Raportul special Combaterea fraudei 
intracomunitare în 
domeniul TVA: sunt 
necesare eforturi 
suplimentareRO 2015  nr. 24
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-3798-9 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/513722 QJ-AB-15-024-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-3848-1 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/3419 QJ-AB-15-024-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-3825-2 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/261074 QJ-AB-15-024-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Combaterea fraudei 
intracomunitare în 
domeniul TVA: sunt 
necesare eforturi 
suplimentare
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2015  nr. 24
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audituri ale 
performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea selectează și 
concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente la adresa perfor -
manței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și interesul existent în mediul 
politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit IV – condusă de domnul Milan Martin Cvikl, membru al Curții 
de Conturi Europene –, cameră specializată în auditul privind veniturile, cercetarea și politicile interne, guvernanța financiară și 
economică și instituțiile și organismele Uniunii Europene. Auditul a fost condus de domnul Neven Mates, membru al Curții de 
Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: Georgios Karakatsanis, șef de cabinet; Angela McCann, șef 
de unitate; Carlos Soler Ruiz, coordonator al echipei de audit; Dan Danielescu, Josef Edelmann, Maria Echanove, Maria Isabel 
Quintela, Timothy Upton, Wolfgang Hinnenkamp și Marko Mrkalj, auditori.
De la stânga la dreapta:  D. Danielescu, A. McCann, J. Edelmann, N. Mates, G. Karakatsanis, M. I. Quintela, W. Hinnenkamp, 
C. Soler Ruiz.
03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
 Glosar
I-VII  Sinteză
V-VII  Principalele recomandări ale Curții
1-13  Introducere
1-4 Cum sunt impozitate tranzacțiile intracomunitare
5-10  Cum este eludată plata TVA-ului aferent tranzacțiilor intracomunitare
11-13  Cum funcționează cooperarea administrativă în vederea combaterii fraudei intracomunitare în 
domeniul TVA
14-18  Sfera și abordarea auditului
19 -111  Observații
19-25  Lipsa unor date și a unor indicatori comparabili cu privire la frauda intracomunitară în domeniul 
TVA
20-22  Lipsa de estimări la nivelul UE cu privire la frauda intracomunitară în domeniul TVA
23-25  Lipsa unor indicatori de performanță cu privire la frauda intracomunitară în domeniul TVA
26-62  Cadrul de cooperare administrativă în vigoare permite autorităților fiscale din statele membre să 
facă schimb de informații privind TVA-ul
27-36  Statele membre consideră că schimburile de informații efectuate prin intermediul formularelor electronice 
standard sunt cel mai eficace instrument, dar că răspunsurile nu sunt furnizate întotdeauna în timp util
37-44  VIES furnizează informații privind tranzacțiile intracomunitare, dar prezintă uneori probleme de fiabilitate
45-47  Controalele multilaterale reprezintă un instrument eficace, dar au loc cu o frecvență mai redusă
48-55  Eurofisc: un instrument promițător care necesită îmbunătățiri
04 Cuprins
56-59  Comisia oferă statelor membre o asistență valoroasă, însă nu efectuează vizite în statele membre
60-62  Informațiile primite de la țările din afara UE nu fac obiectului schimbului de informații între statele membre
63-70  Fiscalis este un instrument important al UE pentru consolidarea cooperării administrative
71-92  Legislația în materie de TVA a fost adaptată pentru a combate frauda în domeniul TVA
73-75  Perioada de raportare aferentă declarațiilor recapitulative privind TVA și termenele de transmitere 
a acestora au fost reduse
76-85  Regimul vamal 42: Comisia a acceptat majoritatea recomandărilor Curții, dar acestea nu au fost puse în 
aplicare de către statele membre
86-89  Taxarea inversă: un instrument util de combatere a fraudei intracomunitare cu firme „fantomă”, care nu este 
aplicat însă în mod sistematic
90-92  Legislația privind comerțul electronic se inspiră din cele mai bune practici internaționale, dar asigurarea 
respectării ei se dovedește a fi dificilă
93-111  Nu există o cooperare între autoritățile administrative, judiciare și de aplicare a legii în ceea ce 
privește combaterea fraudei în domeniul TVA, iar competențele în materie ale acestor autorități se 
suprapun
95-100  Lipsa schimburilor de date între administrațiile vamale și fiscale, poliție și autoritățile de urmărire penală
101-103  Europol și OLAF nu au acces la datele disponibile în VIES și prin Eurofisc
104-109  Empact: o inițiativă bună, dar sustenabilitatea sa este în pericol
110 -111  Statele membre se opun propunerilor de a include TVA-ul în sfera de aplicare a Directivei privind protejarea 
intereselor financiare ale Uniunii și în sfera Regulamentului privind instituirea Parchetului European
112-122  Concluzii și recomandări
113 Măsurarea eficacității sistemului
114 Verificarea încrucișată a datelor vamale cu datele privind TVA-ul este esențială
115 Îmbunătățirea sistemului de avertizare timpurie din cadrul rețelei Eurofisc, astfel încât 
comercianții cu grad ridicat de risc să fie mai bine urmăriți
116 -117  Îmbunătățirea cadrului legal existent
118 -119  Îmbunătățirea mecanismelor de cooperare administrativă
120-122  Îmbunătățirea cooperării între autoritățile administrative, judiciare și de aplicare a legii
05 Cuprins
 Anexa I — Abordarea de audit aplicată la nivelul Comisiei
 Anexa II —  Abordarea de audit aplicată la nivelul autorităților vamale și fiscale din statele 
membre
 Anexa III —  Modelul de control elaborat de Curtea de Conturi Europeană pentru regimul 
vamal 42
 Răspunsul Comisiei
06
 Acronime
B2C: formă de comerț care se adresează direct consumatorului persoană fizică ( Business to consumer )
CCWP : Grupul de lucru pentru cooperare vamală ( Customs Cooperation Working Party )
CML : controale multilaterale
DAU:  documentul administrativ unic
DG Impozitare și Uniune Vamală : Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală
Empact:  Platforma multidisciplinară europeană împotriva amenințărilor infracționale
GAFI : Grupul de Acțiune Financiară Internațională
IC: intracomunitar
MTIC: frauda intracomunitară cu firme „fantomă” ( missing trader intra-community fraud )
OCDE:  Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică
OLAF:  Oficiul European de Luptă Antifraudă al Comisiei Europene
SCAC:  Comitetul permanent pentru cooperarea administrativă ( Standing Committee on Administrative Cooperation )
TVA:  taxa pe valoarea adăugată
UE: Uniunea Europeană
VIES : sistemul de schimb de informații privind TVA ( VAT Information Exchange System )
07
 Glosar
Achiziție intracomunitară de bunuri : obținerea dreptului de a dispune, ca proprietar, de bunuri mobile corporale 
expediate sau transportate către persoana care achiziționează aceste bunuri de către vânzător sau de către persoana 
care achiziționează bunurile sau în contul acestora, într-un alt stat membru decât cel în care a început expedierea sau 
transportul bunurilor.
Acordarea liberului de vamă : acțiunea prin care autoritățile vamale pun mărfurile vămuite la dispoziție în scopurile 
prevăzute de regimul vamal.
Cod de înregistrare în scopuri de TVA (cod de TVA) : un număr individual atribuit fiecărei persoane impozabile care 
intenționează să efectueze livrări de bunuri sau să presteze servicii ori să achiziționeze bunuri în scopuri economice. 
Fiecare cod are un prefix din două litere prin care este identificat statul membru emitent.
Cooperare administrativă : schimb de informații între statele membre, prin care autoritățile fiscale se sprijină reciproc 
și cooperează cu Comisia în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 904/2010 al Consiliului din 7 octombrie 2010 pentru 
a asigura aplicarea corectă a TVA-ului la livrările de bunuri și prestările de servicii, la achiziția intracomunitară de bunuri 
și la importul de bunuri. Schimburile de informații între statele membre acoperă orice informații care ar putea ajuta la 
efectuarea unei determinări corecte a TVA-ului, inclusiv informații privind cazuri specifice.
Declarație recapitulativă : o declarație care trebuie depusă de orice persoană impozabilă înregistrată în scopuri de 
TVA care efectuează livrări intracomunitare. Declarația recapitulativă se depune, ca regulă generală, în fiecare lună, și 
menționează valoarea totală a bunurilor sau a serviciilor livrate către fiecare cumpărător din alte state membre, acest 
cumpărător fiind identificat prin codul său de înregistrare în scopuri de TVA.
Declarație vamală : actul prin care o persoană își manifestă dorința de a plasa mărfuri sub un anumit regim vamal.
Eurofisc : o rețea descentralizată de funcționari din cadrul administrațiilor fiscale și vamale ale statelor membre, care 
asigură schimburi rapide de informații specifice cu privire la posibile tranzacții frauduloase și la societăți posibil vinovate 
de astfel de practici.
Eurojust : agenția Uniunii Europene pentru cooperare judiciară, instituită pentru a intensifica lupta împotriva formelor 
grave de criminalitate organizată. La activitățile agenției participă procurori, magistrați sau ofițeri de poliție cu 
competențe echivalente, detașați de statele membre în funcție de propriile sisteme juridice.
Europol : agenția Uniunii Europene de aplicare a legii, care ajută autoritățile de aplicare a legii din statele membre în lupta 
împotriva formelor grave de criminalitate organizată.
Firmă „fantomă” : un comerciant înregistrat în scopuri de TVA care, în mod posibil cu intenții frauduloase, achiziționează 
sau pretinde că achiziționează bunuri sau servicii fără să plătească TVA și care furnizează aceste bunuri sau servicii 
facturând TVA, fără să plătească însă TVA-ul colectat către autoritatea fiscală națională.
Firmă intermediară („conduit company”) : o firmă care efectuează livrări intracomunitare reale sau fictive către 
comercianți „fantomă” sau care nu își îndeplinesc obligațiile de plată. Această firmă participă în mod voluntar la schema 
de fraudă.
Fiscalis : un program de acțiune al UE prin care se urmărește finanțarea inițiativelor administrațiilor fiscale vizând 
îmbunătățirea funcționării sistemelor de impozitare pe piața internă prin intermediul unor sisteme de comunicare și de 
schimb de informații, al controalelor multilaterale, al seminarelor și al grupurilor de proiect, al vizitelor de formare, al 
activităților de formare și al altor acțiuni similare în vederea atingerii obiectivelor programului.
08 Glosar
În liberă circulație : statutul mărfurilor importate din țări terțe, care au făcut obiectul tuturor formalităților de import cu 
scopul de a putea fi vândute sau consumate pe piața Uniunii Europene.
Livrare intracomunitară de bunuri : livrare de bunuri expediate sau transportate către o destinație aflată în afara 
teritoriului lor de origine, dar în cadrul UE, de către vânzător sau de către persoana care achiziționează bunurile ori în 
contul acestora, pentru o altă persoană impozabilă sau pentru o persoană juridică neimpozabilă care acționează ca atare 
într-un alt stat membru decât cel în care începe expedierea sau transportul bunurilor.
O_MCTL : un mesaj de control în sistemul VIES, care este generat la primirea unui mesaj VIES și care enumeră toate 
codurile inactive de TVA pe care le conține.
Regimul vamal 42 : regimul utilizat de importator cu scopul de a obține o scutire de la plata TVA-ului atunci când 
mărfurile importate urmează să fie transportate către un alt stat membru. TVA-ul este exigibil în statul membru de 
destinație.
SCAC ( Standing Committee on Administrative Cooperation ): Comitetul permanent pentru cooperarea administrativă 
este un comitet de reglementare înființat în temeiul articolului 58 din Regulamentul (UE) nr. 904/2010 al Consiliului, având 
rolul de a asista Comisia în domeniile prevăzute în respectivul regulament. Comitetul este format din reprezentanți ai 
statelor membre și este prezidat de către reprezentantul Comisiei.
Stat membru de achiziție : statul membru în care are loc achiziția intracomunitară.
Stat membru de destinație : statul membru către care bunurile sunt expediate sau transportate, altul decât cel din care 
are loc livrarea.
Stat membru de import : statul membru în care bunurile sunt importate în mod fizic în cadrul UE și în care acestea sunt 
puse în liberă circulație.
Stat membru furnizor : statul membru din care are loc livrarea intracomunitară.
Transfer : expedierea sau transportul de bunuri de către furnizor sau în contul acestuia, în scopul desfășurării activității 
sale, către o destinație din afara teritoriului statului membru din care are loc livrarea, dar în interiorul Comunității.
VIES ( VAT Information Exchange System ): sistemul de schimb de informații privind TVA-ul este o rețea electronică 
pentru transmiterea informațiilor legate atât de valabilitatea codurilor de TVA ale societăților înregistrate în statele 
membre, cât și de livrările intracomunitare scutite de la plata TVA-ului. Administrațiile fiscale naționale au obligația de 
a alimenta rețeaua cu ambele tipuri de informații.
09
 Sinteză
I
Piața unică, creată la 1 ianuarie 1993, a eliminat con -
troalele la frontieră pentru comerțul intracomunitar. În 
măsura în care exporturile de bunuri și servicii către un 
alt stat membru au continuat să fie scutite de la plata 
TVA, a apărut riscul ca aceste bunuri și servicii să nu fie 
impozitate nici în statul furnizor, nici în statul de con -
sum. Pe lângă pierderea de venituri pe care o reprezintă 
pentru statele membre, TVA-ul necolectat are un efect și 
asupra resurselor proprii ale Uniunii Europene.
II
În cadrul acestui audit, s-a urmărit să se analizeze dacă 
UE combate în mod eficace frauda intracomunitară în 
domeniul TVA. Curtea a constatat că sistemul UE nu este 
suficient de eficace și că acesta suferă din cauza lipsei de 
date și indicatori comparabili la nivel european cu privire 
la frauda intracomunitară în domeniul TVA.
III
Frauda în domeniul TVA este adesea legată de crimina -
litatea organizată. Conform reprezentanților Europol, se 
estimează că între 40 și 60 de miliarde de euro din pier -
derile anuale de venituri din TVA înregistrate în statele 
membre sunt cauzate de grupuri infracționale organizate 
și că 2 % din aceste grupuri sunt responsabile pentru 
80 % din frauda intracomunitară cu firme „fantomă”.
IV
UE a creat o serie de instrumente pe care statele membre 
le pot utiliza în vederea combaterii fraudei intracomuni -
tare în domeniul TVA, dar unele dintre acestea ar trebui 
să fie consolidate sau să fie aplicate într-un mod mai 
sistematic. Mai precis:
(a) în majoritatea statelor membre vizitate, nu există 
controale încrucișate eficace între datele vamale și 
cele fiscale;(b) cadrul de cooperare administrativă permite schimbul 
de informații privind TVA-ul între autoritățile fiscale 
ale statelor membre, dar există probleme în ceea ce 
privește acuratețea, exhaustivitatea și promptitudi -
nea transmiterii acestor date;
(c) nu există o cooperare între autoritățile administra -
tive, judiciare și de aplicare a legii, iar competențele 
acestora se suprapun.
Principalele recomandări ale Curții
V
Deși competența de a aproba noi măsuri legislative și de 
a le pune în aplicare revine în primul rând statelor mem -
bre, Comisia ar trebui:
(a) să inițieze un efort coordonat din partea statelor 
membre în vederea creării unui sistem comun de 
colectare a unor date statistice cu privire la frauda 
intracomunitară în domeniul TVA;
(b) să prezinte propuneri de modificări legislative care 
să permită controale încrucișate eficace între datele 
vamale și datele privind TVA;
(c) să dea dovadă de inițiativă și să încurajeze statele 
membre să remedieze deficiențele din cadrul rețelei 
Eurofisc;
(d) să încurajeze statele membre să își coordoneze mai 
bine politicile privind taxarea inversă;
(e) să se concentreze, în contextul evaluării pe care 
o realizează cu privire la mecanismele de cooperare 
administrativă, asupra unor îmbunătățiri în ceea ce 
privește promptitudinea cu care statele membre 
răspund la solicitările de informații, fiabilitatea siste -
mului VIES și monitorizarea măsurilor luate în urma 
constatărilor din rapoartele sale precedente privind 
cooperarea administrativă;
(f) să elimine, împreună cu statele membre, obstacolele 
juridice care împiedică schimbul de informații între 
autoritățile administrative, judiciare și de aplicare 
a legii, atât la nivel național, cât și la nivelul UE. În 
special, OLAF și Europol ar trebui să aibă acces la 
datele disponibile în cadrul VIES și prin Eurofisc, iar 
statele membre ar trebui să beneficieze de informați -
ile furnizate de aceste organisme.
Sinteză 10
VI
Statele membre ar trebui să combată activitățile ilegale 
care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii 
Europene prin măsuri disuasive eficace, inclusiv măsuri 
legislative. În special, Consiliul ar trebui:
(a) să aprobe propunerea Comisiei privind răspunderea 
în solidar;
(b) să autorizeze Comisia să negocieze acorduri de 
asistență reciprocă cu țările în care sunt stabiliți cei 
mai mulți furnizori de servicii digitale și să semneze 
aceste acorduri.
VII
Pentru a proteja cu eficacitate interesele financiare ale 
Uniunii Europene, Parlamentul European și Consiliul ar 
trebui:
(a) să includă TVA-ul în sfera de aplicare a Directivei 
privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva 
intereselor financiare ale Uniunii (așa-numita Direc -
tivă PIF sau Directiva privind protecția intereselor 
financiare) și în sfera Regulamentului de instituire 
a Parchetului European;
(b) să acorde Oficiului European de Luptă Antifraudă 
competențe clare și instrumente de investigare a ca -
zurilor de fraudă intracomunitară în domeniul TVA.
11
 Introducere
Cum sunt impozitate 
tranzacțiile 
intracomunitare
01 
Piața unică, creată la 1 ianuarie 1993, 
a eliminat controalele la frontieră pentru 
comerțul intracomunitar. Furnizorii 
înregistrați în scopuri de TVA au dreptul 
să aplice o cotă zero de TVA pentru vân -
zările lor către cumpărători înregistrați 
în scopuri de TVA în alte state membre. 
În principiu, TVA-ul ar trebui plătit în 
statul membru în care sunt consumate 
bunurile.
02 
Autoritățile fiscale din statul membru 
furnizor sunt obligate să acorde scutirea 
de la plata TVA-ului pentru livrările in -
tracomunitare de bunuri, cu condiția ca 
bunurile să fie ori livrate către un client, 
ori transferate1 în mod direct către un 
furnizor dintr-un alt stat membru. Scuti -
rea de la plata TVA-ului devine aplicabilă 
numai dacă furnizorul poate demonstra 
că bunurile au părăsit în mod fizic statul 
membru furnizor.03 
În scopuri de TVA la nivel intracomuni -
tar, furnizorii trebuie să fie identificați 
cu un cod specific de TVA și trebuie să 
raporteze periodic informații cu privire la 
livrările sau transferurile intracomunitare 
într-o declarație recapitulativă2 care se 
depune la autoritățile fiscale din statul 
membru furnizor. UE a creat un sistem 
electronic (VIES)3, prin care statele mem -
bre fac schimb de informații cu privire la 
comercianții înregistrați ca plătitori de 
TVA și la livrările intracomunitare.
04 
Autoritățile fiscale din statul membru 
furnizor sunt obligate să introducă infor -
mațiile din declarațiile recapitulative în 
baza de date VIES, punând astfel aceste 
informații la dispoziția autorităților 
fiscale din statul membru de destinație. 
Clientul trebuie să declare achizițiile 
intracomunitare autorităților fiscale din 
statul membru de destinație, un fapt 
generator care determină exigibilita -
tea TVA-ului în acest stat membru de 
destinație finală. Diagrama 1  ilustrează 
modul în care livrările intracomunitare 
de bunuri sunt raportate și controlate cu 
ajutorul VIES.1 Transfer în acest context 
înseamnă expedierea sau 
transportul de bunuri de către 
furnizor sau în contul acestuia, 
în scopul desfășurării activității 
sale, către o destinație situată 
în afara teritoriului statului 
membru din care are loc 
livrarea, dar în interiorul UE, în 
conformitate cu articolul 17 
alineatul (1) din Directiva 
2006/112/CE a Consiliului din 
28 noiembrie 2006 privind 
sistemul comun al taxei pe 
valoarea adăugată (Directiva 
TVA) (JO L 347, 11.12.2006, p. 1).
2 O declarație care trebuie 
depusă de orice persoană 
impozabilă înregistrată în 
scopuri de TVA care 
efectuează livrări 
intracomunitare. Declarația 
recapitulativă se întocmește 
pentru fiecare lună și prezintă 
valoarea totală a bunurilor 
livrate către fiecare 
cumpărător din alte state 
membre, acest cumpărător 
fiind identificat prin codul său 
de înregistrare în scopuri de 
TVA. Statele membre pot 
permite ca această declarație 
să fie depusă trimestrial în 
cazul în care valoarea 
bunurilor furnizate nu 
depășește 50 000 de euro.
3 Sistemul de schimb de 
informații privind TVA-ul, în 
temeiul articolului 17 din 
Regulamentul (UE) 
nr. 904/2010 al Consiliului din 
7 octombrie 2010 privind 
cooperarea administrativă și 
combaterea fraudei în 
domeniul taxei pe valoarea 
adăugată (reformare) 
(JO L 268, 12.10.2010, p. 1).
12 Introducere
Cum este eludată plata 
TVA-ului aferent 
tranzacțiilor 
intracomunitare
05 
Sistemul intracomunitar de TVA a fost 
adesea utilizat în mod abuziv prin 
așa-numită schemă de fraudă intraco -
munitară cu firme „fantomă” ( missing 
trader intra-community  fraud  – MTIC). În 
această schemă de fraudă, un furnizor 
stabilit în statul membru 1, așa-numi -
ta firmă intermediară, livrează bunuri 
(scutite de la plata TVA-ului) către un al doilea comerciant stabilit în statul 
membru 2, așa-numita firmă „fantomă”. 
Acest comerciant profită apoi de livrarea 
intracomunitară de bunuri scutită de 
la plata TVA-ului și revinde aceleași 
produse pe piața internă din statul 
membru 2, la prețuri foarte competitive. 
El poate oferi astfel de prețuri deoarece, 
deși încasează TVA de la clientul său, nu 
plătește această taxă către autoritățile 
fiscale, majorându-și astfel marjele de 
profit. Ulterior, firma „fantomă” dispare 
fără urmă, colectarea taxei devenind 
deci imposibilă în statul în care sunt 
consumate bunurile sau serviciile.Diagrama 1Cum funcționează sistemul VIES
Statul membru/uni00A01
Obliga/uni021Biile /f_iscale
ale comerciantului
Controale ale
autorită/uni021Bilor /f_iscale
Circula/uni021Bia bunurilor
Statul membru/uni00A02
VIESCooperarea administrativă în UE
Livrare IC Achizi/uni021Bie IC
Sursa: Curtea de Conturi Europeană.Bunurile sosesc în statul membru 2 Autorită/uni021Bile /f_iscale extrag datele din 
VIES /uni0219i le compară cu decontul de TVACumpărătorul declară o achizi/uni021Bie 
intracomunitară în decontul său de TVA
Bunurile sunt expediate către statul 
membru 2Autorită/uni021Bile /f_iscale introduc datele
în VIESFurnizorul depune declara/uni021Bia 
recapitulativă privind TVA pentru
o livrare intracomunitară (IC)
13 Introducere
06 
Într-o variantă a schemei, un client al 
firmei „fantomă” (brokerul) vinde sau 
pretinde că vinde bunurile în străinătate, 
uneori înapoi către firma intermediară, și 
solicită de la autoritățile fiscale de care 
aparține restituirea TVA-ului plătit firmei 
„fantomă”. Aceeași tranzacție poate fi re -
petată de manieră circulară, fiind vorba 
în acest caz de frauda de tip „carusel”.
07 
Uneori, bunurile nici măcar nu sunt 
transferate sau există doar pe hârtie. 
Schema de fraudă poate fi complicată 
și mai mult atunci când firma „fantomă” 
vinde bunurile unor comercianți „tam -
pon”, dintre care unii ar putea fi onești, 
pentru a face și mai dificilă pentru auto -
ritățile fiscale urmărirea schemei de frau -
dă. În cazul în care fluxul circular include 
o a treia țară, regimul vamal 424 poate fi 
de asemenea utilizat pentru a îngreuna 
urmărirea tranzacțiilor.08 
Diagrama 2  ilustrează o schemă simplă 
de fraudă de tip „carusel”, care pleacă 
de la ipoteza unei cote de TVA de 20 %. 
Într-o primă etapă, firma intermediară 
vinde bunurile către firma „fantomă” la 
prețul de 1 000 000 de euro, fără a aplica 
TVA, dat fiind că livrările intracomunita -
re sunt scutite de la plata acestei taxe. 
În a doua etapă, firma „fantomă” vinde 
bunurile către comerciantul „tampon” 1 
la prețul de 1 080 000 de euro (900 000 
plus 180 000 de euro reprezentând TVA). 
Firma „fantomă” nu plătește TVA-ul în va -
loare de 180 000 de euro către autorita -
tea fiscală de care aparține și dispare. În 
a treia etapă, comerciantul „tampon” 1, 
care s-ar putea să nu fie conștient că 
participă la un lanț fraudulos, vinde 
bunurile către comerciantul „tampon” 2 
cu un profit de 20 000 de euro și plătește 
autorității fiscale 20 % din acest profit 
cu titlu de TVA (4 000 de euro). Comerci -
antul „tampon” 2 vinde bunurile bro -
kerului cu un profit de 30 000 de euro 
și plătește TVA reprezentând 20 % din 
acest profit (6 000 de euro). Brokerul 
încheie lanțul fraudulos revânzând 
bunurile către firma intermediară, cu un 
profit de 20 000 de euro. Brokerul nu 
facturează TVA-ul firmei intermediare, 
deoarece livrările intracomunitare sunt 
scutite de TVA, însă solicită rambursa -
rea TVA-ului pe care l-a plătit comerci -
antului „tampon” 2 (190 000 de euro). 
Astfel, autoritățile fiscale din statul 
membru 2 suferă o pierdere fiscală 
de 180 000 de euro: ele colectează 
10 000 de euro de la comercianții 
„tampon” 1 și 2, dar rambursează 
brokerului 190 000 de euro. Profitul 
total obținut de „carusel” este tot de 
180 000 de euro, sumă care este împărți -
tă între diferiții participanți la fraudă.4 Regimul vamal 42 este regimul 
utilizat de importator cu 
scopul de a obține o scutire de 
la plata TVA-ului atunci când 
bunurile importate urmează 
să fie transportate către un alt 
stat membru. TVA-ul este 
exigibil în statul membru de 
destinație.
14 Introducere Diagrama 2O schemă de fraudă de tip „carusel”
Societatea „fantomă” Broker
Comerciantul „tampon” 2 Comerciantul „tampon” 1
Statul membru 2
Statul membru 1
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza unui exemplu elaborat de Grupul de Ac/uni021Biune Financiară Interna/uni021Bională.Pierdere ﬁscală 
180 000 EURLivrare IC: 970 000 EUR + 0 TVA
Proﬁt de 20 000 EUR
950 000 EUR + 20% TVA (plătit)
Proﬁt de 30 000 EUR900 000 EUR + 20 % TVA 
(neplătit)
Proﬁt de 80 000 EURLivrare IC: 1 000 000 EUR + 0 TVA
Proﬁt de 30 000 EUR
920 000 EUR + 20% TVA (plătit)
Proﬁt de 20 000 EURFurnizor - societatea 
intermediară
15 Introducere
09 
Fraudele cu firme „fantomă” și fraudele 
de tip „carusel” au loc în principal în 
legătură cu produse cu valoare ridicată, 
cum ar fi telefoanele mobile, cipurile de 
calculatoare și metalele prețioase, dar 
pot fi întâlnite și în cazul comerțului cu 
bunuri necorporale cum ar fi creditele de 
carbon, gazele și electricitatea sau certi -
ficatele pentru energia ecologică5.
10 
Având în vedere cele de mai sus, rezultă 
că un stat membru nu poate combate 
de unul singur frauda intracomunitară 
în domeniul TVA, ci trebuie să colabo -
reze îndeaproape cu autoritățile fiscale 
din alte state membre ale UE și din țări 
terțe6.
Cum funcționează 
cooperarea 
administrativă în vederea 
combaterii fraudei 
intracomunitare în 
domeniul TVA
11 
Piața unică a eliminat controalele la 
frontieră pentru comerțul intracomuni -
tar. Din acel moment, statele membre 
depind de informațiile primite de la alte 
state membre cu privire la comerțul 
intracomunitar pentru a putea colecta 
TVA-ul pe teritoriul lor. Statele membre 
fac schimb de astfel de informații prin 
intermediul mecanismelor de cooperare 
administrativă prevăzute în legislația 
UE7. Această legislație a instituit ur -
mătoarele instrumente de cooperare 
administrativă:
(a) schimburi de informații la cerere și 
schimburi de informații fără cerere 
prealabilă, utilizând formularele 
standard aprobate de Comitetul per -
manent pentru cooperare adminis -
trativă (SCAC);(b) schimburi de informații prin inter -
mediul bazei de date electronice 
VIES (a se vedea punctele 3 și 4 de 
mai sus);
(c) controale efectuate simultan în două 
sau mai multe state membre (con -
troale multilaterale – MLC), precum 
și prezența funcționarilor fiscali în 
alte state membre, pentru a avea 
acces la documentația păstrată acolo 
sau pentru a asista la anchetele în 
curs;
(d) o rețea descentralizată numită 
Eurofisc, care permite schimbul 
rapid de informații specifice între 
statele membre cu privire la comer -
cianții suspecți și la chestiuni simi -
lare. Scopul acestei rețele este de 
a promova și de a facilita cooperarea 
multilaterală în combaterea fraudei 
în domeniul TVA. Rețeaua funcțio -
nează ca un cadru de cooperare fără 
personalitate juridică.
12 
Fiscalis este un program de acțiune al 
UE care finanțează activități precum 
sistemele de comunicare și de schimb 
de informații, controalele multilatera -
le, seminarele și grupurile de proiect, 
vizitele de lucru, activitățile de formare 
și alte acțiuni similare. Scopul său este 
de a îmbunătăți funcționarea sistemelor 
de impozitare pe piața internă printr-o 
cooperare mai strânsă între țările partici -
pante, administrațiile acestora și funcți -
onarii lor.5 Camera Lorzilor, Comisia 
pentru afaceri europene, 
Al 12-lea raport din sesiunea 
2012-2013: The Fight Against 
Fraud on the EU’s Finances , 
caseta 4, p. 22.
6 Camera Comunelor, Comisia 
pentru conturile publice: 
Standard Report on the 
Accounts of HM Revenue and 
Customs: VAT Missing Trader 
Fraud , al 45-lea raport din 
sesiunea 2006-2007, rezumat, 
p. 3. A se vedea și 
COM(2014) 71 final din 
12 februarie 2014: „Raport al 
Comisiei către Consiliu și 
Parlamentul European privind 
aplicarea Regulamentului (UE) 
nr. 904/2010 al Consiliului 
privind cooperarea 
administrativă și combaterea 
fraudei în domeniul taxei pe 
valoarea adăugată”.
7 Regulamentul (UE) nr. 
904/2010 al Consiliului.
16 Introducere
13 
Diagrama 3  de mai jos prezintă modul 
în care funcționează diferitele instru -
mente de cooperare administrativă, iar 
diagrama 4  conține un clasament al 
acestor instrumente din punctul de ve -
dere al vitezei și al nivelului de detaliere 
a informațiilor furnizate. Diagrama 3Instrumentele de cooperare administrativă
Cerere de informaţii
Răspuns1)
2)
3)VIES
Informaţii fără cerere prealabilă
4)
Feedback centralizat
Feedback la semnalele
de fraudăSemnale de fraudă Informaţii centralizate
5) Informaţii InformaţiiIntroducere Interogare
Sursa: Curtea de Conturi Europeană.Controale 
multilateraleCoordonator al 
domeniului de 
lucru al EuroﬁscStatul membru 
care transmite 
informaţiileStatul membru 
care primește 
informaţiile
17 Introducere Diagrama 4Clasamentul instrumentelor de cooperare administrativă din punctul de vedere al 
vitezei și al nivelului de detaliere a informațiilor furnizate
VIES
Euroﬁsc
SCACCMLInformaţii privind
comerţul IC
Semnale de fraudă
Schimburi de informaţii
 Audituri coordonate
-
--
--
-Nivelul de detaliere a informaţiilor Viteza informaţiilorDetaliereViteză
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza informa/uni021Biilor din Euro/f_isc.
18
 Sfera și abordarea auditului
14 
Obiectivul auditului a fost să se răspun -
dă la următoarea întrebare: UE combate 
în mod eficace frauda intracomunitară în 
domeniul TVA? În acest scop, s-au formu -
lat două întrebări de audit secundare, și 
anume:
(a) Utilizează Comisia în mod eficace 
instrumentele aflate la dispoziția sa 
pentru a combate frauda intracomu -
nitară în domeniul TVA și sunt aceste 
instrumente suficiente? Pentru a răs -
punde la această întrebare, Curtea 
a examinat dacă:
(i) Comisia a realizat o estimare fia -
bilă a volumului fraudei în acest 
domeniu și dacă aceasta stabi -
lise indicatori de performanță 
relevanți, astfel încât să poată fi 
evaluate amploarea problemei și 
eficacitatea măsurilor de regle -
mentare și de control adoptate 
pentru combaterea acesteia;
(ii) Comisia instituise mecanisme 
eficace de cooperare administra -
tivă între statele membre, astfel 
încât informațiile în materie de 
TVA să poată fi partajate între 
autoritățile fiscale;
(iii) Comisia contribuise la institui -
rea unui cadru de reglementare 
solid, prin prezentarea unor 
propuneri legislative pertinente, 
de natură să ducă la o reducere 
a fraudelor în domeniul TVA în 
statele membre.(b) Statele membre cooperează în 
mod eficace în vederea combaterii 
fraudei intracomunitare în domeniul 
TVA? Pentru a răspunde la această 
întrebare, Curtea a analizat dacă au 
fost instituite mecanisme corespun -
zătoare care să asigure comunicarea 
eficace a informațiilor necesare și 
cooperarea administrativă între 
autoritățile diferitelor state membre 
și în interiorul statelor membre.
15 
Auditul s-a desfășurat atât la nivelul ser -
viciilor Comisiei, cât și la nivelul statelor 
membre. La nivelul Comisiei, s-a analizat 
dacă cadrul specific de reglementare și 
de control instituit de Comisie urmează 
cele mai bune practici internaționale în 
materie de impozitare transfrontalieră. 
Pe lângă aceasta, au fost desfășurate 
vizite de informare la OCDE, Europol, Eu -
rojust, precum și pe lângă președinția re -
țelei Eurofisc. Anexa I  conține mai multe 
detalii în legătură cu abordarea de audit 
aplicată în ceea ce privește Comisia.
16 
Curtea a realizat un sondaj în rândul 
autorităților fiscale din toate statele 
membre cu privire la eficacitatea meca -
nismelor de cooperare administrativă 
în combaterea fraudei intracomunitare 
în domeniul TVA. De asemenea, Curtea 
a efectuat vizite de audit la autorită -
țile relevante din cinci state membre 
(Germania, Italia, Ungaria, Letonia și 
Regatul Unit). Acestea au fost selectate 
pe baza unei analize a riscurilor, luând 
în considerare importanța bazei lor de 
TVA și vulnerabilitatea lor la fraudele în 
domeniul TVA.
19 Sfera și abordarea auditului
17 
În statele membre selectate, s-a acor -
dat atenție fluxului de informații dintre 
autoritățile fiscale ale statelor membre 
furnizoare și cele ale statului membru de 
consum final, cu scopul de a se verifica 
dacă autoritățile fiscale sunt informate 
cu privire la tranzacțiile intracomunitare.
18 
În fiecare stat membru, a fost auditat un 
eșantion de instrumente de cooperare 
administrativă: 20 de schimburi de infor -
mații la cerere, 10 noi înregistrări în VIES, 
20 de mesaje de eroare în VIES, 10 con -
troale multilaterale și 20 de mesaje cu 
privire la comercianți cu risc ridicat (sem -
nale de fraudă), transmise prin domeniul 
de lucru nr. 1 al rețelei Eurofisc. În ceea 
ce privește tranzacțiile supuse regimului 
vamal 42, a fost analizat schimbul de 
informații între autoritățile vamale și 
cele fiscale ale statului membru furnizor, 
pentru un eșantion de 30 de importuri. 
De asemenea, a fost analizat stadiul de 
punere în aplicare a recomandărilor din 
raportul Curții privind regimul vamal 428. 
Anexa II  conține mai multe detalii în 
legătură cu abordarea de audit aplicată 
în ceea ce privește statele membre.8 Raportul special nr. 13/2011: 
„Modul în care este controlat 
regimul vamal 42 este de 
natură să prevină și să 
detecteze evaziunea în 
materie de TVA?”  
(http://eca.europa.eu ).
20
 Observații
Lipsa unor date și a unor 
indicatori comparabili cu 
privire la frauda 
intracomunitară în 
domeniul TVA
19 
Pentru combaterea eficace a fraudei în 
domeniul TVA, autoritățile fiscale trebuie 
să instituie sisteme pentru estimarea 
acestui fenomen și să fixeze apoi obiec -
tive operaționale de reducere a acestuia. 
Astfel, după cum a subliniat Curtea în 
2008, „[d]eținerea unor date comparabi -
le privind evaziunea intracomunitară în 
materie de TVA ar contribui la instituirea, 
între statele membre, a unei coope -
rări cu scopuri mai bine definite. Este 
necesară elaborarea, de către Comisie 
în colaborare cu statele membre, a unei 
abordări comune de cuantificare și anali -
ză a evaziunii în materie de TVA”9.
Lipsa de estimări la nivelul 
UE cu privire la frauda 
intracomunitară în domeniul 
TVA
20 
Întrucât numai două state membre, și 
anume Belgia și Regatul Unit, publică es -
timări privind pierderile de TVA cauzate 
de frauda intracomunitară, Comisia nu 
dispune de estimări pentru UE în ansam -
blu (a se vedea caseta 1 ).21 
În lipsa unor informații directe privind 
frauda în domeniul TVA, Comisia a con -
tractat periodic studii pentru a estima 
diferența dintre cuantumul TVA-ului 
efectiv încasat și obligația fiscală totală 
reprezentând TVA, cunoscută și ca 
diferența dintre veniturile teoretice 
și veniturile reale din TVA cauzată de 
nerespectarea legislației în materie ( com -
pliance VAT gap ). Potrivit celui mai recent 
studiu pe această temă, diferența dintre 
TVA-ul teoretic și cel colectat s-a ridicat 
la 168 de miliarde de euro în UE-2610, 
ceea ce reprezintă 15,2 % din obligația 
fiscală totală în 201311.
22 
Diferența dintre veniturile teoretice 
și veniturile reale din TVA cauzată de 
nerespectarea legislației în materie nu 
reprezintă o estimare fiabilă a fraudei in -
tracomunitare în domeniul TVA, deoare -
ce, pe lângă faptul că include atât frauda 
internă, cât și frauda transfrontalieră în 
materie, această diferență acoperă și alte 
pierderi de venituri, inclusiv cele legate 
de evaziunea fiscală „legală”, de insolva -
bilitatea comercianților și de practicile 
administrațiilor fiscale care tolerează 
arieratele fiscale ale societăților aflate 
în dificultate. Pe de altă parte, diferența 
dintre TVA-ul teoretic și cel colectat este 
foarte sensibilă la estimările cu privire la 
economia subterană care sunt incluse în 
datele referitoare la PIB.9 Punctul 110 din Raportul 
special nr. 8/2007 privind 
cooperarea administrativă în 
domeniul taxei pe valoarea 
adăugată (JO C 20, 25.1.2008, 
p. 1).
10 Aceste studii nu includeau 
estimări pentru Croația și 
Cipru, deoarece statisticile 
privind conturile naționale ale 
celor două țări erau în 
continuare incomplete.
11 Comisia Europeană, S tudy to 
quantify and analyse the VAT 
Gap in the EU Member States 
(Studiu de cuantificare și 
analizare a diferenței dintre 
TVA-ul teoretic și TVA-ul 
colectat în statele membre ale 
UE. Raport din 2015) ( http://
ec.europa.eu/taxation_
customs/common/
publications/studies/
index_en.htm ).Caseta 1Estimări disponibile privind frauda intracomunitară cu firme „fantomă”
La 22 octombrie 2015, Regatul Unit a cuantificat frauda intracomunitară în domeniul TVA la o valoare cuprinsă între 
0,5 și 1 miliard de lire sterline pentru perioada 2013-201412. Cifrele publicate arată o scădere de 0,5 miliarde de lire 
sterline în ultimii cinci ani.
Cea mai recentă estimare publicată de instituția supremă de audit din Belgia a cuantificat frauda cu firme „fantomă” 
la 94 de milioane euro pentru 2009, la 29 de milioane euro pentru 2010 și la 28 de milioane euro pentru 201113.
12 https://www.gov.uk/government/statistics/measuring-tax-gaps  
În Regatul Unit, exercițiul financiar se derulează între 1 aprilie și 31 martie pentru declarațiile financiare ale administrației publice.
13 Fraude intracommunautaire à la TVA. Audit de suivi réalisé en collaboration avec les cours des comptes des Pays-Bas et d’Allemagne. Raport al Curții de 
Conturi transmis Camerei Reprezentanților, Bruxelles, septembrie 2012.
21 Observații
Lipsa unor indicatori de 
performanță cu privire la 
frauda intracomunitară în 
domeniul TVA
23 
Comisia nu stabilește indicatori de 
performanță sau obiective operaționale 
privind reducerea fraudei intracomu -
nitare în domeniul TVA și, cu excepția 
Regatului Unit, nici administrațiile fiscale 
ale statelor membre nu stabilesc astfel 
de indicatori și obiective.
24 
Regatul Unit stabilește în mod regulat 
indicatori de performanță cu privire la 
veniturile suplimentare acumulate înca -
sate în urma schimburilor de informații 
privind TVA-ul, la numărul de evaluări ale 
TVA-ului datorat și la numărul de cazuri 
de fraudă.
25 
Lipsa unor estimări la nivelul de ansam -
blu al UE cu privire la frauda intraco -
munitară în domeniul TVA și absența 
unor indicatori de performanță care să 
monitorizeze progresele reprezintă tot 
atâtea obstacole în demersul de evaluare 
a eficacității eforturilor UE de combatere 
a fraudei în domeniul TVA.
Cadrul de cooperare 
administrativă în vigoare 
permite autorităților 
fiscale din statele membre 
să facă schimb de 
informații privind TVA-ul
26 
Pentru a putea colecta TVA-ul pe terito -
riul lor, statele membre depind de infor -
mațiile primite de la alte state membre 
cu privire la comerțul intracomunitar. În 
urma sondajului realizat în rândul autori -
tăților fiscale a reieșit că, în 26 dintre cele 
28 de state membre, aceste autorități 
consideră că actualul cadru de coopera -
re administrativă este suficient pentru combaterea cu eficacitate a fraudei intra -
comunitare în domeniul TVA.
Statele membre consideră 
că schimburile de informații 
efectuate prin intermediul 
formularelor electronice 
standard sunt cel mai 
eficace instrument, dar 
că răspunsurile nu sunt 
furnizate întotdeauna în 
timp util
27 
Rezultatele sondajului realizat arată că 
aceste schimburi de informații sunt cel 
mai puternic mijloc de luptă împotriva 
fraudei, întrucât răspunsurile primite pot 
fi utilizate ca mijloace de probă în fața 
unei instanțe. Formularele electronice 
prin intermediul cărora are loc schimbul 
de informații au fost introduse în iu -
lie 2013 și funcționează în mod satisfă -
cător, ceea ce a permis prelucrarea mai 
rapidă a cererilor. Colectarea de probe 
cu privire la implicarea unui comerciant 
într-un act de fraudă îmbunătățește șan -
sele de recuperare a TVA-ului datorat. În 
plus, autoritățile fiscale utilizează aceste 
informații pentru a refuza comercianți -
lor fie dreptul de a deduce TVA-ul plătit 
pentru achizițiile lor14, fie dreptul de 
a beneficia de scutirea de la plata TVA-
ului pentru livrările intracomunitare15 
(altfel spus, dreptul a de aplica o cotă 
zero de TVA), pe baza faptului că comer -
ciantul respectiv știa sau ar fi trebuit să 
știe că tranzacțiile sale erau legate de 
pierderi fiscale frauduloase.14 Hotărârea Curții din 
6 iulie 2006 în cauzele 
conexate C-439/04 și C-440/04, 
Kittel și Recolta Recycling, 
Rec., p. I-6177, punctele 60 
și 61.
15 Hotărârea Curții din 
6 septembrie 2012 în cauza 
C-273/11, Mecsek-Gabona, 
punctul 55.
22 Observații
28 
Există două tipuri de schimburi de 
informații care au loc prin intermediul 
unor formulare standard: schimburile 
de informații la cerere și schimburile de 
informații fără cerere prealabilă.
Schimburile de informații la 
cerere
29 
Autoritățile statelor membre ar trebui să 
furnizeze informațiile solicitate cât mai 
repede posibil și în termen de maximum 
trei luni de la data primirii cererii. În 
cazul în care autoritatea solicitată deține 
deja informațiile cerute, termenul se re -
duce la o perioadă de maximum o lună.
30 
Promptitudinea cu care se răspunde la 
aceste cereri nu este însă satisfăcătoare. 
Din statisticile transmise Comisiei de 
către statele membre reiese faptul că, în 
ansamblu, statele membre au răspuns 
cu întârziere la 41 % din cererile primite 
în 2013. Șase state membre au răspuns 
cu întârziere în peste 50 % din cazuri. 
O analiză a numărului de cereri primite 
per stat membru arată că întârzierile nu 
au fost întotdeauna proporționale cu 
volumul de muncă pe care l-a cauzat 
numărul de cereri.31 
Cu excepția Regatului Unit, niciuna 
dintre autoritățile fiscale din statele 
membre auditate nu a stabilit obiective 
operaționale cu privire la reducerea pro -
centului de răspunsuri tardive, la colec -
tarea de venituri suplimentare în urma 
schimburilor de informații privind TVA-ul 
sau la numărul de evaluări ale TVA-ului 
datorat/numărul de cazuri de fraudă. 
În plus, impactul acestui instrument de 
cooperare administrativă în ceea ce pri -
vește colectarea de TVA rămâne în mare 
parte necunoscut.
32 
Cu toate acestea, rezultatele sondaju -
lui arată că, cu o singură excepție, toți 
respondenții erau mulțumiți de calitatea 
răspunsurilor. Comisia a stabilit indica -
tori de performanță în ceea ce privește 
numărul de schimburi de informații, iar 
obiectivul fixat de a mări cu 13 % numă -
rul de referință al acestor schimburi la 
cerere a fost atins în 2013.
33 
Schimbul electronic de informații la 
cerere este un instrument util, apreciat 
de către statele membre. Nu există însă 
informații suficiente cu privire la efica -
citatea sa în ceea ce privește colectarea 
TVA-ului. În plus, răspunsurile tardive 
afectează eficacitatea colectării taxei.
23 Observații
Schimburile de informații fără 
cerere prealabilă
34 
În conformitate cu legislația UE, „autori -
tatea competentă a fiecărui stat membru 
transmite autorității competente a orică -
rui alt stat membru în cauză, fără cerere 
prealabilă, informații [...], în următoarele 
cazuri:
(a) atunci când se consideră că impo -
zitarea are loc în statul membru de 
destinație, iar informațiile furnizate 
de statul membru de origine sunt 
necesare pentru eficacitatea siste -
mului de control al statului membru 
de destinație;
(b) atunci când un stat membru are 
motive să creadă că s-a comis sau că 
este posibil să se fi comis o încălca -
re a legislației referitoare la TVA în 
celălalt stat membru; și
(c) atunci când există un risc de pierderi 
fiscale în celălalt stat membru”16.
35 
Comisia a stabilit indicatori de perfor -
manță în ceea ce privește numărul de 
schimburi de informații între statele 
membre, iar obiectivul fixat de a mări 
cu 10 % numărul de referință al acestor 
schimburi a fost atins în 2013.36 
Sondajul realizat a arătat că statele 
membre consideră, fără urmă de îndo -
ială, că acest instrument este util. Ele au 
indicat numeroase exemple (evaluări 
suplimentare legate de TVA, informații 
cu privire la firme „fantomă”, corecții în 
VIES) în care schimbul de informații fără 
cerere prealabilă s-a dovedit a fi valoros.
VIES furnizează informații 
privind tranzacțiile 
intracomunitare, dar 
prezintă uneori probleme de 
fiabilitate
37 
UE a creat un sistem electronic (VIES), 
prin care statele membre fac schimb de 
informații cu privire la comercianții înre -
gistrați ca plătitori de TVA și la livrările 
intracomunitare. Statele membre sunt 
responsabile pentru asigurarea calității 
și a fiabilității informațiilor din VIES și ar 
trebui să pună în aplicare proceduri de 
verificare a acestor date în urma evalu -
ărilor pe care le realizează cu privire la 
riscuri. Aceste verificări ar trebui să fie 
efectuate, în principiu, înaintea emiterii 
de coduri de înregistrare în scopuri de 
TVA sau, în cazul în care se efectuează 
numai verificări preliminare înaintea 
acestei înregistrări, în termen de ma -
ximum șase luni de la înregistrarea în 
scopuri de TVA.16 Articolul 13 alineatul (1) din 
Regulamentul (UE) 
nr. 904/2010 al Consiliului.
24 Observații
38 
Deși rezultatele sondajului au indicat 
doar probleme ocazionale legate de 
fiabilitatea sistemului (patru respondenți 
din cei 28), (i) au fost menționate totuși 
17 probleme privind disponibilitatea tar -
divă a datelor sau lipsa acestora; (ii) răs -
punsurile la chestionar au evidențiat, de 
asemenea, dificultăți în ceea ce privește 
accesul la datele a 11 state membre; 
(iii) respondenții au semnalat probleme 
legate de anularea la timp a codurilor de 
înregistrare în scopuri de TVA în ceea ce 
privește 10 state membre; și (iv) datele 
cu privire la codurile de înregistrare în 
scopuri de TVA nu erau actualizate în 
șapte state membre.
39 
Aceste constatări au fost confirmate 
de testele de audit efectuate în cele 
cinci state membre vizitate. Pe lângă 
aceasta, testele efectuate de Curte au 
arătat că codurile noi de înregistrare în 
scopuri de TVA sunt alocate în VIES fără 
a declanșa controale în funcție de riscuri 
și o „informare adecvată”17 a comercian -
ților deja înregistrați în scopuri fiscale. 
Pentru ca sistemele de management al 
riscurilor din statele membre să fie efica -
ce și să reducă problema firmelor „fanto -
mă”, este important ca acei comercianți 
care prezintă un grad ridicat de risc să 
fie verificați imediat după înregistrarea 
în VIES.
40 
Ca evoluție pozitivă, trebuie salutată 
stabilirea, în Portugalia, a unui sistem pe 
două niveluri de înregistrare în scopuri 
de TVA, în care există un cod de TVA 
pentru activitatea de la nivel național și 
un alt cod pentru livrările intracomuni -
tare. De asemenea, unele state membre, 
precum Spania, Portugalia și Croația, au 
introdus controale suplimentare pentru 
a efectua verificări cu privire la per -
soanele impozabile care doresc să facă 
livrări intracomunitare.41 
Curtea a selectat un eșantion de mesaje 
de eroare generate în VIES cu privire la 
coduri de TVA incorecte18 și a constatat 
că autoritățile fiscale din majoritatea sta -
telor membre vizitate19 nu reacționau la 
aceste mesaje. Acest lucru sporește riscul 
ca unele livrări să rămână neimpozitate. 
În plus, statul membru care primește 
declarațiile recapitulative trebuie să in -
formeze expeditorul în termen de două 
zile lucrătoare în cazul în care codurile 
de TVA sunt incorecte. Cu toate acestea, 
în unul dintre cazuri, un stat membru 
a transmis mesajul de eroare cu o întârzi -
ere de peste doi ani și cinci luni. În cazul 
în care mesajul de eroare este primit 
după termenul de prescripție20, colecta -
rea TVA este imposibilă.
42 
În schema de fraudă de tip „carusel”, 
firmele intermediare efectuează livrări 
intracomunitare reale sau fictive către 
comercianți „fantomă” sau care nu își 
îndeplinesc obligațiile de plată. De 
aceea, partenerii lor comerciali din alte 
state membre trebuie să fie identificați, 
monitorizați și, după caz, radiați în cel 
mai scurt timp. Cu toate acestea, legisla -
ția din unele state membre nu permite 
radierea unei firme intermediare doar pe 
motivul că aceasta are relații de afaceri 
cu comercianți „fantomă” sau care nu își 
îndeplinesc obligațiile de plată.17 Conform Ghidului adresat 
administrațiilor fiscale cu 
privire la managementul 
riscurilor de conformitate 
(Compliance Risk Management 
Guide For Tax Administrations ), 
elaborat de grupul de proiect 
nr. 32 din cadrul Fiscalis, în 
cazul în care motivul pentru 
care comercianții nu respectă 
normele este complexitatea 
unei anumite părți din 
legislația fiscală, o soluție 
posibilă ar fi ca autoritățile 
fiscale să ofere consiliere 
gratuită comercianților sau să 
sugereze modificarea 
legislației pentru a elimina 
complexitatea.
18 Atunci când un stat membru 
trimite o declarație 
recapitulativă privind TVA-ul 
prin intermediul sistemului 
VIES, statul membru care 
primește informațiile trimite 
înapoi un mesaj de eroare în 
care sunt enumerate toate 
codurile de TVA incorecte 
detectate.
19 Italia (10 din 10 cazuri), Ungaria 
(7 din 10 cazuri), Letonia (1 din 
10 cazuri) și Regatul Unit (10 
din 10 cazuri).
20 Perioada după care colectarea 
TVA-ului devine imposibilă, 
astfel cum este definită în 
legislațiile fiscale ale statelor 
membre.
25 Observații
43 
Comisia nu efectuează vizite de monito -
rizare în statele membre pentru a eva -
lua dacă acestea au adoptat „măsurile 
necesare pentru a se asigura că datele 
furnizate [...] pentru identificarea în 
scopuri de TVA [...] sunt [...] complete și 
exacte”21. Fără astfel de vizite, este dificil 
pentru Comisie să monitorizeze eventua -
lele îmbunătățiri aduse acestor măsuri.
44 
VIES este un instrument foarte util pen -
tru schimbul de date între statele mem -
bre cu privire la livrările intracomunitare. 
Cu toate acestea, modul în care statele 
membre utilizează sistemul prezintă 
unele deficiențe care afectează ocazio -
nal fiabilitatea, exactitatea, exhaustivi -
tatea și promptitudinea datelor VIES și, 
prin urmare, eficacitatea acestui sistem 
în contextul eforturilor de combatere 
a fraudei.
Controalele multilaterale 
reprezintă un instrument 
eficace, dar au loc cu 
o frecvență mai redusă
45 
Două sau mai multe state membre pot 
conveni să efectueze controale coordo -
nate cu privire la obligațiile fiscale ale 
unuia sau ale mai multor comercianți 
între care există legături în cazul în care 
ele consideră că astfel de controale sunt 
mai eficace decât controalele realizate 
de un singur stat membru.46 
Sondajul a arătat că 27 de state membre 
consideră controalele multilaterale ca 
fiind un instrument util pentru comba -
terea fraudei în domeniul TVA. Acest 
instrument nu este însă exploatat pe 
deplin, iar utilizarea sa este în scădere. 
Din statisticile Comisiei reiese că numă -
rul acestor controale inițiate de statele 
membre a scăzut de la 52 în 2011 la 42 în 
2012 și la doar 33 în 2013. Controale -
le multilaterale se desfășoară adesea 
într-un ritm lent: auditul Curții a arătat 
că, în cele mai multe cazuri, acestea nu 
fuseseră finalizate în perioada prevăzută 
de un an. În plus, obiectivul Comisiei de 
a crește cu 7 % numărul de referință de 
controale multilaterale inițiate, mai exact 
până la 46, nu a fost atins în 2013. Acest 
lucru arată că recomandarea Comisiei de 
a mări numărul controalelor multilatera -
le inițiate de statele membre la aproxi -
mativ 75 în 2014 nu era una realistă.
47 
Cu excepția Regatului Unit, care a sta -
bilit un obiectiv operațional privind 
colectarea TVA-ului în urma participării 
la controale multilaterale, autoritățile 
fiscale din statele membre vizitate nu 
dispun de indicatori de performanță. 
Alte state membre nu urmăresc dacă 
TVA-ul determinat în urma controalelor 
multilaterale la care au participat este re -
cuperat, ceea ce le reduce deci motivația 
de a-și intensifica participarea la acest 
tip de controale.21 Articolul 22 din Regulamentul 
(UE) nr. 904/2010 al Consiliului.
26 Observații
Eurofisc: un instrument 
promițător care necesită 
îmbunătățiri
48 
Eurofisc este o rețea descentralizată de 
funcționari din cadrul administrațiilor fis -
cale și vamale ale statelor membre, care 
asigură schimburi rapide de informații 
specifice cu privire la posibile tranzacții 
frauduloase și la societăți posibil vinova -
te de astfel practici. Există patru domenii 
de lucru care funcționează în prezent 
sub umbrela rețelei Eurofisc (a se vedea 
caseta 2 ).
49 
Comisia furnizează sprijin tehnic și 
logistic pentru Eurofisc, dar nu participă 
la activitatea de zi cu zi a acestuia și nu 
are acces la informațiile partajate prin 
intermediul acestei rețele. Funcționarii 
de legătură din statele membre care 
participă în cadrul unui anumit dome -
niu de lucru al Eurofisc au experiență în 
lupta împotriva fraudei în domeniul TVA. 
Aceștia desemnează din rândul lor un 
coordonator pentru domeniul de lucru 
respectiv. Coordonatorul ales colectează 
și diseminează informațiile primite de la 
funcționarii de legătură care participă la 
Eurofisc.50 
Odată ce un stat membru a clasificat 
o societate în categoria firmelor „in -
termediare” care efectuează livrări 
intracomunitare reale sau fictive către 
comercianți „fantomă” sau care nu își 
îndeplinesc obligațiile de plată, infor -
mațiile legate de partenerii săi din acel 
moment sau preconizați ar trebui să 
fie trimise fără întârziere prin Eurofisc, 
astfel încât firmele respective să poată 
fi identificate, monitorizate și, după caz, 
radiate cu promptitudine. În caz contrar, 
capacitatea statelor membre de a com -
bate frauda intracomunitară cu firme 
„fantomă” este restrânsă. În lipsa unui 
mecanism de feedback rapid cu privire la 
utilitatea semnalelor de fraudă primi -
te, statele membre nu pot îmbunătăți 
calitatea analizelor riscurilor pe care le 
efectuează.
51 
Sondajul realizat de Curte a arătat că 
27 de state membre consideră că Euro -
fisc este un sistem eficace de avertizare 
timpurie în vederea prevenirii fraudei, 
însă acestea au subliniat următoarele de -
ficiențe, care au fost confirmate și de tes -
tele de audit efectuate în statele mem -
bre: (i) feedbackul nu a fost suficient de 
frecvent; (ii) datele care au făcut obiectul 
schimburilor nu au fost întotdeauna bine 
direcționate; (iii) nu toate statele mem -
bre participă la toate domeniile de lucru 
ale Eurofisc; (iv) schimburile de informa -
ții nu sunt ușor de efectuat; și (v) schim -
burile de date sunt prea lente.Caseta 2Domeniile de lucru ale rețelei Eurofisc
 οDomeniul de lucru nr. 1: frauda intracomunitară cu firme „fantomă”
 οDomeniul de lucru nr. 2: fraudele legate de mijloace de transport (autoturisme, nave și avioane)
 οDomeniul de lucru nr. 3: frauda legată de utilizarea abuzivă a regimului vamal 42
 οDomeniul de lucru nr. 4: observatorul pentru tendințe și evoluții ale fraudei în materie de TVA
27 Observații
52 
În toate statele membre vizitate, prelu -
crarea și încărcarea semnalelor de fraudă 
constituiau un proces îndelungat și difi -
cil. Examinarea unui eșantion format din 
20 de semnale de fraudă pentru fiecare 
stat membru vizitat a confirmat faptul 
că schimbul de informații este, într-o 
anumită măsură, un proces rudimentar, 
lent și greu de utilizat, care are loc prin 
intermediul unor foi de calcul Excel. Co -
ordonatorul grupului de lucru din cadrul 
rețelei Eurofisc compilează manual și 
difuzează aceste foi de calcul între func -
ționarii de legătură din statele membre 
participante la sistem. Apare astfel riscul 
de transmitere a unor informații eronate 
sau incomplete.
53 
Auditul Curții a arătat că fiecare stat 
membru efectuează propriile sale anali -
ze ale riscurilor. Nu există criterii comune 
sau surse comune de informații pen -
tru efectuarea acestor analize. În plus, 
feedbackul cu privire la utilitatea datelor 
schimbate este limitat. În consecință, 
statele membre participante la diferitele 
domenii de lucru fac adesea schimburi 
de informații care includ comercianți ce 
nu prezintă suspiciuni, irosindu-se astfel 
resurse22.
54 
Nu există indicatori de calitate cu privire 
la feedbackul transmis/primit sau la 
promptitudinea transmiterii informați -
ilor. Sunt puse la dispoziție statistici cu 
privire la numărul de firme pentru care 
sunt furnizate informații prin intermediul 
rețelei și cu privire la clasificarea acesto -
ra în diferite categorii, dar statele mem -
bre nu au stabilit niciun alt indicator de 
performanță pentru a evalua eficacitatea 
diferitelor domenii de lucru din cadrul 
rețelei Eurofisc. În plus, nu există statis -
tici globale cu privire la promptitudinea 
feedbackului comunicat.55 
Rezultatele testelor efectuate pe eșan -
tion în statele membre vizitate arată că, 
în cea mai mare parte a cazurilor, este 
nevoie de peste trei luni pentru a trans -
mite un feedback la semnalele de fraudă 
primite. În multe cazuri, informațiile 
furnizate nu sunt complete și, uneori, 
acestea nu sunt transmise într-un format 
standard, ceea ce provoacă întârzieri 
suplimentare în procesare.
Comisia oferă statelor 
membre o asistență 
valoroasă, însă nu efectuează 
vizite în statele membre
56 
Statele membre și Comisia examinează și 
evaluează funcționarea mecanismelor de 
cooperare administrativă. Comisia cen -
tralizează experiența statelor membre 
cu scopul de a îmbunătăți funcționarea 
acestor mecanisme.
57 
Conform rezultatelor sondajului, în 
opinia a 25 dintre cei 28 de respondenți, 
Comisia oferă o asistență valoroasă 
pentru statele membre. La 12 februa -
rie 2014, Comisia a publicat un raport de 
evaluare a cooperării administrative23, în 
care a subliniat faptul că statele membre 
pot să combată în mod eficace frauda și 
evaziunea fiscală numai dacă lucrează 
împreună și că, prin urmare, îmbună -
tățirea cooperării administrative între ad -
ministrațiile fiscale ale statelor membre 
este un obiectiv-cheie în acest domeniu.22 Pentru perioada 2011-2014, în 
domeniul de lucru nr. 1 a fost 
încărcat un total de 30 493 de 
semnale pentru firmele 
monitorizate. Statele membre 
solicitate nu au furnizat niciun 
feedback pentru 11 028 (36 %) 
din totalul semnalelor 
încărcate. Din restul de 
19 465 de semnale, 11 127 de 
firme (57 %) au fost 
considerate comercianți 
normali, care nu prezintă 
niciun risc de fraudă. În ceea ce 
privește domeniul de lucru 
nr. 3, în 2013 au fost încărcate 
în sistem 83 301 semnale, ceea 
ce reprezintă o creștere de 
80 % comparativ cu 2012. Deși 
numărul de schimburi de 
informații a crescut 
semnificativ, informațiile au 
fost mai puțin relevante: 
aproape 83 % din comercianții 
pentru care s-au încărcat date 
în 2013 au fost considerați ca 
nesuspecți, în comparație cu 
70 % în 2012.
23 COM(2014) 71 final din 
12 februarie 2014.
28 Observații
58 
Raportul Comisiei pune în evidență do -
meniile în care cooperarea administra -
tivă poate fi intensificată în continuare. 
„În ansamblu, trebuie să se răspundă mai 
rapid la solicitările de informații, având 
în vedere că întârzierea răspunsurilor 
este un aspect critic; [...] feedbackul, 
spontan sau la cerere, este o abordare 
care trebuie încurajată în contextul unei 
bune cooperări și al bunelor practici, 
deoarece este un mod optim de a le 
transmite funcționarilor din administra -
ția fiscală că munca lor a avut rezultate 
(într-o anumită măsură)”.
59 
Raportul Comisiei s-a bazat, printre 
altele, pe un chestionar trimis statelor 
membre. Cu toate acestea, de la publica -
rea sa și până la momentul auditului, nu 
s-au efectuat niciun fel de vizite în sta -
tele membre. În lipsa unor vizite la fața 
locului la autoritățile fiscale ale statelor 
membre, Comisia nu poate cunoaște pe 
deplin modul în care funcționează efec -
tiv mecanismele de cooperare adminis -
trativă și, prin urmare, nu poate acționa 
cu eficacitate în vederea îmbunătățirii 
funcționării lor.
Informațiile primite de la 
țările din afara UE nu fac 
obiectului schimbului de 
informații între statele 
membre
60 
În temeiul legislației UE, atunci când au -
toritatea competentă a unui stat mem -
bru primește informații de la o țară terță, 
autoritatea respectivă le poate comunica 
autorităților competente ale statelor 
membre care ar putea fi interesate de 
aceste informații și, în orice caz, tuturor 
celor care le solicită24.61 
Numai 13 respondenți consideră că sta -
tele membre utilizează această posibi -
litate pentru a face schimburi de infor -
mații primite de la țările din afara UE. În 
același timp, nouă respondenți au su -
gerat semnarea unui acord de asistență 
reciprocă privind TVA-ul cu Statele Unite, 
iar opt respondenți au sugerat acorduri 
cu Turcia și cu China, lucru care confirmă 
importanța unor astfel de informații.
62 
Informațiile primite de la țările din afara 
UE sunt deosebit de relevante pentru 
asigurarea colectării TVA-ului la serviciile 
digitale și la bunurile necorporale fur -
nizate din locații aflate la distanță către 
consumatorii europeni, fără ca aceasta să 
implice prezența fizică directă sau indi -
rectă a furnizorului în jurisdicția consu -
matorului (a se vedea punctele 90-92).24 Articolul 50 alineatul (1) din 
Regulamentul (UE) 
nr. 904/2010 al Consiliului.
29 Observații
Fiscalis este un instrument 
important al UE pentru 
consolidarea cooperării 
administrative
63 
UE a instituit un program de acțiune 
multianual, numit Fiscalis 2013, pentru 
finanțarea inițiativelor administrațiilor 
fiscale vizând îmbunătățirea funcționării 
sistemelor de impozitare pe piața inter -
nă. Programul a fost recent prelungit 
până în 202025. Fiscalis 2013 a acoperit 
perioada 2008-2013 și a fost dotat cu un 
buget de 156,9 milioane de euro, în timp 
ce pachetul financiar alocat programului 
Fiscalis 2020 se ridică la 223,4 milioane 
de euro. Regulamentul de instituire 
a programului Fiscalis 2020 redefinește 
obiectivul specific al acestuia, punând 
mai clar accentul pe susținerea luptei îm -
potriva fraudei fiscale, a evaziunii fiscale 
și a planificării fiscale agresive26.
64 
Curtea a analizat evaluarea intermedia -
ră27 și cea finală28 a programului Fiscalis 
2013, precum și realizările anumitor 
grupuri de proiect din cadrul acestuia 
și a realizat interviuri cu funcționari din 
statele membre care erau responsabili 
de programul Fiscalis. În fiecare stat 
membru auditat, Curtea a selectat un 
eșantion de instrumente de cooperare 
administrativă finanțate prin Fiscalis: 
20 de schimburi de informații la cerere, 
20 de mesaje de eroare în VIES, 10 con -
troale multilaterale și 20 de semnale de 
fraudă transmise prin domeniul de lucru 
nr. 1 al rețelei Eurofisc.65 
Deși decizia de instituire a programului 
Fiscalis 2013 prevedea că „programul 
de lucru cuprinde indicatori pentru 
obiectivele specifice ale programului”, 
s-a constatat că, până la data evaluă -
rii intermediare, Comisia nu stabilise 
niciun indicator. Într-adevăr, în evaluarea 
intermediară se recomanda Comisiei și 
statelor membre să instituie un sistem 
de monitorizare și de evaluare pe bază 
de rezultate, inclusiv un set de indi -
catori-cheie de realizare și de rezultat 
și, acolo unde este posibil, niveluri de 
referință și niveluri-țintă în raport cu care 
să poată fi măsurate anual progresele re -
alizate. Comisia a introdus un sistem de 
monitorizare a performanței, dar acesta 
a devenit operațional abia în aprilie 2014. 
Aceeași critică a fost repetată și în evalu -
area finală din iunie 2014.
66 
În lipsa unor cifre și indicatori de refe -
rință, nu a fost posibilă cuantificarea 
eficacității programului Fiscalis 2013. Pe 
de altă parte, probele de natură calita -
tivă raportate în evaluări sau de către 
practicieni din statele membre vizitate 
sunt, în general, pozitive. De exemplu, 
potrivit evaluării intermediare a Fisca -
lis 2013, participanții la sondaj și persoa -
nele intervievate consideră că programul 
Fiscalis contribuie la o combatere mai 
eficace a fraudei prin reducerea inciden -
ței cazurilor de fraudă, prin depistarea 
unui număr mai mare de astfel de cazuri 
și prin valoarea mai mare a sumelor 
colectate în urma detectării fraudelor 
(recuperarea impozitelor). Niciuna dintre 
cele cinci autorități fiscale din statele 
membre vizitate nu măsura însă rezulta -
tele participării sale la programul Fiscalis 
în acești termeni.25 Decizia nr. 1482/2007/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 
11 decembrie 2007 de 
instituire a unui program 
comunitar pentru 
îmbunătățirea funcționării 
sistemelor de impozitare pe 
piața internă (Fiscalis 2013) și 
de abrogare a Deciziei 
nr. 2235/2002/CE (JO L 330, 
15.12.2007, p. 1). Printre 
activitățile desfășurate se 
numără sistemele de 
comunicare și de schimb de 
informații, controalele 
multilaterale, seminarele și 
grupurile de proiect, vizitele 
de lucru, activitățile de 
formare și alte acțiuni similare.
26 Regulamentul (UE) 
nr. 1286/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 decembrie 2013 de 
instituire a unui program de 
acțiune pentru a îmbunătăți 
funcționarea sistemelor de 
impozitare în Uniunea 
Europeană pentru perioada 
2014-2020 (Fiscalis 2020) și de 
abrogare a Deciziei 
nr. 1482/2007/CE (JO L 347, 
20.12.2013, p. 25).
27 http://ec.europa.eu/
taxation_customs/resources/
documents/common/
publications/studies/
fiscalis2013_mid_term_
report_en.pdf
28 http://ec.europa.eu/
taxation_customs/resources/
documents/common/
publications/studies/
fiscalis2013_final_evaluation.
pdf
30 Observații
Finanțarea instrumentelor de 
cooperare administrativă
67 
Aproximativ 22 % din buget a fost 
direcționat spre acțiuni comune, care au 
inclus controale multilaterale, vizite de 
lucru, seminare și grupuri de proiect; în 
evaluarea finală, costurile au fost consi -
derate a fi „foarte rezonabile”. În urma 
evaluării intermediare s-a constatat că, 
în ceea ce privește obiectivele specifice, 
programul a contribuit „în mare măsură” 
la îmbunătățirea cooperării administrati -
ve între administrațiile fiscale naționale 
participante.
Asigurarea unei infrastructuri 
informatice adecvate
68 
Aproximativ 75 % din bugetul progra -
mului a fost alocat pentru sistemele de 
comunicare și de schimb de informații. 
Evaluarea finală a analizat în mod special 
sistemele informatice, deoarece acestea 
au reprezentat o parte foarte importantă 
din cheltuielile aferente programului 
Fiscalis 2013. Aceste costuri au fost 
considerate justificate având în vedere 
nivelurile ridicate de utilizare ale acestor 
sisteme. Mai mult, părțile interesate 
par să fie „convinse în mare măsură” de 
valoarea lor. În statele membre audita -
te, utilizatorii și-au exprimat o opinie în 
general pozitivă cu privire la sistemele 
informatice.Consolidarea expertizei prin 
intermediul grupurilor de 
proiect din cadrul Fiscalis
69 
Grupurile de proiect din cadrul Fiscalis 
sunt formate din experți din statele 
membre. Acestea au lucrat, printre altele, 
la actualizarea Ghidului de bune practici 
pentru combaterea fraudei intracomu -
nitare în domeniul TVA29. Autoritățile 
fiscale din statele membre sunt mulțu -
mite de participarea lor la aceste grupuri 
și consideră că acestea au contribuit la 
difuzarea bunelor practici administrative 
și la ameliorarea gradului de cunoaștere 
a legislației fiscale a UE în rândul funcți -
onarilor fiscali. În opinia Curții, recoman -
dările de bune practici rezultate în urma 
activităților Grupului de proiect nr. 29 
din cadrul Fiscalis30 sunt solide și Curtea 
le-a utilizat drept bază pentru modelul 
său de control referitor la regimul va -
mal 42 (a se vedea anexa III ).
70 
Potrivit evaluării intermediare, pro -
gramul Fiscalis a permis „într-o mare 
măsură” funcționarilor fiscali să ajungă la 
un standard înalt de înțelegere a legisla -
ției Uniunii și a punerii sale în aplicare, în 
special în domeniul TVA-ului și al accize -
lor. Programul a contribuit, de asemenea, 
„într-o foarte mare măsură” la dezvolta -
rea bunelor practici administrative.29 Ghidul de bune practici este 
publicat pe site-urile internet 
ale statelor membre.
30 Grupul de proiect nr. 29 din 
cadrul Fiscalis privind 
utilizarea abuzivă a normelor 
TVA la import.
31 Observații
Legislația în materie de 
TVA a fost adaptată 
pentru a combate frauda 
în domeniul TVA
71 
O strategie eficace de combatere a frau -
delor în domeniul TVA presupune adop -
tarea de măsuri legislative relevante de 
combatere a fraudei intracomunitare 
în materie. În comunicarea sa din 2008, 
Comisia a stabilit un plan de acțiune 
privind o strategie coordonată de 
îmbunătățire a luptei împotriva fraudei 
în domeniul TVA în Uniunea Europeană, 
care includea 11 propuneri legislative31 
vizând îmbunătățirea prevenirii fraudei 
în domeniul TVA32, detectarea fraudei în 
domeniul TVA33 și capacitatea adminis -
trațiilor fiscale de a colecta și recupera 
taxele datorate34.
72 
Cele mai multe dintre aceste propuneri 
au fost acceptate de către Consiliu, cu 
excepția celei referitoare la răspunderea 
în solidar și a celei legate de responsa -
bilitatea partajată în privința protejării 
veniturilor tuturor statelor membre.
Perioada de raportare 
aferentă declarațiilor 
recapitulative privind TVA 
și termenele de transmitere 
a acestora au fost reduse
73 
Una dintre propunerile acceptate35 
a introdus prezentarea lunară obligatorie 
de informații cu privire la livrările intra -
comunitare de bunuri în cazul în care 
valoarea totală a tranzacțiilor depășește 
pragul de 50 000 de euro, astfel încât să 
se permită detectarea mai rapidă a ca -
zurilor de fraudă. Statele membre sunt 
autorizate însă să mențină raportarea 
trimestrială în cazul livrărilor de bunuri 
care nu depășesc acest prag și în cazul 
prestărilor de servicii.74 
Comisia a solicitat unui contractant 
extern să evalueze impactul asupra 
întreprinderilor pe care îl vor produce 
această trecere de la declarațiile recapi -
tulative trimestriale la declarații lunare 
și opțiunile legate de praguri și de 
derogări. Studiul36 a arătat că punerea 
în aplicare nu a fost uniformă37, ceea ce 
a condus la costuri suplimentare pentru 
întreprinderi. Depunerea declarațiilor 
recapitulative cu o frecvență mai mare 
determină costuri suplimentare pentru 
întreprinderi, acestea fiind atât costuri 
punctuale, cât și costuri recurente. O ca -
uză care provoacă aceste costuri este 
lipsa unei armonizări de către autorită -
țile fiscale în diferitele state membre în 
care își desfășoară activitatea o între -
prindere. Costurile recurente provin din 
derularea procedurii în fiecare lună, în 
loc de o dată pe trimestru. Atunci când 
se aplică termene diferite de depunere 
a deconturilor de TVA și a declarațiilor 
recapitulative, sunt necesare controale 
suplimentare. În plus, dacă cerințele de 
raportare sunt diferite, aceasta înseamnă 
că nu există condiții de concurență echi -
tabile pentru agenții economici care își 
desfășoară activitatea pe piața internă.
75 
Toate statele membre și-au adaptat 
legislația în materie de TVA la Directi -
va TVA. Cu toate acestea, în Germania, 
rezultatele auditului au arătat că, deși 
legislația în materie este aliniată la Direc -
tiva TVA, comercianții continuă să depu -
nă declarațiile recapitulative trimestrial 
sau anual, în ciuda faptului că depășesc 
pragul de 50 000 de euro care impune 
depunerea pe bază lunară a declarațiilor 
recapitulative.31 COM(2008) 807 final din 
1 decembrie 2008 privind 
o strategie coordonată de 
îmbunătățire a luptei împotriva 
fraudei în domeniul TVA în 
Uniunea Europeană.
32 Capitolele V și IX din 
Regulamentul (UE) nr. 904/2010 
al Consiliului în ceea ce privește 
VIES, capitolul 3 al titlului XI din 
Directiva TVA, mai precis 
articolul 226, în ceea ce privește 
normele privind facturarea, și 
titlul VI din Directiva TVA, în 
ceea ce privește exigibilitatea 
TVA-ului la tranzacțiile 
intracomunitare.
33 Directiva 2008/117/CE 
a Consiliului din 
16 decembrie 2008 de 
modificare a Directivei 
2006/112/CE privind sistemul 
comun al taxei pe valoarea 
adăugată, în vederea 
combaterii fraudei fiscale 
legate de operațiunile 
intracomunitare (JO L 14, 
20.1.2009, p. 7), prin care sunt 
modificate articolul 263 
alineatul (1) din Directiva TVA și 
articolul 20 din Regulamentul 
(UE) nr. 904/2010 al Consiliului 
în vederea reducerii termenelor 
fixate pentru depunerea 
declarațiilor recapitulative și 
pentru schimburile de 
informații cu privire la acestea; 
Directiva 2009/69/CE 
a Consiliului din 25 iunie 2009 
de modificare a Directivei 
2006/112/CE privind sistemul 
comun al taxei pe valoarea 
adăugată, cu privire la 
evaziunea fiscală legată de 
import (JO L 175, 4.7.2009, p. 12) 
prin care este modificat 
articolul 143 din Directiva TVA; 
capitolul V din Regulamentul 
(UE) nr. 904/2010 al Consiliului 
în ceea ce privește accesul 
automat la date și capitolul X 
din Regulamentul (UE) 
nr. 904/2010 în ceea ce privește 
Eurofisc.
34 Propunere de directivă 
a Consiliului de modificare 
a Directivei 2006/112/CE privind 
sistemul comun al taxei pe 
valoarea adăugată, cu privire la 
evaziunea fiscală legată de 
import și de alte tranzacții 
transfrontaliere, în ceea ce 
privește propunerea referitoare 
la răspunderea în solidar 
(propunerea nu a fost 
adoptată); Directiva 2010/24/UE 
a Consiliului din 16 martie 2010 
privind asistența reciprocă în 
materie de recuperare 
a creanțelor legate de impozite, 
32 Observații
Regimul vamal 42: Comisia 
a acceptat majoritatea 
recomandărilor Curții, dar 
acestea nu au fost puse în 
aplicare de către statele 
membre
76 
Regimul vamal 42 este regimul utilizat 
de importator cu scopul de a obține 
o scutire de la plata TVA-ului atunci 
când bunurile importate urmează să fie 
transportate către un alt stat membru. 
TVA-ul este exigibil în statul membru de 
destinație. O bună funcționare a regi -
mului vamal 42 depinde de următoarele 
elemente:
(a) importatorul trebuie să prezinte în 
declarația de import informații com -
plete și valide referitoare la TVA38;
(b) autoritățile vamale trebuie să verifi -
ce aceste informații înaintea acordă -
rii liberului de vamă pentru mărfuri 
și să comunice apoi informațiile 
autorităților fiscale;
(c) autoritățile fiscale trebuie să compa -
re aceste informații cu cele cuprinse 
în declarația recapitulativă privind 
TVA depusă de importator;
(d) informațiile cuprinse în această de -
clarație trebuie să fie puse la dispozi -
ția autorităților fiscale din alte state 
membre prin intermediul sistemului 
VIES; și
(e) autoritățile fiscale din statul membru 
de destinație trebuie să se asigure 
că TVA-ul este colectat în acest stat, 
prin compararea decontului de TVA 
întocmit de cumpărător cu informa -
țiile disponibile în VIES. A se vedea în 
anexa III  modelul de control elabo -
rat de Curtea de Conturi Europeană 
pentru regimul vamal 42.77 
Ca o urmare dată auditului anterior 
al Curții privind regimul vamal 4239 și 
pentru a testa modul în care autoritățile 
vamale și cele fiscale cooperează între 
ele și cu alte autorități ale statelor mem -
bre, de exemplu prin utilizarea, atunci 
când este necesar, a domeniului de lucru 
nr. 3 al Eurofisc (a se vedea caseta 2 ), dar 
și pentru a verifica caracterul complet al 
datelor VIES, Curtea a selectat, pe baza 
unei analize a riscurilor, un eșantion 
format din 30 de importuri realizate sub 
regimul vamal 42, pentru fiecare stat 
membru vizitat. De asemenea, Curtea 
a analizat situația punerii în aplicare de 
către Comisie a recomandărilor formula -
te în Raportul special nr. 13/2011.
Controalele încrucișate între 
informațiile vamale și cele 
referitoare la TVA nu sunt 
eficace în majoritatea statelor 
membre vizitate
78 
Informațiile lipsă referitoare la mărfurile 
importate sub regimul vamal 42 pot an -
trena încălcări ale procedurii și, în conse -
cință, plăți de TVA inferioare celor efectiv 
datorate statelor membre. Auditul curent 
efectuat de Curte în statele membre 
a arătat că datele VIES privind importuri -
le în temeiul regimului vamal 42 nu sunt 
complete. S-a constatat că autoritățile 
vamale din Germania și din Regatul Unit 
nu transmit autorităților fiscale datele 
privind importurile realizate sub acest 
regim vamal. De asemenea, potrivit con -
statărilor Curții, comercianții nu rapor -
tează separat în declarația recapitulativă 
privind TVA livrările intracomunitare 
subsecvente importurilor realizate sub 
regimul vamal 42 în Germania, Italia și 
Regatul Unit.taxe și alte măsuri (JO L 84, 
31.3.2010, p. 1), intrată în 
vigoare la 1 ianuarie 2012, și 
propunerea privind 
responsabilitatea partajată în 
privința protejării veniturilor 
tuturor statelor membre, care 
nu a fost adoptată în 
Regulamentul privind 
cooperarea administrativă.
35 Directiva 2008/117/CE prin care 
este modificat articolul 263 
alineatul (1) din Directiva TVA.
36 Expert study on the issues arising 
from a reduced time frame and 
the options allowed for 
submitting recapitulative 
statements . Raport final, 
28 octombrie 2011 ( http://
ec.europa.eu/taxation_
customs/common/
publications/studies/
index_en.htm ).
37 17 state membre au aplicat 
derogarea în virtutea căreia 
puteau depune trimestrial 
declarațiile recapitulative, iar 
10 au ales să nu aplice această 
derogare; în 5 state membre, 
aplicarea derogării este 
obligatorie, în timp ce în 
12 state membre aceasta este 
opțională; 2 state membre au 
declarații recapitulative 
separate pentru bunuri și 
servicii, iar în 25 de state 
declarația recapitulativă 
acoperă atât bunuri, cât și 
servicii; în 22 de state membre, 
declarațiile se depun pe cale 
electronică (există totuși 
10 excepții de la această 
regulă). 5 state membre oferă, 
ca opțiune, posibilitatea 
depunerii electronice 
a declarațiilor.
38 Articolul 143 alineatul (2) și 
articolele 85-89 din Directiva 
2006/112/CE a Consiliului, 
precum și anexele II și III la 
Regulamentul de punere în 
aplicare (UE) nr. 756/2012 al 
Comisiei din 20 august 2012 de 
modificare a Regulamentului 
(CEE) nr. 2454/93 de stabilire 
a unor dispoziții de aplicare 
a Regulamentului (CEE) 
nr. 2913/92 al Consiliului de 
instituire a Codului vamal 
comunitar (JO L 223, 21.8.2012, 
p. 8).
39 Raportul special nr. 13/2011 al 
Curții de Conturi Europene.
33 Observații
79 
Prin urmare, autoritățile fiscale nu au 
posibilitatea de a efectua controale 
încrucișate între datele vamale privind 
importurile supuse regimului vamal 42 
și declarațiile recapitulative privind TVA 
depuse de importator. Aceste controa -
le încrucișate sunt esențiale pentru 
garantarea faptului că autoritățile fiscale 
din alte state membre au cunoștință de 
respectivele livrări ulterioare de bunuri, 
astfel încât acestea să nu rămână neim -
pozitate pe teritoriul statului membru de 
consum al mărfurilor. În Letonia, aveau 
loc controale încrucișate automate, 
dar acestea nu au împiedicat un caz de 
subraportare în declarația recapitulativă 
privind TVA40.
80 
Rezultatul testelor de audit efectuate 
în statele membre selectate a arătat că 
există cazuri de subevaluare, de nedepu -
nere a declarațiilor recapitulative privind 
TVA, de includere a unor coduri invali -
de de înregistrare în scopuri de TVA în 
declarațiile de import, precum și cazuri 
de tranzacții triunghiulare neraportate. 
Numai 22 de state membre fac schimb 
de informații prin intermediul domeniu -
lui de lucru nr. 3 al rețelei Eurofisc.
81 
Cu excepția cazului Italiei, nu existau 
controale automate ale codurilor de TVA 
în niciunul dintre sistemele de vămuire 
electronică din statele membre vizitate. 
Nu au fost găsite dovezi care să demon -
streze faptul că agenții vamali verificase -
ră validitatea codurilor de TVA înainte de 
punerea în liberă circulație a mărfurilor41. 
De asemenea, nu au fost găsite dovezi 
cu privire la transportul mărfurilor către 
statul membru de destinație42. Într-unul 
dintre cazuri, mărfurile livrate nu erau 
identice cu cele importate. Autoritățile 
vamale dintr-o singură țară, și anume 
Ungaria, au verificat ex post  că importa -
torul îndeplinea toate condițiile pentru 
aplicarea scutirii de TVA în ceea ce 
privește toate cele 30 de importuri din 
eșantionul selectat.82 
Instituția supremă de audit din Franța 
consideră43 că lipsa unui sistem electro -
nic rapid care să permită să se verifice 
că scutirea aplicată la vamă în statul 
membru de import este compensată 
prin impozitarea în statul membru de 
achiziție este principala cauză a fraudei 
în domeniul TVA în Europa.
83 
O altă cauză importantă de fraudă este 
reprezentată de subevaluarea și clasifica -
rea greșită a mărfurilor importate. OLAF 
a coordonat o operațiune vamală co -
mună44 privind subevaluarea articolelor 
textile și de încălțăminte provenite din 
China. S-a constatat că 40 % dintre măr -
furile puse în liberă circulație în temeiul 
regimului vamal 42 erau subevaluate. 
Curtea a identificat în Regatul Unit două 
cazuri de importuri subevaluate care 
făcuseră obiectul regimului vamal 42 și 
care fuseseră deja identificate de către 
Administrația fiscală și vamală din Rega -
tul Unit (HMRC) ca urmare a operațiunii 
vamale comune coordonate de OLAF. 
HRMC a estimat impactul asupra colectă -
rii de TVA la 0,5 milioane de lire sterline 
în Regatul Unit și la 10,6 milioane de lire 
sterline în alte state membre. În Regatul 
Unit, impactul estimat asupra colectării 
de taxe vamale se ridică la 81 de mili -
oane de lire sterline. Aceste impacturi 
au fost estimate de către HMRC pentru 
toate produsele importate pe o perioadă 
de trei ani de către cei doi comercianți 
identificați în eșantion.40 Un grup de proiect din cadrul 
programului Fiscalis se ocupă 
de cooperarea dintre 
autoritățile vamale și cele 
fiscale, iar Comisia a convenit 
să reexamineze chestiunea 
controalelor încrucișate între 
declarațiile vamale și 
declarațiile recapitulative 
ținând seama de 
recomandările formulate de 
acest grup de proiect.
41 24 în Germania, 30 în Letonia 
și 20 în Regatul Unit.
42 13 în Germania, 23 în Italia, 
29 în Letonia și 20 în Regatul 
Unit.
43 L’action de La Douane dans la 
lutte contre les fraudes et trafics. 
Comunicare adresată 
Președintelui Adunării 
Naționale de către Comitetul 
de evaluare și de control al 
politicilor publice. 
Ianuarie 2015.
44 Prevăzută în Convenția 
Napoli II privind asistența 
reciprocă și cooperarea între 
administrațiile vamale, 
elaborată pe baza articolului 
K.3 din Tratatul privind 
Uniunea Europeană.
34 Observații
84 
Comisia a acceptat și a pus în aplicare 
cinci dintre cele șapte recomandări 
formulate în raportul Curții din 2011. 
Cu toate acestea, Consiliul nu a preluat 
recomandarea privind introducerea 
obligației importatorului de a răspunde 
în solidar pentru pierderea de TVA din 
statul membru de destinație (a se vedea 
punctul 72).
85 
Ameliorările legislative aduse de Comisie 
cu privire la regimul vamal 42 și rezulta -
tele analizei Curții referitoare la modul în 
care s-a dat curs recomandărilor formu -
late în Raportul special nr. 13/2011 sunt 
pozitive, însă lupta împotriva fraudei 
este subminată de implementarea ne -
satisfăcătoare și de cazurile de neres -
pectare a normelor detectate în statele 
membre în cursul acestui audit.
Taxarea inversă: un 
instrument util de combatere 
a fraudei intracomunitare cu 
firme „fantomă”, care nu este 
aplicat însă în mod sistematic
86 
Principiul taxării inverse este acela că 
obligația de plată a TVA-ului se mută de 
la furnizor la client. Altfel spus, clientul, 
atunci când este identificat ca persoană 
impozabilă, este obligat, în locul furnizo -
rului, la plata TVA-ului către autoritățile 
fiscale. În acest caz, nu mai există posi -
bilitatea ca o firmă „fantomă” să nu își 
achite obligațiile de plată către bugetul 
de stat, deoarece ea nu colectează de 
fapt TVA de la clientul său.87 
Taxarea inversă este o măsură tempora -
ră, care poate fi aplicată până în decem -
brie 201845. În plus, acest mecanism se 
aplică numai în circumstanțe specifice 
pentru anumite sectoare vulnerabile 
la fraudele de tip „carusel” și nu are un 
domeniu general de aplicare. Caseta 3  
conține unele exemple de sectoare în 
care statele membre aplică mecanismul 
taxării inverse.
88 
În opinia Curții, taxarea inversă este un 
instrument util în combaterea fraudei 
atunci când este aplicată în mod siste -
matic de către toate statele membre în 
aceste sectoare cu risc. Altfel, persoanele 
care comit acte de fraudă își deplasea -
ză pur și simplu activitățile într-un stat 
membru în care nu se aplică sistemul 
de taxare inversă, limitându-se astfel 
capacitatea de combatere a fraudei în 
domeniul TVA la nivelul UE (a se vedea 
Raportul special nr. 6/2015 al Curții de 
Conturi Europene privind integritatea și 
implementarea schemei EU ETS).
89 
În acest stadiu, Comisia nu consideră că 
un sistem generalizat de taxare inversă, 
cu alte cuvinte extinderea mecanismu -
lui de taxare inversă la toate sectoa -
rele economiei, ar fi eficace în ceea ce 
privește combaterea fraudei, întrucât 
frauda se va deplasa în etapa de vânzare 
cu amănuntul, unde riscurile de evaziune 
în materie de TVA sunt mai mari. Rezul -
tatele sondajului realizat confirmă acest 
punct de vedere: aplicarea generalizată 
a taxării inverse a fost sugerată de un 
singur respondent.45 Directiva 2013/43/UE 
a Consiliului din 22 iulie 2013 
de modificare a Directivei 
2006/112/CE privind sistemul 
comun al taxei pe valoarea 
adăugată în ceea ce privește 
aplicarea facultativă și 
temporară a mecanismului de 
taxare inversă în legătură cu 
furnizarea anumitor bunuri și 
servicii care prezintă risc de 
fraudă (JO L 201, 26.7.2013, 
p. 4).
35 Observații
Legislația privind comerțul 
electronic se inspiră din 
cele mai bune practici 
internaționale, dar 
asigurarea respectării ei se 
dovedește a fi dificilă
90 
Furnizarea de la distanță a serviciilor 
și a unor bunuri necorporale prezintă 
o serie de provocări pentru sistemele de 
TVA, deoarece adesea, în astfel de cazuri, 
nu se colectează deloc TVA sau valoarea 
taxei colectate este mai mică decât ar 
trebui. UE aplică principiul locului de 
destinație în cazul furnizării transfronta -
liere electronice de servicii și de bunuri 
necorporale către clienții finali, în cadrul 
mecanismului Business to consumer  (B2C), 
în conformitate cu cele mai bune practici 
internaționale identificate de OCDE.91 
Principiul locului de destinație înseamnă 
că locul de consum pentru furnizarea 
transfrontalieră de servicii și de bunuri 
necorporale care pot fi livrate de la 
distanță către un beneficiar privat ne -
rezident trebuie să fie jurisdicția în care 
beneficiarul își are reședința obișnuită46.46 OCDE, Consumption Taxation 
of Cross-Border Services and 
Intangible Property in the 
Context of E-Commerce , 2001.Caseta 3Exemple de sectoare în care se poate aplica taxarea inversă
 οConstrucții, inclusiv servicii de reparare, de curățenie, de întreținere, de transformare și de demolare
 οTransferul de certificate de emisii de gaze cu efect de seră
 οLivrarea de dispozitive cu circuite integrate, cum ar fi microprocesoare și unități centrale de procesare, înainte 
de integrarea lor în produse destinate utilizatorului final
 οLivrarea de gaze și electricitate către un comerciant persoană impozabilă
 οFurnizarea de certificate pentru gaze și energie electrică
 οFurnizarea de servicii de telecomunicații
 οFurnizarea de console de jocuri, tablete PC și laptopuri
 οLivrarea de cereale și culturi industriale, inclusiv semințe oleaginoase și sfeclă de zahăr
 οLivrarea de metale în stare brută sau semifinisată, inclusiv metale prețioase
 οLivrarea de telefoane mobile
 οAnumite tipuri de masă lemnoasă (bușteni, scânduri, grinzi)
36 Observații
92 
Asigurarea respectării normelor privind 
comerțul electronic este dificilă, iar 
colectarea TVA-ului este periclitată în 
cazul în care statele membre nu dispun 
de informații privind serviciile și bunurile 
necorporale furnizate în sistem B2C din 
țări terțe prin intermediul internetului. 
Conform Curții de Conturi din Germa -
nia47, TVA-ul colectat în această țară ca 
urmare a furnizării de servicii electro -
nice B2C dintr-o țară terță s-a ridicat la 
numai 23,7 milioane de euro în 2011 și 
a scăzut la 22,8 milioane de euro în 2012, 
în condițiile în care comerțul electronic 
se află într-o fază de expansiune rapidă. 
Prin urmare, instituția supremă de audit 
din Germania a concluzionat că există 
numeroși comercianți neînregistrați.
Nu există o cooperare 
între autoritățile 
administrative, judiciare 
și de aplicare a legii în 
ceea ce privește 
combaterea fraudei în 
domeniul TVA, iar 
competențele în materie 
ale acestor autorități se 
suprapun
93 
Frauda în domeniul TVA este adesea 
legată de criminalitatea organizată. Câș -
tigurile obținute în urma fraudei intra -
comunitare cu firme „fantomă” sunt de 
obicei reinvestite în alte activități infrac -
ționale. Se impune deci adoptarea unei 
abordări comune și multidisciplinare de 
combatere a fraudei intracomunitare în 
domeniul TVA. Conform reprezentan -
ților Europol48, se estimează că între 40 
și 60 de miliarde de euro din pierderile 
anuale de venituri din TVA sunt cauzate 
de grupuri infracționale organizate și că 
2 % din aceste grupuri sunt responsabile 
pentru 80 % din frauda intracomunitară 
cu firme „fantomă”.94 
Consiliul European a subliniat adesea 
lipsa de cooperare între autoritățile 
administrative, judiciare și de aplicare 
a legii49. Aceasta reprezintă o problemă 
pentru combaterea cu eficacitate a frau -
dei fiscale.
Lipsa schimburilor de 
date între administrațiile 
vamale și fiscale, poliție 
și autoritățile de urmărire 
penală
95 
Nu există nicio politică sau strategie 
integrată la nivelul UE în ceea ce privește 
investigarea și urmărirea penală a frau -
delor. De multe ori, autoritățile de aplica -
re a legii și autoritățile judiciare lucrează 
în mod separat și, adesea, nu implică 
toate statele membre afectate50.47 Bundesrechnungshof, 2013 
Bemerkungen – Weitere 
Prüfungsergebnisse Nr. 11 
„Ausländische Internetanbieter 
zutreffend besteuern” .
48 Alocuțiunea domnului Van 
Heuckelom cu ocazia 
Conferinței privind frauda în 
domeniul TVA organizate de 
deputații europeni Ingeborg 
Grässle și Benedek Javor la 
4 februarie 2015 la sediul 
Parlamentului European de la 
Bruxelles  
(http://antikorrupcio.hu/en/
vat-fraud-in-the-eu-member-
states/ ).
49 Documentele Consiliului 
European nr. 12623/5/13 din 
16 septembrie 2013, 
nr. 16071/1/14 din 
20 martie 2015 și nr. 9368/15 
din 1 iunie 2015.
50 Reuniunea strategică privind 
frauda în domeniul TVA 
organizată de Eurojust în 
martie 2011, a se vedea 
documentul nr. 11570/11 al 
Consiliului din 17 iunie 2011.
37 Observații
96 
Consiliul European a creat un grup de 
lucru pentru cooperare vamală. Acest 
grup de experți se ocupă de aspectele 
referitoare la cooperarea operațională 
dintre administrațiile vamale naționale în 
vederea îmbunătățirii capacităților lor de 
aplicare a legii și, în special, în vederea 
identificării nevoilor legate de adopta -
rea unor noi modele de cooperare între 
administrațiile vamale și alte agenții/
operațiuni vamale comune51.
97 
Acest grup de lucru a concluzionat 
că atât cooperarea dintre autoritățile 
vamale și poliție, cât și cooperarea dintre 
autoritățile vamale și cele fiscale este 
destul de bună, dar că subzistă unele 
obstacole. Cele mai importante dintre 
acestea sunt: restricțiile privind schimbul 
de informații, lipsa unor sisteme struc -
turate și a unor baze de date conectate, 
furnizarea cu întârziere a informațiilor 
sau informații de slabă calitate, precum 
și lipsa unui feedback adecvat. Rapor -
tul subliniază, de asemenea, că există 
un risc recurent de suprapunere și de 
duplicare.
98 
Nu toate statele membre participă la 
toate domeniile de lucru ale rețelei 
Eurofisc (a se vedea punctul 51). Dome -
niul de lucru nr. 3 se ocupă de frauda 
intracomunitară cu firme „fantomă” care 
este legată de importurile realizate sub 
regimul vamal 42. Douăzeci și două de 
state membre sunt implicate în acest 
domeniu, dar participanții provin mai 
degrabă din rândul autorităților fiscale 
decât de la autoritățile vamale52. Din cele 
cinci state membre vizitate, numai au -
toritățile vamale din Ungaria și din Italia 
participă la domeniul de lucru nr. 3.99 
Auditul a arătat, de asemenea, că autori -
tățile vamale din Germania și din Regatul 
Unit nu transmit autorităților fiscale date 
privind importurile efectuate sub regi -
mul vamal 42 și că, în Germania, Italia și 
Regatul Unit, comercianții nu raportea -
ză separat în declarația recapitulativă 
privind TVA livrările intracomunitare 
subsecvente acestui tip de importuri (a 
se vedea punctul 78).
100  
Lipsa schimbului de date între admi -
nistrațiile vamale și fiscale, poliție și 
autoritățile de urmărire penală reduce 
eficacitatea luptei împotriva fraudei. Bel -
gia a reușit, în numai doi ani, să reducă 
cu 85 % pierderile cauzate de fraudă, 
prin adoptarea unei abordări coordona -
te, care presupune o mai bună cooperare 
între autorități și care a permis să se 
pună accentul pe perturbarea activității 
societăților organizatoare și nu neapărat 
asupra firmelor „fantomă”53.51 Documentul nr. 12978/14 al 
Consiliului din 
22 septembrie 2014.
52 Un raport al Grupului de lucru 
pentru cooperare vamală 
recomandă ca autoritățile 
vamale să joace un rol mai 
activ în cadrul domeniului de 
lucru nr. 3 al rețelei Eurofisc. 
A se vedea documentul 
nr. 16071/1/14 al Consiliului din 
20 martie 2015.
53 De la 1,1 miliarde în 2001 la 
159 de milioane de euro în 
2003. Sursa: Ondersteuningscel 
(BTW fraude) – Cellule de 
soutien (Fraude TVA) . A se 
vedea Rapport annuel des 
Finances 2003 . A se vedea, de 
asemenea, Fraude 
intracommunautaire à la TVA. 
Audit de suivi réalisé en 
collaboration avec les cours des 
comptes des Pays-Bas et 
d’Allemagne. Raport al Curții 
de Conturi transmis Camerei 
Reprezentanților. Bruxelles, 
septembrie 2012.
38 Observații
Europol și OLAF nu au acces 
la datele disponibile în VIES 
și prin Eurofisc
101  
Nici Europol și nici OLAF nu au acces 
la datele din rețeaua Eurofisc. Pentru 
a justifica refuzul acestui acces, statele 
membre invocă articolele 35 și 55 din 
Regulamentul nr. 904/2010, precum și 
normele naționale privind secretul fiscal. 
Domeniile de lucru nr. 1, 2 și 3 din cadrul 
rețelei Eurofisc implică schimbul de date. 
Nu acesta este și cazul domeniului de lu -
cru nr. 4, care constă într-un observator 
în domeniul fraudei ce analizează ten -
dințele în materie. Deși în acest domeniu 
nu au loc schimburi de date, Europol și 
OLAF nu au acces la aceste informații. De 
asemenea, cele două organisme nu au 
acces la sistemul VIES.
102  
Deși dispozițiile regulamentului sunt 
respectate, lipsa accesului la informații 
reduce capacitatea Europol și a OLAF de 
a combate frauda în domeniul TVA prin 
identificarea și perturbarea activității 
grupurilor infracționale organizate care 
orchestrează sistemele de tip „carusel” și 
chiar capacitatea acestor organisme de 
a evalua impactul real al fraudei intraco -
munitare în domeniul TVA.
103  
Suprapunerea competențelor și lipsa 
unei cooperări eficiente și a schimbului 
de informații între autoritățile judiciare, 
administrative și de aplicare a legii, atât 
la nivel național, cât și la nivel internați -
onal, constituie tot atâtea obstacole în 
combaterea fraudei intracomunitare în 
domeniul TVA. În 2013, situația existentă 
între Europol, Eurojust și OLAF a fost 
descrisă ca un „hățiș” care contribuie la 
absența unui răspuns coordonat la acte -
le de fraudă54.Empact: o inițiativă bună, dar 
sustenabilitatea sa este în 
pericol
104  
În 2010, UE a stabilit un ciclu multianual 
de politici pentru a combate formele 
grave de criminalitate internațională și 
criminalitatea organizată55, care vizează:
(a) cooperarea eficace dintre agențiile de 
aplicare a legii din statele membre, in -
stituțiile UE, agențiile UE și alte părți;
(b) acțiuni operaționale coerente și 
solide care vizează cele mai urgente 
amenințări infracționale cu care se 
confruntă UE.
105  
Pe baza unei evaluări realizate de Europol 
cu privire la amenințarea pe care o re -
prezintă formele grave de criminalitate 
și criminalitatea organizată56, reprezen -
tanții statelor membre au definit nouă 
domenii prioritare, care includ frauda cu 
produse accizabile și frauda intracomu -
nitară cu firme „fantomă”. Pentru fiecare 
domeniu prioritar, Consiliul a elaborat un 
plan strategic multianual, care acoperă 
perioada 2014-2017. Obiectivul planu -
lui este acela de a perturba mijloacele 
de acțiune ale grupurilor infracționale 
organizate și ale specialiștilor implicați în 
frauda cu produse accizabile și în frauda 
intracomunitară cu firme „fantomă”.
106  
Planul pentru perioada 2014-2017 menți -
onează zece vulnerabilități potențiale. Pe 
lângă faptul că subliniază nivelul ridicat 
de expertiză și de flexibilitate al grupuri -
lor infracționale organizate, planul pune 
în evidență lipsa unei cooperări siste -
mice între autoritățile de aplicare a legii 
și autoritățile fiscale, la nivel național și 
la nivelul UE. În plan sunt menționate, 
de asemenea, obstacolele juridice care 
afectează schimbul de informații între 
Europol și statele membre reprezentate 
în cadrul rețelei Eurofisc.54 Camera Lorzilor, Comisia 
pentru afaceri europene, 
Al 12-lea raport din sesiunea 
2012-2013: The Fight Against 
Fraud on the EU’s Finances .
55 Proiectul de concluzii ale 
Consiliului privind crearea și 
punerea în aplicare a unui 
ciclu de politici ale UE privind 
formele grave de criminalitate 
internațională și criminalitatea 
organizată, documentul 
15358/10 COSI 69 ENFOPOL 
298 CRIMORG 185 
ENFOCUSTOM 94.
56 Evaluarea amenințării pe care 
o reprezintă criminalitatea 
gravă și organizată (SOCTA), 
realizată în 2013.
39 Observații
107  
Planul conține șase obiective strategice. 
Unul dintre aceste obiective privește 
schimbul de informații disponibile la ni -
velul UE cu privire la cele mai periculoase 
grupuri infracționale organizate. Aceste 
acțiuni se suprapun cu informațiile care 
sunt partajate cu privire la societățile cu 
risc ridicat în cadrul domeniului de lucru 
nr. 1 al rețelei Eurofisc. În plus, în cadrul 
unei ședințe a Comitetului permanent 
pentru cooperare administrativă, unele 
state membre s-au opus ideii ca auto -
ritățile de aplicare a legii să utilizeze în 
integralitate Ghidul de bune practici 
pentru combaterea fraudei intracomuni -
tare în domeniul TVA elaborat de grupul 
de proiect nr. 82 din cadrul programului 
Fiscalis, invocând faptul că majoritatea 
capitolelor sunt relevante pentru admi -
nistrațiile fiscale și nu pentru autoritățile 
de aplicare a legii.
108  
Pentru a măsura gradul de realizare 
a fiecărui obiectiv, anumite planuri de 
acțiune operaționale au fost elaborate în 
cadrul Platformei multidisciplinare eu -
ropene împotriva amenințărilor infracți -
onale (Empact). Statele membre au avut 
obligația de a finanța activitățile planului 
de acțiune operațional pentru 2014 
din bugetele lor naționale. Rapoartele 
privind progresele înregistrate de acest 
plan arată că două dintre cele 11 acțiuni 
operaționale nu au fost finalizate și au 
fost amânate pentru 2015, din cauza lip -
sei de finanțare. Această lipsă de finanța -
re pune în pericol realizarea obiectivelor 
Empact și sustenabilitatea planurilor de 
acțiune operaționale.
109  
În 2015, Comisia a alocat Europolului 
șapte milioane de euro pentru finanțarea 
de acțiuni operaționale în 2015 și în 2016. 
Cu toate acestea, având în vedere faptul 
că acest pachet financiar acoperă nouă 
domenii prioritare, rămâne de văzut dacă 
fondurile sunt suficiente pentru a asigura 
sustenabilitatea financiară a Empact în 
ceea ce privește domeniul prioritar al fra -
udei intracomunitare cu firme „fantomă”.Statele membre se opun 
propunerilor de a include 
TVA-ul în sfera de aplicare 
a Directivei privind 
protejarea intereselor 
financiare ale Uniunii și în 
sfera Regulamentului privind 
instituirea Parchetului 
European
110  
În martie 2011, experți din domeniu, 
provenind din toate statele membre, au 
pledat, în cadrul unei reuniuni organiza -
te de Eurojust, pentru o cooperare mai 
eficientă între autoritățile administrative, 
judiciare și de aplicare a legii la nivel na -
țional și internațional57. S-a recomandat 
elaborarea unor norme de competență 
exclusivă pentru frauda intracomunitară 
în domeniul TVA și încredințarea cercetă -
rii și a urmăririi penale a acestor infracți -
uni unui Parchet European.
111 
Cu toate acestea, o majoritate de state 
membre sunt împotriva propunerii 
Comisiei de a include TVA-ul în sfera de 
aplicare a Directivei privind lupta împo -
triva fraudei (așa-numita Directivă PIF 
sau Directiva privind protecția intere -
selor financiare)58 sau a Regulamentului 
de instituire a Parchetului European. 
Excluderea TVA-ului din sfera acestor 
propuneri ar reprezenta un regres major, 
deoarece, așa cum a reamintit recent 
Curtea de Justiție a Uniunii Europene 
(cauza C-105/14 din 8 septembrie 2015, 
Taricco), frauda în domeniul TVA este 
acoperită de cadrul legal actual, și 
anume de Convenția privind protejarea 
intereselor financiare ale Comunităților 
Europene59 pe care Directiva PIF ar trebui 
să o înlocuiască. Pe lângă aceasta, tre -
buie remarcat că legislația secundară nu 
conferă OLAF competențe de investigare 
în domeniul TVA.57 Reuniunea strategică privind 
frauda în domeniul TVA 
organizată de Eurojust în 
martie 2011, a se vedea 
documentul nr. 11570/11 al 
Consiliului UE din 
17 iunie 2011.
58 COM(2012) 363 final din 
11 iulie 2012: „Propunere de 
directivă a Parlamentului 
European și a Consiliului 
privind combaterea fraudelor 
îndreptate împotriva 
intereselor financiare ale 
Uniunii prin intermediul 
dreptului penal”.
59 Convenția din 26 iulie 1995 
privind protejarea intereselor 
financiare ale Comunităților 
Europene și cele două 
protocoale la aceasta (Actul 
Consiliului din 19 iunie 1997 și 
Actul Consiliului din 
27 septembrie 1996).
40
 Concluzii și recomandări
112  
În cadrul acestui audit, s-a urmărit să 
se analizeze dacă UE combate în mod 
eficace frauda intracomunitară în dome -
niul TVA. O mare majoritate a statelor 
membre, care sunt principalii beneficiari 
ai veniturilor provenite din TVA, și-au 
exprimat satisfacția în legătură cu modul 
în care sistemul actual a fost conceput și 
apreciază beneficiile rezultate din coo -
perarea reciprocă. Cu toate acestea, sta -
tele membre au indicat anumite domenii 
în care sistemul necesită îmbunătățiri 
suplimentare. Mai mult, auditul a permis 
identificarea unor deficiențe importante 
care indică faptul că sistemul nu este 
suficient de eficace. Aceste deficiențe 
trebuie să fie remediate. În trecut, Comi -
sia a propus o serie de măsuri legislative 
pentru a permite statelor membre să 
amelioreze cadrul pentru schimbul de 
informații între autoritățile lor fiscale în 
vederea combaterii fraudei intracomu -
nitare în domeniul TVA60, însă statele 
membre nu au acceptat încă toate aceste 
măsuri. Prin urmare, este nevoie de noi 
inițiative legislative și de altă natură, 
așa cum se sugerează în următoarele 
recomandări.
Măsurarea eficacității 
sistemului
113  
Lipsa unor date comparabile și absența 
unor indicatori adecvați relevanți care să 
măsoare performanța statelor membre 
afectează în mod negativ eficacitatea 
sistemului UE de combatere a fraudei 
intracomunitare în domeniul TVA (a se 
vedea punctele 19-25).Recomandarea 1
Comisia ar trebui să inițieze un efort 
coordonat din partea statelor membre 
în vederea creării unui sistem comun de 
estimare a volumului fraudei intracomu -
nitare în domeniul TVA, care să permită 
statelor membre să își evalueze perfor -
manțele în ceea ce privește reducerea 
cazurilor de fraudă intracomunitară în 
domeniul TVA, creșterea numărului de 
astfel de cazuri depistate și recuperarea 
unor sume din ce în ce mai mari în urma 
cazurilor detectate. Acest sistem s-ar 
putea baza pe practici utilizate deja în 
unele state membre.
Verificarea încrucișată 
a datelor vamale cu datele 
privind TVA-ul este 
esențială
114  
Auditul a arătat că verificările încruci -
șate între importurile supuse regimului 
vamal 42 și declarațiile recapitulative 
privind TVA nu sunt posibile, deoarece 
autoritățile vamale nu transmit aceste 
date către autoritățile fiscale, iar co -
mercianții nu sunt obligați să raporteze 
separat livrările intracomunitare subsec -
vente acestor importuri în declarațiile 
recapitulative privind TVA. În plus, nu 
toate statele membre fac schimb de 
date prin intermediul domeniului de 
lucru nr. 3 al rețelei Eurofisc cu privire la 
importurile cu grad ridicat de risc rea -
lizate sub regimul vamal 42 (a se vedea 
punctele 76-85).
Recomandarea 2
Autoritățile vamale ale statelor membre 
ar trebui să trimită autorităților fiscale 
informații privind importurile realizate 
sub regimul vamal 42 și să pună în apli -
care și alte măsuri prevăzute în modelul 
de control elaborat de Curtea de Conturi 
Europeană pentru regimul vamal 42 (a se 
vedea anexa III ).60 De exemplu, propunerea 
Comisiei din 20 iulie 2004 de 
regulament al Parlamentului 
European și al Consiliului 
privind asistența 
administrativă reciprocă 
pentru protejarea intereselor 
financiare ale Comunității 
împotriva fraudei și a oricăror 
alte activități ilegale 
[propunerea COM(2004) 509 
modificată prin propunerea 
COM(2006) 473 final].
41 Concluzii și recomandări
Recomandarea 3
Comisia ar trebui să prezinte propuneri 
de modificări legislative care să permită 
controale încrucișate eficace între datele 
vamale și datele fiscale.
Îmbunătățirea sistemului 
de avertizare timpurie din 
cadrul rețelei Eurofisc, 
astfel încât comercianții 
cu grad ridicat de risc să 
fie mai bine urmăriți
115  
Statele membre consideră că rețeaua 
Eurofisc este un sistem eficient de aver -
tizare timpurie, dar s-au plâns de faptul 
că schimbul de informații nu este ușor 
de efectuat, se desfășoară lent și nu este 
întotdeauna bine direcționat. În urma 
auditului efectuat în statele membre 
selectate, s-a constatat, de asemenea, că 
prelucrarea datelor și accesul la informa -
ții reprezentau un proces îndelungat și 
dificil, bazat pe foi de calcul Excel care 
sunt distribuite ofițerilor de legătură 
din statele membre, existând riscul de 
transmitere a unor informații eronate sau 
incomplete. În multe cazuri, feedbackul 
este transmis țării de origine cu mare 
întârziere (a se vedea punctele 48-55).
Recomandarea 4
Comisia ar trebui să recomande statelor 
membre:
(a) să introducă o analiză comună 
a riscurilor, inclusiv prin utilizarea 
analizei relațiilor sociale, pentru a se 
asigura faptul că informațiile trans -
mise prin intermediul rețelei Eurofisc 
sunt bine orientate către situațiile de 
fraudă;
(b) să îmbunătățească rapiditatea și 
frecvența acestor schimburi de 
informații;(c) să se servească de un mediu infor -
matic fiabil și ușor de utilizat pentru 
aceste schimburi de informații;
(d) să stabilească indicatori și nive -
luri-țintă adecvate pentru a măsura 
performanța diferitelor domenii de 
lucru; și
(e) să participe la toate domeniile de 
lucru ale rețelei Eurofisc.
Îmbunătățirea cadrului 
legal existent
116  
Propunerea Comisiei cu privire la răs -
punderea în solidar în cazul comerțului 
transfrontalier nu a fost adoptată de că -
tre Consiliu. În aceste condiții, relațiile de 
afaceri cu comercianți care comit acte de 
fraudă nu sunt descurajate decât într-o 
măsură limitată. Punerea în aplicare a Di -
rectivei TVA în ceea ce privește perioada 
de depunere a declarațiilor recapitula -
tive nu este uniformă în rândul statelor 
membre, ceea ce înseamnă o sarcină 
administrativă mai mare pentru comer -
cianții care își desfășoară activitatea în 
mai multe state membre (a se vedea 
punctele 73-75).
Recomandarea 5
Consiliul ar trebui să aprobe propunerea 
Comisiei cu privire la răspunderea în 
solidar.
42 Concluzii și recomandări
Recomandarea 6
Comisia ar trebui să prezinte o propune -
re de modificare a Directivei TVA care să 
urmărească o mai bună armonizare a ce -
rințelor de raportare în materie de TVA 
stabilite de statele membre în legătură 
cu livrările intracomunitare de bunuri și 
servicii.
117  
Există dovezi care arată că, la momentul 
introducerii taxării inverse în unul sau 
mai multe state membre, persoanele 
care comit acte de fraudă își deplasează 
pur și simplu activitățile către un stat 
membru în care nu se aplică acest meca -
nism (a se vedea punctele 86-89).
Recomandarea 7
Comisia ar trebui să încurajeze statele 
membre să își coordoneze mai bine po -
liticile privind taxarea inversă, după cum 
s-a procedat deja, de exemplu, în cazul 
schemei de comercializare a certificate -
lor de emisii.
Îmbunătățirea 
mecanismelor de 
cooperare administrativă
118  
Comisia a propus o serie de măsuri legis -
lative pentru a permite statelor membre 
să instituie un cadru adecvat pentru 
schimbul de informații între autoritățile 
lor fiscale în vederea combaterii fraudei 
intracomunitare în domeniul TVA, însă 
statele membre nu utilizează încă pe 
deplin aceste măsuri, iar unele dintre 
acestea trebuie să fie consolidate sau să 
fie aplicate în mod mai sistematic (a se 
vedea punctele 26-47 și 56-70).Recomandarea 8
În contextul evaluării pe care o realizea -
ză cu privire la mecanismele de coope -
rare administrativă, Comisia ar trebui 
să efectueze vizite de monitorizare în 
anumite state membre selectate pe baza 
unei analize a riscurilor. Aceste vizite de 
monitorizare ar trebui să se concentreze 
pe îmbunătățirea promptitudinii cu care 
statele membre răspund la solicitările 
de informații, pe fiabilitatea sistemului 
VIES, pe viteza controalelor multilaterale 
și pe urmărirea măsurilor luate în urma 
constatărilor din rapoartele precedente 
privind cooperarea administrativă.
Recomandarea 9
Statele membre care nu au făcut încă 
acest lucru ar trebui să instituie un 
sistem pe două niveluri de înregistrare 
în scopuri de TVA (în care codul de TVA 
alocat comercianților care doresc să facă 
comerț intracomunitar să fie diferit de 
codul de TVA utilizat la nivel național) și 
să efectueze verificările prevăzute la ar -
ticolul 22 din Regulamentul nr. 904/2010, 
oferind în același timp consiliere gratuită 
comercianților.
Recomandarea 10
Statele membre ar trebui să trimită scri -
sori de înștiințare oficială către comer -
cianții implicați în lanțuri frauduloase 
pentru a facilita aplicarea jurisprudenței 
Curții de Justiție a Uniunii Europene 
din cauzele Kittel/Mecsek și să refuze 
fie dreptul de deducere a taxei plăti -
te în amonte, fie dreptul de a efectua 
livrări aplicând o cotă zero de TVA, pe 
baza faptului că comerciantul respectiv 
știa sau ar fi trebuit să știe că tranzac -
țiile sale erau legate de pierderi fiscale 
frauduloase.
43 Concluzii și recomandări
119  
Statele membre au nevoie de informații 
din partea țărilor din afara UE pentru 
a putea asigura colectarea TVA-ului 
la serviciile și la bunurile necorporale 
furnizate în sistem B2C prin interme -
diul comerțului electronic (a se vedea 
punctele 90-92).
Recomandarea 11
Pentru a consolida cooperarea cu țările 
din afara UE și pentru a asigura colec -
tarea TVA-ului la serviciile și la bunurile 
necorporale furnizate în sistem B2C din 
aceste țări, statele membre ar trebui:
(a) să autorizeze Comisia să negocieze 
acorduri de asistență reciprocă cu 
țările în care sunt stabiliți cei mai 
mulți furnizori de servicii digitale și 
să semneze aceste acorduri; și
(b) în cazul statelor membre care fac 
parte din OCDE, acestea ar trebui 
să semneze și să pună în aplicare 
Convenția OCDE privind asistența 
administrativă reciprocă în materie 
fiscală, în vederea schimbului de in -
formații privind furnizorii de servicii 
digitale cu țările terțe.Îmbunătățirea cooperării 
între autoritățile 
administrative, judiciare 
și de aplicare a legii
120  
Frauda intracomunitară în domeniul 
TVA este adesea legată de structurile 
infracționale organizate. Se impune 
deci adoptarea unei abordări comune și 
multidisciplinare mai bune de combate -
re a fraudei intracomunitare în domeniul 
TVA. Cu toate acestea, există o serie 
de autorități și organisme ale căror 
competențe în materie de combatere 
a fraudei intracomunitare în domeniul 
TVA se suprapun, care nu cooperează pe 
deplin și care efectuează doar schimburi 
limitate de informații între ele din cauza 
constrângerilor juridice (a se vedea 
punctele 93-102).
Recomandarea 12
Comisia și statele membre ar trebui să 
elimine obstacolele juridice care îm -
piedică schimbul de informații între 
autoritățile administrative, judiciare și 
de aplicare a legii, atât la nivel național, 
cât și la nivelul UE. În special, OLAF și 
Europol ar trebui să aibă acces la date 
disponibile în cadrul VIES și prin Eurofisc, 
iar statele membre ar trebui să benefi -
cieze de informațiile operative furnizate 
de aceste organisme.
44 Concluzii și recomandări
121  
Unul dintre elementele existente ale 
unei abordări multidisciplinare la nivelul 
UE constă în planurile de acțiune ope -
raționale întocmite de statele membre 
și ratificate de Consiliu pentru perioada 
2014-2017 în cadrul inițiativei Empact. 
Viabilitatea și sustenabilitatea acestor 
planuri se află însă în pericol din cauza 
lipsei finanțării din partea UE (a se vedea 
punctele 104-109).
Recomandarea 13
Comisia ar trebui să asigure sustenabili -
tatea planurilor de acțiune operaționale 
din cadrul inițiativei Empact, alocând în 
acest scop resurse financiare suficiente.
122  
Există posibilitatea ca fraudele în do -
meniul TVA să rămână nepedepsite din 
cauza unor conflicte negative de com -
petență dacă Directiva privind protecția 
intereselor financiare ale Uniunii și Regu -
lamentul privind Parchetul European nu 
includ TVA-ul în sfera lor de aplicare (a se 
vedea punctele 110 și 111). De asemenea, 
frauda în domeniul TVA poate rămâne 
nepedepsită din cauza perioadelor prea 
scurte de prescripție, după cum a sub -
liniat Curtea de Justiție în hotărârea sa 
din 8 septembrie 2015 (cauza C-105/14, 
Taricco). Conform jurisprudenței Curții 
de Justiție a Uniunii Europene, frauda 
în domeniul TVA afectează interesele 
financiare ale Uniunii Europene.Recomandarea 14
Parlamentul European și Consiliul ar 
trebui:
(a) să includă TVA-ul în sfera de aplicare 
a propunerii de directivă privind 
combaterea fraudelor îndreptate 
împotriva intereselor financiare ale 
Uniunii prin intermediul dreptului 
penal (Directiva privind protecția 
intereselor financiare ale UE) și în 
sfera Regulamentului de instituire 
a Parchetului European; și
(b) să acorde Oficiului European de 
Luptă Antifraudă competențe clare 
și instrumente de investigare a ca -
zurilor de fraudă intracomunitară în 
domeniul TVA.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Milan Martin CVIKL, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 15 decembrie 2015.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

45
 Anexe
Abordarea de audit aplicată la nivelul Comisiei
Auditul efectuat de Curte la nivelul Comisiei s-a desfășurat în două etape: o etapă pregătitoare și activitatea de audit 
pe teren.
1 În cursul etapei pregătitoare, Curtea a desfășurat vizite de informare la DG Impozitare și Uniune Vamală și la 
OLAF. A fost discutată metodologia de audit (întrebările, criterii și standardele de audit), inclusiv metodologia 
de audit aplicată în statele membre, și s-au primit sugestii și feedback din partea Comisiei. DG Impozitare și 
Uniune Vamală a acordat auditorilor accesul la principala bază de date privind importurile: Websurveillance 2. 
Au fost discutate principalele roluri și provocări cu care se confruntă fiecare direcție generală în lupta împotri -
va fraudei în domeniul TVA și s-au colectat documentele relevante.
 Curtea a examinat informațiile pertinente în materie de performanță, cum ar fi fișa de activitate a DG Impozita -
re și Uniune Vamală care însoțește proiectul preliminar de buget pentru 2013 și raportul anual de activitate pe 
2013 al acestei direcții generale, precum și stadiul punerii în aplicare a strategiei UE de combatere a fraudei în 
domeniul TVA și rapoartele pe 2014 elaborate de Comisie cu privire la cooperarea administrativă în domeniul 
TVA și la eficacitatea colectării TVA-ului.
 Curtea a desfășurat vizite de informare și pe lângă președinția rețelei Eurofisc, la Europol și la Eurojust. Cu 
ocazia acestor vizite, a fost prezentat auditul și s-au discutat diferitele roluri, responsabilități și provocări în 
combaterea fraudei în domeniul TVA. De asemenea, au fost colectate documente și informații relevante.
 În cadrul vizitei de informare efectuate de Curte la OCDE, au fost discutate chestiuni relevante pentru audit, 
cum ar fi ponderea veniturilor din TVA, asistența reciprocă și schimburile de informații în materie fiscală, frauda 
cu firme „fantomă”, controalele multilaterale, auditurile comune și impozitarea serviciilor și a bunurilor necor -
porale furnizate pe internet (comerțul electronic). Totodată, Curtea a examinat cele mai recente rapoarte și 
orientări ale OCDE cu privire la TVA.
 Împreună cu reprezentanți ai Grupului de lucru pentru TVA al instituțiilor supreme de audit din UE, Curtea 
a examinat și a discutat cele mai recente activități de audit desfășurate de aceste instituții în legătură cu TVA, 
precum și activitățile în curs de desfășurare.Anexa I
46 Anexe
2 În cursul etapei de audit pe teren, Curtea a prezentat Comisiei rezultatele sondajului realizat în statele mem -
bre. De asemenea, Curtea a prezentat chestionarul general adresat Comisiei. Acesta privea evoluțiile actuale 
din domeniu și urmărea colectarea de informații privind activitățile Comisiei în domeniul cooperării admi -
nistrative, modul în care s-a dat urmare Raportului special al Curții privind regimul vamal 42, taxarea inversă, 
comerțul electronic și eficacitatea colectării TVA-ului, inclusiv cooperarea între autoritățile administrative, 
judiciare și de aplicare a legii în rândul statelor membre și al organismelor europene. La acest chestionar ge -
neral au răspuns DG Buget, DG Migrație și Afaceri Interne, DG Justiție și Consumatori, OLAF și DG Impozitare și 
Uniune Vamală.
 Pentru a evalua eficacitatea cooperării între autoritățile administrative, judiciare și de aplicare a legii, Curtea s-a 
adresat Consiliului și a examinat principalele documente privind Empact, planurile de acțiune operaționale și 
regimul vamal 42.
 Un al doilea chestionar a fost trimis către DG Impozitare și Uniune Vamală cu scopul de a se verifica dacă Co -
misia monitorizase în mod corespunzător transpunerea de către statele membre a diferitelor modificări aduse 
Directivei TVA în legătură cu combaterea fraudei în domeniul TVA.
 S-a discutat împreună cu DG Impozitare și Uniune Vamală metodologia urmată de contractantul Comisiei în 
studiile disponibile pentru a estima diferența dintre TVA-ul teoretic și cel efectiv colectat. De asemenea, Curtea 
a trimis un al treilea chestionar către DG Impozitare și Uniune Vamală pentru a evalua această metodologie și 
pentru a putea adresa întrebări relevante pe această temă autorităților fiscale din Italia, Letonia și Regatul Unit.
 În ceea ce privește OLAF, Curtea a colectat probe de audit privind operațiunile vamale comune relevante și 
investigațiile legate de regimul vamal 42 și de subevaluare.
 În statele membre vizitate, Curtea a desfășurat interviuri cu funcționarii de legătură pentru programul Fisca -
lis. De asemenea, Curtea a examinat rapoartele intermediare și finale de evaluare a programului Fiscalis 2013, 
precum și rezultatele obținute de grupurile de proiect din cadrul Fiscalis relevante pentru combaterea fraudei 
în domeniul TVA. Totodată, în statele membre vizitate, au fost efectuate teste pe un eșantion de instrumente 
administrative finanțate prin Fiscalis (a se vedea anexa II ).Anexa I
47 Anexe
Abordarea de audit aplicată la nivelul autorităților vamale și fiscale din statele membre
Auditul efectuat de Curte la nivelul statelor membre s-a desfășurat tot în două etape: o etapă pregătitoare și activita -
tea de audit pe teren.
1 În etapa pregătitoare, Curtea a realizat un sondaj în rândul funcționarilor de legătură din toate cele 28 de state 
membre responsabili de cooperarea administrativă. Prin intermediul acestui sondaj, Curtea a aflat care sunt 
opiniile statelor membre cu privire la eficacitatea cooperării administrative în combaterea fraudei în materie 
de TVA în cazul tranzacțiilor intracomunitare.
 De asemenea, Curtea a examinat rapoartele anuale de activitate ale Eurofisc disponibile, statisticile privind co -
operarea administrativă, semnalele de fraudă transmise prin Eurofisc, mesajele O_MCTL și importurile supuse 
regimului vamal 42.
2 În cursul activității de audit pe teren, Curtea a desfășurat vizite la autoritățile fiscale și vamale din Germania, 
Ungaria, Italia, Letonia și Regatul Unit și a intervievat funcționarii de legătură de la nivel central și alte autorități 
responsabile de VIES, Eurofisc, Fiscalis și de controalele multilaterale, utilizând un chestionar pentru a colecta 
elemente de probă cu privire la aceste domenii.
  În fiecare stat membru, a fost selectat un eșantion alcătuit din înregistrări VIES, din instrumente de cooperare 
administrativă și din tranzacții intracomunitare. Au fost selectate câte 110 elemente în fiecare stat membru, 
aplicându-se următoarea abordare:
(a) pentru a verifica dacă sistemul VIES îndeplinește cerințele privind exhaustivitatea, exactitatea și promp -
titudinea prevăzute la articolele 22 și 23 din Regulamentul nr. 904/2010 al Consiliului, Curtea a selectat 
două eșantioane:
(i) un eșantion aleatoriu de mesaje O_MCTL trimise (10) și primite (10) de către statul membru în prima 
jumătate a anului 2014; și
(ii) un eșantion aleatoriu de 10 dosare referitoare la comercianți înregistrați pentru prima dată în sistemul 
VIES în 2013;
(b) pentru a verifica atât eficacitatea schimburilor de informații la cerere, cât și conformitatea lor cu articole -
le 7-12, Curtea a selectat un eșantion aleatoriu de cereri trimise (10) și primite (10) de SCAC în 2013;
(c) pentru a verifica atât eficacitatea cooperării dintre statele membre, cât și respectarea dispozițiilor arti -
colelor 29 și 30, Curtea a selectat un eșantion bazat pe o analiză a riscurilor format din cinci controale 
multilaterale inițiate de autoritățile fiscale din statul membru vizitat și din cinci controale multilaterale la 
care autoritățile fiscale din statul membru vizitat au participat la cererea altor state membre. Eșantionul 
a acoperit anul 2013 și, în cazul în care dimensiunea minimă a eșantionului nu a fost atinsă, au fost incluse 
elemente din exercițiile anterioare și din cele ulterioare;
(d) pentru a verifica eficacitatea domeniului de lucru nr. 1 al rețelei Eurofisc, Curtea a selectat un eșantion 
bazat pe o analiză a riscurilor format din 10 semnale de fraudă transmise și primite de către fiecare stat 
membru vizitat în 2013; și
(e) ca o urmare dată auditului anterior al Curții privind regimul vamal 42 și pentru a testa modul în care auto -
ritățile vamale și cele fiscale cooperează între ele și cu alte autorități ale statelor membre, de exemplu prin 
utilizarea, atunci când este necesar, a domeniului de lucru nr. 3 al Eurofisc, dar și pentru a verifica caracte -
rul complet al datelor VIES, Curtea a selectat, pe baza unei analize a riscurilor, un eșantion format din 30 de 
importuri supuse regimului vamal 42.
 În fine, Curtea a examinat rapoartele de audit disponibile cu privire la Eurofisc, întocmite în urma auditurilor 
desfășurate de instituțiile supreme de audit din Germania, Ungaria și Austria.Anexa II
48 Anexe
Modelul de control elaborat de Curtea de Conturi Europeană pentru regimul 
vamal 42
Acest model de control a fost adoptat de Curte în Raportul său special nr. 13/2011.
1 Indicarea obligatorie la caseta 44 din documentul administrativ unic (DAU) a unui cod valid de identificare în 
scopuri de TVA atât al importatorului (sau al reprezentatului său fiscal), cât și al clientului sau al importatorului 
însuși în cazul transferurilor în statul membru de destinație. Verificarea în VIES a validității acestor coduri de 
identificare în scopuri de TVA, înainte de punerea în liberă circulație a bunurilor. În caz contrar, TVA-ul este 
datorat în momentul importului.
2 La caseta 44 din DAU se face referire la dovada care atestă că mărfurile urmează a fi transportate către un alt 
stat membru, de exemplu numărul documentului de transport, iar la caseta 17a din DAU se completează codul 
țării de destinație. În caz contrar, declarația vamală ar trebui să fie corectată.
3 Autoritățile vamale verifică ex post , cu ajutorul unor tehnici adecvate de gestionare a riscurilor, dacă transpor -
tul către statul membru de destinație, stat al cărui cod este indicat la caseta 17a din DAU, a avut într-adevăr loc 
la scurt timp după import, dacă bunurile livrate către statul membru de destinație sunt aceleași cu bunurile im -
portate, dacă importatorul și persoana care livrează bunurile sunt una și aceeași persoană și dacă determinarea 
valorii în vamă și baza de impozitare a TVA-ului sunt corecte. În cazul în care cerințele menționate anterior nu 
sunt îndeplinite, TVA-ul se recuperează ex post . În situația unei subevaluări a bazei de impozitare, autoritățile 
fiscale solicită operatorului să corecteze, în declarația recapitulativă, valoarea livrărilor sau a transferurilor 
intracomunitare corespunzătoare, dacă este necesar.
4 Realizarea în mod automat a schimbului de informații între autoritățile vamale și cele fiscale ale statului mem -
bru de import cu privire la aceste importuri.
5 Autoritățile fiscale din statul membru de import notifică în cel mai scurt timp importurile cu grad ridicat de risc 
statului membru de destinație, prin intermediul domeniului de lucru nr. 3 al rețelei Eurofisc.
6 Autoritățile fiscale compară informațiile primite de la autoritățile vamale cu cele cuprinse în declarația reca -
pitulativă privind TVA depusă de importator (sau de către reprezentantul său fiscal) cu scopul de a asigura 
exhaustivitatea/exactitatea acesteia din urmă. În cazul în care sumele raportate în această declarație sunt mai 
mici decât baza de impozitare a TVA-ului, aferentă importului respectiv, ar trebui să se decidă, prin intermediul 
sistemului de gestionare a riscurilor fiscale, dacă se impune investigarea în detaliu a acestei diferențe, luân -
du-se în considerare factorii de risc care intervin în cazul respectiv.
7 În situația în care declarația recapitulativă nu este depusă sau informațiile cuprinse în aceasta nu sunt comple -
te/exacte, autoritățile fiscale din statul membru de destinație sunt informate prin intermediul sistemului de 
cooperare administrativă.
8 Autoritățile fiscale din statul membru de destinație compară informațiile primite de la alte state membre cu 
deconturile de TVA depuse de client (cumpărător) sau, în cazul transferurilor, de către importatorul însuși.Anexa III
49
V (b)
Comisia nu acceptă recomandarea.
Comisia a prevăzut o legislație care să asigure că infor -
mațiile menționate la articolul 143 alineatul (2) din 
Directiva 2006/112/CE sunt disponibile în declarația 
vamală1. Comisia consideră că statele membre dispun 
de suficiente informații și autoritățile competente din 
statele membre au acces la datele respective pentru 
a efectua controalele încrucișate eficace dintre datele 
vamale și datele privind TVA.
Pentru schimbul transfrontalier de informații există 
cadre juridice clare, stabilite atât pentru administra -
țiile fiscale, cât și pentru autoritățile vamale compe -
tente. În cadrul rețelei Eurofisc este abordat un nivel 
suplimentar de schimb de informații între autoritățile 
vamale și fiscale în contextul procedurii vamale 42.
Este responsabilitatea statelor membre să asigure 
punerea în aplicare a legislației Uniunii, precum și 
colectarea impozitelor datorate conform legii. Prin 
urmare, Comisia nu recunoaște necesitatea unei legis -
lații suplimentare.
V (c)
Comisia acceptă recomandarea. Aceasta ia deja parte 
la reuniunile care au loc în domeniile de lucru ale 
Eurofisc și va continua să încurajeze statele membre 
să îmbunătățească funcționarea rețelei și să sporească 
eficiența acesteia.
V (d)
Comisia nu acceptă recomandarea.
A se vedea răspunsul la recomandarea 7.
1 A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 
nr. 756/2012 al Comisiei din 20 august 2012 de modificare 
a Regulamentului (CEE) nr. 2454/93 de stabilire a unor dispoziții 
de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de 
instituire a Codului Vamal Comunitar (JO L 223, 21.8.2012, p. 8).Sinteză
IV (a)
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul V litera (b).
Comisia consideră că dispozițiile detaliate privind 
controalele pentru punerea în aplicare a legislației 
relevante a Uniunii intră în responsabilitatea statelor 
membre. Comisia a atras atenția statelor membre, în 
mod general, asupra importanței unor verificări efi -
cace cu privire la colectarea TVA.
V (a)
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia remarcă faptul că există foarte puține informații 
disponibile în statele membre cu privire la amploarea 
fraudei intracomunitare în domeniul TVA. Există foarte 
puține țări care estimează amploarea fraudei intraco -
munitare; nici țările respective nu publică metodologia 
utilizată, iar estimările în sine sunt în cea mai mare parte 
confidențiale.
Comisia a întreprins acțiuni specifice pentru a îmbunătăți 
estimările:
– serviciile Comisiei [DG Eurostat (DG ESTAT) și DG 
Impozitare și Uniune Vamală (DG TAXUD)] lucrează 
în prezent la un memorandum de înțelegere (MoU) 
pentru a defini mai bine domeniile de cooperare 
viitoare cu scopul de a analiza datele și metodele 
pentru estimări ale decalajului fiscal și pentru alți 
indicatori de evaziune fiscală licită și ilicită;
– grupul de proiect pentru decalajul fiscal a fost institu -
it în cadrul programului Fiscalis 2020 pentru punerea 
în comun a cunoștințelor și schimbul de informații cu 
privire la metodologiile de estimare a decalajului fis -
cal. Se iau astfel în considerare și aspecte de estimare 
a fraudei fiscale.Răspunsul  
Comisiei
Răspunsul Comisiei 50
23
Comisia solicită anual informații referitoare la benefici -
ile și rezultatele cooperării administrative cu modelul 
statistic.
25
Astfel cum s-a menționat anterior, Comisia a întreprins 
acțiuni specifice în vederea îmbunătățirii estimărilor:
– serviciile Comisiei (DG ESTAT și DG TAXUD) lucrea -
ză în prezent la un memorandum de înțelegere 
(MoU) pentru a defini mai bine domeniile de 
cooperare viitoare cu scopul de a analiza datele 
și metodele pentru estimări ale decalajului fiscal 
și pentru alți indicatori de evaziune fiscală licită și 
ilicită;
– grupul de proiect pentru decalajul fiscal a fost 
instituit în cadrul programului Fiscalis 2020 pen -
tru punerea în comun a cunoștințelor și pentru 
schimb de informații cu privire la metodologiile de 
estimare a decalajului fiscal. Grupul de proiect ia 
în considerare, de asemenea, aspecte ale estimării 
fraudei fiscale.
30
Comisia consideră că trebuie să se găsească un echi -
libru între promptitudinea răspunsurilor și calitatea 
acestora. Cu toate acestea, Comisia a abordat deja 
această problemă cu statele membre și i-a invitat pe 
cei care au înregistrat cel mai mare număr de răspun -
suri tardive să îmbunătățească situația.
43
Comisia nu are acces la datele operaționale pe care 
statele membre le pun la dispoziția autorităților com -
petente ale altor state membre prin intermediul VIES; 
acest fapt limitează posibilitățile Comisiei de a monito -
riza îmbunătățirea măsurilor.
59
Comisia analizează oportunitatea de a efectua con -
troale specifice în statele membre pentru a evalua 
punerea în aplicare la nivel național a acordurilor 
de cooperare administrativă ale UE, având în vedere 
rapoartele viitoare.V (e)
Comisia acceptă recomandarea. Aceasta analizează 
deja aspectele respective în rapoartele sale de evalu -
are prezentate în diferite foruri, în care încurajează în 
mod continuu și îndeamnă statele membre să îmbu -
nătățească promptitudinea răspunsurilor și fiabilitatea 
datelor VIES. În rapoartele următoare, Comisia inten -
ționează să dea curs recomandărilor sale și recoman -
dărilor formulate în urma reuniunilor grupurilor de 
proiect Fiscalis.
V (f)
Comisia acceptă recomandarea, în măsura în care 
aceasta se adresează serviciilor sale.
A se vedea răspunsul Comisiei la recomandarea 12.
Observații
19
La inițiativa Comisiei, a fost înființat un grup de 
proiect privind decalajul fiscal în cadrul programului 
Fiscalis 2020 pentru punerea în comun a cunoștințelor 
și schimbul de informații cu privire la metodologiile 
de estimare a decalajului fiscal. De asemenea, grupul 
de proiect ia în considerare aspectele estimării fraudei 
fiscale.
20
Există un număr limitat de informații disponibile în 
statele membre cu privire la amploarea fraudei intra -
comunitare în domeniul TVA. Puținele țări care esti -
mează amploarea fraudei intracomunitare nu publică, 
de regulă, aceste date, iar metodologia aplicată este în 
cea mai mare parte confidențială.
22
Metodologia utilizată în studii se bazează pe o abor -
dare descendentă, întrucât Comisia nu are acces 
la date care ar putea fi utilizate pentru a produce 
estimări utilizând abordarea ascendentă. Dezavantajul 
abordării descendente constă în faptul că rezultatele 
nu pot fi demontate în funcție de sectoarele industri -
ale sau de alte criterii (de exemplu, fraudă).
Răspunsul Comisiei 51
83
Comisia subliniază că, deși subevaluarea provoacă 
probleme grave pentru colectarea taxelor vamale, 
pierderea de venituri din TVA legată de subevaluare în 
momentul în care bunurile sunt importate este defini -
tivă doar atunci când importatorul nu are drept deplin 
de deducere a TVA aferent intrărilor. În alte cazuri, 
TVA este intermediară și este calculată la prețurile de 
vânzare ulterioare, însemnând că valoarea originală 
în vamă la import nu mai este relevantă pentru suma 
datorată cu titlu de TVA. Comisia recunoaște că bunu -
rile (de exemplu, textile și încălțăminte) pot fi detur -
nate către piața neagră din statul membru importator.
85
Comisia a atras atenția statelor membre, în mod gene -
ral, asupra importanței punerii în aplicare efective 
a legislației Uniunii în vederea colectării TVA. Cazurile 
de posibilă neconformitate vor fi monitorizate în mod 
adecvat.
90
Comisia are convingerea că un sistem simplificat de 
înregistrare și de plată a impozitelor, cum ar fi mini -
ghișeul unic ( Mini-One-Stop-Shop ), este esențial pentru 
garantarea impozitării veniturilor furnizorilor nerezi -
denți. Un astfel de sistem înseamnă că verificarea con -
formității poate fi concentrată inițial asupra întreprin -
derilor care nu sunt înregistrate (fie prin minighișeul 
unic, fie înregistrate direct în țara de destinație).
În ceea ce privește modificările din 2015, primele 
rezultate indică faptul că minighișeul unic, aplicabil 
începând cu 1 ianuarie 2015, ar putea genera 3 mili -
arde EUR în 2015, reprezentând 18 miliarde EUR în vân -
zări. În prezent, peste 11 000 de întreprinderi sunt înre -
gistrate în minighișeul unic (ar putea exista un număr 
suplimentar de 100 000 de întreprinderi mici care intră 
sub incidența dispoziției conform căreia piețe precum 
magazinele online de aplicații/filme/muzică plătesc 
TVA în numele dezvoltatorului/artistului).Răspuns comun al Comisiei la punctele 
65 și 66
Comisia consideră că noul cadru de măsurare a perfor -
manțelor intrat în vigoare în aprilie 2014 odată cu noul 
program Fiscalis 2020 ar trebui să faciliteze monitori -
zarea programului și a activităților sale. Astfel, datele 
colectate în cursul duratei de viață a programului ar 
trebui să constituie o bază îmbunătățită pentru evalu -
area și aprecierea eficacității programului.
Răspuns comun al Comisiei la punctele 
78 și 79
Comisia consideră că dispozițiile detaliate privind con -
troalele pentru punerea în aplicare a legislației rele -
vante a Uniunii intră în sfera de responsabilitate a sta -
telor membre. Aceasta include organizarea cooperării 
între autoritățile vamale și fiscale naționale. Comisia 
va atrage atenția statelor membre asupra importanței 
integralităţii şi corectitudinii informațiilor furnizate de 
declaranți în caseta 44 din declarația vamală.
81
Controalele vamale se bazează pe o analiză a riscuri -
lor2. Comisia va atrage atenția statelor membre asupra 
importanței controalelor referitoare la informațiile 
furnizate de declaranți în declarația vamală.
2 Articolul 13 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al 
Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului vamal 
comunitar.
Răspunsul Comisiei 52
108
Această problemă a fost rezolvată în mare măsură 
prin încheierea unui acord de delegare între Comi -
sie și Europol în decembrie 2014, prin care se alocă 
sumele necesare în prezent pentru inițiativa Empact 
pentru planurile de acțiune operaționale (PAO) din 
2015 și 2016. Pentru perioada de după 2016, finanța -
rea aferentă planurilor de acțiune operaționale va fi 
inclusă între atribuțiile statutare ale Europol și, prin 
urmare, în bugetul obișnuit (cu condiția adoptării nou -
lui regulament). Modificarea fișei financiare legislative, 
care include acest aspect, este în curs.
109
Având în vedere nivelul ridicat al ratei de absorbție în 
2015, Comisia are în vedere completarea celor 7 mili -
oane EUR cu o sumă suplimentară de 2 milioane EUR. 
Pentru perioada de după 2016, finanțarea aferentă 
planurilor de acțiune operaționale va fi inclusă între 
atribuțiile statutare ale Europol și, prin urmare, în 
bugetul obișnuit (cu condiția adoptării noului regula -
ment). Modificarea fișei financiare legislative, inclusiv 
a acestui aspect, este în curs.
Concluzii și recomandări
112
Comisia poartă în permanență discuții cu statele mem -
bre despre posibile noi inițiative pentru a spori efica -
citatea cooperării administrative și a luptei împotriva 
fraudei în domeniul TVA. Aceasta sprijină inițiativele 
luate de statele membre pentru a îmbunătăți eficiența 
rețelei Eurofisc. În prezent, Comisia negociază un acord 
cu Norvegia pentru a permite o cooperare mai bună și 
mai bine orientată, iar în viitor ar putea să urmeze alte 
țări cu relații comerciale importante cu UE.
Recomandarea 1
Comisia acceptă recomandarea. Comisia remarcă 
faptul că există foarte puține informații disponibile în 
statele membre cu privire la amploarea fraudei intra -
comunitare în domeniul TVA. Există foarte puține țări 
care estimează amploarea fraudei intracomunitare; 
nici țările respective nu publică metodologia utili -
zată, iar estimările în sine sunt în cea mai mare parte 
confidențiale.92
Înainte de modificările din 2015, Comisia a inițiat 
o campanie intensivă de comunicare. Se estimează că 
veniturile provenite din țări terțe vor fi cel puțin triple 
în 2015 față de anii precedenți (de exemplu, Germa -
nia a afirmat că a primit 24,2 milioane EUR în primul 
trimestru al anului 2015 doar de la furnizori din afara 
UE). Cu toate acestea, Comisia recunoaște provocările 
legate de conformitate și, prin urmare, a înființat un 
grup de proiect Fiscalis (FPG 38) care finalizează în 
prezent un raport cu recomandări pentru îmbunătăți -
rea controlului în domeniul comerțului electronic.
95
Comisia reamintește că a propus crearea unui Parchet 
European care ar urma să fie însărcinat cu anchetarea 
și urmărirea în justiție a fraudei care afectează buge -
tul UE. Propunerea de regulament privind instituirea 
Parchetului European este, în prezent, în dezbatere în 
Consiliul UE.
99
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 78.
101
Comisia sprijină accesul Europol și al OLAF la datele 
VIES și Eurofisc, ca instrument vital pentru a permite 
ambelor organizații să își îndeplinească mai bine 
misiunea de a sprijini anchetele efectuate de statele 
membre și, în cazul OLAF, să efectueze investigații 
privitoare la frauda intracomunitară în materie de TVA.
Planul strategic multianual referitor la prioritatea UE 
în materie de criminalitate „frauda intracomunitară 
cu firme „fantomă” ( Missing Trader Intra Community  – 
MTIC)/frauda cu produse accizabile” identifică în mod 
expres „lipsa unei cooperări sistemice între autoritățile 
de aplicare a legii și autoritățile fiscale la nivel național 
și la nivelul UE” ca o potențială vulnerabilitate la fraude 
de tip MTIC.
103
În ceea ce privește OLAF, problema rezidă în lipsa unui 
temei juridic clar și a instrumentelor, mai degrabă 
decât în lipsa coordonării cu alte organisme ale UE.
Răspunsul Comisiei 53
Cu toate acestea, Comisia va reanaliza problema 
controalelor încrucișate dintre declarațiile vamale și 
declarațiile recapitulative având în vedere recomandă -
rile care urmează să fie formulate de către grupul de 
proiect Fiscalis 2020.
Recomandarea 4 (a)
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia a concluzionat în raportul său că, în cadrul 
Eurofisc, o analiză comună a riscurilor și un mecanism 
de feedback eficace ar constitui un răspuns adecvat 
la necesitatea de a dispune de informații mai bine 
orientate și de a se optimiza utilizarea informațiilor 
care sunt deja disponibile în cadrul rețelei. Aceasta ar 
permite rețelei să își consolideze în continuare rolul, 
ca o reacție rapidă din partea administrațiilor fiscale 
împotriva fraudelor transfrontaliere în domeniul TVA.
Recomandarea 4 (b)
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 4 (c)
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 4 (d)
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 4 (e)
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 5
Comisia menționează că recomandarea se adresează 
Consiliului.
Recomandarea 6
Comisia nu acceptă recomandarea.
Astfel cum este prevăzut în programul de lucru al 
Comisiei pentru 2016, un plan de acțiune în domeniul 
TVA, care urmează să fie adoptat în 2016, va avea ca 
obiectiv crearea unui regim TVA mai eficient și mai 
rezistent la fraudă.
Acesta va include o reexaminare a obligațiilor de 
raportare, de exemplu pentru comerțul intra-UE.Cu toate acestea, serviciile Comisiei (DG ESTAT și DG 
TAXUD) lucrează în prezent la un memorandum de 
înțelegere (MoU) pentru a defini mai bine domeniile 
de cooperare viitoare cu scopul de a analiza datele și 
metodele pentru estimări ale decalajului fiscal și pen -
tru alți indicatori de evaziune fiscală licită și ilicită.
Grupul de proiect pentru decalajul fiscal a fost instituit 
în cadrul programului Fiscalis 2020 pentru punerea în 
comun a cunoștințelor și schimbul de informații cu pri -
vire la metodologiile de estimare a decalajului fiscal. 
Se iau astfel în considerare, de asemenea, aspecte de 
estimare a fraudei fiscale.
Recomandarea 2
Comisia menționează că recomandarea se adresează 
statelor membre.
Recomandarea 3
Comisia nu acceptă recomandarea. Comisia a prevăzut 
o legislație care să asigure că informațiile menționate 
la articolul 143 alineatul (2) din Directiva 2006/112/CE 
sunt disponibile în declarația vamală3. Comisia consi -
deră că statele membre dispun de suficiente informații 
și autoritățile competente din statele membre au acces 
la aceste date pentru a efectua controalele încrucișate 
eficace dintre datele vamale și datele privind TVA. Cu 
toate acestea, pentru a fi eficiente, controalele încru -
cișate naționale trebuie să fie combinate cu controale 
încrucișate VIES.
Pentru schimbul transfrontalier de informații există 
cadre juridice clare stabilite atât pentru administra -
țiile fiscale, cât și pentru autoritățile vamale compe -
tente. În cadrul rețelei Eurofisc este abordat un nivel 
suplimentar de schimb de informații între autoritățile 
vamale și fiscale în contextul procedurii vamale 42.
Este responsabilitatea statelor membre să asigure 
punerea în aplicare a legislației Uniunii, precum și 
colectarea impozitelor datorate în mod legal. Comi -
sia a atras atenția statelor membre, în mod general, 
asupra importanței unor controale eficace cu privire la 
colectarea TVA.
3 A se vedea Regulamentul de punere în aplicare (UE) 
nr. 756/2012 al Comisiei din 20 august 2012 de modificare 
a Regulamentului (CEE) nr. 2454/93 de stabilire a unor dispoziții 
de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de 
instituire a Codului vamal comunitar (JO L 223, 21.8.2012, p. 8).
Răspunsul Comisiei 54
Recomandarea 12
Comisia acceptă recomandarea, în măsura în care se 
adresează serviciilor sale. Aceasta menționează, în 
același timp, că recomandarea se adresează statelor 
membre și implică răspunderea reciprocă a autorității 
legislative.
Comisia se angajează să își continue eforturile pentru 
a înlătura ultimele obstacole juridice care împiedică 
schimbul de informații dintre autorități, atât la nivel 
național, cât și la nivelul UE.
121
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 109.
Recomandarea 13
Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în apli -
care. La sfârșitul anului 2014, între Comisie și Europol 
s-a semnat un acord de delegare prin care se alocă 
sumele necesare în prezent pentru inițiativa Empact 
pentru PAO din 2015 și 2016. Pentru perioada de după 
2016, finanțarea aferentă planurilor de acțiune operați -
onale va fi inclusă între atribuțiile statutare ale Europol 
și, prin urmare, în bugetul obișnuit (cu condiția adop -
tării noului regulament). Modificarea fișei financiare 
legislative, care include acest aspect, este în curs.
Recomandarea 14
Comisia menționează că recomandarea se adresează 
Parlamentului European și Consiliului.Înainte de rezultatul acestui exercițiu Comisia nu pre -
conizează propunerea unei modificări a Directivei TVA 
în această privință.
Recomandarea 7
Comisia nu acceptă recomandarea.
Aplicarea unui mecanism de taxare inversă ca măsură 
de combatere a fraudei este opțională, fiind orientată 
în principal către probleme de fraudă specifice la nivel 
național.
Cu toate acestea, Comisia este conștientă de faptul că 
aplicarea sectorială creează probleme și intenționează 
să discute chestiunea taxării inverse în contextul pla -
nului de acțiune privind TVA care va fi adoptat în 2016.
Recomandarea 8
Comisia acceptă recomandarea. Comisia are în vedere 
posibilitatea efectuării de vizite specifice în statele 
membre pentru a evalua punerea în aplicare la nivel 
național a acordurilor de cooperare administrativă ale 
UE, având în vedere rapoartele viitoare.
Recomandarea 9
Comisia menționează că recomandarea se adresează 
statelor membre.
Recomandarea 10
Comisia menționează că recomandarea se adresează 
statelor membre.
Recomandarea 11
Comisia menționează că respectiva parte a recoman -
dării se adresează statelor membre.
Recomandarea 11 (b)
Comisia consideră că un astfel de schimb de informații 
ar putea fi mai bine realizat și garantat prin interme -
diul unei abordări la nivelul UE și prin încheierea de 
acorduri bilaterale între UE și țările terțe, precum în 
cazul Norvegiei.
CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
În fiecare an, Uniunea Europeană pierde miliarde din 
veniturile sale din TVA din cauza activităților grupurilor 
infracționale organizate. Întrucât exporturile de bunuri și 
servicii dintr-un stat membru al UE în alt stat membru al 
UE sunt scutite de la plata TVA, infractorii se pot sustrage 
în mod fraudulos de la plata TVA-ului în statul membru de 
destinație. Aceasta conduce la pierderi de venituri atât 
pentru țările vizate, cât și pentru UE. Prezentul raport 
examinează în ce măsură este eficace UE în combaterea 
fraudei intracomunitare în domeniul TVA. Curtea 
a identificat deficiențe din care reiese faptul că sistemul 
actual nu este suficient de eficace. Aceste deficiențe 
trebuie să fie remediate. Este momentul să se dea dovadă 
de severitate și să se adopte măsuri mai decisive.