RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 3.12.2008 
SEC(2008) 2945 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
care înso țește 
 
Propunere de 
 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
 
de stabilire a standardelor mini me pentru primirea solicitan ților de azil în statele 
membre 
   
Rezumatul evalu ării impactului  
 
 
{COM(2008) 815 final} 
{SEC(2008) 2944} 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
Adoptarea unei propuneri de modificare a Di rectivei 2003/9/CE a Consiliului privind 
standardele minime pentru primirea solicitan ților de azil în statele membre (denumit ă în 
continuare Directiva privind condi țiile de primire) a fost inclus ă în Programul de lucru al 
Comisiei pentru 20081 drept una din ini țiativele sale strategice. 
În vederea preg ătirii pentru faza a doua a elabor ării legisla ției privind azilul, a șa cum s-a 
solicitat prin Programul de la Haga2, Comisia a lansat procesul de evaluare a rezultatelor 
obținute în prima faz ă de creare a unui sistem european comun de azil (denumit în continuare 
SECA), inclusiv, inter alia , condițiile de primire ale solicitan ților de azil.  
În acest sens, Comisia a publicat raportul de la 26 noiembrie 20073 (denumit în continuare – 
Raportul de evaluare ) privind transpunerea și aplicarea directivei de c ătre statele membre, 
subliniind domeniile în care este necesar ă clarificarea dispozi țiilor existente și/sau 
armonizarea suplimentar ă a acestora. În plus, Comisia a prezentat în luna iunie 2007, de 
asemenea, o carte verde  în vederea consult ării factorilor interesa ți privind op țiunile posibile 
de conturare a fazei a doua a SECA aferent ă, în ceea ce prive ște primirea solicitan ților de azil. 
În final, au avut loc mai multe reuniuni ale exper ților din statele membre, ICNUR, ONG-uri 
precum și cu profesori în vederea identific ării principalelor domenii problematice care trebuie 
abordate în faza a doua a elabor ării legislației privind azilul.  
Problemele ridicate și sugestiile formulate în cadrul proc esului de consultare au constituit 
fundamentul pentru preg ătirea prezentei evalu ări a impactului.  
2. SITUAțIA CURENT Ă șI PROBLEME EXISTENTE  
În ceea ce prive ște condițiile pentru primirea solicitan ților de azil, au fost identificate 
următoarele probleme: 
• Directiva privind condi țiile pentru primire nu garanteaz ă întotdeauna standarde adecvate de 
tratament pentru solicitan ții de azil, în special în leg ătură cu: 
– accesul la pia ța forței de munc ă; 
– nivelul și forma condi țiilor materiale de primire; 
– abordarea nevoilor pers oanelor vulnerabile; 
– detenția; 
– sfera de aplicare a directivei.  
• Standardele diferite de tratament aplicate solicitan ților de azil vulnerabili și resortisan ții 
vulnerabili ar putea cond uce la discriminare;  
                                                 
1 COM (2007) 640 
2 Programul de la Haga: consolidarea spa țiului de libertate, securitate și justiție în Uniunea European ă, 
adoptat la 5 noiembrie 2004 
3 COM (2007) 745 
RO 3   RO • Lipsa condi țiilor de primire armonizate ar putea conduce la cre șterea fluxurilor secundare 
de solicitan ți de azil, situa ție care impune o presiune injust ă asupra administra țiilor 
naționale și solicitan ților de azil. 
În cadrul evalu ării impactului, în continuarea este analizat ă posibila evolu ție a situa ției în 
cazul în care nu sunt luate m ăsuri la nivelul UE și se conchide c ă problemele existente ar 
persista și că o acțiune imediat ă din partea UE este imperios necesar ă.  
3. OBIECTIVELE DE POLITIC Ă 
Obiectivele generale  ale fazei a doua a SECA în ceea ce prive ște Directiva privind condi țiile 
de primire sunt asigurarea unor standarde mai ridicate de tratament al  persoanelor care au 
nevoie de protec ție interna țională și contribu ția la reducerea feno menului fluxurilor 
secundare. 
Noua directiv ă urmărește, în special,urm ătoarele obiective specifice: 
I) facilitarea accesului la pia ța forței de munc ă; 
II) asigurarea unor standa rde adecvate pentru condi țiile materiale de primire; 
III) garantarea faptului c ă nevoile grupurilor vulnerab ile sunt abordate în mod 
corespunz ător;  
IV) limitarea deten ției numai la cazuri excep ționale și consolidarea garan țiilor juridice 
pentru solicitan ții de azil de ținuți; 
V) definirea clar ă a domeniului de aplicare al directivei.  
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Luând în considerare natura diferit ă a obiectivelor specifice men ționate anterior, în evaluarea 
impactului se propun op țiuni de politic ă separate pentru fieca re dintre obiective. Op țiunea de 
politică preferată s-a obținut prin combinarea op țiunilor de politic ă preferate selectate pentru 
fiecare obiectiv specific.  
4.1. Statu-quo  
Cadrul juridic actual ar r ămâne neschimbat, iar activit ățile în derulare din statele membre ar 
continua.  
Comisia ar continua s ă monitorizeze punerea în aplicar e a Directivei privind condi țiile de 
primire.  
4.2. Opțiunea de politic ă preferată 
Având în vedere nivelul de complexitate al op țiunilor de politic ă propuse, prezentul rezumat 
se limiteaz ă la enumerarea elementelor principale din care se compune op țiunea de politic ă 
preferată. Opțiunea de politic ă preferată constă atât în opțiuni legislative  cât și în opțiuni 
bazate pe promovarea cooper ării practice  între statele membre. 
În ceea ce prive ște: 
• domeniul de aplicare al directivei , opțiunea de politic ă preferată: 
RO 4   RO – clarifică faptul că directiva se aplic ă tuturor tipurilor de proceduri privind solicit ările de 
azil (inclusiv Dublin) și în toate zonele geografice și centrele de cazare ale solicitan ților de 
azil (inclusiv deten ția);  
– asigură includerea solicitan ților de protec ție subsidiar ă.  
• accesul la pia ța forței de munc ă, opțiunea de politic ă preferată: 
– scurtează termenele privind accesul la pia ța forței de munc ă; 
– interzice impunerea de condi ții pe piața muncii la nivel na țional care ar putea afecta dreptul 
de a avea un loc de munc ă al solicitan ților de azil. 
Opțiunea preferat ă de cooperare practic ă care o completeaz ă pe cea legislativ ă prevede 
schimbul de bune practici, în cadrul re țelei EURASIL, în ceea ce prive ște restricțiile pieței 
muncii, în vederea continu ării facilitării accesului la aceasta; de exemplu, tradi ția statelor 
membre de a nu solicita permise de munc ă și/sau de a acorda acces imediat la angajare poate 
fi prezentat ă alături de aceea de a prevedea m ăsuri mai stricte în acest domeniu.  
• detenția solicitan ților de azil , opțiunea de politic ă preferată: 
– vizează garantarea evit ării detenției în condi ții normale și apelarea la aceast ă variantă 
numai în cazuri excep ționale; 
– introduce o serie de garan ții procedurale pentru solicitan ții de azil de ținuți, precum dreptul 
de a fi informa ți asupra motivelor deten ției sau asupra posibilit ăților de contestare a 
deciziei de deten ție în fața instanțelor judec ătorești naționale; 
– prevede condi ții de deten ție care iau în considerare situa ția vulnerabil ă a persoanelor cu 
nevoi speciale, în special copiii și victimele torturii;  
– prevede c ă minorii nu sunt de ținuți decât dac ă este în interesul superior al acestora, iar 
detenția minorilor neînso țiți nu este permis ă; 
– introduce un sistem de revizuire periodic ă în vederea monitoriz ării detenției. 
Opțiunea preferat ă de cooperare practic ă care o completeaz ă pe cea legislativ ă prevede 
schimbul de bune practici, în cadrul re țelei EURASIL, cu acele state membre care aplic ă 
măsuri alternative la deten ție (de exemplu garan ții financiare, prezentare a unui garant etc).  
• condițiile materiale de primire , opțiunea de politic ă preferată:  
– urmărește o abordare cantitativ ă privind principiul unui „nivel adecvat al condi țiilor 
materiale de primire” prin intr oducerea unor puncte de referin ță, și anume nivelul minim 
de asisten ță socială oferită resortisan ților naționali; 
– introduce o obliga ție de raportare pentru statel e membre în vederea monitoriz ării, inter 
alia, a nivelului asisten ței oferite solicitan ților de azil;  
– asigură că retragerea sau reducerea condi țiilor de primire ale autorit ăților naționale respect ă 
principiul standardelor de via ță adecvate și garanteaz ă dreptul de c ontestare a unor 
asemenea decizii.  
Opțiunea preferat ă de cooperare practic ă ce o completeaz ă pe cea legislativ ă prevede 
schimbul de bune practici, în cadrul re țelei EURASIL, pentru a asigura standarde mai înalte în 
ceea ce prive ște condițiile materiale de primire, luân d în considerare, de asemenea, 
capacitatea de primire a statelor membre; ma i concret, se pot schimba idei privind 
RO 5   RO îmbunătățirea abord ării nevoilor solicitan ților de azil în centrele de primire sau privind luarea 
în considerare a considera țiilor de vârst ă și sex la momentul caz ării acestora, precum și 
respectare dreptului la intimitate și viața de familie.  
• persoanele cu nevoi speciale , opțiunea de politic ă preferată: 
– asigură instituirea mecanismelor de identificare adecvat ă a nevoilor speciale și oferă 
monitorizarea cazurilo r individuale dup ă caz; 
– facilitează accesul minorilor la educa ție; 
– introduce obliga ția statelor membre de a preveni infrac țiunile pe motive de sex în centrele 
de cazare; 
– clarifică sensul no țiunilor esen țiale prevăzute în prezent în directiv ă precum „asisten ță 
medicală sau de alt tip necesar ă” și „tratamentul de baz ă al bolilor”; 
– introduce obliga ția de preg ătire corespunz ătoare a personalului care intr ă în contact cu 
victimele torturii sau violului. 
Opțiunea preferat ă de cooperare practic ă, care o completeaz ă pe cea legislativ ă prevede: 
– schimbul de bune practici în mod periodic, în cadrul re țelei EURASIL, privind tratamentul 
grupurilor vulnerabile, în  special pentru a asigura identificarea proactiv ă a nevoilor 
speciale, pentru a garanta accesul la tratamentul adecvat, dup ă caz, și pentru a asigura 
pregătirea corespunz ătoare a personalului care intr ă în contact cu aceste grupuri; 
– cooperare practic ă în cadrul re țelei EURASIL poate contribui la adoptarea unui manual UE 
care ar putea reuni bunele practici la nivel UE în ceea ce prive ște pregătirea personalului 
care intră în contact cu grupur ile vulnerabile, orient ări privind identificarea nevoilor 
speciale, cazarea persoanelor vulnerabile etc.  
Principalele avantaje  ale opțiunii preferate sunt urm ătoarele: 
• asigură standarde mai ridicate  de tratament al solicitan ților de azil (acces facilitat la pia ța 
forței de munc ă, garanții procedurale pentru persoanele de ținute, standarde mai ridicate de 
tratament al grupurilor vulnerabile  etc.) conform dreptului interna țional, în special 
Convenția Națiunilor Unite cu privire la Drepturile Copilului și Carta Drepturilor 
Fundamentale a Uniunii Europene.  
• se realizeaz ă continuarea armoniz ării condițiilor de primire prin interven ție legislativ ă, 
precum și consolidarea m ăsurilor de cooperare practic ă, promovând astfel standarde egale 
de tratament în ansamblul UE și asigurând o abordare global ă a condițiilor de primire. 
În ceea ce prive ște efectele principale:  
• din perspectiva respect ării drepturilor fundamentale, asig urarea unor standarde de primire 
mai ridicate va avea un impact gl obal pozitiv asupra solicitan ților de azil. Va fi consolidat, 
în special, dreptul la libera circula ție prin garantarea dispunerii deten ției numai în cazuri 
excepționale și prin interzicerea deten ției minorilor neînso țiți; facilitarea acc esului la pia ța 
forței de munc ă contribuie la cre șterea autonomiei solicitan ților de azil și ușurează 
integrarea acestora în statul membru gazd ă; situația grupurilor vulnerab ile ar fi mai bine 
abordată, asigurându-se c ă nevoile acestora sunt identificate la timp și că există acces la 
tratamentul corespunz ător; în sfâr șit, schimbul de bune practici și adoptarea orient ărilor în 
toate domeniile relevante condi țiilor de primire poate reprezenta un instrument util în 
asigurarea aplic ării unor standarde cât mai ridicate în ansamblul UE.  
RO 6   RO • prin asigurarea unor standarde de tratament mai echitabile în ansamblul UE, în special 
privind deten ția, condițiile materiale de primire și accesul pe pia ța forței de munc ă, 
măsurile propuse ar putea duce la reducerea fenomenului fl uxurilor secundare. Cooperarea 
practică poate ajuta, de asemenea, la stabilirea de practici comune în domeniul primirii 
solicitanților de azil, în special privind tratam entul grupurilor vulnerabile, prin adoptarea 
unui manual UE care ar reuni bunele practici și politicile la nivelul UE care trebuie aplicate 
în statele membre.  
În ceea ce prive ște fezabilitatea financiar ă: 
• sunt necesare eforturi financiare  pentru a respecta noua directiv ă, în ceea ce prive ște: 
– condițiile materiale de primire, în vederea alin ierii politicilor aces tora cu punctele de 
referință stabilite de noua directiv ă; 
– tratamentul persoanelor vulnerabile, în vederea stabilirii la nivel na țional a unor 
mecanisme pentru identificarea nevoilor speciale;  
– garantarea accesului la îngr ijiri medicale pentru persoa nele vulnerabile în acelea și condiții 
ca cele aplicabile resortisan ților naționali;  
• intervenția prevăzută privind limitarea constrângerilo r de timp privind accesul la pia ța 
forței de munc ă poate genera economii pentru statele membre; aceasta se poate datora 
faptului c ă solicitanții de azil ar putea fi mai aut onomi, evitându-se astfel asisten ța socială 
suplimentar ă; mai mult, ar contribui la sistemul fis cal al statelor membre prin impozitarea 
veniturilor provenite din munc ă; 
• garantarea faptului c ă detenția se aplic ă numai în cazuri excep ționale, ar putea genera, de 
asemenea, economii pentru statele membre; din cauza num ărului mare de angaja ți din 
centrele de deten ție, pentru respectarea cerin țelor de securitate, politicile privind deten ția s-
ar putea dovedi mai costisitoar e decât cazarea solicitan ților de azil în centrele deschise de 
primire.  
5. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Monitorizarea și evaluarea op țiunii preferate va constitui un element important în evaluarea 
eficienței și eficacității noii directive. În acest sens, Comisia va evalua și raporta în mod 
regulat, punerea în aplicare a noii directive în statele membre. În plus, se vor pune în practic ă 
mecanisme anuale de raportare în vederea monitoriz ării acelor domenii a c ăror punere în 
aplicare s-a dovedit problematic ă pe durata primei faze a elabor ării legisla ției privind azilul. 
Reuniunile periodice ale exper ților vor continua s ă aibă loc în vederea discut ării problemelor 
de punere în aplicare și a schimbului de bune practici între statele membre.  
Tabelul de mai jos include o lista propus ă de indicatori care ar putea fi utiliza ți pentru 
evaluarea progresului și eficacității opțiunii preferate în atingerea obiectivelor principale de 
politică.  
Indicatori 
• nivelul de punere în aplicare de c ătre statele membre a modific ărilor propuse la Directiva 
privind condi țiile de primire; 
• numărul solicitan ților de azil dintr-un stat membru; 
• numărul solicitan ților de azil salaria ți dintr-un stat membru; 
RO 7   RO • numărul solicitan ților de azil identifica ți ca având nevoi speciale și numărul de sesiz ări ale 
instituțiilor competente; 
• numărul solicit ărilor și transferurilor Dublin;  
• rezultate pozitive cu baza de date EURODAC; 
• valoarea beneficiilor oferite solicitan ților de azil; 
• numărul de persoane care beneficiaz ă de activit ățile finanțate prin FER;  
• nivelul resurselor financia re alocate pentru FER;  
• nivelul resurselor financia re alocate pentru activit ățile de cooperare practic ă;  
• numărul de form ări efectuate.