RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 3.12.2010 
SEC(2010) 1515 final 
  
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI  
cu scopul de a pune cap ăt situației de deficit public excesiv în Irlanda 
(prezentat ă de Comisie) 
RO 2   RO Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI  
cu scopul de a pune cap ăt situației de deficit public excesiv în Irlanda 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 
alineatul (7), coroborat cu ar ticolul 126 alineatul (13),  
având în vedere recomandarea Comisiei, întrucât: (1) În conformitate cu articolul 126 alineatul (1) din Tratatul privind func ționarea Uniunii 
Europene (TFUE), statele membre trebuie s ă evite deficitele publice excesive.  
(2) Pactul de stabilitate și creștere are la baz ă obiectivul unor finan țe publice s ănătoase ca 
mijloc de consolidare a condi țiilor pentru stabilitatea pre țurilor și pentru o cre ștere puternic ă 
și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de munc ă. 
(3) Reforma din 2005 a Pact ului de stabilitate și creștere a căutat să-i întărească eficacitatea și 
bazele economice, precum și să protejeze sustenabilitatea finan țelor publice pe termen lung. 
Ea avea ca obiectiv garantarea faptului c ă situația economic ă și bugetară este pe deplin luat ă 
în considerare în toate etapele procedurii de defi cit excesiv (PDE). Astfel, Pactul de stabilitate 
și creștere constituie cadrul care sprijin ă politicile guvernamentale pentru o revenire rapid ă la 
poziții bugetare solide 
ținând cont de situa ția economic ă. 
(4) În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în cazul în 
care au fost luate m ăsuri eficiente în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat și 
dacă după adoptarea recomand ării în cauz ă survin evenimente economice negative și 
neprevăzute cu consecin țe nefavorabile majore pentru finan țele publice, Consiliul poate 
decide, la recomandarea Comisiei, s ă adopte o recomandare revizuit ă în temeiul articolului 
126 alineatul (7) din tratat. 
(5) La 27 aprilie 2009 Consiliul a decis, în conf ormitate cu articolul 104 alineatul (6) din 
Tratatul de instituire a Comunit ății Europene (TCE), c ă în Irlanda exista un deficit excesiv și a 
emis recomand ări în vederea corect ării acestuia pân ă cel târziu în anul 2013. Consiliul a 
stabilit, de asemenea, data limit ă de 27 octombrie 2009 pentru  întreprinderea unor ac țiuni 
concrete.  
(6) La 2 decembrie 2009, Consil iul a ajuns la concluzia c ă Irlanda a întreprins ac țiuni 
eficiente în conformitate cu recomanda rea Consiliului din 27 aprilie 2009, dar c ă se poate 
considera c ă în Irlanda au survenit ev enimente economice negative și neprevăzute cu 
consecințe nefavorabile majore pentru finan țele publice. Prin urmare, Consiliul a adoptat o 
nouă recomandare în conformitate cu articol ul 126 alineatul (7) din tratat, prelungind 
termenul pentru corectar ea deficitului excesiv pân ă în 2014.  
RO 3   RO (7) La 13 iulie 2010, Consiliul a concluzionat c ă autoritățile irlandeze au întreprins ac țiuni 
eficiente în conformitate cu recomand ările Consiliului.  
(8) Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, care au stat la baza 
recomand ărilor Consiliului din decemb rie 2009 emise pentru Irlanda în temeiul articolului 
104 alineatul (7) din tratat, în 2010 se estim a reducerea cu 1,4% a PIB-ului real, urmat ă în 
2011 de o cre ștere cu 2,6%. Conform previziunilor se rviciilor Comisiei din toamna anului 
2010 și celei mai recente evalu ări efectuate de serviciile Comisiei, se a șteaptă ca scăderea 
producției în 2010 s ă fie de doar 0,2%. Cu toate aceste a, perspectivele economice s-au 
degradat în ultimele luni, cre șterea PIB-ului real fiind estimat ă în momentul de fa ță în 
previziunile serviciilor Comisiei din to amna anului 2010 la 0,9% pentru anul 2011 și la 1,9% 
în 2012. În plus, impactul crizei asupra sectorului financiar a fost mult mai pronun țat decât se 
prevăzuse. Măsurile de sprijin considerate necesare pentru a prezerva stabilitatea financiar ă și 
a restabili încrederea în sectorul bancar, sus ținând astfel reîntoarce rea economiei la o cre ștere 
sustenabil ă, au un cost bugetar suplimenta r foarte ridicat. Datorit ă injecțiilor de capital 
neprevăzute în sectorul bancar și creșterii costurilor finan țării suverane, se a șteaptă ca până în 
2014 cheltuielile cu dobânda s ă crească raportat la PIB cu 2,3 pp. fa ță de estim ările din 
programul de stabilitate din decembrie 2009. 
(9) Drept urmare, situa ția bugetar ă este mult mai grav ă decât se estimase, previziunile 
serviciilor Comisiei din toamna anului 2010 indicând un deficit public global de 32,3% din 
PIB în 2010. Acest lucru reflect ă importantele m ăsuri one-off în favoarea sectorului bancar. 
Fără aceste m ăsuri se estima c ă deficitul pe 2010 urma s ă ajungă la 12,5% din PIB, mai mult 
decât prognoza de 11,6% din PIB din programul de  stabilitate actualiz at din decembrie 2009, 
dar în mod evident mai pu țin decât prognoza, realizat ă în ipoteza men ținerii politicilor de la 
momentul respectiv, de 14,7% din PIB, în previziunile  serviciilor Comisiei din toamna anului 
2009 care au stat la baza Recomand ării Consiliului din decemb rie 2009. Raportat la aceast ă 
ipoteză de men ținere a politicilor și în conformitate cu R ecomandarea Consiliului din 
Decembrie 2009, în bugetul pe 2010 a fost inclus un pachet de consolidare bugetar ă de 2½% 
din PIB, care a fost implementat în totalitate. Se estimeaz ă că deficitul ajustat ciclic excluzând 
efectele one-off a crescut cu 1¼ puncte procen tuale din PIB pentru a ajunge la aproximativ 
11% din PIB în 2010. Acest lucru reflect ă însă mai degrab ă evoluțiile elasticit ății veniturilor 
în timpul gravei recesiuni decât efectul m ăsurilor discre ționare. Pe de alt ă parte, de la mijlocul 
anului 2008 s-au adoptat pachet e importante de consolidare, car e s-au ridicat la aproximativ 
9% din PIB în perioada 2009-2010.  
(10) Raportat la perioada de boom de dinaintea crizei, se a șteaptă ca economia Irlandei s ă 
înregistreze rate de cre ștere mai sc ăzute în perioada care a urmat crizei. Conform 
previziunilor serviciilor Comisi ei din toamna anului 2010, cre șterea PIB-ului real va fi de 
0,9% în 2011 și de 1,9% în 2012. Conform prognozel or actuale ale Comisiei, cre șterea PIB-
ului real va fi de 2,5% în 2013 și 3,0% în 2014 și 2015. Se estimeaz ă că și evoluția prețurilor 
va fi moderat ă. Conform previziunilor serviciilor Co misiei din toamna anului 2010, PIB-ul 
nominal va cre ște cu 1,3% în 2011 și cu 2,7% în 2012, iar conform prognozelor actuale ale 
Comisiei cre șterea va fi de 3,8% în 2013, de 4,6% în 2014 și de 4,8% în 2015. Având în 
vedere aceste ipoteze macroeconomice, reducer ea sub 3% din PIB a deficitului bugetar pân ă 
în 2015 ar necesita o îmbun ătățire a soldului stru ctural de cel pu țin 9½% din PIB în perioada 
2011-2015.  
(11) Per total, având în vedere elemen tele de mai sus, se poate considera c ă după adoptarea 
recomand ării în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat au survenit evenimente 
economice negative și neprevăzute cu consecin țe nefavorabile majore pentru finan țele 
RO 4   RO publice. În plus, concluzia la care a ajuns Consiliul în 13 iulie 2010, conform c ăreia Irlanda a 
luat măsuri reprezentând un progres adecvat în direc ția corectării deficitului excesiv r ămâne 
valabilă. Prin urmare, deficitul mai ridicat de la care se porne ște, la care se adaug ă 
perspectivele macroeconomice mai slabe și cheltuieli cu dobânzile mai mari decât fusese 
prevăzut, fac ca traiectoria ini țială de reducere a deficitului s ă nu fie realizabil ă. În acest 
context, este justificat ă emiterea unor noi recomand ări în temeiul articolului 126 alineatul (7) 
din tratat în vederea pr elungirii cu un an, pân ă în 2015, a termenului de corectare a deficitului 
excesiv.  
(12) Datoria public ă brută a crescut de la 25% din PIB în 2007 la 65,5% din PIB la sfâr șitul 
anului 2009, situându-se astfel  peste valoarea de referin ță din tratat, de 60% din PIB. Conform 
previziunilor servic iilor Comisiei din toamna anului 2010, rata datoriei va ajunge la 97,4% din 
PIB la sfâr șitul anului 2010. Cre șterea raportat ă la nivelul sc ăzut de dinainte de criz ă a fost 
alimentată de un deficit primar foarte mare, ap ărut în cursul crizei. M ăsurile de sprijinire a 
sectorului bancar foarte vulnerabil au contribuit în mod semnificativ la cre șterea deficitului și 
a datoriei în 2009 și 2010, reprezentând cumulat pe cei doi ani 22½ puncte procentuale din 
PIB. În plus, cre șterea plăților de dobânzi afecteaz ă datoria. O trai ectorie revizuit ă de reducere 
a deficitului, care s ă conducă la un deficit de mai pu țin de 3% din PIB în 2015, ar implica 
stabilizarea ratei datoriei în 2013 și scăderea acesteia în anii urm ători. Evolu ția datoriei este 
afectată de o serie de opera țiuni în afara bugetulu i, care, conform estim ărilor, vor determina 
creșterea ponderii datori ei în PIB cu 5,3 pp din PIB în 2011 și cu 0,8 pp din PIB în 2010, 
determinând reducerea acesteia cu 1,3 pp în 2013, cu 1,1 pp în 2014 și 1pp în 2015. Printre 
aceste opera țiuni se num ără injecții de capital în b ănci și reducerea rezervelor de lichidit ăți în 
2011 și diferențe între dobânzile acumulate și dobânzile pl ătite efectiv. 
(13) La 24 noiembrie 2010, autorit ățile au publicat un amplu Plan na țional de redresare 
financiară pentru perioada 2011-2014 care con ține planuri detaliate de consolidare bugetar ă 
vizând plasarea datoriei publice pe o traiectorie descendent ă stabilă prin reducerea deficitului 
în perioada acoperit ă de plan. Pentru perioada acoperit ă de plan este avut în vedere un efort 
general de consolidare de 15 miliarde EUR,  dublând ajustarea de 7,5 miliarde EUR prev ăzută 
în actualizarea programului de stabilitat e din decembrie 2009. Ajustarea se realizeaz ă în mod 
evident în prima parte a perioadei, pentru  anul 2011 fiind planificat un pachet de m ăsuri de 
consolidare în valoare de 6 miliarde EUR. Se prevede ca dou ă treimi din ajustare s ă se 
realizeze pe partea che ltuielilor. Planul con ține și reforme structurale, în special pentru pia ța 
muncii. În plus autorit ățile au elaborat o strategie global ă de reformare a sectorului financiar. 
Strategia urm ărește restabilirea încrederii în sectorul financiar, realizarea unei restructur ări 
substanțiale a acestuia, izolarea p ărților viabile ale sistemului și reîntoarcerea sectorului la o 
funcționare sănătoasă, sprijinită de măsuri corespunz ătoare de recapitalizare.  
(14) În scopul îmbun ătățirii credibilit ății strategiei de consolidare pe termen mediu, este de o 
importanță majoră remedierea lacunelor cadrului bugetar. Irlanda ar trebui s ă adopte și să 
implementeze regula bugetar ă conform c ăreia toate veniturile suplimentare neprev ăzute 
obținute în perioada 2011-2015 vor fi alocate reducerii deficitului și datoriei. În conformitate 
cu propunerea din Planul na țional de redresare pentru perioada 2011-2014, Irlanda ar trebui s ă 
înființeze un consiliu consultativ bugetar care s ă ofere o evaluare independent ă a poziției 
bugetare și a prognozelor guvernului . În cele din urm ă, adoptarea unei legi a responsabilit ății 
bugetare care s ă introducă un cadru de cheltuieli pe termen  mediu cu plafoane multianuale 
obligatorii pentru cheltuielile din fieca re domeniu ar veni în sprijinul ajust ării prevăzute. 
Acest lucru ar trebui realizat ținând seama de noile reforme ale guvernan ței economice la 
nivelul UE și pe baza reformelor deja implementate.  
RO 5   RO (15) În Irlanda, impactul bugetar pe termen lung al îmb ătrânirii popula ției se situeaz ă peste 
media din UE, în principal ca urmare a unei cre șteri preconizate, re lativ accentuate, a 
cheltuielilor cu pensiile, în deceniile urm ătoare. Pozi ția bugetar ă din 2010 accentueaz ă 
impactul bugetar al îmb ătrânirii popula ției asupra devia ției de la sustenabilitate. Îmbun ătățirea 
pe termen mediu a soldului primar și continuarea reformelor ar c ontribui la reducerea riscului 
pentru sustenabilitatea pe termen lung a finan țelor publice. 
(16) O supraveghere mai atent ă în cadrul PDE, care pare necesar ă ținând cont de termenul 
stabilit pentru corectarea deficitului ex cesiv, va necesita o monitorizare periodic ă și în timp 
util a progreselor înregistra te în implementarea strate giei de consolidare bugetar ă. În aceste 
condiții, ar fi util ca în versiunile actualizate ale programului de stabilitate  al Irlandei care vor 
fi întocmite între 2009 și 2015, un capitol separat s ă fie consacrat acestei chestiuni. În plus, se 
va efectua și o monitorizare a țintelor bugetare în conformitate cu prevederile programului de 
asistență financiar ă pentru Irlanda și cu Decizia Consiliului di n [7] decembrie 2010 privind 
acordarea de asisten ță financiar ă din partea Uniunii pentru Irlanda.  
RECOMAND Ă:  
1. Recunoscând faptul c ă înrăutățirea poziției bugetare a Irlandei în 2010 s-a produs ca 
urmare a impactului crizei asupra veniturilor publice și a sectorului financiar, 
necesitând implementarea unor ample m ăsuri de sprijinire a se ctorului financiar, 
autoritățile irlandeze ar trebui s ă pună capăt situației de deficit excesiv pân ă în anul 
2015. 
2. Autoritățile irlandeze ar trebui s ă aducă deficitul public sub valoarea de 3% din PIB 
în mod credibil și sustenabil prin m ăsuri pe termen mediu. În  mod specific, în acest 
scop, autorit ățile irlandeze ar trebui: 
(a) Să implementeze m ăsuri astfel încât deficitul public s ă nu depășească 10,6% din 
PIB-ul estimat pentru 2011, 8,6% din PIB în 2012, 7,5% din PIB în 2013, 5,1% din 
PIB în 2014 și 2,9% din PIB în 2015 și în cazul în care traiectoria estimat ă a 
deficitului anual nu încorporeaz ă posibilul efectul direct al m ăsurilor poten țiale de 
sprijinire a b ăncilor în contextul strategiei guvernam entale pentru sect orul financiar, 
în conformitate cu Memorandumul pentru politici economice și financiare și incluse 
în Memorandumul de în țelegere care va fi semnat de Comisie și de autorit ățile 
irlandeze. Irlanda trebuie s ă fie pregătită să ia măsuri suplimentare de consolidare 
pentru a asigura reducerea deficitului s ub 3% din PIB în 2015, în cazul în care 
riscurile negative pentru țintele de deficit se materializeaz ă. În plus, aceast ă 
traiectorie respect ă opinia preliminar ă a Eurostat privind tratamentul contabil ESA 
95 al momentului înregistr ării plăților de dobânzi pentru biletele la ordin pl ătibile 
Băncii Anglo-Irlandeze1, revizuirea respectivei opi nii implicând revizuirea 
traiectoriei de deficit; 
(b) Să obțină o îmbun ătățire a soldului structural de cel pu țin 9½% din PIB în 
perioada 2011-2015; 
                                                 
1 A se vedea:  
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/methodology/advice_
member_states . 
RO 6   RO 3. În plus, autorit ățile irlandeze ar trebui s ă profite de toate ocaziile, inclusiv de 
îmbunătățirea condi țiilor economice, pentru a accelera reducerea ratei datoriei 
publice brute c ătre valoarea de referin ță de 60% din PIB. 
4. Pentru a limita riscurile care amenin ță ajustarea, Irlanda ar trebui s ă înființeze un 
consiliu consultativ bugetar care s ă ofere o evaluare independent ă a poziției bugetare 
și a prognozelor guvernului. Irlanda ar trebui s ă adopte o lege a responsabilit ății 
bugetare care s ă introduc ă un cadru de cheltuieli pe termen mediu cu plafoane 
multianuale obligatorii pentru cheltuieli în fiecare domeniu. 
5. Pentru a reduce riscurile care amenin ță sustenabilitatea pe termen lung a finan țelor 
publice, autorit ățile irlandeze ar trebui s ă implementeze noi reforme ale sistemului de 
asigurări sociale. 
6. Consiliul stabile ște data de 7 iunie 2011 ca termen limit ă până la care Guvernul 
Irlandei s ă întreprind ă acțiuni concrete și să precizeze care sunt m ăsurile necesare 
pentru a progresa în direc ția corectării deficitului excesiv. Evaluarea ac țiunilor va 
ține seama de evolu țiile economice, comparativ cu perspectivele economice din 
previziunile serviciilor Comi siei din toamna anului 2010.  
Autoritățile irlandeze ar trebui s ă raporteze progresele realizate în implementarea acestor 
recomand ări într-un capitol separat în actualiz ările programului de stabilitate care vor fi 
elaborate în perioada 2011 și 2015. 
De asemenea, Consiliul invit ă autoritățile irlandeze s ă implementeze reforme în vederea 
accelerării creșterii PIB-ului poten țial. În plus, Irlan da este invitat ă să favorizeze o ajustare 
rapidă pentru o cre ștere sustenabil ă pe termen mediu prin m ăsuri de cre ștere a productivit ății 
și prin strategii salari ale adecvate, care s ă contribuie la restabilirea competitivit ății. 
Prezenta recomandare se adreseaz ă Irlandei. 
Adoptată la Bruxelles,  
 Pentru Consiliu 
 Pre ședintele