COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 23.11.2011 
SEC(2011) 1400 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRILOR IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
REGULAMENTUL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILULUI 
de instituire a programul ui-cadru „Europa creativ ă” 
{COM(2011) 785 final} 
{SEC(2011) 1399 final}  
 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE 
Prezentul document înso țește trei evalu ări ale impactului separate, care examineaz ă opțiunile 
de finanțare viitoare din partea UE pentru sectoarele culturale și creative (SCC). Acesta trece 
în revistă principalele concluz ii ale celor trei evalu ări ale impactului și descrie op țiunea 
preferată, precum și mecanismele de execu ție și de monitorizare. Informa ții complete sunt 
furnizate în fiecare dintre evalu ările impactului. Aceste evalu ări ale impactului 
concluzioneaz ă că opțiunea de a c ăuta sinergii între sectorul audiovizualului (programele 
actuale MEDIA și MEDIA Mundus) și sectoarele culturale și creative (actualul program 
Cultura) într-un program-cadru  intitulat „Europa creativ ă” ar prezenta avantaje în compara ție 
cu toate celelalte op țiuni luate în considerar e. Astfel cum s-a propus  în cadrul financiar 
multianual al Comisiei, un buget de 1,6 miliarde de euro (pre țuri constante) va fi atribuit 
programului cu durat ă de șapte ani. 
Rapoartele de evaluare a impactului sunt rezultatul unui proces de preg ătire de doi ani, 
începând cu evalu ările intermediare ale programelor actu ale. Luând în considerare necesitatea 
de a îmbun ătăți și simplifica executarea, posibilitatea de a realiza sinergii mai eficiente între 
aceste domenii diferite prin fuziunea progr amelor a fost, de asemenea, analizat ă în cadrul 
acestui proces. Evalu ările impactului utilizeaz ă pe deplin concluziile evalu ărilor intermediare 
ale programelor Cultura și MEDIA, precum și consultările on-line  și reuniunile publice pe 
tema finan țării viitoare pentru se ctoarele culturale și creative. În plus, acestea iau în 
considerare informa țiile primite ca reac ții la Cartea verde a Comisiei intitulat ă „Eliberarea 
potențialului industriilor culturale și creative”1, diverse studii independe nte efectuate pentru 
Comisie în ultimii ani, recomand ările făcute de exper ți în contextul metodei deschise de 
coordonare (MDC) în do meniu culturii, precum și dialogul structurat cu reprezentan ții 
sectorului în cauz ă în perioada 2008-2010. Evalu ările impactului au utilizat, de asemenea, 
expertiza extern ă în scopul definirii problemei, al formul ării obiectivelor și al analizei și 
comparării opțiunilor. Proiectele de documente de lucru ale serviciilor Comisiei privind 
evaluările impactului au fost disc utate în cadrul grupurilor in terservicii relevante pentru 
Cultura și MEDIA. 
În prezent, sprijinul UE pentru aceste sect oare este acordat prin programe separate, și anume 
Cultura, MEDIA (care include, de la sfâr șitul anului 2010, Fondul de garantare a produc țiilor 
din cadrul programului MEDIA) și MEDIA Mundus. Evalu ări ale impactului separate au fost 
pregătite pentru a evalua ac țiunile corespunz ătoare de continuare a finan țării UE pentru 
sectoarele culturale și creative dup ă anul 2013. Având în vedere asem ănările în privin ța 
obiectivelor și a direcțiilor de ac țiune ale acestora, programele actuale MEDIA și MEDIA 
Mundus fac obiectul unei singure evalu ări a impactului. Fondul  de garantare a produc țiilor din 
cadrul programului MEDIA este tratat separat, deoarece complexitatea subiectului și a 
domeniului mai mare de aplicare al a cestuia presupuneau o evaluare individual ă a impactului.  
2. JUSTIFICAREA INTERVEN ȚIEI UE 
Justificarea interven ției UE în aceste domenii poate fi g ăsită în temeiul juridic și în valoarea 
adăugată ce poate fi ob ținută la nivelul UE. 
                                                 
1 Cartea verde „Eliberarea poten țialului industriilor culturale și creative”, COM(2010) 183; Documentul 
de lucru al serviciilor Comisiei „Analiza consult ării lansate prin Cartea verde privind valorificarea 
potențialului industriilor culturale și creative”, SEC (2011) 399 final, 24.3.2011 
 
RO 3   RO Temei juridic 
Acțiunea UE în sectoarele culturale și creative se va baza pe articolul 167 (Cultur ă) și 
articolul 173 (Industrie) din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene. Dreptul UE de a 
acționa este reamintit, de asemenea, la articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea 
European ă, care recunoa ște faptul c ă piața internă și creșterea economic ă trebuie s ă fie 
însoțite de respectul pentru diversitatea cultural ă și lingvistic ă a UE, precum și la articolul 22 
din Carta UE a drepturilor fundamentale, care prevede c ă Uniunea trebuie s ă respecte 
diversitatea cultural ă și lingvistic ă. Mandatul Uniunii este rec unoscut de dreptul interna țional, 
în cadrul Conven ției UNESCO privind protec ția și promovarea diversit ății formelor de 
expresie cultural ă, care face parte din acquis- ul comunitar. 
Valoarea ad ăugată la nivelul UE 
Intervenția UE ar trebui s ă aibă scopul de a asigur a un impact sistemic și a sprijini elaborarea 
de politici. În acest sens, valoarea ad ăugată european ă a noului instrument al UE menit s ă 
sprijine sectoarele culturale și creative este urm ătoarea: 
• caracterul transna țional al activit ăților sale și impactul realiz ărilor la care va 
contribui, spre deosebire de programele na ționale de finan țare, care au tendin ța de a 
se concentra pe activit ățile naționale; 
• modul în care va completa programele na ționale, interna ționale și alte programe ale 
UE; 
• economiile de scar ă și masa critic ă pe care le poate stimula sprijinul UE, de exemplu 
prin proiecte de cooperare transna țională și printr-un mecanism financiar comun 
pentru sectoare le culturale și creative, spre deos ebire de programele na ționale 
fragmentate, care asigur ă o acoperire incomplet ă; 
• efectul de pârghie asupra  fondurilor suplimentare; 
• modul în care poate stimula și încuraja efectele sistemice pe termen lung asupra 
sectorului în scopul de a se  adapta mai rapid la provoc ările globale. 
3. PERFORMAN ȚA PROGRAMELOR ACTUALE  
Evaluarea programelor actuale ale UE pentru sectoarele culturale și creative 2 arată că acestea 
au contribuit la consolidarea sectoarelor respective și la promovarea circula ției 
profesioni știlor și a operelor de art ă, având o contribu ție substan țială la diversitatea cultural ă 
și lingvistic ă.  
În cazul programului Cultura , cu un buget mediu anual redus, în valoare de 57 de milioane 
de euro – echivalentul bugetelor anuale indi viduale ale multor opere  de stat/întreprinderi3 – 
cheltuielile la nivelul UE sunt extrem de efic iente din punct de vedere al costurilor. Concluzia 
                                                 
2 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm 
3 Pentru a oferi un context relevant, acest ajutor de 57 milioane EUR se înscrie, de asemenea, cu mult sub 
nivelul finan țărilor publice na ționale din domeniul artelor și culturii în UK, FR, DE (respectiv: 590 
milioane ₤, 7,5 miliarde EUR, 1,1 miliarde EUR).  
 
RO 4   RO evaluării este că acest program ajut ă mii de arti ști și de profesioni ști din domeniul culturii – 
aproximativ 20 000 în fiecare an – s ă-și dezvolte cariere interna ționale, prin îmbun ătățirea 
competen țelor lor și a cunoștințelor informale, prin schimb de experien ță și prin crearea unor 
noi trasee profesionale. Acest program  a oferit pentru mii de organiza ții culturale – peste 1 
000 de organiza ții în fiecare an – posibilitatea de a lucra împreun ă dincolo de frontiere, de a 
învăța din bunele practici prin intermediul parteneriatelor cu operatori din alte țări. Acesta a 
permis operatorilor s ă realizeze coproduc ții, să participe la re țele, să descopere noi 
oportunități profesionale și să-și facă cunoscut ă munca la nivel interna țional. Acest lucru a 
avut un efect pozitiv, de stru cturare, asupra sectorului și a capacit ății sale de a avea acces la 
piețe mai extinse. Aceasta a ajutat la dezvoltarea sectoarelor și formelor de art ă, la crearea de 
noi lucrări și performan țe, a promovat accesul și participarea, cercetarea și educația în 
domeniu, precum și informarea, consultan ța și sprijinul practic.  
Mii de produc ții au fost puse în circula ție, inclusiv aproximativ 500 de opere literare traduse 
în fiecare an. Sprijinul din partea programului este perceput ca o etichet ă de calitate pentru 
proiectele culturale. Prin intermediul activit ăților proiectelor, multe milioane de cet ățeni au 
beneficiat, atât direct, cât și indirect, și s-au putut bucura de produc ții culturale din alte țări. 
Programul a contribuit, de asemenea, la crearea unei baze de informa ții mai bune pentru 
elaborarea politicilor prin intermediul unor stud ii care au fost integrate în activitatea MDC. 
Întrucât proiectele sunt cofinan țate, în cea mai mare parte la o rat ă maximă de 50%, 
programul a atras o cantitate considerabil ă de investi ții publice și private suplimentare. 
Capitalele europene ale culturii, care primesc un titlu european și o finan țare din partea 
programului (1,5 milioane EUR pe capital ă), au avut în unele cazuri un efect de stimulare de 
opt ori mai mare asupra ve niturilor generate, atr ăgând investi ții cu valori cuprinse între 15 și 
100 milioane EUR în programele lor opera ționale și au servit drept catalizator pentru investi ții 
de capital suplimentare. Acestea s-au adresat, de obicei, unui public de milioane de oameni, au implicat sute de voluntari și au lăsat un impact pe termen lung pentru ora șele implicate în 
ceea ce prive ște îmbun ătățirea aptitudinilor, capacit ăților, afinit ăților, infrastructurii și 
imaginii culturale.  
În ceea ce prive ște programele MEDIA , care beneficiaz ă de un buget anual relativ mic, în 
valoare de aproximativ 100 milioane EUR, evaluarea confirm ă faptul că MEDIA a permis 
rezultate semnificative datorit ă acțiunilor concentrate și care au optimizat raportul între 
costuri și beneficii și echilibrarea programului. Ac țiunile s-au concentrat asupra activit ăților 
cu un impact pozitiv asupra competitivit ății UE și asupra necesit ăților care nu sunt îndeplinite 
la nivel na țional, cum ar fi distribuirea transna țională. Mulțumită, cel puțin parțial, sprijinului 
acordat de programul MEDIA, propor ția filmelor europene difuzate în premier ă în sălile de 
cinema europene a crescut de la 36% în 1989 la 54% în 2009. Re țeaua Europa Cinema, care 
cuprinde în 32 de țări peste 2 000 de ecrane din s ăli de cinema care sunt, în marea lor 
majoritate, s ăli independente, reprezentând 20% dintre toate ecranele aflate  la prima proiec ție 
în Europa, asigur ă o ofertă largă și diversificat ă de filme, promovând astfel diversitatea 
culturală în 475 de ora șe. Programele de calitate oferite de aceste s ăli de cinema au permis 
vânzarea a 59 de milioane de bilete (comparativ cu 30 de milioane în 2000), reprezentând 5,6% din num ărul total de bile te vândute în Eur opa (2,8% în 2000).  Proporția în box office  
generată de filmele europene non-na ționale programate în re țeaua respectiv
ă se ridică la 36%, 
față de o medie de 7-8% în Euro pa. Filmele europene reprezint ă 57% din biletele vândute 
pentru proiec ții cinematografice în Eu ropa Cinema, în compara ție cu media european ă de 
27,7%. 
 
RO 5   RO În conformitate cu rezultatele evalu ării, MEDIA consolideaz ă competitivitatea sectorului prin 
acordarea de sprijin pentru consolidarea capacit ăților, cum ar fi formarea și dezvoltarea care 
contribuie la profesio nalizarea sectorului și la îmbun ătățirea calit ății produc țiilor. 
Aproximativ 1 800 de speciali ști (produc ători, distribuitori, scenari ști) sunt forma ți anual, 
ceea ce le permite s ă dobândeasc ă competen țe și calificări relevante și să beneficieze de 
oportunitățile de colaborare în re țele transfrontaliere. Sprijinul  pentru dezvoltare permite 
introducerea pe pia ță, în fiecare an, a 400 de proiecte europe ne de calitate. Sprijinul pentru un 
portofoliu de proiecte (finan țarea unui pachet de proiecte, de tip „ slate funding ”), spre 
deosebire de sprijinul acordat unui singur proiect, confer ă soliditate financiar ă și oferă o 
perspectiv ă pe termen lung pentru companiile de produc ție (care sunt deseori IMM-uri cu 
capital mic), acest sprijin având efecte st ructurante importante asupra industriei. 
Sprijinul acordat produc ătorilor independen ți pentru genuri de produc ții audiovizuale 
specifice precum documentarele și filmele de anima ție destinate distribu ției de televiziune 
internațională s-a dovedit a fi un aspect critic, având în vedere necesit ățile specifice 
identificate în genurile respective. Activit ățile de colaborare în re țele cum ar fi forumurile 
privind coproduc ția, piața internațională și inițiativele de formare au avut drept rezultat o 
creștere semnificativ ă a coproduc țiilor transna ționale (de la 26% din filmele europene în 1989 
la 34% în 2009). Aceste filme au un poten țial de circula ție de 2,3 ori mai mare decât filmele 
naționale4. Rețele precum EAVE, ACE, Ca rtoon, create cu sprijinul  programului MEDIA, 
acum constituie coloana vertebral ă a industriei cinematografice europene. 
Până în prezent nu s-a efectuat nicio eval uare a Fondului de garantare a produc țiilor din cadrul 
programului MEDIA5, întrucât fondul a fost lansat abia  în 2010. În mai 20 11 a fost inaugurat ă 
posibilitatea de a se tr ansmite cereri de finan țare din acest fond, iar acesta a fost primit 
favorabil de c ătre industria filmului și de bănci, permi țând acordarea a peste dou ăsprezece 
garanții cu o valoare a împrumuturilor de aproxima tiv 15 milioane EUR, în aproximativ zece 
state membre diferite. 
4. DESCRIEREA PROBLEMEI 
Evaluările impactului fac trimiteri la Ra portul european asupra competitivit ății 20106 și 
recunosc importan ța din ce în ce mai mare a sectoarelor culturale și creative (SCC) care 
contribuie la cre șterea economic ă, crearea de locuri de munc ă și consolidarea coeziunii și 
incluziunii sociale. Se estimeaz ă că sectoarele culturale și creative reprezint ă aproximativ 
4,5% din PIB-ul UE din 2008 și oferă locuri de munc ă pentru circa 3,8% din for ța sa de 
muncă7. Pe lângă contribuția lor direct ă la PIB, aceste sectoare creeaz ă beneficii pentru alte 
sectoare economice și sociale, în domenii precum turismul, TIC, înv ățământul, incluziunea 
socială și inovarea social ă. Cu toate acestea, în  pofida ratelor de cre ștere peste medie 
                                                 
4 Surs ă: Observatorul European al Audiovizualului, 2008. 
5 Fondul de garantare a produc țiilor din cadrul programului MEDIA faciliteaz ă accesul la surse private de 
finanțare exclusiv pentru produc ătorii de film prin intermediu l unui mecanism de garantare care 
încurajeaz ă băncile să le acorde credite prin partajarea risc urilor suportate. Cu un buget total de 8 
milioane EUR pentru o perioad ă de patru ani, acesta se a șteaptă să genereze peste 100 milioane EUR în 
credite bancare, datorit ă efectului de pârghie al mecanismului de garantare. 
6 Raportul european asupra competitivit ății 2010, document de lucru al serviciilor Comisiei, COM (2010) 
614, 
7 Promovarea economiei digitale: importan ța menținerii locurilor de munc ă în industriile creative din UE 
(„Building a Digital Economy: The importance of saving jobs in the EU’s creative industries ”), TERA 
Consultants, martie 2010.  
 
RO 6   RO înregistrate în numeroase țări în ultimii ani, acest e sectoare se confrunt ă cu diverse probleme 
comune și există un poten țial pentru cre șteri suplimentare în viitor, cu condi ția adoptării unei 
abordări strategice coerente și a prezen ței catalizatorilor adecva ți la nivelul UE și la nivel 
național și regional.  
În pofida realiz ărilor obținute prin programele Cultura și MEDIA, mai sunt multe de f ăcut 
pentru valorificarea întregului poten țial al acestor sectoare, care se confrunt ă cu probleme 
similare. 
Evaluările impactului pentru programele Cultura și MEDIA identific ă patru probleme 
comune  cu care se confrunt ă sectoarele culturale și creative, aceste probleme trebuind s ă fie 
abordate la nivelul UE pentru a se ob ține efectele dorite. Prima problem ă o constituie 
contextul de fragmentare a pie ței care rezult ă din diversitatea cultural ă și lingvistic ă a 
Europei, care determin ă o fragmentare a sectoarelor respective în func ție de direc țiile urmărite 
la nivel na țional și din punct de vedere  lingvistic, precum și lipsa masei critice. În prezent, 
această situație determin ă circulația transna țională nesatisf ăcătoare a produc țiilor și 
mobilitatea insuficient ă a artiștilor și profesioni știlor, precum și inegalități pe plan geografic. 
De asemenea, aceasta limiteaz ă alegerea consumatorilor și accesul la produc țiile culturale 
europene. A doua problem ă o reprezint ă necesitatea ca aceste sectoare s ă se adapteze la 
efectele globaliz ării și la digitalizare . Globalizarea are tendin ța de a spori concentra ția 
ofertei la un num ăr limitat de actori majori, fapt care reprezint ă o amenin țare la adresa 
diversității culturale și lingvistice. Digitalizar ea are un impact imens asupra modului în care 
bunurile culturale sunt create, gesti onate, difuzate, accesate, consumate și monetizate, 
prezentând atât oportunit ăți, cât și provocări, iar acest sector ar  beneficia de solu ții și abordări 
transnaționale. A treia problem ă este lipsa de date comparabile  privind sectorul culturii la 
nivel european și național. Aceasta are consecin țe pentru coordonarea polit icii europene, care 
poate fi un factor determinant folositor pentru evolu ția politicilor na ționale și schimbarea 
sistemică cu costuri reduse pentru  bugetul UE, respectând în  totalitate principiul 
subsidiarit ății. A patra problem ă este reprezentat ă de dificultățile cu care se confrunt ă 
IMM-urile din sectoarele culturale și creative în ceea ce prive ște accesul la finan țare. 
Acest lucru se datoreaz ă naturii necorporale a multora dintre activele lor, cum ar fi drepturile 
de autor, care nu se reflect ă de regulă în conturi (spre deosebire de brevete). O alt ă cauză este 
faptul că, spre deosebire de alte proiecte industriale, produc țiile culturale nu s unt, în general, 
fabricate în serie - fiecare carte, oper ă, piesă de teatru, film și joc video fiind un prototip unic - 
iar societățile din acest domeniu au tendin ța de a lucra pe baz ă de proiecte. 
5. OBIECTIVELE VIITORULUI PROGRAM 
Ca răspuns la problemele identificate în sec țiunea 3, evalu ările impactului identific ă 
necesitățile care ar trebui s ă fie urmărite la nivelul UE, și care pot face obiectul unor obiective 
generale și specifice identice.  În ceea ce prive ște obiectivele generale , este necesar s ă se 
sprijine protejarea și promovarea diversit ății lingvistice și culturale europene și să se 
consolideze competitivitatea sectoarelor culturale și creative, cu scop ul de a promova o 
creștere inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii, în conformitate cu strategia Europa 
2020. În ceea ce prive ște obiectivele specifice , este necesar ă consolidarea capacit ății 
sectoarelor culturale și creative pentru a func ționa la nivel transna țional; promovarea 
circulației transna ționale a produc țiilor culturale și creative și a operatorilor și difuzarea 
acestora inclusiv c ătre noi categorii de public în Europa și în afara acesteia; consolidarea 
capacității financiare din sectoarele culturale și creative și consolidarea cooper ării în materie 
de politic ă transnațională pentru a stimula elaborarea de politici, inovarea, atragerea unui 
 
RO 7   RO public mai larg și noile modele de afaceri.  Prioritățile componentelor MEDIA și Cultura și 
ale mecanismului financiar pentru sectoarele culturale și creative sunt descrise în evalu ările 
impactului corespunz ătoare.  
6. OP ȚIUNI 
În ceea ce prive ște programele Cultura, MEDIA și MEDIA Mundus, toate op țiunile sugerate 
de părțile interesate, exper ți externi, institu ții etc. au fost colectate și analizate. Op țiunea prin 
care se propunea „fuzionarea programelor Cultura, MEDIA și MEDIA Mundus” într-un 
singur program transversal care s ă acopere sectoarele culturale și creative în ansamblu, cu 
cereri comune de propuneri, a fost respins ă din cauza faptului c ă, deși diferitele sectoare 
culturale au multe asem ănări, inclusiv în ceea ce prive ște problemele cu care se confrunt ă, 
valorile și nevoile beneficiarilor sunt  prea eterogene pentru a put ea avea cereri de propuneri și 
instrumente armonizate. 
Evaluările impactului pentru programele Cultura și MEDIA/MEDIA Mundus analizeaz ă 
diferitele op țiuni pentru atingerea ob iectivelor, inclusiv întreruperea programelor, men ținerea 
actualelor programe („scenariul de referin ță”), revizuirea semnificativ ă a programelor și o 
fuziune care s ă permită crearea unui program cadru, cu diferen țiere între sectorul culturii și 
cel al audiovizualului, care ar putea r ăspunde nevoilor diferitelor subsectoare mai bine decât o 
fuziune complet ă. 
Definirea op țiunilor pentru un mecanism financiar destinat IMM-urilor din sectoarele 
culturale și creative a inclus examinarea fezabilit ății diferitelor tipuri de mecanisme, întrucât 
cel mai adecvat tip de finan țare pentru IMM-uri depinde de o se rie de factori, cum ar fi tipul 
de IMM, disponibilitatea finan țării pe baz ă de credite sau prin capital propriu, cheltuielile de 
capital sau dorin ța de a împ ărtăși activitatea cu al ți investitori. Acest exerci țiu a implicat, de 
asemenea, diverse p ărți interesate, exper ți, speciali ști și instituții financiare.  
Pe baza unor ample consult ări și a analizei, s-a renun țat la opțiunile care prevedeau crearea 
unui mecanism financiar independent, crearea un ui mecanism financiar de capitaluri proprii și 
crearea unui mecanism pentru microfinan țare și microîntreprinderi. S-a considerat mai 
adecvat și eficient s ă se concentreze eforturile pe un inst rument de credite care ar face parte 
dintr-un instrument tran s-sectorial mai mare și un program de preg ătire pentru investi ții 
destinat investitorilor priva ți și profesioni știlor din sectoarele culturale și creative, care s ă fie 
gestionat de FEI și/sau de Comisie. 
Evaluarea impactului acestui mecanism  financiar ia în calcul trei op țiuni, și anume „nicio 
modificare” (scenariul de referin ță), „nicio ac țiune” (op țiunea „niciun mecanism financiar”) și 
o a treia op țiune de „înfiin țare a unui mecanism de garantare pentru sectorul cultural și cel 
creativ”. În plus, a treia op țiune este împ ărțită în două subopțiuni; a) un instrument de 
garantare limitat ă sau b) un instrument de garantare nelimitat ă. Analiza impactului 
examineaz ă și compară subopțiunile și concluzia sa este c ă subopțiunea a) ar fi mai fezabil ă și 
mai eficient ă. Analiza impactului concluzioneaz ă de asemenea c ă, sub rezerva îndeplinirii 
anumitor criterii, subop țiunea a) ar trebui s ă fie integrat ă în cadrul unui mecanism financiar 
mai mare (cel mai probabil gestionat fie de DG RTD, fie de DG ENTR).  
7. ANALIZA IMPACTULUI 
Evaluările individuale ale impactului prezint ă o imagine general ă detaliată a opțiunilor avute 
în vedere și compara ția între acestea. În ceea ce prive ște impactul economic, social și de 
 
RO 8   RO mediu, evalu ările impactului componentelor MEDIA și Cultura concluzioneaz ă că opțiunea 
întreruperii sau cea din scenariul de referin ță nu ar fi de dorit, deoarece acestea nu ar oferi o 
concentrare suficient ă pe rezolvarea problemelor actuale cu care se confrunt ă sectoarele 
respective și nici nu ar contribui la  atingerea obiectivelor stab ilite în Stra tegia UE 2020. 
Evaluarea impactului instrumentului  financiar pentru SCC apreciaz ă că cel mai mare impact 
poate fi ob ținut prin op țiunea care prevede „înfiin țarea unui mecanism de garantare pentru 
sectorul cultural și cel creativ”.  
În ceea ce prive ște impactul economic,  evaluările concluzioneaz ă că programul Europa 
creativă va avea drept scop de a consolida adaptarea sectoarelor respective la globalizare și la 
digitalizare, inclusiv pr in sprijinirea at ragerii unui public mai larg odat ă cu dezvoltarea unor 
noi modele de afaceri și surse de venit și că aceasta va stimula circula ția transna țională a 
producțiilor culturale (inclusiv a produc țiilor audiovizuale) și va îmbun ătăți capacitatea 
sectoarelor respective de a func ționa la nivel interna țional, contribuind astfel la cre șterea 
economic ă și la ocuparea for ței de munc ă, precum și la poten țialul competitiv global al 
sectoarelor respective. Impactul economi c nu ar diferi considerabil între op țiunea revizuirii 
programului și cea a fuziunii.  
În ceea ce prive ște impactul social,  concluzia evalu ărilor este c ă programul va produce 
beneficii privind ocuparea for ței de munc ă prin consolidarea capacit ății sectoarelor respective 
și prin sprijinirea IMM-urilor și a adaptării acestora la digitalizar e. Se poate preconiza c ă o 
concentrare mai mare asupra m ăsurilor de atragere a unui pu blic mai larg în cadrul op țiunilor 
privind revizuirea programului și fuziunea poate cre ște cererea din partea consumatorilor. 
Acest lucru nu numai c ă va influen ța potențialul sectoarelor respec tive de colectare de 
venituri, ci ar oferi și beneficii în materie de educa ție pentru persoanele excluse din punct de 
vedere social. Impactul ar fi mai mare în cazul op țiunii de fuziune (op țiunea 4) decât în cazul 
opțiunii de revizuire a programului (op țiunea 3). 
În ceea ce prive ște impactul asupra mediului , se remarc ă faptul că programul poate avea 
anumite efecte legate de mobilitate, transport și procesele de produc ție. Cu toate acestea, 
trebuie remarcat faptul c ă aceste efecte nu ar fi ma i mari decât în prezent și ar fi relativ mici. 
Aceste efecte ar putea fi contracarate pr in accentul pe care programul ar trebui s ă îl pună pe 
adaptarea la digitalizare, care poate permite o extindere a publicului f ără a fi necesar ă vreo 
deplasare fizic ă. Și în acest caz, impact ul pozitiv cel mai însemnat ar putea fi ob ținut în cazul 
fuziunii programelor.  
În ceea ce prive ște drepturile fundamentale , accentul explicit pus în  cadrul obiectivului 
general pe încurajarea protej ării și promovării diversit ății culturale și lingvistice presupune c ă 
programul va aduce o contribu ție directă în acest sens.  
8. COMPARAREA OP ȚIUNILOR 
8.1 Compararea op țiunilor 
Comparația dintre op țiunile prezentate în evalu ările impactului se bazeaz ă pe o analiz ă 
efectuată în funcție de criterii multiple, printre care urm ătoarele: eficacitatea în ceea ce 
privește realizarea obiectivelor, eficien ța, rentabilitatea (rezultate ob ținute pentru un euro 
cheltuit) și coerența. În ceea ce prive ște coerența, s-a evaluat atât coeren ța dintre op țiunile și 
obiectivele de atins (l a nivel intern), cât și coerența cu politica global ă și strategiile UE și 
relevanța față de acestea (la nivel extern). 
 
RO 9   RO În ceea ce prive ște rentabilitatea, se presupune c ă un program-cadru ar fi mai eficient din 
punct de vedere al costurilor, deoarece componentele programului și mecanismul financiar 
pentru sectoarele culturale și creative ar fi mai clare și mai specifice în ceea ce prive ște 
obiectivele urm ărite, determinând sporirea impactului sistemic și de structurare, inclusiv prin 
raționalizarea instrumentelor, ceea ce ar reduce costurile administrative pentru fiecare euro 
cheltuit. 
8.2 Opțiunea preferat ă identificat ă 
O analiză suplimentar ă a eficien ței și eficacității a arătat în mod clar c ă un program cadru 
rezultat în urma fuziunii ar putea produce beneficii importante. Prin urmare, evalu ările 
impactului concluzioneaz ă că un program-cadru unic  ar prezenta mai multe avantaje fa ță de 
toate celelalte op țiuni. Primul avantaj const ă în faptul c ă aceasta poate îmbunătăți sinergiile 
dintre politici  întrucât diferitele sectoare culturale s unt, în general, tratate colectiv în cadrul 
discuțiilor generale privind politicile din sectoarele culturale și creative, inclusiv contribu ția 
acestora la strategia Europa 2020. Al doilea avantaj const ă în faptul c ă un singur program ar 
facilita realizarea transferului de cuno ștințe și a contribu țiilor încruci șate între sectoare. 
Al treilea avantaj este c ă acesta poate contribui la simplificarea gestion ării acestor programe. 
Acest program ar putea, de exemplu, s ă permită stabilirea unor puncte de informare/de acces 
unic, îmbun ătățind astfel vizibilitatea, facilitând accesul cet ățenilor la informa ții privind 
finanțarea UE și contribuind la asigurarea celor mai bune  servicii pentru operatori. Al patrulea 
avantaj const ă în faptul c ă aceste simplificări ar permite, de asemenea, reducerea sarcinii 
administrative  atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre. Vor fi efectuate simplific ări 
ale mecanismelor de execu ție, prin utilizarea sporit ă a ratelor forfetare, a deciziilor de 
acordare de granturi și acordurilor-cadru de parten eriat, a cererilor electronice și a raport ării 
electronice, precum și a unui portal el ectronic care s ă permită reducerea birocra ției pentru 
solicitanți și beneficiari. În mod similar, componenta transversal ă ar permite ob ținerea unor 
economii prin intermediul economiilor de scar ă în domeniile orizontale . Al cincilea avantaj 
constă în faptul c ă un mecanism financiar transversal  pentru sectoarele culturale și 
creative  ar putea fi inclus în acest program unic pentru a spori accesul la finan țare (din surse 
private). 
9. DESCRIEREA OP ȚIUNII PREFERATE 
Evaluările impactului pentru programele Cultura și MEDIA propun continuarea finan țării UE 
pentru sectoarele culturale și creative, îns ă concluzia lor este c ă sprijinul UE pentru sectoarele 
culturale ar putea fi mai eficient dac ă ar fi reproiectat prin reuni rea diferitelor programe într-
un singur program-cadru, intitulat „Europa creativ ă”. 
Această opțiune preferat ă ar fi cea mai coerent ă și rentabilă și ar fi în consens cu nivelul din 
ce în ce mai ri dicat de recunoa ștere la nivelul UE a importan ței sectoarelor culturale și 
creative. Dintre op țiunile avute în vedere, aceast ă opțiune ar oferi cea mai bun ă bază pentru o 
strategie UE comun ă pentru a concentra aten ția asupra provoc ărilor cu care se confrunt ă în 
prezent aceste sectoare și a direcționa sprijinul UE c ătre acele m ăsuri care ofer ă valoare 
adăugată la nivelul UE, ajutând sectoarele respective s ă-și optimizeze poten țialul pentru 
creșterea economic ă, crearea de locuri de munc ă și incluziunea social ă.  
Programul-cadru Europa creativ ă ar fi clar legat de  Strategia Europa 2020 și ar căuta să 
optimizeze contribu ția sectoarelor culturale și creative la îndeplinir ea obiectivelor acestuia. 
Propunerea este în concordan ță cu Comunicarea Comisiei cu privire la cadrul financiar 
 
RO 10   RO multianual, adoptat ă la 29 iunie 2011 („un buget pentru Europa 2020”), care a indicat faptul 
că vor fi aduse sinergii în programele UE din domeniul culturii și că finanțarea din partea UE 
ar trebui s ă se concentreze în dom eniile în care aceasta ofer ă o valoare ad ăugată ridicată la 
nivelul UE. Aceasta propune atribuirea unei sume  de 1,6 miliarde de euro pentru durata de 
șapte ani a programului. 
Programul ar cuprinde trei componente, dintre care una ar include un no u mecanism financiar. 
Două dintre componente ar fi succesoa rele programelor existente Cultura și MEDIA/MEDIA 
Mundus, acesta din urm ă vizând sectorul audiovizual, în timp ce componenta Cultura ar viza 
toate celelalte sectoare culturale . În plus, ar exista o component ă trans-sectorial ă, care ar 
sprijini elementele transversale precum ela borarea de politici, proiecte pilot, competen țele 
culturale și mediatice, precum și punctele de informare. Acest aspect este abordat în evalu ările 
impactului pentru programele Cultura și MEDIA. Noul mecanism financiar ar facilita accesul 
la finanțare pentru IMM-urile din domeniul culturii și al creației prin furnizarea de protec ție 
împotriva riscului de credit c ătre intermediarii financiari care realizeaz ă portofolii de credite, 
oferindu-le, în acela și timp, capacitatea necesar ă/ consolidarea expertizei  pentru a analiza în 
mod corect riscurile relevante. 
Marea majoritate a granturilo r pentru componentele Cultura și MEDIA vor continua s ă fie 
gestionate prin intermediul Agen ției Executive pentru Educa ție, Audiovizual și Cultură 
(EACEA) prin intermediul cerer ilor anuale de propuneri publicat e într-un ghid permanent al 
programului. Astfel cum s-a c onfirmat prin diferite evalu ări, această metodă s-a dovedit a fi 
un mod rentabil de gestionare a pr oiectelor transfrontaliere. O re țea de puncte de informare 
(actualele Puncte de Contact  pentru programul Cultura și birouri MEDIA) va continua s ă 
furnizeze informa ții și consiliere privind depunerea de candidaturi pentru a beneficia de 
program. Aceste puncte de contact nu vor redistribui fonduri. Astfel cum s-a men ționat 
anterior, unele economii vor fi realizate prin pr opunerea de fuzionare a punctelor de informare 
pentru întregul program.  Acestea vor continua s ă fie cofinan țate la o rat ă maximă de 50%, în 
timp ce statele membre vor cofinan ța restul. Diferitele simplific ări introduse în cadrul 
programelor actuale vor fi continuate și se va căuta introducerea de simplific ări suplimentare. 
Gestionarea mecanismului financiar pentru sectoarele culturale și creative va fi mandatat ă 
unei institu ții financiare care se va constitui în parte ter ță, cel mai probabil Fondului European 
de Investi ții (FEI), având în vedere natura competen țelor necesare pentru gestionarea unui 
astfel de instrument, în timp ce gestionarea di n partea Comisiei va reveni probabil Direc ției 
Generale Educa ție și Cultură, însă în cooperare strâns ă cu alte departamente ale Comisiei, 
inclusiv cu Direc ția General ă Afaceri Economice și Financiare.  
10. MONITORIZAREA ȘI EVALUAREA 
Monitorizarea și evaluarea vor constitui un element esen țial al viitorului program care va 
sublinia valoarea ad ăugată și performan ța UE. Prin urmare, Comisia va monitoriza și va 
evalua în mod regulat performan țele și rezultatele ob ținute în raport cu obiectivele. 
Cu privire la monitorizare, un raport anual de act ivitate va fi publicat, cuprinzând atât 
statistici, cât și evaluări calitative. 
Pe lângă monitorizarea continu ă, Comisia va lua m ăsuri pentru realizarea de evalu ări externe 
independente periodice privind componentele și mecanismul financiar, pentru a evalua 
eficacitatea și eficiența programului. Evalu ările vor contribui, de asemenea, la evaluarea 
 
RO 11   RO valorii ad ăugate a programului la nivelul UE și a contribu ției sale în vederea realiz ării 
obiectivelor generale și a celor specifice.  
Comisia inten ționează să utilizeze o singur ă evaluare intermediar ă, care ar servi, de asemenea, 
drept evaluare final ă pentru programul precedent. Pe ntru a permite ca rezultatele ob ținute în 
urma evalu ării intermediare s ă fie luate în considerare în cadrul deciziilor care urmeaz ă să fie 
luate privind reînnoirea, modificarea sau în treruperea viitoare a programului succesor, 
evaluarea respectiv ă ar trebui s ă fie realizat ă înainte de sfâr șitul anului 2017. 
Toate evalu ările externe ar trebui s ă fie efectuate de c ătre organisme independente, impar țiale. 
Abordarea metodologic ă adoptată la evaluare ar trebui s ă fie stabilit ă la timp și ținând cont de 
orientările principale ale Comisiei Europene.  
Indicatorii de performan ță orientativi lega ți de obiectivele generale și specifice sunt inclu și în 
rapoartele individuale de evaluare a impactul ui pentru componentele programului Europa 
creativă.