[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 20.4.2009

COM(2009) 178 final

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN, COMITETUL REGIUNILOR ȘI BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

Introducerea monedei euro în Slovacia

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN, COMITETUL REGIUNILOR ȘI BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ

Introducerea monedei euro în Slovacia

INTRODUCERE

În urma deciziei Consiliului din 8 iulie 2008, conform căreia Slovacia îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea monedei euro, de la 1 ianuarie 2009, ziua aniversării a zece ani de la crearea monedei euro, zona euro are 16 membri.

Slovacia a optat pentru scenariul „big bang”, cu alte cuvinte fără perioadă de tranziție. La fel ca și în Slovenia, perioada de dublă circulație, în timpul căreia se puteau face plăți atât în euro cât și în coroana slovacă, a durat două săptămâni. Succesul trecerii la moneda euro a confirmat faptul că o perioadă scurtă de dublă circulație poate fi suficientă, dacă este pregătită meticulos, chiar și pentru o țară cu o mare cantitate de numerar în circulație. Marea majoritate a cetățenilor slovaci (91%) au perceput schimbarea monetară ca pe o schimbare eficientă și fără probleme.

Prezenta comunicare prezintă cele mai importante aspecte ale procesului de trecere la moneda euro, în special trecerea la moneda euro fiduciară (a se vedea secțiunea 2), măsurile luate pentru înlăturarea temerilor cetățenilor legate de creșterea prețurilor (a se vedea secțiunea 3), evoluția prețurilor în perioada de trecere la moneda euro (a se vedea secțiunea 4), campania de informare și opiniile cetățenilor cu privire la desfășurarea schimbării monetare (a se vedea secțiunea 5). După caz, sunt trase concluzii care se pot dovedi utile pentru viitoarele treceri la moneda euro.

TRECEREA LA MONEDA EURO FIDUCIARă

Trecerea la moneda euro fiduciară este, probabil, cel mai vizibil element al procesului de schimbare monetară deoarece sunt implicate aproape toate instituțiile financiare, toate întreprinderile și toți cetățenii. Desfășurarea eficientă a acestei operațiuni depinde de aprovizionarea corespunzătoare cu numerar în euro a tuturor părților implicate și de pregătirea băncilor și întreprinderilor pentru un volum important de muncă suplimentară.

Pregătirile pentru introducerea monedei euro fiduciare

Pentru înlocuirea coroanei slovace aflate în circulație și a stocurilor de numerar ale Băncii Naționale a Slovaciei (BNS) au fost împrumutate de la Banca Națională a Austriei aproximativ 188 de milioane de bancnote euro , iar 500 de milioane de monede euro au fost bătute la monetăria slovacă din Kremnica. Dintre noile state membre care au introdus moneda euro, Slovacia a fost singura care a bătut monedele cu propriile mijloace de producție.

BNS a început alimentarea anticipată cu monede euro a celor 16 bănci comerciale care lucrează cu numerar la 6 septembrie 2008, iar cea cu bancnote o lună mai târziu. Transporturile de numerar în euro au fost escortate sistematic de poliție, garantându-se astfel securitatea acestora.

Alimentarea anticipată secundară a întreprinderilor a debutat la sfârșitul lunii octombrie 2008. Aproximativ 14 000 de întreprinderi au semnat cu o bancă un contract de alimentare anticipată secundară și au fost aprovizionate cu aproape 24% din valoarea bancnotelor și 68% din valoarea monedelor alimentate anticipat. În total 27,8% din numerarul alimentat anticipat a fost distribuit întreprinderilor înainte de ziua „euro”. În Slovenia, alimentarea anticipată secundară a reprezentat doar 2,4% din valoarea numerarului alimentat anticipat, în timp ce în Malta și Cipru aceasta a reprezentat doar în jur de 1%.

Băncile slovace nu au utilizat noile norme simplificate ale BCE privind alimentarea anticipată secundară, adoptate în iunie 2008[1]. Conform băncilor comerciale și BNS, noile orientări au venit prea târziu pentru a fi utilizate în Slovacia în măsura în care, până în mai 2008, un mare număr de contracte de alimentare anticipată secundară erau deja semnate. Schimbarea normelor în timpul procesului ar fi pus întreprinderile pe picior de inegalitate și ar fi impus schimbări substanțiale ale planurilor de distribuire a numerarului.

Între 1 și 31 decembrie 2008 toate cele 1 320 000 de mini-pachete de monede preambalate (mini-pachete), valorând 500 SKK (aproximativ 16,60 EUR), comandate de BNS au fost vândute întreprinderilor și publicului larg. În baza experienței anterioare Comisia a recomandat pregătirea a aproximativ unui mini-pachet pe gospodărie. Cum Slovacia avea aproximativ 2 milioane de gospodării și, în plus, aceasta nu pregătise pachete speciale de monede pentru comercianți, Comisia a subliniat în cel de-al șaptelea și cel de-al optulea „Raport privind pregătirile practice în vederea viitoarei extinderi a zonei euro” că numărul de mini-pachete comandat de BNS s-ar putea dovedi insuficient. Având în vedere că în primele zile multe sucursale ale băncilor comerciale și oficii poștale au rămas fără mini-pachete (până la 5 decembrie erau vândute 81% dintre acestea), BNS a recomandat limitarea vânzărilor la maximum 10 mini-pachete pe persoană. Numeroase întreprinderi au cumpărat mini-pachete preambalate de monede pentru a putea da restul în monede euro, în timp ce anumite societăți și organisme administrative le-au utilizat drept cadouri de Crăciun sau prime de sfârșit de an. Deoarece aceștia nu și-au semnalat din timp nevoile Băncii Naționale a Slovaciei, numeroși distribuitori și-au epuizat repede stocurile de mini-pachete. Conform unui sondaj al Comisiei, 25% dintre cetățenii care nu au cumpărat un mini-pachet nu au făcut-o din cauza lipsei acestora[2].

În vederea repartizării pe o perioadă mai lungă de timp a preschimbării numerarului tezaurizat, în ultimele săptămâni din anul 2008 unele bănci comerciale slovace au efectuat schimbarea gratuită a coroanelor slovace în euro la cursul de schimb oficial. Multe bănci au oferit, de asemenea, produse speciale pentru a atrage noi clienți sau pentru a incita clienții deja existenți să depună la bancă numerarul pe care îl dețin acasă.

Conform unui sondaj al Comisiei realizat cu trei zile înainte de trecerea la moneda euro[3], o mare parte a cetățenilor slovaci dețineau deja numerar în euro: 60% aveau monede euro – în principal din pachetele de prezentare (53%) și din excursii anterioare în străinătate (42%) – în timp ce 49% aveau bancnote – în principal din excursii în străinătate (56%) și din schimburi efectuate la bănci slovace (39%).

Operațiunile de alimentare anticipată și alimentare anticipată secundară au fost bine organizate. Valoarea numerarului furnizat întreprinderilor înainte de trecerea la moneda euro a fost semnificativ mai mare decât pentru ultimele trei cazuri de trecere la moneda euro. Cererea ridicată pentru mini-pachetele de monede euro din Slovacia a confirmat faptul că cetățenii sunt atrași de primele monede euro cu fața națională a țării lor, chiar și atunci când dețin deja monede euro emise de alte țări. Este importantă pregătirea unui număr suficient de mare de mini-pachete pentru toți cetățenii astfel încât aceștia să se familiarizeze cu noua lor monedă înainte ca schimbarea monetară să aibă loc. Deoarece întreprinderile au nevoie de monede euro pentru a putea da restul chiar din prima zi a trecerii la moneda euro, ar trebui prevăzute în mod sistematic niște pachete speciale de prezentare pentru comercianții cu amănuntul pentru a veni în întâmpinarea necesităților acestora. Cererile venite din partea întreprinderilor și a diferitelor instituții care ar putea utiliza pachetele de monede drept cadouri ar trebui, de asemenea, luate în considerare în momentul planificării volumului de producție. Prin urmare, pentru a facilita accesul micilor întreprinderi la numerar în euro, ar trebui utilizată noua orientare simplificată a BCE privind alimentarea anticipată secundară. |

Perioada de dublă circulație

Pe parcursul celor 16 zile de dublă circulație (1-16 ianuarie), BNS și băncile comerciale au fost deschise pentru schimburi de numerar aproape în fiecare zi (cu excepția zilei de duminică, 11 ianuarie). Numărul clienților care s-a prezentat la bănci a fost destul de scăzut până în ziua de duminică, 4 ianuarie, însă situația s-a schimbat semnificativ pe 5 ianuarie când numeroase persoane s-au întors din vacanță. Cetățenii au efectuat aproximativ 198 000 de schimburi sau retrageri de numerar la ghișee și au schimbat aproximativ 325 de milioane EUR, adică de o sută de ori mai mult decât pe 5 ianuarie 2008. Al doilea cel mai ridicat număr de schimburi (168 000) și a doua cea mai ridicată valoare a schimburilor (261 de milioane EUR) din timpul perioadei de dublă circulație s-au înregistrat pe 7 ianuarie.

Conform tuturor informațiilor disponibile, băncile nu au raportat probleme majore. Sistemele informatice ale tuturor băncilor au fost convertite cu succes până la 3 ianuarie și o gamă completă de servicii bancare a fost disponibilă începând cu 5 ianuarie. Datorită pregătirilor meticuloase, băncile au făcut față cu succes la volumul mare de muncă suplimentară, iar timpul de așteptare a fost, în general, acceptabil. Conform unui sondaj al Comisiei, doar o mică parte dintre persoanele care s-au prezentat la bancă și-a exprimat nemulțumirea față de timpul de așteptare îndelungat. Această problemă a fost cea mai des menționată de cei care au fost intervievați pe 5 ianuarie, însă acest lucru este normal deoarece ziua respectivă a fost cea mai aglomerată zi bancară din întreaga perioadă de dublă circulație. Între 1 și 16 ianuarie, cetățenii au efectuat 1 418 000 de schimburi sau retrageri la ghișee, ceea ce reprezintă un număr de patru ori mai mare decât în primele 16 zile ale anului precedent și au schimbat/retras aproximativ 2 207 miliarde EUR, adică de 2,4 ori mai mult decât în perioada 1-16 ianuarie 2008.

În comparație cu alte țări în care moneda euro a fost recent introdusă, experiențele cetățenilor slovaci au fost similare celor ale cetățenilor ciprioți: 8% dintre cetățenii ambelor țări au întâmpinat câteva probleme legate de schimbul sau retragerea numerarului de la bănci în noua monedă. Cetățenii maltezi au întâmpinat cele mai multe dificultăți (13% - în principal, cozi lungi), în timp ce cetățenii sloveni au avut parte de cea mai ușoară schimbare monetară (3%). Persoanele care desfășoară activități independente au întâmpinat mai multe probleme la bănci decât respondenții aparținând celorlalte categorii profesionale[4].

Aproximativ toate cele 2 200 de automate bancare din Slovacia au distribuit numai bancnote euro (mai ales de 10 și de 20 de euro), iar cele 32 000 de terminale electronice de plată au funcționat în euro pe 1 ianuarie, la puțin timp după miezul nopții. Automatele bancare au fost puternic încercate pe 5 ianuarie când cetățenii slovaci au retras de 2,5 ori mai mult numerar (41 de milioane EUR) decât pe 5 ianuarie 2008.

În primele zile ale utilizării monedelor euro pentru plăți s-a înregistrat un progres mai lent decât în cazurile precedente de trecere la moneda euro. Doar 45% dintre cumpărătorii din Slovacia au plătit în euro pe 5 ianuarie, în timp ce în Slovenia procentajul a fost de 78% pentru aceeași zi (a se vedea graficul 1). În Cipru și Malta, unde cetățenii au putut efectua plăți cu vechile monede până la sfârșitul lunii ianuarie, ponderea plăților în euro a depășit 70 % pe 4 ianuarie. Pe 7 ianuarie, când majoritatea cetățenilor slovaci s-au întors din vacanță, viteza cu care s-a desfășurat trecerea la moneda euro a făcut ca Slovacia să ajungă din urmă celelalte noi state membre care au introdus moneda euro.

Graficul 1

Ponderea plăților în numerar în euro, în magazine

(% din cumpărători)

[pic]

Începutul mai lent al schimbării monetare din Slovacia a fost cauzat, probabil, de combinația sărbătorilor lungi de iarnă (zilele de 1 și 6 ianuarie au fost sărbători legale) și a numărului extraordinar de ridicat de comercianți cu amănuntul care au dat rest în coroana slovacă pe 1 și 2 ianuarie (62% și respectiv 16%). Începând cu 3 ianuarie, sectorul comerțului cu amănuntul a urmat apelurile primite din partea autorităților slovace și ale Comisiei de a da rest exclusiv în euro: proporția tranzacțiilor în numerar cu rest în coroana slovacă a scăzut la 3% pe 5 ianuarie și a fost aproape de zero pe 7 ianuarie.

Sectorul comerțului cu amănuntul a făcut față cu succes la volumul crescut de muncă suplimentară. Băncile și autoritățile i-au încurajat pe cetățeni să utilizeze cele 5,2 milioane de carduri aflate în posesia acestora pentru plăți în vederea ușurării sarcinilor ce îi revin sectorului comerțului cu amănuntul. Respectivele apeluri nu au fost urmate, deoarece o medie mai mică de 2,5% dintre cetățenii slovaci au declarat că au plătit cu cardul pe parcursul perioadei de dublă circulație.[5]

În primele zile ale lunii ianuarie s-au observat puține cozi în magazine. Majoritatea comercianților cu amănuntul nu au raportat probleme legate de aprovizionarea cu numerar sau de depozitarea coroanelor slovace retrase din circulație. Unele magazine din zonele rurale au întâmpinat probleme legate de pensionarii care doreau să utilizeze bancnotele euro de valoare mare primite ca pensii prin intermediul oficiilor poștale. În urma acestor incidente, autoritățile slovace și Comisia au reiterat importanța distribuirii pensiilor și a salariilor în bancnote euro de valoare mică[6].

Sondajele Comisiei, în care respondenții au fost rugați să verifice dacă au monede sau bancnote euro în portofele și portmonee, au confirmat progresul oarecum mai lent al tranziției care a fost observat în comparație cu trecerile precedente la moneda euro. Rezultatele sondajului ilustrate în graficul 2 arată faptul că, la 5 zile după trecerea la moneda euro, 56% dintre cetățenii slovaci aveau în portofele exclusiv sau în cea mai mare parte bancnote euro, în timp ce aproximativ 63% dintre cetățeni aveau exclusiv sau în cea mai mare parte monede euro. În Slovenia, pe 5 ianuarie, 81% dintre cetățeni aveau exclusiv sau în cea mai mare parte bancnote euro, iar 88% aveau exclusiv sau în cea mai mare parte monede euro. În Slovacia, trecerea la moneda euro a înregistrat un progres rapid începând cu 7 ianuarie. Cu o zi înainte de sfârșitul perioadei de dublă circulație, 97% dintre cetățenii slovaci aveau exclusiv sau în cea mai mare parte bancnote euro, în timp ce 98% aveau exclusiv sau în cea mai mare parte monede euro.

Graficul 2

Cetățeni care dețin exclusiv sau majoritar bancnote euro în portofele

(% din populația de peste 15 ani)

[pic]

Marea majoritate a cetățenilor slovaci (64%) intervievați în a doua jumătate a lunii ianuarie au răspuns că a fost foarte ușor sau destul de ușor să deosebească și să manipuleze monedele euro. Un număr mai ridicat de cetățeni sloveni (69%) și cetățeni maltezi (75%) și considerabil mai ridicat de cetățeni ciprioți (81%) au răspuns la fel la sfârșitul perioadei de dublă circulație. La fel ca în celelalte țări, cetățenii slovaci s-au familiarizat rapid cu bancnotele euro: 81% dintre cetățenii slovaci au considerat că a fost ușor sau foarte ușor să manipuleze bancnotele, comparativ cu 88% dintre cetățenii maltezi, 91% dintre cetățenii sloveni și 95% dintre cetățenii ciprioți[7]. Respondenții în vârstă au raportat mai des dificultăți în manipularea noii monede.

Recuperarea monedei vechi

O mare parte din coroanele slovace în circulație a fost recuperată înainte de trecerea la moneda euro. Aproximativ jumătate din valoare coroanelor slovace aflate în circulație la jumătatea lunii septembrie 2008 (140 de miliarde SKK) a fost recuperată înainte de 31 decembrie 2008, în timp ce 77 de miliarde SKK au rămas în circulație. În primele zile ale lunii ianuarie 2009 au fost recuperate circa 30 de miliarde de coroane slovace, iar până la sfârșitul perioadei de dublă circulație au mai fost recuperate încă 16 miliarde SKK. La sfârșitul lunii ianuarie 2009 erau în circulație aproximativ 16 miliarde SKK (20% din valoarea coroanelor slovace în circulație la sfârșitul anului 2008). Aproximativ 94% din valoarea coroanelor slovace care au rămas în circulație a fost denominată în bancnote și numai 6% în monede.

În primele luni ale anului 2009 s-au returnat la bănci cantități însemnate de monede euro distribuite în timpul alimentării anticipate secundare. Unii comercianți cu amănuntul din Slovacia și-au estimat greșit nevoile și au efectuat alimentări anticipate secundare în exces. În urma reclamațiilor primite din partea comercianților cu amănuntul cu privire la comisioanele bancare pentru manipularea numerarului, Parlamentul slovac a hotărât ca băncile comerciale să accepte numerar în euro fără comision dacă acesta este depus într-un cont bancar între 1 martie și 31 august 2009 (timpul necesar estimat pentru recuperarea monedelor euro în exces din circulație).

Bancnotele slovace pot fi schimbate fără comision în toate băncile comerciale până la sfârșitul anului 2009, în timp ce Banca Națională a Slovaciei va continua să le schimbe fără comision pe durată nedeterminată. Monedele slovace pot fi schimbate în băncile comerciale până la 30 iunie 2009 și la BNS până la sfârșitul anului 2013.

Trecerea la moneda euro în Slovacia a fost bine pregătită și fără probleme. Cetățenii slovaci au reușit să evite cu succes multe dintre problemele care au apărut în alte țări în care a fost introdusă moneda euro (de exemplu, cozi lungi la bănci) deoarece au învățat din experiența acestora. Deși trecerea la moneda euro a început puțin mai lent față de celelalte țări care au folosit scenariul „big bang” privind schimbarea monetară, rezultatele obținute sunt, în general, foarte bune. Pentru a grăbi trecerea la moneda euro și pentru a reduce, astfel, sarcinile ce le revin comercianților cu amănuntul care trebuie să manipuleze două monede în același timp, restul ar trebui dat exclusiv în euro începând cu 1 ianuarie. Pentru viitoarele treceri la moneda euro ar trebui luată în considerare o interdicție legală privind utilizarea monedelor vechi pentru rest (cu excepția cazurilor în care este imposibil din punct de vedere material utilizarea monedelor și a bancnotelor euro). Pentru evitarea lipsei de numerar în magazine, atunci când salariile și pensiile sunt plătite în numerar, acestea ar trebui să fie distribuite în special în bancnote cu valoare nominală mică. Comercianții cu amănuntul ar trebui să-și planifice cu atenție nevoile de numerar în euro pe perioada trecerii la moneda euro, iar băncile ar trebui să ia în considerare adaptarea politicii privind comisioanele la situații excepționale cauzate de trecerea la moneda euro. |

PREVENIREA PRACTICILOR ABUZIVE șI A PERCEPțIEI GREșITE A CETățENILOR ASUPRA EVOLUțIEI PREțURILOR

Autoritățile slovace au adoptat un set de măsuri care variază de la regimuri voluntare până la monitorizarea atentă a prețurilor pentru a contribui la stabilitatea prețurilor și pentru a spori încrederea consumatorilor în perioada de trecere la moneda euro.

Sigla proiectului „Codul Etic” ce îi obligă pe semnatarii acestuia să respecte regulile de conversie și să nu abuzeze de ele în propriu beneficiu poate fi găsit în aproximativ 20 000 de locuri (magazine, localurile prestatorilor de servicii, organe administrative locale și regionale). Cetățenii au putut depune reclamații cu privire la comportamentul incorect al semnatarilor codului la biroul ministrului plenipotențiar pentru euro, care se ocupă de investigarea reclamațiilor. Până la mijlocul lunii februarie, ministrul plenipotențiar a primit doar patru reclamații, toate dovedindu-se a fi nejustificate. Semnatarii care încălcau codul puteau pierde dreptul de a utiliza sigla și puteau fi incluși pe „lista neagră” a Asociației consumatorilor slovaci.

Dubla afișare obligatorie a prețurilor în coroane slovace și euro a început la 24 august 2008 și va dura până la 1 ianuarie 2010. Punerea sa în aplicare este atent monitorizată de către Inspectoratul slovac al comerțului (ISC). Conform unui sondaj al Comisiei, nouă din zece cetățeni slovaci găsesc utilă dubla afișare a prețurilor. O mare parte dintre respondenți au afirmat că prețurile în vechea monedă și în euro au fost afișate întotdeauna corect (53%), iar o altă parte dintre respondenți (31%) au afirmat că prețurile au fost afișate de cele mai multe ori corect. În comparație cu celelalte țări care au adoptat recent moneda euro, respondenții slovaci au fost printre cei mai mulțumiți de dubla afișare a prețurilor[8].

Până la sfârșitul lunii ianuarie 2009, ISC efectuase mai mult de 25 000 de controale. Rezultatele controalelor s-au îmbunătățit în mod semnificativ în timp. În magazine sau în localurile prestatorilor de servicii cu 5 angajați sau mai puțin s-au constatat mai des probleme precum lipsa dublei afișări a prețurilor, calcularea/rotunjirea incorectă a prețului în euro sau rest dat în coroane slovace fără un consimțământ explicit din partea consumatorului pe parcursul perioadei de dublă circulație. Dacă la următorul control ISC constată că nu s-au luat măsuri de remediere, următorul pas va fi emiterea unei avertizări și, eventual, deschiderea unei proceduri de infracțiune. În lunile ianuarie și februarie 2009, ISC a deschis 14 proceduri de infracțiune și a impus amenzi în 3 cazuri. Încălcările grave ale regulilor de conversie pot duce, teoretic, la acordarea unor amenzi de până la 60 000 de euro.

În afara controalelor din proprie inițiativă, ISC efectuează și controale „orientate” ca urmare a reclamațiilor primite de la cetățeni cu privire la aplicarea incorectă a regulilor de dublă afișare sau la creșterea neobișnuită a prețurilor. Toate reclamațiile au fost examinate cu atenție. Schimbările de prețuri au fost comparate cu tendințele pe termen lung, cu prețurile aceluiași produs în alte magazine și examinate într-un context mai amplu (de exemplu, prețurile materiilor prime, evoluțiile de pe piețele mondiale). În lunile ianuarie și februarie 2009, ISC a primit 607 reclamații. Din cele 420 de reclamații privind creșterile de prețuri, numai una singură s-a dovedit a fi justificată.

În urma sugestiilor Comisiei, ISC a controlat cu regularitate prețurile din sectoarele în care au fost întâmpinate probleme în timpul conversiilor anterioare (de exemplu, restaurante, saloane de coafură, cafenele și parcări). ISC examinează cu atenție prețurile anumitor parcări, școli de șoferi și saloane de coafură, deoarece în aceste sectoare s-au constatat importante creșteri de prețuri de la începutul perioadei de dublă afișare obligatorie a prețurilor.

Controalele ISC sunt completate de un sistem de monitorizare a prețurilor al Asociației consumatorilor slovaci . Asociația a publicat o „listă neagră” a comercianților cu amănuntul care au crescut prețurile în perioada de trecere la moneda euro și care nu au putut oferi o explicație relevantă pentru schimbarea prețurilor. Până la jumătatea lunii februarie, 12 întreprinderi erau trecute pe „lista neagră”; toate sunt supuse controlului ISC.

Evoluția prețurilor în toate sectoarele economiei este examinată în mod regulat de un organism creat special în acest sens de către guvern – Consiliul prețurilor . Dacă, după o examinare detaliată, Consiliul ajunge la concluzia că a existat o creștere speculativă a prețurilor într-un anumit sector, acesta poate propune guvernului să reglementeze prețul respectivului bun sau serviciu.

Cetățenii sunt informați în mod regulat prin mass-media cu privire la rezultatele controalelor și sunt încurajați să contacteze Inspectoratul comerțului sau oricare alte organe de protecție a consumatorilor în cazul în care observă nereguli.

Conform rezultatelor sondajului Comisiei, 56% dintre cetățenii slovaci (comparativ cu 76% dintre cetățenii ciprioți și sloveni și 47% dintre cetățenii maltezi) au considerat că rata de conversie a prețurilor a fost foarte des, adesea sau cel puțin uneori injustă.

Slovacia a pus în aplicate un set complet de măsuri pentru prevenirea percepțiilor greșite asupra evoluției prețurilor și a prețurilor abuzive, în conformitate cu recomandările Comisiei[9]. Autoritățile trebuie să se asigure că toate reclamațiile primite din partea cetățenilor sunt atent investigate și trebuie să acorde o atenție deosebită evoluției prețurilor la sfârșitul perioadei de dublă afișare. |

TENDINțE LA NIVELUL PREțURILOR șI PERCEPțII ASUPRA PREțURILOR ÎN PERIOADA DE TRECERE LA MONEDA EURO

Tendințe la nivelul prețurilor

În 2008, evoluția prețurilor în Slovacia a fost puternic afectată atât de factori interni cât și de factori externi. Media inflației anuale IAPC a fost de 3,9% în 2008 comparativ cu 1,9% în 2007. Continuând tendința ascendentă care a început la jumătatea anului 2007, inflația anuală IAPC a crescut treptat în prima jumătate a anului 2008 pe fondul creșterii prețurilor la alimente și energie. După ce în septembrie 2008 inflația anuală IAPC a atins valoarea maximă de 4,5% pe an, aceasta a scăzut în ultimele luni ale anului 2008.

Începând din septembrie 2008 procesul dezinflaționist a fost determinat în mare măsură de scăderea prețurilor la alimente și combustibili datorită efectelor de bază favorabile combinate cu scăderea prețurilor la alimente și energie de pe piețele internaționale. Cu toate acestea, aceste tendințe dezinflaționiste au fost parțial neutralizate de creșterea inflației cauzată de prețurile la tutun și căldură. Prețurile la tutun au început să crească în luna octombrie, reflectând impactul întârziat al accizelor ridicate la țigări de la începutul anului 2008. Creșterile de prețuri la căldură au fost cauzate de creșterile prețurilor administrative din al treilea trimestru al anului 2008 impuse de prețurile crescute la gaze din prima jumătate a anului 2008. Deși rata de schimb s-a apreciat puternic în prima jumătate a anului 2008, inflația cauzată de prețurile la bunuri industriale neenergetice a crescut într-o oarecare măsură în a doua jumătate a anului 2008.

Inflația anuală IAPC a scăzut la 2,7% pe an în ianuarie 2009 și a continuat să scadă la 2,4% pe an în februarie 2009, reflectând scăderea așteptată a prețurilor la energie și alimente. Conform previziunilor Comisiei din ianuarie 2009, este posibil ca prețurile în scădere la alimente și carburanți să determine o rată medie a inflației chiar mai mică de 3% în 2009, în timp ce în 2010, prețurile în creștere la energie și servicii să ducă la o creștere a inflației IAPC de 3,5%.

Calculele provizorii estimează că impactul total (one-off) al schimbării monetare asupra inflației globale, în timpul schimbării monetare și imediat după aceea, nu va depăși 0,3 puncte procentuale[10].

Percepții asupra prețurilor

Conform sondajului Comisei, o majoritate relativă dintre cetățenii slovaci au avut o atitudine pozitivă privind impactul introducerii monedei euro asupra prețurilor: 42% au considerat că trecerea la moneda euro va ajuta la stabilitatea prețurilor, în timp ce numai 19% (în comparație cu 66% dintre cetățenii ciprioți, 52% dintre cetățenii sloveni și 37% dintre cetățenii maltezi) și-au exprimat îngrijorarea că euro va determina creșterea inflației[11]. Atitudinile pozitive ale cetățenilor slovaci privind impactul schimbării monetare asupra prețurilor s-au reflectat, de asemenea, în rezultatele măsurătorii inflației percepute.

Percepțiile asupra inflației au urmat, în general, aceeași tendință înregistrată în ultimii ani la nivelul inflației IAPC în Slovacia. Însă corelația anterioară puternică dintre cele două serii (0,9 în perioada 2004-2007) a început să slăbească puțin în 2008 (până la 0,67), când accelerarea inflației reale din 2008 a fost însoțită de un salt mai puternic în percepțiile asupra inflației. Ulterior, percepțiile asupra inflației au scăzut brusc în timp ce inflația reală a încetinit. Cu toate acestea, în majoritatea statelor membre ale UE se observă o reacție mai pronunțată față de inflația percepută decât față de inflația reală, lucru ce poate fi parțial justificat prin faptul că perioada anterioară de prețuri ridicate la produsele de bază la nivel mondial a avut un impact puternic asupra percepțiilor.

Informațiile din luna ianuarie furnizate de sondajul Comisiei privind consumatorii arată că percepțiile asupra inflației nu au fost afectate de către schimbarea monetară. Inflația percepută a continuat traiectoria descendentă și a ajuns la 21,7 puncte procentuale în ianuarie, în scădere de la 25,6 puncte procentuale în luna anterioară. În februarie, inflația percepută a continuat să scadă, ajungând la 18,7 puncte procentuale. În contextul scăderii inflației IAPC, este, într-adevăr, mult mai greu de clarificat impactul trecerii la moneda euro asupra percepțiilor asupra inflației.

Graficul 3

Inflația percepută și inflația reală

(în %)

[pic]

CAMPANIILE DE COMUNICARE PRIVIND TRECEREA LA MONEDA EURO șI PERCEPțIA PUBLICULUI

Campania de comunicare privind introducerea monedei euro a început în 2007, odată cu lansarea site-ului internet național dedicat monedei unice, crearea unei linii telefonice gratuite de asistență și organizarea de seminarii și conferințe. O campanie de comunicare completă a început în primăvara anului 2008.

Obiectivele campaniei au fost informarea tuturor cetățenilor slovaci cu privire la aspectele cheie ale schimbării monetare în mod exhaustiv și în timp util. În campania mass-media organizată la nivel central și care s-a desfășurat în perioada martie 2008-februarie 2009 au fost utilizate televiziunea, posturile de radio și presa scrisă. Campania a fost sprijinită de o distribuție masivă de publicații și calculatoare pentru euro pentru toate gospodăriile, de un site internet actualizat permanent (și foarte des vizitat), de proiecte specializate pentru școli și jurnaliști, de un program pentru pregătirea formatorilor și de un „Euromobil” care i-a informat pe cetățenii din zonele îndepărtate. Conferința din septembrie 2008, care a fost organizată de către autoritățile naționale, BCE și de către Comisie și care a acoperit foarte bine toate aspectele legate de moneda euro, a marcat începutul ultimei și cele mai intense etape din campania privind moneda euro. Campania a atins punctul culminant odată cu festivitățile din 1 ianuarie 2009. Pe durata campaniei de informare, autoritățile slovace au acordat o atenție deosebită anumitor grupuri țintă (copii și tineri, persoane în vârstă, persoane cu dizabilități, minorități etnice și altele) și le-au oferit instrumente adecvate, explicându-le pașii și elementele cheie ale schimbării monetare.

Comisia a sprijinit campania din punct de vedere tehnic și financiar. Printre activitățile sprijinite se numără distribuția de publicații și de materiale promoționale, organizarea de expoziții, seminarii pentru jurnaliști și sondaje de opinii. Prin intermediul câtorva subvenții, Comisia a finanțat o parte din salariile personalului din domeniul comunicării, campania de presă, linia telefonică națională de asistență cu privire la adoptarea monedei euro și site-ul internet pe această temă, proiectul pentru informarea elevilor în școli, programele de formare pentru multiplicatori, calculatoarele pentru euro și „Euromobilul”.

Experții din Slovacia au participat la acțiunile de formare și de informare organizate de către Comisie/OLAF, BCE și Europol în vederea familiarizării cu procedurile și metodele desemnate să protejeze moneda euro împotriva falsificării.

Banca Centrală Europeană a implementat la rândul ei, în cooperare cu BNS, activități comune care au ca scop familiarizarea publicului și a persoanelor care manipulează în mod curent numerar în cadrul activității lor cu modalitățile de preschimbare și cu elementele de securitate ale bancnotelor și monedelor euro.

Campania națională privind moneda euro pare să fi avut succes: conform Eurobarometrului din ianuarie 2009, 90% dintre cetățenii slovaci considerau că au fost foarte bine sau destul de bine informați în legătură cu trecerea la euro și aproximativ 84% considerau că au fost destul de mulțumiți sau foarte mulțumiți în legătură cu informațiile furnizate de către autoritățile naționale. Aceasta contribuie cu siguranță la percepția generală privind schimbarea monetară: nouă din zece cetățeni slovaci au perceput trecerea la moneda euro ca fiind eficientă și fără probleme. Presa a reprezentat de departe principala sursă de informare pentru majoritatea cetățenilor (93%), urmată de Banca Centrală Națională (20%). Aproximativ 90% dintre respondenți au afirmat că au urmărit spoturile TV privind moneda euro: majoritatea dintre aceștia au considerat spoturile destul de utile sau foarte utile. Aproape toți cetățenii slovaci au afirmat că au primit un calculator pentru euro (95%), iar alte două treimi au considerat acest instrument ca fiind util. Aproximativ 31% dintre cetățenii slovaci intervievați în legătură cu nevoia de informare continuă doreau să fie informați în continuare despre elementele de securitate ale bancnotelor și monedelor euro (4 din 10 respondenți nu au putut numi niciun element de securitate la momentul sondajului), 22% doreau să fie informați în continuare despre rotunjirea corectă a prețurilor, în timp ce 19% doreau să afle mai multe informații despre evitarea înșelăciunii la conversia monedelor.

Buna organizare a campaniei de informare din Slovacia a contribuit la asigurarea unei treceri la moneda euro fără probleme. Campania a fost amplă, acordând atenție tuturor grupurilor țintă, inclusiv minorităților și persoanelor cu nevoi speciale de informare. Autoritățile ar trebui să răspundă nevoilor de informare continuă a populației: să furnizeze informații suplimentare despre elementele de securitate ale euro și să continue abordarea aspectelor privind corectitudinea prețurilor și temerile legate de aceasta.

[1] Orientarea BCE (BCE/2008/4) din 19 iunie 2008 de modificare a Orientării BCE/2006/9 privind anumite pregătiri în vederea substituirii monedei fiduciare cu moneda euro și privind alimentarea anticipată și alimentarea anticipată secundară cu bancnote și monede metalice euro în afara zonei euro.

[2] Sondajul Flash Eurobarometru 259, ianuarie 2009.

[3] Sondajul Flash Eurobarometru 255, ianuarie 2009.

[4] Sondajul Flash Eurobarometru 259, ianuarie 2009.

[5] Sondajul Flash Eurobarometru 255, ianuarie 2009.

[6] Magazinele din zonele rurale au acces mai greu la bănci, fiind astfel posibil să rămână în scurt timp fără numerar pentru rest.

[7] Sondajul Flash Eurobarometru 259, ianuarie 2009.

[8] Sondajul Flash Eurobarometru 259, ianuarie 2009.

[9] Recomandarea Comisiei privind măsurile de facilitare a viitoarelor treceri la moneda euro, JO L 23/30 din 26 ianuarie 2008

[10] Eurostat: Trecerea la moneda euro şi inflaţia în Slovacia, 23 martie 2009

[11] Sondajul Flash Eurobarometru 259, ianuarie 2009.