Raportul special Poate Inițiativa privind 
centrele de excelență ale 
UE să contribuie în mod 
eficace la atenuarea 
riscurilor chimice, 
biologice, radioactive și 
nucleare din afara UE?RO 2014  nr. 17
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352  4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014
ISBN 978-92-872-1662-5
doi: 10.2865/33870
© Uniunea Europeană, 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Poate Inițiativa privind 
centrele de excelență 
ale UE să contribuie în 
mod eficace la atenuarea 
riscurilor chimice, 
biologice, radioactive și 
nucleare din afara UE?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2014  nr. 17
02
 Cuprins
Puncte
 Acronime
I -XI Sinteză
1-12  Introducere
1-7 Răspunsul la provocările legate de securitatea UE
8-12  Inițiativa privind centrele de excelență CBRN ale UE
8-9 Obiective
10-12  Coordonarea și structura de ansamblu
13-15  Sfera și abordarea auditului
16-49  Observații
16-21  Conceptul inițiativei se bazează pe o analiză aprofundată și încurajează cooperarea și participarea 
la nivelul regiunilor
22-28  Inițiativa are o structură organizațională complexă, însă, în general, adecvată
29-49  Există sisteme de gestionare, dar acestea prezintă încă o serie de deficiențe
29-35  Întârzieri în planul de implementare
36-41  Există sisteme de selectare și implementare a proiectelor, însă țările partenere trebuie să se implice mai mult 
în aceste procese
42-45  Cooperarea bilaterală dintre organismele decizionale și organismele de implementare este prezentă, însă 
nu există un forum dedicat unei cooperări strategice mai aprofundate
46-49  S-a instituit un sistem de monitorizare
50-53  Concluzii și recomandări
50-51  Concluzii
52-53  Recomandări
03 Cuprins
 Anexa I – Structura inițiativei
 Anexa II  – Lista secretariatelor regionale
 Anexa III  – Elemente componente ale inițiativei și organisme implicate
 Anexa IV  – Organismele responsabile de implementarea inițiativei
 Anexa V  – Lista proiectelor implementate în prezent în cadrul inițiativei
 Răspunsul SEAE și al Comisiei
04
 Acronime
CBRN : Chimic, biologic, radioactiv și nuclear (amenințări, produse)
EuropeAid : Direcția Generală Dezvoltare și Cooperare
IdS: Instrumentul de stabilitate
JRC : Direcția Generală Centrul Comun de Cercetare ( Joint Research Centre )
SEAE : Serviciul European de Acțiune Externă
Tacis : Programul de asistență tehnică pentru Comunitatea Statelor Independente ( Technical Assistance to the 
Commonwealth of Independent States )
UNICRI : Institutul de Cercetare Interregional al Națiunilor Unite în domeniul Criminalității și Justiției 
(UN Interregional Crime and Justice Research Institute )
05
 Sinteză
I
Începând de la mijlocul anilor 1990, UE s‑a impli ‑
cat activ în acțiuni de atenuare a riscurilor la adresa 
securității sale, în principal prin acțiuni finanțate în 
cadrul programului pentru securitate nucleară din 
cadrul Tacis.
II
În 2003, Consiliul European a adoptat două strategii 
care au creat cadrul necesar pentru acțiuni viitoare în 
domeniul securității, și anume: Strategia europeană de 
securitate și Strategia UE împotriva proliferării armelor 
de distrugere în masă.
III
Unul dintre instrumentele dezvoltate după adoptarea 
acestor strategii a fost Instrumentul de stabilitate (IdS), 
căruia i s‑a alocat un buget de 1 820 de milioane de 
euro pentru perioada 2007 ‑2013. Acesta abordează 
provocările la adresa securităţii în țări terțe și conține 
atât o componentă pe termen scurt, cât și o compo ‑
nentă pe termen lung.
IV
În cadrul componentei pe termen lung, cea mai 
importantă măsură este „Inițiativa privind centrele de 
excelență în domeniul chimiei, biologiei, radiologiei 
și în domeniul nuclear (CBRN) ale UE”, cu un buget de 
100 de milioane de euro pentru perioada 2010 ‑2013. 
Inițiativa oferă posibilitatea creării unor platforme 
regionale cu scopul de a aborda în mod exhaustiv 
toate aspectele asociate riscurilor chimice, biologice, 
radioactive și nucleare care apar în urma unor dezastre 
naturale, a unor catastrofe accidentale și a unor com ‑
portamente infracționale. Aceste platforme implică, 
dintr‑o etapă incipientă, toate părțile interesate 
principale, stimulându‑se astfel dezvoltarea expertizei 
necesare în țările vizate.
V
Inițiativa este coordonată și gestionată de Serviciul 
European de Acțiune Externă și de EuropeAid.VI
Auditul realizat de Curte a evaluat dacă Inițiativa 
privind centrele de excelență în domeniul CBRN ale UE 
poate contribui în mod eficace la atenuarea riscurilor 
chimice, biologice, radioactive și nucleare care provin 
din afara teritoriului UE.
VII
Curtea concluzionează că Inițiativa privind centrele de 
excelență în domeniul CBRN ale UE poate contribui în 
mod eficace la atenuarea riscurilor chimice, biologice, 
radioactive și nucleare care provin din afara UE, însă 
mai trebuie finalizate anumite elemente.
VIII
Conceptul inițiativei se bazează pe o analiză aprofun ‑
dată și încearcă să remedieze deficiențele identificate 
în fostul program Tacis. Abordarea cuprinzătoare și 
determinată de cerere, precum și accentul distinct 
asupra cooperării regionale oferă un răspuns pe 
termen lung la anumite priorități definite în Strategia 
europeană de securitate și în Strategia UE împotriva 
proliferării armelor de distrugere în masă, priorități 
care nu fuseseră abordate până la momentul respectiv. 
În inițiativă sunt implicate toate părțile interesate din 
țările partenere, dintr‑o etapă foarte incipientă, ceea 
ce contribuie la caracterul sustenabil al inițiativei și la 
participarea țărilor partenere în numeroasele regiuni 
vizate.
IX
Structura organizațională a inițiativei este, în general, 
adecvată, în pofida complexității sale, însă are nevoie 
de anumite adaptări. Alegerea celor două organisme 
responsabile de implementare și a regiunilor a fost 
bine gândită și fiecare dintre organismele implicate 
joacă un rol specific. Totuși, secretariatele regionale nu 
dispun de capacitatea tehnică necesară. Delegațiile UE 
nu utilizează suficient poziția pe care o dețin pentru 
a consolida sprijinul politic în țările partenere și a sta ‑
bili legături cu statele membre ale UE.
Sinteză 06
X
Există un sistem de gestionare adecvat, care este 
pe cale să devină funcțional. Unele elemente ale 
inițiativei au fost, însă, amânate. Planul inițial de 
implementare nu a luat în considerare în mod suficient 
complexitatea inerentă a inițiativei și, în consecință, nu 
a putut să fie implementat integral, pentru că unele 
elemente esențiale, precum evaluarea necesităților, nu 
fuseseră finalizate până la momentul în care a înce ‑
put selectarea proiectelor. Într‑o etapă anterioară 
a inițiativei, țările partenere nu au fost implicate în 
mod suficient în procesul de selecție a proiectelor. 
Câteva proiecte se află în curs de derulare și s‑au 
instituit sisteme de monitorizare. Curtea a constatat 
că procesul de cooperare dintre organismele decizio ‑
nale (SEAE și EuropeAid), pe de o parte, și organismele 
responsabile de implementare (Centrul Comun de 
Cercetare și UNICRI), pe de altă parte, se desfășoară 
numai la nivel bilateral.
XI
Curtea formulează o serie de recomandări de care 
SEAE și Comisia ar trebui să țină seama pentru a conti ‑
nua dezvoltarea inițiativei și a asigura sustenabilitatea 
acesteia.
07
 Introducere
Răspunsul la provocările 
legate de securitatea UE
01 Uniunea  Europeană (UE) și‑a 
lansat Inițiativa privind centrele de 
excelență în domeniul chimiei, biolo ‑
giei, radiologiei și în domeniul nu ‑
clear (CBRN) (denumită în continuare 
„inițiativa”) în mai 2010. Inițiativa este 
destinată să consolideze capacitatea 
instituțională a țărilor terțe de a atenua 
riscurile CBRN care, în caz contrar, ar 
putea deveni o amenințare la adresa 
UE.
02 
Cu un buget de 100 de milioane de 
euro pentru perioada 2010‑2013, 
inițiativa este cea mai importantă 
măsură a componentei pe termen lung 
din cadrul Instrumentului de stabilitate 
(IdS)1. IdS a fost conceput pentru a ofe ‑
ri Uniunii Europene un nou instrument 
strategic prin care să se abordeze 
o serie de provocări legate de securita ‑
tea și de dezvoltarea la nivel mondial. 
Acesta a inclus atât măsuri pe termen 
scurt, cât și măsuri pe termen lung2 și 
a dispus, în perioada 2007 ‑2013, de un 
buget de 1 820 de milioane de euro 
(din care 73 % a fost alocat răspunsului 
la situații de criză, iar 27 % prevenirii 
crizelor). IdS furnizează țărilor terțe 
partenere asistență tehnică și finan ‑
ciară în scopul atenuării riscurilor și al 
pregătirii în caz de dezastre în ceea 
ce privește materialele sau agenții 
chimici, biologici, radioactivi și nucle ‑
ari. Potrivit Parlamentului European 
și Consiliului, măsurile adoptate prin 
IdS ar trebui să fie complementare 
și coerente cu măsurile adoptate în 
cadrul politicii externe și de securitate 
comune a UE.03 
După accidentul de la Cernobîl din 
1986, riscurile prezentate de instalațiile 
nucleare sovietice care se găseau în 
Europa Centrală și de Est au reprezen ‑
tat un important motiv de preocupare 
pentru comunitatea internațională, 
preocupare care a crescut după 
prăbușirea Uniunii Sovietice și 
apariția a 11 state care își dobândiseră 
independența recent (Comunitatea 
Statelor Independente – CSI).
04 
În 1991, Comisia Europeană a lansat 
programul Tacis3, conceput pentru 
a oferi asistență statelor din CSI în 
tranziția către o economie de piaţă de ‑
mocratică. Programul a încetat în 2006.
05 
În contextul programului Tacis, statele 
membre ale UE și Comisia au convenit 
să adopte o poziție comună cu privire 
la securitatea nucleară. Ele au lansat 
programul pentru securitate nucleară4 
în cadrul Tacis, cu scopul de a furniza 
asistență la fața locului, de a conce ‑
pe abordări în materie de securitate 
și de reglementare, de a îmbunătăți 
gestionarea deșeurilor nucleare și de 
a le oferi cercetătorilor specializați în 
domeniul armelor nucleare din fosta 
Uniune Sovietică posibilități de anga ‑
jare în sectorul civil al utilizării energiei 
nucleare.1 Regulamentul (CE) 
nr. 1717/2006 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
15 noiembrie  2006 de 
instituire a unui instrument de 
stabilitate (JO L 327, 
24.11.2006, p. 1).
2 Exemple de măsuri pe termen 
scurt: asistență în vederea 
instituirii unor autorități 
interimare și a unor instituții 
publice democratice și 
pluraliste; exemple de măsuri 
pe termen lung: dezvoltarea 
de cadre juridice și capacități 
instituționale, de exemplu în 
ceea ce privește controalele 
asupra exporturilor de 
produse care pot fi utilizate în 
scopuri civile și/sau militare 
sau în scopuri infracționale 
(produse cu dublă utilizare).
3 Programul de asistență 
tehnică pentru Comunitatea 
Statelor Independente (CSI).
4 În perioada 1992 ‑2006, 
programului pentru 
securitatea nucleară din cadrul 
Tacis i s‑au alocat 1,3 miliarde 
de euro.
08 Introducere
06 
În 2003, ca urmare a discuțiilor purtate 
la nivel instituțional și interguverna ‑
mental cu privire la atacurile teroriste 
de la New York și la războiul din Irak, 
Consiliul European a adoptat două 
strategii care creau cadrul necesar 
pentru acțiuni viitoare în domeniul 
securității, și anume:
(a) Strategia europeană de securi ‑
tate 5, care a definit contextul și 
principalele amenințări la adresa 
securității UE. Aceste amenințări 
erau:
 ο terorismul;
 ο proliferarea armelor de distrugere 
în masă;
 ο conflictele regionale;
 ο eșecul statal;
 ο criminalitatea organizată.
Consiliul a concluzionat că UE 
trebuie să devină mai activă, mai 
coerentă și mai capabilă să abor ‑
deze aceste amenințări în ceea ce 
privește răspunsul la situații de 
criză și prevenirea crizelor.
(b) Strategia UE împotriva prolife ‑
rării armelor de distrugere în 
masă6 a oferit o foaie de parcurs 
pentru acțiuni în acest domeniu. 
Prioritățile stabilite de aceasta 
erau:
 ο sprijinirea sistemului internațional 
de monitorizare a neproliferării;
 ο furnizarea de asistență țărilor 
terțe sub forma consolidării 
capacităților;
 ο instituirea unor cadre juridice; și
 ο elaborarea unor planuri de răspuns 
prin intermediul cărora aceste țări 
să fie în măsură să își îndeplineas ‑
că obligațiile derivate din aceste 
cadre juridice.07 
Preocupările exprimate de UE au fost 
abordate și într‑o rezoluție7 din  2004 
a Consiliului de Securitate al ONU. 
Recentele evenimente din Siria au 
evidențiat faptul că aceste preocupări 
își mențin pertinența și în contextul 
actual.
Inițiativa privind centrele 
de excelență CBRN ale UE
Obiective
08 
Principalele obiective8 ale Inițiativei 
privind centrele de excelență CBRN ale 
UE sunt următoarele:
 ο consolidarea capacităților 
naționale și regionale pe termen 
lung ale autorităților responsabile, 
precum și consolidarea infrastruc ‑
turii administrative;
 ο sprijinirea și întărirea capacităților 
de răspuns pe termen scurt.
09 
În cadrul inițiativei, aceste obiective 
sunt abordate prin:
(a) furnizarea de asistență și cursuri de 
formare diverselor țări în procesul 
de implementare a angajamente ‑
lor internaționale asumate în ceea 
ce privește atenuarea riscurilor de 
proliferare asociate materialelor 
CBRN;
(b) susținerea capacității naționale de 
elaborare și aplicare a unor măsuri 
juridice, administrative și tehnice 
în legătură cu riscurile de prolifera ‑
re asociate materialelor CBRN;5 Strategia  europeană de 
securitate, Consiliul European, 
Bruxelles, 12 și 13 
decembrie 2003; a se vedea 
http://www.eeas.europa.eu/
csdp/about‑csdp/
european‑security‑strategy/ .
6 Strategia UE împotriva 
proliferării armelor de 
distrugere în masă, Consiliul 
European, Bruxelles, 
12 decembrie 2003; a se vedea 
http://eeas.europa.eu/
non‑proliferation ‑
and‑disarmament/wmd/
index_en.htm .
7 Rezoluția 1540 din 
28 aprilie 2004 a Consiliului de 
Securitate al ONU.
8 Instrumentul de 
stabilitate – Programul 
multianual indicativ 2009‑2011, 
Comisia Europeană, 
8 aprilie 2009.
09 Introducere
(c) asigurarea participării partene ‑
rilor, precum și a sustenabilității 
activităților de formare și asistență, 
prin intermediul unei abordări 
regionale integrate;
(d) furnizarea unui pachet complet 
de cursuri de formare și asistență 
în materie de CBRN (acoperind 
domenii precum controlul expor ‑
turilor, traficul ilegal, siguranța și 
securitatea, planificarea în situații 
de urgență, răspunsul la situații de 
criză, redistribuirea cercetătorilor, 
stocarea și eliminarea).
Coordonarea și structura de 
ansamblu
10 
În această inițiativă sunt implicate 
numeroase organisme (a se vedea și 
anexa I ), după cum urmează:
(a) Serviciul European de Acțiune 
Externă (SEAE), care este organis ‑
mul responsabil de politica externă 
a UE, se ocupă de orientarea stra ‑
tegică a inițiativei, bazându‑se pe 
programele multianuale indicative 
ale IdS, din care inițiativa face 
parte. De asemenea, SEAE menține 
contacte regulate cu alte organis ‑
me internaționale din domeniul 
gestionării riscurilor CBRN (de 
exemplu, Agenția Internațională 
pentru Energie Atomică) și discută 
cu acestea strategia generală și 
prioritățile.(b) EuropeAid – Direcția Generală 
Dezvoltare și Cooperare a Co ‑
misiei – este organul decizional, 
responsabil de execuția bugetului 
inițiativei. Acesta pregătește pro ‑
gramele anuale de acțiune ale IdS 
și monitorizează activitatea echipei 
responsabile de guvernanță și 
a organismelor responsabile de 
implementare: Centrul Comun 
de Cercetare al Comisiei și Insti ‑
tutul de Cercetare Interregional 
al Națiunilor Unite în domeniul 
Criminalității și Justiției (UNICRI). 
Începând cu 2012, EuropeAid ges ‑
tionează și programele derulate în 
cadrul inițiativei9, ocupându‑se in ‑
clusiv de selectarea proiectelor, de 
contractarea consorțiilor responsa ‑
bile de implementare10, precum și 
de monitorizare.
(c) O echipă responsabilă de 
guvernanță, alcătuită din experți 
din partea mai multor organizații 
neguvernamentale din UE, spriji ‑
nă inițiativa oferind consultanță 
cu privire la aspecte legate de 
guvernanță, prezentând inițiativa 
țărilor partenere și căutând să 
obțină sprijin politic la nivel înalt 
pentru acestea.
(d) Centrul Comun de Cercetare și 
UNICRI implementează inițiativa. 
Centrul Comun de Cercetare, 
ca departament specializat de 
asistență tehnică și științifică al 
Comisiei, oferă asistență în ceea ce 
privește redactarea propunerilor 
de proiecte, selectarea proiectelor 
și evaluarea nevoilor. În egală mă ‑
sură, este responsabil de crearea 
și întreținerea unor mecanisme 
de monitorizare a proiectelor și 
a inițiativei în ansamblu. UNICRI 
este responsabil de înființarea 
secretariatelor regionale și oferă 
asistență pe perioada înființării 
structurilor relevante în țările par ‑
tenere, contribuind la elaborarea 
planurilor naționale de acțiune și la 
organizarea de mese rotunde.9 UNICRI gestionează proiectele 
contractate înainte de 2012.
10 În cazul gestionării asigurate 
de către UNICRI, acestea erau 
organizații nonprofit din 
întreaga lume care dețineau 
expertiza relevantă. În cazul 
gestionării asigurate de către 
EuropeAid, acestea sunt 
agenții guvernamentale ale 
statelor membre ale UE care 
dețin expertiza relevantă.
10 Introducere
(e) Fiecare țară parteneră – numărul 
lor fiind mai mare de 40 – își de ‑
semnează punctul focal național, 
care are mai multe atribuții: 
coordonează activitățile părților 
interesate din domeniul CBRN 
din propria țară, oferă asistență în 
înființarea echipelor naționale11, 
organizează reuniuni și disemi ‑
nează informațiile relevante. De 
asemenea, țările partenere își 
definesc propriile nevoi cu ajutorul 
unui set de instrumente de evalua ‑
re a nevoilor și elaborează planuri 
naționale de acțiune, în care prio ‑
ritizează nevoile definite. Ulterior, 
elaborează propuneri de proiecte 
adaptate la nevoile respective. 
În etapele ulterioare ale acestui 
proces, propunerile de proiecte 
sunt completate cu o componentă 
regională, dacă aceasta nu a fost 
deja inclusă, sunt perfecționate 
de Centrul Comun de Cercetare 
și apoi sunt evaluate, clasificate și 
selectate pentru finanțare de către 
EuropeAid. Apoi se contractează 
consorții responsabile de imple ‑
mentarea proiectelor și începe 
procesul de implementare.
(f) Țările partenere cooperează prin 
intermediul secretariatelor regio ‑
nale ( anexa II  cuprinde lista aces ‑
tora). Secretariatele au doi angajați 
permanenți, și anume șeful secre ‑
tariatului (numit de țara‑gazdă) și 
un coordonator regional (angajat 
de UNICRI). Secretariatele urmăresc 
să stimuleze cooperarea regională 
și să confere o dimensiune regio ‑
nală propunerilor de proiecte și, în 
acest scop:
 ο facilitează schimbul de informații și 
coordonarea în regiune;
 ο acordă sprijin țărilor în scopul 
creării capacității necesare pentru 
evaluarea și abordarea nevoilor, 
precum și pentru identificarea 
domeniilor de expertiză; ο sprijină implementarea și monitori ‑
zarea proiectelor, oferind feedback 
cu privire la acestea organismelor 
responsabile de implementare; și
 ο susțin activități de sensibiliza ‑
re la nivel regional cu privire la 
inițiativă.
11 
Delegația UE12 din fiecare țară care 
participă la inițiativă este informată 
în mod regulat referitor la progresul 
înregistrat de inițiativă și la măsurile 
aferente implementate în țara în cauză.
12 
Anexa III  ilustrează fiecare dintre 
elementele componente ale inițiativei 
și organismele implicate în implemen ‑
tarea ei.11 Echipele naționale continuă 
coordonarea activităților și 
diseminează informații în țările 
lor, la nivelul instituțiilor 
(ministere, agenții, institute de 
cercetare și instituții de 
învățământ).
12 UE este reprezentată în 
întreaga lume de 139 de 
delegații și birouri. Pentru 
informații suplimentare, a se 
consulta site‑ul http://eeas.
europa.eu/delegations/
index_en.htm .
11
 Sfera și abordarea  
auditului
13 
Auditul realizat de Curte a urmărit 
să evalueze dacă Inițiativa privind 
centrele de excelență în domeniul 
chimiei, biologiei, radiologiei și în 
domeniul nuclear (CBRN) ale UE poate 
contribui în mod eficace la atenuarea 
riscurilor de acest tip provenite din 
afara teritoriului UE. Pentru a răspunde 
la această întrebare globală de audit, 
s‑au examinat următoarele trei aspecte 
subordonate acesteia:
 ο Inițiativa se bazează pe o analiză 
aprofundată a situației anterioare 
anului 2010?
 ο Structura organizațională 
a inițiativei este adecvată pen ‑
tru a face față provocărilor 
identificate?
 ο Există un sistem de gestionare 
adecvat și este acesta funcțional?
14 
Întrucât inițiativa este relativ recentă (a 
fost lansată în 2010 și primele proiecte 
au fost implementate în 2013), Curtea 
nu a analizat realizările, rezultatele și 
impactul acesteia, concentrându‑se 
mai degrabă asupra abordării, a stra ‑
tegiei și a gestionării inițiativei, pentru 
a evalua dacă aceasta va fi capabilă să 
reducă riscurile CBRN în țări terțe.
15 
Auditul Curții a fost efectuat în peri ‑
oada octombrie 2013 ‑ianuarie 2014 și 
a inclus: o examinare analitică a docu ‑
mentelor relevante, interviuri cu perso ‑
nal al Comisiei, al SEAE, al UNICRI și al 
echipei responsabile de guvernanță, 
vizite la două secretariate regionale 
(de la Rabat și Amman) și participarea 
la un atelier derulat în cadrul unuia 
dintre proiecte.
12
 Observații
Conceptul inițiativei se 
bazează pe o analiză 
aprofundată și încura -
jează cooperarea și parti -
ciparea partenerilor la 
nivelul regiunilor
16 
Inițiativa privind centrele de excelență 
CBRN reprezintă un răspuns esențial 
al UE la Strategia europeană de se ‑
curitate și la Strategia UE împotriva 
proliferării armelor de distrugere în 
masă. Conceptul inițiativei se bazează 
pe o analiză aprofundată, care ia în 
considerare în special următoarele 
deficiențe ale fostului program Tacis:
 ο abordarea a avut în principal 
un caracter ad‑hoc și nu toate 
acțiunile sale au fost integrate 
într‑o strategie pe termen lung;
 ο implementarea programului Tacis 
s‑a efectuat de la vârf către bază, 
cu un centru decizional la nivelul 
Comisiei, astfel încât gradul de im ‑
plicare al țărilor terțe a fost aproa ‑
pe inexistent. Prin urmare, a existat 
un risc semnificativ ca proiectele 
și rezultatele lor să dispară după 
încetarea finanțării din partea UE13.17 
Inițiativa privind centrele de excelență 
prezintă mai multe caracteristici inova ‑
toare. Se intenționează ca aceasta:
 ο să fie cuprinzătoare, adică să 
abordeze riscurile și amenințările 
CBRN indiferent dacă originea lor 
este infracțională, accidentală sau 
naturală, și să includă măsuri de 
atenuare care să vizeze aspecte 
legate de prevenire, detectare, 
răspuns și guvernanță. Caseta 1  de 
mai jos prezintă câteva exemple de 
astfel de riscuri;
 ο să fie construită pe o abordare 
explicită determinată de cerere (de 
la bază către vârf), respectându‑se 
următorul proces: experți din țările 
partenere identifică în mod siste ‑
matic nevoile specifice țării lor în 
toate domeniile CBRN, cu ajutorul 
unui set de instrumente de evaluare 
a nevoilor (de exemplu, analiza de ‑
ficitelor); ulterior, aceștia prioritizea ‑
ză, într‑un plan național de acțiune, 
măsurile necesare pentru abordarea 
riscurilor și a amenințărilor identifi ‑
cate; în cele din urmă, ei elaborează 
propuneri de proiecte adaptate la 
nevoile identificate, pentru a elimi ‑
na deficitele existente în sistemele 
lor de atenuare a riscurilor;
 ο să se axeze în mod specific asu ‑
pra cooperării regionale între 
țările partenere, adică expertiza și 
capacitățile generate de inițiativă 
în țările partenere să fie partajate 
la nivel regional.
Exemple de riscuri CBRN abordate de inițiativă
‑  Chimice : traficul ilegal de materiale chimice care ar putea să fie folosite în activități industriale și/sau 
infracționale („utilizare dublă”);
‑  Biologice : epidemii, precum gripa aviară, o boală foarte infecțioasă care se răspândește rapid în mai multe țări;
‑ Radioactive : deșeuri provenite din spitale, precum substanțele utilizate în terapia radiologică;
‑  Nucleare : incidente de tipul celui de la Fukushima, în care materiale radioactive sunt eliberate în mod acci ‑
dental în mediu.Caseta 113 Acest aspect este cunoscut 
sub denumirea de 
„sustenabilitatea” măsurilor 
finanțate de donatori.
13 Observații
18 
Toate aceste caracteristici noi au fost 
concepute cu scopul de a intensifica 
participarea țărilor partenere și, în 
consecință, de a îmbunătăți suste ‑
nabilitatea inițiativei, cu alte cuvinte 
de a crește probabilitatea menținerii 
rezultatelor măsurilor după încetarea 
finanțării din partea UE.
19 
Cooperarea regională în dome ‑
niul securității este o caracteristică 
esențială a inițiativei. SEAE și Comisia 
au avut motive întemeiate pentru 
a integra acest element în inițiativă și 
pentru a se concentra asupra cooperă ‑
rii regionale:
(a) riscurile abordate au, prin natura 
lor, un caracter transfrontalier; 
impactul accidentelor chimice și al 
epidemiilor, precum gripa aviară, 
nu se oprește la graniță;
(b) țările partenere au înregistrat pro ‑
grese diferite în ceea ce privește 
atenuarea riscurilor CBRN; coope ‑
rarea regională promovează cele 
mai bune practici și țările partene ‑
re pot beneficia în mod reciproc de 
cunoștințele dobândite.
20 
Prin urmare, beneficiile inițiativei nu 
se limitează la realizările proiectelor. 
Faptul că țări învecinate situate în 
regiuni geografice sensibile, precum 
Africa de Nord sau Orientul Mijlociu, se 
întâlnesc să discute și să implementeze 
proiecte în domeniul securității repre ‑
zintă o importantă valoare adăugată 
care contribuie, în mod independent, 
la crearea unei culturi a cooperării și 
a siguranței.21 
Comunitatea internațională a salutat 
inițiativa. Aceasta a fost susținută de 
Consiliul de Securitate al ONU14, de 
Parteneriatul Global G8 (care a creat un 
grup de lucru cu privire la centrele de 
excelență15) și de NATO (la rândul său, 
UE susține centrul CBRN al NATO de la 
Vyškov, Republica Cehă16).
Inițiativa are o structură 
organizațională com -
plexă, însă, în general, 
adecvată
22 
Complexitatea structurii 
organizaționale a inițiativei este deter ‑
minată de mai mulți factori, precum: 
numărul părților implicate, organizarea 
descentralizată, dimensiunea sa globa ‑
lă, caracterul eterogen al regiunilor și 
al țărilor partenere și implementarea în 
comun, de către UE și de către orga ‑
nisme ale ONU (a se vedea puncte ‑
le 10‑11). Totuși, această complexitate 
este inerentă abordării alese pentru 
inițiativă, o abordare cuprinzătoare, de 
la bază către vârf și cu o componentă 
regională (a se vedea punctul 17).
23 
Alegerea organismelor de implemen ‑
tare a inițiativei, și anume Centrul Co ‑
mun de Cercetare și UNICRI, a fost bine 
întemeiată. Pe de o parte, Centrul Co ‑
mun de Cercetare, organismul științific 
intern al Comisiei, furnizează expertiza 
tehnică, iar pe de altă parte, UNICRI 
poate folosi rețeaua diplomatică 
a ONU atunci când inițiază contacte cu 
potențiale țări partenere, convingân ‑
du‑le să participe la inițiativă. Anexa IV  
prezintă argumentele care stau la baza 
alegerii fiecăruia dintre organismele 
responsabile de implementare, dome ‑
niile de expertiză și principalele sarcini 
conferite acestora.14 Declarația Consiliului de 
Securitate al Organizației 
Națiunilor Unite de susținere 
a centrelor de excelență ale 
UE, 12 aprilie 2012.
15 Parteneriatul Global: Against 
the Spread of Materials and 
Weapons of Mass Destruction:  
President’s Report for 2013  
(Combaterea proliferării 
materialelor și a armelor de 
distrugere în masă: raport al 
președinției pentru 2013), 
Foreign & Commonwealth 
Office, Londra, 
decembrie 2013.
16 Pentru informații 
suplimentare, a se consulta 
http://www.jcbrncoe.cz/ .
14 Observații
24 
În pofida numărului mare al or ‑
ganismelor implicate, rolurile și 
responsabilitățile acestora sunt 
definite în mod clar și fiecare orga ‑
nism își are propriul rol (a se vedea 
punctele 10‑11).
25 
Țările partenere își aleg punctul focal 
național și creează singure câte o echi ‑
pă națională, urmând orientările și re ‑
comandările emise de Centrul Comun 
de Cercetare și de UNICRI. Această au ‑
tonomie este esențială pentru accepta ‑
rea inițiativei de către țările partenere 
și respectă abordarea determinată de 
cerere pe care se bazează inițiativa.
26 
În ceea ce privește desemnarea re ‑
giunilor în care urma să se deruleze 
inițiativa, SEAE și Comisia au ales, așa 
cum era de așteptat, regiuni cu țări 
aflate în vecinătatea UE și/sau țări aso ‑
ciate UE (a se vedea anexa II ). Totuși, 
numărul regiunilor și al țărilor impli ‑
cate este mare și, prin urmare, cererea 
de fonduri pentru proiecte utile poate 
depăși semnificativ resursele limi ‑
tate disponibile. Pentru a se asigura 
utilizarea optimă a fondurilor puse la 
dispoziție, este nevoie de o prioritizare 
a proiectelor din domeniile care pre ‑
zintă cea mai mare relevanță pentru 
securitatea UE.
27 
În prezent, secretariatele generale 
(a se vedea punctul 10) dispun de 
o expertiză tehnică limitată, ceea ce 
le împiedică să îndeplinească anumite 
părți din rolul care le revine, precum 
oferirea de asistență în elaborarea și 
perfecționarea propunerilor de proiec ‑
te și, într‑o etapă ulterioară, facilitarea 
implementării proiectelor.28 
Delegațiile UE din țările partenere sunt 
informate în mod regulat cu privire 
la inițiativă, însă nu joacă încă un rol 
suficient de activ. Totuși, ele dispun de 
expertiza necesară pentru a susține 
secretariatele regionale și punctele 
focale naționale și, ceea ce este mai 
important, dispun de expertiza diplo ‑
matică necesară pentru a dobândi și 
a menține un sprijin politic la nivel 
înalt în țările partenere, precum și pen ‑
tru a face cunoscută implicarea UE.
Există sisteme de gestio -
nare, dar acestea prezintă 
încă o serie de deficiențe
Întârzieri în planul de 
implementare
29 
SEAE și EuropeAid nu au ținut seama 
de complexitatea inerentă a inițiativei 
atunci când au elaborat planul de 
implementare a acesteia (a se vedea 
anexa III ). Crearea structurilor necesa ‑
re în țările partenere a durat mai mult 
decât se preconizase din cauza mai 
multor factori, precum: circumstanțele 
politice și gradul diferit de susținere 
națională la nivel înalt, caracterul 
eterogen al țărilor partenere, nive ‑
lul diferit al experienței acestora în 
domeniul atenuării riscurilor CBRN și 
nivelul diferit atins în instituirea struc ‑
turilor relevante (de exemplu, echipele 
naționale).
30 
Această complexitate a generat întârzi ‑
eri nu numai în desemnarea punctelor 
focale naționale, ci și în crearea echipe ‑
lor naționale.
15 Observații
31 
Planul de implementare conținea, prin ‑
tre altele, o serie de etape, de la eva ‑ 
luarea nevoilor (cu ajutorul unui set de 
instrumente special creat în acest sens) 
la elaborarea de planuri naționale 
de acțiune și, ulterior, de proiecte de 
propuneri care să abordeze nevoile 
identificate.
32 
Scopul setului de instrumente de 
evaluare a nevoilor era identificarea, 
în mod sistematic, a tuturor riscuri ‑
lor CBRN specifice unei țări. Crearea 
acestui set de instrumente era plani ‑
ficată deja într‑un contract semnat 
în 2010 între EuropeAid și UNICRI, însă 
EuropeAid a reprogramat‑o în progra ‑
mul său anual de acțiune pentru 2012, 
din cauza întârzierilor survenite în 
implementarea inițiativei (a se vedea 
punctele 29‑30).
33 Potrivit EuropeAid, UNICRI nu 
luat în considerare în mod suficient 
capacitățile administrative ale țărilor 
partenere atunci când a creat setul 
de instrumente, ceea ce însemna că 
produsul final era prea complex. Prin 
urmare, în martie 2013, EuropeAid 
a reatribuit această sarcină Centrului 
Comun de Cercetare, care a furnizat 
o versiune mai simplă în decem ‑
brie 2013. După ce a fost testată în 
trei țări partenere, versiunea a fost 
pusă la dispoziție integral la începutul 
anului 2014. În prezent, există două 
seturi de instrumente disponibile care 
ar trebui să ajute țările partenere la 
elaborarea planurilor lor naționale de 
acțiune.34 
După evaluarea nevoilor, ar trebui să 
urmeze elaborarea planurilor naționale 
de acțiune, care propun măsurile nece ‑
sare pentru abordarea nevoilor iden ‑
tificate în materie de pregătire în caz 
de dezastre și de prevenire, detectare 
și atenuare a acestora. Până la sfârșitul 
anului 2013, cinci țări partenere elabo ‑
raseră proiecte de planuri de acțiune.
35 
Din cauza tuturor acestor întârzieri, 
SEAE și EuropeAid nu au putut res ‑
pecta planul de implementare inițial. 
Unele proiecte fuseseră lansate înainte 
de evaluarea nevoilor și de elaborarea 
planurilor naționale de acțiune.
Există sisteme de selectare și 
implementare a proiectelor, 
însă țările partenere trebuie 
să fie implicate mai mult în 
aceste procese
36 
În ceea ce privește selectarea proiec ‑
telor, majoritatea propunerilor vin din 
partea țărilor partenere sau a secreta ‑
riatelor regionale, însă câteva dintre 
ele sunt elaborate și de organismele 
responsabile de implementare. Deși 
prezentarea unor propuneri de proiec ‑
te de către organismele responsabile 
de implementare poate reprezenta un 
impuls pentru inițiativă, acest lucru nu 
respectă, totuși, abordarea de la bază 
către vârf.
16 Observații
37 
Centrul Comun de Cercetare exami ‑
nează toate propunerile și se asigură, 
împreună cu EuropeAid, că acestea 
includ obiective și indicatori SMART17. 
În primul exercițiu de selectare a pro ‑
iectelor, EuropeAid, UNICRI și Centrul 
Comun de Cercetare au modificat pro ‑
punerile prin fuzionarea unora dintre 
ele și eliminarea altora, fără a informa 
de fiecare dată partea care prezentase 
propunerile. Aceasta a pus în pericol 
gradul de asumare a responsabilității 
de către parteneri și a afectat în mod 
negativ derularea inițiativei.
38 
Începând cu luna mai 2013, țările par ‑
tenere implicate pot propune proiecte 
în orice moment, nu o dată pe an, așa 
cum se proceda înaintea acestei date. 
EuropeAid aprobă fiecare proiect 
în parte, după discuții purtate între 
țările partenere, secretariatele regio ‑
nale și experții relevanţi. Pe parcursul 
discuțiilor, participanții se asigură că 
propunerile de proiecte au o dimensi ‑
une regională. Țările partenere au sa ‑
lutat noua abordare, prin intermediul 
căreia ele sunt mai implicate în proce ‑
durile care duc la adoptarea deciziei de 
finanțare a unui proiect. Totuși, țările 
partenere sunt preocupate de durata 
mare a intervalului dintre etapa propu ‑
nerii proiectelor și etapa implementării 
acestora și consideră că o îmbunătățire 
în acest sens ar fi binevenită.
39 
Până în aprilie 2014, fuseseră selectate 
40 de proiecte (a se vedea anexa V ). 
Implementarea primelor proiecte a în ‑
ceput la 1 ianuarie 2013. Cele mai mul ‑
te dintre acestea au ca obiectiv acțiuni 
de sensibilizare, crearea de rețele, 
schimbul de cunoștințe, activități de 
formare, consolidarea capacităților și 
actualizarea cadrelor legislative (a se 
vedea caseta 2 ).40 
Responsabilitatea gestionării primelor 
19 proiecte ale inițiativei, precum și 
a selectării și a contractării organis ‑
melor de implementare a proiectelor, 
în conformitate cu normele ONU, 
a revenit UNICRI. Aceasta însemna că 
orice organizație nonprofit din lume, 
care deținea expertiza relevantă, putea 
participa. În 2012, EuropeAid a preluat 
gestionarea proiectelor ulterioare, 
pentru a răspunde anumitor preocu ‑
pări exprimate de unele state membre 
ale UE, care doreau ca experții lor să 
fie mai implicați în acțiuni și ca rolul de 
donator al UE să fie scos în evidență.
41 
Din momentul în care EuropeAid 
a preluat organizarea implementării 
proiectelor, consorțiile responsabile de 
implementare sunt constituite în prin ‑
cipal din agenții, organisme și experți 
din statele membre ale UE. Agențiile, 
organismele sau experții care participă 
la aceste consorții din partea țărilor 
partenere sunt în număr mic, deși ele 
dețin, în anumite cazuri, o experiență 
bogată cu privire la subiectele vizate. 
Această situație ar putea împiedica 
țările partenere să se implice în aplica ‑
rea măsurilor și ar putea afecta suste ‑
nabilitatea rezultatelor proiectelor. În 
plus, capacitățile în materie de CBRN 
din țările partenere ar avea de câștigat 
în urma unei implicări mai intense 
a propriilor experți. Acesta era, de fapt, 
unul dintre principalele obiective al 
inițiativei.17 Specific, măsurabil, abordabil, 
relevant și încadrat în timp 
(specific, measurable, 
attainable, relevant and 
time‑bound – SMART ).
17 Observații
Exemplu de proiect
Denumire  Proiectul 5: Dezvoltarea cunoștințelor și schimbul de bune practici cu privire la 
monitorizarea importurilor/exporturilor de materiale CBRN
Regiunea vizată  Fațada atlantică africană, Asia Centrală, Orientul Mijlociu și Africa de Nord
Organismul de implementare  Biroul german pentru economie și controlul exporturilor ( Bundesamt für 
Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle  – BAFA ), Germania
Perioada  1.1.2013 ‑31.12.2014
Buget (în euro)  1 440 000
Obiective  1.  consolidarea capacităților țărilor în cauză în materie de control al impor ‑
turilor/exporturilor prin elaborarea de proceduri și orientări specializate, 
în scopul descurajării transporturilor transfrontaliere ilegale de materia ‑
le CBRN periculoase;
 2.  consolidarea încrederii între entitățile, agențiile etc. implicate în procesul 
de reglementare a importurilor/exporturilor la nivel național și regional;
 3.  dezvoltarea unui sistem sustenabil pentru schimbul de cunoștințe, apli ‑
cabil unui număr mare de țări și de structuri guvernamentale, bazat 
pe pachete gratuite de instrumente cu privire la importul/exportul de 
materiale CBRN;
 4.  îmbunătățirea cooperării regionale între agenții și alinierea la proce ‑
durile și orientările internaționale în materie de control al importurilor/
exporturilor.Caseta 2
18 Observații
Cooperarea bilaterală dintre 
organismele decizionale și 
organismele responsabile de 
implementare este prezentă, 
însă nu există un forum dedi -
cat unei cooperări strategice 
mai aprofundate
42 
În faza inițială, s‑a înființat un co ‑
mitet de coordonare compus din 
reprezentanți ai organismelor de ‑
cizionale (SEAE și EuropeAid) și ai 
organismelor responsabile de imple ‑
mentare (Centrul Comun de Cercetare 
și UNICRI). Aceștia se reuneau pentru 
a discuta cu privire la procesul de 
organizare a inițiativei, aflat în de ‑
rulare, printre subiectele discutate 
numărându‑se și prioritățile regionale, 
alegerea proiectelor care urmau să fie 
gestionate de UNICRI și altele. După ce 
proiectele care urmau să fie gestiona ‑
te de UNICRI au fost alese, comitetul 
a fost desființat. De atunci, entitățile 
implicate cooperează în principal la 
nivel bilateral.
43 
Mai multe dintre organismele impli ‑
cate au afirmat că cooperarea, coor ‑
donarea și comunicarea dintre ele 
pot fi îmbunătățite, de exemplu prin 
reînființarea comitetului de coordo ‑
nare ca forum dedicat unei cooperări 
strategice mai aprofundate. Comitetul 
ar contribui la clarificarea anumitor 
probleme și la stabilirea priorităților 
într‑o perioadă de timp mai scurtă, 
întrucât nu ar mai fi necesare atât de 
multe discuții bilaterale.
44 
În afară de inițiativa privind centrele 
de excelență, există și alte canale de 
finanțare a proiectelor din dome ‑
niul CBRN, de exemplu prin interme ‑
diul Agenției Internaționale a Energiei 
Atomice sau al agențiilor din statele 
membre ale UE.45 
Comisia nu dispune de o imagine 
de ansamblu a tuturor proiectelor 
finanțate prin toate instrumentele 
puse la dispoziție de alți donatori în 
materie de politică de securitate și de 
atenuare a riscurilor CBRN.
S-a instituit un sistem de 
monitorizare
46 
EuropeAid a instituit un sistem de 
monitorizare pentru inițiativă, bazat pe 
indicatori‑cheie de performanță și de 
impact. Acesta monitorizează proiec ‑
tele și cu ajutorul Centrului Comun de 
Cercetare și al UNICRI. Raportul anual 
de activitate al EuropeAid conține, și 
el, informații cu privire la implementa ‑
rea inițiativei.
47 
Centrul Comun de Cercetare a creat un 
site internet bine dezvoltat și cuprinză ‑
tor, care furnizează părților interesate 
informații actualizate privind propune ‑
rile de proiecte, selectarea și imple ‑
mentarea acestora.
48 
În „Raportul semestrial privind progre ‑
sele înregistrate cu privire la punerea 
în aplicare a Strategiei UE împotriva 
proliferării armelor de distrugere în 
masă”18, Consiliul se referă la atenua ‑
rea riscurilor CBRN și, printre altele, la 
inițiativa privind centrele de excelență.
49 
Având în vedere faptul că proiectele au 
fost lansate numai în 2013 (a se vedea 
punctul 39), este prea devreme pentru 
a se evalua eficacitatea sistemului de 
monitorizare existent.18 Cel mai recent raport de acest 
tip a fost publicat în Jurnalul 
Oficial C 54 din 
25 februarie  2014.
19
 Concluzii și  
recomandări
Concluzii
50 
Referitor la întrebarea globală de au ‑
dit, Curtea concluzionează că Inițiativa 
privind centrele de excelență CBRN ale 
UE poate contribui în mod eficace la 
atenuarea riscurilor chimice, biologice, 
radioactive și nucleare care provin din 
afara UE, însă mai trebuie finalizate 
anumite elemente.
51 
Referitor la cele trei aspecte subordo ‑
nate întrebării generale, Curtea formu ‑
lează următoarele concluzii:
(a) Conceptul inițiativei se bazează pe 
o analiză aprofundată și încearcă 
să remedieze deficiențele identifi ‑
cate în fostul program Tacis. Abor ‑
darea cuprinzătoare și determinată 
de cerere, precum și accentul 
distinct asupra cooperării regiona ‑
le au oferit un răspuns pe termen 
lung la prioritățile definite în 
Strategia europeană de securitate 
și în Strategia UE împotriva prolife ‑
rării armelor de distrugere în masă 
care nu fuseseră abordate până 
la momentul respectiv. Inițiativa 
prevede implicarea tuturor părților 
interesate din țările partenere din ‑
tr‑o etapă foarte incipientă, astfel 
încât să se faciliteze caracterul sus ‑
tenabil al inițiativei și participarea 
țărilor partenere din numeroasele 
regiuni vizate.(b) Structura organizațională 
a inițiativei este, în general, adec ‑
vată, în pofida complexității sale, 
însă are nevoie de anumite adap ‑
tări. Alegerea celor două organis ‑
me responsabile de implementare 
și a regiunilor a fost bine gândită și 
fiecare dintre organismele impli ‑
cate joacă un rol specific. Totuși, 
secretariatele regionale nu dispun 
de capacitatea tehnică necesară. 
Delegațiile UE nu utilizează sufici ‑
ent poziția pe care o dețin pentru 
a consolida sprijinul politic în țările 
partenere și a stabili legături cu 
statele membre ale UE.
(c) Există un sistem de gestionare 
corespunzător, care este pe cale să 
devină funcțional. Unele elemente 
ale inițiativei au fost, însă, amâna ‑
te. Planul inițial de implementare 
nu a luat în considerare în mod 
suficient complexitatea ineren ‑
tă a inițiativei și, în consecință, 
nu a putut să fie implementat 
integral, pentru că unele elemen ‑
te esențiale, precum evaluarea 
necesităților, nu fuseseră finalizate 
până la momentul în care a început 
selectarea proiectelor. Într‑o etapă 
anterioară a inițiativei, țările par ‑
tenere nu au fost implicate în mod 
suficient în procesul de selecție 
a proiectelor. Câteva proiecte se 
află în curs de derulare și s‑au 
instituit sisteme de monitorizare. 
Curtea a constatat că procesul 
de cooperare dintre organismele 
decizionale (SEAE și EuropeAid), pe 
de o parte, și organismele respon ‑
sabile de implementare (Centrul 
Comun de Cercetare și UNICRI), pe 
de altă parte, se desfășoară numai 
la nivel bilateral.
20 Concluzii și recomandări 
Recomandări
52 
Referitor la structura actuală 
a inițiativei, SEAE și Comisia ar trebui:
 ο să concentreze finanțarea din par ‑
tea UE în zonele cu cea mai mare 
relevanță pentru securitatea UE, 
pentru a obține beneficiul cel mai 
direct;
 ο să crească capacitățile secretaria ‑ 
telor regionale prin punerea la 
dispoziție a unei expertize tehnice 
suplimentare;
 ο să consolideze rolul delegațiilor 
UE, în special în țările în care a fost 
înființat un secretariat regional.53 
Referitor la gestionarea proiectelor, 
Comisia ar trebui:
 ο să ia măsuri pentru ca țările par ‑
tenere să fie implicate și în imple ‑
mentarea proiectelor, nu numai în 
inițierea lor. În consecință, țările ar 
participa într‑o măsură mai mare la 
aplicarea măsurilor, asigurându‑se 
sustenabilitatea acestora;
 ο să continue eforturile în direcția 
îmbunătățirii procedurilor, cu 
scopul de a reduce durata dintre 
etapa propunerii proiectelor și 
etapa implementării lor;
 ο să îmbunătățească cooperarea 
dintre organismele deciziona ‑
le și organismele responsabile 
de implementare, de exemplu 
prin reînființarea comitetului de 
coordonare.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 7 octombrie 2014.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Președinte

21
 Anexe
Structura inițiativei
Secretariate
regionale (SR)
Echipe
naţionale (EN)Mese
rotunde
SR
EN
ENENEN
EN
EN ENENENEN
SRConsiliul Parlamentul
Puncte de contact CBRN
în statele membreEchipa responsabilă
de guvernanţăSEAE
EuropeAid
Centrul Comun
de Cercetare
SR
EN ENENEN
EN
SR
EN ENENEN
ENStrategie
Gestionare și 
coordonare
Organisme responsabile
de implementareși contractanţiAgenţii ale
statelor membreUNICRIAnexa I
22 Anexe
Lista secretariatelor regionale
Acronim Regiune Țările implicate
ASE Asia de Sud‑EstBrunei Darussalam, Cambodgia, Indonezia,
Republica Democrată Populară Laos, Malaysia, Myanmar/Birmania,
Filipine,
Singapore, Thailanda, Vietnam
FAA Fațada atlantică africană Côte d’Ivoire, Gabon, Liberia, Mauritania, Maroc, Senegal, Togo
AN Africa de Nord Algeria, Libia, Maroc, Tunisia
ESEEuropa de Sud‑Est, Caucazul de Sud, Moldova 
și UcrainaAlbania, Armenia, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, 
Georgia, Moldova, Muntenegru, Serbia, Ucraina
AC Asia Centrală Kârgâzstan, Tadjikistan, Uzbekistan
OM Orientul Mijlociu Irak, Iordania, Liban
ACE Africa Centrală și de EstBurundi, Republica Democratică Congo, Ghana, Kenya, Rwanda, Seychelles, 
Uganda, Zambia
În curs de negociere:
CCG Consiliul de Cooperare al Golfului Urmează să fie stabiliteAnexa II
23 Anexe
Elemente componente ale inițiativei și organisme implicateAnexa IIIÎnﬁinţarea echipelor naţionale (EN)
și a secretariatelor regionale (SR)
Identiﬁcarea deﬁcitelor în materie de capacităţi folosind
setul de instrumente de evaluare a nevoilor
Elaborarea planurilor naţionale de acţiune
în vederea abordării deﬁcitelor
Identiﬁcarea, în cadrul meselor rotunde,
a nevoilor și a acţiunilor comune regionale
Perfecţionarea și aprobarea propunerii de proiect
Contractarea unor agenţii din statele membre
Implementarea proiectului
Monitorizarea și evaluarea calităţiiRSŢara
parteneră UNICRI
ENJRC
ENUNICRI
SR
EN JRC
Europe AidEN JRC
Europe AidJRCSR
ENAgenţii ale
statelor membre
Europe AidJRCUNICRI
24 Anexe Anexa IVOrganismele responsabile de implementarea inițiativei
DG JRC UNICRI
Denumirea completă Direcția Generală Centru Comun de CercetareInstitutul de Cercetare Interregional al Națiunilor Unite în 
domeniul Criminalității și Justiției
SediuBruxelles, Belgia; în plus, șapte institute de cercetare în 
alte locațiiTorino, Italia
Domeniu de activitateCercetare științifică, inițial axată în mod special asupra 
aspectelor nucleare și radiologicePrevenirea criminalității și justiție penală
Pagina de început http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10 http://www.unicri.it/
Motive pentru alegerea ca 
organism de implementare al 
inițiativei—  Expertiză tehnică relevantă
—  Cooperare de succes în programe anterioare
—  Recunoaștere internațională a calității de organism 
expert în domeniu
—  Experiență în gestionarea de proiecte—  Expertiză în domeniul criminalității și al justiției
—  Cunoștințe în materie de consolidarea capacităților în 
țări terțe
—  Cooperare anterioară cu Comisia Europeană 
—  Implicarea unui organism al ONU este necesară întru ‑
cât inițiativa atinge anumite aspecte sensibile pentru 
țările partenere în domeniul securității
Principalele sarcini în cadrul 
inițiativei—  Furnizarea de asistență tehnică și științifică
—  Furnizarea de asistență în elaborarea propunerilor de 
proiecte, inclusiv în conceperea specificațiilor tehnice
—  Furnizarea de asistență pentru EuropeAid în selecta ‑
rea proiectelor
—  Instituirea și întreținerea unor mecanisme de monito ‑
rizare a proiectelor și a inițiativei în ansamblu
—  Participarea la evaluarea nevoilor alături de țările 
partenere—  Pregătire metodologică
—  Înființarea secretariatelor regionale, inclusiv furniza ‑
rea de personal permanent
—  Furnizarea de asistență pe parcursul creării struc ‑
turilor relevante în țări partenere (puncte focale 
naționale, echipe naționale)
—  Elaborarea de planuri naționale de acțiune alături de 
țările partenere
—  Organizarea de mese rotunde, ceea ce asigură coope ‑
rarea regională și contribuie la elaborarea propuneri ‑
lor de proiecte
25 Anexe Anexa VLista proiectelor implementate în prezent în cadrul inițiativei1
Numărul 
proiectuluiDenumirePerioada de
implemen -
tareBuget 
(în euro)Țări/regiuni
(pentru acronime, 
a se vedea anexa II)
Proiect 040Strengthening  health  laboratories  to minimize  potential  biological  risks  
(Îmbunătățirea laboratoarelor sanitare în scopul minimizării potențialelor riscuri 
biologice)1.1.2014 ‑
31.12.20164 495 712 AC, OM, ESE
Proiect 039Strengthening  health  security  at ports , airports  and ground  crossings  
(Îmbunătățirea securității în materie de sănătate în porturi, aeroporturi și 
puncte terestre de trecere a  frontierei)2 3.7. 2013 ‑
2 2.7. 20151 500  000 AC, OM, AN, ESE
Proiect 038Export  control  outreach  for dual use items  (Activități de informare privind contro ‑
lul exporturilor legate de produsele cu utilizare dublă)1.1.2014 ‑
31.12.20152 500  000 AC, OM
Proiect 037MEDILABSECURE – Establishment  of networks  of human  and animal  virology  
laboratories  and of medical  entomology  (Crearea unor rețele de laboratoare de 
virologie umană și animală și a unor rețele de entomologie medicală)6.1.2014 ‑
5.1.20183 626 410 OM, AN, ESE
Proiect 036Further  development  and consolidation  of the Mediterranean  Programme  for Inter -
vention  Epidemiology  Training  (MediPIET) (Continuarea dezvoltării și a consolidării 
Programului mediteraneean de formare în domeniul epidemiologiei de intervenție)1.1.2014 ‑
31.12.20176 400  000 OM, AN, ESE
Proiect 035Management  of hazardous  chemical  and biological  waste  (Gestionarea deșeurilor 
chimice și biologice periculoase) 1.1.2014 ‑ 
30.6.20173 871 800 FAA, AN
Proiect 034 Strengthening  capacities  in CBRN  response  and in chemical  and medical  emergency  
(Consolidarea capacităților de răspuns în domeniul CBRN și în situații de urgență 
chimică și medicală)1.1.2014 ‑
31.12.20163 914 034 OM
Proiect 033 Strengthening  the national  CBRN  legal  framework  and provision  of specialized  and 
technical  training  to enhance  CBRN  preparedness  and response  capabilities  (Con ‑
solidarea cadrului legislativ în domeniul CBRN și furnizarea de cursuri de formare 
tehnică și de specialitate cu scopul de a consolida pregătirea și capacitățile de 
răspuns în domeniul CBRN)15.9.2013 ‑
14.9.20162 699  069 FAA, ACE
Proiect 032Establishment  of a Mediterranean  Programme  for Intervention  Epidemiology  Trai -
ning (MediPIET) (Înființarea Programului mediteraneean de formare în domeniul 
epidemiologiei de intervenție)1.1.2013 ‑
31.12.2014440  000 AAF, ME, NA, SEE
Proiect 031 Network  of universities  and institutes  for raising  awareness  on dual‑use concerns  of 
chemical  materials  (Crearea de rețele de universități și institute în scopul sensibili ‑
zării cu privire la preocupările legate de dubla utilizare a materialelor chimice)1.1.2013 ‑
31.12.2014800  000 Internațional
Proiect 030 Network  of Excellence  for Nuclear  Forensics  in South  East Asia Region  (Rețeaua de 
excelență în domeniul criminalisticii nucleare în regiunea Asia de Sud‑Est)1.1.2013 ‑
31.12.2014600  000 ASE
Proiect 029 Regional  Human  Resource  Development  for Nuclear  Safety , Security , and 
Safeguards  Management  through  a University  Master ’s Programme  carried  out in 
Thailand  (Dezvoltarea resurselor umane regionale necesare pentru gestionarea 
securității, a siguranței și a măsurilor de protecție în domeniul nuclear, prin 
intermediul unui program de masterat derulat în Thailanda)1.1.2013 ‑
31.12.2014340 000 ASE
Proiect 028 Supporting  development  of an integrated  national  security  system  for nuclear  and 
radioactive  materials  (Sprijinirea dezvoltării unui sistem de securitate național 
integrat pentru materiale nucleare și radioactive)1.1.2013 ‑
31.12.20141 000  000 ASE
Proiect 027 Bio‑risk management  (Gestionarea riscurilor biologice) 1.1.2013 ‑
31.12.2014480  000 Țări din ASE
Proiect 026 Prerequisite  to strengthening  CBRN  national  legal  frameworks  (Crearea condițiilor 
necesare pentru consolidarea cadrelor legislative naționale în domeniul  CBRN)1.1.2013 ‑
31.12.2014300 000 Liban, Tunisia
1 http://www.cbrn ‑coe.eu/Projects.aspx
26 Anexe
Numărul 
proiectuluiDenumirePerioada de
implemen -
tareBuget 
(în euro)Țări/regiuni
(pentru acronime, 
a se vedea anexa II)
Proiect 025 Knowledge  development  and transfer  of best practice  on bio‑safety /bio‑security /
bio‑risk management  ((Dezvoltarea cunoștințelor și schimbul de bune practici în 
materie de biosiguranță, biosecuritate și gestionarea riscurilor biologice)1.1.2013 ‑
31.12.2014480  000 OM
Proiect 024 Development  of a methodology  for RN materials  detection , management  and 
protection  of the public  (Dezvoltarea unei metodologii pentru detectarea și 
gestionarea materialelor radioactive și nucleare și pentru protejarea populației 
împotriva acestora)1.1.2013 ‑
31.12.2014600  000Mauritania, Maroc, 
Senegal
Proiect 023 Building  capacity  to identify  and respond  to threats  from  chemical , biological , 
radiological  and nuclear  substances  (Consolidarea capacităților de identificare și 
răspuns la amenințările generate de substanțele chimice, biologice, radioactive 
și nucleare)1.1.2013 ‑
31.12.2014500 000Țări din Balcani, OM, 
AN și ASE
Proiect 022 Provision  of specialized  technical  training  to enhance  the first responders ’ capa -
bilities  in case of CBRN  incidents  (Furnizarea de cursuri tehnice de specialitate în 
vederea îmbunătățirii capacităților de răspuns ale primilor factori de intervenție 
în caz de incidente legate de produse CBRN)1.1.2013 ‑
31.12.2014700 000 FAA, ASE
Proiect 021 Building  regional  border  control  capacity  to identify  and detect  CRN materials  
(Consolidarea capacității regionale de control la frontiere în vederea identificării 
și a detectării materialelor chimice, radioactive și nucleare)1.1.2013 ‑
31.12.2014700 000 FAA, ASE
Proiect 019 Development of procedures and guidelines to create and improve secure informa -
tion management systems and data exchange mechanisms for CBRN materials 
under regulatory control ( Elaborarea de proceduri și orientări în vederea creării și a 
îmbunătățirii unor sisteme sigure de gestionare a informațiilor și a unor mecanisme 
de schimb de date pentru materialele CBRN în cadrul controlului de reglementare )3.1.2013 ‑
2.1.2015400  000 Internațional
Proiect 018 International Network of universities and institutes for raising awareness on 
dual-use concerns in bio-technology ( Rețeaua internațională a universităților și in ‑
stitutelor pentru sensibilizare cu privire la preocupările legate de dubla utilizare 
a produselor biotehnologice )1.1.2013 ‑
31.12.2014399 719 Internațional
Proiect 017 Establishing  a National  Response  Plan in Ghana  and Kenya  for responding  to 
unauthorized  events  involving  chemical , biological , radiological  and nuclear  
(CBRN ) materials  [Elaborarea unui plan național de răspuns, în Ghana și Kenya, la 
evenimente neautorizate care implică materiale chimice, biologice, radioactive 
și nucleare (CBRN)]15.5.2013 ‑
14.5.2015240 000 Ghana și Kenya
Proiect 016 Supporting  development  of an integrated  national  nuclear  security  system  (Spriji ‑
nirea dezvoltării unui sistem național integrat pentru securitate nucleară)1.1.2013 ‑
31.12.2014400  000 AN
Proiect 015 Strengthening  laboratory  bio‑safety  and bio‑security  through  development  
of a laboratory  iso‑bank  system  (Consolidarea laboratoarelor din punctul de 
vedere al biosiguranței și al biosecurității prin crearea unei baze de date pentru 
laboratoare)Procedura de 
achizițiese 
află în 
derulare480  000 Țări din ASE
Proiect 014 Provision  of specialized  and technical  training  to enhance  the first response  
capabilities  (Furnizarea de cursuri tehnice și de specialitate în scopul consolidării 
capacităților de răspuns imediat) 4.1.2013 ‑
3.1.2015400  000 ESE
Proiect 013 Capacity  building  and raising  awareness  for identifying  and responding  to threats  
from  chemical , biological , radiological  and nuclear  materials  in Sub Saharan  
African  countries  (Consolidarea capacităților și organizarea de acțiuni de sensibi ‑
lizare cu scopul de a identifica și a răspunde la amenințări generate de materiale 
chimice, biologice, radioactive și nucleare în țările din Africa Subsahariană)1.1.2013 ‑
31.12.2014319 924 ACEAnexa V
27 Anexe
Numărul 
proiectuluiDenumirePerioada de
implemen -
tareBuget 
(în euro)Țări/regiuni
(pentru acronime, 
a se vedea anexa II)
Proiect 012 Sharing  experience  between  EU and South ‑East Asian  countries  on the reinfor -
cement  of legislations  and regulations  in the field of bio‑safety  and bio‑security , 
as well as relevant  laboratories  management  systems  through  Regional  Centre  of 
Excellence  – phase  2 (Schimb de experiență între state membre ale UE și țări din 
Asia de Sud‑Est cu privire la consolidarea cadrelor legislative și normative în do ‑
meniile biosiguranței și biosecurității, precum și la sistemele relevante de gestio ‑
nare a laboratoarelor, prin intermediul centrului regional de excelență – faza 2)4.1.2013 ‑
3.1.2015320 000 Țări din ASE
Proiect 011 Promoting  good  practice  and inter‑agency  procedures  for assessing  the risks of 
chemical , biological , radiological  and nuclear  misuse  (Promovarea de bune prac ‑
tici și proceduri între agenții cu scopul de a evalua riscurile utilizării necorespun ‑
zătoare a  materialelor chimice, biologice, radioactive și nucleare)1.1.2013 ‑
31.12.20141 915 452Țări din AN, Balcani, 
OM, ASE
Proiect 010 Development  of e‑learning  courses  for CBRN  risk mitigation  (Dezvoltarea de 
cursuri online în vederea atenuării riscurilor asociate materialelor CBRN)1.1.2013 ‑
31.12.2014388 451 Internațional
Proiect 009 National  Response  Plan in Lebanon  for CBRN  Events  (Planul național libanez de 
răspuns la evenimente  CBRN)1.1.2013 ‑
31.12.2014159 900 Liban
Proiect 008 Prerequisite  to strengthening  CBRN  national  legal  frameworks  (Crearea condițiilor 
necesare pentru consolidarea cadrelor legislative naționale în domeniul  CBRN)1.1.2013 ‑
31.12.2014800  000 Țări din ASE
Proiect 007 Guidelines , procedures  and standardisation  on bio‑safety /bio‑security  (Orientări, 
proceduri și standardizare în domeniul biosiguranței/biosecurității)1.1.2013 ‑
31.12.20141 199 576Țări din ASE, Balcani, 
Moldova
Proiect 006 Knowledge  development  and transfer  of best practice  on chemical  and biological  
waste  management  (Dezvoltarea cunoștințelor și schimbul de bune practici cu 
privire la gestionarea deșeurilor chimice și biologice)1.1.2013 ‑
31.12.2014480  000 ASE
Proiect 005 Knowledge  development  and transfer  of best practice  on CBRN  import /export  
monitoring  (Dezvoltarea cunoștințelor și schimbul de bune practici cu privire la 
monitorizarea importurilor/exporturilor de materiale  CBRN)1.1.2013 ‑
31.12.20141 440 000 FAA, AC, OM, AN
Proiect 004 Knowledge  development  and transfer  of best practice  on inter‑agency  CBRN  
response  (Dezvoltarea cunoștințelor și schimbul de bune practici cu privire la răs ‑
punsul coordonat oferit la nivel de agenții în ceea ce privește amenințările CBRN)1.1.2013 ‑
31.12.2014959 675 ASE, ESE
Proiect 003 Knowledge  development  and transfer  of best practice  on bio‑safety /bio‑security /
bio‑risk management  (Dezvoltarea cunoștințelor și schimbul de bune practici în 
materie de biosiguranță, biosecuritate și gestionarea riscurilor biologice)1.1.2013 ‑
31.12.20141 920 000 FAA, AN, ASE, ESE
Proiect 002 Building  capacity  to identify  and respond  to threats  from  chemical , biological , radio -
logical  and nuclear  substances  (Consolidarea capacităților de identificare și răspuns 
la amenințările generate de substanțele chimice, biologice, radioactive și nucleare)1.1.2013 ‑
31.12.2014160 000 Țări din Balcani
Proiect 001 Identification  and strengthening  forensic  capacities  in the area of prevention  
of organized  crime  and illicit  trafficking  of chemical  agents , including  training  
and equipment  for front  line customs  officers  (Identificarea și consolidarea 
capacităților în materie de criminalistică în domeniul prevenirii criminalității 
organizate și al traficului ilegal de agenți chimici, inclusiv formare și echipamen ‑
te pentru lucrătorii vamali care intră în contact direct cu acestea)1.1.2013 ‑
31.12.2014640  000 Țări din Balcani
Proiect-Pilot 2 Pilot 2 – Reinforcement  of legislations  and regulations  in the field of bio‑safety , 
bio‑security  and laboratory  management  systems  (Proiect‑pilot 2 – Consolidarea 
cadrelor legislative și normative în materie de biosiguranță, biosecuritate și 
sisteme de gestionare a laboratoarelor)1.1.2011 ‑
30.11.2012375 000 Țări din ASE
Proiect-Pilot 1 Pilot 1 – Capacity  building  in countering  illicit  nuclear  trafficking  (Proiect‑pi ‑
lot 1 – Consolidarea capacităților de contracarare a traficului ilegal de materiale 
nucleare)1.1.2011 ‑
30.6.2012375 000 Țări din ASEAnexa V
28
IX
Comisia și UNICRI oferă inițiativei un sprijin dife ‑
rit, însă complementar. Echipa responsabilă de 
guvernanță oferă sprijin în materie de guvernanță, 
după cum și când este necesar. Va fi furnizată 
asistență la fața locului câtorva secretariate regio ‑ 
nale, în special celor care sunt active în țările ade ‑
rente, țările candidate și țările vizate de politica de 
vecinătate.
Deoarece în prezent au fost instituite rețele, Comi ‑
sia intenționează să îmbunătățească capacitatea 
tehnică în cazurile în care aceasta poate fi cel mai 
bine absorbită. Delegațiile UE joacă un rol tot mai 
mare în sprijinirea inițiativei. Cum în prezent baza 
voluntară și legată de abordarea de la bază către 
vârf pentru participare a fost instituită, sprijinul 
delegațiilor poate fi mobilizat fără a fi considerat 
drept vector al cooperării regionale.
X
Diferența în ceea ce privește capacitatea țărilor 
partenere de a duce mai departe această inițiativă 
a dus la o dezvoltare relativ neuniformă.
XI
Comisia și SEAE mulțumesc Curții pentru recoman ‑
dările sale, care vor consolida eforturile interne de 
îmbunătățire a inițiativei.Rezumat
VII
Comisia și SEAE salută concluziile Curții și sunt de 
acord că există elemente ale inițiativei care trebuie 
finalizate. S‑au înregistrat progrese satisfăcătoare în 
punerea în aplicare a unei inițiative care se bazează 
pe o abordare voluntară, de la bază către vârf, care 
va avea nevoie de timp pentru a atinge un nivel 
de maturitate și care ar trebui să facă întotdeauna 
obiectul unei dezvoltări continue. Toate instrumen ‑
tele necesare există, cum ar fi înființarea structurilor 
necesare în majoritatea regiunilor, organizarea de 
mese rotunde, un chestionar de evaluare a nevoilor, 
finanțarea de proiecte în diferite regiuni, măsurile 
de monitorizare a implementării și evaluării pro ‑
iectelor, precum și diferite instrumente de vizibi ‑
litate. În plus, se organizează reuniuni periodice 
cu țările partenere, agențiile de implementare și 
organizațiile internaționale, precum și cu punctele 
de contact din statele membre ale UE. Primele 
planuri naționale de acțiune sunt în curs de ela ‑
borare în cinci țări pilot. Se depun alte eforturi 
pentru a invita și alte țări partenere să participe 
la program. Peste 20 de noi țări partenere și‑au 
exprimat interesul de a participa la program. Cu 
aceste elemente constitutive și cu rețelele care au 
fost create, inițiativa poate atinge un nivel sporit 
în ceea ce privește demonstrarea unei mai bune 
securități și gestionări a riscurilor pentru UE și țările 
participante.
VIII
În plus față de îndeplinirea obiectivelor Strate ‑
giei europene de securitate și ale strategiei UE 
de combatere a activităților infracționale legate 
de neproliferarea armelor de distrugere în masă 
(ADM), inițiativa de a reduce riscurile ce decurg din 
amenințările CBRN provocate de om și naturale. În 
cazul în care există riscuri legate de ADM, inițiativa 
consolidează măsurile de combatere a proliferării, 
dar analizând domeniul de aplicare geografic al 
inițiativei, sprijinul se acordă, de asemenea, în cazul 
în care apar riscuri CBRN mai generale.Răspunsul SEAE  
și al Comisiei
Răspunsul SEAE și al Comisiei 29
34
Toate activitățile din cadrul inițiativei sunt pe bază 
de voluntariat. Țările partenere decid dacă doresc să 
elaboreze un plan național de acțiune în domeniul 
CBRN sau nu.
35
Finanțarea proiectelor în sine nu depinde de ela ‑
borarea unui chestionar de evaluare a nevoilor și/
sau de instituirea unui plan național de acțiune. În 
unele cazuri, Comisia ia măsuri pe baza unor cereri 
specifice din partea țărilor partenere potrivit cărora 
este necesar să fie rezolvată o problemă urgentă și 
prioritară legată de diminuarea riscurilor CBRN.
36
Doar în primele etape ale inițiativei au fost sugerate 
proiecte de către agențiile de implementare. Acest 
lucru s‑a întâmplat atunci când au existat nevoi 
urgente și evidente care au putut fi anticipate în 
timp ce aspectele inițiativei legate de abordarea de 
la bază către vârf erau în etapele inițiale ale dezvol ‑
tării lor.
37
După prima experiență, au fost luate o serie de 
măsuri pentru a îmbunătăți comunicarea cu țările 
partenere privind cerințele în materie de calitate 
ale proiectelor legate de CBRN eligibile pentru 
finanțare din partea UE. Obiectivele și criteriile de 
finanțare sunt în prezent discutate în mod regulat în 
cadrul meselor rotunde în regiuni, în cadrul reuniu ‑
nilor cu șefii secretariatelor regionale, precum și la 
reuniunile cu punctele focale naționale în domeniul 
CBRN. Propunerile de proiecte primite anterior au 
fost adesea prea limitate ca domeniu de aplicare și 
aveau un caracter național, și nu unul regional. JRC 
a urmărit în detaliu toate modificările aduse pro ‑
punerilor de proiecte. Toate propunerile de proiect 
inițiale sunt arhivate și pot fi reexaminate în orice 
moment.Observații
21
Abordarea voluntară, de la bază către vârf, 
a inițiativei este considerată ca fiind un model pen ‑
tru facilitarea cooperării referitoare la probleme de 
securitate complexe.
26
Alegerea regiunilor a fost rezultatul unei abordări 
cuprinzătoare în cadrul căreia SEAE, Comisia și țările 
regiunilor au fost sprijinite de statele membre ale 
UE care au participat la selecție, prin trimiterea de 
experți plătiți de Comisie.
Logica pe baza căreia sunt considerate prioritare 
țările aderente și țările candidate, precum și țările 
vizate de politica de vecinătate a UE este evidentă. 
Importanța riscurilor și amenințărilor în alte regiuni 
nu ar trebui subestimată după cum au demonstrat 
accidentul de la Fukushima și recenta epidemie de 
Ebola, precum și pandemiile provenite din Asia de 
Sud‑Est. Inițiativa are o flexibilitate inerentă care îi 
permite să răspundă în mod eficient amenințărilor 
globale și emergente.
27
Va fi furnizată asistență la fața locului câtorva secre ‑
tariate regionale, în special celor care sunt active 
în țările aderente, țările candidate și în țările vizate 
de politica de vecinătate. Se iau măsuri pentru a se 
facilita acest proces.
28
Aceasta reprezintă o măsură subsecventă prioritară 
pentru SEAE și EuropeAid, și dezvoltăm în prezent 
instrumentele necesare pentru ca delegațiile și 
ambasadele statelor membre să poată sprijini mai 
bine această inițiativă.
29
Diferența în ceea ce privește capacitatea țărilor 
partenere de a duce mai departe această inițiativă 
a dus la o dezvoltare relativ neuniformă. Acordarea 
de prioritate anumitor regiuni, pe baza priorităților 
UE în materie de securitate și a capacității parteneri ‑
lor, a reprezentat o abordare adaptată acestui cadru 
specific de implementare.
Răspunsul SEAE și al Comisiei 30
Concluzii și recomandări
50
Comisia și SEAE salută raportul Curții privind 
centrele de excelență CBRN ale UE. Este nevoie de 
o abordare regională axată pe cerere și care este 
foarte utilă pentru instituțiile noastre.
51 (a)
Salutăm concluziile Curții. Există elemente ale 
inițiativei care trebuie finalizate. S‑au înregistrat 
progrese satisfăcătoare în punerea în aplicare a unei 
inițiative care se bazează pe o abordare voluntară, 
de la bază către vârf, care va avea nevoie de timp 
pentru a atinge un nivel de maturitate și care ar 
trebui să facă întotdeauna obiectul unei dezvoltări 
continue. Toate instrumentele necesare există, cum 
ar fi înființarea structurilor necesare în majoritatea 
regiunilor, organizarea de mese rotunde, un ches‑  
tionar de evaluare a nevoilor, finanțarea de proiecte 
în diferite regiuni, măsurile de monitorizare a imple ‑
mentării și evaluării proiectelor, precum și diferite 
instrumente de vizibilitate. În plus, se organizează 
reuniuni periodice cu țările partenere, agențiile de 
implementare și organizațiile internaționale, pre ‑
cum și cu punctele de contact din statele membre 
ale UE. Primele planuri naționale de acțiune sunt 
în curs de elaborare în cinci țări pilot. Se depun 
alte eforturi pentru a invita și alte țări partenere să 
participe la program. Peste 20 de noi țări partenere 
și‑au exprimat interesul de a participa la program. 
Cu aceste elemente constitutive și cu rețelele care 
au fost create, inițiativa poate atinge un nivel sporit 
în ceea ce privește demonstrarea unei mai bune 
securități și gestionări a riscurilor pentru UE și țările 
participante.38
În comparație cu alte programe, perioadele de timp 
sunt relativ scurte datorită așa‑numitei reguli N+1 
care se aplică pentru această inițiativă. În medie, 
un proiect începe la 15 luni după decizia Comisiei 
privind programul anual de acțiune.
40
Îmbunătățirea vizibilității UE în cadrul inițiativei 
rămâne o prioritate importantă pentru Comisie și 
SEAE.
41
Au fost luate o serie de măsuri menite să încurajeze 
o mai mare implicare a țărilor partenere în activi ‑
tate, de exemplu sugerând consorțiilor responsabile 
de implementare să integreze competențele locale.
Răspuns comun la punctele 42 și 43
Reînființarea comitetului de coordonare ar trebui 
să faciliteze cooperarea mai largă și ar trebui să 
se concentreze asupra unor direcții strategice și 
probleme legate de implementare. Componența sa 
poate varia în măsura în care discuțiile cu partenerii 
responsabili de implementare, cum ar fi UNICRI, 
trebuie să respecte regulamentele financiare ale 
Comisiei.
Cu toate acestea, cooperarea bilaterală rămâne 
necesară pentru a discuta în mod aprofundat anu ‑
mite aspecte precum cele contractuale și financiare.
45
Comisia depune toate eforturile necesare pentru 
a coordona activitățile UE în domeniul CBRN din 
interiorul și din afara Uniunii Europene.
Există diverse forumuri în care are loc coordona ‑
rea, cum ar fi Planul de acțiune al UE în domeniul 
CBRN, diverse comitete de lucru la nivelul Con ‑
siliului, Parteneriatul global G8/G7 (care implică 
părțile și partenerii principali, inclusiv cele ale/cei 
ai organizațiilor internaționale: AIEA; OMS; Comite ‑
tul 1540; OIAC, ISTC și STCU) sau Inițiativa globală 
pentru combaterea terorismului nuclear (o inițiativă 
creată de către Federația Rusă și Statele Unite ale 
Americii). Datorită acestor activități de coordonare, 
Comisia dispune de o imagine de ansamblu în 
măsura posibilului.
Răspunsul SEAE și al Comisiei 31
52 A treia liniuță
Comisia și SEAE acceptă recomandarea. Aceasta 
reprezintă o măsură subsecventă prioritară pentru 
SEAE și Comisie, și dezvoltăm în prezent instrumen ‑
tele necesare pentru ca delegațiile și ambasadele 
statelor membre să poată sprijini mai bine această 
inițiativă.
53 Prima liniuță
Comisia și SEAE acceptă recomandarea. Consorțiile 
responsabile de implementare sunt încurajate 
să integreze competențele locale în realizarea 
proiectelor.
53 A doua liniuță
Comisia și SEAE acceptă recomandarea. În 
comparație cu alte programe, perioadele de timp 
sunt relativ scurte datorită așa‑numitei reguli N+1 
care se aplică pentru această inițiativă. În medie, un 
proiect începe la 15 luni după decizia Comisiei pri ‑
vind programul anual de acțiune. Comisia va încerca 
să reducă și mai mult decalajul de timp.
53 A treia liniuță
Comisia și SEAE acceptă recomandarea. Comitetul 
de coordonare, axat pe probleme strategice și de 
implementare, va fi reînființat. Componența sa 
poate varia în măsura în care discuțiile cu partenerii 
responsabili de implementare, cum ar fi UNICRI, 
trebuie să respecte regulamentele financiare ale 
Comisiei.51 (b)
Comisia și UNICRI oferă inițiativei un sprijin dife ‑
rit, însă complementar. Echipa responsabilă de 
guvernanță oferă sprijin în materie de guvernanță, 
după cum și când este necesar. Va fi furnizată 
asistență la fața locului câtorva secretariate regio ‑ 
nale, în special celor care sunt active în țările ade ‑
rente, țările candidate și țările vizate de politica de 
vecinătate.
Deoarece în prezent au fost instituite rețele, Comi ‑
sia intenționează să îmbunătățească capacitatea 
tehnică în cazurile în care aceasta poate fi cel mai 
bine absorbită. Delegațiile UE joacă un rol tot mai 
mare în sprijinirea inițiativei. Cum în prezent baza 
voluntară și legată de abordarea de la bază către 
vârf pentru participare a fost instituită, sprijinul 
delegațiilor poate fi mobilizat.
51 (c)
În anumite privințe, progresele variabile erau ine ‑
vitabile, dar, cum în prezent instrumentele există, 
implementarea programului este mai uniformă, 
chiar dacă progresele înregistrate de la o regiune la 
alta vor rămâne variabile. Modalitățile de a garanta 
că buna cooperare bilaterală între organismele deci ‑
zionale și buna cooperare bilaterală între partenerii 
responsabili de implementare sunt extinse pentru 
a acoperi toate cele patru organisme sunt în curs de 
examinare.
52 Prima liniuță
Comisia și SEAE acceptă recomandarea. Inițiativa are 
o flexibilitate inerentă care îi permite să răspundă în 
mod eficient amenințărilor globale și emergente.
52 A doua liniuță
Comisia și SEAE acceptă recomandarea. Va fi fur ‑
nizată asistență la fața locului câtorva secretariate 
regionale, în special celor care sunt active în țările 
aderente, țările candidate și în țările vizate de poli ‑
tica de vecinătate. Se iau măsuri pentru a se facilita 
acest proces.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar: 
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  mai multe exemplare/postere/hărți: 
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site ‑ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Abonamente:•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
QJ-AB-14-017-RO-N  I SSN 1977-5806Uniunea Europeană și‑a lansat Inițiativa privind 
centrele de excelență în domeniul chimiei, 
biologiei, radiologiei și în domeniul nuclear 
(CBRN) în mai  2010. Inițiativa este destinată să 
consolideze capacitatea instituțională a  țărilor 
terțe de a  atenua riscurile CBRN, care, în caz 
contrar, ar putea deveni o  amenințare la 
adresa  UE.
Auditul realizat de Curte a  evaluat dacă Inițiativa 
privind centrele de excelență în domeniul CBRN 
ale UE poate contribui în mod eficace la atenuarea riscurilor de acest fel care provin din 
afara teritoriului UE. Curtea concluzionează că 
inițiativa poate contribui în mod eficace la 
atenuarea riscurilor chimice, biologice, 
radioactive și nucleare care provin din afara UE, 
însă mai trebuie finalizate anumite elemente. 
Curtea formulează o  serie de recomandări de 
care SEAE și Comisia ar trebui să țină seama 
pentru a  continua dezvoltarea inițiativei și 
a asigura sustenabilitatea acesteia.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ