Avizul Comitetului European al Regiunilor – Abordarea localizată a politicii industriale a UE

(2019/C 404/03)

Raportor : Jeannette BALJEU (NL-ALDE) Membră a Consiliului Executiv al provinciei Olanda de Sud

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Introducere

1. subliniază că industria, înțeleasă ca producție de bunuri și servicii, reprezintă o piatră de temelie a unei economii inovatoare, durabile și diversificate, care este capabilă să asigure atât competitivitatea europeană, cât și locuri de muncă de calitate în Uniunea Europeană;

2. își reafirmă convingerea că Comisia Europeană și statele membre trebuie să exploateze toate posibilitățile pe care le oferă Tratatul UE în materie de politică industrială, definite la articolul 173 din TFUE, în special valorificând posibilitatea de a „adopta orice inițiativă utilă promovării acestei coordonări [a statelor membre, în domeniul politicii industriale], în special inițiative menite să stabilească orientările și indicatorii, să organizeze schimbul celor mai bune practici și să pregătească elementele necesare pentru supravegherea și evaluarea periodice”, în cooperare cu părțile interesate de la nivel regional;

3. subliniază că industria are o importanță vitală pentru regiunile și orașele europene și pentru zecile de milioane de locuri de muncă pe care le creează și că, prin natura ei, operează într-un context global, în care comerțul este un factor important de creștere, care prezintă atât avantaje, cât și provocări;

4. Consideră că ar trebui subliniată importanța deosebită a întreprinderilor mici și mijlocii pentru crearea de valoare, inovare și locuri de muncă. Ele contribuie în mare măsură la capacitatea industriei de a se adapta, cu flexibilitate, la noi exigențe, precum, de exemplu, cele induse de globalizare sau digitalizare. Politica industrială a UE trebuie să vină cu idei inspirate cu privire la modalitățile de creare și menținere a unor condiții favorabile, în special pentru aceste întreprinderi;

5. consideră că provocările și oportunitățile din cadrul industriei constau în capacitatea ei de a răspunde la exigențele viitorului și de a avea în continuare o contribuție majoră la prosperitate și la ocuparea forței de muncă, precum și de a asigura o dezvoltare durabilă și crearea unei economii circulare, neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon;

6. subliniază că este nevoie de investiții în noi tehnologii inovatoare și în digitalizare, într-o economie circulară, neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, și în competențele aferente, în toate regiunile Europei, în vederea consolidării avantajului competitiv al acesteia;

7. Insistă așadar asupra faptului că, pentru a răspunde rapid la diversele mutații economice și industriale și pentru a menține o poziție competitivă la scară globală, trebuie adoptată o viziune strategică pentru industria europeană, bazată pe o abordare localizată;

8. consideră că este necesară o abordare europeană coordonată pentru a avea garanția faptului că industria europeană poate face față concurenței la nivel mondial, abordare care ar trebui să se axeze și pe îmbunătățirea coerenței cadrelor de reglementare și a standardelor, pe eliminarea sarcinilor de reglementare și administrative excesive și inutile, pe facilitarea colaborării și a parteneriatelor la nivel paneuropean, pe asigurarea unor costuri competitive ale energiei și pe furnizarea unor instrumente adecvate de protecție comercială atât în sectoarele tradiționale, cum ar fi siderurgia, industria textilă, industria chimică și agricultura, cât și în sectoarele emergente; de exemplu, trebuie introdusă de urgență o taxă pe produsele siderurgice, pentru a apăra industria siderurgică europeană;

9. consideră că rolul politicii industriale este de a oferi un cadru favorabil, care să permită industriei să-și consolideze competitivitatea, prin combinarea unor abordări orizontale și transsectoriale localizate și, dacă este nevoie, a unor măsuri specifice sectorului și orientate de-a lungul întregului lanț valoric;

10. salută Comunicarea Comisiei intitulată „Investițiile într-o industrie inteligentă, inovatoare și durabilă – O strategie reînnoită privind politica industrială a UE” ( 1 ) și importanța acordată de aceasta parteneriatului cu statele membre, cu regiunile, cu orașele și cu sectorul privat, ca un pas important spre furnizarea unui instrument de stimulare a competitivității industriei și a inovării în Europa; salută propunerea Comisiei Europene privind politica de coeziune post-2020, care se axează pe intensificarea cooperării dintre ecosistemele regionale, pretutindeni în Europa, precum și pe consolidarea dimensiunii internaționale și industriale a specializării inteligente;

11. consideră că industria europeană ar trebui sprijinită prin măsuri și acțiuni de natură economică, dar și de alt tip, ca, de exemplu, prin politici în domeniul educației și formării sau prin sprijinirea cercetării și inovării;

12. salută inițiativa Comisiei privind crearea unei mese rotunde la nivel înalt în domeniul industriei, „Industrie 2030”, în cadrul căreia Comitetul Regiunilor are statut de observator ( 2 )

13. salută solicitările adresate de Comisia Europeană, de Parlamentul European și de Consiliu privind dezvoltarea în continuare a unei strategii industriale cuprinzătoare a UE în perspectiva anului 2030 și a perioadei următoare, care să includă obiective și indicatori strategici pe termen mediu și lung pentru industrie și să fie însoțită de un plan de acțiune cu măsuri concrete;

14. subliniază necesitatea unei abordări de guvernanță pe mai multe niveluri, bazată pe parteneriat și pe dialog cu statele membre, cu autoritățile locale și regionale și cu părțile interesate ( 3 )

15. solicită includerea unei dimensiuni teritoriale puternice în cadrul acestei strategii, pentru a respecta principiul subsidiarității; își exprimă disponibilitatea de a sprijini Consiliul și președinția sa în elaborarea unei strategii de politică industrială orientate în mai mare măsură asupra nivelului local;

16. consideră că o strategie industrială a UE ar trebui să includă, de asemenea, o revizuire minuțioasă și bazată pe date concrete a normelor UE în materie de ajutoare de stat și de control al fuziunilor, pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivel internațional, în conformitate cu politicile comerciale globale și cu acordurile multilaterale. În același timp, această strategie ar trebui să includă și valorificarea potențialului în materie de investiții și inovare al ajutoarelor de stat și al operațiunilor de fuziune;

17. salută documentul elaborat de Centrul European de Strategie Politică ( 4 ) în care se propune găsirea unui nou echilibru între deschiderea și protecția pieței europene, pentru a crea condiții de concurență mai echitabile, stimulând totodată inovarea industrială și productivitatea la nivel intern;

18. consideră că, pentru a îndeplini obiectivele stabilite în cadrul Acordului de la Paris în ceea ce privește răspunsul la amenințarea generată de schimbările climatice ( 5 ) , industria va trebui să treacă printr-o transformare profundă, menținându-și totodată nivelul de competitivitate. Amploarea transformării cu care se confruntă atât industria, cât și societatea necesită adoptarea unor măsuri urgente, o viziune comună și soluții integrate, acceptate de toate părțile interesate și la toate nivelurile de politică, având în vedere că doar o abordare pe mai multe niveluri poate garanta respectarea de către actorii implicați a unor decizii de politică economică de o asemenea anvergură;

19. sprijină abordarea privind crearea unei piețe unice echitabile, propusă de Comisia Europeană în contextul prezentării unei politici industriale a UE care să răspundă provocării reprezentate de un mediu de lucru în schimbare, ca parte a Pilonului european al drepturilor sociale;

Mesajul 1: O industrie europeană competitivă are nevoie de o abordare combinată, în care politica regională localizată să fie însoțită de colaborarea la nivel interregional

20. subliniază că avantajele competitive ale regiunilor sunt strâns legate de industriile locale, de avantajele geografice, de ecosistemele regionale de inovare industrială, de centrele de formare profesională și de instituțiile de învățământ superior, precum și de forța de muncă și expertiza disponibile;

21. subliniază importanța explorării, exploatării și utilizării materiilor prime primare și secundare de la nivel european pentru dezvoltarea locală și a lanțurilor valorice industriale din regiuni. O abordare localizată durabilă trebuie să țină seama de particularitățile regionale și de potențialul de dezvoltare care pot fi exploatate în acest scop, precum și de posibilele sinergii legate de punerea în comun a resurselor;

22. consideră că o abordare localizată ar trebui să se bazeze pe potențialul întreprinderilor și al ecosistemelor de inovare de a stimula modernizarea industrială și de a dezvolta strategii teritoriale pentru inovare și integrare la nivel regional, local, urban sau transfrontalier;

23. constată că acest lucru necesită buna funcționare a rețelelor de cooperare, cum ar fi strategiile macroregionale, și a clusterelor în care sunt implicați partenerii principali; subliniază, de asemenea, că cooperarea interregională a acestor rețele și clustere este esențială pentru dezvoltarea sinergiilor, a schimbului de experiență, a învățării reciproce și pentru realizarea masei critice de coinvestiții, cu scopul de a dezvolta inovarea în lanțurile valorice industriale din întreaga Europă; această abordare, axată pe cooperarea interregională, poate avea succes doar cu ajutorul digitalizării și al schimbului de informații;

24. subliniază că guvernele regionale și locale și alte organizații au un rol esențial în stabilirea activă a relațiilor de colaborare necesare la nivel interregional și transfrontalier;

25. subliniază că o colaborare durabilă între regiuni ar trebui să depășească „inițiativele ad hoc ”, aceasta necesitând un cadru structural de colaborare, pe baza unui angajament pe termen lung și a activităților desfășurate în contextul strategiilor de specializare inteligentă existente, în cadrul viitoarelor investiții interregionale pentru inovare;

26. constată că informațiile privind activitățile regionale în domeniul inovării, capacitățile existente (infrastructuri, expertiză) și potențialul economiei circulare sunt esențiale. Datele existente sunt adesea dispersate și fragmentate, ceea ce le reduce utilitatea pentru regiuni; prin urmare, încurajează Comisia Europeană să desfășoare un exercițiu autentic de colectare de date, luând în considerare perspectiva locală și regională asupra strategiei UE pentru industrie;

27. recomandă Comisiei să sprijine mai hotărât colaborarea interregională și transfrontalieră, inclusiv în cadrul inițiativelor existente, cum ar fi Inițiativa Vanguard, sau parteneriatele tematice de specializare inteligentă, care implică un număr din ce în ce mai mare de regiuni, în contextul unei abordări localizate reînnoite, conform propunerilor Comisiei Europene privind politica de coeziune post-2020;

28. în contextul perioadei de programare post-2020, solicită consolidarea sprijinului acordat de UE pentru ecosistemele și clusterele regionale în cadrul investițiilor interregionale pentru inovare, pornind de la abordarea bazată pe specializarea inteligentă, amplificând și extinzând inițiativele existente, cum ar fi platforma de specializare inteligentă în domeniul modernizării industriale și inițiativa-pilot privind regiunile aflate în tranziție industrială; consideră, de asemenea, că este important să se dezvolte instrumente pentru punerea în aplicare a unor proiecte interregionale de colaborare pentru investiții industriale, în strânsă colaborare cu regiunile și cu parteneriatele de specializare inteligentă;

29. subliniază că platformele tematice de specializare inteligentă trebuie finanțate corespunzător, deoarece regiunile nu dispun întotdeauna de resursele necesare pentru o participare structurată și adecvată la aceste sisteme;

30. invită Comisia să dezvolte în continuare instrumente de intermediere pentru identificarea și stimularea activă a colaborării pentru strategiile de specializare inteligentă, astfel încât să faciliteze un proces continuu, în cadrul căruia regiunile să identifice domeniile prioritare, în care colaborarea este esențială pentru a menține poziția de lider a Europei;

31. recomandă Comisiei să încurajeze inovarea industrială bazată pe strategii de specializare inteligentă în toate regiunile, facilitând introducerea unor mecanisme de sprijin specifice, prin care regiunile bine dezvoltate să poată colabora, în cadrul unor proiecte concrete, cu regiunile mai puțin dezvoltate, în avantajul reciproc, și, totodată, să fie încurajate proiectele de colaborare între regiunile dezvoltate, precum și proiecte relevante, între regiuni mai puțin dezvoltate, în avantajul reciproc;

Mesajul 2: Întrucât, pentru a răspunde provocărilor societale majore, este necesar ca regiunile europene să colaboreze, guvernele regionale joacă un rol esențial în inițiativele orientate spre îndeplinirea misiunii și în punerea în aplicare a politicilor sectoriale

32. consideră că o abordare politică orientată spre îndeplinirea obiectivelor misiunilor poate fi utilă ca instrument de răspuns la provocările societale majore și de sprijin al abordării de guvernanță pe mai multe niveluri, abordarea bazată pe specializare inteligentă putând contribui la alinierea programelor regionale și de investiții la prioritățile UE;

33. subliniază că, pentru a răspunde provocărilor societale, sunt necesare investiții suplimentare în cercetare și inovare pentru a sprijini excelența industrială și a exploata noi oportunități și că experimentarea și asumarea riscurilor ar trebui sprijinite în procesul de descoperire; Comitetul încurajează răspândirea inovării și a noilor tehnologii în industrie;

34. subliniază că regiunile joacă un rol important în conectarea, dezvoltarea și sprijinirea ecosistemului regional de inovare, în organizarea cartografierii capacităților disponibile și în implicarea diferitelor grupuri de părți interesate într-o abordare bazată cu adevărat pe cerere și colaborare, pentru stabilirea obiectivelor industriale; prin urmare, solicită ca regiunile să fie reprezentate în cadrul guvernanței abordării orientate spre misiuni, inclusiv în parteneriate și în comitetele misiunilor;

35. recomandă Comisiei să stabilească obiective clare, pe termen mediu și lung, în contextul politicilor orientate spre îndeplinirea obiectivelor misiunilor, și să le transpună în politici care să fie puse în aplicare în cadrul fondurilor structurale și de investiții și al programelor Orizont Europa și Europa digitală;

36. recomandă ca autoritățile locale și regionale să depună în mod activ eforturi în direcția coordonării unora dintre aceste misiuni și să se asigure că se creează o abordare interregională. Acest demers trebuie aliniat la instrumentele europene disponibile și facilitat prin intermediul lor; prin urmare, solicită Comisiei Europene să asigure implicarea activă a părților interesate de la nivel regional în guvernanța misiunilor, în cadrul noului program Orizont Europa;

37. invită Comisia să promoveze proiecte-pilot în grupuri de regiuni, pentru a permite experimentarea, în conformitate cu abordarea de tip PIIEC ( 6 ) , dar la o scară mai mică, în vederea promovării cooperării interregionale;

Mesajul 3: Autoritățile regionale și locale ar trebui să se asigure că dispun de competențele necesare pentru a sprijini tranziția industriei, facilitând colaborarea dintre instituțiile de învățământ și industrie, sprijinită de o strategie europeană

38. remarcă faptul că transformarea industrială rapidă, tranziția energetică, digitalizarea și economia circulară necesită dezvoltarea unor noi competențe interdisciplinare;

39. salută eforturile de coordonare a diferitelor instrumente la nivel european, după cum se poate observa în Noua agendă pentru competențe în Europa, în Planul de acțiune pentru educația digitală și în Strategia privind competențele digitale;

40. subliniază că se resimte o nevoie urgentă de a anticipa, a susține și a promova dezvoltarea continuă a competențelor, reeducarea și recalificarea forței de muncă actuale, în special în ceea ce privește competențele digitale;

41. recunoaște că forța de muncă din industria europeană este formată din mulți lucrători formați prin pregătire profesională;

42. este de acord că beneficiile transformării industriale trebuie răspândite la scară largă și că persoanele expuse riscului de a suferi pierderi ar trebui să beneficieze de oportunități și să fie sprijinite să se adapteze; în acest sens, consideră că inițiativele politice trebuie să dea o mai mare prioritate acordării de șanse de învățare pe tot parcursul vieții persoanelor cu un nivel scăzut de calificare, pentru a le garanta accesul, în mod echitabil, la noile competențe tehnologice cerute de industrie;

43. subliniază importanța dezvoltării active, de-a lungul carierei, a competențelor tuturor profesioniștilor, din toate sectoarele industriale; în acest sens, CoR propune elaborarea – în colaborare cu angajatorii și instituțiile de învățământ – a unor concepte eficiente, care să fie utilizate la scară europeană, pentru schimburi de noi cunoștințe, actualizarea competențelor și dezvoltarea capacităților individuale;

44. consideră, prin urmare, că o abordare paneuropeană privind politica în materie de competențe este esențială pentru competitivitatea viitoare a industriei europene și că sunt necesare investiții mult mai substanțiale în capitalul uman, în sistemele de educație și de formare profesională, precum și în formarea continuă și, de asemenea, chiar în industrie;

45. consideră că educația antreprenorială, promovarea competențelor de afaceri, învățarea reciprocă și schimbul de bune practici ar trebui să fie sprijinite în continuare, pentru ca operatorii din cadrul industriei să se poată adapta la noile modele de afaceri și să colaboreze în mod eficient în cadrul unor lanțuri valorice europene competitive;

46. recomandă Comisiei Europene să consolideze programele educaționale transregionale, cum ar fi Erasmus+, punând accentul pe formarea profesională și favorizând circulația talentelor pe întregul teritoriu al Europei;

47. solicită autorităților competente să asigure mijloace flexibile pentru recalificare, la nivel regional, și nu la nivel sectorial, și își reiterează recomandarea conform căreia FSE+ ar trebui să intre sub incidența Regulamentului privind dispozițiile comune pentru politica de coeziune de după 2021, astfel încât să se poată aplica toate exigențele cu privire la principiul parteneriatului și la asocierea nivelului regional în dezvoltarea programelor în cadrul FSE+;

48. recomandă autorităților locale și regionale să coopereze în ceea ce privește agendele comune de educație și de cercetare, pentru a transpune în practică prioritățile comune ale UE în materie de competențe și pentru a sprijini oportunitățile de învățare transregionale;

Mesajul 4: Industria și guvernele europene trebuie să devină exemple de consolidare a durabilității, trecând la acțiune

49. consideră că UE se află în fruntea tranziției globale către o economie circulară și neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. Prin urmare, industria europeană trebuie să preia conducerea în ceea ce privește contribuția la atenuarea schimbărilor climatice, la realizarea obiectivelor Acordului de la Paris, la conservarea resurselor, la prevenirea degradării mediului și la satisfacerea nevoilor în schimbare ale consumatorilor, în economia verde;

50. subliniază că tranziția întreprinderilor către modele de afaceri mai durabile și mai eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor va proteja mediul și va oferi, deopotrivă, avantaje competitive, ceea ce va conduce la inovare și la crearea de noi locuri de muncă și oportunități antreprenoriale;

51. subliniază că este esențială informarea reprezentanților industriilor și a cetățenilor cu privire la avantajele noilor abordări, cum ar fi economiile circulare, neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon și bazate pe partajare. Aceste noi abordări necesită o schimbare a atitudinii atât din partea consumatorilor (de exemplu, orientată către reutilizare și reciclare), cât și din partea industriei, care trebuie să se adapteze treptat la noile cerințe, în cadrul unei planificări strategice pe termen lung;

52. consideră că, pentru realizarea tranziției către o industrie durabilă, Europa trebuie să își valorifice poziția de lider în toate sectoarele și să abordeze creșterea concurenței la nivel mondial în domeniul producției verzi, al bioeconomiei și al tehnologiilor pentru energie curată;

53. subliniază că tranziția unei regiuni către o economie circulară și neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon este un proiect pe termen lung, care nu poate avea succes decât printr-o abordare pe etape (iar, în unele cazuri, printr-o reînnoire radicală), care să fie încadrată de obiective fezabile și intermediare, care să nu fie prea împovărătoare pentru populație și economie, de exemplu pentru industria automobilelor; o atenție deosebită ar trebui acordată consolidării rezilienței comunităților rurale, care ar putea fi lăsate în urmă în procesul de tranziție economică;

54. subliniază existența unor bariere importante, care trebuie depășite și printre care se numără lipsa semnalelor corecte ale pieței și a stimulentelor pentru conceperea produselor pentru o economie circulară; costurile de tranziție ridicate pentru întreprinderi; obstacolele de reglementare; informarea incorectă a consumatorilor și funcționarea defectuoasă a piețelor de materii prime secundare;

55. consideră că colaborarea la nivel paneuropean și interregional are de jucat un rol important în sprijinirea regiunilor pentru a dezvolta o abordare strategică privind exploatarea potențialului economiei circulare și neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon;

56. sprijină ideea utilizării achizițiilor publice strategice ca instrument de stimulare a inovării, așa cum este recunoscut de Comisia Europeană în planul său de acțiune pentru economia circulară din 2015 ( 7 ) și în directivele relevante privind achizițiile publice, dar consideră că complexitatea normelor încurajează adesea aversiunea față de risc a autorităților regionale și locale;

57. recomandă guvernelor regionale și locale să adopte o perspectivă de dezvoltare economică multisectorială și transsectorială, care să integreze gestionarea deșeurilor și managementul de mediu într-o abordare integrată a economiei circulare;

58. invită regiunile și orașele să exploateze pe deplin posibilitățile oferite de politica de coeziune post-2020, pentru a implementa soluții inovatoare, care să abordeze schimbările climatice și tranziția către economia circulară;

59. solicită adoptarea unei abordări holistice, coordonate, pe mai multe niveluri de guvernanță, pentru a se asigura coerența necesară între diferitele instrumente de politică și acțiuni, la diverse niveluri. Tranziția la economia cu emisii reduse de dioxid de carbon și circulară ar trebui să țină seama de întregul lanț valoric și de industria prelucrătoare în general, precum și de întreprinderile mici și mijlocii și de întreprinderile nou-înființate;

60. invită Comisia să sprijine în continuare dezvoltarea unor strategii comune în domenii specifice, cum ar fi hidrogenul și combustibilul sintetic, și să sprijine adoptarea unor tehnologii mai durabile de către piață;

Mesajul 5: Parteneriatele strategice de tip public-privat, orientate către inovare regională, sunt esențiale pentru creșterea gradului de asimilare a noilor tehnologii în industrie

61. observă că inovarea este dificilă, în special pentru întreprinderile nou-înființate și pentru IMM-uri, deoarece adoptarea unor noi tehnologii implică adesea investiții mari și necesită expertiză; subliniază că există încă un decalaj de tranziție digitală între sectoarele și regiunile din Europa;

62. consideră importantă colaborarea dintre industrie, organizațiile de cercetare și guvernele regionale pentru valorificarea inovațiilor industriale;

63. își exprimă aprecierea pentru centrele de inovare digitală, standurile de testare CE și infrastructurile tehnologice, ca exemple de parteneriate strategice de tip public-privat orientate spre inovare;

64. apreciază faptul că strategiile de specializare inteligentă pentru perioada de după 2020 se concentrează pe problema obstacolelor cu care se confruntă diseminarea noilor idei în rândul întreprinderilor;

65. sprijină cele 281 de centre de inovare digitală ale UE, incluse în programul Europa digitală, pentru a consolida colaborarea interregională;

66. subliniază că, pentru a garanta că industria poate accesa cu ușurință tehnologiile și infrastructurile actuale de vârf din întreaga Europă, ar trebui stabilite relații de colaborare între aceste parteneriate de tip public-privat la nivel paneuropean și, totodată, ar trebui să se confere vizibilitate acestor resurse și să se înlesnească accesul la mijloacele financiare care să permită integrarea lor;

67. consideră că este nevoie în continuare de o strategie globală coordonată și, totodată, de o strategie pentru consolidarea colaborării regionale la nivel operațional;

68. subliniază că, pentru a spori impactul centrelor de inovare digitală (DIH), acestea nu ar trebui să fie institute separate, care să funcționeze pe cont propriu și să concureze cu celelalte; ele ar trebui să constituie un nod într-o rețea la a cărei coordonare să poată participa mai multe părți interesate, ca, de exemplu, universități, centre de cercetare, centre de inovare etc.;

69. recomandă ca guvernele regionale să fie implicate în selectarea și operaționalizarea centrelor de inovare digitală europene, în următorul program Europa digitală;

70. recomandă ca autoritățile locale și regionale să promoveze durabilitatea și inovarea prin achiziții publice (sprijinirea orașelor inteligente și a altor inițiative de interes) și prin conectarea diferiților actori din industrie, institute de cercetare și instituții de învățământ;

71. recomandă ca regiunile să fie implicate în stabilirea unei abordări bazate pe colaborare durabilă între parteneriatele de tip public-privat, în alte domenii decât digitalizarea (inclusiv alte facilități de experimentare și testare). Această implicare ar trebui să includă o prezentare cuprinzătoare a activităților desfășurate în regiuni și o evaluare a complementarității lor;

72. subliniază necesitatea elaborării unei strategii cuprinzătoare pentru colectarea, sistematizarea și diseminarea informațiilor privind infrastructura disponibilă și capacitățile de inovare disponibile în întreaga Europă;

73. subliniază importanța tot mai mare a inteligenței artificiale (IA) în cadrul politicii industriale europene și rolul de lider în domeniu deținut de Uniunea Europeană, care are 32 % din instituțiile de cercetare în domeniul IA din întreaga lume. Își reiterează, în acest context, poziția privind IA, exprimată în avizul său din 6 februarie 2019, și susține totodată recomandările Parlamentului European ( 8 )

74. salută invitația adresată de Consiliul European Comisiei, de a prezenta, până la sfârșitul anului 2019, o viziune pe termen lung, cu măsuri concrete, pentru viitorul industriei din UE.

Bruxelles, 26 iunie 2019. Președintele Comitetului European al Regiunilor Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) COM(2017) 479 final.

(2) Decizia Comisiei C(2017) 8565 din 15 decembrie 2017 de înființare a Mesei rotunde la nivel înalt în domeniul industriei, „Industrie 2030”.

(3) Concluzii privind o nouă strategie de politică industrială a UE, Consiliul Competitivitate, 30 noiembrie 2017 (705/17).

(4) EU Industrial Policy after Siemens-Alstom: finding a new balance between openness and protection [Politica industrială a UE după Siemens-Alstom – găsirea unui nou echilibru între deschidere și protecție], Comisia Europeană, martie 2019.

(5) Organizația Națiunilor Unite (2015).

(6) Proiect important de interes european comun.

(7) Închiderea buclei – un plan de acțiune al UE pentru economia circulară [COM(2015) 614 final].

(8) Rezoluția Parlamentului European din 12 februarie 2019 referitoare la o politică industrială europeană cuprinzătoare în domeniul inteligenței artificiale și al roboticii [2018/2088(INI)].