Autoritățile desfășoară mai multe proiecte pentru a îmbunătăți digitalizarea sistemului de justiție. Un nou sistem de gestionare a cauzelor pentru instanțele administrative și speciale, pregătit în cooperare cu judecătorii, a fost finalizat în decembrie 2020 și a fost introdus în toate instanțele respective, deși au apărut unele probleme tehnice. Printre altele, sistemul permite utilizatorilor să depună plângeri, să li se comunice documente și să verifice online stadiul procedurilor. De asemenea, acesta permite prezentarea hotărârilor într-un format care poate fi citit automat. Un sistem similar de gestionare a cauzelor pentru instanțele de drept comun este în curs de dezvoltare și se preconizează că va fi finalizat până la sfârșitul anului 2022. În plus, la sfârșitul anului 2020, Ministerul Justiției a finalizat un sistem care permite anonimizarea și adnotarea automată a hotărârilor instanțelor judecătorești și ale altor autorități, ceea ce se preconizează că va spori disponibilitatea electronică a documentelor . În plus, Ministerul Justiției elaborează în prezent un nou instrument de raportare care să fie utilizat de instanțe și de alte autorități, ceea ce ar trebui să sporească gradul de utilizare a informațiilor colectate .

Reforma privind Parchetul a început să producă rezultate în ceea ce privește creșterea eficienței și specializarea. Din septembrie 2019, Parchetul General și 11 parchete locale au fuzionat, formând Autoritatea Parchetelor Naționale . Reorganizarea a permis centralizarea și dezvoltarea unor practici naționale uniforme în materie de urmărire penală, o mai bună cooperare în cadrul Parchetului și o distribuție mai uniformă a resurselor . De asemenea, aceasta a permis un nivel mai ridicat de specializare a procurorilor . Acest lucru a condus la o îmbunătățire a eficienței, după cum o demonstrează, printre altele, creșterea numărului de cazuri soluționate per procuror . Reforma are, de asemenea, importanță pentru combaterea corupției (a se vedea secțiunea II). Parchetul a raportat o serie de cauze restante parțial generate de pandemia de COVID-19 și a primit fonduri suplimentare menite să contribuie la soluționarea acestui stoc de cauze restante .

Finlanda beneficiază, în general, de un mediu liber și protejat pentru jurnaliști și profesioniștii din mass-media. Principala autoritate de reglementare în domeniul mass-mediei, Agenția de Transport și Comunicații din Republica Finlanda, este percepută ca fiind corectă și transparentă, dar situația sa economică este în continuare dificilă. A fost adoptată o nouă legislație specifică ce prevede obligația furnizorilor de servicii mass-media să pună la dispoziția publicului informații privind structura lor de proprietate. A fost numit un grup de lucru pregătitor în vederea extinderii în continuare a accesului garantat prin constituție la documente prin asigurarea conformității și prin includerea mai multor informații. Guvernul planifică, de asemenea, modificări ale Codului penal pentru a facilita urmărirea penală a amenințărilor ilegale și vizarea victimelor vulnerabile, cum ar fi jurnaliștii independenți. Pentru a aborda discursurile de incitare la ură îndreptate împotriva jurnalistelor, guvernul elaborează o nouă modificare a Codului penal pentru ca genul să fie adăugat printre motivele care constituie un temei pentru creșterea pedepselor pentru (orice) infracțiune. În plus, guvernul are în vedere un mecanism permanent de ajutor pentru sprijinirea jurnalismului în Finlanda, pe lângă o schemă de sprijin temporar care a fost legată în mod specific de pandemia de COVID-19.

O serie de reforme juridice sunt în curs de elaborare pentru a aborda hărțuirea jurnaliștilor online . Ministerul Justiției a emis o propunere a guvernului de modificare a Codului penal pentru a permite procurorilor, în anumite cazuri, să formuleze acuzații în numele victimei pentru acte ilegale de amenințare și hărțuire. Amendamentul urmărește să abordeze situația vulnerabilă a jurnaliștilor independenți și a persoanelor aflate în funcții publice și se preconizează că va intra în vigoare în toamna anului 2021 . Pentru a aborda discursurile de incitare la ură îndreptate împotriva jurnalistelor, Ministerul Justiției a început, de asemenea, să elaboreze o nouă modificare a Codului penal pentru ca genul să fie adăugat printre motivele care constituie un temei pentru creșterea pedepselor pentru (orice) infracțiune . Aceste acțiuni par să fie salutate în mare măsură de către comunitatea jurnalistică, în special în ceea ce privește abordarea amenințărilor online . În plus, guvernul are în vedere necesitatea de a consolida ordinele de restricție, care pot proteja viața, sănătatea, libertatea sau pacea unei persoane prin refuzarea contactului unei alte persoane cu aceasta și prevenirea unor posibile infracțiuni. Guvernul analizează dacă actualul cadru legislativ abordează în mod suficient campaniile online care incită la ură și posibilitățile de îmbunătățire a eficacității ordinelor de restricție și de reducere a numărului de încălcări . Uniunea jurnaliștilor, împreună cu instituțiile mass-media și asociațiile din acest sector, gestionează un fond de sprijin pentru a ajuta jurnaliștii care au fost supuși amenințărilor și altor forme de hărțuire . De la Raportul din 2020 privind statul de drept , nu au fost publicate noi alerte pentru Finlanda pe Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor, însă MPM 2021 raportează că jurnaliștii sunt tot mai hărțuiți online, în principal sub formă de amenințări și campanii de denigrare și că, în special, jurnalistele se confruntă cu abuzuri verbale bazate pe gen și cu amenințări de violență cu caracter sexual.

IV.Alte probleme instituționale legate de sistemul de control și echilibru

Republica Finlanda este o democrație parlamentară unicamerală, în care propunerile legislative pot veni din partea guvernului sau a Parlamentului (deși, în practică, majoritatea legilor au la bază propuneri ale guvernului). În absența Curții Constituționale, controlul ex ante al constituționalității este efectuat de Cancelarul pentru justiție, care este atașat guvernului, și de Comisia parlamentară pentru drept constituțional, o comisie parlamentară care evaluează constituționalitatea propunerilor prezentate Parlamentului. Mai mult, în cazuri concrete, toate instanțele de judecată pot efectua controlul ex post al constituționalității . Cancelarul pentru justiție, Centrul pentru drepturile omului și Ombudsmanul Parlamentului joacă un rol important în sistemul de control și echilibru.

Un Plan de acțiune pentru o mai bună reglementare pentru anul 2020 vizează îmbunătățirea calității, a planificării și a transparenței legislației. În august 2020, guvernul a adoptat un Plan de acțiune pentru o mai bună reglementare pentru a îmbunătăți în continuare calitatea și transparența procesului de redactare a proiectelor legislative . Planul prevede activități de îmbunătățire a planificării sistematice a legislației, dezvoltarea în continuare a transparenței și a consultării părților interesate, elaborarea de evaluări ale impactului și o abordare sistematică a evaluării ex post, precum și sporirea beneficiilor tehnologiei și ale digitalizării în procesul legislativ. Planul de acțiune este susținut de un plan de punere în aplicare .

Utilizarea competențelor pentru situații de urgență și a altor măsuri în contextul pandemiei de COVID-19 a făcut în mod constant obiectul unui control ex ante al constituționalității. Exercitarea competențelor pentru situații de urgență este permisă numai în cazul unei stări de urgență, care poate fi declarată de guvern împreună cu președintele. Adoptarea măsurilor de urgență urmează mai multe etape și face obiectul aprobării Parlamentului și controlului constituționalității efectuat de Cancelarul pentru justiție și de Comisia pentru drept constituțional . Utilizarea competențelor pentru situații de urgență este condiționată de mai multe cerințe, cum ar fi necesitatea și proporționalitatea, și trebuie să fie limitată în timp. În urma aplicării competențelor pentru situații de urgență în perioada cuprinsă între 16 martie și 16 iunie 2020, a fost declarată din nou starea de urgență între 1 martie 2021 și 27 aprilie 2021. Majoritatea măsurilor luate în contextul pandemiei de COVID-19 au fost întemeiate pe legislația ordinară . Cancelarul pentru justiție a remarcat că, în general, principiile statului de drept au fost respectate în mod corespunzător, deși au fost identificate unele probleme, cum ar fi aplicarea excesiv de vastă a legislației ordinare și motivarea insuficientă a măsurilor de urgență în anumite situații. Comisia pentru drept constituțional a atras atenția asupra necesității unei revizuiri aprofundate a reglementării stării de urgență după încetarea actualelor circumstanțe excepționale.

Se preconizează că o lege care să clarifice repartizarea competențelor între Cancelarul pentru justiție și Ombudsmanul Parlamentului urmează să fie înaintată Parlamentului. Cancelarul pentru justiție și Ombudsmanul Parlamentului sunt cele două instituții independente de apărare a legalității și a drepturilor fundamentale prevăzute în Constituția Republicii Finlanda. Aceste instituții îndeplinesc sarcini similare și concomitente de supraveghere a activităților desfășurate de autoritățile publice și de monitorizare a respectării principiilor legalității și a statului de drept în exercitarea puterii publice de către guvern, instituțiile publice și instanțele de judecată , cu toate că, în practică, există o anumită specializare . În 2018 a fost lansată o reformă cu scopul de a reduce suprapunerile în ceea ce privește sarcinile instituțiilor și de a permite continuarea specializării acestora. Pandemia de COVID-19 a întârziat adoptarea reformei, care se preconizează că va fi prezentată Parlamentului în toamna anului 2021 . Reforma a fost promovată în mod activ atât de Ombudsmanul Parlamentului, cât și de Cancelarul pentru justiție, având în vedere, de asemenea, o eficiență îmbunătățită preconizată în gestionarea sarcinilor acestora. În contextul pandemiei de COVID-19, s-a înregistrat o creștere semnificativă a volumului de muncă, deoarece aceasta a declanșat o serie de plângeri împotriva măsurilor adoptate de autorități adresate ambelor instituții și a impus Cancelarului pentru justiție să efectueze o analiză premergătoare a legalității legislației legate de pandemia de COVID-19.

Noul comitet consultativ pentru politicile societății civile, care joacă un rol important pentru spațiul civil, va fi ales în toamnă. Spațiul societății civile în Finlanda este considerat a fi unul deschis . Pe lângă consultările formale privind noua legislație, există o lungă tradiție de participare a organizațiilor societății civile la elaborarea de politici guvernamentale, deși nivelul lor de implicare variază în funcție de instituțiile guvernamentale . Unul dintre mecanismele de implicare a societății civile în procesul decizional este Comitetul consultativ pentru politicile societății civile, o platformă responsabilă de promovarea interacțiunii dintre autoritățile publice și societatea civilă și de îmbunătățirea cadrului pentru societatea civilă. Comitetul este alcătuit din reprezentanți ai organizațiilor societății civile și ai mai multor autorități guvernamentale. Comitetul formulează recomandări cu privire la politicile societății civile, care, în opinia sa, sunt luate în considerare în mod corespunzător de către autorități . Mandatul comitetului anterior s-a încheiat în februarie 2021, un nou comitet urmând să fie ales în toamna anului 2021. Comitetul anterior s-a concentrat asupra a două domenii principale, și anume consolidarea autonomiei organizațiilor societății civile și impactul globalizării asupra organizațiilor societății civile.





Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică*

* Lista contribuțiilor primite în contextul consultării pentru Raportul din 2021 privind statul de drept este disponibilă la ( https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation ).

Autoritatea Parchetelor Naționale (2019), Comunicat de presă, The National Prosecution Authority will start to operate as a single bureau on 1 October (Autoritatea Parchetelor Naționale va începe să funcționeze ca birou unic la 1 octombrie), (30 septembrie 2019), ( https://syyttajalaitos.fi/en/-/syyttajalaitos-aloittaa-toimintansa-yhtena-virastona-1-lokakuuta ).

Autoritatea Parchetelor Naționale (2021), Situațiile financiare ale serviciului național de urmărire penală pentru anul 2020 (Syyttäjälaitoksen tilinpäätös 2020).

Biroul Național de Audit, Oversight of Election Campaign and Political Party Financing (Supravegherea finanțării campaniilor electorale și a partidelor politice) ( Oversight of Election Campaign and Political Party Financing (vaalirahoitusvalvonta.fi) .

Cancelarul pentru justiție (2021), Contribuția la Raportul din 2021 privind statul de drept.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021 [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2021), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2021] ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ ).

CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States (Studiu privind funcționarea sistemelor judiciare din statele membre ale UE).

Civicus, Monitor tracking civic space – Finland (Instrumentul de monitorizare a spațiului civic – Finlanda) ( https://monitor.civicus.org/country/finland/ ).

Comisia Europeană (2020), Raportul privind statul de drept, capitol consacrat situației statului de drept din Finlanda.

Comisia Europeană (2021), Tabloul de bord privind justiția în UE.

Consiliul Europei, Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor – Republica Finlanda ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/finland ).