Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Activitatea de extracție digitală în Europa: noi soluții pentru producerea durabilă a materiilor prime”

(aviz din proprie inițiativă)

(2020/C 429/06)

Raportor: Marian KRZAKLEWSKI Coraportoare: Hilde VAN LAERE

Decizia Adunării Plenare 20.2.2020 Temei juridic Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă CCMI Data adoptării în secțiune 2.9.2020 Data adoptării în sesiunea plenară 18.9.2020 Sesiunea plenară nr. 554 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 213/0/4

1. Concluzii și recomandări

1.1. Digitalizarea sectorului materiilor prime din UE reprezintă o șansă unică de a îmbunătăți reziliența lanțurilor industriale de aprovizionare de la nivel european, de a îmbunătăți performanța de mediu a sectorului minereurilor, de a crește transparența și de a intensifica dialogurile cu cetățenii și cu comunitățile afectate de activitățile de minerit.

1.2. Întreprinderile din domeniul mineritului care au început procesul de transformare digitală au înregistrat îmbunătățiri în ceea ce privește siguranța, sustenabilitatea, productivitatea și marjele. Totuși, combinația dintre conectivitatea sporită, mobilitate, învățare automată și operațiunile autonome ridică probleme etice, sociale și de reglementare pe care responsabilii de elaborarea politicilor ar trebui să le analizeze în prealabil.

1.3. CESE recunoaște că transformarea digitală a sectorului mineritului impune eforturi ambițioase în vederea adoptării modificărilor juridice și în materie de reglementare și că aceste eforturi ar trebui realizate sub egida unor organizații supranaționale și la nivelul dreptului internațional.

1.4. CESE subliniază că este important să existe o structură globală și cuprinzătoare a rețelei de informații privind mineralele, care să stea la baza transformării digitale și a adoptării unor decizii în cunoștință de cauză la nivelul UE. CESE recunoaște eforturile Centrului Comun de Cercetare (JRC) în stabilirea și menținerea unui sistem european de informații privind materiile prime.

1.5. CESE consideră că transformarea digitală a sectorului materiilor prime din UE ar trebui să fie însoțită de măsuri privind protecția datelor și recunoaște necesitatea aplicării cu strictețe a unor regimuri de protejare a datelor sensibile.

1.6. CESE recomandă elaborarea unei foi de parcurs în materie de reglementare la nivelul UE care să abordeze provocările generate de transformarea digitală a sectorului materiilor prime și care să trateze subiecte precum securitatea cibernetică, inteligența artificială, automatizarea, guvernanța pe mai multe niveluri și mineritul marin și spațial.

1.7. CESE recomandă definirea și adoptarea de standarde ale UE pentru colectarea de date privind resursele minerale și îndeamnă statele membre să colecteze date cuprinzătoare și verificate privind extracția, prelucrarea și reciclarea materiilor prime și să partajeze periodic aceste date cu JRC. Acest demers este important pentru a sprijini punerea în aplicare a Planului de acțiune al UE pentru economia circulară.

1.8. CESE recomandă instituirea unor măsuri adecvate de sprijin social menite să reducă la minimum impactul negativ pe care îl va avea transformarea digitală asupra forței de muncă din domeniul mineritului, și care să ajute comunitățile miniere în procesul de tranziție al economiilor lor, pentru a preveni agravarea inegalităților sociale existente în rândul persoanelor și al comunităților

1.9. CESE recomandă dezvoltarea și sprijinirea infrastructurii de cloud din UE, pentru a mări nivelul de securitate al aplicațiilor 5G, al tehnologiei de tip cloud computing și al platformelor pentru internetul industrial al obiectelor.

1.10. CESE consideră că digitalizarea sectorului materiilor prime minerale este esențială pentru a face față crizei economice cauzate de pandemia de COVID-19 și pentru a promova punerea în aplicare a Pactului verde european și a Planului de redresare al UE. În acest context, este extrem de important să se stimuleze investițiile în digitalizarea extracției și a prelucrării materiilor prime minerale principale (rezultate din extracția minieră) și secundare (rezultate din reciclare).

1.11. CESE solicită Comisiei Europene să se asigure că partenerii sociali din sectorul extractiv sunt implicați și consultați de instituțiile europene în procesul de elaborare a politicilor și în orice inițiativă a UE care afectează sectorul materiilor prime minerale.

2. Introducere

2.1. UE se confruntă cu provocări tehnologice, de natură socială și de mediu în ceea ce privește aprovizionarea cu materii prime esențiale pentru activitatea sa industrială și pentru calitatea vieții populației sale. UE produce mai puțin de 5 % din producția mondială de materii prime minerale ( 1 ) , iar industria UE reprezintă aproximativ 20 % din consumul mondial de materii prime minerale ( 2 ) . Dependența UE de importuri este deosebit de ridicată în ceea ce privește metalele rare și elementele necesare în aplicațiile de înaltă tehnologie și pentru tranziția energetică ecologică prevăzută în Pactul verde european [COM(2019) 640]. Această situație a condus la adoptarea Inițiativei privind materiile prime, lansată de Comisie în 2008 [COM(2008) 0699] și la demersurile sale ulterioare în vederea evaluării caracterului critic al aprovizionării și a realizării unei liste a materiilor prime critice; ultima listă a fost publicată în 2017 ( 3 ) ; lista actualizată este inclusă în Comunicarea Comisiei privind materiile prime critice ( 4 )

2.2. Progresele tehnologice care sporesc eficiența utilizării materialelor și a resurselor și care stimulează reducerea și reciclarea deșeurilor, în conformitate cu Planul de acțiune al UE pentru economia circulară [COM(2015) 0614], actualizat recent prin [COM(2020) 098], sunt, din păcate, insuficiente pentru a răspunde nevoilor societale și creșterii populației globale. În aceste condiții, materiile prime principale ( 5 ) vor juca în continuare un rol esențial în economie.

2.3. Totodată, în numeroase state membre ale UE, publicul se opune din ce în ce mai mult proiectelor de minerit, iar eforturile industriei de a-și reduce amprenta de mediu nu i-au schimbat reputația (negativă). Printre trăsăturile atribuite în mod frecvent industriei miniere, se numără efectele negative asupra mediului, lipsa transparenței și a dialogului și deficiențele în ceea ce privește distribuția beneficiilor economice la nivel local ( 6 )

2.4. În ultima vreme, utilizarea lanțurilor globale de aprovizionare de către UE a fost afectată de intensificarea naționalismului în ceea ce privește resursele în țările producătoare de materii prime și de pandemia de COVID-19. Guvernele din UE și numeroși producători industriali au înțeles că dependența față de importul de materii prime ar putea distruge industria prelucrătoare din UE [sectorul materiilor prime asigură aproximativ 350 000 de locuri de muncă în UE, dar în industriile prelucrătoare din aval există peste 30 de milioane de locuri de muncă ce depind de accesul fiabil și neîngrădit la materii prime minerale ( 7 ) ].

2.5. Progresele tehnologice și în materie de comunicare au impulsionat integrarea tehnologiilor digitale în toate domeniile de activitate, schimbând fundamental modul în care întreprinderile își desfășoară activitatea și oferă valoare clienților. Aceasta este o șansă unică pentru sectorul mineritului din UE: întreprinderile miniere care folosesc instrumente digitale pot atinge noi niveluri de performanță în cadrul lanțului valoric, cu efecte pozitive de lungă durată asupra dimensiunilor socioeconomică, de mediu și socială.

2.6. Digitalizarea sectorului materiilor prime din UE constituie o oportunitate unică de a îmbunătăți reziliența lanțurilor de aprovizionare, de a aborda aspectele economice extrem de diferite și de a spori excelența operațională, socială și de mediu a sectorului, promovând conceptul de „mină digitală”.

3. Considerații generale

3.1. Digitalizarea producției de materii prime se referă la utilizarea de tehnologii ale informației care îmbunătățesc achiziția, organizarea și comunicarea datelor cu scopul de a ameliora performanța spațiilor de producție din punctul de vedere al indicatorilor tehnici, de mediu și societali.

3.2. Tehnologiile digitale valorifică toate cunoștințele disponibile și permit realizarea de îmbunătățiri permanente, precum și de inovații semnificative. O înțelegere corectă a interacțiunilor de pe parcursul etapelor de producție, atât în cadrul lanțurilor valorice și al forței de muncă, cât și între acestea, permite eficientizarea activităților de producție din punctul de vedere al resurselor, monitorizarea și întreținerea echipamentelor, monitorizarea stării de sănătate și prevenirea riscurilor, realizarea de acțiuni de pregătire și de răspuns la situații de urgență, printre numeroase alte aspecte.

3.3. Transformarea digitală este identificată în domeniul prioritar „Tehnologii pentru producția de materii prime primare și secundare” al Parteneriatului european pentru inovare privind materiile prime [COM(2014) 0297], în conformitate cu comunicarea Comisiei intitulată O nouă Strategie industrială pentru Europa . În această comunicare, materiile prime sunt definite ca unul dintre principalii factori care facilitează realizarea unei Europe ecologice, digitale și competitive la nivel global.

3.4. CESE apreciază rolul Consiliului European pentru Inovare și al Institutului European de Inovare și Tehnologie, care vizează să sporească stimularea realizării de servicii și produse noi de către instituțiile europene. Un procent semnificativ dintre acestea se datorează unor inițiative care au vizat materiile prime, iar aceste inițiative, la rândul lor, interacționează cu alte obiective, precum tranziția energetică și în materie de mobilitate, tehnologia avansată, securitatea, alimentația și sănătatea. În special, acestea sunt asociate și cu evoluția digitală a soluțiilor tehnologice.

3.5. CESE sprijină activitățile grupului de cercetare al UE în vederea creării unei metode de certificare pentru materiile prime. Acest sprijin va constitui un impuls către mineritul sustenabil de minereuri și de metale, necesar pentru a asigura o tranziție energetică curată pentru Europa.

3.6. Identificarea oportunităților create de transformarea digitală pentru sectorul mineritului din UE constituie o componentă esențială a abordării recomandate de CESE în ceea ce privește strategia digitală. Oportunitățile identificate ar trebui evaluate din punctul de vedere al valorii lor potențiale pentru organizații și societate, precum și din punctul de vedere al fezabilității punerii în aplicare.

3.7. Aspecte sociale

3.7.1. Transformarea digitală afectează deja rolurile tradiționale la nivelul forței de muncă din domeniul mineritului, odată cu apariția unor noi funcții, precum cele de specialiști, analiști de date și cercetători științifici în domeniul noilor tehnologii, specialiști în tehnologia volumelor mari de date, specialiști în IA și învățare automată și ingineri de sistem, printre altele. Prin urmare, se preconizează că se vor reduce sarcinile de rutină asociate unor posturi precum cele de operator de instalație, analist pe probleme manageriale și organizaționale și lucrător în sectorul extractiv ( 8 )

3.7.2. Ca urmare a digitalizării sectorului și transformării sale, angajații trebuie să se formeze în mod corespunzător pentru a putea răspunde provocărilor industriei 4.0 și schimbărilor tehnologice viitoare.

3.7.3. Schimbările în ceea ce privește natura și componența forței de muncă, alături de punerea în aplicare a unui model de tip „muncă oriunde și oricând”, permis de transformarea digitală, vor avea un impact semnificativ asupra comunităților miniere tradiționale din Europa. Acest lucru necesită o abordare proactivă, bazată pe dialoguri sociale favorabile incluziunii, pentru a ajuta comunitățile să își înțeleagă capacitățile fundamentale și pentru a sprijini tranziția economiilor lor către noi domenii.

3.7.4. CESE consideră că, având în vedere provocările generate de digitalizarea sectorului minier și amenințările la adresa sectorului cauzate de pandemia de COVID-19, Comisia Europeană ar trebui să sprijine cererile actuale ale partenerilor sociali din sectorul minier de la nivel european prin intermediul dialogului social sectorial existent în cadrul industriilor extractive.

3.7.5. CESE solicită Comisiei să se asigure că partenerii sociali din sectorul extractiv sunt implicați și consultați de instituțiile europene în procesul de elaborare a politicilor și în orice inițiativă a UE care afectează sectorul.

3.7.6. Prin urmare, CESE consideră că este necesar ca Comisia, împreună cu partenerii sociali din comitetul de dialog sectorial, să înființeze cât mai curând posibil, la nivel european și național, o rețea de consilii sectoriale pentru competențe și pentru ocuparea forței de muncă în industriile extractive.

4. Concepte și soluții revoluționare pentru sustenabilitatea explorării, a mineritului și/sau a prelucrării

— Pentru a îmbunătăți poziția Europei pe scena mondială este nevoie de concepte și de soluții revoluționare pentru explorarea, extragerea și reciclarea materiilor prime minerale. Se preconizează că noile abordări și tehnologii vor facilita accesul Europei la materii prime produse în mod sustenabil, câștigând totodată încrederea societății în metode curate și sigure de extracție și de prelucrare.

— Cunoștințele privind resursele geologice, zăcămintele de minereuri și exploatarea acestora sunt disparate și variabile, iar complexitatea ciclurilor materialelor, a politicilor, a tendințelor pieței, a tendințelor tehnologice, a aspectelor de mediu și a efectelor societale impune conlucrarea mai multor domenii de expertiză pentru a se putea valorifica beneficiile digitalizării.

4.1. Metode și instrumente pentru obținerea de informații privind minereurile

4.1.1. Instituirea unui centru de date geoștiințifice pentru Europa

4.1.1.1. Disponibilitatea, accesibilitatea și posibilitatea de recuperare a minereurilor, a metalelor, a energiei și a altor resurse subterane reprezintă, mai mult decât oricând, o problemă vitală pentru societatea contemporană. Parlamentul European, Comisia Europeană și mai multe inițiative din domeniile de politică ale UE, de exemplu Inițiativa privind materiile prime ( 9 ) , Directiva privind apele subterane ( 10 ) și Directiva privind captarea și stocarea dioxidului de carbon ( 11 ) au nevoie de acces la datele relevante din subsol.

4.1.1.2. Centrul comun de cercetare al Comisiei Europene elaborează în prezent un sistem de informații privind materiile prime, referitoare, printre altele, la aspectele economice, socioeconomice și de mediu – RMIS 2.0 (Sistemul de informații privind materiile prime 2.0) ( 12 ) . Cu toate acestea, informațiile furnizate sunt incomplete și nu sunt la fel de detaliate în ceea ce privește toate cele 27 de state membre ale UE.

4.1.1.3. În prezent, sunt disponibile doar date parțiale și, de cele mai multe ori, acestea nu sunt armonizate și, așadar, nu sunt comparabile între țări. Trebuie standardizate formatele datelor și trebuie dezvoltați algoritmi care să poată fi utilizați ca punte între diferite sisteme de date.

4.1.1.4. Din punctul de vedere al CESE, integrarea în sistemul RMIS al JRC a unei structuri de tipul unei rețele cuprinzătoare de informații privind minereurile, folosind date fiabile și armonizate este esențială; aceasta ar oferi CE și statelor membre acces la informații și la cunoștințe care să sprijine utilizarea sustenabilă a subsolului UE pentru a face față provocărilor cu care se confruntă Europa.

4.1.1.5. CESE îndeamnă toate statele membre ale UE să colecteze și să partajeze date privind materiile prime în vederea alimentării periodice a sistemului RMIS al JRC. Pentru a preveni datele incorecte și erorile, CESE consideră că ar trebui evaluată acuratețea datelor furnizate JRC înainte ca acestea să fie incluse în RMIS. JRC ar trebui să primească finanțare pentru a menține și actualiza în mod regulat acest sistem informațional.

4.1.2. Simularea proceselor

4.1.2.1. Emisiile, regenerarea, protecția resurselor de apă etc. pot face toate obiectul unor simulări: acestea pot implica simulări paralele multiple folosind diferite ipoteze privind condițiile-limită și punctele de pornire, pentru a oferi estimări de probabilitate referitoare la diferitele rezultate care ar putea fi folosite în vederea controlului și pentru a sprijini procesul decizional.

4.1.2.2. Dezvoltarea tehnicilor informatice pentru simularea proceselor și disponibilitatea unor volume mari de date (seturi de date cu dimensiuni pe care instrumentele software uzuale nu le pot capta, rafina, gestiona și prelucra într-un interval de timp acceptabil) au îmbunătățit acuratețea simulărilor ce reprezintă relațiile cauzale dintre datele de intrare controlate și datele de ieșire corespunzătoare. Simulările proceselor se pot dovedi relevante în special pentru evaluările de mediu și de siguranță și ar putea facilita transparența și dialogurile în cadrul proceselor de autorizare.

4.1.3. Teledetecția

4.1.3.1. Utilizarea datelor de teledetecție puse la dispoziție, de exemplu, de programul Copernicus, care înglobează analiza datelor spațiale și integrarea cu programe software pentru sistemele de informații geografice (GIS), poate furniza o contribuție valoroasă la simulările și crearea „gemenilor digitali” care permit răspunsuri rapide în caz de schimbări și un proces decizional fiabil. Combinarea datelor de teledetecție cu datele din teren colectate de senzori și drone este din ce în ce mai comună în sectorul mineritului. În numeroase operațiuni miniere se efectuează în mod uzual acțiuni de supraveghere la suprafață și subacvatice cu ajutorul dronelor, pentru estimarea stocurilor și a gropilor de deșeuri.

4.1.3.2. Integrarea datelor de teledetecție cu date din teren (de la senzori locali) în cadrul software-ului GIS poate fi utilizată pentru monitorizarea nivelului apei subterane, a mișcărilor suprafeței terestre, a contaminării apelor de suprafață și pentru obținerea multor alte date în timp real privind mediul înconjurător. Dacă sunt publicate și sunt protejate împotriva manipulărilor (de exemplu, prin tehnologii precum tehnologia blockchain ), aceste date ar putea crește încrederea în sectorul mineritului și ar putea facilita dialogurile cu părțile interesate. Ar putea fi luate în considerare și utilizate ca exemple practicile tradiționale de gestionare a datelor și a informațiilor din țările dezvoltate, cu un sector minier puternic, cum ar fi Canada sau Africa de Sud.

4.1.4. Realitatea virtuală

4.1.4.1. Numeroase întreprinderi încep să folosească în mod frecvent realitatea virtuală pentru interpretarea modelelor tridimensionale ale minelor pe care le dețin. În viitor, însă, ar putea fi mai importantă realitatea augmentată, care le-ar permite geologilor sau inginerilor, atunci când se află în mină, să folosească un dispozitiv cu ajutorul căruia să vadă modelul suprapus peste elementele pe care le observă la nivel de geologie sau chiar peste întreaga mină. Aceasta ar fi o modalitate avansată și solidă de a valida modelele și de a verifica evoluția dezvoltării minei.

4.1.4.2. Universitățile și centrele de formare încep să folosească tot mai des realitatea virtuală pentru a-i familiariza pe studenți și pe stagiari cu contexte miniere „din viața reală”. Posibilitatea efectuării de simulări educaționale menite să faciliteze consolidarea cunoștințelor practice în domenii precum răspunsul la accidente este unul dintre principalele avantaje ale acestei tehnologii.

5. „Mina inteligentă”

— Digitalizarea este catalizatorul care ajută operațiunile de minerit să devină „mai inteligente”, cu ajutorul instrumentelor și al proceselor digitale grație cărora operațiunile sunt instrumentate, interconectate și inteligente.

— Prin transformare digitală, minele vor fi proiectate în mod diferit, astfel încât să fie automatizate încă de la început prin metode personalizate și adaptate în funcție de minereu, iar variațiile în execuție vor fi reduse prin automatizare.

— Transformarea digitală va contribui la eliminarea accidentelor mortale și a vătămărilor în mediile miniere. Aceasta poate conduce la schimbări radicale în ceea ce privește intensitatea capitalului și costurile de funcționare, poate asigura accesul la resurse din zăcăminte minerale care nu au putut fi explorate anterior și poate genera o amprentă de mediu mai scăzută prin mineritul selectiv.

5.1. Predicția minieră inteligentă

5.1.1. Predicția înseamnă, printre altele, prognozarea parametrilor de mediu în care își desfășoară activitatea minerii, cu un accent special asupra riscurilor. Sistemele eficace de predicție folosite deja în industria minieră includ întreținerea predictivă pentru a acorda prioritate acțiunilor preventive în locul reparațiilor, prin colectarea de date privind utilizarea echipamentelor și a parametrilor de proces.

5.1.2. Predicția poate juca un rol important în siguranța operațiunilor miniere. Captarea și integrarea datelor de monitorizare din teren și de la echipamente poate oferi o imagine precisă a mediului operațional care trebuie evaluat cu ajutorul instrumentelor de analiză a proceselor. Aceasta ar constitui o îmbunătățire relevantă a condițiilor de lucru, în special pentru minele subterane. CESE consideră că digitalizarea poate contribui într-o manieră eficace la siguranța operațiunilor miniere și că o mină inteligentă ar trebui să includă sisteme de predicție.

5.2. Internetul obiectelor

5.2.1. Dezvoltarea de standarde și de elemente componente pentru o platformă a internetului industrial al obiectelor (IIoT) pentru industria minieră ar putea stimula conectarea sistemelor cibernetice și fizice din minele din UE, în vederea îmbunătățirii proceselor decizionale.

5.2.2. Platforma IIoT ar trebui să abordeze aspecte legate de sănătate și de siguranță, performanța ecologică, eficiența utilizării resurselor și coordonarea în timp real a operațiunilor. Ar trebui să se acorde prioritate proiectării și promovării unei platforme IIoT a UE pentru sectorul minier.

5.2.3. Pentru a evita riscurile pentru securitatea cibernetică, CESE sugerează ca elementele constitutive ale platformei IIoT să fie concepute pentru „Intranetele locale ale obiectelor” locale, conectate fie prin transferul de date fizice, fie prin intermediul unor mecanisme securizate de acces la internet.

5.3. Tehnologia blockchain. Transparența lanțului de aprovizionare

5.3.1. blockchain este o soluție inovatoare care previne manipularea datelor. Utilizarea tehnologiei blockchain în cadrul lanțurilor de aprovizionare cu materii prime minerale poate îmbunătăți transparența și trasabilitatea lanțului de aprovizionare și, de asemenea, poate reduce costurile administrative. CESE subliniază că tehnologia blockchain facilitează respectarea Regulamentului UE privind aprovizionarea responsabilă cu minerale [Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 Tehnologiaeste o soluție inovatoare care previne manipularea datelor. Utilizarea tehnologieiîn cadrul lanțurilor de aprovizionare cu materii prime minerale poate îmbunătăți transparența și trasabilitatea lanțului de aprovizionare și, de asemenea, poate reduce costurile administrative. CESE subliniază că tehnologiafacilitează respectarea Regulamentului UE privind aprovizionarea responsabilă cu minerale [Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 ( 13 ) ].

5.3.2. Printre alte utilizări ale tehnologiei blockchain se numără colectarea și diseminarea de date privind mediul înconjurător. Îmbunătățind fiabilitatea datelor, tehnologia blockchain ar putea facilita sensibilizarea și implicarea populației din apropierea comunităților miniere.

5.4. Rețelele 5G și tehnologia de tip cloud computing

5.4.1. Stocarea datelor brute în cloud devine rapid nepractică (și este, de fapt, inutilă), pe măsură ce volumul de date crește până la ordinul terabyților sau chiar mai mult. În prezent, vitezele transferului de date limitează utilitatea acestuia. Totuși, adoptarea rețelelor 5G va schimba această situație, permițând transmiterea rapidă, prelucrarea și stocarea și recuperarea volumelor mari de date în condiții de eficiență a costurilor.

5.4.2. Utilizarea stocării în cloud prezintă un risc semnificativ: dacă o întreprindere minieră folosește un serviciu comercial de stocare în cloud , nivelul de securitate pe care îl poate obține depinde exclusiv de gradul de încredere pe care îl are în furnizorul de servicii. Numeroși furnizori folosesc servere de cloud aflate în afara UE, ceea ce poate periclita securitatea sistemelor. CESE consideră că adoptarea 5G în UE ar trebui să fie însoțită de stimulente pentru extinderea ofertei furnizorilor de servicii de cloud din UE.

5.5. Securitatea cibernetică

5.5.1. CESE se declară în favoarea unor regimuri a căror respectare să fie asigurată ferm, care să împiedice ieșirea datelor sensibile din limitele de securitate. Securitatea cibernetică poate fi îmbunătățită semnificativ dacă sistemele miniere nu sunt conectate la internet. Într-o „mină inteligentă” se pot folosi toate tehnologiile inteligente, inclusiv internetul obiectelor – diferența constând în faptul că acestea nu vor fi accesibile din exterior. Orice lucru care trebuie să fie conectat la sediul principal al întreprinderii sau la lumea exterioară ar trebui să fie transferat în siguranță din rețeaua minei către un server separat care este conectat la lumea exterioară.

5.6. Inteligența artificială

5.6.1. Inteligența artificială acoperă o gamă variată de tehnologii, inclusiv așa-numitele sisteme de învățare profundă. Până în prezent, printre utilizările de nișă ale acesteia se numără prelucrarea imaginilor (de exemplu, pentru explorarea mineralelor) și sistemele de rețea de tip neural pentru identificarea și clasificarea mineralelor. Alte utilizări practice în sectorul minier includ analiza datelor și algoritmii de învățare automată folosiți în simulările proceselor și în sistemele de predicție.

5.7. Automatizarea integrată

5.7.1. Tehnologia vehiculelor autonome este dezvoltată rapid de actori care nu au legătură cu industria minieră (precum Tesla sau Google). Totuși, întrucât minele sunt medii controlate, această tehnologie poate fi implementată rapid în mine odată cu introducerea de noi capacități. De asemenea, pot fi introduse rapid și alte forme de automatizare, însă de regulă acestea se concretizează în operațiuni controlate de om de la distanță (și asistate de calculator), mai degrabă decât în operațiuni complet autonome. Din cauza preocupărilor legate de răspundere (și a reglementărilor preconizate), nu este clar dacă dezvoltarea automatizării integrale a tuturor proceselor miniere va fi viabilă din punct de vedere economic pe termen scurt și mediu

6. Construirea unor parteneriate strategice sustenabile și responsabile cu țările terțe

— Evaluarea caracterului critic realizată de UE arată că este esențială o diversificare sporită a importurilor de materii prime critice din țările terțe.

— Este nevoie de îmbunătățirea diplomației economice strategice la nivelul UE pentru a diversifica accesul la resurse, pe baza aprovizionării sustenabile cu materii prime.

6.1. Cercetare și inovare

6.1.1. Programele-cadru de cercetare și inovare ale UE promovează deja cooperarea internațională cu țările terțe în cererile de propuneri din domeniul materiilor prime minerale. Totuși, o abordare mai prescriptivă în ceea ce privește colaborarea viitoare cu țări bogate din punctul de vedere al resurselor și avansate din punct de vedere tehnologic în domeniul transformării digitale a mineritului (de exemplu, Australia, Canada, Japonia, Africa de Sud și Statele Unite) ar fi esențială pentru construirea de legături care să sprijine diplomația economică a UE. CESE recomandă adoptarea unei astfel de abordări prescriptive în viitorul program-cadru Orizont.

6.1.2. De asemenea, educația ar trebui folosită ca instrument de sprijinire a diplomației economice a UE în ceea ce privește aspectele referitoare la materiile prime. Programele educaționale recunoscute la nivel internațional, elaborate în Europa, care oferă conținuturi educaționale revoluționare și inovatoare concentrate pe subiecte legate de digitalizarea minelor ar putea deveni un instrument eficace al diplomației economice a UE.

7. Noi frontiere

7.1. Recuperarea metalelor și a minereurilor din resursele marine

7.1.1. S-au realizat numeroase cercetări în ceea ce privește soluțiile tehnologice pentru extracția și prelucrarea minereurilor și metalelor din resursele marine, inclusiv din apa de mare sărată și/sau de pe fundul mării. CESE consideră că ar trebui evaluat cu strictețe impactul extracției minereurilor și a metalelor din mare asupra mediului înconjurător.

7.2. Utilizarea resurselor spațiale

7.2.1. Până în 2025, Agenția Spațială Europeană intenționează să extragă resurse care pot contribui la susținerea șederilor și a cercetării pe lună. Printre potențialele resurse lunare se numără materiale ce pot fi prelucrate, precum substanțe volatile și minerale (pentru construcții și protecție împotriva radiațiilor și a micrometeoriților), dar și structuri geologice precum tuburile de lavă care, combinate, ar putea permite locuirea pe lună.

7.2.2. Mineritul spațial ridică probleme juridice cărora nu li se poate da în prezent un răspuns clar, întrucât puținele acte de drept internațional aplicabile activităților în spațiu nu țin pasul cu progresele tehnologice din cadrul industriei spațiale. CESE consideră că UE ar trebui să elimine această lacună și să ia inițiativa de a defini un cadru juridic stabil și acceptat la nivel internațional, care să asigure o utilizare echitabilă, sigură, responsabilă și durabilă a spațiului.

8. Dincolo de criza provocată de pandemia de COVID-19

8.1. Pandemia globală de COVID-19 evidențiază importanța transformării digitale. În această perioadă tot mai instabilă și imprevizibilă, operațiunile miniere din întreaga lume au fost nevoite să facă față unor amenințări precum închiderea completă sau reducerea forței de muncă. Probabilitatea apariției unor astfel de situații devine din ce în ce mai ridicată odată cu răspândirea noului coronavirus.

8.2. CESE consideră că, având în vedere provocările generate de digitalizare și de amenințările cauzate de pandemia de COVID-19 la adresa industriei materiilor prime minerale, Comisia Europeană ar trebui să promoveze dialoguri cuprinzătoare între partenerii sociali prin intermediul mecanismului de dialog social sectorial de la nivelul industriilor extractive existent.

8.3. O problemă majoră care va trebui soluționată în viitor se referă la modalitatea în care întreprinderile miniere folosesc și se implică în tehnologiile digitale, care au devenit un factor interconectat cu modul în care numeroase întreprinderi fac față pandemiei. Numeroși angajați trebuie să lucreze virtual și să se familiarizeze cu noile tehnologii, iar măsurile privind distanțarea socială arată că monitorizarea de la distanță a operațiunilor este mai necesară decât oricând.

8.4. UE și statele membre trebuie să sprijine în mod activ transformarea digitală a sectorului minier al UE. Este o măsură esențială pentru creșterea rezilienței industriei UE și a lanțului valoric al materiilor prime. Minele care folosesc tehnologii digitale, inclusiv automatizarea integrată, rețelele cognitive și analiza datelor în timp real, sunt mai eficiente, mai curate și mai sigure. Obiectivele de reducere a amprentei de mediu și de realizare a unui mediu mai sigur sunt mai ușor de atins în „minele inteligente”, iar acest lucru este esențial pentru a beneficia de sprijin din partea societății pentru desfășurarea activităților în Europa.

Bruxelles, 18 septembrie 2020. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) Mineralele agricole (de exemplu, potasa) și mineralele energetice (de exemplu, uraniul și cărbunele) nu sunt incluse în această evaluare.

(2) Pentru informații suplimentare, a se vedea Eunomia, 2015. Study on the Competitiveness of the EU Primary and Secondary Mineral Raw Materials Sectors(Studiu privind competitivitatea sectoarelor primar și secundar ale materiilor prime minerale) (disponibil la adresa http://www.euromines.org/files/news/ec-report-study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mineral-raw-materials-sectors/study-competitiveness-eu-primary-and-secondary-mrms-april2015.pdf) și Tabloul de bord al UE privind materiile prime 2018, publicat de Comisia Europeană (disponibil la adresa https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/117c8d9b-e3d3-11e8-b690-01aa75ed71a1).

(3) COM(2020) 474.

(4) COM(2017) 490 final.

(5) Materiile prime principale se referă la materiale (minerale/metale) extrase din sol și prelucrate. Materiile prime secundare sunt materialele obținute prin procese de reciclare.

(6) Cu toate acestea, industria minieră beneficiază de sprijinul comunităților și regiunilor miniere din întreaga Europă.

(7) Pentru mai multe informații privind valoarea adăugată a materiilor prime și locurile de muncă, a se vedea Tabloul de bord al UE privind materiile prime din 2018 (disponibil aici).

(8) McKinsey Global Institute, 2018. Skill Shift, Automation and the Future of the Workforce. (Schimbarea competențelor, automatizare și viitorul forței de muncă). Document de dezbatere. McKinsey Global Institute, McKinsey & Company. https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/skill-shift-automation-and-the-future-of-the-workforce (accesat la 3 iunie 2019).

(9) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu „Inițiativa privind materiile prime: satisfacerea necesităților noastre esențiale pentru asigurarea creșterii economice și a locurilor de muncă în Europa” (SEC(2008) 2741) / COM/2008/0699 final.

(10) Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării (JO L 372, 27.12.2006, p. 19).

(11) Directiva 2009/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind stocarea geologică a dioxidului de carbon și de modificare a Directivei 85/337/CEE a Consiliului, precum și a Directivelor 2000/60/CE, 2001/80/CE, 2004/35/CE, 2006/12/CE, 2008/1/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 140, 5.6.2009, p. 114).

(12) A se vedea https://rmis.jrc.ec.europa.eu/.

(13) JO L 130, 19.5.2017, p. 1.