3.Prefinanțarea se eliberează sub rezerva intrării în vigoare a acordului de împrumut și în conformitate cu modalitățile prevăzute în acesta. Prefinanțarea se lichidează prin deduceri proporționale din tranșele plătite.

2.Comisia pune sprijinul sub formă de împrumut la dispoziția României în tranșe, în conformitate cu anexa la prezenta decizie. Suma de 1 942 479 890 EUR se pune la dispoziție ca plată de prefinanțare, egală cu 13 % din împrumut. Prefinanțarea și tranșele pot fi plătite de Comisie în cadrul unei singure operațiuni de plată sau prin intermediul mai multor plăți eșalonate. Cuantumul tranșelor depinde de disponibilitatea finanțării.

Articolul 3 Sprijinul sub formă de împrumut

4.Eliberarea tranșelor în conformitate cu acordul de finanțare este condiționată de disponibilitatea finanțării și de o decizie a Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 24 din Regulamentul (UE) 2021/241, care să ateste că România a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante identificate în ceea ce privește implementarea planului de redresare și reziliență. Pentru a fi eligibilă pentru plată, România trebuie să atingă jaloanele și țintele până la 31 august 2026, sub rezerva intrării în vigoare a angajamentelor juridice menționate la alineatul (1).

3.Prefinanțarea se eliberează sub rezerva intrării în vigoare a acordului de finanțare și în conformitate cu modalitățile prevăzute în acesta. Prefinanțarea se lichidează prin deduceri proporționale din tranșele plătite.

1.Uniunea pune la dispoziția României o contribuție financiară sub formă de sprijin nerambursabil în valoare de 14 239 689 750 EUR. O sumă de 10 211 538 399 EUR se pune la dispoziție pentru a fi angajată din punct de vedere juridic până la 31 decembrie 2022. Sub rezerva actualizării prevăzute la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241, în urma căreia pentru România rezultă o contribuție financiară maximă actualizată egală sau mai mare decât 14 239 689 750 EUR, se pune la dispoziție o sumă suplimentară de 4 028 151 351 EUR pentru a fi angajată din punct de vedere juridic în perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2023. În cazul în care, în urma actualizării prevăzute la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul nr. 2021/241, pentru România rezultă o contribuție financiară maximă actualizată mai mică decât 14 239 689 750 EUR, diferența dintre contribuția financiară maximă actualizată și suma de 10 211 538 399 EUR se pune la dispoziție pentru a fi angajată din punct de vedere juridic în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 20 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2021/241 în perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2023.

(60)România a solicitat o prefinanțare de 13 % din valoarea contribuției financiare și de 13 % din valoarea împrumutului. Această sumă ar trebui să se pună la dispoziția României sub rezerva intrării în vigoare a acordului prevăzut la articolul 23 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241 („acordul de finanțare”) și a acordului de împrumut prevăzut la articolul 15 alineatul (2) din regulamentul sus-menționat („acordul de împrumut”) și în conformitate cu modalitățile prevăzute în acestea.

(58)În plus, pentru a sprijini reformele și investițiile suplimentare, România a solicitat sprijin sub formă de împrumut. Cuantumul maxim al împrumutului solicitat de România este mai mic de 6,8 % din venitul său național brut pe 2019 în prețuri curente. Valoarea costurilor totale estimate ale planului este mai mică decât contribuția financiară disponibilă pentru România și sprijinul sub formă de împrumut solicitat, luate împreună.

(56)Costurile totale estimate ale planului de redresare și reziliență al României sunt de 29 181 842 750 EUR. Întrucât planul de redresare și reziliență îndeplinește într-o măsură satisfăcătoare criteriile de evaluare prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/241 și, în plus, întrucât valoarea costurilor totale estimate ale planului este mai mică decât contribuția financiară maximă disponibilă pentru România, contribuția financiară alocată planului de redresare și reziliență al României ar trebui să fie egală cu valoarea costurilor totale estimate ale planului pentru România.

(55)În urma evaluării pozitive de către Comisie a planului de redresare și reziliență al României, cu constatarea că planul îndeplinește în mod satisfăcător criteriile de evaluare prevăzute în Regulamentul (UE) 2021/241, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2) din regulamentul menționat și cu anexa V la regulamentul menționat, prezenta decizie ar trebui să stabilească reformele și proiectele de investiții necesare pentru implementarea planului de redresare și reziliență, jaloanele, țintele și indicatorii relevanți, precum și suma pusă la dispoziție de Uniune pentru implementarea planului de redresare și reziliență sub formă de sprijin financiar nerambursabil și de împrumut.

(52)Planul de redresare și reziliență cuprinde investiții de-a lungul coridoarelor transeuropene de transport (TEN-T). În plus, se preconizează că dezvoltarea a cel puțin 315 km din sistemul european de management al transportului feroviar va permite interoperabilitatea cu sistemele feroviare ale altor state membre. Planul prevede, de asemenea, sprijinirea participării întreprinderilor românești la proiectul multinațional privind procesoarele de mică putere și cipurile semiconductoare, care se preconizează că va fi implementat în principal prin participarea sau asocierea la un proiect important de interes european comun deja planificat.

(41)Se are în vedere o guvernanță pe mai multe niveluri pentru implementarea și monitorizarea planului de redresare și reziliență. La nivel central, coordonarea este asigurată de Comitetul interministerial de coordonare a planului de redresare și reziliență, responsabil cu examinarea progreselor înregistrate în implementarea planului, în strânsă cooperare cu Ministerul Investițiilor și Proiectelor Europene (MIPE). MIPE este numit coordonator național pentru pregătirea, negocierea și aprobarea planului, fiind asistat de Ministerul Finanțelor Publice (pentru sarcini legate de semnarea acordului de împrumut și a acordului de finanțare). Pentru această sarcină se va crea o structură specializată în cadrul MIPE. Implementarea planului de redresare și reziliență va fi asigurată de ministerele de resort și de structurile subordonate ale acestora, prin încheierea de acorduri de finanțare cu MIPE. Contractele vor cuprinde dispoziții referitoare la monitorizarea investițiilor și a reformelor, la execuția planificării financiare, precum și la obligațiile de raportare. Planul prevede, de asemenea, că un organism de audit independent va fi responsabil de efectuarea auditului și a controlului. Acest organism este aceeași autoritate de audit ca și cea utilizată pentru fondurile structurale și de investiții europene și este independent de organismul de coordonare și de instituțiile responsabile cu punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor. Consolidarea capacității administrative, inclusiv prin angajarea de resurse umane suplimentare, va fi consacrată într-un act juridic, cu scopul de a asigura implementarea eficace și la timp a măsurilor prevăzute în plan. Modelul de guvernanță prevede atribuirea unor responsabilități clare pentru implementarea planului, monitorizarea progreselor și raportare. Jaloanele și țintele stabilite în planul României sunt clare și realiste și reflectă în mod adecvat investițiile și reformele prevăzute în plan. Indicatorii sunt relevanți, acceptabili și suficient de solizi. Jaloanele și țintele sunt, de asemenea, relevante pentru măsurile deja finalizate care sunt eligibile în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241. Atingerea satisfăcătoare a acestor jaloane și ținte de-a lungul timpului este necesară pentru a justifica o cerere de plată.

(35)Toate componentele planului includ măsuri care au o contribuție directă la transformarea digitală sau care abordează provocări conexe. Componentele-cheie sunt transformarea digitală, urmată de educație, transportul durabil, sprijinul pentru întreprinderi și cercetarea, dezvoltarea și inovarea. Se preconizează că măsurile care contribuie la transformarea digitală vor îmbunătăți eficacitatea administrației publice, diminuând sarcinile administrative, sporind competitivitatea întreprinderilor și dotând o parte a populației (în special elevii, cadrele didactice și funcționarii publici) cu competențe digitale de bază și avansate, ceea ce va crea un efect de sinergie pentru întreaga economie. Dimensiunea digitală este consolidată de o dimensiune transfrontalieră, deoarece se preconizează că România va participa la un proiect multinațional privind procesoarele de mică putere și cipurile semiconductoare, planificat sub formă de proiect important de interes european comun.

(33)Se preconizează că planul va aborda provocările aferente digitalizării administrației publice printr-un pachet cuprinzător de reforme și investiții menite să ofere cetățenilor și întreprinderilor servicii sigure, interoperabile, eficiente din punctul de vedere al costurilor, rapide și axate pe utilizator. Planul include o nouă lege privind interoperabilitatea sistemelor informatice, care urmează să prezinte în detaliu setul uniform de standarde și norme pe care entitățile publice ar trebui să le aplice pentru dezvoltarea de aplicații într-un mediu sigur și durabil, o lege privind cloud-ul guvernamental care va stabili responsabilitățile și sarcinile legate de proiectarea, implementarea, dezvoltarea și gestionarea infrastructurii, a tehnologiilor și a serviciilor de cloud, o strategie de securitate cibernetică și o reformă ce va pune în aplicare recomandările din setul comun de instrumente pentru conectivitate al Uniunii, precum și legea privind securitatea 5G, care va pregăti terenul pentru implementarea tehnologiei 5G. Reformele sunt susținute de o gamă largă de investiții-cheie, cum ar fi cele pentru dezvoltarea cloud-ului guvernamental, digitalizarea sănătății, a sistemului judiciar, a mediului, a ocupării forței de muncă și a protecției sociale, a achizițiilor publice, a organizațiilor neguvernamentale, conectivitatea pentru zonele albe, asigurarea securității cibernetice pentru diferite structuri și îmbunătățirea competențelor digitale atât ale funcționarilor publici, cât și ale populației în general. Se preconizează că introducerea cărții de identitate electronice va facilita interacțiunea digitală dintre entitățile publice/private și cetățeni. În plus, prin includerea definiției noilor ocupații digitale în Codul de clasificare a ocupațiilor, se preconizează că piața forței de muncă se va alinia la cele mai recente evoluții din sectorul digital.

(30)Planul de redresare și reziliență include reforme și investiții de lungă durată care contribuie la tranziția verde. Planul include o reformă privind eliminarea treptată a producției de cărbune și lignit până în 2032, care este esențială pentru decarbonizarea sectorului energetic și pentru deblocarea potențialului de utilizare a energiei din surse regenerabile. Printre reformele care promovează transportul durabil se numără decarbonizarea transportului rutier, impozitarea verde, stimulentele pentru vehiculele cu emisii zero, transferul modal către transportul feroviar și pe apă, precum și măsuri de promovare a siguranței rutiere. Planul pune, de asemenea, un accent puternic pe eficiența energetică a clădirilor private și publice. Se preconizează că introducerea planificării bugetare verzi, digitalizarea transportului rutier și feroviar și implementarea infrastructurilor de încărcare cu energie electrică, adaptarea la schimbările climatice și economia circulară vor facilita, de asemenea, tranziția verde în toate sectoarele economiei.

(28)O atenție deosebită a fost acordată măsurilor cu impact asupra obiectivelor de mediu care necesită o examinare atentă. În special, investițiile în drumuri sunt însoțite de o reformă privind decarbonizarea transporturilor, care include măsuri de impozitare verde, stimulente pentru vehiculele cu emisii zero, casarea vehiculelor poluante, măsuri de siguranță rutieră și o creștere semnificativă a numărului de stații de încărcare a vehiculelor electrice. Totodată, potrivit argumentelor prezentate în plan, construcția rețelei de distribuție care va permite transportul de hidrogen verde în regiunea Oltenia este viabilă, deoarece va transporta 100 % hidrogen din surse regenerabile și/sau alte gaze regenerabile în 2030, și cel puțin 20 % hidrogen din surse regenerabile atunci când va fi pusă în funcțiune, înainte de 30 iunie 2026. Îndeplinirea acestor condiții este verificată prin jaloane intermediare la momentul atribuirii contractului. Respectarea principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative” în cazul investițiilor în instalații de cogenerare pe bază de gaze permițând utilizarea energiei din surse regenerabile și a gazelor cu emisii scăzute de dioxid de carbon este asigurată prin adoptarea și punerea în aplicare a unei strategii naționale și a unui plan de acțiune privind hidrogenul și prin instalarea de capacități de producție a hidrogenului din surse regenerabile, prin închiderea instalațiilor de producere a energiei electrice și termice pe bază de cărbune și lignit, printr-un număr semnificativ de capacități suplimentare de producere a energiei din surse regenerabile, precum și prin reforme și investiții concrete menite să mărească ponderea energiei din surse regenerabile. Se preconizează tratarea deșeurilor rezultate în urma renovării în conformitate cu principiile economiei circulare. Măsurile de tratare și reciclare a deșeurilor nu ar trebui să prevadă investiții în incinerare sau tratarea mecano-biologică, în conformitate cu principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”. Măsurile care vizează înlocuirea parcului de vehicule asigură faptul că numai vehiculele nepoluante ar trebui să fie eligibile pentru finanțare. Ca ultim punct, se preconizează că investițiile în managementul apei nu vor conduce la deteriorarea stării ecologice a corpurilor de apă afectate, acestea trebuind să țină cont de constatările și condițiile stabilite în evaluarea cuprinzătoare și cumulativă a impactului asupra mediului care trebuie efectuată în scopul acestor investiții.

(25)Sărăcia și inegalitatea veniturilor s-au accentuat în timpul pandemiei, iar disparitățile regionale persistă, grupurile vulnerabile fiind mai afectate. Planul urmărește să contribuie la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale prin promovarea politicilor în favoarea copiilor și a tinerilor. Se preconizează că reformele și investițiile vor răspunde problemelor structurale din domeniile în care criza provocată de pandemie a avut un impact negativ, cu accent pe sănătate, educație și mediul de afaceri. În plus, investițiile în infrastructura de transport de bază în regiunile țării care sunt în prezent slab conectate și în conectivitatea digitală în zonele rurale vor avea un rol decisiv în reducerea disparităților în cadrul țării.

(23)Se preconizează că o serie de măsuri vor contribui la coeziunea socială și la Pilonul european al drepturilor sociale. Printre acestea se numără îmbunătățirea accesului la o educație și îngrijire de calitate a copiilor preșcolari, realizarea reformei privind venitul minim de incluziune, reforme în domeniul sănătății și introducerea unui sistem de vouchere, care are potențialul de a spori participarea pe piața forței de muncă a persoanelor inactive și accesul la servicii sociale pentru lucrătorii nou-angajați.

(19)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (c) și cu criteriul 2.3 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, se preconizează că planul de redresare și reziliență va avea un impact important (nota A) asupra întăririi potențialului de creștere, a creării de locuri de muncă și a rezilienței economice, sociale și instituționale a României, contribuind la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, inclusiv prin promovarea politicilor în favoarea copiilor și a tinerilor, și asupra atenuării impactului economic și social al crizei provocate de pandemia de COVID-19, consolidând astfel coeziunea și convergența economică, socială și teritorială în cadrul Uniunii.

(7)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (a) și cu criteriul 2.1 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, planul de redresare și reziliență reprezintă în mare măsură (nota A) un răspuns cuprinzător și echilibrat în mod adecvat la situația economică și socială, contribuind astfel în mod corespunzător la toți cei șase piloni menționați la articolul 3 din regulamentul menționat, având în vedere provocările specifice cu care se confruntă România și ținând seama de contribuția financiară și de sprijinul sub formă de împrumut solicitat.

(2)La 9 iulie 2019 și la 20 iulie 2020, Consiliul a adresat recomandări României în contextul semestrului european. În special, Consiliul a recomandat României să ia toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare și să aplice politici fiscal-bugetare pentru a pune capăt situației de deficit excesiv. De asemenea, în ceea ce privește finanțele publice, Consiliul a recomandat consolidarea respectării obligațiilor fiscale și a colectării impozitelor, asigurarea sustenabilității sistemului public de pensii și a viabilității pe termen lung a fondurilor de pensii din cadrul celui de al doilea pilon prin reforme structurale cuprinzătoare, precum și evitarea punerii în aplicare a unor măsuri permanente care ar pune în pericol sustenabilitatea finanțelor publice. În plus, Consiliul a recomandat consolidarea rezilienței sistemului de sănătate, inclusiv în ceea ce privește personalul medico-sanitar și produsele medicale, precum și îmbunătățirea accesului la asistența medicală și a eficienței din punctul de vedere al costurilor a acesteia, inclusiv prin trecerea la asistența medicală ambulatorie. Deosebit de relevante pentru provocările sociale au fost recomandările privind îmbunătățirea calității și a caracterului incluziv al educației, în special pentru romi și alte grupuri defavorizate, îmbunătățirea competențelor prin creșterea relevanței pe piața muncii a educației și formării profesionale și a învățământului superior, sporirea acoperirii și a calității serviciilor sociale și finalizarea reformei venitului minim de incluziune, precum și asigurarea unui proces de stabilire obiectivă a salariului minim care să fie coerent cu crearea de locuri de muncă și cu competitivitatea. În plus, Consiliul a recomandat României să asigure venituri de înlocuire adecvate și să extindă măsurile de protecție socială și accesul la servicii esențiale pentru toți. Pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19, României i s-a recomandat să atenueze impactul crizei asupra ocupării forței de muncă prin dezvoltarea unor formule de lucru flexibile și a unor măsuri de activare, precum și să consolideze competențele și învățarea digitală și să asigure accesul egal la educație. În plus, României i s-a recomandat să protejeze stabilitatea financiară și soliditatea sectorului bancar, să asigure sprijin sub formă de lichidități pentru economie, în beneficiul întreprinderilor și gospodăriilor, în special al întreprinderilor mici și mijlocii și al lucrătorilor independenți, să avanseze finanțarea proiectelor de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a stimula redresarea economică. României i s-a recomandat să direcționeze cu prioritate investițiile către tranziția verde și digitală, în special către transportul durabil, infrastructura de servicii digitale, producția și utilizarea curată și eficientă a energiei și către infrastructura de mediu, ținând seama de disparitățile regionale, inclusiv în regiunile miniere. De asemenea, Consiliul a recomandat îmbunătățirea calității și a eficacității administrației publice și a previzibilității procesului decizional, inclusiv printr-o implicare adecvată a partenerilor sociali, precum și consolidarea guvernanței corporative a întreprinderilor de stat. În urma evaluării progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a acestor recomandări specifice țării până la momentul transmiterii planului de redresare și reziliență (PRR), Comisia a constatat că s-au realizat progrese substanțiale în cazul recomandării specifice referitoare la protejarea stabilității financiare și a solidității sectorului bancar, precum și în cazul recomandării de a se lua măsuri imediate de politică fiscal-bugetară ca răspuns la pandemie pentru a o aborda în mod eficace, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. În plus, recomandarea de a menține un nivel adecvat de lichidități pentru IMM-uri și pentru lucrătorii independenți a fost pe deplin pusă în aplicare.

COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 27.9.2021 COM(2021) 608 final ANEXĂ

la Propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al României {SWD(2021) 276 final}



ANEXĂ 1.SECȚIUNEA 1: REFORME ȘI INVESTIȚII INCLUSE ÎN PLANUL DE REDRESARE ȘI REZILIENȚĂ 1.1.Descrierea reformelor și a investițiilor A.COMPONENTA 1: Managementul apei Obiectivul acestei componente este asigurarea sustenabilă a apei pentru un viitor sigur al populației, mediului și economiei. În special, componenta vizează: (1) creșterea gradului de acces al populației, în special din zonele rurale, la un serviciu public de apă și canalizare conform cu cerințele legislației Uniunii Europene și asigurarea accesului tuturor categoriilor sociale la acest serviciu; (2) creșterea gradului de siguranță a acumulărilor existente; (3) consolidarea capacității administrative și de răspuns a Administrației Naționale Apele Române (ANAR) în situații de urgență, în special în ceea ce privește infrastructura de gospodărire a apelor; (4) îmbunătățirea acurateței prognozelor pentru sistemele de atenționări și avertizări meteorologice în vederea reducerii numărului de decese și de răniri cauzate de fenomene meteorologice extreme. Această componentă cuprinde două reforme și șapte investiții. Se preconizează că măsurile incluse în componentă vor aborda unele provocări evidențiate în recomandarea specifică țării de a concentra investițiile asupra tranziției verzi și a tranziției digitale, în special asupra infrastructurii de mediu, printre altele (Recomandarea specifică 4 din 2019 și Recomandarea specifică 3 din 2020). Se preconizează că nicio măsură din cadrul acestei componente nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurilor și a etapelor de atenuare prevăzute în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice privind aplicarea principiului de „a nu prejudicia în mod semnificativ” („Orientările tehnice DNSH”) (2021/C58/01). A.1. Descrierea reformelor și a investițiilor pentru care se prevede acordarea împrumutului Reforma 1. Consolidarea cadrului de reglementare pentru managementul sustenabil al sectorului de apă și apă uzată și pentru accelerarea accesului populației la servicii de calitate conform directivelor europene Obiectivul acestei reforme este de a îmbunătăți capacitatea operatorilor regionali ai infrastructurii de apă, precum și calitatea și eficiența colaborării dintre aceștia și autoritățile locale / asociațiile de dezvoltare intercomunitară (ADI), proprietarii infrastructurii de apă și canal. În acest scop, se vor efectua o serie de modificări legislative și de reglementare: 1) Se vor aduce modificări Legii serviciului de alimentare cu apă și de canalizare nr. 241/2006 prin care: -Se va aproba strategia tarifară a operatorului regional de apă și canalizare de către adunarea generală a asociațiilor de dezvoltare intercomunitară (ADI), în baza mandatului special primit de la unitățile administrativ-teritoriale. Prin această modificare, timpul necesar pentru aprobarea strategiei tarifare se va reduce semnificativ, ceea ce va permite extinderea infrastructurii de servicii de gestionare a apelor și a apelor uzate. -Se va impune obligația autorităților administrației publice locale de a ține evidența persoanelor fizice și juridice care nu evacuează apa uzată la rețeaua publică de canalizare și de a transmite în fiecare an lista acestor persoane către Garda Națională de Mediu. -Se va impune obligația utilizatorilor de a se racorda la sistemele publice de canalizare existente, dacă nu dețin un sistem individual de colectare și epurare corespunzător. -Se va permite organizarea, după caz, a furnizării serviciului de alimentare cu apă numai cu condiția să se asigure colectarea apelor uzate prin sisteme individuale de colectare și epurare care asigură același nivel de protecție a mediului ca sistemele centralizate de colectare și epurare. -Se va asigura caracterul excepțional al sistemelor individuale adecvate, în sensul că ar trebui să se utilizeze aceste sisteme în situațiile în care sistemele centralizate nu sunt fezabile din punct de vedere tehnic și economic. -Se va interzice evacuarea directă în mediu a apelor uzate netratate din sistemele individuale adecvate. -Se vor elabora criteriile pentru autorizarea, construcția, înscrierea/înregistrarea, exploatarea și întreținerea sistemelor individuale adecvate.

Implementarea reformei de mai sus se va finaliza până la 31 decembrie 2021. 2) Intrarea în vigoare a legii de aprobare a programului național „Prima conectare la apă și canalizare”, care va sprijini familiile și persoanele singure cu venituri reduse (care au media veniturilor bănești nete lunare sub salariul minim brut pe țară garantat la plată pe membru de familie) pentru plata cheltuielilor de racordare la sistemul de alimentare cu apă și de canalizare. Implementarea reformei se va finaliza până la 31 martie 2022. 3) Semnarea acordurilor de implementare dintre Administrația Fondului pentru Mediu și autoritățile locale care participă la programul „Prima conectare la apă și canalizare”. Acordurile se va finaliza până la 31 decembrie 2022. Reformă. 2 Reconfigurarea actualului mecanism economic al Administrației Naționale Apele Române (ANAR) în vederea asigurării modernizării și întreținerii sistemului național de gospodărire a apelor, precum și a implementării corespunzătoare a Directivei-cadru privind apa și a Directivei privind inundațiile Obiectivul reformei este de a asigura modernizarea și întreținerea sistemului național de gospodărire a apelului și punerea în aplicare corespunzătoare a Directivei 2000/60/CE (Directiva-cadru privind apa) și a Directivei 2007/60/CE (Directiva privind inundațiile) și de a asigura un management cât mai eficient al costurilor la nivelul ANAR. În acest scop, un nou mecanism economic care să permită ANAR să răspundă în mod optim nevoilor consumatorilor, inclusiv prin îmbunătățirea conexiunii dintre atribuții și structura de personal, va deveni operațional, prin efectuarea studiilor necesare pentru cele 11 bazine hidrografice din România, care să acopere: (i) importanța economică a gestionării și utilizării durabile a apei; (ii) tendințele privind evoluția necesarului de apă și a volumelor de apă colectate la nivelul prelevate la nivelul bazinului/spațiului hidrografic și (iii) indicatorii macroeconomici pe termen mediu și lung și mecanismul optim de recuperare a costurilor pentru volumele de apă furnizate de ANAR utilizatorilor de resurse de apă în conformitate cu cerințele privind debitul privind debitul ecologic. Studiile se vor finaliza până la 30 iunie 2022. Pe baza acestor studii, se vor adopta modificări legislative ale Legii apelor nr. 107/1996 în vederea reglementării noului mecanism economic pentru resursele de apă din România. Implementarea reformei se va finaliza până la 30 iunie 2024. Reforma 1 va fi însoțită de trei investiții – investițiile 1, 2 și 3.



Investiția 1. Extinderea sistemelor de apă și canalizare în aglomerări mai mari de 2 000 de locuitori echivalenți, prioritizate prin Planul accelerat de conformare cu directivele europene Obiectivul acestei investiții este de a extinde acoperirea sistemelor de apă și de colectare a apelor uzate în localitățile cu peste 2 000 de locuitori echivalenți, prioritizate prin Planul accelerat de conformare cu directivele europene. Ca urmare a investiției, un total de 1 600 km de rețele de distribuție a apei și cel puțin 2 500 km de rețele de canalizare în total vor fi construite și operaționalizat în aglomerări cu peste 2 000 de locuitori echivalenți (l.e), prioritizate prin Planul accelerat de conformare cu directivele europene și în conformitate cu modificările aduse Legii nr. 241/2006 adoptate în cadrul reformei 1. Implementarea investiției se va finaliza până la 30 iunie 2026. Investiția 2. Colectarea apelor uzate în aglomerări mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți, care împiedică atingerea unei stări bune a corpurilor de apă și / sau afectează arii naturale protejate Obiectivul investiției este de a construi sisteme individuale sau alte sisteme adecvate (comune) pentru colectarea apelor uzate în aglomerări mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți. Ca urmare a investiției, un total de cel puțin 12 900 de sisteme individuale sau alte sisteme corespunzătoare și cel puțin 400 km de rețele de canalizare în total vor fi construite și operaționalizate. Investiția va începe numai după aprobarea modificărilor legislative privind sistemele individuale corespunzătoare (reforma 1) și după intrarea în vigoare a actului normativ de aprobare a Programului național pentru prima racordare la rețelele de apă și canalizare (reforma 1) și va fi conformă cu modificările aduse Legii nr. 241/2006 adoptate în cadrul reformei 1. Implementarea investiției se va finaliza până la 30 iunie 2026. Investiția 3. Sprijinirea conectării populației cu venituri mici la rețelele de alimentare cu apă și canalizare existente Obiectivul investiției este să sprijine familiile și persoanele singure cu venituri reduse (care au media veniturilor bănești nete lunare sub salariul minim brut pe țară garantat la plată pe membru de familie) pentru acoperirea costurilor de racordare la sistemul public de alimentare cu apă și de canalizare.

Ca urmare a investiției, cel puțin 88 400 de gospodării suplimentare vor fi conectate la apă și canalizare prin intermediul programului național „Prima conectare la apă și canalizare”, adoptat în cadrul reformei 1. Investiția va fi implementată de autoritățile locale prin operatorii publici de apă și canalizare care administrează sistemele edilitare vizate. Investiția va finanța costurilor suportate și justificate conform prevederilor legale de către autoritățile contractante fără depășirea nivelului de 2 000 EUR/gospodărie conectată. Implementarea investiției se va finaliza până la 30 iunie 2026. Investiția 4. Adaptarea la schimbările climatice prin automatizarea și digitalizarea echipamentelor de evacuare și stocare a apei la acumulări existente pentru asigurarea debitului ecologic și creșterea siguranței alimentării cu apă a populației și reducerea riscului la inundații Investiția constă în două subinvestiții: (1) reabilitarea liniilor de apărare existente în conformitate cu Directiva privind inundațiile și cu Strategia Națională pentru Managementul Riscului la Inundații și (2) reabilitarea acumulărilor existente care riscă să se prăbușească. Obiectivul primei subinvestiții este de a reabilita liniile existente de apărare împotriva inundațiilor. Ca urmare a acestei subinvestiții, un total de cel puțin 510 km de linii de apărare împotriva inundațiilor vor fi reabilitate în conformitate cu Directiva privind inundațiile și cu Strategia Națională pentru Managementul Riscului la Inundații. Lucrările de reabilitare vor fi prioritiza zonele pe baza planurilor de prevenire și protecție și diminuarea efectelor inundațiilor și vor consta în umpluturi din materiale locale extrase din zonele dig-mal, urmate de acoperirea cu un strat vegetal înierbat Implementarea subinvestiției se va finaliza până la 31 martie 2026. Obiectivul celei de a doua subinvestiții este de a repara și renova barajele deteriorate și polderele de prevenire a inundațiilor pe liniile existente de protecție împotriva inundațiilor, pentru a restabili și a menține capacitatea acestora de a preveni inundațiile. În ceea ce privește barajele, sub rezerva rezultatelor studiilor de fezabilitate care vor fi efectuate pentru 30 de baraje, subinvestiția va fi implementată prin adoptarea, până la 30 iunie 2023, a conceptelor de proiect pentru reabilitarea a 20 de baraje existente, pentru care nu există alternative fezabile de reducere a riscului de inundații. Pe baza acestor concepte de proiect, vor fi reabilitate 20 de baraje existente, cu privire la care studiile de fezabilitate revizuite au concluzionat că nu există alternative fezabile pentru reducerea riscurilor de inundații. Reabilitarea se va realiza conform cerințelor stabilite în studiile de fezabilitate și în conceptele de proiect și va respecta pe deplin rezultatele și condițiile stabilite în evaluarea cuprinzătoare și cumulativă a impactului asupra mediului care va fi finalizată în conformitate cu Directiva 2011/92/UE (Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului), precum și evaluările relevante în contextul Directivei 2000/60/CE (Directiva-cadru privind apa) și evaluarea corespunzătoare în temeiul Directivei 92/43/CEE (Directiva privind habitatele), inclusiv implementarea măsurilor de atenuare necesare. Se va atinge starea ecologică bună/potențialul ecologic bun al corpurilor de apă relevante în conformitate cu cerințele Directivei-cadru privind apa, se va demonstra atingerea acesteia/acestuia pe baza celor mai recente date justificative relevante și se va evita orice deteriorare. În ceea ce privește polderele de prevenire a inundațiilor, ca urmare a acestei investiții, vor fi reabilitate sau nou-instalate 20 de poldere de prevenire a inundațiilor de pe liniile de apărare împotriva inundațiilor existente. Implementarea subinvestiției se va finaliza până la 31 martie 2026. Investiția 5. Dotarea adecvată a administrațiilor bazinale pentru monitorizarea infrastructurii, prevenirea și gestionarea situațiilor de urgență Obiectivul investiției este de a dota ANAR/administrațiile bazinelor cu utilajele și echipamentele necesare pentru intervenție în vederea atenuării efectelor fenomenelor meteorologice extreme. Ca urmare a investiției, 11 administrații bazinale vor fi dotate cu utilaje pentru acces și intervenție în teren accidentat, șenilate amfibii pentru acces și transportul sacilor/digurilor mobile în zone greu accesibile; drone dotate cu senzori LIDAR/FLIR/fotogrametrie; tehnologii geoelectrorezistive/georadar pentru corpurile digurilor, precum și infrastructură hardware și software pentru analiza datelor și stocarea datelor colectate de echipamentele menționate mai sus, pentru a sprijini și a îmbunătăți prevenirea inundațiilor și răspunsul situații de urgență. Se preconizează că această măsură nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurii și de etapele de atenuare prevăzute în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C58/01). În special, vehiculele care urmează să fie achiziționate trebuie să aibă emisii specifice de CO2, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) 2019/631, mai mici de 50gCO2/km. Implementarea investiției se va finaliza până la 30 septembrie 2023.



Investiția 6. Realizarea cadastrului apelor Obiectivul acestei investiții este de a delimita rapid albiile minore ale cursurilor de apă, utilizând tehnici de interpretare și prelucrare semiautomata a informațiilor satelitare disponibile la nivel mondial și european pentru aproximativ 70 % din lungimea cursurilor de apa cadastrate, determinarea prin metode semiautomate a zonelor active hidromorfologic (eroziune/sedimentare) care să sprijine punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa, a punctelor critice ale infrastructurilor longitudinale ale cursurilor de apă (diguri, apărări de mal) în vederea prioritizării punerii în aplicare a Directivei privind inundațiile. Cadastrul apelor va fi elaborat și operaționalizat prin (i) achiziționarea unui model digital de teren (DTM)/ model digital de suprafață (DSM) la nivel național, bazat pe informații satelitare, care va fi pus la dispoziția tuturor autorităților de stat; (ii) dezvoltarea de software pentru determinarea modificării albiei râurilor (procesul de eroziune/sedimentare), monitorizarea extracției de pietriș și potențialul de alunecare a solului în zonele cu baraje și lacuri de acumulare; (iii) digitizarea și delimitarea semiautomată a albiile minore ale cursurilor de apă pe baza imaginilor ortofoto DTM/DSM și a imaginilor satelitare. Implementarea investiției se va finaliza până la 31 decembrie 2025. Investiția 7. Extinderea rețelei naționale de observații din cadrul Sistemului Meteorologic Integrat Național (SIMIN) Obiectivul acestei investiții este de a spori capacitatea de a prognoza fenomenele de vreme severă imediată (de tip nowcasting), ceea ce va duce la diminuarea sau prevenirea efectelor negative ale acestor fenomene. Acest lucru se va realiza prin extinderea rețelei naționale de observații din cadrul Sistemului Meteorologic Național Integrat (SIMIN) cu stații meteorologice automate și autonome de suprafață și stații agrometeorologice.

Ca urmare a acestei investiții, 300 de stații meteorologice automate și autonome de suprafață și 100 de stații agrometeorologice vor fi achiziționate și operaționalizate până la 31 decembrie 2025. În plus, tehnologia informației și comunicațiilor pentru integrarea stațiilor meteorologice suplimentare în cadrul Sistemul Meteorologic Integrat Național (SIMIN) va fi operaționalizată până la 30 iunie 2026. Implementarea investiției se va finaliza până la 30 iunie 2026. A.2. Jaloane, ținte, indicatori și calendarul de monitorizare și implementare aplicabile împrumutului Număr secvențial Măsură conexă (reformă sau investiție) Jalon/ țintă Denumire Indicatori calitativi (pentru jaloane) Indicatori cantitativi (pentru ținte) Calendar orientativ pentru atingerea jaloanelor/ țintelor Descrierea fiecărui jalon și a fiecărei ținte Unitate de măsură Valoare de referință Obiectiv Trimestru An 1 Reforma 1. Consolidarea cadrului de reglementare pentru managementul sustenabil al sectorului de apă și apă uzată și pentru accelerarea accesului populației la servicii de calitate conform directivelor europene Jalon Intrarea în vigoare a modificărilor aduse Legii serviciului de alimentare cu apă și de canalizare nr. 241/2006 Dispoziție legală care indică intrarea în vigoare a legii T4 2021 Intrarea în vigoare a modificărilor aduse Legii serviciului de alimentare cu apă și de canalizare nr. 241/2006 prin care: -Se va permite aprobarea strategiei tarifare a operatorului regional de apă și canalizare de către adunarea generală a asociațiilor de dezvoltare intercomunitară (ADI), în baza mandatului special primit de la unitățile administrativ-teritoriale. Prin această modificare, timpul necesar pentru aprobarea strategiei tarifare se va reduce semnificativ, ceea ce va permite extinderea infrastructurii de servicii de gestionare a apelor și a apelor uzate. -Se va impune obligația autorităților administrației publice locale de a ține evidența persoanelor fizice și juridice care nu evacuează apa uzată la rețeaua publică de canalizare și de a transmite în fiecare an lista acestor persoane către Garda Națională de Mediu. -Se va impune obligația utilizatorilor de a se racorda la sistemele publice de canalizare existente, dacă nu dețin un sistem individual de colectare și epurare corespunzător. -Se va permite organizarea, după caz, a furnizării serviciului de alimentare cu apă numai cu condiția să se asigure colectarea apelor uzate prin sisteme individuale de colectare și epurare care asigură același nivel de protecție a mediului ca sistemele centralizate de colectare și epurare. - Se va asigura caracterul excepțional al sistemelor individuale adecvate, care vor fi utilizate numai în situațiile în care sistemele centralizate nu sunt fezabile din punct de vedere tehnic și economic. -Se va interzice evacuarea directă în mediu a apelor uzate netratate din sistemele individuale adecvate. -Se vor elabora criteriile pentru autorizarea, construcția, înscrierea/înregistrarea, exploatarea și întreținerea sistemelor individuale adecvate. 2 Reforma 1. Consolidarea cadrului de reglementare pentru managementul sustenabil al sectorului de apă și apă uzată și pentru accelerarea accesului populației la servicii de calitate conform directivelor europene Jalon Intrarea în vigoare a legii de aprobare a programului național „Prima conectare la apă și canalizare” Dispoziție legală care indică intrarea în vigoare a legii privind programul „Prima conectare la apă și canalizare” T1 2022 Intrarea în vigoare a legii de aprobare a programului național „Prima conectare la apă și canalizare”, care va sprijini familiile și persoanele singure cu venituri reduse (care au media veniturilor bănești nete lunare sub salariul minim brut pe țară garantat la plată pe membru de familie) pentru plata cheltuielilor de racordare la sistemul de alimentare cu apă și de canalizare. Gospodăriile cu venituri mici vor fi identificate de autoritățile locale. Programul privind prima conectare va finanța apoi, prin intermediul Administrației Fondului pentru Mediu, lucrările de conectare contractate de autoritățile locale pentru familiile identificate. 3 Reforma 1. Consolidarea cadrului de reglementare pentru managementul sustenabil al sectorului de apă și apă uzată și pentru accelerarea accesului populației la servicii de calitate conform directivelor europene Jalon Acorduri de implementare semnate cu autoritățile locale care participă la programul „Prima conectare la apă și canalizare” Acorduri de implementare semnate cu autoritățile locale care participă la programul „Prima conectare la apă și canalizare” T4 2022 Administrației Fondului pentru Mediu va semna acorduri de implementare cu autoritățile locale care participă la programul „Prima conectare la apă și canalizare” 4 Reforma 2. Reconfigurarea actualului mecanism economic al ANAR în vederea asigurării modernizării și întreținerii sistemului național de gospodărire a apelor, precum și a implementării corespunzătoare a Directivei-cadru privind apa și a Directivei privind inundațiile Jalon Intrarea în vigoare a legii de modificare a Legii apelor - Legea nr. 107/1996 Dispoziție legală care indică intrarea în vigoare a actului normativ de modificare a Legii apelor nr. 107/1996 T3 2024 Pe baza studiilor desfășurate, modificări legislative ale Legii apelor nr. 107/1996 vor fi adoptate și vor intra în vigoare în vederea reglementării noului mecanism economic pentru resursele de apă din România. Noul mecanism va îmbunătăți corelare dintre sistemul de venituri în domeniul apelor reglementat de ANAR (Administrația Apelor Române) și costurile aferente fiecărei categorii de utilizatori pentru care ANAR furnizează volumele de apă necesare, în conformitate cu cerințele privind debitul privind debitul ecologic. 5 Investiția 1. Extinderea sistemelor de apă și canalizare în aglomerări mai mari de 2 000 de locuitori echivalenți, prioritizate prin Planul accelerat de conformare cu directivele europene Țintă Rețele de distribuție a apei construite și operaționale Kilometri (km) 0 400 T3 2024 Cel puțin 400 km de rețele de distribuție a apei vor fi construite și operaționalizate în localități aflate în aglomerările prioritizate prin Planul accelerat de conformare cu directivele europene și în conformitate cu modificările aduse Legii nr. 241/2006 conform jalonului 1. 6 Investiția 1. Extinderea sistemelor de apă și canalizare în aglomerări mai mari de 2 000 de locuitori echivalenți, prioritizate prin Planul accelerat de conformare cu directivele europene Țintă Rețele de distribuție a apei construite și operaționale Kilometri (km) 400 1 600 T2 2026 Un total de 1 600 km de rețele de distribuție a apei vor fi construite și operaționalizate în localități aflate în aglomerările prioritizate prin Planul accelerat de conformare cu directivele europene și în conformitate cu modificările aduse Legii nr. 241/2006 conform jalonului 1. 7 Investiția 1. Extinderea sistemelor de apă și canalizare în aglomerări mai mari de 2 000 de locuitori echivalenți, prioritizate prin Planul accelerat de conformare cu directivele europene Țintă Rețele de canalizare construite și operaționale Kilometri (km) 0 300 T3 2024 Cel puțin 300 km de rețele de canalizare vor fi construite și operaționalizate în aglomerări mai mari de 2 000 de locuitori echivalenți, prioritizate prin Planul accelerat de conformare cu directivele europene și în conformitate cu modificările aduse Legii nr. 241/2006 conform jalonului 1. 8 Investiția 1. Extinderea sistemelor de apă și canalizare în aglomerări mai mari de 2 000 de locuitori echivalenți, prioritizate prin Planul accelerat de conformare cu directivele europene Țintă Rețele de canalizare construite și operaționale în aglomerări prioritizate prin Planul accelerat de conformare cu directivele europene. Kilometri (km) 300 2 500 T2 2026 Cel puțin 2 500 km de rețele de canalizare vor fi construite și operaționalizate în aglomerări mai mari de 2 000 de locuitori echivalenți, prioritizate prin Planul accelerat de conformare cu directivele europene și în conformitate cu modificările aduse Legii nr. 241/2006 conform jalonului 1. 9 Investiția 2. Colectarea apelor uzate în aglomerări mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți, care împiedică atingerea unei stări bune a corpurilor de apă și / sau afectează arii naturale protejate Țintă Sisteme individuale sau alte sisteme corespunzătoare construite și operaționale în aglomerări mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți Număr 0 1 000 T4 2023 Cel puțin 1 000 de sisteme individuale sau alte sisteme corespunzătoare vor fi construite și operaționalizate pentru preluarea încărcării din aglomerările mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți, care împiedică atingerea unei stări bune a corpurilor de apă și/sau afectează arii naturale protejate. 10 Investiția 2. Colectarea apelor uzate în aglomerări mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți, care împiedică atingerea unei stări bune a corpurilor de apă și / sau afectează arii naturale protejate Țintă Sisteme individuale sau alte sisteme corespunzătoare construite și operaționale în aglomerări mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți. Număr 1 000 12 900 T2 2026 Un total de cel puțin 12 900 de sisteme individuale sau alte sisteme corespunzătoare vor fi construite și operaționalizate pentru preluarea încărcării din aglomerările mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți, care împiedică atingerea unei stări bune a corpurilor de apă și / sau afectează arii naturale protejate. 11 Investiția 2. Colectarea apelor uzate în aglomerări mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți, care împiedică atingerea unei stări bune a corpurilor de apă și / sau afectează arii naturale protejate Țintă Rețele de canalizare construite și operaționale în aglomerări mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți. Kilometri (km) 0 100 T2 2024 Cel puțin 100 km de rețele de canalizare vor fi construite și operaționale în aglomerări mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți, cu respectarea modificărilor aduse Legii nr. 241/2006 conform jalonului 1. 12 Investiția 2. Colectarea apelor uzate în aglomerări mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți, care împiedică atingerea unei stări bune a corpurilor de apă și / sau afectează arii naturale protejate Țintă Rețele de canalizare construite și operaționale în aglomerări mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți Kilometri (km) 100 400 T2 2026 Un total de cel puțin 400 km de rețele de canalizare vor fi construite și operaționale în aglomerări mai mici de 2 000 de locuitori echivalenți, cu respectarea modificărilor aduse Legii nr. 241/2006 conform jalonului 1. 13 Investiția 3. Sprijinirea conectării populației cu venituri mici la rețelele de alimentare cu apă și canalizare existente Țintă Gospodării conectate la rețeaua de apă și canalizare prin intermediul programului național „Prima conectare la apă și canalizare” Număr 0 88 400 T2 2026 Cel puțin 88 400 de gospodării suplimentare vor fi conectate la apă și canalizare prin intermediul programului național „Prima conectare la apă și canalizare”. 14 Investiția 4.1. Reabilitarea liniilor de apărare existente în conformitate cu Directiva privind inundațiile și cu Strategia Națională pentru Managementul Riscului la Inundații Țintă Reabilitarea liniilor de apărare împotriva inundațiilor în conformitate cu Directiva privind inundațiile și cu Strategia Națională pentru Managementul Riscului la Inundații Kilometri (km) 0 100 T4 2024 Cel puțin 100 km de linii de apărare împotriva inundațiilor vor fi reabilitate în conformitate cu Directiva privind inundațiile și cu Strategia Națională pentru Managementul Riscului la Inundații. Lucrările de reabilitare vor fi prioritizate pe baza planurilor de prevenire a inundațiilor și de protecție împotriva inundațiilor și vor consta în umpluturi din materiale locale extrase din zonele dig-mal, urmate de acoperirea cu un strat vegetal înierbat. 15 Investiția 4.1. Reabilitarea liniilor de apărare existente în conformitate cu Directiva privind inundațiile și cu Strategia Națională pentru Managementul Riscului la Inundații Țintă Reabilitarea liniilor de apărare împotriva inundațiilor în conformitate cu Directiva privind inundațiile și cu Strategia Națională pentru Managementul Riscului la Inundații Kilometri (km) 100 510 T1 2026 Un total de cel puțin 510 km de linii de apărare împotriva inundațiilor vor fi reabilitate în conformitate cu Directiva privind inundațiile și cu Strategia Națională pentru Managementul Riscului la Inundații. Lucrările de reabilitare vor fi prioritizate pe baza planurilor de prevenire a inundațiilor și de protecție împotriva inundațiilor și vor consta în umpluturi din materiale locale extrase din zonele dig-mal, urmate de acoperirea cu un strat vegetal înierbat. 16 Investiția 4.2. Reabilitarea acumulărilor existente care necesită intervenții de urgență pentru exploatarea în condiții de siguranță Jalon Adoptarea conceptelor de proiect prin hotărâre de guvern/ordin ministerial, după caz Adoptarea hotărârii de guvern/ordinului ministerial, după caz T2 2023 Sub rezerva rezultatelor studiilor de fezabilitate pentru 30 baraje, conceptele de proiect pentru reabilitarea a 20 de baraje existente, pentru care nu există alternative fezabile de reducere a riscului de inundații, vor fi adoptate prin hotărâre de guvern/ordin ministerial, după caz (în funcție de amploarea investiției). Studiile de fezabilitate includ, în special, o evaluare și o comparație a beneficiilor și a impacturilor alternativelor la renovarea barajelor, pentru a preveni riscurile de inundații, inclusiv eventuala eliminare a barajelor și înlocuirea lor cu soluții bazate pe natură. Această analiză a beneficiilor și a impactului va evalua atât beneficiile preconizate de pe urma diferitelor opțiuni pe termen lung, pentru a preveni riscurile de inundații și ținând seama, în special, de previziunile privind riscurile viitoare de inundații și de rezultatele de mediu. Proiectul va avea obiectivul de a asigura exploatarea în condiții de siguranță a barajelor, reducerea riscului de inundații și protejarea corpurilor de apă și a biodiversității prin măsuri de asigurare a migrației peștilor, a debitului ecologic și de prevenire a eutrofizării corpurilor de apă. Acesta va fi conform cu Strategia Națională pentru Managementul Riscului la Inundații și cu planurile de management al riscului la inundații aplicabile, în conformitate cu Directiva 2007/60/CE (Directiva privind inundațiile). Orice măsură identificată în cadrul evaluării impactului asupra mediului, al evaluării în temeiul Directivei 2000/60/CE (Directiva-cadru privind apa) și al evaluării corespunzătoare în temeiul Directivei 92/43/CEE (Directiva privind habitatele) ca fiind necesară pentru a asigura conformitatea cu Orientările tehnice privind aplicarea principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative” (2021/C58/01) va fi integrată în conceptul de proiect și va fi respectată cu strictețe în etapele de construcție, modernizare, exploatare și dezafectare a infrastructurii, inclusiv prin implementarea măsurilor de atenuare necesare. Se va evita deteriorarea stării ecologice a corpurilor de apă afectate și măsura nu va împiedica îmbunătățirea stării ecologice sau a potențialului ecologic al corpurilor de apă afectate. În cazul în care se captează apă, autoritatea competentă va acorda o autorizație relevantă în care va specifica condițiile pentru evitarea deteriorării și pentru asigurarea prezervării stării ecologice bune a corpurilor de apă afectate, în conformitate cu cerințele prevăzute în Directiva-cadru privind apa și dovedite prin cele mai recente date justificative relevante. Se evită captarea apei în cazul în care corpurile de apă în cauză (de suprafață sau subterane) vor avea sau se preconizează că vor avea (în contextul intensificării schimbărilor climatice) o stare mai proastă decât starea bună sau potențial bună. 17 Investiția 4.2. Reabilitarea acumulărilor existente care necesită intervenții de urgență pentru exploatarea în condiții de siguranță Țintă Barajele existente reabilitate Număr 0 20 T1 2026 20 de baraje existente, cu privire la care studiile de fezabilitate revizuite au concluzionat că nu există alternative fezabile pentru reducerea riscurilor de inundații, vor fi reabilitate în conformitate cu cerințele prevăzute referitor la jalonul 16 și respectând pe deplin rezultatele și condițiile stabilite în evaluarea cuprinzătoare și cumulativă a impactului asupra mediului care va fi finalizată în conformitate cu Directiva 2011/92/UE (Directiva privind evaluarea impactului asupra mediului), precum și evaluările relevante în contextul Directivei 2000/60/CE (Directiva-cadru privind apa) și evaluarea corespunzătoare în temeiul Directivei 92/43/CEE (Directiva privind habitatele), inclusiv implementarea măsurilor de atenuare necesare. Pentru barajele în cazul cărora eliminarea și înlocuirea cu soluții bazate pe natură au fost identificate ca fiind cea mai bună opțiune, pe baza rezultatelor studiilor de fezabilitate, se vor finaliza studii suplimentare pentru a evalua opțiunile de dezmembrare. Se va atinge starea ecologică bună/potențialul ecologic bun al corpurilor de apă relevante în conformitate cu cerințele Directivei-cadru privind apa, se va demonstra atingerea acesteia/acestuia pe baza celor mai recente date justificative relevante și se va evita orice deteriorare. 18 Investiția 5. Dotarea adecvată a administrațiilor bazinale pentru monitorizarea infrastructurii, prevenirea și gestionarea situațiilor de urgență Țintă Administrațiile bazinale dotate cu utilaje pentru acces și intervenție în teren accidentat, șenilate amfibii pentru acces și transportul sacilor/digurilor mobile în zone greu accesibile, drone dotate cu senzori LIDAR/FLIR/fotogrametrie, tehnologii geoelectrorezistive/georadar pentru corpurile digurilor, precum și infrastructură hardware și software. Număr 0 11 T3 2023 11 administrații bazinale vor fi dotate cu: - utilaje pentru acces și intervenție în teren accidentat, șenilate amfibii pentru acces și transportul sacilor/digurilor mobile în zone greu accesibile. Pentru a se asigura conformitatea cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01), vehiculele care urmează să fie achiziționate trebuie să aibă emisii specifice de CO2, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) 2019/631, mai mici de 50gCO2/km; - drone dotate cu senzori LIDAR/FLIR/ fotogrametrie; - tehnologii geoelectrorezistive/ georadar pentru corpurile digurilor; - infrastructură hardware și software pentru analiza datelor și stocarea datelor colectate de echipamentele menționate mai sus, pentru a sprijini și a îmbunătăți prevenirea inundațiilor și răspunsul situații de urgență. 19 Investiția 6. Realizarea cadastrului apelor Jalon S-a elaborat și este operațional cadastrul apelor Cadastrul apelor operațional T4 2025 Cadastrul apelor va fi elaborat și operaționalizat prin: - achiziționarea unui model digital de teren (DTM)/model digital de suprafață (DSM) la nivel național, bazat pe informații satelitare, care va fi pus la dispoziția tuturor autorităților de stat; - dezvoltarea de software pentru determinarea modificării albiei râurilor (procesul de eroziune/sedimentare), monitorizarea extracției de pietriș și potențialul de alunecare a solului în zonele cu baraje și lacuri de acumulare; - digitizarea și delimitarea semiautomată a albiile minore ale cursurilor de apă pe baza imaginilor ortofoto DTM/DSM și a imaginilor satelitare. 20 Investiția 7. Extinderea rețelei naționale de observații din cadrul Sistemului Meteorologic Integrat Național (SIMIN) Țintă Stații meteorologice achiziționate și operaționale Număr 0 400 T4 2025 Rețeaua de stații meteorologice automate și autonome de suprafață va fi extinsă prin achiziționarea și operaționalizarea a 300 de stații meteorologice automate și autonome de suprafață și a 100 de stații agrometeorologice. 21 Investiția 7. Extinderea rețelei naționale de observații din cadrul Sistemului Meteorologic Integrat Național (SIMIN) Jalon Este operațional sistemul de tehnologie a informației și comunicațiilor pentru integrarea stațiilor meteorologice și agrometeorologice suplimentare în cadrul Sistemul Meteorologic Integrat Național (SIMIN) Sistemul Meteorologic Național (SIMIN) integrat cu stațiile suplimentare operaționale. T2 2026 Tehnologia informației și comunicațiilor pentru integrarea stațiilor meteorologice suplimentare în cadrul Sistemul Meteorologic Integrat Național (SIMIN) va fi operaționalizată. B.COMPONENTA 2: Păduri și protecția biodiversității Obiectivul acestei componentei este de a armoniza practicilor de management forestier cu cele privind conservarea biodiversității și protejarea mediului și asigurarea tranziției către o Europă neutră din punct de vedere climatic prin crearea de noi suprafețe acoperite cu păduri și refacerea habitatelor degradate. Această componentă cuprinde două reforme și cinci investiții. Se preconizează că măsurile incluse în componentă vor aborda unele provocări evidențiate în recomandarea specifică țării de a concentra investițiile asupra tranziției verzi și a tranziției digitale, în special asupra infrastructurii de mediu, printre altele (Recomandarea specifică 4 din 2019 și Recomandarea specifică 3 din 2020). Se preconizează că nicio măsură din cadrul acestei componente nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurilor și a etapelor de atenuare prevăzute în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C58/01). B.1. Descrierea reformelor și a investițiilor pentru care se prevede acordarea sprijinului financiar nerambursabil Reforma 1. Reforma sistemului de management și a celui privind guvernanța în domeniul forestier prin dezvoltarea unei noi Strategii forestiere naționale și a legislației subsecvente Obiectivul reformei este de a asigura un cadru strategic și de reglementare clar și solid pentru punerea în aplicare a unor politici forestiere durabile care să sprijine atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea. Reforma cuprinde următoarele acțiuni: (1) finalizarea unor studii independente privind deficiențele de guvernanță, instituționale, de reglementare și de punere în aplicare a prevederilor din legislația actuală în domeniul forestier (până la 30 iunie 2022); (2) adoptarea Strategiei forestiere naționale 2020-2030 pe baza recomandărilor evaluării efectuate conform punctului (1) de mai sus (până la 30 septembrie 2022); (3) adoptarea și intrarea în vigoare a ordonanțelor ministeriale modificate de stabilire a normelor obligatorii privind împădurirea și reîmpădurirea prevăzute în Strategia forestieră națională 2020-2030 adoptată conform punctului (2) (până la 30 septembrie 2023); (4) adoptarea și intrarea în vigoare a actelor normative de modificare și completare a legislației actuale în domeniul forestier, menite să raționalizeze cadrul juridic, să combată exploatarea forestieră ilegală și să îmbunătățească gestionarea pădurilor (până la 30 iunie 2023). Reforma va fi sprijinită prin două investiții – investițiile 1 și 2. Implementarea reformei se va finaliza până la 30 septembrie 2023.

Investiția 1. Campania națională de împădurire și reîmpădurire, inclusiv păduri urbane Obiectivul acestei investiții este de a crea noi păduri și suprafețe cu vegetație forestieră în zonele vulnerabile la schimbările climatice prin identificarea și evaluarea terenurilor, finanțarea împăduririi și lucrărilor de îngrijire a plantațiilor și creșterea suprafeței cu vegetație forestieră în lungul căilor de comunicație și în interiorul aglomerărilor urbane (păduri urbane, inclusiv de tipul mini-pădurilor) în jurul localităților și între câmpurile cu culturi agricole, precum și alte categorii de perdele forestiere de protecție. Ca urmare a acestei investiții, un total de 56 700 ha de suprafețe noi vor fi împădurite sau reîmpădurite și un total de 3 150 000 m2 de noi zone de păduri urbane vor fi create, în conformitate cu cerințele legale prevăzute în Strategia forestieră națională, adoptată în cadrul reformei 1. Implementarea investiției se va finaliza până la 30 iunie 2026. Investiția 2. Dezvoltarea de capacități moderne de producere a materialului forestier de reproducere Obiectivul investiției este de a dezvolta capacități suficiente de producere a materialului de reproducere (specii de arbori și ecotipuri) care să fie adecvate pentru viitoarele condiții climatice din România. Ca urmare a acestei investiții, cel puțin 90 de pepiniere noi și renovate vor fi operaționalizate, în conformitate cu cerințele legale prevăzute în Strategia forestieră națională adoptată în cadrul reformei 1. Implementarea investiției se va finaliza până la 30 septembrie 2024. B.2. Jaloane, ținte, indicatori și calendarul de monitorizare și implementare aplicabile sprijinului financiar nerambursabil Număr secvențial Măsură conexă (reformă sau investiție) Jalon/ țintă Denumire Indicatori calitativi (pentru jaloane) Indicatori cantitativi (pentru ținte) Calendar orientativ pentru atingerea jaloanelor/țintelor Descrierea fiecărui jalon și a fiecărei ținte Unitate de măsură Valoare de referință Obiectiv Trimestru An 22 Reforma 1. Reforma sistemului de management și a celui privind guvernanța în domeniul forestier prin dezvoltarea unei noi Strategii forestiere naționale și a legislației subsecvente Jalon Adoptarea Strategiei forestiere naționale 2020-2030 Adoptarea Strategiei forestiere naționale 2020-2030 T3 2022 Se adoptă Strategia forestieră națională 2020-2030. Pe baza recomandărilor studiilor independente, strategia va stabili norme obligatorii pentru împădurire și reîmpădurire, după cum urmează: a. cerințe ca speciile și ecotipurile să fie rezistente la schimbările climatice și să nu aibă un impact negativ asupra biodiversității. Strategia va răspunde necesității de a dispune de orientări actualizate privind plantarea de copaci în România și va crea garanții, în special pentru a exclude utilizarea sau eliberarea speciilor alogene invazive; b. cerințe ca producția materialului de reproducere să se concentrează pe specii și ecotipuri de arbori care sunt adaptate la viitoarele condiții climatice preconizate din România în cantități suficiente, cu implicarea sectorului privat, precum și cerințe ca măsurile avute în vedere să descurajeze crearea de pepiniere comerciale pentru ciclul scurt de producție sau producția de monoculturi; c. cerințe ca împădurirea să contribuie în mod pozitiv la obiectivele de conservare a biodiversității, de management al apei și de protecție a solului, prin interzicerea împăduririi sau a reîmpăduririi pe terenuri agricole de mare valoare naturală, pajiști sau zone umede, cu excepția refacerii habitatului. d. cerințe de includere în activitățile de gestionare a pădurilor a unor măsuri preventive care să consolideze capacitatea naturală de absorbție a solului și cerințe specifice de adaptare la schimbările climatice care să asigure că gestionarea pădurilor se bazează pe monitorizarea speciilor; e. cerințe ca împădurirea urbană să se realizeze printr-o abordare la nivel de peisaj care să contribuie la consolidarea conectivității cu zonele naturale sau seminaturale (cum ar fi pădurile sau zonele agricole), punând accentul pe conectarea habitatelor cu infrastructurile verzi și coridoarele ecologice; f. cerințe ca proiectele de împădurire sau reîmpădurire să se desfășoare în zone expuse și vulnerabile la pericole climatice, în special la secete și inundații, și, după caz, cerințe ca împădurirea sau reîmpădurirea să reducă riscurile aferente acestor pericole; g. strategia va stabili criterii de durabilitate pentru biomasa forestieră destinată utilizării în scopuri energetice; h. strategia va include acțiuni specifice de combatere a exploatării forestiere ilegale, cum ar fi implementarea deplină a SUMAL, inclusiv monitorizarea exploatării forestiere prin teledetecție, consolidarea regimului de sancțiuni și alte măsuri, după caz; i. strategia va include, de asemenea, măsuri concrete pentru protejarea habitatelor și a speciilor forestiere și, în special, alinierea normelor forestiere la considerentele legate de biodiversitate. 23 Reforma 1. Reforma sistemului de management și a celui privind guvernanța în domeniul forestier prin dezvoltarea unei noi Strategii forestiere naționale și a legislației subsecvente Jalon Intrarea în vigoare a ordonanțelor ministeriale modificate de stabilire a normelor obligatorii privind împădurirea și reîmpădurirea prevăzute în Strategia forestieră națională 2020-2030 Dispoziție a ordonanțelor ministeriale care indică intrarea în vigoare a modificărilor T3 2022 Intrarea în vigoare a următoarelor ordonanțe ministeriale modificate în conformitate cu normele obligatorii privind împădurirea și reîmpădurirea prevăzute în Strategia forestieră națională 2020­2030: a.Ordinul nr. 766/2018 pentru aprobarea Normelor tehnice privind elaborarea amenajamentelor silvice, modificarea prevederilor acestora și schimbarea categoriei de folosință a terenurilor din fondul forestier și a Metodologiei privind aprobarea depășirii posibilității/posibilității anuale în vederea recoltării produselor accidentale I. b.Ordinul nr. 1648/2000 privind aprobarea Norme tehnice privind compoziții, scheme și tehnologii de regenerare a pădurilor și de împădurire a terenurilor degradate c.Ordinul nr. 1649/2000 aprobarea Normelor tehnice pentru îngrijirea și conducerea arboretelor d.Ordinul nr. 1650/2000 privind aprobarea Normelor tehnice pentru alegerea și aplicarea tratamentelor e.Ordinul nr. 1653/2000 privind aprobarea Normelor tehnice privind efectuarea controlului anual al regenerărilor f.Ordinul nr. 1672/2000 privind aprobarea Normelor tehnice pentru amenajarea pădurilor 24 Reforma 1. Reforma sistemului de management și a celui privind guvernanța în domeniul forestier prin dezvoltarea unei noi Strategii forestiere naționale și a legislației subsecvente Jalon Intrarea în vigoare a actelor normative de modificare și completare a legislației actuale în domeniul forestier. Dispoziție legală care indică intrarea în vigoare a actelor normative T2 2023 Intrarea în vigoare a următoarelor acte normative, menite să raționalizeze cadrul juridic, să combată exploatarea forestieră ilegală și să îmbunătățească gestionarea pădurilor: (i) noul Cod Silvic, care stabilește modificările aduse sistemului de sancțiuni penale; (ii) Ordonanța de urgență nr. 85/2006 privind stabilirea modalităților de evaluare a pagubelor produse vegetației forestiere din păduri și din afara acestora; (iii) Legea nr. 171/2010 privind stabilirea și sancționarea contravențiilor silvice, care stabilește metodele de calcul al prejudiciului de mediu și financiar cauzat de exploatarea forestieră ilegală și de alte infracțiuni silvice; (iv) alte hotărâri ale guvernului privind combaterea exploatării forestiere ilegale și îmbunătățirea gestionării pădurilor: modificările aduse Hotărârii Guvernului nr. 743/2015, Hotărârii Guvernului nr. 1076/2009, Hotărârii Guvernului nr. 229/2009, Hotărârii Guvernului nr. 497/2020; 25 Investiția 1. Campania națională de împădurire și reîmpădurire, inclusiv păduri urbane Țintă Suprafețe noi de teren împădurite sau reîmpădurite ha 0 25 000 T4 2023 Suprafețe noi de teren împădurite sau reîmpădurite (cel puțin 25 000 ha), în conformitate cu cerințele legale stabilite în Strategia forestieră națională: a. Se vor utiliza numai speciile și ecotipurile care sunt reziliente la viitoarele impacturi preconizate ale schimbărilor climatice și acestea nu vor avea efecte adverse asupra biodiversității. Utilizarea speciilor alogene va fi permisă numai în cazul în care se demonstrează că utilizarea acestora duce la condiții ecosistemice favorabile și adecvate (cum ar fi clima, solul, zonele de vegetație, rezistența la foc) și că speciile indigene prezente nu mai sunt adaptate la viitoarele condiții climatice și pedohidrologice modelate. b. Se vor utiliza numai speciile și ecotipurile de arbori care sunt adecvate pentru viitoarele condiții climatice preconizate din România. c. Împădurirea va contribui în mod pozitiv la obiectivele de conservare a biodiversității, de management al apei și de protecție a solului. Împădurirea nu va avea loc pe terenuri agricole de mare valoare naturală, pajiști sau zone umede, cu excepția cazului în care scopul intervenției este refacerea habitatelor. d. Proiectele de împădurire sau reîmpădurire se vor desfășura în zone expuse și vulnerabile la pericole climatice, în special la secete și inundații. e. Proiectele de împădurire și reîmpădurire vor face obiectul unei proceduri de evaluare a impactului asupra mediului (EIM), dacă acest lucru este stabilit în cadrul procedurii de verificare a aplicabilității EIM, iar planurile de management forestier relevante pentru acțiunile de împădurire și reîmpădurire vor face obiectul unei proceduri complete de evaluare strategică de mediu (raport de mediu), în special dacă afectează habitatele și/sau speciile protejate. 26 Investiția 1. Campania națională de împădurire și reîmpădurire, inclusiv păduri urbane Țintă Suprafețe noi de teren împădurite sau reîmpădurite ha 25 000 56 700 T2 2026 Suprafețe noi de teren împădurite sau reîmpădurite (un total de 56 700 ha), în conformitate cu cerințele legale stabilite în Strategia forestieră națională și cu cerințele specificate la ținta 25. 27 Investiția 1. Campania națională de împădurire și reîmpădurire, inclusiv păduri urbane Țintă Crearea de noi zone de păduri urbane. m2 0 500 000 T4 2023 Noi zone de păduri urbane (cel puțin 500 000 m2), în conformitate cu cerințele legale stabilite în Strategia forestieră națională: a. Se vor utiliza numai speciile și ecotipurile care sunt reziliente la viitoarele impacturi preconizate ale schimbărilor climatice și acestea nu vor avea efecte adverse asupra biodiversității. Utilizarea speciilor alogene va fi permisă numai în cazul în care se demonstrează că utilizarea acestora duce la condiții ecosistemice favorabile și adecvate (cum ar fi clima, solul, zonele de vegetație, rezistența la foc) și că speciile indigene prezente nu mai sunt adaptate la viitoarele condiții climatice și pedohidrologice modelate. b. Se vor utiliza numai specii și ecotipuri care sunt adecvate pentru viitoarele condiții climatice preconizate din România. c. Împădurirea urbană se va realiza printr-o abordare la nivel de peisaj care contribuie la consolidarea conectarea cu zonele naturale sau seminaturale (cum ar fi pădurile sau zonele agricole), punând accentul pe conectarea habitatelor prin infrastructuri verzi și coridoare ecologice. Selectarea speciilor și a ecotipurilor va ține seama de rolul acestora în curățarea aerului și în furnizarea altor servicii ecosistemice în zonele urbane. d. Împădurirea va contribui în mod pozitiv la obiectivele de conservare a biodiversității, de management al apei și de protecție a solului. Împădurirea nu va avea loc pe terenuri agricole de mare valoare naturală, pajiști sau zone umede, cu excepția cazului în care scopul intervenției este refacerea habitatelor. e. Proiectele de împădurire sau reîmpădurire se vor desfășura în zone expuse și vulnerabile la pericole climatice, în special la secete și inundații. 28 Investiția 1. Campania națională de împădurire și reîmpădurire, inclusiv păduri urbane Țintă Crearea de noi zone de păduri urbane m2 500 000 3 150 000 T2 2026 Noi zone de păduri urbane (un total de 3 150 000 m2), în conformitate cu cerințele legale stabilite în Strategia forestieră și cu cerințele specificate la ținta 25. 29 Investiția 2. Dezvoltarea de capacități moderne de producere a materialului forestier de reproducere Țintă Pepiniere noi și renovate operaționale (înființate sau modernizate) Număr 0 90 T3 2024 Pepiniere noi și renovate operaționale (cel puțin 90), în conformitate cu cerințele legale stabilite în Strategia forestieră națională. Producția de material de reproducere se va concentra pe speciile și ecotipurile de arbori care sunt adecvate pentru viitoarele condiții climatice preconizate din România. B.3. Descrierea reformelor și a investițiilor pentru care se prevede acordarea împrumutului Reforma 2. Reforma sistemului de management al ariilor naturale protejate în vederea implementării coerente și eficace a Strategiei Europene privind biodiversitatea Obiectivul acestei reforme este de a operaționaliza cadrul actual de desemnare a ariilor naturale protejate, în special prin instituirea unui mecanism de corelare a legislației specifice diferitelor sectoare de activitate cu impact asupra biodiversității, respectiv educație, agricultură, silvicultură, cinegetică, turism, organizarea teritoriului, transporturi și energie. Acest lucru se va realiza prin adoptarea și intrarea în vigoare a două acte normative: (1) actul normativ pentru înființarea comisiei interinstituționale de analiză a cadrului legal aplicabil sectoarelor cu impact asupra biodiversității care va elabora și promova propuneri de modificare sau completare a cadrului legal în funcție de informațiile actualizate despre distribuția și dinamica stării de conservare a speciilor și habitatelor (până la 30 iunie 2022); (2) actul normativ de modificare a cadrului legal aplicabil sectoarelor cu impact asupra biodiversității, cu scopul de a se asigura că actualul cadru juridic care reglementează diversele sectoare relevante nu afectează/restricționează punerea în aplicare a măsurilor de conservare din planurile de management pentru ariile naturale protejate (până la 30 iunie 2025). Actul normativ se bazează pe propunerile comisiei instituite în conformitate cu punctul 1. Implementarea reformei se va finaliza până la 30 iunie 2025. Investiția 3. Actualizarea planurilor de management aprobate și identificarea zonelor potențiale de protecție strictă în habitate naturale terestre și marine în vederea punerii în aplicare a Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030

Investiția constă în două subinvestiții. Obiectivul primei subinvestiții (Investiția 3.1) este de a actualiza planurile de management aprobate. Obiectivul celei de a doua subinvestiții (Investiția 3.2) este de a identifica zonele potențiale de protecție strictă în conformitate cu Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030. În ceea ce privește actualizarea planurilor de management existente, ca urmare a investiției, cel puțin 250 de planuri de management pentru ariile naturale protejate vor fi revizuite și actualizate în conformitate cu legislația UE până la 30 iunie 2026. Implementarea acestei subinvestiții se va finaliza până la 30 iunie 2026. În ceea ce privește zonele de protecție strictă, două acte normative vor fi adoptate și vor intra în vigoare: (1) actul normativ pentru desemnarea zonelor de protecție strictă identificate în zonele protejate Natura 2000 cu planuri de management existente sau care includ păduri primare și seculare (până la 31 decembrie 2023) și (2) actul normativ pentru desemnarea zonelor de protecție strictă identificate în zonele protejate Natura 2000 fără planuri de management existente și în alte zone (până la 31 decembrie 2025). Implementarea acestei subinvestiții se va finaliza până la 31 decembrie 2025. Investiția 4. Investiții integrate de reconstrucție ecologică a habitatelor și conservarea speciilor aferente pajiștilor, zonelor acvatice și dependente de apă Această investiție constă în cinci subinvestiții. Obiectivul primei subinvestiții (Investiția 4.1) este de a restabili conectivitatea cursurilor de apă prin eliminarea obstacolelor din cursurile de apă, contribuind astfel la refacerea conectivității laterale a habitatelor și speciilor acvatice și dependente de apă, în conformitate cu planurile de management aplicabile ariilor naturale protejate. Ca urmare a acestei subinvestiții, conectivitatea a 1 700 ha de habitate ripariene va fi refăcută. Implementarea acestei subinvestiții se va finaliza până la 30 iunie 2026. A doua subinvestiție (Investiția 4.2) vizează reconstrucția habitatelor de pajiști în ariile naturale protejate. Ca urmare a acestei subinvestiții, cel puțin 2 800 ha de habitate de pajiști vor fi refăcute din punct de vedere ecologic. Implementarea acestei subinvestiții se va finaliza până la 30 iunie 2026. A treia subinvestiție (Investiția 4.3) vizează reducerea eutrofizării și menținerea diversității biologice în lacurile din Delta Dunării. Printre acțiunile care urmează să fie acoperite în cadrul acestei subinvestiții se numără: regularizarea nivelului apei în două lacuri, proiectarea și realizarea profilului optim al limitelor lacurilor, decolmatare, consolidarea malurilor, lucrări de întreținere, tăieri pentru regenerare a vegetației și arborilor din perimetru, îndepărtarea masei lemnoase și a plaurilor ce obturează circulația apei și induc sedimentare, monitorizarea speciilor și a habitatelor din areal și lucrări de decolmatare de mică amploare a canalelor adiacente pentru restabilirea circulației optime a apei. Ca urmare a acestei subinvestiții, cel puțin 100 ha de suprafețe de lacuri vor fi beneficiat de lucrări de îndepărtare a plantelor acvatice, pe baza studiului de fezabilitate actualizat (iunie 2021). Implementarea acestei investiții se va finaliza până la 30 iunie 2026. Obiectivul celei de a patra subinvestiții (Investiția 4.4) este de a dezvolta un sistem de monitorizare a sturionilor sălbatici de-a lungul Dunării de Jos (1 500 km), coroborat cu IA, în vederea combaterii braconajului. Ca urmare a acestei subinvestiții, o rețea de monitorizare, comunicare și transmitere de date privind sturionii sălbatici va fi operaționalizată. Se preconizează că această subinvestiție nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurii și de etapele de atenuare prevăzute în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C58/01). În special, vehiculele care urmează să fie achiziționate trebuie să aibă emisii specifice de CO2, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) 2019/631, mai mici de 50gCO2/km. Navele de transport de mărfuri care urmează să fie achiziționate trebuie să corespundă celor mai bune tehnologii disponibile din punctul de vedere al respectării mediului. Implementarea acestei subinvestiții se va finaliza până la 30 septembrie 2024. În sfârșit, obiectivul celei de a cincea subinvestiții (Investiția 4.5) este de a moderniza infrastructura publică de acces și vizitare a Deltei Dunării pentru reducerea presiunii turismului asupra habitatelor și speciilor. Ca urmare a acestei subinvestiții, vor fi construite 10 centre de vizitare, cu scopul de a reduce presiunea turismului asupra habitatelor prin difuzarea și monitorizarea fluxurilor de turiști către o rețea formată din 10 centre de vizitare cărora le sunt asociate 40 de puncte de observație corespunzător amenajate și dotate pentru necesitățile tuturor categoriilor de vizitatori. La construcția centrelor de vizitare vor fi utilizate tehnologii și materiale care respectă mediul, abordări bazate pe ecosisteme și materiale în stil tradițional arhitecturii specifice comunităților din Delta Dunării. Implementarea acestei subinvestiții se va finaliza până la 30 iunie 2026. Investiția 5. Sisteme integrate de reducere a riscurilor generate de viituri torențiale în bazinete forestiere expuse unor astfel de fenomene Obiectivul investiției este de a reduce riscul de inundații pentru a proteja populația, infrastructura și obiectivele socioeconomice din zonele de risc, precum și de a proteja mediul și biodiversitatea prin măsuri de mediu relevante, în special cele legate de asigurarea migrației peștilor și de asigurarea debitului ecologic.

Investiția se va realiza în două etape: (1) adoptarea conceptului de proiect pentru lucrările de modernizare a protecției împotriva inundațiilor, care va include: (i) refacerea a cel puțin 6 structuri deteriorate de reținere a aluviunilor pentru a instala măsuri longitudinale (scări de pești și debit ecologic); (ii) construirea a cel puțin 30 de construcții aluvionare noi, inclusiv scări de pești și debit ecologic, cu o înălțime maximă de 5 m; (iii) refacerea a cel puțin 4 ha de teren prin reîmpădurire, plivire sau construire de garduri de vegetație; și (iv) restaurarea a cel puțin 30 km de albii torențiale. Implementarea acestei etape se va finaliza până la 31 martie 2023. (2) finalizarea modernizării lucrărilor de protecție împotriva inundațiilor pe baza conceptului de proiect adoptat conform punctului 1 de mai sus. Implementarea acestei etape se va finaliza până la 30 iunie 2026. Orice măsură identificată în cadrul evaluării în temeiul Directivei 2000/60/CE (Directiva­cadru privind apa) ca fiind necesară pentru a asigura conformitatea cu Orientările tehnice privind aplicarea principiului de „a nu prejudicia în mod semnificativ” (2021/C58/01) va fi integrată în conceptul de proiect și va fi respectată cu strictețe în toate etapele de construcție, modernizare, exploatare și dezafectare. Se va evita deteriorarea stării ecologice a corpurilor de apă afectate și măsura nu va împiedica îmbunătățirea stării ecologice sau a potențialului ecologic al corpurilor de apă afectate. Implementarea investiției se va finaliza până la 30 iunie 2026. B.4. Jaloane, ținte, indicatori și calendarul de monitorizare și implementare aplicabile împrumutului Număr secvențial Măsură conexă (reformă sau investiție) Jalon/ țintă Denumire Indicatori calitativi (pentru jaloane) Indicatori cantitativi (pentru ținte) Calendar orientativ pentru atingerea jaloanelor/ țintelor Descrierea fiecărui jalon și a fiecărei ținte Unitate de măsură Valoare de referință Obiectiv Trimestru An 30 Reforma 2. Reforma sistemului de management al ariilor naturale protejate în vederea implementării coerente și eficace a Strategiei Europene privind biodiversitate Jalon Intrarea în vigoare a actului normativ pentru înființarea comisiei interinstituționale de analiză a cadrului legal aplicabil sectoarelor cu impact asupra biodiversității Dispoziție legală care indică intrarea în vigoare a actului normativ T2 2022 Intrarea în vigoare a actului normativ pentru înființarea comisiei interinstituționale de analiză a cadrului legal aplicabil sectoarelor cu impact asupra biodiversității, respectiv educație, agricultură, silvicultură, cinegetică, turism, organizarea teritoriului, transporturi și energie. Comisia va fi condusă de Ministerul Mediului, Apelor și Pădurilor și va include ministerele de resort și autoritățile subordonate responsabile pentru sectoarele relevante: educație, agricultură, silvicultură, cinegetică, turism, organizarea teritoriului, transporturi și energie. Comisia va pregăti propuneri de revizuire a cadrului juridic în lumina informațiilor actualizate privind distribuția și dinamica stadiului de conservare a speciilor și habitatelor. 31 Reforma 2. Reforma sistemului de management al ariilor naturale protejate în vederea implementării coerente și eficace a Strategiei Europene privind biodiversitate Jalon Intrarea în vigoare a actului normativ de modificare a cadrului legal aplicabil sectoarelor cu impact asupra biodiversității Dispoziție legală care indică intrarea în vigoare a actului normativ T2 2025 Intrarea în vigoare a actului normativ de modificare a cadrului legal aplicabil sectoarelor cu impact asupra biodiversității. Obiectivul acestor modificări legislative va fi de a asigura că actualul cadru juridic care reglementează diversele sectoare relevante nu afectează/restricționează punerea în aplicare a măsurilor de conservare din planurile de management pentru ariile naturale protejate. Actul normativ se bazează pe propunerile comisiei în lumina informațiilor actualizate privind distribuția și dinamica stadiului de conservare a speciilor și habitatelor. 32 Investiția 3.1 Actualizarea planurilor de management aprobate Țintă Zone naturale protejate cu planuri de management actualizate intrate în vigoare Număr 0 100 T1 2025 Zone naturale protejate (cel puțin 100) cu planuri de management actualizate vor intra în vigoare. Se va acorda prioritate zonelor care ar putea fi afectate de proiectele de infrastructură pentru care România s-a angajat, în temeiul legislației relevante a UE, să colecteze în continuare date de monitorizare în vederea definirii obiectivelor specifice de conservare specifice pentru habitate și specii, inclusiv specii de păsări migratoare. 33 Investiția 3.1 Actualizarea planurilor de management aprobate Țintă Zone naturale protejate cu planuri de management actualizate intrate în vigoare Număr 100 250 T2 2026 Cel puțin 250 de zone naturale protejate cu planuri de management actualizate intrate în vigoare. Se va acorda prioritate zonelor care ar putea fi afectate de proiectele de infrastructură pentru care România s-a angajat, în temeiul legislației relevante a UE, să colecteze în continuare date de monitorizare în vederea definirii obiectivelor specifice de conservare specifice pentru habitate și specii, inclusiv specii de păsări migratoare. 34 Investiția 3.2 Identificarea zonelor potențiale de protecție strictă în habitate naturale terestre și marine în vederea punerii în aplicare a Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030 Jalon Intrarea în vigoare a actului normativ pentru desemnarea zonelor de protecție strictă (identificate în zonele protejate Natura 2000 cu planuri de management existente sau care includ păduri primare și seculare) Dispoziție legală care indică intrarea în vigoare a actului normativ T4 2023 Intrarea în vigoare a actului normativ pentru desemnarea zonelor de protecție strictă Actul se bazează pe analizele/studiile și cartografierea delimitării zonelor propuse pentru non-intervenție (protecție strictă), necesare fundamentării unei propuneri de act normativ, pe baza Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030. Actul normativ va desemna zonele de protecție strictă identificate în zonele protejate Natura 2000 cu planuri de management existente sau care includ păduri primare și seculare. 35 Investiția 3.2. Identificarea zonelor potențiale de protecție strictă în habitate naturale terestre și marine în vederea punerii în aplicare a Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030 Jalon Intrarea în vigoare a actului normativ pentru desemnarea zonelor de protecție strictă (identificate în zonele protejate Natura 2000 fără planuri de management existente și în alte zone) Dispoziție legală care indică intrarea în vigoare a actului normativ T4 2025 Intrarea în vigoare a actului normativ pentru desemnarea zonelor de protecție strictă Actul se bazează pe analizele/studiile și cartografierea delimitării zonelor propuse pentru non-intervenție (protecție strictă), necesare fundamentării unei propuneri de act normativ, pe baza Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030. Actul normativ va desemna zonele de protecție strictă identificate în zonele protejate Natura 2000 fără planuri de management existente și în alte zone. 36 Investiția 4.1. Eliminarea obstacolelor din cursurile de apă în scopul facilitării refacerii conectivității habitatelor și speciilor dependente Țintă Habitate ripariene cu o conectivitate refăcută ha 0 1 700 T2 2026 Habitate ripariene cu o conectivitate refăcută (cel puțin 1 700 ha) 37 Investiția 4.2 Reconstrucția habitatelor de pajiști în ariile naturale protejate Țintă Habitate de pajiști refăcute din punct de vedere ecologic ha 0 2 800 T2 2026 Habitate de pajiști (cel puțin 2 800 ha) refăcute din punct de vedere ecologic. 38 Investiția 4.3 Decolmatarea lacurilor din Delta Dunării pentru reducerea eutrofizării și menținerea diversității biologice Țintă Suprafețe de lac care au beneficiat de lucrări de îndepărtare a plantelor acvatice ha 0 100 T2 2026 Suprafețe de lacuri (cel puțin 100 ha) care vor fi beneficiat de lucrări de îndepărtare a plantelor acvatice, pe baza studiului de fezabilitate actualizat (iunie 2021). 39 Investiția 4.4 Implementarea unui sistem de monitorizare a sturionilor sălbatici de-a lungul Dunării de Jos Jalon Rețea operaționalizată de monitorizare, comunicare și transmitere date a sturionilor sălbatici Rețeaua este operațională T3 2024 Rețea operaționalizată de monitorizare, comunicare și transmitere de date privind sturionii sălbatici Măsura va dezvolta un sistem de monitorizare a sturionilor sălbatici de-a lungul Dunării de Jos (1 500 km), coroborat cu IA, în vederea combaterii braconajului. Pentru a se asigura conformitatea cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01), vehiculele care urmează să fie achiziționate trebuie să aibă emisii specifice de CO2, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) litera (h) din Regulamentul (UE) 2019/631, mai mici de 50gCO2/km; Navele de transport de mărfuri care urmează să fie achiziționate trebuie să corespundă celor mai bune tehnologii disponibile din punctul de vedere al respectării mediului. 40 Investiția 4.5. Reconfigurarea infrastructurii publice de acces și vizitare a Deltei Dunării pentru reducerea presiunii turismului asupra habitatelor și speciilor Țintă Centre de vizitare, operaționale în vederea diminuării presiunii turismului asupra habitatelor Număr 0 10 T2 2026 10 centre de vizitare construite cu scopul de a reduce presiunea turismului asupra habitatelor prin difuzarea și monitorizarea fluxurilor de turiști către o rețea formată din 10 centre de vizitare cărora le sunt asociate 40 de puncte de observație corespunzător amenajate și dotate pentru necesitățile tuturor categoriilor de vizitatori. Locațiile vor fi selectate în conformitate cu criteriile prevăzute în Planul de management al Rezervației Biosferei Delta Dunării, în prezent în curs de revizuire. La construcția centrelor de vizitare vor fi utilizate tehnologii și materiale care respectă mediul, abordări bazate pe ecosisteme și materiale în stil tradițional arhitecturii specifice comunităților din Delta Dunării. 41 Investiția 5. Sisteme integrate de reducere a riscurilor generate de viituri torențiale în bazinete forestiere expuse unor astfel de fenomene Jalon Adoptarea conceptului de proiect Adoptarea conceptului de proiect T1 2023 Conceptul de proiect pentru lucrările de modernizare a protecției împotriva inundațiilor va fi adoptat. Aceasta va cuprinde: -refacerea a cel puțin 6 structuri deteriorate de reținere a aluviunilor pentru a instala măsuri longitudinale (scări de pești și debit ecologic); -construirea a cel puțin 30 de construcții aluvionare noi, inclusiv scări de pești și debit ecologic, cu o înălțime maximă de 5 m; -cel puțin 4 ha de teren refăcute prin reîmpădurire, plivire sau construire de garduri de vegetație; -cel puțin 30 km de albii torențiale restaurate. Orice măsură identificată în cadrul evaluării în temeiul Directivei 2000/60/CE (Directiva-cadru privind apa) ca fiind necesară pentru a asigura conformitatea cu Orientările tehnice privind aplicarea principiului de „a nu prejudicia în mod semnificativ” (2021/C58/01) va fi integrată în conceptul de proiect și va fi respectată cu strictețe în etapele de construcție, modernizare, exploatare și dezafectare. Se va evita deteriorarea stării ecologice a corpurilor de apă afectate și măsura nu va împiedica îmbunătățirea stării ecologice sau a potențialului ecologic al corpurilor de apă afectate. 42 Investiția 5. Sisteme integrate de reducere a riscurilor generate de viituri torențiale în bazinete forestiere expuse unor astfel de fenomene Jalon Finalizarea modernizării lucrărilor de protecție împotriva inundațiilor Finalizarea modernizării lucrărilor de protecție împotriva inundațiilor T2 2026 Proiectul de modernizare a protecției împotriva inundațiilor va fi finalizate, în conformitate cu cerințele de la jalonul 41. C.COMPONENTA 3: Managementul deșeurilor Obiectivul acestei componente este de a accelera procesul de extindere și modernizare a sistemelor de gestionare a deșeurilor în România cu accent pe colectarea separată, măsuri de prevenție, reducere, reutilizare și valorificare în vederea conformării cu legislația UE aplicabilă și trecerii la economia circulară. Această componentă cuprinde o reformă și trei investiții. Se preconizează că măsurile incluse în componentă vor aborda unele provocări evidențiate în recomandarea specifică țării de a concentra investițiile asupra tranziției verzi și a tranziției digitale, în special asupra infrastructurii de mediu, printre altele (recomandările specifice țării din 2019 și 2020). Se preconizează că nicio măsură din cadrul acestei componente nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurilor și a etapelor de atenuare prevăzute în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C58/01). C.1. Descrierea reformelor și a investițiilor pentru care se prevede acordarea împrumutului Reforma 1. Îmbunătățirea guvernanței în domeniul gestionării deșeurilor în vederea accelerării tranziției către economia circulară Obiectivul acestei reforme este de a crea un cadru juridic strategic pentru tranziția către economia circulară prin adoptarea Strategiei naționale pentru economia circulară și a unui plan de acțiune și prin modificarea anumitor acte normative referitoare la gestionarea deșeurilor. Implementarea reformei se va realiza în următoarele etape: (1) Adoptarea Strategiei naționale privind economia circulară, care va stabili cadrul pentru transformarea economiei României în direcția funcționării circulare, astfel încât să acopere întregul ciclu de viață al produselor (până la 31 septembrie 2022); (2) Intrarea în vigoare a actelor normative necesare pentru operaționalizarea gestionării unitare a deșeurilor în conformitate cu Planul național de gestionare a deșeurilor, în special a actelor legislative privind tratarea deșeurilor, serviciile de salubrizare ale municipalităților și stabilirea tarifelor serviciilor de salubrizare și răspunderea extinsă a producătorilor de ambalaje (până la 31 septembrie 2022); (3) Adoptarea planului de acțiune pentru Strategia națională privind economia circulară, care definește principalele etape de punere în aplicare a strategiei [menționate la punctul 1 de mai sus], autoritățile responsabile și un calendar obligatoriu al acțiunilor (până la 31 septembrie 2023). Toate acțiunile atribuite autorităților publice în temeiul strategiei și al planului de acțiune se finalizează până la 30 martie 2026. Ca urmare a reformei, vor fi îmbunătățite controlul și monitorizarea, precum și parametrii de calitate a mediului din cadrul sistemului de gestionare a deșeurilor și va crește nivelul de colectare separată a deșeurilor. O contribuție cu 4,5 puncte procentuale la ținta națională de reciclare și pregătire pentru reutilizare de 50 % până în 2025 va fi realizată până la 30 iunie 2026.

Implementarea reformei se va finaliza până la 30 iunie 2026. Reforma 1 va fi însoțită de trei investiții – investițiile 1, 2 și 3. Investiția 1. Dezvoltarea, modernizarea și completarea sistemelor de management integrat al deșeurilor municipale la nivel de județ sau la nivel de orașe/comune Obiectivul acestei investiții este de a dezvolta și a moderniza sistemele de management integrat al deșeurilor și infrastructura de gestionare a deșeurilor publice la nivel de județ sau la nivel de orașe/comune. Investiția va contribui la atingerea noilor obiective privind pregătirea, reutilizarea și reciclarea deșeurilor municipale în temeiul Directivei (UE) 2018/851 de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile. Investițiile se bazează pe Planul național de gestionare a deșeurilor, pe planurile județene de gestionare a deșeurilor și pe Planul de gestionare a deșeurilor din Municipiul București și vor contribui la obiectivele de reciclare stabilite în pachetul privind economia circulară. Implementarea acestei investiții include: (a) înființarea de centre de colectare cu aport voluntar care să asigure colectarea separată a deșeurilor menajere pentru o serie de fluxuri de deșeuri (I.1.a), având drept rezultat 565 de centre de colectare cu aport voluntar puse în funcțiune până la 30 iunie 2026; (b) înființarea de insule ecologice digitalizate pentru colectarea separată a deșeurilor la nivel local, în special în zonele cu blocuri de apartamente (I.1.b), având drept rezultat 13 752 de insule ecologice digitalizate pentru colectarea separată a deșeurilor puse în funcțiune până la 30 iunie 2026; (c) centre integrate de colectare separată pentru aglomerări urbane (I.1.c), având drept rezultat centre integrate de colectare a deșeurilor puse în funcțiune în 15 aglomerări urbane până la 30 iunie 2026; (d) construirea de instalații de reciclare a deșeurilor în vederea atingerii țintelor de reciclare din pachetul economiei circulare (I.1.d), având drept rezultat 26 de instalații de reciclare a deșeurilor puse în funcțiune până la 30 iunie 2026 în vederea atingerii țintelor de reciclare ale Strategiei naționale privind economia circulară. Investițiile de mai sus (a-d) vor fi conforme cu prevederile Planului național de gestionare a deșeurilor, ale planurilor județene de gestionare a deșeurilor și ale Planului de gestionare a deșeurilor din Municipiul București, după caz. Se preconizează că această măsură nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolului 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurii și de etapele de atenuare prevăzute în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C58/01). În special, vehiculele achiziționate în cadrul acestei măsuri trebuie să fie echipate cu cea mai bună tehnologie disponibilă din punctul de vedere al respectării mediului. Implementarea investiției se va finaliza până la 30 iunie 2026. Investiția 2. Dezvoltarea infrastructurii pentru managementul gunoiului de grajd și al altor deșeuri agricole compostabile Obiectivul investiției este de a dezvolta sisteme de colectare și valorificare a gunoiului de grajd. Investiția constă în principal în instituirea de sisteme comunale integrate de valorificare a gunoiului de grajd, stații de compostare și echipamente de gestionare a compostului pentru comunitățile de ferme mari și sisteme de biogaz, precum și în achiziționarea de echipamente pentru gestionarea compostului agricol. Investițiile propuse vizează modernizarea infrastructurii, reducere