, fiind prevăzute de asemenea creșteri în sectorul distribuției, al transporturilor, în sectorul hotelier, alimentar și al turismului, în sectorul medical, în educație și în sectorul securității.

2.4 În ceea ce privește profilurile profesionale, tendința așteptată să crească și să se accentueze până în 2020, ar trebui să fie în favoarea profesiilor de nivel mediu-ridicat (40 %), precum: personal de conducere, profesii liberale și tehnicieni, care reprezintă așa-numitele „locuri de muncă cu cunoștințe și competențe superioare”.

2.4.1 Scăderea cea mai drastică îi va afecta pe lucrătorii slab calificați sau cu calificare minimă.S-a constatat că ocuparea forței de muncă în sectoare care produc bunuri de investiții este mai vulnerabilă la crizele economice generale, căci competențele sunt deosebit de relevante, dat fiind faptul că aceste sectoare presupun competențe specifice.

2.5 Comitetul a amintit în repetate rânduri (2) că „importanța întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) pentru economia Uniunii Europene este recunoscută la toate nivelurile” și a afirmat (3) o dată mai mult că „având în vedere că rezultatele economice, inovarea și ocuparea forței de muncă depind în măsură tot mai mare de IMM-uri, o prioritate ar trebui să fie dezvoltarea capacităților antreprenoriale ale tinerilor”.

2.6 În UE există peste 20 de milioane de întreprinderi independente: peste 99 % dintre acestea sunt întreprinderi mici și mijlocii, cu mai puțin de 250 de angajați. Marea majoritate (92 %) o reprezintă microîntreprinderile, cu mai puțin de 10 angajați. În plus, ocuparea forței de muncă în IMM-uri reprezintă peste 67 % din ocuparea forței de muncă la nivelul UE (4). Multe dintre aceste IMM-uri au reușit să supraviețuiască crizei și datorită implicării personalului lor.

2.7 De asemenea, trebuie să se țină cont de multiple obstacole, precum:

— un mediu nefavorabil dezvoltării capacităților antreprenoriale;

— dificultăți întâmpinate în accesarea creditelor;

— dificultăți în materie de internaționalizare și acces la piețe;

— transmiterea insuficientă a cunoștințelor sau a capacităților de gestionare și

— insuficienta protecție a proprietății intelectuale,

care pot împiedica nașterea spiritului antreprenorial de tip nou, înființarea și dezvoltarea rapidă a IMM-urilor novatoare, precum și continuarea politicii de ocupare integrală a forței de muncă.

2.8 În 2009, numărul întreprinderilor mari în care s-a redus nivelul de ocupare a forței de muncă a fost de două ori mai mare decât cel al întreprinderilor mici și de trei ori mai mare decât cel al microîntreprinderilor. Aceste cifre confirmă capacitatea ultimului tip de întreprinderi de a servi drept stabilizatori ai ciclurilor economice.

2.9 Tendințele de pe piața europeană a forței de muncă se caracterizează totuși în continuare prin dezechilibre puternice de la o țară la alta, cu rate inacceptabile de șomaj în rândul tinerilor: dacă se confirmă supoziția că rata medie europeană se va putea situa în perioada 2010-2011 la niveluri critice de peste 10 %, distribuția forței de muncă între sectoare, teritorii și, mai ales, grupe de vârstă, este mult mai îngrijorătoare.

2.9.1 Ultimul raport privind „Ocuparea forței de muncă în Europa 2010” arată că tinerii sunt principalele victime ale crizei, cu o rată a șomajului pentru grupa de vârstă 15-24 de ani care atinge și depășește, în unele state membre, nivelul de 30 %.

2.10 Analizele cu privire la tendințele de repartizare a forței de muncă europene în diferite sectoare (5) – inclusiv afectarea pe vârstă, sex și tip de întreprinderi – indică:

— o rată de ocupare a forței de muncă generală, în UE-27 (6), care a crescut de la 62,2 % în 2000 la 64,6 % în 2009;

— o rată de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor (7) care, în aceeași perioadă, a scăzut de la 37,5 % la 35,2 %;

— o rată de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor, în general, care a crescut de la 53,7 % la 58,6 % iar pentru persoanele tinere, care a scăzut de la 34,1 % la 33,1 %;

— rată de ocupare a forței de muncă în UE-27, în sectorul industrial, a scăzut de la 26,8 %, în 2000, la 24,1 % în 2009;

— rata de ocupare a forței de muncă în servicii a crescut de la 65,9 % în 2000 la 70,4 % în 2009;

— rata de ocupare a forței de muncă în agricultură a scăzut de la 7,3 % în 2000 la 5,6 % în 2009.

2.11 În UE-15, datele indică o situație ceva mai bună, atât în ceea ce privește rata de ocupare a forței de muncă în general (63,4-65,9 %), cât și rata de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor (54,1-59,9 %).

2.12 Obiectivul înzestrării tinerilor de ambele sexe cu competențe și noi calificări se numără printre obiectivele programului european „Tineretul în mișcare”, deși acesta pare modest în raport cu importanța capitală a problemei și trebuie combinat cu alte inițiative pentru crearea de noi activități și de noi întreprinderi.

2.13 Mai ales prin propria Comisie consultativă pentru mutații industriale (CCMI), Comitetul a avut ocazia să se pronunțe asupra impactului crizei în ceea ce privește ocuparea forței de muncă în sectorul de producție, în industria automobilelor, în industria textilă, în industria de prelucrare a metalelor, în industria aeronautică, în industriile culturale și creative, în industria navală și a construcției de nave, în industria cărbunelui și în cea siderurgică, în sectorul aparatelor electromenajere ș.a., în sectorul silvic, în agricultură și în servicii.

2.14 În toate sectoarele, pe lângă întreprinderile de mari dimensiuni, sunt prezente în număr semnificativ și IMM-urile, precum în sectorul de producție (din 2 376 000 de întreprinderi europene, 2 357 000 sunt IMM-uri), sau în sectorul construcțiilor (2 914 000 din 2 916 000) ori în sectoarele comerțului cu ridicata și cu amănuntul, al reparațiilor de mașini și de motociclete și al bunurilor de uz casnic (în total 6 491 000 din 6 497 000), fără a mai vorbi de servicii imobiliare, de sectorul alimentar, de cel hotelier și de transporturi.

2.15 CESE subliniază complementaritatea deplină dintre întreprinderile mari, mijlocii și mici, care deseori se reflectă în calitatea subcontractării, în eficiența externalizării, ca și în crearea de filiale inovatoare.

2.16 În privința posibilităților de creare de noi locuri de muncă, servind drept instrument de luptă împotriva crizei, de stimulent al dezvoltării economice durabile și competitive, prin intermediul IMM-urilor din sectoarele public, privat și al economiei sociale, există unele sectoare de servicii deosebit de interesante (8):

— filiale de cercetare și dezvoltare;

— sectorul informatic și activitățile corelate acestuia;

— activitățile de întreținere și restructurare a patrimoniului imobiliar;

— activitățile conexe intermedierii financiare;

— sectorul hotelier și cel alimentar;

— sectorul turistic și cultural;

— sectorul poștei, telecomunicațiilor și cel al transporturilor;

— sectorul aprovizionării cu energie electrică, gaze și apă;

— sectoarele prevăzute în inițiativa privind piețele-pilot: asistență medicală on-line, construcții durabile, țesături inteligente, bioproduse, reciclare, energii regenerabile și economia ecologică.

2.17 Cât privește repartizarea în teritoriu a contribuției IMM-urilor la valoarea adăugată și la ocuparea forței de muncă în UE, în perioada 2002-2007, în vreme ce în materie de ocupare a forței de muncă nu par a fi multe diferențe, contribuția IMM-urilor în materie de valoare adăugată pare a indica diferențe mari între UE-12 și UE-15, diferența de productivitate dintre activitatea IMM-urilor și cea din marile întreprinderi în noile state membre fiind mai mare față de cele vechi.

2.18 În plus, pe lângă faptul că sunt creatoare de noi locuri de muncă, IMM-urile contribuie în mare măsură și la dinamismul și performanța inovatoare a economiei, ca vectori importanți de diseminare a punerii în aplicare a cunoștințelor științifice și tehnologice, prin transferul și comercializarea ideilor și descoperirilor. În această privință, trebuie remarcat că, la nivel european, noile abordări bazate pe principiile „a gândi mai întâi la scară mică” și pe Small Business Act, nu și-au găsit încă transpunerea deplină în practică, mai ales la nivel regional și național.

2.19 În opina Comitetului, trebuie intensificată dezvoltarea unor grupări (clusters) inovatoare de IMM-uri cu capacitate de dezvoltare ridicată, ca inițiatoare de salturi tehnologice, prin sisteme în rețea, care să fie în măsură să ajungă rapid pe piață cu produse de înaltă calitate și fiabilitate.

2.20 Cheia de boltă a intensificării dezvoltării și competitivității IMM-urilor este susținerea internaționalizării acestora pe piețele globale și dezvoltarea potențialului lor pe piața internă, cu asigurarea unor condiții echitabile de concurență și funcționare.

2.21 În vreme ce contribuția IMM-urilor la PIB-ul național se ridică, în medie, la peste 50 %, contribuția medie la exporturile în afara UE este de doar 30 %, cu toate că, deseori, aportul lor se situează în cadrul lanțurilor globale de valori.

2.22 De asemenea, s-a insistat mult asupra unui acces simplificat la credite: UE a susținut guverne, instituții financiare și mari întreprinderi pe parcursul crize, în vreme ce s-a făcut prea puțin, dacă nu chiar deloc, pentru susținerea IMM-urilor și pentru crearea de locuri de muncă productive și durabile la nivel local. Ar fi bine-venită consolidarea unor instrumente precum Jeremie, Jessica, Jasper.

2.23 CESE consideră că guvernele UE trebuie să sprijine hotărât:

— programele naționale și regionale de stimulare a capacității antreprenoriale;

— instrumentele în măsură să mențină întreprinderile mici și mijlocii în activitate;

— dezvoltarea unor activități noi, legate de produsele și serviciile inteligente;

— reducerea constrângerilor birocratice;

— formarea șomerilor și a tinerilor, pentru ca ei să aibă acces la noile locuri de muncă;

— calificarea și formarea continuă a forței de muncă;

— dialogul social;

— un acces îmbunătățit la programele comunitare, cu o atenție specială pentru finanțarea IMM-urilor;

— combaterea evaziunii fiscale și a muncii la negru;

— reducerea și simplificarea sarcinilor administrative, prin consolidarea ghișeelor unice și a rețelelor sectoriale.

2.24 CESE recomandă în special accelerarea revizuirii în curs, pentru facilitarea accesului la programele comunitare de cercetare și inovare.

2.25 Trebuie remediate deficiențele pieței în materie de promovare a locurilor de muncă durabile, de dezvoltare a spiritului întreprinzător, de inovare și creștere economică durabilă prin pachete de acțiuni dinamice, în măsură să abordeze și să îndrume înființarea, creșterea și ieșirea de pe piață a întreprinderilor, în condiții adecvate, clare și transparente.

3. Observații

3.1 Prezentul aviz exploratoriu, elaborat la cererea Președinției ungare, se referă la consecințele actualei crize economice și financiare asupra forței de muncă și a repartizării acesteia între diferitele sectoare de producție, cu un accent special pe întreprinderile mici și mijlocii.

3.2 CESE consideră că, pentru a se ieși din criză și pentru a fi protagoniștii globalizării, este necesară o acțiune comunitară imediată, coerentă și coordonată, orientată asupra unui evantai de priorități, care să nu se limiteze la vorbe și care să fie eficientă, în favoarea îmbunătățirii condițiilor de muncă, pe piața internă și pe piețele globale, care să susțină inovarea în întreprinderile mici și mijlocii, să relanseze spiritul întreprinzător, să poată identifica parcursuri noi pentru formarea și calificarea personalului și să adapteze piața muncii la noile provocări.

3.3 Pentru a putea asigura pe deplin aportul lor benefic la ocuparea forței de muncă, inclusiv în noul cadru al globalizării și în pofida crizei internaționale prin care trec țările industrializate, IMM-urile trebuie să poată concura pe picior de egalitate și în ceea ce privește:

— lansarea unei foi de parcurs pentru crearea condițiilor necesare garantării unei contribuții plenare a IMM-urilor la crearea de locuri de muncă;

— dezvoltarea capacității inovatoare a întreprinderilor mici și mijlocii și susținerea rețelelor, a clusterelor de producție și servicii și a parcurilor tehnologice (9);

— asigurarea accesului la piețele externe, la finanțare și la consolidarea asigurărilor și garanțiilor de plată în tranzacțiile internaționale;

— instituirea unor structuri inteligente de susținere economică a piețelor (10), cu deplină reciprocitate în deschiderea pieței europene și a piețelor externe;

— respectarea standardelor sociale și de mediu și a proprietății industriale și intelectuale;

— adoptarea de măsuri de combatere a informației asimetrice în materie de acces la credite, prin asigurarea unor oferte adecvate de credite, împrumuturi și participare la capital de risc;

— crearea unor structuri de formare continuă, atât pentru dezvoltarea capacităților antreprenoriale și de administrare a afacerilor, cât și pentru asigurarea unei mâini de lucru calificate, în contextul flexicurității negociate între partenerii sociali;

— un dialog social, la nivel național și european, care să recunoască specificitățile IMM-urilor, garantând o reprezentare corespunzătoare a acestora la nivel comunitar, dar și un dialog care să le permită partenerilor sociali să înfrunte în mod adecvat repercusiunile crizei;

— combaterea economiei subterane și consolidarea politicii în domeniul concurenței în ceea ce privește ajutoarele de stat.

3.4 CESE consideră necesară raționalizarea și simplificarea constrângerilor administrative și de reglementare în ceea ce privește înființarea de întreprinderi, în special la nivelul statelor membre, astfel încât să existe garanția că întreprinderile existente pot beneficia de oportunitățile tehnologice și comerciale în dezvoltarea lor, iar noile IMM-uri sunt în stare să creeze noi locuri de muncă, punând pe deplin în aplicare principiul „a gândi mai întâi la scară mică” și Small Business Act.

3.4.1 Sunt necesare, de asemenea, adoptarea Statutului european al IMM-urilor și studierea societății cooperative europene, pentru o mai bună diseminare.

3.5 Trebuie înlesnit procesul de internaționalizare a IMM-urilor, printr-o participare sporită a întreprinderilor la parteneriate de cercetare, asigurând accesul la piețele externe.

3.5.1 Acest obiectiv va fi urmărit și printr-o strategie care să faciliteze constituirea de rețele internaționale între protagoniștii creativității și inovării: cadre, cercetători, membri ai profesiilor liberale, pentru promovarea sinergiilor și o mai bună internaționalizare a profesiilor liberale.

3.6 Totodată, este necesară propagarea culturii antreprenoriale și consolidarea spiritului de inițiativă și a capacităților antreprenoriale ale femeilor, prin dezvoltarea competențelor strategice și administrative necesare și prin consolidarea formării.

3.6.1 Apare drept oportună și introducerea unei foi de parcurs, cu statistici semestriale referitoare la variabilele economice și sociale ale IMM-urilor europene.

3.7 Formarea permanentă a cadrelor și a personalului trebuie să contribuie la dotarea cu mână de lucru calificată și la zi, într-un context de stimulare a egalității între sexe. CESE solicită o acțiune prioritară, la nivel comunitar, național și regional de combatere a șomajului în rândul tinerilor prin posibilități sporite de ucenicie, stagii de calitate (work placement), sponsorizarea absolvenților, mai ales în disciplinele științifice, și prin desfășurarea unei campanii de punere în valoare a activităților industriale și manufacturiere, precum și a inițiativei antreprenoriale, în special în rândul femeilor.

3.8 CESE nutrește convingerea că trebuie stimulate capacitățile de absorbție a inovației: trebuie consolidate rețelele de competențe și de cunoștințe și dezvoltate clusterele industriale de nouă generație și infrastructurile de transfer tehnologic și de mobilitate a resurselor umane între industrie, centre de cercetare și universități, inclusiv în contextul Institutului European de Inovare și Tehnologie (European Institute of Innovation and Technology – EIT), care trebuie să integreze IMM-urile.

3.9 În opinia Comitetului, dezvoltarea inițiativelor sectoriale de vârf ar trebui să fie mai bine coordonată din punct de vedere tehnologic, al investițiilor, al formării și valorificării resurselor umane.

3.10 Piețele europene ale muncii vor ieși din criză modificate radical, motiv pentru care lucrătorii și întreprinzătorii trebuie să fie pregătiți, cu sprijin și competențe corespunzătoare, pentru a se adapta la o realitate în schimbare: „Criza a anihilat toate progresele din trecut în acest domeniu, astfel încât e nevoie să reformăm urgent piața forței de muncă, să ne asigurăm că gama de competențe este în concordanță cu cererea, iar condițiile de muncă sunt adecvate creării de locuri de muncă (11)”.

Bruxelles, 4 mai 2011 Președintele Comitetului Economic și Social European Staffan NILSSON

(1) Raportul European SMEs under pressure (IMM-urile europene sub presiune) (2010).

(2) Cf avizul CESE privind diferitele măsuri politice, altele decât finanțarea adecvată, care ar putea contribui la creșterea și dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii, JO C 27, 3.2.2009, p. 7; Avizul CESE privind modalitățile de sprijinire a IMM-urilor în vederea adaptării la mutațiile de pe piețele globale, JO C 255, 22.9.2010, p. 24 și Avizul CESE privind Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Gândiți mai întâi la scară mică: Prioritate pentru IMM-uri. Un Small Business Act pentru Europa, JO C 182, 4.8.2009, p. 30.

(3) Cf. avizul CESE privind Strategia de la Lisabona după 2010, JO C 128, 18.5.2010, p. 3.

(4) Sursa: Eurostat.

(5) Eurostat – Indicatorii pieței muncii/Uniunea Europeană 27 – 2010.

(6) Clasificare Eurostat, grupa de vârstă 15-64 de ani.

(7) Clasificare Eurostat, grupa de vârstă 15-24 de ani.

(8) Cf. Hartmut Schrör, Enterprise Births, Survivals and Deaths - Employment effects („Crearea, supraviețuirea și moartea întreprinderilor – efecte asupra ocupării forței de muncă”) (Eurostat, Statistics in Focus, 44/2008).

(9) Cf. Avizul CESE privind regiunile industriale europene și noile rețele ale cunoașterii, JO C 255, 14.10.2005, p. 1; Avizul CESE privind rolul parcurilor tehnologice în transformarea industrială a noilor state membre ale UE, JO C 65, 17.3.2006, p. 51, și Avizul CESE privind mutațiile industriale, dezvoltarea teritorială și responsabilitatea socială a întreprinderilor, JO C 175, 28.7.2009, p. 63.

(10) Cf. acces la banca de date privind accesul la piețe (market access database) (MADB) și simplificarea structurilor acesteia.

(11) Cf. László ANDOR, comisarul pentru ocuparea forței de muncă - IP/10/1541 din 23 noiembrie 2010.