Procesul de modernizare profundă va trebui să fie bine gestionat, asigurându-se o tranziție echitabilă și acceptabilă pentru toți din punct de vedere social, în spiritul incluziunii și al solidarității. Atât UE, cât și statele membre trebuie să ia în considerare încă de la început implicațiile sociale și să aplice toate politicile relevante pentru a răspunde acestei provocări. Bugetul UE, politica de ocupare a forței de muncă și politica socială, precum și politicile de coeziune pot reduce disparitățile economice, sociale și teritoriale din întreaga Uniune. Inițiativele regionale aflate în desfășurare, lansate de Comisia Juncker, precum platforma și proiectele-pilot pentru regiunile carbonifere și cu factor de emisie de CO2 mare aflate în tranziție, marchează un pas înainte în această direcție. Noi inițiative sunt în curs de pregătire pentru a aborda în mod cuprinzător costurile sociale și economice ale modernizării determinate de politicile privind schimbările climatice, precum Just Transition Fund (Fondul pentru o tranziție echitabilă). Punerea deplină în aplicare a planului de acțiune al UE pentru economia circulară contribuie la eforturile UE de a dezvolta o economie neutră din punct de vedere climatic, combinând utilizarea eficientă a resurselor și competitivitatea. De asemenea, este esențial să se asigure consecvența deplină și sprijinul reciproc deplin în toate domeniile de politică relevante, precum calitatea aerului și biodiversitatea. Politica privind schimbările climatice și politica de mediu trebuie să meargă mână în mână.

Este esențial, în plus, ca sectorul privat să se alinieze la această viziune și ca autoritățile să facă progrese în ceea ce privește cadrul favorizant care să permită sectorului privat să investească într-o economie neutră din punct de vedere climatic la nivel mondial. Datorită setului de măsuri privind finanțarea durabilă, introduse în cadrul uniunii piețelor de capital a Uniunii Europene, Uniunea Europeană ocupă, de asemenea, un loc de frunte în ceea ce privește eforturile internaționale de redirecționare a fluxurilor de capital către obiectivele noastre climatice și de gestionare a riscurilor financiare care rezultă din schimbările climatice. În plus, Uniunea Europeană pregătește, împreună cu alți parteneri, inițiativa „International Platform on Sustainable Finance (Platforma internațională pentru finanțarea durabilă)”, care urmează să fie lansată cu ocazia săptămânii climei, organizată de ONU la New York, pentru a coordona instrumentele politicii de reglementare pentru piețele de capital. Platforma vizează să facă schimb de bune practici și să reunească diferite inițiative în domeniul finanțării și al investițiilor durabile din punct de vedere al mediului, inclusiv în ceea ce privește taxonomiile verzi, prezentarea de informații, standardele (de exemplu, obligațiunile ecologice), etichetele și criteriile de referință.

Uniunea Europeană consideră că elaborarea unor astfel de strategii internaționale coerente, împreună cu parteneri precum G20, este cea mai bună cale de a stimula investițiile la scara necesară pentru cea mai importantă tranziție economică a timpurilor noastre și de a alinia fluxurile de capital la obiectivele Acordului de la Paris. UE și statele sale membre au plasat Acordul de la Paris și obiectivele de dezvoltare durabilă în centrul acțiunilor lor externe. În mod similar, gama de acorduri comerciale și de cooperare cu caracter juridic obligatoriu ale UE va continua să includă dispoziții robuste pentru promovarea acțiunilor climatice și pentru punerea în aplicare a Acordului de la Paris.

Uniunea Europeană continuă să producă rezultate concrete

Mesajul Uniunii Europene în cadrul summitului pentru acțiuni climatice nu se va limita la simpla stabilire a unor obiective ambițioase; acesta va insista asupra unei puneri în aplicare solide și cuprinzătoare. Uniunea Europeană și-a depășit deja obiectivul de reducere a emisiilor sale de gaze cu efect de seră până în 2020 și a finalizat cadrul său legislativ unic cu caracter obligatoriu care ne va permite să depășim și obiectivul climatic stabilit pentru 2030, inclusiv în ceea ce privește mecanismul de guvernanță, monitorizare și verificare.

Pentru prima dată, UE s-a dotat și cu un cadru de guvernanță al uniunii energetice, în care statele membre trebuie să elaboreze planuri naționale integrate privind energia și clima pentru perioada 2021-2030, pentru a arăta în ce mod își pot îndeplini obiectivele până în 2030. Regulamentul privind guvernanța asigură transparența, printr-o consultare largă cu privire la planurile naționale, precum și o cooperare intensificată între statele membre pentru realizarea obiectivelor uniunii energetice. Primele proiecte de planuri au fost evaluate; acestea au identificat domeniile care necesită îmbunătățiri pentru a asigura realizarea obiectivelor până în 2030 și a ne menține pe termen lung pe calea către neutralitatea climatică. S-a estimat că, atunci când vor fi puse în aplicare pe deplin, măsurile vor permite Uniunii Europene să-și reducă emisiile de gaze cu efect de seră cu aproximativ 45 % până în 2030 (comparativ cu nivelurile din 1990), depășind obiectivul Uniunii Europene prevăzut în contribuția stabilită la nivel național (CSN) a Uniunii Europene de a reduce emisiile cu cel puțin 40 % până în 2030.

În același timp, strategia Uniunii Europene de adaptare la schimbările climatice a încurajat acțiuni naționale, regionale și locale de adaptare la schimbările climatice pentru ca, din 2013, Europa să devină mai rezilientă la efectele lor. Lecțiile pe care le-am învățat prin creșterea rezilienței noastre la efectele schimbărilor climatice – precum imunizarea infrastructurii și a investițiilor la schimbările climatice, sinergiile realizate cu reducerea riscurilor de dezastre, inclusiv prin intermediul RescEU, adoptarea pe o scară mai largă a soluțiilor verzi cu privire la orașe și utilizarea inovatoare a datelor spațiale – îi vor ajuta și pe partenerii noștri internaționali să își crească propria lor reziliență. În plus, Comisia Europeană va analiza și mai îndeaproape modul în care riscurile climatice pot afecta stabilitatea financiară sau coeziunea socială.

În plus, potrivit celor mai recente cunoștințe științifice ale IPCC și ale Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, singurele soluții de durată de combatere a schimbărilor climatice sunt cele care acordă o atenție mai mare naturii, inclusiv pădurilor sănătoase și reziliente. În această privință, Uniunea Europeană colaborează, de asemenea, cu țări partenere pentru a intensifica acțiunile care abordează defrișarea și degradarea pădurilor, în conformitate cu recenta Comunicare a Comisiei Europene pe această temă. În plus, IPCC finalizează în prezent raportul său privind oceanele și criosfera.

Pentru Uniunea Europeană, toate acestea reprezintă o investiție în prosperitatea noastră și în pregătirea pentru o economie durabilă, neutră din punct de vedere climatic și circulară.

Uniunea Europeană – cel mai important donator de fonduri în domeniul combaterii schimbărilor climatice

Fiind conștientă de faptul că emisiile UE reprezintă numai aproximativ 9 % din totalul emisiilor globale, UE își va intensifica intervențiile de proximitate și cooperarea financiară și tehnică cu toate țările partenere. În centrul sprijinului nostru se vor afla contribuțiile stabilite la nivel național. UE ocupă un loc de frunte în ceea ce privește tranziția globală către o economie globală favorabilă incluziunii, echitabilă și neutră din punct de vedere climatic pentru toți.

Colaborarea cu parteneri internaționali și schimbul de experiență pentru a încuraja acțiuni climatice globale sunt și continuă să fie o prioritate, iar noi servim drept exemplu. Uniunea Europeană rămâne cel mai important donator de asistență pentru dezvoltare din lume: 74,4 miliarde EUR în 2018, acțiunile climatice fiind integrate din ce în ce mai mult, intensificându-ne sprijinul pentru punerea în aplicare a contribuțiilor stabilite la nivel național ale țărilor partenere prin asistență economică, prin consolidarea capacităților, precum și prin activități de promovare și un spirit de conducere ferme în negocierile multilaterale.

Schimbările climatice afectează cele mai vulnerabile țări într-un mod disproporționat. Uniunea Europeană este cel mai important donator de fonduri din lume în domeniul combaterii schimbărilor climatice. Contribuțiile UE și ale statelor sale membre, care reprezintă peste 40 % din valoarea totală a fondurilor publice acordate la nivel mondial pentru combaterea schimbărilor climatice, au crescut de peste două ori din 2013, depășind suma de 20 de miliarde EUR anual. Și în această privință, modul în care UE abordează acțiunile climatice globale, inclusiv prin intermediul Băncii Europene de Investiții și al creșterii fondurilor din bugetul următor alocate acțiunilor climatice, va depăși cu mult sfera publică, prin inițiative noi, menite să catalizeze și să multiplice investițiile sectorului privat.

Planul de investiții externe al Uniunii Europene va fi consolidat prin Fondul european pentru dezvoltare durabilă Plus propus, având o capacitate de 60 de miliarde EUR, pentru a mobiliza investiții durabile în scopul punerii în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a Acordului de la Paris privind schimbările climatice.

Concluzii și etapele următoare

Uniunea Europeană continuă să se angajeze să asigure succesul summitului 2019 pentru acțiuni climatice. Considerăm că palmaresul nostru în ceea ce privește acțiunile climatice, deliberările noastre favorabile incluziunii cu privire la un plan pentru realizarea efectivă, până în 2050, a neutralității climatice, nu doar pentru urmărirea acestui obiectiv, și hotărârea noastră de a pune în aplicare angajamentele în ceea ce privește clima, consacrate deja în legislația europeană cu caracter obligatoriu, formează împreună un plan puternic pentru summitul din septembrie.

Uniunea Europeană va fi reprezentată în segmentul liderilor din cadrul summitului pentru acțiuni climatice de președintele Consiliului European, Donald Tusk. Coordonarea mesajelor exprimate în cadrul summitului între statele membre și instituțiile UE, precum și nivelul excepțional de mare al participării liderilor UE la summit vor permite UE să transmită într-un mod cuprinzător și coerent ambiția, acțiunile, unitatea și hotărârea Europei, recunoscând totodată bogăția abordărilor aplicate de statele membre în mod individual.