RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 18.4.2007 
COM(2007) 183 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL 
REGIUNILOR 
EUROPA GLOBAL Ă:  
UN PARTENERIAT MAI PUTERNIC PENTRU OB ŢINEREA ACCESULUI PE 
PIAŢĂ PENTRU EXPORTATORII EUROPENI 
{SEC(2007) 452} 
{SEC(2007) 453} 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL 
REGIUNILOR 
EUROPA GLOBAL Ă:  
UN PARTENERIAT MAI PUTERNIC PENTRU OB ŢINEREA ACCESULUI PE 
PIAŢĂ PENTRU EXPORTATORII EUROPENI 
 
1. Introducere 
În economia global ă contemporan ă, societăţile europene nu au fost niciodat ă mai dependente 
de accesul eficient la pie ţele partenerilor no ştri comerciali. Societ ăţile europene investesc 
capital masiv în ţări terţe şi creează lanţuri de distribu ţie complexe şi globale în acela şi timp. 
Exportatorii europeni doresc  din ce în ce mai mult s ă se bucure de succes nu doar în 
economiile mari ale lumii dezvoltate, ci şi în economiile în curs de dezvoltare, precum China, 
India, Brazilia şi Rusia.  
Cadrul Europa Global ă din 20061 a arătat că politica comercial ă poate avea o contribu ţie 
esenţială la creşterea şi crearea de locuri de munc ă în Europa prin faptul c ă asigură menţinerea 
concurenţei între societ ăţile europene şi accesul real al acestora la pie ţele de export de care au 
nevoie. Europa procedeaz ă corect prin deschi derea propriilor pie ţe astfel încât s ă stimuleze 
concurenţa şi inovaţia, asigur ă accesul pe materii prime şi atrage investi ţii străine interne: 
acesta este r ăspunsul corect în fa ţa globaliz ării. În paralel, putem şi ar trebui s ă ne aşteptăm la 
existenţa unor pie ţe deschise şi a unor condi ţii comerciale echitabile în str ăinătate. În special, 
economiile în curs de dezvoltare care au bene ficiat de sistemul comercial global pentru a 
atinge ritmuri de cre ştere ridicate ar trebui, în prezent, s ă renunţe la propriile bariere şi îşi 
deschidă în continuare pie ţele. Acest lucru este în interesul lor, precum şi în interesul 
sistemului comercial global la nive l mai larg. Într-o economie global ă foarte concuren ţială, 
accesul pe pia ţă ne va influen ţa semnificativ puterea economic ă de export.  
Prioritatea principal ă şi cea mai clar ă a Europei de men ţinere a pie ţelor globale deschise este 
realizată prin angajamentul s ău faţă de OMC, sistemul comercial multilateral şi Runda Doha. 
Liberalizarea global ă progresiv ă nu reprezint ă doar cel mai eficient mijloc de creare a unui 
sistem comercial deschis, ci este singurul mod care func ţionează atât pentru ţările în curs de 
dezvoltate, cât şi pentru ţările dezvoltate. Cu toate acestea, o politic ă revizuită de acces pe 
piaţă axată pe anumite probleme sau pie ţe este o parte esen ţială a strategiei UE mai extinse.  
Această comunicare propune un parteneriat mai puternic privind accesul pe pia ţă între 
Comisie, statele membre şi întreprinderi, pe baza unei consult ări publice extinse. Aceasta 
prezintă o abordare mai clar ă şi mai bine orientat ă către rezultate, axat ă pe problemele 
concrete cu care se confrunt ă întreprinderile din UE pe pie ţele ţărilor terţe. De identific ă atât 
deficienţele sistemului actual, cât şi măsura în care politica UE trebuie modificat ă pentru a 
reflecta o economie global ă în schimbare.  
                                                 
1 Comunicarea Comisiei c ătre Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European 
şi Comitetul Regiunilor –Europa Global ă – Concuren ţa la nivel mondial – O contribu ţie la Strategia UE 
de creştere economic ă şi creare de locuri de munc ă - COM(2006) 567 din 4.10.2006. 
 
RO 3   RO Se prevede o descentralizare mai puternic ă a sistemului actual şi o utilizare mai bun ă a 
cunoaşterii şi iniţiativei locale prin dezvoltarea unor  echipe locale de acces pe pia ţă ale UE 
formate din membri ai Delega ţiilor Comisiei, ambasadelor statelor membre şi organiza ţiilor 
de afaceri. De asemenea, se ridic ă problema posibilit ăţii de a stabili mai eficient priorit ăţi în 
ceea ce prive şte utilizarea capacit ăţilor noastre pentru a asigura c ă, în timp ce toate 
reclamaţiile privind accesul pe pia ţă sunt tratate în mod corespunz ător, UE se concentreaz ă 
asupra problemelor celor mai st ringente. Comunicarea prezint ă modul prin care putem 
transforma sistemul actual într-un unul mai eficient şi mai transparent pentru întreprinderile 
din UE. 
O politic ă puternic ă privind accesul pe pia ţă reprezint ă o funcţie esenţială a politicii 
comerciale comune şi o zonă cheie în care UE poate ob ţine beneficii economice reale pentru 
statele sale membre. În ceea ce prive şte luarea de m ăsuri împotriva barierelor comerciale, se 
impune să identificăm modurile de îmbun ătăţire a utiliz ării instrumentelor existente şi – acolo 
unde este posibil – s ă concepem instrumente noi. Prezentul document prezint ă modul prin 
care putem consolida aceast ă politică de acces pe pia ţă pe viitor. 
2. Accesul pe pia ţă într-o economie global ă în schimbare  
Progresul înregistrat din 1996  
Accesul UE la pia ţă a fost ini ţiată în 19962 cu scopul de a aplica acordurile comerciale 
multilaterale şi bilaterale şi a asigura c ă pieţele ţărilor terţe sunt deschise pentru exporturile 
din UE. Aceast ă strategie a fost menit ă să furnizeze exportatorilor informa ţii privind condi ţiile 
de acces pe pia ţă şi un cadru în care s ă stopeze barierele în calea comer ţului cu m ărfuri, 
servicii, proprietate intelectual ă şi investiţii.  
Baza de date privind accesul pe pia ţă a fost creat ă pentru a servi ca instrument opera ţional 
principal al acestei strategii. Este un serviciu gratuit, disponibil on-line pentru exportatorii din 
UE, care cuprinde informa ţii despre condi ţiile de acces pe pia ţă în aproximativ 100 de ţări şi 
un registru public act ualizat în permanen ţă în care sunt raportate în prezent Comisiei, în 
special de c ătre întreprinderi, aproximativ 500 de bariere în calea accesului pe pia ţă. 
Secţiunile de informare ale bazei de date sunt folosite în mod corespunz ător şi sunt în general 
foarte populare în rândul utilizatorilor. 
Ca urmare a priorit ăţii acordat ă de către EU eforturilor multilatera le de a reduce barierele 
comerciale, Comisia şi-a îndepărtat într-o oarecare m ăsură atenţia de la eliminarea barierei 
specifice. Este absolut necesar ă corectarea acestui lucru, atât datorit ă creşterii importan ţei şi 
complexit ăţii barierelor ne tarifare precum şi datorită solicitărilor părţilor interesate. Acest 
lucru se poate realiza prin îmbun ătăţirea consult ărilor cu întreprinderile şi statele membre şi 
printr-o abordare mai concentrat ă a stopării barierelor şi desfăşurării optime a resurselor. În 
cazul în care coordonarea nu este îmbun ătăţită, va fi din ce în ce mai dificil ă detectarea, 
analizarea şi evaluarea cazurilor prioritare şi realizarea unui succes sistematic în eliminarea 
barierelor. 
                                                 
2 Comunicarea Comisiei c ătre Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social şi 
Comitetul Regiunilor: provocarea global ă a comerţului interna ţional: o strategie de acces pe pia ţă pentru 
Uniunea European ă - COM(96) 53 din 14.2.1996. 
 
RO 4   RO Natura schimb ătoare a barierelor în economia global ă  
În economia global ă, natura barierelor în calea comer ţului nu mai este aceea şi. În timp ce 
accesul pe pia ţă era axat în trecut pe ta rifele aplicate la frontier ă, barierele netarifare şi alte 
bariere “dincolo de frontier ă” existente pe pie ţele partenerilor no ştri comerciali devin din ce în 
ce mai importante (a se vedea caseta de mai jos). O distinc ţie clară trebuie f ăcută între 
barierele inutile aflate în calea comer ţului şi măsurile care pot fi sus ţinute legal în vederea 
atingerii obiectivel or politice legitime, precum siguran ţa şi protecţia sănătăţii umane, animale, 
a plantelor şi a mediului înconjur ător. Deşi reglementarea comer ţului este necesar ă, aceasta 
trebuie realizat ă într-un mod transparent şi nediscriminatoriu, neimpunându-se mai multe 
restricţii comerţului decât este necesar, în vederea realiz ării altor obiective politice legitime.  
Aceste tipuri noi de bariere sunt mai complicate, iar detectarea, analizarea şi eliminarea lor 
sunt dificile din punct de vedere tehnic şi necesită foarte mult timp. Apar în prezent multe 
probleme în ceea ce prive şte accesul pe pia ţă, întrucât aplicarea sau asigurarea respect ării 
normelor existente nu este corect ă. Mai mult, extinderea normelor OMC nu a ţinut pe deplin 
pasul cu extinderea gamei de bariere din economia global ă. Deşi normele GATT şi OMC au 
fost extrem de eficiente în eliminar ea barierelor tarifare în calea comer ţului, trecând în zone 
cum ar fi controlul restric ţiilor sanitare asupra comer ţului, exist ă foarte multe domenii în care 
normele OMC trebuie dezvoltate şi actualizate pentru a aborda bari erele netarifare. În plus, cu 
cât putem împ ărtăşi mai mult cele mai bune practici şi aproprierea standardelor sociale şi în 
domeniul mediului înconjur ător cu parteneri comerciali, cu atât este mai bun ă situaţia pentru 
întreprinderile din cadrul UE. 
Bariere comerciale în economia global ă modernă  
1. Bariere tarifare . Deşi aceste bariere au fost sl ăbite prin runde comerciale multilaterale 
succesive, tarifele ridicate continu ă să pună probleme exportatorilor din UE. 
2. Proceduri vamale complicate  pentru import, export şi tranzit, precum şi norme şi practici 
de impozitare neloiale sau discriminatorii.  
3. Regulamente, standarde tehnice şi proceduri de evaluare a conformit ăţii care nu sunt în 
concordan ţă cu normele OMC privind Barierele tehnice în calea comer ţului (Acordul BTC.  
4. Utilizare abuziv ă a măsurilor sanitare şi fitosanitare nejustificate în ceea ce prive şte 
sănătatea şi motivele de siguran ţă în cadrul normelor OMC existente.  
5. Restric ţii privind accesul pe materiile prime , în special practici re strictive de export, 
inclusiv taxe de export care ridic ă preţurile produselor de tipul pieilor brute şi prelucrate, 
produselor de baz ă din minerale şi metal, precum şi sisteme de pre ţuri duble. 
6. Protec ţia insuficient ă a drepturilor de proprietate intelectual ă, inclusiv a indica ţiilor 
geografice, precum şi lipsa aplic ării şi respectării corespunz ătoare. 
7. Bariere în calea schimburilor comerciale în sectorul de servicii  şi investiţii străine 
directe , cum ar fi limite asupra capitalului str ăin, obliga ţii ale asocia ţiilor în participa ţiune şi 
tratament discriminatoriu. 
8. Norme şi practici restrictive privind achizi ţiile publice care împiedic ă societăţile din UE 
să participe la licita ţii în mod eficient în ţările terţe. 
 
RO 5   RO 9. Utilizarea abuziv ă şi/sau incompatibil ă cu OMC a  instrumentelor de ap ărare 
comercial ă de către ţările terţe. 
10. Folosirea neloial ă a ajutoarelor de stat şi a altor subven ţii de către ţările terţe într-un 
mod care constituie bariere în calea accesului pe pia ţă. 
Susţinerea schimb ării de către părţile interesate  
În 2006, Comisia a cerut efectu area unui studiu de evaluare3 şi a derulat o consultare pe 
Internet în leg ătură cu abordarea accesului pe pia ţă de către Uniunea European ă4. Consultarea 
a atras peste 150 de r ăspunsuri din partea statelor membre, întreprinderilor UE şi a altor p ărţi 
interesate. Procesul de evaluare şi consultare a stabilit urm ătoarele concluzii cheie:  
• UE trebuie s ă îmbunătăţească combina ţia de instrumente politice pe care le introduce 
pentru garantarea şi menţinerea accesului pe pia ţă – combinând angajamentul de a derula 
negocieri comerciale multilaterale şi bilaterale cu ac ţiunea angajat ă de asigurare a aplic ării 
acestor acorduri. 
• În timp ce promovarea exportului continu ă să reprezinte, pe bun ă dreptate, rolul esen ţial al 
statelor membre UE, multe societ ăţi europene lucreaz ă la scară european ă şi, din ce în ce 
mai mult, la scar ă globală. Comisia, statele membre şi întreprinderile trebuie s ă lucreze mai 
strâns în parteneriat pentru a ne spori la maximum puterea de a stopa şi preveni barierele, 
atât la Bruxelles, cât şi în ţările terţe.  
• UE trebuie s ă îşi stabileasc ă în mod mai eficient priorit ăţile în ceea ce prive şte acţiunea 
împotriva barierelor în vederea realiz ării unui impact economic cât  mai puternic pentru 
UE.  
• UE are nevoie de un serviciu mai eficient şi transparent pentru într eprinderi. Întreprinderile 
mici şi mijlocii (IMM-uri) sunt din ce în ce mai active pe pie ţele de export şi se confrunt ă 
deseori cu provoc ări majore în abordarea barierelor  comerciale. Problemele IMM-urilor 
legate de accesul pe pia ţă trebuie luate în considerare cu aten ţie în cadrul aplic ării practice 
a strategiei. Comisia a adoptat o Comunicare5 în noiembrie 2005 care cuprinde referiri 
specifice la luarea în calcul a necesit ăţilor IMM-urilor în acest domeniu. Comisia poate 
continua s ă îmbunătăţească baza de date privind accesul pe pia ţă pentru a o face mai u şor 
de folosit. 
Rezultatele evalu ării şi consultărilor noastre arat ă î n  m o d  c l a r  c ă accesul pe pia ţă este 
perceput drept un domeniu care merit ă o acţiune mai intens ă la nivelul UE. Întreprinderile din 
UE doresc o abordare mai puternic orientat ă pe rezultate care s ă contribuie la dep ăşirea 
problemelor concrete cu care se confrunt ă la obţinerea accesului pe pie ţele ţărilor terţe cu 
rapiditatea şi eficienţa corespunz ătoare realit ăţii comerciale moderne. Statele membre şi-au 
exprimat în mod consecvent punctul de vedere conform c ăruia este necesar ă o politic ă UE 
mai eficient ă şi mai ferm ă.  
                                                 
3 Acest raport poate fi desc ărcat la:  
http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/ 2006/november/tradoc_130518.2.pdf. 
4 Acest raport poate fi desc ărcat la: http://ec.europa.eu/trade/i ssues/sectoral/mk_acce ss/cs101106_en.htm 
5 Comunicarea Comisiei „Punerea în aplicare a programului comunitar Lisabona – Politica modern ă a 
IMM-urilor pentru dezvoltare şi ocuparea for ţei de munc ă” - COM(2005) 551 din 10.11.2005. 
 
RO 6   RO 3. Propuneri pentru un partener iat mai puternic în vederea ob ţinerii 
accesului pe pia ţă  
Motivele pentru concentrar ea asupra accesului la pia ţă sunt valabile în prezent în aceea şi 
măsură ca şi în 1996, poate chiar într-o m ăsură mai mare. Sarcina noastr ă este de a consolida 
şi adapta cadrul existent pentru politica privind accesul pe pia ţă şi de a îmbun ătăţi 
instrumentele concrete care fac parte din acest cadru. 
3.1. Combina ţia corectă de instrumente politice  
Sistemul OMC şi cooperarea multilateral ă continuă să fie singurul şi cel mai important 
mecanism pentru asigurarea şi garantarea accesului pe pia ţă în sistemul comercial global, cu 
toate că şi alte părţi ca Organiza ţia Mondial ă a Vămilor joac ă un rol important. Îns ă, nu ne 
putem baza pe o singur ă cale sau un singur mecanism pentru a stopa barierele comerciale. 
Trebuie s ă folosim instrumente multilaterale şi bilaterale, precum şi instrumente formale şi 
informale în egal ă măsură. 
În OMC, încheierea cu succes a unei ambi ţioase Runde Doha de negocieri comerciale 
reprezintă prioritatea pentru UE. Posi bilitatea de utili zare a negocierilor de  aderare pentru a 
asigura un acces pe pia ţă mai intens devine din ce în ce mai limitat ă, întrucât unele dintre cele 
mai importante ţări comerciale, cum ar fi China, au ad erat deja la OMC, iar altele, precum 
Rusia, au ajuns în ultima faz ă a negocierilor. Activitatea multilateral ă va fi completat de 
iniţierea negocierilor privind o nou ă generaţie de acorduri de liber schimb bilaterale care 
depăşesc sfera de aplicare a normelor OMC actuale, cuprinzând regiuni şi ţări noi precum 
Asociaţia Naţiunilor din Asia de Sud-Est, Coreea, India, ţările din regiunea Anzilor şi 
America Central ă, precum şi de continuarea negocierilor în curs cu Mercosur şi Consiliul de 
Cooperare a ţărilor arabe din Golf şi de încheierea unor acorduri sectoriale. 
Ar trebui s ă urmărim, de asemenea, s ă ne consolid ăm poziţia în cadrul organismelor 
internaţionale de stabilire a normelor precum Organiza ţia Interna ţională de Standardizare 
(ISO). Acest lucru ne va ajuta s ă influenţăm mai bine cooperarea interna ţională pe planul 
reglement ării, de exemplu prin promovarea folosirii standardelor interna ţionale voluntare 
întocmite de organisme interna ţionale de standardizare. În plus, noua genera ţie de acorduri de 
liber schimb ar trebui s ă includă o component ă de aproximare în domeniul reglement ării. UE 
ar trebui s ă faciliteze, de asemenea, participarea activ ă a ţărilor în curs de dezvoltare la aceste 
dialoguri în vederea reglement ării.  
Cu toate acestea, stabilirea de comun acord a normelor reprezint ă doar începutul procesului. 
Trebuie s ă se pună accentul, în permanen ţă şi în mod clar, asupra aplic ării şi asigurării 
respectării de către ţările terţe a obliga ţiilor ce le revin în cadrul acordurilor bilaterale şi 
multilaterale. Pentru a facilita acest lucru, drepturile prev ăzute de în ţelegerea privind 
soluţionarea disputelor ar trebui exercitate în mod activ. Negocierile multilaterale şi bilaterale 
ar trebui folosite pentru a stab ili mecanisme flexibile de evitare şi soluţionare a disputelor , 
bazate pe mediere, în vederea abord ării problemelor cu ţările partenere. De asemenea, ar 
trebui să îi încuraj ăm pe alţii să foloseasc ă mai intens, a şa cum a f ăcut UE, procedurile de 
notificare prev ăzute de Acordurile privind bari erele tehnice în calea comer ţului pentru a 
elimina restric ţiile comerciale. În plus, ar trebui s ă modificăm Regulamentul privind barierele 
în calea comer ţului pentru a include pl ângerile împotriva înc ălcării tratatelor bilaterale la care 
suntem parte. UE ar putea, de asemenea, s ă dezvolte în continuare cooperarea cu ţările terţe 
pentru a aborda barierele ce reprezint ă o preocupare comun ă. De exemplu, UE ar trebui s ă 
integreze aceste discu ţii în cadrul parteneriatelor strategice existente cu pie ţele cheie 
 
RO 7   RO dezvoltate şi cu cele aflate în curs de dezvoltare: conlucr ăm deja îndeaproape cu statele 
membre asupra aspectelor legate de accesul pe pia ţă. 
Absenţa legilor eficiente privind concuren ţa poate limita, de asemenea, accesul pe pia ţă. 
Trebuie s ă depunem în continuare eforturi pent ru promovarea introducerii unor norme 
corespunz ătoare privind concuren ţa în ţările terţe. 
Aplicarea normelor privind accesul pe pia ţă depinde, de asemenea, de eficien ţa sistemului 
tehnic şi administrativ. În special multe ţări în curs de dezvoltare nu dispun într-o m ăsură 
suficientă de capacit ăţi administrative, de formare sau echipamente tehnice. Asisten ţa în 
domeniul comer ţului poate contribui la reducer ea acestor constrângeri. Comisia şi UE în 
ansamblu se angajeaz ă să intensifice asisten ţa în domeniul comer ţului ca parte a strategiei sale 
globale privind Ajut orul pentru comer ţ6.  
În sfârşit, contactele politice şi diploma ţia comercial ă vor juca un rol din ce în ce mai 
important în eforturile comune ale Comisiei, statelor membre şi întreprinderilor de a stopa în 
mod eficient barierele şi vor completa alte instrumente politice, mai mult pe termen mediu şi 
lung.  
3.2. O nou ă relaţie cu statele membre şi întreprinderile  
Rolul Comisiei în centrul politic ii comerciale este vital. Îns ă este clar c ă pentru a fi mai 
eficientă, Comisia trebuie s ă stabileasc ă un parteneriat nou atât cu statele membre, care au 
propriile competen ţe în acest domeniu, cât şi cu întreprinderile europene.  
Comisia, statele membre şi întreprinderile trebuie s ă stabileasc ă modalităţi mai bune de lucru. 
Aceasta implic ă un contact mult mai sistematic şi o cooperare la toate nivelurile, atât în 
interiorul UE, cât şi în ţările terţe. Comisia, statele membre şi întreprinderile ar trebui s ă 
colaboreze mai bine pent ru a stabili priorit ăţi de acţiune pentru eliminar ea barierelor, precum 
şi pentru interconectar ea bazelor de date şi dezvoltarea unei re ţele de speciali şti în accesul pe 
piaţă.  
Acest lucru este mai ales important pe teren, pe pie ţele ţărilor terţe cheie, unde cunoa şterea 
locală are rolul cel mai puternic. Delega ţiile Comisiei, ambasade le statelor membre şi 
întreprinderile europene care î şi desfăşoară activitatea pe pie ţele străine cunosc foarte bine 
structurile şi procesele administrative locale şi au de obicei pozi ţia cea mai bun ă pentru 
oferirea de analize ini ţiale privind problemel e de acces pe pia ţă, identificarea cazurilor care 
necesită acţiunea coordonat ă cu speciali şti din Bruxelles în domenii ca proprietatea 
intelectual ă, barierele tehnice în calea comer ţului (BTC) şi protecţia sanitar ă/fitosanitar ă 
(SPS) şi realizarea unei monitoriz ări locale. Din punct de vedere  practic, se întreprind deja 
foarte multe ac ţiuni în ţările terţe pentru punerea în comun a resurselor şi contactelor. Cu toate 
acestea, existen ţa unor contacte şi a unei coordon ări mai sistematice ar duce la îmbun ătăţirea 
colectării informa ţiilor, ar face posibil ă identificarea propunerilo r legislative relevante şi 
răspunsul la acestea înainte de a fi adoptate, precum şi folosirea cunoa şterii şi influenţelor 
locale pentru a aplica o presiune pe plan diplomatic în vederea stop ării barierelor în calea 
accesului pe pia ţă într-un mod rapid şi eficient.  
                                                 
6 Comunicarea Comisiei c ătre Consiliu şi Parlamentul European: C ătre o strategie UE privind ajutorul 
pentru comer ţ – contribu ţia Comisiei - COM(2007) 163 din 4.4.2007. 
 
RO 8   RO Comisia propune crearea echipelor de acces pe pia ţă pe pieţele ţărilor terţe implicând 
Comisia, statele membre, sectorul pr ivat (de exemplu, Camerele de Comer ţ ale EU) şi, unde 
este cazul, alte p ărţi interesate UE. Pe termen scurt, va fi întocmit ă o listă a ţărilor pilot pentru 
a crea reţele mai puternice şi echipe de acces pe pia ţă. 
Comisia consider ă, de asemenea, c ă este necesar ă o focalizare mai tehnic ă asupra aspectelor 
legate de accesul pe pia ţă7 din partea Comitetului consu ltativ pentru accesul pe pia ţă, format 
din reprezentan ţi ai statelor membre şi prezidat de Comisie, printre acestea num ărându-se 
interesul fa ţă de anumite cazuri şi schimbul de cele mai bune practici. Se va pune, de 
asemenea, un accent reînnoit pe coordonare, pe baza feedback-ului din part ea echipelor locale 
de acces pe pia ţă şi conlucrarea strâns ă cu Comitetul pentru Regulamentul asupra barierelor în 
calea comer ţului. Comitetul 133, comitetul consulta tiv global pentru politica comercial ă, ar 
trebui să constituie în continuare forumul de dezbatere a celor mai importante cazuri de acces 
pe piaţă. Cu toate acestea, datorit ă complexit ăţii şi varietăţii aspectelor legate de accesul pe 
piaţă, alte comitete de specialitate vor continua, de asemenea, s ă se impun ă acolo unde este 
cazul. Comisia va continua, de asemenea, s ă dezbată aceste aspecte în mod regulat cu 
Parlamentul European. 
Există, în mod clar, o dorin ţă puternică din partea întreprinderilor de a participa mai activ la 
eliminarea barierelor. Comisia consider ă că discuţiile trilaterale mai re gulate între Comisie, 
întreprinderile din UE şi statele membre sunt extrem de valoroase şi propune crearea unui 
forum specific pentru o reuniune regulat ă între statul membru/serviciile Comisiei/ 
întreprinderea din UE, care ar putea fi corelat ă cu şedinţa Comitetului consultativ pentru 
accesul pe pia ţă. 
Ca principiu general al conlucr ării, ar trebui s ă folosim mai bine mecanismele existente şi să 
instituim un cadru pentru cont acte permanente în locul cre ării unor institu ţii suplimentare 
pentru cooperare în interiorul UE. 
3.3. Stabilirea priorit ăţilor pentru exploatarea cât mai eficient ă a resurselor  
Creşterea anticipat ă a numărului deja substan ţial de bariere în calea comer ţului raportate, 
împreună cu complexitatea şi dificultatea din ce în ce mai ma ri de stopare a acestora arat ă că 
este important s ă ne asigur ăm că ne concentr ăm şi acţionăm asupra barierelor cu prioritate 
crescută. 
Ar trebui continuat ă examinarea tuturor plângerilor primite, îns ă ţinând seama de indicatorii 
obiectivi de stabilire a priorit ăţilor conveni ţi cu statele membre UE şi întreprinderile UE, 
inclusiv întreprinderile mici şi mijlocii.  Printre ace ştia se pot num ăra: 
• beneficiile economice poten ţiale pentru întreprinderile UE în ansamblu, pe termen scurt şi 
mediu 
• dacă bariera respectiv ă reprezint ă sau nu o înc ălcare grav ă a acordurilor bilaterale sau 
multilaterale şi 
• posibilitatea solu ţionării problemei într-un termen rezonabil. 
                                                 
7 În cadrul remiterii existente prev ăzute de Decizia 98/552/CE a Consiliului din 24 septembrie 1998. 
 
RO 9   RO În ceea ce prive şte rezultatele procesului de stabilire a priorit ăţilor, acestea din urm ă pot fi 
definite în func ţie de: 
• ţări (economii industrializate şi economii în curs de dezvoltare, îns ă excluzând ţările cel 
mai puţin dezvoltate); 
• sectoare (de exemplu, în cadrul consult ării şi a politicii industriale8 au fost identificate mai 
multe sectoare); şi/sau 
• categorii de probleme – de exemplu, înc ălcarea drepturilor de proprietate intelectual ă. 
Totuşi, stabilirea priorit ăţilor nu trebuie s ă fie o constrângere, ci trebuie s ă contribuie la 
formularea unei orient ări privind o mai bun ă utilizare a resurselor. 
3.4. Un serviciu mai eficient şi mai transparent ; 
…de prevenire a introducerii unor bariere noi… 
O abordare preventiv ă de „avertizare prealabil ă” în ce prive şte monitorizarea reglement ărilor 
din ţările terţe prezintă avantajul de a identifica barierele posibile într-o faz ă incipient ă, de a le 
stopa la surs ă şi de a informa partenerii comerciali cu privire la preocup ările noastre înainte ca 
proiectele de acte legislative sau reglement ări să ajungă în faza final ă. Comisia va încuraja 
celelalte p ărţi să recurgă la notific ări în temeiul Acordului privi nd barierele tehnice în calea 
comerţului – şi va intensifica eforturile de colectare a datelor despre legisla ţia viitoare în ţări 
terţe direct pe teren, de c ătre echipele de acces pe pia ţă. 
…de îmbun ătăţire a procesului care conduce la eliminarea barierelor … 
Cea mai mare diferen ţă între ceea ce s-a preconizat în 1996 şi rezultatele ob ţinute const ă în 
perioada necesar ă pentru eliminarea cu succes a restric ţiilor comerciale, chiar şi în cazurile 
cele mai clare de înc ălcare a acordurilor multilaterale sau bilaterale. Feedback-ul primit din 
partea întreprinderilor arat ă că ele au nevoie de o ac ţiune mai rapid ă şi mai prompt ă. Comisia 
va îmbun ătăţi şi simplifica modul de înregistrare, analiz ă şi administrare a pl ângerilor privind 
accesul pe pia ţă şi modul în care trimite feedback  întreprinderilor. 
Vom conta pe faptul c ă întreprinderile UE vor furniza majoritatea informa ţiilor privind 
barierele care le afecteaz ă comerţul sau investi ţiile cu ţările terţe şi vom asigura împ ărtăşirea 
acestor informa ţii noi la nivelul Comisiei. Obiectivul ar  putea consta în înregistrarea în baza 
de date privind accesul pe pia ţă a tuturor plângerilor primite accesul pe. Vom crea leg ături pe 
Internet cu alte baze de date din alte p ărţi ale UE (inclusiv cu statele membre şi 
întreprinderile, acolo unde este posibil) pentru a asigura c ă toate barierele înregistrate sunt 
accesibile prin intermediul bazei de date privind accesul pe pia ţă. Cazurilor li se va atribui un 
număr unic pentru a facilita g ăsirea acestora în sistem într-un mod transparent.  
Analiza barierelor trebuie s ă implice to ţi participan ţii, inclusiv echipele locale de acces pe 
piaţă. Iar întreprinderile UE ar trebui informate în permanen ţă asupra activit ăţii în curs. 
                                                 
8 Comunicarea Comisiei „Punerea în aplicare a programului comunitar Lisabona – Un cadru politic de 
consolidare a produc ţiei UE - spre o abordare mai integrat ă a politicii industriale” - COM(2005) 474 din 
5.10.2005. Actualizarea sa tehnic ă de la 4.9.2006 poate fi desc ărcată la adresa web:  
http://trade.ec.europa.eu/entreprise/entreprise_ policy/industry/doc/sec_overview_update06.pdf 
 
RO 10   RO Identificarea şi analiza barierelor reprezint ă zona în care s-ar putea anticipa c ă un parteneriat 
mai strâns cu întreprinderile şi statele membre ar putea avea cel mai puternic impact din punct 
de vedere al eficien ţei şi transparen ţei.  
…şi de îmbun ătăţire a bazei de date privind accesul pe pia ţă  
Baza de date a Comisiei Eur opene privind accesul pe pia ţă pune la dispozi ţie informa ţii 
fiabile şi la care se poate avea acces rapid în leg ătură cu tarifele aplicate, formalit ăţile de 
import şi cerinţele legate de documente pentru importurile în ţările terţe şi cuprinde, de 
asemenea, informa ţii despre barierele în calea comer ţului care limiteaz ă accesul pe pie ţele 
respective. De şi utilizatorii sunt în general mul ţumiţi de sistemul existent, ar trebui s ă se facă 
unele îmbun ătăţiri. 
Se va pune accentul într-o m ăsură mai mare asupra u şurinţei în utilizare şi simplific ării bazei 
de date privind accesul pe pia ţă, ceea ce va facili ta identificarea şi raportarea problemelor. 
Comisia va stabili intervale mai bune de r ăspuns la întreb ările on-line şi se va angaja s ă 
actualizeze periodic  informaţiile disponibile în baza de date. Sec ţiunea actual ă de 
„Observa ţii” a bazei de date va fi modernizat ă pentru a încuraja transmiterea prin email, în 
atenţia Comisiei, a unui num ăr mai mare de aspecte şi probleme. O campanie promo ţională va 
fi lansată în statele membre şi în colaborare cu acestea, pentru  a face publice, la nivel larg, 
serviciile Parteneriatului de acces pe pia ţă, în special în rândul IM M-urilor, prin viitoarea 
reţea la nivelul UE de sus ţinere a întreprinderilor şi inovaţiilor şi pentru a încuraja societ ăţile 
din UE să îşi înregistreze plângerile  legate de bariere.  
Ca răspuns la cererile di n partea utilizatorilor şi pentru a face fa ţă mai bine provoc ărilor şi 
necesităţilor actuale ale exportatorilor din UE , vor fi concepute în timp noi sec ţiuni ale bazei 
de date privind accesul pe pia ţă pentru a î şi îmbunătăţi acoperirea în domenii ca serviciile, 
respectarea drepturilor de proprietate intelectual ă şi investiţiile.  
Echipele locale de acces pe pia ţă ar trebui s ă întocmeasc ă rapoarte periodice privind barierele 
în calea comer ţului în ţările lor gazd ă care vor actualiza şi întări imaginea oferit ă prin baza de 
date privind accesul pe pia ţă.  
Comisia va c ăuta, de asemenea, mijloace prin care s ă interconecteze baza de date privind 
accesul pe pia ţă cu Centrul de asisten ţă în domeniul exportului pentru exportatorii din ţările în 
curs de dezvoltare. Asigurar ea accesului pe aceste informa ţii pentru exportatorii din ţările în 
curs de dezvoltare ar contribui la cre şterea capacit ăţii de export a acestora c ătre alte ţări – o 
mână de ajutor pre ţioasă acordată în special comer ţului sud-sud. 
4. Concluzie  
Un parteneriat mai puternic pentru un acces mai bun la pia ţă reprezint ă o component ă 
esenţială a strategiei Europa Global ă şi o contribu ţie semnificativ ă la agenda Lisabona pentru 
dezvoltare şi ocuparea for ţei de munc ă. Societăţile europene – de la societ ăţi globale puternice 
până la IMM-uri mari şi în curs de dezvoltare – se lupt ă să reuşească pe pieţele globale. O 
politică puternică de acces pe pia ţă este o func ţie esenţială a politicii comerciale comune şi un 
domeniu cheie în care UE poate ob ţine beneficii economice reale pentru statele sale membre 
şi pentru cet ăţenii şi întreprinderile europe ne. Politica Uniunii Europene din 1996 trebuie 
consolidat ă şi adaptată la economia global ă în schimbare în care atât pie ţele la care urm ărim 
să avem acces, cât şi barierele care împiedic ă acest lucru sunt în schimbare.  
 
RO 11   RO Astfel, Comisia propune urm ătoarele: 
• Un angajament puternic pentru utilizarea institu ţiilor multilaterale, acum ar fi OMC, şi 
canale bilaterale , precum noua genera ţie de acorduri de liber sc himb pentru a încuraja 
liberalizarea, deschiderea pie ţei şi aproprierea standardelor şi normelor între UE şi 
partenerii s ăi comerciali într-o manier ă progresiv ă şi aplicabil ă.  
• Stabilirea unei rela ţii mai puternice  între Comisie, statele me mbre, întreprinderile UE, 
pentru a sus ţine în mod direct agen ţii economici în dep ăşirea dificult ăţilor concrete cu care 
se confrunt ă atunci când au acces pe pie ţele ţărilor terţe şi într-un mod şi cadru în 
concordan ţă cu realitatea comercial ă. 
• Descentralizarea sistemului actual şi încurajarea ini ţiativei locale în ţările terţe prin 
înfiinţarea echipelor locale de acces pe pia ţă ale UE din care fac parte reprezentan ţi ai 
delegaţiilor Comisiei, ambasadelor statelor membre şi organiza ţiilor de afaceri.  
• Cooperarea tehnic ă mai strâns ă la Bruxelles  între func ţionarii statelor membre şi Comisie 
în ceea ce prive şte aspectele legate de accesul pe pia ţă şi intensificarea consult ării cu o 
gamă largă de reprezentan ţi ai industriei.  
• Stabilirea  mai accentuat ă a priorităţilor în alegerea barierelor în vederea concentr ării asupra 
exploatării cât mai eficiente a resurselor noastre pe anumite pie ţe ţintă (dar excluzând ţările 
cele mai slab dezvoltate) , sectoare şi/sau zone cheie, cum ar fi  drepturile de proprietate 
intelectual ă.  
• Refacerea bazei de date privind accesul pe pia ţă a Comisiei Europene.  
• Îmbunătăţirea eficien ţei şi transparen ţei în analiza de c ătre Comisie a plângerilor privind 
barierele comerciale, inclusiv un nou sistem si mplificat de înregistra re a plângerilor.  
Succesul acestei ini ţiative va depinde de puterea noului pa rteneriat pe care suntem capabili s ă 
îl instituim, alocându-i suficiente resurse şi valorificând în mod optim aceste resurse pe care le 
aducem, în mod colectiv, în cadru l proiectului. Comisia se angajeaz ă să accepte aceast ă 
provocare şi invită toate părţile interesate s ă contribuie la punerea în aplicare a acestui 
parteneriat nou.