Legislația relevantă privind activitățile de lobby este însoțită de un ghid practic privind conflictele de interese în rândul funcționarilor publici. Un ghid intitulat „Conflict of Interest – What is it and how to avoid it?” (Conflictul de interese - Ce reprezintă și cum se poate evita?) este destinat funcționarilor publici, pentru a-i ajuta în punerea în practică a normelor prevăzute în Legea privind activitățile de lobby în procesul de legiferare . În 2020, Biroul Central Anticorupție a examinat 2 353 de chestiuni privind conflictele de interese în cadrul Ministerului Sănătății și al Ministerului Apărării Naționale (față de 2 477 în 2019), care au vizat 1 949 de persoane (față de 2 187 în 2019), fără a înainta vreunul dintre cazurile raportate către parchet . Sunt instituite trei registre ale activităților de lobby, unul pentru guvern (în baza Legii privind activitățile de lobby), unul pentru camera inferioară a Parlamentului (Seim) și unul pentru camera superioară (Senat) . Ministrul afacerilor interne și administrației are rol de organism de supraveghere a activităților de lobby în raport cu guvernul . Pentru activitățile de lobby care vizează parlamentarii, sarcinile de supraveghere revin celor doua camere ale Parlamentului (Seim și Senat) . Există preocupări cu privire la eficacitatea registrelor. Se pare că, deși în registrul camerei inferioare a Parlamentului figurează în total 508 entități, un singur reprezentant al grupurilor de interese a participat la o singură sesiune a comisiei parlamentare în anul 2020 . În total, numărul persoanelor care desfășoară activități de lobby și care se înscriu în registru continuă să scadă, supravegherea nu este sistematică și nu există informații privind existența unor sancțiuni aplicate persoanelor care desfășoară activități de lobby fără a fi înregistrate . Normele post-angajare („ușile turnante”) se aplică numai funcționarilor de rang înalt (cu excepția parlamentarilor) și se limitează la entitățile cu privire la care un funcționar public a emis decizii specifice .

Evoluțiile recente de pe piața mass-media din Polonia riscă să reducă pluralismul mass-mediei. Au fost exprimate îngrijorări cu privire la planurile de realizare a unor modificări legislative care ar permite să nu se acorde concesiuni de servicii de radiodifuziune și televiziune operatorilor care sunt controlați direct sau indirect de persoane înregistrate în afara SEE. Părțile interesate și-au exprimat deja îngrijorarea cu privire la viitorul canalului TVN24, a cărui licență nu a fost încă reînnoită de la depunerea cererii, în februarie 2020. Posibila achiziționare a grupului de presă Polska Press, cu acționariat german, de către compania petrolieră cu capital de stat PKN Orlen, a suscitat, de asemenea, îngrijorare, în sensul că reprezintă o amenințare potențială pentru pluralismul pieței mass-media. Tranzacția a fost aprobată de autoritatea de concurență din Polonia (UOKiK). Aprobarea a fost ulterior contestată de Ombudsmanul polonez, care a susținut că tranzacția ar trebui să fie anulată întrucât reprezintă o amenințare la adresa libertății presei. În așteptarea examinării pe fond a căii de atac introduse de Ombudsman, Tribunalul pentru Protecția Concurenței și a Consumatorului a dispus o măsură provizorie de suspendare temporară a deciziei UOKiK. Autoritatea de concurență are la dispoziție trei luni pentru a introduce o cale de atac. Cu toate acestea, PKN Orlen a declarat că, în opinia sa, achiziționarea acțiunilor a fost deja finalizată înainte de hotărârea instanței și a adoptat diferite decizii manageriale, inclusiv schimbări de personal în echipele editoriale ale ziarelor din cadrul grupului de presă Polska Press. Potrivit Reporters Without Borders (Reporteri fără Frontiere), astfel de decizii ar trebui considerate drept confirmare a faptului că achiziția afectează independența grupului media, iar Ombudsmanul a declarat că acțiunile întreprinse de PKN Orlen au demonstrat un „dispreț flagrant” față de hotărârea instanței. În plus, Institutul Internațional de Presă și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că decizia autorității de concurență ar putea conduce la slăbirea instituțiilor mass-media percepute ca opozante ale partidului aflat la guvernare.

Asociația Judecătorilor „Themis”, Raport (a doua ediție), „From bad to worse – the Polish judiciary in the shadow of the <muzzle act>” (Din rău în mai rău – sistemul judiciar polonez în umbra <legii botniței>), 31 decembrie 2020 ( http://themis-sedziowie.eu/materials-in-english/from-bad-to-worse-the-polish-judiciary-in-the-shadow-of-the-muzzle-act-annual-report-for-2020-second-publication/ ).

Consiliul Europei, Secretarul General al Consiliului Europei: Scrisoare deschisă adresată ministrului justiției al Republicii Polone, 30 iunie 2021 ( https://rm.coe.int/zbigniew-moj-poland-30-06-21/1680a30491 ).

Consiliul Europei: Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei (2021), Judges in Poland and in the Republic of Moldova must remain independent (Judecătorii din Polonia și din Republica Moldova trebuie să rămână independenți) – Rezoluția 2359(2021), 6 ianuarie 2021.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2016), Avizul CDL AD(2016)026-e referitor la Legea privind Curtea Constituțională, 14 octombrie 2016.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2017), Avizul CDL-AD(2017)028 referitor la Legea privind parchetul, cu modificările ulterioare, 11 decembrie 2017.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2019), Parameters on the Relationship between the Parliamentary Majority and the Opposition in a Democracy: a Checklist (Parametri privind relația dintre majoritatea parlamentară și opoziție într-o democrație: o listă de criterii), CDL-AD(2019)015, 24 iunie 2019.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2020), Joint Urgent Opinion of the Venice Commission and the Directorate General of Human Rights and Rule of Law (DGI) of the Council of Europe on Amendments to the law on the Common Courts, the Law on the supreme Court, and some other laws [Avizul comun urgent al Comisiei de la Veneția și al Direcției Generale pentru Drepturile Omului și Statul de Drept (DGI) din cadrul Consiliului Europei privind amendamentele la Legea privind instanțele ordinare, Legea privind Curtea Supremă și o serie de alte acte normative], CDL-AD(2020)017, 22 iunie 2020.

Consiliul Europei: Comisia pentru afaceri curente a Congresului Autorităților Locale și Regionale (2020), Raport cu privire la misiunea de informare efectuată în Polonia în noiembrie 2020 ( https://www.coe.int/en/web/portal/-/new-reports-show-increasing-discrimination-and-attacks-on-lgbti-people-in-poland-and-europe-as-a-whole ).

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recomandarea CM/Rec(2010)12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități.

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2021), Rezoluția intermediară CM/ResDH(2021)44 din 12 martie 2021.

Consiliul Europei: Curtea Europeană a Drepturilor Omului, Comunicatele de presă 066(2021) și 140(2021).

Consiliul Judiciar Național, Avizul din 12 martie 2021 (WO 420.18.2021).

Consiliul Judiciar Național, declarațiile WW.023.1.2021 și WP 024-13/19 din 12 martie 2021.

Consiliul Suprem al Baroului, Avizul din 12 februarie 2021 ( https://orka.sejm.gov.pl/Druki9ka.nsf/0/7643D6B48A81923CC125867D00459CA6/%24File/867-008.pdf ).

Consiliul Suprem al Baroului, Avizul din 9 martie 2021 ( http://www.nra.pl/szukaj-dokumenty/dokument/699/?page=1&dataod=2020&datado=2021&organ=15&sort=2 ).

Consiliul Suprem al Baroului, declarația din 16 octombrie 2020 ( http://www.nra.pl/szukaj-dokumenty/dokument/690/?page=1&dataod=2020&datado=2021&organ=15&sort=2 ).

Consiliul Suprem al Baroului, Hotărârea din 12 martie 2020 ( http://www.nra.pl/admin/wgrane_dokumenty/uchwala-nr-1552020covid19obiegowo.pdf ).

Consiliul Uniunii Europene (2020), Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Poloniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Poloniei pentru 2020 (JO C 282/21), 20 iulie 2020.

Curtea Supremă de Conturi, „Działania wybranych podmiotów w związku z przygotowaniem wyborów powszechnych na Prezydenta rzeczypospolitej Polskiej zarządzonych na dzień 10 maja 2020 r. z wykorzystaniem głosowania korespondencyjnego” – Raport din 13 mai 2021 (D/20/502).

Curtea Supremă de Conturi, „P/19/038 – Realizacja projektów informatycznych mających na celu usprawnienie wymiaru sprawiedliwości”, Raport din 15 ianuarie 2021.

Curtea Supremă de Conturi, „Zagrożenie korupcją w świetle wyników kontroli NIK opublikowanych w latach 2016-2020” - Raport din 21 decembrie 2020.