(23)Sistemul de învățământ și de formare din Polonia se confruntă în continuare cu provocări în ceea ce privește calitatea și incluziunea. Aceste provocări au fost amplificate de pandemie, cu perioade îndelungate de învățare la distanță. Cadrele didactice, elevii și populația generală nu posedă competențe digitale. În același timp, echipamentele TIC și conectivitatea nu sunt disponibile într-o măsură suficientă în școli și în gospodăriile cu copii. Calitatea educației inițiale primite de profesori este insuficientă. În plus, salariile profesorilor sunt relativ scăzute în comparație cu standardele OCDE. Acest lucru afectează atractivitatea din punct de vedere financiar a profesiei și, alături de lipsa dezvoltării profesionale, contribuie la un deficit semnificativ de personal. Afluxul mare de persoane strămutate din Ucraina necesită eforturi semnificative pentru a oferi un răspuns adecvat în domeniul educației și formării. Neconcordanțele semnificative dintre competențe și nevoile pieței muncii conduc la deficite de forță de muncă, fapt atestat de dificultățile pe care le întâmpină angajatorii în ocuparea posturilor vacante.

(22)Rata șomajului în Polonia atinge niveluri istorice minime, dar participarea anumitor grupuri pe piața muncii continuă să fie limitată. Rata de înscriere a copiilor cu vârsta sub trei ani în serviciile formale de îngrijire a copiilor rămâne una dintre cele mai scăzute din țările UE, iar accesul limitat la serviciile de îngrijire a copiilor împiedică femeile să intre pe piața muncii. De asemenea, lipsa sprijinului pentru îngrijirea pe termen lung și vârsta de pensionare mai scăzută duc la o ieșire de forță de muncă de pe piață. Disparitățile de pe piața muncii afectează, de asemenea, persoanele cu handicap, persoanele vârstnice și persoanele slab calificate, rata de ocupare a acestora situându­se sub mediile UE respective. În timp ce în ultimii ani se poate observa o scădere constantă a contractelor de muncă atipice, angajarea în baza unor contracte temporare și activitățile independente cu contribuții sociale scăzute continuă să afecteze lucrătorii tineri și slab calificați, ducând la un risc mai mare de inadecvare a pensiilor lor viitoare.

(6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de convergență pentru 2021, în momentul de față orientarea bugetară se măsoară cel mai bine ca variație a cheltuielilor primare (fără a lua în considerare măsurile discreționare privind veniturile) în raport cu creșterea potențială pe termen mediu, excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE. Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și digitală, se acordă atenție pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără a lua în considerare măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

(25)O parte semnificativă a cheltuielilor sociale nu reflectă nivelurile diferite ale veniturilor, ceea ce lasă loc pentru o mai bună direcționare. Unele cheltuieli sociale nu sunt adaptate și nu sunt acordate în funcție de resurse, de exemplu prestația suplimentară unică plătită anual pensionarilor. În același timp, acoperirea prestațiilor sociale pentru persoanele care lucrează în baza unor contracte de drept civil este limitată, ceea ce face ca acest grup să fie mai vulnerabil. Deși ponderea populației expuse riscului de sărăcie a continuat să scadă, de la 21 % în 2016 la 17 % în 2020, există în continuare provocări. În particular, unele persoane în vârstă vor fi expuse unui risc tot mai mare de sărăcie. Acest lucru va afecta în special femeile, date fiind carierele mai scurte ale acestora, care duc la pensii ulterioare mai mici. O mai bună direcționare a prestațiilor, de exemplu printr-o aplicare mai unitară a abordării care ține cont de resurse la acordarea prestațiilor, ar conduce la o utilizare mai eficientă a resurselor publice în demersul de combatere a sărăciei și de sprijinire a celor mai nevoiași.

(26)Polonia se va baza tot mai mult pe știință și inovare pentru a asigura creșterea economică durabilă pe termen lung și competitivitatea. Cu toate acestea, în pofida unor progrese, Polonia este în urmă în ceea ce privește rezultatele inovatoare. Cheltuielile totale pentru C-D sunt scăzute, situându-se la 1,39 % din PIB. Cheltuielile întreprinderilor cu C-D sunt cu mult sub media UE, fiind de 0,87 % în 2020, iar ponderea întreprinderilor inovatoare continuă să fie scăzută, conform Anchetei comunitare privind inovarea. Polonia se situează pe locul patru de la coadă în Tabloul de bord european privind inovarea din 2021 și este încadrată în ultima categorie, respectiv a „inovatorilor emergenți”. Fragmentarea tot mai mare a instrumentelor actuale de sprijinire a cercetării afectează cooperarea dintre mediul științific și mediul de afaceri, reprezentând un obstacol esențial în calea consolidării inovării. De asemenea, nivelul scăzut al competențelor de gestionare și al adoptării tehnologiilor în întreprinderi contribuie la diferențe semnificative de productivitate între IMM-uri și întreprinderile mari, limitând inovarea și creșterea productivității.

(27)Polonia este în urmă în ceea ce privește digitalizarea. În special, nivelurile scăzute ale competențelor digitale afectează capacitatea întreprinderilor de a investi în soluții digitalizate avansate și de a progresa în lanțul valoric, contribuind, în același timp, la deficitul de muncă și de competențe. În ceea ce privește infrastructura digitală, în timp ce serviciile fixe în bandă largă înregistrează creșteri, provocările în ceea ce privește dezvoltarea 5G rămân ridicate. Mai concret, doar 34 % dintre gospodării au fost acoperite de tehnologia 5G în 2021, nivel care este sub media UE de 65 %, și nu se înregistrează progrese în ceea ce privește gradul de pregătire pentru 5G, deoarece spectrul radio armonizat pentru implementarea tehnologiei 5G nu a fost încă alocat. În fine, o utilizare mai intensă a tehnologiilor digitale în administrația publică ar putea îmbunătăți furnizarea de servicii guvernamentale și ar putea contribui la reducerea sarcinii administrative și de reglementare inutile.

(28)Un mediu de afaceri stabil și previzibil și un climat investițional favorabil joacă un rol important atât în redresarea economică de după pandemie, cât și în creșterea economică durabilă pe termen mediu și lung. Independența, eficiența și calitatea sistemului de justiție sunt componente esențiale în acest sens. În Polonia, situația statului de drept s-a înrăutățit, iar independența sistemului judiciar reprezintă în continuare un motiv serios de îngrijorare, astfel cum rezultă din mai multe hotărâri ale Curții de Justiție a Uniunii Europene și ale Curții Europene a Drepturilor Omului. Totodată, în 2021, Comisia a lansat o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Poloniei, în urma anumitor hotărâri ale Curții Constituționale a Poloniei care au contestat în special întâietatea dreptului UE, punând în pericol funcționarea ordinii juridice a Poloniei și a Uniunii.

(29)Un mediu de reglementare solid și stabil constituie baza pentru susținerea creșterii economice și a investițiilor private. Cu toate acestea, climatul investițional este afectat în continuare de un mediu de reglementare imprevizibil și împovărător. Modificările frecvente ale principalelor acte legislative sporesc incertitudinea și costurile de asigurare a conformității pentru întreprinderi, în principal din cauza consultării insuficiente a părților interesate în cursul procesului legislativ. Investițiile private ca procent din PIB au scăzut din 2016 și se mențin la un nivel scăzut, respectiv 18,5 % în 2020, cu mult sub media la nivelul UE și a statelor cu caracteristici similare din regiune. Acest lucru ar putea limita creșterea ulterioară a productivității și ar putea afecta capacitatea Poloniei de a susține creșterea economică pe termen lung, în special având în vedere că creșterea costurilor unitare ale muncii afectează competitivitatea prin costuri.

(30)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop au fost identificate, în dialog cu statele membre, cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

(31)Mixul energetic al Poloniei depinde în continuare în mare măsură de combustibilii fosili, care au asigurat 86 % din aprovizionarea cu energie în 2020, cărbunele reprezentând doar el 40 % din mixul energetic. Gazele naturale reprezintă 17 % din mixul energetic, iar petrolul reprezintă 28,9 %, ponderea acestuia crescând în ultimii ani. Ritmul de decarbonizare al Poloniei a fost lent. Până în 2020, economia Poloniei a înregistrat doar o reducere cu 8 % a emisiilor totale în comparație cu 2005.Intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră a economiei este cu 54 % peste media UE. Pentru a înregistra progrese în reducerea emisiilor în întreaga economie, sunt necesare o politică energetică revizuită, cu obiective mai ambițioase, și acțiuni care să vizeze sectoarele care nu fac obiectul ETS. Deși Polonia produce aproximativ 80 % din cărbunele pe care îl consumă, dependența sa de Rusia – calculată ca pondere a importurilor din Rusia în totalul importurilor de cărbune – a crescut și a ajuns la 74 % în 2020, comparativ cu media UE de 54 %. În ceea ce privește petrolul, Polonia depinde de furnizori străini pentru cvasitotalitatea cererii sale, iar importurile din Rusia reprezintă 72 % din oferta externă totală, față de media UE de 26 %. Dependența Poloniei de Rusia în ceea ce privește gazele naturale este de 55 %, față de media UE de 44 %. Se estimează că proiectele de infrastructură în curs și planificate în Polonia și cu țările învecinate (inclusiv interconexiunea GIPL cu Lituania, care este operațională de la 1 mai 2022), dacă sunt însoțite de contracte de furnizare corespunzătoare, vor înlocui în mod semnificativ dependența Poloniei de gazul rusesc. Se recomandă ca noile investiții în infrastructură și în rețele legate de gaze naturale să fie adaptate exigențelor viitorului, atunci când acest lucru este posibil, pentru a se evita dependența de carbon și activele depreciate, precum și pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea viitoare către combustibili durabili. Contractul pe termen lung de furnizare de gaze naturale încheiat de Polonia cu societatea Gazprom din Rusia expiră la sfârșitul anului 2022, iar Polonia nu intenționează să îl reînnoiască. Impactul direct al suspendării furnizării de gaze de către Gazprom începând din aprilie 2022 asupra securității energetice a Poloniei este atenuat în mod semnificativ de accesul Poloniei la surse alternative de aprovizionare, din interiorul și din afara UE. Cu toate acestea, suspendarea face necesară accelerarea proiectelor în curs și planificate de diversificare a aprovizionării, precum și o coordonare sporită a acțiunilor viitoare în cadrul UE.

(32)Accelerarea introducerii de noi capacități de producere a energiei din surse regenerabile este esențială pentru a reduce dependența Poloniei de importurile de combustibili fosili și pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră. Obiectivele în materie de energie din surse regenerabile prevăzute actualmente în planurile naționale privind energia și clima nu sunt suficient de ambițioase. În plus, există bariere de reglementare, procedurale și administrative importante care limitează utilizarea capacității de energie din surse regenerabile și care încetinesc integrarea SRE în rețea. Printre aceste obstacole se numără normele restrictive privind cooperativele energetice, normele restrictive și procedurile de autorizare îndelungate privind dezvoltarea energiei eoliene onshore, complexitatea și instabilitatea reglementărilor fiscale sau durata lungă a procedurilor de conectare la rețea. Obstacolele legate de infrastructură, cum ar fi capacitatea insuficientă a rețelei de distribuție, încetinesc, de asemenea, integrarea surselor regenerabile de energie și ar trebui abordate prin stimulente adecvate. De asemenea, în comunicarea REPowerEU s-a precizat că prin creșterea producției de biometan durabil se va contribui la eliminarea treptată a dependenței UE de combustibilii fosili din Rusia. În acest context, Polonia are posibilitatea de a exploata potențialul nevalorificat al biometanului, respectând criteriile de durabilitate relevante, printr-o strategie adecvată pentru crearea unei piețe a biometanului durabil și prin propuneri concrete privind structura acestei piețe. Biometanul durabil poate fi utilizat în special la producerea combinată de energie electrică și energie termică și de hidrogen produs din surse regenerabile de energie, ceea ce ar putea contribui la decarbonizarea sectoarelor în care emisiile sunt greu de redus. Schema națională de renovare din Polonia este o inițiativă importantă care vizează înlocuirea centralelor care contribuie la poluarea atmosferică și îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor. Schema ar putea să fie simplificată și mai mult și să fie mai bine direcționată către gospodăriile cu venituri mici și clădirile cu cele mai slabe performanțe. De asemenea, ar putea fi concepute mai bine subvențiile pentru înlocuirea surselor de căldură, astfel încât să se evite dependența de gaz și să se ofere stimulente mai puternice pentru renovări temeinice și utilizarea pompelor de căldură, în concordanță cu obiectivele strategiei privind valul de renovări ale clădirilor și cu comunicarea REPowerEU. Potențialul semnificativ de reducere a costurilor pe care îl are îmbunătățirea eficienței energetice facilitează utilizarea unor instrumente financiare rambursabile, care ar putea fi utilizate pentru a crește rata renovării clădirilor rezidențiale, publice și comerciale. Acest lucru ar duce la o mai bună calitate a aerului, ar accelera economiile de energie și ar reduce cererea de combustibili fosili pentru încălzire. Vor fi necesare obiective mai ambițioase în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de creștere a energiei din surse regenerabile și a eficienței energetice, pentru ca Polonia să asigure conformitatea cu obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”.

(33)Sectorul transporturilor este al doilea cel mai poluant sector după producția de energie și reprezintă aproximativ 70 % din consumul total de petrol. Transportul rutier este responsabil pentru cea mai mare parte a emisiilor din sector. Prin urmare, este esențial să se intensifice acțiunile de decarbonizare a mobilității. În acest sens, ar fi utile stimulentele pentru modalitățile de transport colective, cu emisii scăzute de dioxid de carbon și active. Creșterea atractivității și a accesibilității transportului public, inclusiv în zonele rurale, și o mai bună conectare a suburbiilor cu centrele aglomerărilor urbane ar contribui la reducerea poluării aerului, la combaterea excluziunii și la îmbunătățirea calității vieții. Ponderea autoturismelor cu emisii zero în totalul noilor autoturisme înmatriculate a fost de 0,8 % în 2020, cu mult sub media UE de 5,3 %. Ar trebui să se aibă în vedere un sprijin suplimentar pentru facilitarea achiziționării de autoturisme electrice și investiții semnificative în infrastructura de încărcare a bateriilor.

(34)Obiectivele strategiei energetice naționale a Poloniei trebuie revizuite în sens ascendent, în conformitate cu obiectivul climatic mai ambițios al UE pentru 2030. Un cadru strategic solid, stabil și actualizat este esențial pentru orientarea și stimularea investițiilor publice și private în tranziția verde. Polonia ar trebui să ia în considerare aceste obiective mai ambițioase pentru a oferi certitudine investitorilor și a spori previzibilitatea mediului de afaceri, accelerând, în același timp, tranziția energetică în conformitate cu comunicarea REPowerEU.

(35)Deși în mai multe sectoare accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și către alte surse de energie decât combustibilii fosili va crea costuri de restructurare semnificative, Polonia poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Polonia poate recurge la Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

(36)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2022 prin prisma evaluării Comisiei, iar avizul său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Polonia să întreprindă acțiuni astfel încât:

1.În 2023, să se asigure că creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național este în concordanță cu o orientare politică globală neutră, ținând seama de continuarea sprijinului temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor cele mai vulnerabile ca reacție la creșterile prețurilor la energie și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente în funcție de evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea MRR, a RePowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada de după 2023, să urmărească o politică bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu. Să îmbunătățească eficiența cheltuielilor publice, inclusiv prin continuarea reformei procesului bugetar. Să asigure adecvarea pensiilor viitoare și sustenabilitatea sistemului de pensii prin luarea de măsuri în vederea majorării vârstei efective de pensionare și prin reformarea regimurilor de pensii preferențiale.

2.Să finalizeze rapid negocierile cu Comisia cu privire la documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, în vederea începerii punerii lor în aplicare.

3.Să sporească participarea pe piața muncii, inclusiv prin îmbunătățirea accesului la servicii de îngrijire a copilului și de îngrijire de lungă durată, și să elimine obstacolele care persistă în calea unor forme mai stabile de încadrare în muncă. Să promoveze o educație de calitate și competențele relevante pentru piața muncii, în special prin programe de învățare destinate adulților și prin îmbunătățirea competențelor digitale. Să direcționeze mai bine prestațiile sociale și să asigure accesul la acestea al persoanelor care au nevoie de sprijin.

4.Să îmbunătățească reziliența, accesibilitatea și eficacitatea sistemului de sănătate, inclusiv prin furnizarea de resurse suficiente pentru a inversa piramida serviciilor de îngrijire și prin accelerarea implementării serviciilor de e-sănătate. Să consolideze capacitatea de inovare a economiei, inclusiv prin sprijinirea instituțiilor de cercetare și a colaborării strânse dintre acestea și întreprinderi. Să consolideze în continuare digitalizarea întreprinderilor și a administrației publice, inclusiv prin dezvoltarea infrastructurii.

5.Să consolideze climatul investițional, în special prin asigurarea independenței sistemului judiciar. Să asigure consultări publice eficiente și implicarea partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor.

6.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili prin eliminarea barierelor de reglementare, administrative și de infrastructură, pentru a accelera autorizarea și implementarea surselor regenerabile de energie. Să reformeze politicile de renovare a clădirilor și schemele de acordare de sprijin, pentru a stimula o mai mare eficiență energetică, a promova economiile de energie și accelerarea eliminării treptate a combustibililor fosili utilizați pentru încălzire și a accelera instalarea pompelor de căldură. Să accelereze transferul modal către transportul public și mobilitatea activă și să promoveze adoptarea mai rapidă a vehiculelor electrice prin stimulente și investiții în infrastructura de încărcare. Să îmbunătățească planificarea strategică pe termen lung și mediu a tranziției verzi prin actualizarea politicilor energetice naționale în conformitate cu obiectivele Pactului verde european și cu comunicarea REPowerEU, pentru a oferi certitudine comunității de afaceri și a utiliza finanțarea în mod eficace în vederea accelerării investițiilor în energia curată.

Adoptată la Bruxelles,