RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 23.2.2007 
COM(2007) 66 final 
  
RAPORT AL COMISIEI 
către autoritatea bugetar ă privind garan ţiile acoperite de bugetul general 
Situaţia la data de 30 iunie 2006 
   
{SEC(2007) 241} 
 
RO 2   RO CUPRINS 
Partea întâi: Evenimente survenite de la raportul privind situa ţia la 31 decembrie 2005, 
situaţiile de risc şi activarea garan ţiilor bugetare....................................................................... 3 
1. Introducere: tipuri de opera ţiuni................................................................................... 3 
2. Evenimente survenite de la raportul privind situa ţia la 31 decembrie 2005................ 3 
3. Situa ţii de risc............................................................................................................... 4 
3.1. Capital contractat la 30 iunie 2006............................................................................... 4 3.2. Riscul anual maxim suportat  de bugetul Uniunii: opera ţiuni efectuate la 30 iunie 
2006 (a se vedea tabelul A2 din anex ă) ....................................................................... 5 
3.3. Riscul anual teoretic maxim suportat de bugetul Uniunii: opera ţiuni efectuate şi 
decise la 30 iunie 2006 (a se  vedea tabelul A3 din anex ă)........................................... 5 
4. Activarea garan ţiilor bugetare...................................................................................... 5 
4.1. Pl ăţi din resurse în numerar.......................................................................................... 5 
4.2. Activarea Fondului de garantare .................................................................................. 5 5. Analiza capacit ăţii teoretice de creditare şi garantare de care di spune Comunitatea în 
relaţia cu statele nemembre.......................................................................................... 6 
6. Situa ţia Fondului de garant are la 30 iunie 2006........................................................... 7 
7. Soliditate relativ ă......................................................................................................... 7 
Partea a doua: Evaluarea riscurilor: Situa ţia financiar ă şi economic ă a ţărilor terţe beneficiare 
ale celor mai importante opera ţiuni de împrumuturi.................................................................. 8 
1. Introducere ................................................................................................................. .. 8 
2. State aderente .............................................................................................................. .8  
3. Ţări candidate............................................................................................................... 9 
4. Ţări potenţial candidate................................................................................................ 9 
5. Noile state independente ............................................................................................ 10 6. Alte ţări terţe .............................................................................................................. 11 
 
RO 3   RO Partea întâi: Evenimente survenite de la raportul privind situa ţia 
la 31 decembrie 2005, situa ţiile de risc şi activarea garan ţiilor 
bugetare1 
1. I NTRODUCERE : TIPURI DE OPERA ŢIUNI 
Riscurile acoperite de bugetul Uni unii provin dintr-o serie de opera ţiuni de creditare şi 
garantare care pot fi împ ărţite în dou ă categorii: împrumutur i acordate de Comunit ăţile 
Europene în scopuri macroeconomice, adic ă împrumuturi pentru asisten ţă macro-financiar ă 
(AMF) acordate statelor nemembre şi împrumuturi acordate în  scopuri microeconomice 
(împrumuturile Euratom şi cele acordate de Banca European ă de Investi ţii (BEI)2 în statele 
nemembre). Riscurile actuale în ceea ce prive şte statele membre sunt asociate cu 
împrumuturile acordate înainte de aderare. 
2. E VENIMENTE SURVENITE DE LA  RAPORTUL PRIVIND SITUA ŢIA LA 31 DECEMBRIE 
2005 
Consiliul nu a adoptat nicio decizie nou ă în privin ţa asistenţei macro-financiare acordate 
ţărilor terţe sub form ă de împrumuturi. În baza deciziilor existente, a fost acordat un 
împrumut de 10 milioane EUR în favoarea Bosniei şi Herţegovinei, urmat de un împrumut de 
9 milioane EUR acordat Albaniei. 
În prima jum ătate a anului 2006 nu a fost acordat ă nicio subven ţie. 
În ceea ce prive şte Euratom, un împrumut în valoare de 17,5 milioane EUR în favoarea 
Bulgariei (Kozloduy) şi un împrumut în valoare de 33,5 m ilioane EUR în favoarea României 
(Cernavod ă) au fost acordate în baza deciziilor existente, ale c ăror plafoane sunt acum 
epuizate. 
În privinţa mandatului actual al BEI, Cons iliul a decis, la 27 februarie 20063, să modifice 
Decizia 2000/24 pentru a include  Insulele Maldive pe lista ţărilor beneficiare, ca urmare a 
tsunami-ului din Oceanul Indian din decembr ie 2004. Mai mult, la 22 iunie 2006, Comisia a 
prezentat o propunere4 pentru un nou mandat exte rn al BEI pentru 2007-2013. 
În temeiul noului Cadru financiar, Parlamentul European, Consiliul şi Comisia au adoptat un 
Acord interinstitu ţional privind disciplina bugetar ă şi o bună gestionare financiar ă5 care va 
intra în vigoare la 1 ianuarie 2007. Prin urmare, valoarea finan ţării Fondului de  garantare nu 
va fi limitat ă în mod clar pe viitor, deoarece finan ţarea Fondului de garantare se va efectua 
                                                 
1 V ă rugăm să luaţi în considerare faptul c ă anexa con ţine un document de lucru al personalului Comisiei 
care conţine o serie de tabele detaliate şi note explicative cu privire la prezentul raport. 
2 Detaliile privind mandatele BEI figureaz ă în tabelul A1 din anex ă. 
3 JO L 62, 3.3.06, p.26. 
4 COM (2006) 324 final, 22.6.2006. 
5 JO C 139, 14.6.06, p.1. 
 
RO 4   RO printr-o linie bugetar ă înscrisă la poziţia 4 (UE -actor la nivel mondial), şi nu printr-o rezerv ă 
constituită în acest scop, cum se procedeaz ă în prezent. Cu toate acestea, în absen ţa acestei 
rezerve, elementele esen ţiale de disciplin ă bugetară vor rămâne totu şi în vigoare: mandatul 
BEI privind împrumuturile externe va fi  limitat pe perioada 2007 – 2013 (aceast ă decizie a 
Consiliului va reprezenta aproximativ 90% din vo lumul total de împrumuturi), împrumuturile 
pentru asisten ţă macro-financiar ă fac obiectul unor decizii indi viduale ale Consiliului, iar 
împrumuturile Euratom au un plafon de 4 miliar de EUR (care a fost deja folosit în mare 
parte). 
3. S ITUAŢII DE RISC  
În cadrul analizei riscurilor de mai jos se aplic ă măsurile stabilite pentru capitalul contractat, 
riscurile anuale maxime şi riscurile anuale teoretice maxi me suportate de bugetul Comunit ăţii 
(metodologia acesteia este explicat ă în documentul de lucru al personalului Comisiei). Se pot 
găsi valori detaliate în tabelele A1, A2 şi respectiv A3 din anex ă. 
3.1. Capital contractat la 30 iunie 2006 
La 30 iunie 2006, riscurile totale se ridicau la valoarea de 16 089 de milioane EUR, 
comparativ cu valoarea de 16 521 de milioane EUR la 31 decembrie 2005. 
Următorul tabel prezint ă operaţiunile care au avut un efect asupr a valorii capitalului contractat 
de la data ultimului raport. 
Tabel 1: Capital contractat la  30 iunie 2006* milioane EUR (prin 
rotunjire)
Suma contractat ă la 31 decembrie 2005 16 521
Rambursări de 
împrumuturi   
   E u r a t o m  0
   Asisten ţă macro-financiar ă -31
   BEI -1 051
Împrumuturi 
acordate    
   E u r a t o m  5 1
   Asisten ţă macro-financiar ă 19
   BEI 1 017
Diferenţe de curs valutar între EUR şi alte monede -437
Suma contractat ă la 30 iunie 2006 16 089
* Toate împrumuturile garantate (state membre şi nemembre), cu excep ţia dobânzilor nepl ătite datorate şi a 
plăţilor neachitate. 
 
Capitalul contractat pentru opera ţiuni în statele membre se ridica la 2 801 milioane EUR la 30 
iunie 2006, comparativ cu valoarea de 2 966 de milioane EUR la 31 decembrie 2005. 
 
RO 5   RO Capitalul contractat pentru opera ţiuni în statele nemembre se ridica, la 30 iunie 2006, la 13 
288 de milioane EUR, comparativ cu valoar ea de 13 554 de milioane EUR la 31 decembrie 
2005. 
3.2. Riscul anual maxim6 suportat de bugetul Uniunii: opera ţiuni efectuate la 30 
iunie 2006 (a se vedea tabelul A2 din anex ă) 
– Pentru al doilea semestru al anului 2006, riscul anual maxim total se ridic ă la 
valoarea de 1 258 de milioane EUR. 
– În ceea ce prive şte statele membre, riscul atinge valoarea de 397 de milioane EUR. 
– În ceea ce prive şte statele nemembre, riscul reprezint ă 861 de milioane EUR. 
3.3. Riscul anual teoretic maxim7 suportat de bugetul Uniunii: opera ţiuni efectuate 
şi decise la 30 iunie 2006 (a se vedea tabelul A3 din anex ă)8 
– Pentru al doilea semestru al anului  2006, riscul teoretic maxim se ridic ă la valoarea 
de 1 323 de milioane EUR şi, pe baza unor ipoteze, este estimat c ă va ajunge la 2 664 
de milioane EUR în 2014. 
– În ceea ce prive şte statele membre, riscul teoretic maxim se ridic ă la 397 de milioane 
EUR pentru al doilea semestru al anului 2006. Se estimeaz ă o scădere a acestuia pân ă 
la 168 de milioane EUR pân ă în 2014. 
– Pentru statele nemembre, riscul se ridic ă la 926 de milioane EUR pentru al doilea 
semestru al anului 2006. Se estimeaz ă că riscul va atinge valoarea de 2 496 de 
milioane EUR pân ă în 2014. 
4. A CTIVAREA GARAN ŢIILOR BUGETARE  
4.1. Pl ăţi din resurse în numerar 
Comisia recurge la resursele sale în numerar9 pentru a evita întârzierile şi costurile asociate cu 
gestionarea opera ţiunilor sale de împrumut at unci când un debitor se afl ă în întârziere de 
plată. 
4.2. Activarea Fondului de garantare 
Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2728/94 al Consiliului din 31 octombrie 1994, astfel cum a 
fost modificat, a constituit un  Fond de garantare pentru ac ţiuni externe. În eventualitatea unei 
                                                 
6 Termenul tehnic „risc anual maxim” este explicat la punctul 1 din anex ă. 
7 Termenul tehnic „risc anual teoretic maxim”este explicat la punctul 1 din anex ă. 
8 Riscul anual maxim ia în calcul valorile împrumuturilor care r ămân a fi acordate pentru perspectivele 
financiare curente deoarece noul mandat al BE I pentru perioada 2007-2013 nu a fost înc ă stabilit. 
9 În temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE, Euratom) Nr. 1150/2000 al Consiliului din 22 mai 
2000, astfel cum a fost modificat, privind punerea în aplicare a Deciziei 94/728/CE, Euratom, 
referitoare la sistemul resurselor proprii ale Comunit ăţilor. 
 
RO 6   RO rambursări cu întârziere din partea unui beneficiar (o ţară terţă) a unui împrumut acordat sau 
garantat de Comunitate, se face apel la Fondul de garantare pentru acoperirea întârzierii în 
termen de trei luni de la data scadent ă a plăţii.10 
În cursul primului semestru al anului 2006, nu s- a recurs la Fondul de garantare deoarece nu 
s-au înregistrat neramburs ări ale unor astfel de împrumuturi. 
5. A NALIZA CAPACIT ĂŢII TEORETICE DE CREDITARE ŞI GARANTARE DE CARE DISPUNE 
COMUNITATEA ÎN RELA ŢIA CU STATELE NEMEMBRE  
În practic ă, mecanismul Fondului de garantare limiteaz ă capacitatea de creditare şi garantare 
de care dispune Comunitatea în rela ţia cu statele nemembre, de oarece creditele disponibile 
pentru constituirea de rezerve în cadrul fondului sunt limitate de suma înscris ă pentru rezerva 
de garantare din perspectivele financiare actuale11. 
Tabelul A4 din anex ă prezintă o estimare a capacit ăţii de creditare a Comunit ăţii în ceea ce 
priveşte statele nemembre în 2006, în conformitate  cu regulamentul actua l privind Fondul de 
garantare. Metoda de calcul şi referinţele privind textele legale sunt prezentate mai detaliat în 
anexă. 
Tabelul 2 arat ă că operaţiunile de creditare şi de garantare a împrumutu rilor contractate pentru 
statele nemembre reprezentau un total de 13 421 de milioane EUR la 30 iunie 2006. 
Tabel 2: Opera ţiuni de creditare şi de garantare a împrumuturilor contractate pentru 
statele nemembre în milioane EUR (prin rotunjire) 
1. Capital contractat, CE (AMF), Euratom 1 504 
2. Capital contractat, BEI 11 784 
3. Dobânzi nepl ătite datorate1 133 
Suma contractat ă2 la 30 iunie 2006 13 421 
1 Dobânzi nepl ătite datorate în sensul regulamentului de constituire a Fondului de garantare. 
2 Pl ăţile neachitate şi dobânzile de întârziere nu sunt incluse în suma contractat ă care va fi acoperit ă de 
fond şi sunt înscrise separat în sec ţiunea 6. 
Raportul dintre resursele fondului şi credite garantate, în sensul regulamentului de constituire 
a fondului, a fost de 9,85%,  o valoare mai mare fa ţă de cea de 9% prev ăzută în Regulamentul 
nr. 1149/1999 de modificare a Regulamentului nr . 2728/94 de constituire a fondului. Conform 
normelor, la sfâr şitul unui an, excedentul trebuie transferat la o pozi ţie special ă din declara ţia 
de venituri din bugetul gene ral al Uniunii Europene. 
                                                 
10 Pentru mai multe detalii, a se vedea sec ţiunea 2.5. din anex ă. 
11 Cifra anual ă înscrisă în Perspectivele financiare 2000-2006 este de 200 de milioane EUR la pre ţurile din 
1999; în 2006, valoarea era de 229 de milioane EUR. 
 
RO 7   RO 6. S ITUAŢIA FONDULUI DE GARANTARE LA 30 IUNIE 2006 
La 30 iunie 2006, valoarea Fondului de garantar e se ridica la 1 321,33 de milioane EUR. În 
primul semestru din 2006 s-au înregistrat urm ătoarele opera ţiuni: 
– Venitul net provenit din investi ţii ale activelor fondului se ridica la 24,8 milioane 
EUR la 30 iunie 2006. 
În primul semestru din 2006 nu s- a realizat nicio recuperare. 
Valoarea total ă a arieratelor, la 30 iunie 2006, reprezentând dobânzile de penalizare aplicate 
Republicii Argentina, se ridic ă la 1 718 493,12 USD, di n care 1 448 433,44 USD 
(echivalentul a 1 139 332,53 EUR) r ămân în continuare s ă fie recuperate de c ătre fond. Soldul 
este datorat BEI. 
7. S OLIDITATE RELATIV Ă 
Raportul dintre valoarea resurselor fondului  la 30 iunie 2006 (1 321,33 de milioane EUR) şi 
riscul anual teoretic maxim pentru împrumut uri acordate statelor nemembre în 2006 (926 de 
milioane EUR) este estimat la 71% (a se vedea Tabelul A3 din anex ă) 12. 
                                                 
12 Trebuie re ţinut faptul c ă estimarea riscului anual teoretic maxim pentru exerci ţiul 2006, men ţionată în 
Tabelul A3, se refer ă numai la al doilea semestru din 2006. Pentru realizarea de compara ţii, această 
valoare a fost exprimat ă pe o perioad ă de 12 luni (pentru compara ţia de mai sus). 
 
RO 8   RO Partea a doua: Evalua rea riscurilor: Situa ţia financiar ă şi 
economic ă a ţărilor terţe beneficiare ale celor mai importante 
operaţiuni de împrumuturi 
1. I NTRODUCERE  
Valorile din partea întâi ofer ă informaţii cu privire la as pectele cantitative al e riscului suportat 
de bugetul general. Cu toat e acestea, calitatea riscurilor  care depind de tipul opera ţiunii şi 
situaţia împrumutatului trebuie, de asemenea, s ă fie evaluat ă. Documentul de lucru al 
personalului Comisiei prezint ă în mod separat tabele privind evaluarea riscului pentru fiecare 
ţară13. În continuare este prezentat ă pe scurt aceast ă analiză. 
2. S TATE ADERENTE  
În prima jum ătate a anului 2006, valoarea real ă a PIB-ului în Bulgaria  a crescut accelerat la 
6,1% (de la 5,5% în 2005). Aceasta s-a datorat, în principal, acumul ării foarte puternice de 
capital fix brut, care a crescut cu peste 20%, şi unei cre şteri susţinute a consumului privat. 
Deficitul de cont curent s-a acc entuat, atingând valo area de 13,9% din PIB,  în principal ca 
urmare a unui excedent mai redus în balan ţa serviciilor şi a diminu ării transferurilor curente 
din străinătate. În prima jum ătate a anului 2006, cre şterea exportu rilor de m ărfuri a dep ăşit 
valoarea importurilor, ceea ce a fost îns ă insuficient pentru a preveni o u şoară creştere în 
continuare a deficitului comercial. Ca şi în 2005, deficitul de cont curent a fost aproape în 
întregime acoperit de intr ările nete provenite din investi ţiile străine directe. 
În ceea ce prive şte România , în prima jum ătate a anului 2006, valoarea real ă a PIB-ului s-a 
relansat într-o cre ştere puternic ă, atingând 7,4%, dup ă o scădere lentă la 4,1% în 2005, în 
special din cauza impactului negativ al inunda ţiilor semnificative şi a schimb ărilor structurale 
care au afectat ac tivitatea industrial ă. Creşterea economic ă a fost relativ echilibrat ă în primul 
semestru al anului 2006, fiind determinat ă atât de cre şterea de 11,8% a consumului 
gospodăriilor, cât şi de creşterea investi ţiilor, de 11,9%. Procesul de dezinfla ţie din 2006 a 
fost mai rapid decât se prevedea şi creşterea anual ă a indicelui pre ţurilor de consum (IPC) a 
scăzut la 5,5% în septembr ie, de la 8,6% la sfâr şitul anului 2005. De-a lungul anului 2006, 
deficitul de cont cu rent a continuat s ă crească, de la 8,7% din PIB,  valoare înregistrat ă în 
2005, pân ă la aproximativ 9,6% în iulie 2006, determinat în mare m ăsură de intrările 
substanţiale de investi ţii străine directe (care au acoperit peste 70% din deficit), de 
împrumuturile din sectorul privat şi de investi ţiile de portofoliu. Datoria extern ă a ţării a 
crescut cu aproximativ 5 miliarde EUR în prima jum ătate a anului 2006, în special ca urmare 
a creşterii rapide a datoriei externe private pe termen scurt, îns ă a înregistrat o u şoară 
diminuare, pân ă la aproximativ 37% din PIB. 
                                                 
13 SEC(2007) 241 
 
RO 9   RO 3. ŢĂRI CANDIDATE  
În Turcia, creşterea real ă anuală a PIB-ului a fost de 7% în prima jum ătate a anului 2006, 
comparativ cu 7,4% în 2005. Cre şterea este preconizat ă să oscileze între 5-6% în 2006. 
Deficitul de cont curent a atin s valoarea de 6,2% din PIB în 2005 şi se preconizeaz ă că se va 
stabiliza în 2006, în mare parte datorit ă îmbunătăţirii competitivit ăţii preţurilor şi a costurilor 
ca urmare a deprecierii lir ei în mai-iunie 2006. Intr ările brute de investi ţii străine directe au 
atins valoarea de 3% din PIB în 2005 şi în prima jum ătate a anului 2006, ceea ce a contribuit, 
prin urmare, la finan ţarea a aproximativ jum ătate din deficitul de cont curent. Datoria extern ă 
a ţării reprezenta aproximativ  40% din PIB la sfâr şitul anului 2005. 
În cazul fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, creşterea PIB-ului s-a diminuat, ajungând 
la 2,6% (în termeni reali) în prima jum ătate a anului 2006, comparativ cu 3,8% pentru aceea şi 
perioadă a anului precedent. Principalii factori ai acestei încetiniri au fost evolu ţiile mai slabe 
ale produc ţiei industriale şi ale construc ţiilor. Cu toate acestea, principalii indicatori 
evidenţiază o accelerare real ă a produc ţiei industriale în cursul celui  de-al treilea trimestru din 
2006, ceea ce ar putea duce la o cre ştere totală a PIB-ului în 2006 de ap roape 4%. Deficitul de 
cont curent s-a ameliorat considerabil în  2005 când rezultate comerciale mai bune şi 
transferurile mai semnificative din str ăinătate au redus deficitul de  la 7,7% din PIB în 2004 la 
1,4% din PIB în 2005. În 2006, se preconizeaz ă creşterea acestuia c ătre valoarea de 2-3% din 
PIB. Intrările brute de investi ţii străine directe reprezentau 1,7% din PIB în 2005, dar au 
crescut brusc în prima jum ătate a anului 2006, la aproximativ 6% din PIB, în urma unor 
intrări semnificative de investi ţii străine directe asociate privatiz ării. Datoria extern ă a ţării a 
atins valoarea de 47% din PIB la sfâr şitul anului 2005. 
4. ŢĂRI POTEN ŢIAL CANDIDATE  
În Albania , creşterea anual ă a PIB-ului se situa la 5,5% (în termeni reali) în 2005. Deficitul 
de cont curent (inclusiv transferuri oficia le) a atins valoarea de 6,9% din PIB în 2005. 
Deficitul comercial a stagnat la 24,1% din PIB în 2005 şi în primele cinci luni din 2006, apoi 
a sporit cu 18% în  fiecare an. Intr ările brute de investi ţii străine directe au atins valoarea de 
3,1% din PIB în 2005, iar datoria extern ă a ţării reprezenta 17,6% din PIB la sfâr şitul anului 
2005. Totalul datori ei publice a sc ăzut la aproximativ 55,3% din PIB în 2005. 
În Bosnia şi Herţegovina , creşterea anual ă a PIB-ului se situa la  aproximativ 5,5% (în 
termeni reali) în 2005. Se preconizeaz ă stabilizarea cre şterii la aproximativ 5% în 2006. 
Deficitul de cont curent a crescut pân ă la 22,5% din PIB în 2005, par ţial ca efect al 
introducerii taxei pe valoare ad ăugată la importuri. Acesta a sc ăzut din nou în prima jum ătate 
a anului 2006 şi se estimeaz ă că se va situa în jurul valorii de 20% la sfâr şitul anului. Intr ările 
brute de investi ţii străine au atins valoarea de 3,2% din PIB în 2005. Datoria public ă externă a 
ţării reprezenta 30% din PIB la sfâr şitul anului 2005, în timp ce datoria extern ă privată era 
estimată, de asemenea, la aproximativ 30% din PIB. 
În Serbia , creşterea anual ă a PIB-ului se situa la 6,3% (în termeni reali) în 2005. În primul 
trimestru al anului 2006, aceasta s-a men ţinut la valoarea de 6,3%. De ficitul de cont curent a 
atins 9,8% din PIB în 2005 şi a continuat s ă crească de-a lungul anului 2006. Intr ările brute de 
investiţii străine directe au atins valoarea de 6,1 % din PIB în 2005, iar datoria extern ă a ţării 
reprezenta 66% din PIB la sfâr şitul lunii iulie 2006. Datoria public ă a scăzut în urma anul ării 
datoriei de 600 de milioane EUR de c ătre Clubul Creditorilor din Paris, asociat ă finalizării 
reuşite a programului recent al FMI din februarie 2006. 
 
RO 10   RO În Muntenegru , creşterea anual ă a PIB-ului se situa la 4,1% (în termeni reali) în 2005. În 
primul semestru al anului 2006, cre şterea a cunoscut un ritm accelerat, ajungând la 6,5%. 
Deficitul de cont curent a atins 12,2% din PIB în 2005 şi a continuat s ă crească pe parcursul 
anului 2006. Intr ările brute de investi ţii străine directe au atins 22,8% din PIB în 2005, iar 
datoria extern ă a ţării a reprezentat 42,6% din PIB la sfâr şitul anului 2005. În iulie 2006, 
Muntenegru a ajuns la un acord cu Serb ia privind repartizarea drepturilor şi obligaţiilor 
financiare în urma separ ării fostei uniuni statale. Acordul a confirmat estim ările anterioare 
privind nivelul datoriilor. 
5. N OILE STATE INDEPENDENTE  
În Georgia, în ciuda şocurilor externe, cre şterea economic ă pare să se menţină; după o 
creştere foarte puternic ă de 9,3% în 2005, infla ţia a atins un nivel maxim de 14,5% la mijlocul 
anului 2006, iar principala problem ă a politicii economice este  revenirea la infla ţia de un nivel 
exprimat printr-o singur ă cifră. Echilibrul comercial s-a degradat şi poate fi previzionat la 
19% din PIB (14,6% în 2005). Cre şterea transferurile private şi oficiale amortizeaz ă impactul 
asupra contului curent, al c ărui deficit este preconi zat, cu toate acestea, s ă atingă 10% din PIB 
în acest an (5,4% în 2005). Datorit ă rezultatelor economice puternice, datoria public ă externă 
a Georgiei a fost redus ă rapid la aproximativ 23%  din PIB (27% în 2005). 
În Ucraina, economia pare s ă se fi adaptat repede cre şterii preţurilor la importul de petrol şi 
gaz şi se observ ă o relansare a cre şterii în prima jum ătate a anului 2006 (5,5% anual 
comparativ cu 2,6% în 2005 per ansamblu). Sol dul contului curent a devenit negativ, fiind 
asociat cu dezvolt ările concomitente ale pie ţei oţelului, principalul produs de export al 
Ucrainei. Datoria public ă externă a Ucrainei a sc ăzut la 12,5% din PIB (15,3% în 2005), în 
timp ce accesul îmbun ătăţit al sectorului privat pe pie ţele străine de capital men ţine datoria 
externă totală la aproximativ 45% din PIB. Cre şterea preţurilor la produc ţie nu a avut înc ă un 
impact asupra pre ţurilor de consum, care au revenit la valori cu o singur ă cifră la jumătatea 
anului 2006. În august, Standard & Poor’s a confirmat, îns ă, pentru Ucraina ratingul pentru 
împrumuturi suverane pe termen lung la  BB-, în special pe baza nivelului sc ăzut al îndator ării. 
În Moldova, se preconizeaz ă diminuarea cre şterii PIB-ului, care a dep ăşit 7% în 2005, la 3% 
în 2006. Acesta este rezultatul unor puternice şocuri externe cu care se confrunt ă economia 
Moldovei – dublarea pre ţului la gazul natural importat din Rusia şi restricţia impusă la 
exporturile de vin din Moldova . În anul 2006, se preconizeaz ă că deficitul comercial şi cel de 
cont curent vor dep ăşi 50%, respectiv 10% din PIB. De asemenea, se preconizeaz ă o creştere 
a inflaţiei de peste 12% anul acesta. Deteriorarea mediului economi c extern al Moldovei vine 
într-un moment în care ţara a reuşit în sfârşit să îşi restructureze datoria la Clubul Creditorilor 
din Paris şi este pe cale s ă îşi reducă treptat nivelul de îndatorare extern ă. 
Economia Tajikistanului  a continuat s ă crească puternic în 2005-2006, în propor ţie de 7% 
până la 8%. Soldul bugetar, care  a fost excedentar timp de tr ei ani consecutiv (2003-2005), 
este preconizat s ă înregistreze un deficit moderat în 2006. Datorit ă acordului privind datoriile 
bilaterale, încheiat cu succes cu  Rusia, cel mai mare creditor al  Tajikistanului, datoria extern ă 
a scăzut la mai pu ţin de 40% din PIB în 2005. Deteriorarea deficitului comercial (de la 7% din 
PIB în 2004 şi 12% în 2005 la valoarea previzionat ă de peste 16% în 2006) este compensat ă 
în mare m ăsură de creşterea rapid ă a transferurilor din str ăinătate. Ca urmare, se preconizeaz ă 
o creştere moderat ă a deficitului de cont curent în 2006 (de la 3,6% în 2005 la aproximativ 
4,5%). Acoperirea rezervelor of iciale brute din importuri r ămâne relativ sc ăzută, deoarece 
reprezintă mai puţin de dou ă luni de importuri. Acordul FMI privind Facilitatea de cre ştere şi 
 
RO 11   RO reducere a s ărăciei a fost încheiat cu succes la începutul anului 2006. Autorit ăţile au demarat 
pregătirile în vederea unui nou acord. 
6. A LTE ŢĂRI TERŢE 
Algeria a trecut printr-o pauz ă politică majoră în 2005 când pre şedintele Bouteflika a luat 
măsuri pentru a pun cap ăt „tragediei na ţionale” din anii ‘90, punâ nd accent pe nevoia de 
dezvoltare economic ă. Preţurile record ale petrolului au determinat o stabilitate şi o 
prosperitate f ără precedent pentru economia Algeriei, precum şi o oportunitate foarte bun ă 
pentru reform ă. Programul de finan ţare al guvernului, de 60 miliarde USD, în favoarea 
infrastructurii, locuin ţelor, educa ţiei şi formării profesionale ar trebui s ă contribuie la 
viabilitatea cre şterii pe termen lung. Cu toate acestea, în ciuda liberaliz ării sectorului bancar 
în 1990, pia ţa financiar ă algeriană rămâne mult subdezvoltat ă. Mai mult, cu numai trei 
pachete de ac ţiuni comercializate şi o capitalizare a pie ţei de 1,4 miliarde USD, bursa de 
schimb din Alger continu ă să rămână o piaţă instabilă. În contextul perspectivei ader ării la 
Organizaţia Mondial ă a Comerţului (WTO) şi al intrării în vigoare a Acordului de asociere cu 
UE, Algeria şi-a semnalat în mod clar inten ţia de a crea pie ţe libere şi comerţ liber. Principala 
problemă cu care se confrunt ă ţara în prezent este reprezentat ă de consolidarea şi accelerarea 
procesului de reform ă iniţiat în ultimii ani. 
Economia Iordaniei a continuat s ă crească puternic în 2006, cu o cre ştere reală a PIB-ului de 
6,7% în primul trimestru al anului 2006. Rata şomajului r ămâne ridicat ă (atingând 15,7% în 
2005). Se preconizeaz ă o creştere a ratei infla ţiei în 2006, la 6,3% (2005: 3.8%). Autorit ăţile 
au intensificat consolidarea fiscal ă în 2005 şi 2006, pentru a reduce deficitul bugetar (cu 
excepţia subven ţiilor) până la 6,6% din PIB, de la 10,1 în 2005. Pentru 2006, se preconizeaz ă 
creşterea deficitului de cont cu rent extern (inclusiv subven ţiile) de la 18,2% în 2005 la 20,7% 
din PIB ( şi comparativ cu un excedent de 11,6% în 2003). De şi creşterea exporturilor de 
mărfuri a rămas semnificativ ă, deficitul comercial a crescut la 38,8% din PIB în 2005 (2004: 
29,6%) în contextul unei importante cre şteri a importurilor, reflectând o cre ştere accentuat ă a 
cererii interne, pre ţuri mai mari la petrol şi importan ţa produselor importate în cadrul 
exporturilor. Deficitul de cont curent a continuat s ă fie finanţat prin intr ări de capital, inclusiv 
investiţii străine directe, transferuri externe şi intrări de portofolii, în principal din regiune. În 
acelaşi timp, se estimeaz ă o apreciere a ratei de schimb reale efective, dup ă mulţi ani de 
depreciere. 
Se estimeaz ă că creşterea Braziliei va atinge 3,5% în 2006, iar infla ţia a scăzut la cel mai mic 
nivel de la adoptarea sistemului de ţintire a infla ţiei. Creşterea susţinută a exporturilor şi 
preţurile în cre ştere ale m ărfurilor au permis ţării să atingă un excedent important de cont 
curent (previzionat la 1,1% din PIB în 2006). Raportul dintre PIB şi datoria extern ă a scăzut şi 
se previzioneaz ă o nouă scădere, la 21,1% pân ă la sfârşitul anului 2006. Eforturile de reducere 
a gradul de îndatorare public ă externă dau rezultate: din februari e 2006, cotarea creditului 
suveran al Braziliei a fost majorat ă de două dintre principalele agen ţii de rating al  creditelor, 
iar rata dobânzii se situeaz ă la un nivel sc ăzut, comparativ cu cel din trecut. Ţara continu ă, 
totuşi, să prezinte o vulnerabilitate ridicat ă în cadrul rela ţiilor externe, în ciuda progreselor 
recente înregistrate în ceea ce prive şte gestionarea datoriei publice. Datoria public ă rămâne 
superioară valorii de 50%, fiind influen ţată foarte mult de varia ţiile ratei dobâ nzii, într-un 
context de maturitate medie. 
Se preconizeaz ă o creştere a economiei Argentinei cu 9,2% în 2005. Infla ţia ar trebui s ă 
ajungă l a  1 2 %  l a  s f â r şitul anului 2007 Caracterul puterni c al economiei a determinat 
îmbunătăţiri semnificative ale finan ţelor publice, soldul primar pozitiv fiind preconizat s ă 
 
RO 12   RO ajungă la aproximativ 4,5% din PIB în 2005. Sectorul bancar este în tr-un proces de reabilitare 
treptată, însă rămâne totu şi slab. Persist ă incertitudini în ceea ce prive şte cadrul legal şi 
politica guvernamental ă privind serviciile publice, ceea ce continu ă să aibă efecte 
defavorabile asupra încred erii investitorilor str ăini. În plus, faptul c ă ţara nu mai are nevoie s ă 
apeleze la FMI dup ă plata integral ă a tuturor datoriilor sale c ătre acesta în decembrie 2005 nu 
pare să determine progresul reformelor  structurale în vederea elimin ării vulnerabilit ăţilor pe 
termen lung. Argentina continu ă să înregistreze arierate fa ţă de BEI, prin neplata dobânzilor 
de penalizare (1,7 milioane USD) provenite din arieratele determinate de criza financiar ă 
naţională.