RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 13.4.2007 
COM(2007) 184 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU 
Cadru pentru sondajul european privind competen ţele lingvistice 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU 
Cadru pentru sondajul european privind competen ţele lingvistice 
1. INTRODUCERE  
Multilingvismul este o valoare esen ţială a Europei. Acesta reprezint ă una dintre 
caracteristicil e care confer ă unicitate Europei şi contribuie la bog ăţia culturii şi societăţii 
europene. Înv ăţarea limbilor str ăine oferă cetăţenilor perspective de carier ă mai bune, o 
înţelegere mai profund ă atât a propriei lor culturi, cât şi a altor culturi şi sporeşte mobilitatea 
acestora.  
Îmbunătăţirea abilit ăţilor lingvistice în Europa este, de  asemenea, un obiectiv important al 
dinamicii de îmbun ătăţire a abilit ăţilor şi competen ţelor popula ţiei, ca parte a Strategiei de la 
Lisabona pentru cre ştere şi locuri de munc ă. În martie 2002, la Barcelona, Consiliul European 
a solicitat continuarea m ăsurilor pentru „...a îmbun ătăţi stăpânirea abilit ăţilor de baz ă, în 
special prin predarea a cel pu ţin două limbi străine începând de la o vârst ă foarte fraged ă”. 
De asemenea, acesta „a solicitat stabilirea unui  indicator al competen ţei lingvistice în 
2003”1. 
Prin urmare, în cadrul strategiei „Educa ţie şi formare profesional ă 2010”2, Comisia şi statele 
membre întreprind o serie de m ăsuri diferite care vizeaz ă promovarea bunelor practici în 
materie de înv ăţare a limbilor str ăine. 
În comunicarea din anul 20053, intitulată „Indicatorul european al competen ţei lingvistice” , 
Comisia a prezentat o abordare strategic ă detaliată pentru desf ăşurarea unui sondaj european 
privind competen ţele lingvistice, instrument care va permite colectarea datelor necesare 
pentru elaborarea unui indicator  la nivel european. Pe aceast ă bază, în mai 20064, Consiliul a 
prezentat concluziile sale asupra unei serii de probleme fundamental e privind Indicatorul 
european al competen ţei lingvistice şi a subliniat faptul c ă un sondaj ar trebui efectuat cât mai 
curând posibil. Consiliul a invitat Comisia s ă înfiinţeze Consiliul Consultativ pentru 
Indicatorul european al competen ţei lingvistice (denumit în continuare „Consiliul”), format 
din exper ţi naţionali pentru a oferi consultan ţă Comisiei cu privire la elaborarea şi punerea în 
aplicare a studiului5. Activitatea Consiliului a reprezentat o contribu ţie important ă în 
elaborarea prezentei comunic ări. În plus, Consiliul a solicitat Comisiei s ă fie informat cu 
privire la progresele înregistrate. Prezenta comunicare r ăspunde solicit ării menţionate 
anterior. 
                                                 
1  Concluziile pre şedinţiei, Barcelona, partea I, alineatul 43.1 martie 2002.  
2  O nou ă strategie cadru pentru multilingvism, COM (2005) 596 final 
3  Indicatorul european al competen ţei lingvistice COM (2005) 356 final 
4  Concluziile Consiliului din 18 şi 19 mai 2006 privind Indicatorul european al competen ţei lingvistice 
(2006/C 172/01) 
5  Consiliul a fost instituit de c ătre Comisie în urma deciziei Comisi ei din 26 octombrie 2006. În anul 
2006, Consiliul a avut dou ă reuniuni.  
 
RO 3   RO Comisia a prezentat recent o comunicare asupra unui cadru coerent de indicatori şi criterii de 
referinţă6 pentru a sus ţine, în ansamblu, strategia pentru educa ţie şi formare. Cadrul propune 
elaborarea unui set de 20 de indicatori pentru pr incipalele domenii. El aborarea unui indicator 
pentru competen ţă lingvistic ă conduce la anumite provoc ări.  
Prezenta comunicare eviden ţiază concluziile referitoare la toate aspectele importante privind 
elaborarea unui studiu subliniat în conclu zia Consiliului din mai 2006. Aceasta invit ă 
Consiliul s ă aibă în vedere cadrul propus pentru sondaj.  Astfel, Comisia, în colaborare cu 
Consiliul şi statele membre vor fi în m ăsură să efectueze sondajul. Prezenta comunicare 
prevede realizarea unui sondaj în primele şase luni din 2009.  
2. CADRU PENTRU SONDAJUL EUROPEAN PRIVIND COMPETEN ŢELE LINGVISTICE  
Scopul sondajului european este de a oferi statelor membre, f actorilor politic i, profesorilor şi 
practicanţilor date precise şi comparabile cu privire la competen ţa lingvistic ă în cadrul 
Uniunii Europene. Acest sondaj va furniza date despre capacit ăţile multilingve ale tinerilor, 
respectiv bun ă practică şi performan ţă, precum şi despre progresul realizat în atingerea 
obiectivului de îmbun ătăţire a procesului de înv ăţare a limbilor str ăine.  
Sondajul va fi efectuat de c ătre Comisie, în strâns ă colaborare cu statele membre, în urma 
consultării Consiliului.  
2.1. Aptitudini lingvistice de testat 
În cadrul primei etape de colectare a date lor, testele se vor axa pe trei competen ţe 
lingvistice: înţelegerea unui text scris ; înţelegerea unui text oral ; şi probă scrisă. Comisia 
va prelua ini ţiativa în realizarea la timp, pentru  a servi sondajelor ulterioare, a 
instrumentelor necesare pentru cea de-a patra competen ţă, conversaţia.  
Obiectivul sondajului eu ropean este de a m ăsura „competen ţa general ă în domeniul limbilor 
străine în fiecare stat membru”7. În forma sa final ă, sondajul ar trebui s ă testeze toate cele 
patru competen ţe lingvistice: citit;  ascultat;  scris;  şi vorbit.  Cu toate acestea, unele 
competen ţe sunt mai u şor de testat decât altele. Testele privind aptitudinile orale productive 
pot necesita teste în prezen ţa unui examinator şi vor fi mai complexe decât testarea 
aptitudinilor receptive.  
Concluzia Consiliului din mai 2006 a precizat c ă din motive practice, se recomand ă ca, în 
prima etap ă de colectare a datelor, testele s ă fie disponibile în cele trei competen ţe lingvistice 
care pot fi evaluate (în ţelegerea unui text oral, în ţelegerea unui text scris şi proba scris ă). 
Consiliul sus ţine aceast ă abordare.  
Aşadar, aceast ă primă etapă a sondajului ar trebui s ă cuprindă cele trei aptitudini în cauz ă. 
Comisia va prelua ini ţiativa la timp pentru a se asigura c ă a patra aptitudine, conversaţia, va fi 
inclusă în etapele ulterioare ale sondajului.  
                                                 
6 Un cadru coerent de indicatori şi criterii de referin ţă pentru urm ărirea progreselor înregistrate în ceea ce 
priveşte obiectivele de la Lisabona în domeniul educa ţiei şi al formării COM (2007) 61 final. 
7  COM (2005) 356 final 
 
RO 4   RO 2.2. Limbile str ăine care vor fi testate 
Sondajul european din fiecare stat membru ar trebui s ă cuprindă teste pentru prima şi a 
doua limb ă dintre cele mai studiate limbi str ăine oficiale la nivelul Uniunii Europene, 
respectiv engleza, franceza, germana, spaniola şi italiana.   
Cadrul pentru testare va fi disponib il pentru toate statele care doresc s ă se asigure c ă 
testele, altele decât cele pentru aceste cinci limbi str ăine, pot fi incluse în prima etap ă a 
sondajului ca op ţiuni naţionale. 
Concluziile Consiliului din mai 2006 recomandau ca în prima etap ă a sondajului, testul s ă fie 
disponibil „...în acele limbi oficiale al e Uniunii Europene care s unt cel mai frecvent studiate 
în statele membre, astfel încât acestea s ă ofere un e şantion suficient de mare de persoane 
testate” şi ca „statele membre însele s ă stabileasc ă limbile oficiale care urmeaz ă să fie 
testate”8. Numărul limbilor str ăine care trebuie evaluate în prima etap ă a sondajului ar trebui, 
aşadar, limitat la engleză, franceză, germană, spaniolă şi italiană, acestea fiind limbile str ăine 
europene oficiale cel mai larg studiate în statele membre9. Prin urmare, sondajul din fiecare 
stat membru ar trebui s ă cuprindă primele dou ă limbi străine cel mai larg studiate din aceast ă 
categorie.  
Cu toate acestea, instrumentul pentru testare va fi disponibil şi va putea fi utilizat de statele 
membre în cazul în care acestea doresc s ă testeze competen ţa lingvistic ă pentru alte limbi 
străine, altele decât cele dou ă limbi străine cel mai larg studiate din lista de cinci. Comisia va 
prelua ini ţiativa la timp, înainte de alte etape ale testelor, pentru a se asigura c ă sondajul 
cuprinde toate limbile europe ne oficiale care se studiaz ă la nivelul Uniunii Europene.  
2.3. Cadrul de referin ţă 
Sondajul ar trebui s ă se bazeze pe un instrument de m ăsurare a continu ării creşterii 
nivelurilor de competen ţe de la nivelul A1 la nivelul B2 pe scara Cadrului comun 
european de referin ţă pentru limbi. 
Consiliul a invitat Comisia s ă elaboreze Indicatorul european pentru competen ţă lingvistic ă şi 
a afirmat c ă „rezultatele testelor ar trebui s ă se bazeze pe scara Cadrului comun european de 
referinţă pentru limbi”10. 
Cadrul european comun de referin ţă (CEFR) reprezint ă o orientare utilizat ă pentru a descrie 
progresele celor care studiaz ă limbi str ăine. Principalul s ău obiectiv este de a oferi un cadru 
pentru metode de evaluare care se aplic ă tuturor limbilor din Europa. CERF const ă dintr-o 
scară cu şase niveluri pentru diferite abilit ăţi lingvistice, împ ărţite în trei categorii mari: 
utilizatorul de baz ă (A1-A2), utilizatorul  independent (B1-B2) şi utilizatorul foarte bun (C1-
C2).  
Cele şase niveluri de referin ţă sunt larg acceptate în statel e membre drept standard pentru 
evaluarea competen ţei lingvistice a persoanei. Mai multe state europene au utilizat deja teste 
privind gradarea CEFR pentru testarea competen ţei lingvistice.  
Consiliul a informat Comisia c ă nivelurile cele mai pertinente ale grad ării în UE pentru 
testarea competen ţelor lingvistice la gimnaziu (ISCED 2) şi liceu (ISCED 3), în cazul în care 
                                                 
8  Concluziile Consiliului (2006/C 172/01) 
9  Eurostat UOE. 
10  Concluziile Consiliului (2006/C 172/01) 
 
RO 5   RO a doua limb ă străină se predă la acel nivel, reprezint ă grade de competen ţe de la utilizatori de 
bază la utilizatori independen ţi (nivelurile A1-B2). Foarte pu ţini elevi au capacitatea 
cognitivă de a se descurca la un nivel mai ridicat de B2 la vârsta respectiv ă şi la nivelul 
studiilor. Un test co mpus din toate cele şase niveluri ar reprezenta o provocare important ă şi 
costisitoare. Prin urmare , se propune ca testele s ă fie formulate astfel încât s ă cuprindă cele 
patru niveluri de la A1 la B2 din CEFR.  
Diferitele niveluri CEFR sunt vaste şi este necesar ă o perioad ă lungă de timp pentru ca elevii 
să progreseze de la un nivel la altul. Distan ţa dintre niveluri (în special de la nivelul A2 la 
nivelul B1) poate fi prea ma re pentru util izarea practic ă de către începători şi elevi de vârste 
mai mici. În plus, ar trebui elabor at un instrument de testare care s ă permită măsurarea 
continuităţii nivelurilor de competen ţe dintre nivelurile A1 şi B2. Acesta va furniza, de 
asemenea, m ăsurători mai precise ale statisticilor cum ar fi varia ţia, rezultatele mediane şi 
medii pentru fiecare dintre competen ţele testate.  
2.4. Date contextuale de colectat 
Un chestionar pentru elevi, profesori, directori de şcoli şi administra ţii va fi elaborat 
pentru a colecta informa ţii contextuale care vor permite an aliza posibililor factori care 
ar putea avea impact asupra competen ţelor lingvistice ale elevilor. 
Intenţia nu este numai de a desf ăşura un sondaj privind competen ţele lingvistice, ci un sondaj 
care să poată oferi informa ţii cu privire la procesul de înv ăţare a unei limbi, metodele de 
predare şi programele şcolare.  
Informaţiile contextuale vor permite relativizarea nivelului de competen ţe lingvistice ale 
elevilor cu privire la posibili factori. Asp ecte precum istoricul socio-economic al elevilor şi 
aspecte specifice, respectiv stat utul de migrant, limba vorbit ă acasă; dacă învăţarea limbii 
străine este obligatorie sau facultativ ă; dacă profesorul are preg ătire profesional ă în predarea 
limbilor str ăine sau este vorbitor nativ; „e şantioane" de elevi şi gen pot afecta rezultatele, iar 
datele ar trebui colectate.  
Asemenea date contextuale vor aborda aspecte privind elevii individual, şcolile şi tipul de 
programă şcolară, structura sistemelor de educa ţie şi formare, precum şi politica 
guvernamental ă în domeniul educa ţiei. Ar trebui real izate chestionare individuale adresate 
unui eşantion de elevi, profesori şi directori de şcoli, precum şi personalului din domeniul 
educaţiei. Aceste chestionare, destinate stabilirii contextului situa ţiei, vor fi realizate pentru a 
permite analizarea în detaliu a politicii în domeniu, care poate oferi r ăspunsuri privind cauzele 
şi efectele în dezvoltarea competen ţelor lingvistice. Pentru a facilita compara ţia la nivel 
internaţional, conceptele actuale şi clasificările ar trebui utilizate, iar leg ăturile cu sondaje 
internaţionale similare ar trebui explorate pentru a permite o analiz ă secundar ă 
multidimensional ă a rezultatelor. 
2.5. Populaţia de testat în cursul sondajului 
„Populaţia totală” a sondajului, în termeni statistici, ar trebui s ă reprezinte num ărul 
total al elevilor înregistra ţi în ultimul an de gimnaziu (ISCED 2) sau în al doilea an de 
liceu (ISCED 3), în cazul în care la gimnaziu nu se pred ă o a doua limb ă străină. 
„Populaţiile ţintă” testate sunt reprezentate de elevii înscri şi la şcoli, din totalul 
populaţiei care înva ţă limba str ăină. 
 
RO 6   RO Sondajul va respecta standardele ştiinţifice specifice pentru e şantionare utilizate în sondajele 
internaţionale pentru a se asigura c ă datele sondajului sunt de încredere şi pot fi comparate 
între ţări. Mărimea eşantionului ar trebui s ă ia în considerare necesitatea colect ării de 
informaţii contextuale pentru a analiza şi explica diferen ţele dintre rezultate la nivelul statelor 
membre. Studiul ar trebui s ă aibă drept obiectiv dezvoltarea unor rezultate de încredere şi 
comparabile c u cel mai mic e şantion posibil. 
Concluziile Consiliului11 au arătat că sondajul ar colecta informa ţii dintr-un e şantion 
reprezentativ al tuturor elevilor înregistra ţi în sistemul educa ţional şi cel de formare la finalul 
gimnaziului (ISCED 2). În cazul în care nu se pred ă o a doua limb ă străină înainte de finalul 
ISCED 2, e şantionul elevilor ar trebui ales di ntre elevii de liceu (ISCED 3).  
Referitor la nivelul la care ar trebui testa ţi elevii de liceu, Consiliul recomand ă ca datele s ă fie 
colectate de la elevii din al  doilea an din ISCED 3. Pân ă la finalul ISCED 3, unii elevi termin ă 
ciclul educa ţional sau, în cazul mai multor state, se înscriu într-un sistem de înv ăţământ în 
care nu se mai predau limbi str ăine. În plus, în ultimul an de liceu, elevii şi profesorii se ocup ă 
de examenele finale şi ar putea manifesta un interes mai sc ăzut cu privire la cooperarea pentru 
un sondaj. Primul an de liceu  este considerat prematur, deoarece elevii din unele ţări învaţă 
cea de-a doua limb ă străină de-abia în cel de-al doilea an liceal. Pe baza recomand ării 
Consiliului, sondajul ar trebui s ă colecteze date de la elevi di n al doilea an ISCED 3, în cazul 
ţărilor în care cea de-a doua limb ă străină se predă de-abia dup ă finalizarea ISCED 2.  
În urma recomand ării Consiliului, sondajul ar trebui s ă testeze numai elevii înscri şi la şcolile 
în care se pred ă limba str ăină testată.  
Vârsta elevilor la finalul ISCED 2 şi în al doilea an de ISCED 3 difer ă în statele membre. La 
finalul ISCED 2, aceasta este cuprins ă între 14 şi 16 ani. Anul introducerii studiului primei şi 
celei de-a doua limbi str ăine variaz ă, de asemenea, în statele membre. În plus, vârsta şi 
perioada în care elevii înva ţă o limbă străină vor fi diferite pentru elevii testa ţi pentru sondaj. 
Consiliul subliniaz ă faptul c ă acest aspect ar trebui luat în considerare la analizarea 
rezultatelor sondajului.  
2.6. Instrumentele de testare 
Atât testele computerizate, care utilizeaz ă software open source, cât şi testele în format 
hârtie, ar trebui puse la dispozi ţia ţărilor participante la sondaj. Instrumentul de testare 
ar trebui s ă permită testarea adaptiv ă. 
Experienţa internaţională privind testarea computerizat ă a competen ţelor a fost acumulat ă în 
ultimii ani. DIALANG reprezint ă un test pe internet, care în prezent gestioneaz ă teste de 
diagnosticare în 14 limbi europe ne diferite. Sondajele interna ţionale precum PISA şi TIMSS 
au elaborat unele studii pilot utilizând testarea computerizat ă. Statele membre au experien ţă în 
reţelele privind software open source. Desf ăşurarea sondajului pe baza testelor computerizate 
ar reprezenta o realizare major ă la nivel european.  
                                                 
11  Concluziile Consiliului (2006/C 172/01) 
 
RO 7   RO Instrumentul de testare ar  trebui pus la dispozi ţia ţărilor pentru a fi ad aptat la nevoile na ţionale 
în afara sondajului şi prin urmare, ar trebui dezvoltat c onform unui protocol de software open 
source12.  
Testarea computerizat ă reprezint ă o provocare în compara ţie cu metodele de testare 
tradiţionale, bazate pe teste în format hârtie. Competen ţele receptive, precum ascultarea şi 
citirea sunt mai u şor de aplicat şi transmis prin intermediul computerelor decât competen ţele 
productive precum scrisul. Consiliu l a subliniat mai multe dificult ăţi posibile în utilizarea 
testării computerizate legate de as pecte privind compatibilitatea so ftului, viteza conexiunii de 
internet şi abilităţile în domeniul informaticii, precum şi viteza de scriere a elevilor. În acela şi 
timp, exist ă mai multe avantaje legate de utilizarea test ării computerizate, de exemplu 
marcarea şi codificarea, precum şi tratarea statistic ă a datelor, care poate fi mai rapid ă şi cu 
mai puţine erori, a şadar mai eficient ă. Testarea computerizat ă este considerat ă ca fiind şi un 
instrument mai bun pentru testele adaptive în cazul în care alegerea întreb ărilor adresate 
individual persoanelor testate este conform ă cu nivelul specific de competen ţe al persoanei în 
cauză. 
Dezvoltarea instrumentelor pentru testarea computerizat ă este cu mult mai costisitoare decât 
testele tradi ţionale în format hârtie; cu toate acestea,  aceste costuri trebuie privite în lumina 
avantajelor unei aplic ări mai eficiente a sondajului şi a unei baze îmbun ătăţite pentru 
adaptarea testului la nevoile fiec ărei ţări în parte şi a continu ării îmbun ătăţirii testului în 
vederea unor posibile sondaje pe viitor.  
Având în vedere acest aspect, introducerea test ării computerizate ar re prezenta un progres 
major referitor la sondaj. Cu to ate acestea, Consiliul subliniaz ă că există diferite niveluri de 
pregătire în ţările vizate cu privire la testarea pe computer. Sondajul ar trebui s ă se bazeze pe 
testarea computerizat ă sau pe format hârtie, alternativ ă sau complementar ă.  
2.7. Aplicarea costurilor sondajului 
Costurile aplic ării sondajului la nivel na ţional vor depinde de structura final ă a 
sondajului. Sondajul ar trebui s ă utilizeze experien ţele naţionale pentru a g ăsi economii 
de scară. Costurile la nivel interna ţional vor fi acoperite de Uniunea European ă. 
Nivelul costurilor na ţionale ale sondajelor interna ţionale pentru testarea competen ţelor 
depinde în special de testarea metodelor utilizate, de m ărimea eşantionului, de num ărul de 
competen ţe testate şi de chestionarele contextuale ut ilizate. Costurile la nivel na ţional pentru 
astfel de sondaje acoper ă, în special, aplicarea testul ui în statele membre, înfiin ţarea şi 
funcţionarea structurilor logistice, formarea coordonatorilor şi a examinatorilor na ţionali şi 
şcolari, imprimarea testelor, codificarea rezultat elor testelor, procedur i de asigurare a calit ăţii 
şi necesităţile privind traducerea. 
Structura şi costurile sondajelor interna ţionale care testeaz ă competen ţele elevilor, precum 
PISA şi TIMMS, pot fi utilizate ca o m ăsură comparativ ă pentru costurile sondajului. Cu toate 
acestea, Consiliul consider ă că sondajul ar putea fi mai co stisitor decât alte sondaje 
internaţionale, deoarece cuprinde teste de în ţelegere a unui text oral şi deoarece organizarea 
                                                 
12  Centrul de cercetare privind formarea continu ă (CRELL/Centrul Comun de Cercetare, Ispra) desf ăşoară 
în prezent un proiect de cercetare şi dezvoltare privind instrumentele computerizate de evaluare open 
source a competen ţelor, având în vedere ini ţiativele de cercetare în de rulare în acest domeniu. 
 
RO 8   RO sondajului ar putea fi mai complex ă, dat fiind faptul c ă vor fi mai multe subiecte, mai multe 
niveluri şi mai multe domenii vizate în compara ţie cu alte sondaje interna ţionale.  
Consiliul a dezb ătut posibilitatea utiliz ării competen ţelor naţionale existente, a experien ţei şi a 
structurilor logistice pentru aplicarea sondajului, asigur ând astfel economii de scar ă (a se 
vedea mai jos).  
Cheltuielile interna ţionale ale sondajului sunt prev ăzute a fi acoperite de Uniunea European ă 
în cadrul programului de înv ăţare continu ă (2007 - 2013), în acord cu Comitetul programului. 
Costurile interna ţionale vor cuprinde costuri privi nd elaborarea testelor, coordonarea şi 
continuarea testelor pilot, identificarea e şantionului şi metodele de e şantionare, elaborarea şi 
coordonarea întregului set de teste, precum şi analizarea şi prezentarea rezultatelor.  
Toate deciziile cu privir e la sondaj, care implic ă cheltuieli na ţionale, vor fi luate în strâns ă 
colaborare cu Consiliul şi statele membre. 
2.8. Structurile organizatorice la nivel na ţional pentru efectuarea sondajului 
Ţările participante ar trebui s ă se asigure c ă structurile organizatorice necesare sunt 
disponibile pentru derularea sondajului. 
Statele membre ar trebui s ă aibă iniţiative pentru a se asigura c ă structurile organizatorice 
necesare sunt disponibile pentru efectuarea sondajului şi că atribuţiile sunt stabilite înc ă de la 
început. Majoritatea statelor membre au experien ţă din sondajele na ţionale sau din 
participarea la sondaje interna ţionale similare şi ar putea utiliza acest aspect. Experien ţa 
rezultată din sondaje precum PISA şi TIMMS poate fi utilizat ă ca punct de plecare pentru 
planificarea structurilor organizatorice na ţionale, iar competen ţele şi experien ţele pot fi g ăsite, 
în multe cazuri, în rândul exper ţilor naţionali cu experien ţă în urma unor astfel de sondaje. 
Prin urmare, competen ţele şi organizarea serviciilor deja ex istente ar trebui utilizate.  
2.9. Efectuarea sondajului 
Comisia va întreprinde m ăsuri pentru desf ăşurarea sondajului asupra competen ţei 
lingvistice. Activitatea tehnic ă ar trebui lansat ă în martie 2007 pentru a permite 
derularea testelor la începutul anului 2009.  
Comisia va demara activitatea de ela borare a instrumentelor de testare şi de efectuare a 
sondajului. Comisia va stabili metodele de e şantionare şi criteriile de selec ţie a institu ţiilor 
participante şi a persoanelor care vor participa la te ste, acordul de securitate din partea 
autorităţilor relevante, dup ă caz, şi se va asigura c ă nivelul calit ăţii cu privire la aceste aspecte 
respectă standardul interna ţional general pentru astfel de sondaje. De asemenea, Comisia va 
proiecta şi efectua sondajul, va cole cta datele, le va analiza şi va prezenta rezultatele finale. 
Activitatea se va derula în strâns ă colaborare cu Consiliul şi statele membre. 
Consiliul consider ă că testul ar trebui s ă se desfăşoare în prima parte a anului calendaristic şi 
nu la începutul anului şcolar. Aşadar, primul sondaj ar trebui pus în aplicare la începutul 
anului 2009. 
Pentru ca testul s ă se poată desfăşura la începutul anului 2009, în martie 2007 ar trebui 
demarată activitatea de preg ătire a acestuia. Astfel, vor fi elaborate testul şi testele pilot pentru 
 
RO 9   RO primăvara anului 2008. Pe baza experien ţelor testelor pilot, testele complete ar trebui 
elaborate şi desfăşurate în statele membre la începutul anului 2009.  
Consiliul va continua s ă se reuneasc ă pe parcursul acestei perioade şi să lucreze în strâns ă 
colaborare cu Comisia în toate etapele elabor ării şi efectuării sondajului13.  
3. CONCLUZIE  
Comisia invit ă Consiliul s ă ia act de cadrul propus al sondajului, astf el cum este prezentat în 
prezenta comunicare, cu privire la urm ătoarele aspecte: 
• Aptitudinile care vor fi testate 
• Limbile str ăine care vor fi testate 
• Nivelurile CEFR care vor fi utilizate 
• Colectarea informa ţiilor contextuale 
• Populaţia vizată şi totalul popula ţiei care va fi testat ă 
• Elaborarea instrumentelor de testare, atât a testelor computerizate, cât şi a testelor 
în format hârtie 
• Efectuarea sondajului 
Astfel, Comisia ar putea s ă demareze preg ătirile în vederea sondajulu i. Acest lucru va fi 
realizat în strâns ă colaborare cu Consiliul şi statele membre. Instrument ele de testare ar trebui 
elaborate în vederea efectu ării sondajului la începutul anului 2009.  
                                                 
13  Resursele financiare şi umane ale sondajului privind indicatorul pentru limbi str ăine au fost deja 
prezentate în anexa financiar ă din COM (2005) 356 final 
 
RO 10   RO ANEXĂ 
Lista membrilor Indicatorului european al Consiliului consultativ pentru competen ţă 
lingvistică 
Ţara Organiza ţia Titl
ul Numele  Prenumele  
 Council of Europe  Mr Sheils  Joseph  
 Eurydice  Ms Baidak  Nathalie  
Austria  Österreichisches Sprachen-
Kompetenz-Zentrum  Mr Abuja  Gunther  
Belgia (comunitatea 
flamandă) Flemish Department for 
Education and Training - 
Curriculum Division  Ms Raes  Nicole  
Belgia (comunitatea germană)
     not yet 
nominated    
Belgia (comunitatea 
franceză) Service général de pilotage 
du système éducatif  Mr Woolf  Alain  
Bulgaria      not yet nominated
   
Cipru  Ministry of Education and Culture
 Ms Tofaridou  Efrosyni  
Republica Ceh ă Institute for Information on 
Education  Ms  Kramplova  Iveta 
Danemarca  Ministry of Education, International unit
 Ms Andersen  Pernille Skou Brønner
 
Estonia  National Examination and Qualification Center
 Ms Sõstar  Kersti  
Finlanda  Finnish National Board of 
Education  Ms Mustaparta  Anna-Kaisa  
Franţa Ministère de l'Education 
Nationale, de 
l'Enseignement Supérieur et de la Recherche
 Mr Monnanteuil  François  
Germania  Deutsches Institut für Internationale Pädagogische Forschung (DIPF)
 Mr Klieme  Eckhard  
Germania (înlocuitor)  Deutsches Institut für Internationale Pädagogische Forschung (DIPF)
 Mr Hesse  Hermann-Günter
 
Grecia  Ministry of National Education and Religious Affairs
 Mr Papadakis  Nikolaos  
Grecia  Greek Unit of the Eurydice Network, Ministry of National Education and Religious Affairs
 Mr  Papamanolis  Nikos  
Ungaria  ELTE University - National Institution of Public Education
 Ms Major  Eva 
Ungaria  Ministry of Education  Ms  Kádár-Fülöp  Judit 
 
RO 11   RO Irlanda  Centre for Language and 
Communication Studies  Mr Little  David  
Italia  Directorate-General for Foreign Affairs, Ministry of Education
 Ms Di Nicuolo  Giulia  
Letonia  Ministry of Education and Science
 Mr Mankovs  Leonīds  
Letonia  The Centre for Curriculum 
Development and Examinations 
 Ms Muceniece  Gundega  
Lituania  Education Development Centre, Ministry of Education and Science
 Ms Jariene  Raimonda  
Luxemburg  Ministère de l’Education et de la Formation professionnelle
 Mr Fandel  Jean-Claude  
Malta  Ministry for Education, Youth and Employment
 Mr Camilleri  George  
Ţările de Jos  Hesta Advies - en 
Vertaalbureau  Mr Molenaar  Peter  
Polonia  Ministry of National Education
 Mr Poszytek  Pawel  
Portugalia  Faculdade de Psicologia e Ciências da Educação, Universidade de Lisboa
 Ms Peralta  Helena  
România  National Institute for Educational Sciences
 Mr Nasta  Dan Ion  
Slovacia  National Institute for Education, Department of foreign Languages
 Ms De Jaegher  Darina  
Slovenia      waiting for new nomination
   
Spania  Ministerio de Educación y Ciencia - Instituto de Evaluación (IE)
 Ms Tovar Sánchez  Carmen  
Suedia  Skolverket - Swedish National Agency for Education
 Mr Lagergren  Tommy  
Regatul Unit  Strategic Analysis and Data Services Group - Department for Education and Skills
 Mr Leman  Steve  
Regatul Unit ( Ţara 
Galilor)  University of Swansea  Mr Meara  Paul 
Regatul Unit (Sco ţia) Scottish Qualifications 
Authority  Mr Van Krieken  Robert