C 57/17

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 57/08)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Saumur-Champigny”

PDO-FR-A0147-AM02

Data comunicării: 18 noiembrie 2019

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1. Denumirea geografică

În capitolul I secțiunea II și în capitolul I secțiunea XII punctul 2 litera (b), se elimină termenul complementar care urmează după „denumirea geografică”.

Unele dintre caietele de sarcini ale denumirii „Val de Loire” permit să se facă trimitere la regiunea mare „Val de Loire”, prin utilizarea așa-numitei denumiri geografice eponime, pentru care etichetarea este supusă unor dispoziții speciale prevăzute în caietul de sarcini. În anumite cazuri, există denumiri geografice complementare care fac trimitere la unități geografice mai mici și la condiții de producție mai restrictive. Pentru a se evita orice confuzie, cuvântul „complementar” a fost eliminat.

Punctul 9 din documentul unic, referitor la condițiile suplimentare, se modifică în consecință.

2. Arealul geografic

În capitolul I secțiunea IV punctul 1, fraza „Recoltarea strugurilor, vinificarea, producerea și elevajul vinurilor sunt realizate pe teritoriul următoarelor comune: ” se înlocuiește cu fraza „Toate etapele procesului de producție se desfășoară în cadrul arealului geografic al cărui perimetru include teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului geografic oficial din 2018: ”. De asemenea, se adaugă fraza: „Documentele cartografice care reprezintă arealul geografic pot fi consultate pe site-ul web al Institutului național pentru origine și calitate. ”.

Formularea propusă pentru punctul referitor la arealul geografic vizează simplificarea prezentării și elimină orice ambiguitate în ceea ce privește definirea etapelor (vinificarea, producerea, elevajul ...).

Modificări la nivelul redactării: lista entităților administrative ia în considerare fuziunile sau alte modificări ale zonării administrative care au avut loc de la aprobarea caietului de sarcini. Pentru a spori securitatea juridică, lista respectivă este raportată la versiunea în vigoare a Codului geografic oficial, editat în fiecare an de INSEE. Perimetrul arealului geografic rămâne strict identic.

În sfârșit, se menționează faptul că, pentru o mai bună informare a publicului, documentele cartografice care reprezintă arealul geografic sunt puse la dispoziție pe site-ul web al INAO.

Punctul 6 din documentul unic, referitor la arealul geografic, se modifică în consecință.

3. Arealul parcelat delimitat

În capitolul I secțiunea IV punctul 2 din caietul de sarcini, după cuvintele „5 septembrie 2007” sunt adăugate cuvintele „și 19 ianuarie 2017”.

Scopul acestei modificări este de a adăuga data la care autoritatea națională competentă a aprobat o modificare a arealului parcelat delimitat în cadrul arealului geografic de producție. Delimitarea parcelelor constă în identificarea, în cadrul arealului geografic de producție, a parcelelor propice pentru obținerea produsului cu denumire de origine protejată în cauză.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

4. Zona situată în imediata vecinătate

În capitolul I secțiunea IV punctul 3, lista comunelor se înlocuiește cu:

— epartamentul Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

— departamentul Indre-et-Loire: Chinon;

— departamentul Maine-et-Loire: Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Cizay-laMadeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné și Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saumur, Terranjou (fost teritoriu al comunei delegate Chavagnes), Les Ulmes, Vaudelnay;

— departamentul Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Acest lucru permite luarea în considerare a diferitelor fuziuni ale comunelor care au avut loc de la redactarea ultimei versiuni a caietului de sarcini. Perimetrul zonei situate în imediata vecinătate rămâne strict identic.

Punctul 9 din documentul unic, referitor la condițiile suplimentare, se modifică în consecință.

5. Dispoziție de agromediu

În capitolul I secțiunea VI punctul 2, după vegetația spontană se adaugă: „sau justifică utilizarea unor produse pentru controlul biologic aprobate de autoritățile publice din sectorul viticulturii. În cazul în care pe o parcelă se utilizează erbicide pentru controlul biologic, se interzice utilizarea altor erbicide. ”

Această modificare este în concordanță cu evoluția actuală a practicilor utilizate de operatori în favoarea agroecologiei în cadrul tuturor plantațiilor viticole din Anjou. Modificarea reflectă faptul că itinerariile tehnice utilizate iau în considerare din ce în ce mai mult preocupările legate de mediu. Favorizând prezența unui strat vegetal sau eliminarea mecanică a buruienilor sau utilizarea unor produse pentru controlul biologic, această modificare duce la reducerea utilizării erbicidelor chimice. Reducerea utilizării erbicidelor trebuie să permită consolidarea protecției solurilor viticole și menținerea funcționalităților lor naturale (fertilitate, biodiversitate, epurare biologică), fapt care contribuie la calitatea și autenticitatea vinurilor și consolidează noțiunea de „terroir” (teritoriu cu o producție specifică).

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

6. Lansarea culesului

În capitolul I secțiunea VII punctul 1, se elimină propoziția „Data de începere a culesului este fixată în conformitate cu dispozițiile articolului D. 645-6 din Codul rural și al pescuitului maritim.”.

Stabilirea unei date pentru începerea culesului nu mai este necesară în prezent, întrucât operatorii dispun de o gamă largă de instrumente care le permit să aprecieze cât mai exact gradul de maturare a strugurilor. Fiecare operator dispune de o serie de dispozitive și de echipamente, atât individuale, cât și colective, care permit să se determine cu exactitate data optimă pentru începerea recoltării pe fiecare parcelă, în funcție de obiectivele de producție.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

7. Conținutul de zaharuri

În capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (c), după glucoză + fructoză se adaugă „al vinurilor, după fermentare”.

Această modificare se efectuează pentru a se evita orice confuzie cu conținutul de zaharuri înainte de fermentare, fiind într-adevăr important să se specifice că acest conținut trebuie verificat după fermentare.

Punctul 4 din documentul unic, referitor la descrierea vinurilor, se modifică în consecință.

8. Bucățile de lemn

În capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (d) din caietul de sarcini, după cuvintele „se interzice utilizarea de bucăți de lemn” se adaugă cuvintele „cu excepția perioadei de vinificare”.

Această modificare vizează eliminarea interdicției de a utiliza bucăți de lemn de stejar în timpul vinificării vinurilor roșii cu denumirea respectivă. În acest sens, producătorii doresc să consolideze specificitatea vinurilor cu denumirea respectivă ca produse fructate și suple, care pot fi consumate încă de când sunt tinere. Utilizate în timpul vinificării, taninurile din lemn permit o mai bună exprimare a gustului fructat și dezvoltă structura vinurilor, conferindu-le corpolență și persistență a gustului, asigurând în același timp stabilitatea culorii în cazul învechirii.

Punctul 5 din documentul unic, referitor la practicile oenologice specifice, se modifică în consecință.

9. Capacitatea de vinificare

În capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (e), propoziția: „Orice operator dispune de o capacitate de vinificare de cel puțin 1,4 ori mai mare decât randamentul mediu al exploatației din ultimii cinci ani. ” se înlocuiește cu propoziția: „Orice operator dispune de o capacitate de vinificare de cel puțin 1,4 ori mai mare decât volumul mediu vinificat în cursul ultimilor cinci ani. ”

În caietul de sarcini nu se făcea trimitere la capacitatea volumetrică (exprimată în hl sau în m3), ci la randament, adică la volumul recoltei raportat la suprafața de producție (exprimat, de exemplu, în hl/ha). Modificarea propusă permite remedierea acestei inconsecvențe în ceea ce privește cantitățile, fără a schimba nimic pe fond (capacitatea minimă rămâne în continuare de 1,4 ori volumul mediu vinificat per exploatație în cursul campaniilor anterioare).

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

10. Circulația vinurilor

În capitolul I secțiunea IX punctul 4, se elimină litera (b), care se referă la data introducerii în circulație a vinurilor între antrepozitarii autorizați.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

11. Legătura cu arealul geografic

Se adaugă cuvântul „agricolă” în titlul revistei „Societatea agricolă și industrială din Angers” (Société Agricole et Industrielle d’Angers), întrucât acesta era incomplet. Corecția propusă permite remedierea acestei omisiuni.

Punctul 8 din documentul unic, referitor la legătură, se modifică în consecință.

12. Măsură tranzitorie

Măsura tranzitorie menționată în secțiunea XI punctul 1 din caietul de sarcini se elimină, întrucât a expirat în 2017.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

13. Norme privind etichetarea

Se adaugă punctul 1

„1 Dispoziții generale Vinurile pentru care se solicită, în condițiile prezentului caiet de sarcini, denumirea de origine controlată «Saumur-Champigny» și care sunt prezentate sub această denumire, nu pot fi declarate după recoltare, nu pot fi oferite publicului, nu pot fi expediate și nici puse în vânzare sau vândute fără ca denumirea de origine controlată menționată anterior să fie înscrisă în declarația de recoltă, în anunțuri, pe prospecte, etichete, facturi, recipiente de orice natură. ”

Este o omisiune care vizează o normă ce figurează în toate caietele de sarcini.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

14. Ținerea registrului

În capitolul II secțiunea II punctul 3, cuvântul „potențială” se înlocuiește cu cuvântul „naturală”.

Din motive de coerență cu modul de redactare utilizat în toate caietele de sarcini din zona Anjou Saumur, formularea „tărie alcoolică naturală în volume” înlocuiește formulările „tărie potențială” sau „grad”. Aceste modificări îmbunătățesc lizibilitatea acestor caiete de sarcini. Armonizarea dispozițiilor referitoare la ținerea registrelor urmărește să faciliteze elaborarea planului de inspecții și controlul acestor registre.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

15. Punctele principale care trebuie să facă obiectul controlului

Capitolul III a fost revizuit în vederea asigurării coerenței la nivelul formulării principalelor puncte care trebuie să facă obiectul controlului în caietele de sarcini din zona Anjou Saumur.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

DOCUMENT UNIC

1. Denumirea produsului

Saumur-Champigny

2. Tipul de indicație geografică

DOP - Denumire de origine protejată

3. Categoriile de produse vitivinicole

1. Vin

4. Descrierea vinului (vinurilor)

Vinurile din această categorie sunt vinuri roșii liniștite. Acestea prezintă:

— o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10,5 %

— un conținut maxim de zaharuri fermentabile, după fermentare, de 3 g/l.

După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 12,5 %.

Fermentația malolactică este finalizată în mod obligatoriu. Vinurile gata de a fi comercializate în vrac sau care se află în etapa de ambalare au un conținut de acid malic ≤ 0,4 g/l.

Vinurile au adesea o culoare rubiniu-închisă care anunță deseori arome de fructe roșii sau de violete. Proaspete, corpolente și suple, vinurile își pot dezvălui farmecul și atunci când sunt tinere, dar și după câțiva ani de păstrare.

Celelalte criterii respectă normele în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5. Practici vitivinicole

a. Practici oenologice esențiale

Practici oenologice specifice

Densitatea de plantare - distanța dintre rânduri

Practica de cultivare

Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 4 000 de butuci per hectar. Distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 2,50 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mică de 1 metru.

Parcelele de viță-de-vie cu o densitate de plantare mai mică de 4 000 de butuci per hectar, dar care este mai mare sau egală cu 3 300 de butuci per hectar beneficiază, pentru recolta lor, de dreptul de a utiliza denumirea de origine controlată, sub rezerva respectării dispozițiilor referitoare la normele privind palisarea și înălțimea frunzișului prevăzute în caietul de sarcini al denumirii. Distanța dintre rândurile acestor parcele nu poate fi mai mare de 3 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mică de 1 metru.

Reguli privind tăierea

Practica de cultivare

Vița-de-vie este tăiată până cel târziu la 30 aprilie, prin tăiere mixtă, în conformitate cu următoarele reguli:

soiul Pineau d’Aunis N: fie cu cel mult 10 ochi pe butuc și cel mult 6 ochi pe coarda de rod, fie cu cel mult 12 ochi pe butuc și cel mult 4 ochi pe coarda de rod;

soiurile Cabernet Franc N și Cabernet-Sauvignon N: fie cu cel mult 12 ochi pe butuc și cel mult 8 ochi pe coarda de rod, fie cu cel mult 14 ochi pe butuc și cel mult 5 ochi pe coarda de rod.

Îmbogățire

Practică oenologică specifică

Tehnicile de îmbogățire prin concentrarea mustului de struguri sunt autorizate, iar nivelul maxim de concentrație parțială în raport cu volumele utilizate este stabilit la 10 %.

După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 12,5 %.

Utilizarea de bucăți de lemn

Practică oenologică specifică

Se interzice utilizarea de bucăți de lemn, cu excepția perioadei de vinificare.

b. Randamentul maxim

69 de hectolitri la hectar

6. Arealul geografic delimitat

Toate etapele procesului de producție se desfășoară în cadrul arealului geografic al cărui perimetru include teritoriul următoarelor comune din departamentul Maine-et-Loire, pe baza Codului geografic oficial din 2018: Chacé, Montsoreau, Parnay, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Varrains.

Documentele cartografice care reprezintă arealele geografice pot fi consultate pe site-ul web al Institutului național pentru origine și calitate.

7. Soiurile principale de struguri de vin

Cabernet Franc N

8. Descrierea legăturii (legăturilor)

1. Detalii privind arealul geografic

a) Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Plantația viticolă face parte din fosta provincie Anjou, unde extremitatea de sud-vest a bazinului parizian se întâlnește cu versanții Masivului Armorican. Această alăturare de soluri cretoase albicioase și soluri mai închise la culoare formate din șisturi ardeziene a făcut posibilă, de-a lungul timpului, diferențierea regiunii „Anjou Blanc” de regiunea „Anjou Noir”, și anume zona Saumur de zona Angers. Plantația viticolă este mărginită la nord de Loara. Plantația este străbătută, de la sud la nord, de valea râului Thouet și a afluentului acestuia, Dive. Această rețea hidrografică a sculptat în peisaj o succesiune de dealuri cu expuneri diverse și cu o altitudine care variază de la 40 de metri la 110 metri. Zona geografică se întinde pe teritoriul a 8 comune din cadrul departamentului Maine-et-Loire. Aceste comune, amplasate pe cuestă de vârstă turoniană și pe formațiunile de deasupra cuestei, fac parte din arealul geografic corespunzător denumirii de origine controlate „Saumur”.

Vița-de-vie a colonizat zonele orientate favorabil și a modelat peisajul, în timp ce, pe vârfurile colinelor, există în continuare păduri de conifere și de foioase, unde predomină stejarul și castanul. În centrul parcelelor viticole există un coș de aerisire a cavităților imense din care a fost extrasă piatra pentru construcția caselor și care au fost utilizate ca instalații destinate cultivării ciupercilor sau ca pivnițe. Armonia dintre plantația viticolă și structura arhitecturală, osmoza dintre satele viticole și terenurile împrejmuite adiacente proprietăților burgheze cu fațade împodobite cu sculpturi, impresionante prin albul lor și specifice regiunii „Anjou Blanc”, au contribuit la crearea unui parc natural regional și la clasificarea acestei regiuni drept patrimoniu mondial al UNESCO.

Parcelele selectate pentru recolta de struguri sunt delimitate cu exactitate pe diferitele formațiuni de vârstă turoniană: rendzine și soluri calcaroase brune de grosime variabilă, acoperite pe alocuri, în vârful pantelor, cu nisipuri și argile provenite din formațiuni mai recente, precum cele senoniene sau eocene. Solurile se caracterizează prin faptul că au un comportament termic bun și o rezervă de apă moderată, precum și prin faptul că nu prezintă nicio urmă de hidromorfie.

Clima regiunii Saumur este de tip oceanic. Munții din regiunea Mauges, localizați la vestul plantației viticole, nuanțează această caracteristică oceanică prin efectul de foehn. Precipitațiile anuale variază între 550 și 600 de milimetri și caracterizează un teren adăpostit de vânturile umede, cu toate că depășesc 800 de milimetri pe colinele din regiunea Mauges. Această diferență dintre cantitățile de precipitații este și mai accentuată pe durata ciclului vegetativ al viței-de-vie, în special începând din luna iunie până la perioada culesului. Situat în partea de sud a zonei geografice, „Seuil du Poitou” conferă câteva nuanțe meridionale care constau în prezența unei vegetații care poate fi surprinzătoare pe aceste maluri ale Loarei (stejari de stâncă, măslini, migdali ...). Temperaturile medii anuale sunt relativ ridicate (de aproximativ 12° C).

b) Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Istoria plantației viticole din zona Saumur se leagă, până la mijlocul Evului Mediu, de cea a plantației viticole din zona Anjou, care a aparținut conților de Anjou. Fiind asemănătoare, din punct de vedere geologic, cu regiunea Touraine, regiunea Saumur este legată de Anjou prin caracteristicile sale istorice și umane. Plantația viticolă „Saumur Champigny” a luat naștere în 1066, odată cu defrișarea, de către călugării din Saint-Florent, a dealului „Bois Doré”, care se apleacă peste Loara, dinspre Saumur înspre Montsoreau. Plantația viticolă, care la acea vreme se numea „Coteaux de Saumur”, a dobândit o notorietate deosebită pentru calitatea vinurilor albe pe care le producea.

Vinul roșu a început să fie produs la începutul secolului XVII. În jurul anului 1630, cardinalul Richelieu, aflat atunci în provincia Guyenne, l-a trimis pe intendentul său din Touraine să planteze în cantoanele Chinon, Bourgueil și Saumur câteva mii de butași din soiul cel mai apreciat de viță-de-vie din regiunea Bordeaux: Cabernet Franc N. Se pare totuși că introducerea acestui soi a avut loc înainte de această dată și s-a realizat prin portul din Nantes (de unde și denumirea sa locală „Breton”), sub influența unirii dintre Aquitania, regiunea sa de origine, și Anjou, cu ocazia căsătoriei dintre Henric al II-lea Plantagenetul și Eleonor de Aquitania.

Secolul XVIII a cunoscut o dezvoltare semnificativă în ceea ce privește consumul de vin roșu, iar numărul plantațiilor cu soiul Cabernet Franc N a crescut. În 1845, contele Odart, în lucrarea sa „Traité des cépages” (Tratat privind soiurile de viță-de-vie), spunea despre Cabernet Franc N: „acest soi, extrem de răspândit în vestul Franței, este cel care conferă un caracter specific vinului Bordeaux, precum și vinurilor roșii din Chinon, Bourgueil și Champigny”. Cu toate acestea, în 1861, Guillory Ainé ne informează că vinurile roșii se produc într-o cantitate mult mai mică decât vinurile albe. Într-un buletin al Societății agricole și industriale din Angers, el spune: „pe malul stâng al Loarei, cele mai renumite plaiuri viticole pentru vița-de-vie roșie sunt Souzay, Champigny și Dampierre”.

Evoluția soiului Cabernet Franc N este lentă, dar constantă, datorită în special lui Antoine Cristal, viticultor avangardist de la sfârșitul secolului XIX din comuna Parnay. Eforturile acestuia de a controla, de a adapta și de a dezvolta acest soi au permis ca dezvoltarea denumirii de origine controlate „Saumur-Champigny” să ia amploare începând cu anii 1960, confirmând astfel cuvintele doctorului Maisonneuve din lucrarea sa care datează din 1925 „Anjou, vița-de-vie și vinurile sale”: „s-a adaptat de minune pe terenurile calcaroase din regiunea Saumur și îi oferă vinurile de renume din Champigny. ”

Crearea unei crame în regim de cooperativă în 1957 a permis dezvoltarea piețelor, mai întâi la Paris, apoi în toată Franța, iar începând din anii 1980 și în afara teritoriului național, prin export. În 2009, producția de vin cu denumirea de origine controlată „Saumur-Champigny” a fost, în medie, de 70 000 de hectolitri.

2. Informații privind calitatea și caracteristicile produsului

Vinurile „Saumur-Champigny” sunt vinuri roșii foarte plăcute. Culoarea este adesea rubiniu-închisă și anunță deseori arome de fructe roșii sau de violete. Proaspete, corpolente și suple, vinurile își pot dezvălui farmecul și atunci când sunt tinere, dar și după câțiva ani de păstrare.

3. Interacțiuni cauzale

Combinația dintre clima relativ caldă și uscată și solurile calcaroase, cretoase, care permit o drenare sănătoasă și care favorizează o alimentare cu apă regulată, dar nu excesivă, a făcut posibilă înrădăcinarea soiului Cabernet Franc N pe dealurile care se bucură de cea mai bună expunere, asigurând dezvoltarea timpurie și ventilația strugurilor, care sunt favorabile unei maturități optime. De asemenea, operatorii au asimilat foarte rapid tehnicile care le permit să extragă ceea ce este mai bun din struguri, adaptându-și tehnicile de vinificare. Aceste tehnici, care, în prezent, au devenit practici obișnuite pentru majoritatea operatorilor, au fost prezentate de către Sébille-Auger, oenolog eminent, la congresul de la Bordeaux din 1843, prin intermediul descrierii unei exploatații din Souzay-Champigny.

În a doua parte a secolului XX, vinul cu denumire de origine controlată „Saumur-Champigny” s-a bucurat de o dezvoltare importantă din punctul de vedere al suprafețelor plantate și al vânzărilor în afara teritoriului național, fiind exportat în peste 40 de țări.

Voința comunității de a asigura continuitatea acestei plantații viticole a fost răsplătită prin includerea sa în patrimoniul mondial al UNESCO. În prezent, denumirea de origine controlată „Saumur-Champigny”, recunoscută ca fiind dintre cele mai prestigioase din regiunea „Val de Loire”, confirmă cuvintele lui Georges Clémenceau atunci când a descoperit producția prietenului său Antoine Cristal: „o țară care produce acest vin este o țară extraordinară, pentru că o țară extraordinară nu există fără istorie și fără o civilizație extraordinară. ”

9. Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Denumirea geografică „Val de Loire”

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Denumirea de origine controlată poate fi completată cu denumirea geografică „Val de Loire” în conformitate cu normele stabilite în caietul de sarcini. Dimensiunile caracterelor utilizate pentru denumirea geografică „Val de Loire” nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, două treimi din dimensiunile caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine controlată.

Unitatea geografică inferioară

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura numele unei unități geografice mai mici cu condiția:

— să fie vorba despre un loc înscris în cadastru;

— să figureze în declarația de recoltă.

Denumirea locului înscris în cadastru este tipărită cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, jumătatea dimensiunii caracterelor cu care este tipărită denumirea de origine controlată.

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea și producerea vinurilor, este constituită din teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului geografic oficial din 2018:

— departamentul Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

— departamentul Indre-et-Loire: Chinon;

— departamentul Maine-et-Loire: Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Cizay-la Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (foste teritorii ale comunelor delegate Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné și Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive, Saumur, Terranjou (fost teritoriu al comunei delegate Chavagnes), Les Ulmes, Vaudelnay;

— departamentul Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Link către caietul de sarcini

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e0411ee-1698-4400-9eda-5fc7e90883b0

(1) JO L 9, 11.1.2019, p. 2.