RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 862/2007 privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale /* COM/2012/0528 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 862/2007 privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale (Text cu relevanță pentru SEE) 1. Introducere Obiectivul principal al Regulamentului (CE) nr. 862/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2007 privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale[1] (denumit în continuare „regulamentul”) este colectarea și compilarea unor statistici europene privind migrația și protecția internațională. Acesta este primul raport pe care Comisia trebuie să îl prezinte Parlamentului European și Consiliului în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 862/2007. La articolul 12 din regulamentul menționat se prevede, în special, că „până la 20 august 2012 și, ulterior, din trei în trei ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind statisticile compilate în temeiul prezentului regulament și calitatea acestora”. În prezentul raport sunt documentate progresele realizate de statele membre, împreună cu Comisia (Eurostat), în ceea ce privește punerea în aplicare a regulamentului menționat mai sus. 2. Statisticile care intră sub incidența regulamentului Regulamentul (CE) nr. 862/2007 vizează compilarea statisticilor europene referitoare la migrație și la protecția internațională (azil). Principalele domenii ale statisticilor aflate sub incidența regulamentului sunt următoarele: · fluxurile migratorii internaționale defalcate pe grupuri de cetățenii, grupuri de țări de naștere, grupuri de țări de reședință anterioară/viitoare, în funcție de vârstă și sex; grupuri de populație defalcate pe grupuri de cetățenii și grupuri de țări de naștere, în funcție de vârstă și sex, precum și dobândirea cetățeniei în funcție de țara de cetățenie anterioară (articolul 3); · cererile de azil, deciziile în primă instanță și în recurs prin care se acordă sau se retrag diferite forme ale statutului de protecție internațională, cererile de azil ale minorilor neînsoțiți, defalcate în funcție de cetățenie; statisticile privind aplicarea dispozițiilor Regulamentului Dublin pentru transferul solicitanților de azil între statele membre (articolul 4); · resortisanții unor țări terțe cărora li s-a refuzat intrarea pe teritoriul statului membru la frontiera externă, resortisanții unor țări terțe descoperiți în situații ilegale pe teritoriul statului membru conform legislației naționale privind imigrația, defalcați în funcție de cetățenie (articolul 5); · permisele de reședință eliberate resortisanților unor țări terțe, defalcate în funcție de cetățenie, de durata de valabilitate a permisului și de motivul (categoria de imigrare) emiterii permisului (articolul 6); · resortisanții unor țări terțe care fac obiectul unui ordin de a părăsi teritoriul statului membru, conform legislației privind imigrația, și resortisanții unor țări terțe care sunt înregistrați ca urmând să plece după emiterea unui astfel de ordin, defalcați în funcție de cetățenie (articolul 7). Ca parte a procesului de punere în aplicare, Comisia a continuat să dezvolte și să mențină o strânsă colaborare cu diferitele autorități naționale implicate în producerea și furnizarea datelor pentru regulament. Statisticile privind fluxurile migratorii și grupurile de populație sunt, în general, furnizate Comisiei (Eurostat) de către institutele naționale de statistică (INS). Statisticile privind permisele de reședință și azilul sunt, de obicei, furnizate direct de ministerele afacerilor interne și serviciile de imigrare. Statisticile privind controalele la frontieră și expulzarea migranților neautorizați pot fi furnizate, de asemenea, de ministerele afacerilor interne sau de serviciile de imigrare, sau de către poliție. Principalele caracteristici ale acestor statistici sunt prezentate în tabelul 1 de mai jos. Tabelul 1: Principalele caracteristici ale acestor statistici || Articolul 3 Fluxuri migratorii, grupuri de populație, dobândirea cetățeniei || Articolul 4 Azil || Articolele 5 și 7 Asigurarea aplicării legislației în domeniul imigrației || Articolul 6 Permisele de reședință Acoperire geografică || 35 de țări (31 țări UE/AELS + ME + HR + MK + TR) || 31 țări UE/AELS || 31 țări UE/AELS || 31 țări UE/AELS Primul an de culegere a datelor || 2008 || 2008 || 2008 || 2008 Periodicitate || Anual || Lunar/trimestrial/anual || Anual || Anual Termenul pentru transmiterea datelor || 12 luni de la sfârșitul anului de referință || 2 luni după perioada de referință (PR) pentru datele lunare/trimestriale 3 luni după PR pentru datele anuale || 3 luni de la sfârșitul anului de referință || 6 luni de la sfârșitul anului de referință Furnizorii de date || Institutele naționale de statistică || Ministerele afacerilor interne (sau agențiile de imigrare conexe) || Ministerele afacerilor interne, agențiile de imigrare sau poliția de frontieră. || Ministerele afacerilor interne (sau agențiile de imigrare conexe) 3. Legislația de punere în aplicare Regulamentul (CE) nr. 862/2007 stabilește cadrul comun pentru compilarea statisticilor privind migrația și protecția internațională. Cu toate acestea, în scopul producerii de date comparabile și armonizate între statele membre, a fost necesară completarea acestuia cu două măsuri de punere în aplicare asociate, adoptate de Comisie: · Regulamentul (UE) nr. 216/2010 al Comisiei[2] definește categoriile de motive pentru eliberarea permiselor de reședință pentru statisticile furnizate în temeiul articolului 6 din regulament. Motivele pentru eliberarea permiselor sunt legate de categoriile și subcategoriile de imigrare în cadrul cărora li se permite șederea resortisanților din țările terțe (de exemplu, persoane cărora li se permite șederea din motive legate de muncă, cu o subcategorie pentru permisele eliberate în cadrul programelor destinate lucrătorilor cu înaltă calificare); · Regulamentul (UE) nr. 351/2010 al Comisiei[3] definește grupurile de țări de naștere, grupurile de țări de domiciliu curent anterior, grupurile de țări de domiciliu curent viitor, grupurile de cetățenii pentru statisticile privind fluxurile migratorii și grupurile de populație furnizate în conformitate cu articolul 3 din regulament. 4. Contextul istoric Timp de mulți ani înainte de intrarea în vigoare a regulamentului, multe dintre statisticile aflate sub incidența regulamentului au fost colectate pe bază voluntară. Odată cu adoptarea regulamentului, conținutul și definițiile acestor statistici au suferit modificări semnificative pentru a garanta că satisfac mai bine necesitățile în continuă evoluție ale utilizatorilor. Înainte de punerea în aplicare a regulamentului, statisticile europene privind migrația se caracterizau prin disponibilitatea nesatisfăcătoare a datelor și un grad scăzut de armonizare. De multe ori, nu puteau fi produse date agregate de bază la nivelul UE deoarece nu existau date componente naționale pentru unele state membre sau datele respective erau pregătite folosind definiții statistice foarte divergente. Lipsa armonizării a dus la situația în care analizele și compararea datelor referitoare la diferite state membre nu erau fiabile și erau susceptibile să inducă în eroare. Acest lucru a însemnat că un sector important al politicii publice europene a fost lipsit de statistici adecvate pentru a alimenta procesul de luare a deciziilor bazat pe date concrete. Necesitatea unei mai bune colectări și analize a statisticilor privind migrația și azilul a fost menționată în concluziile Consiliului European de la Salonic din 2003. În același an, Parlamentul European a subliniat necesitatea de a adopta o legislație europeană specifică în domeniul statisticilor care să asigure producerea unor statistici complete necesare pentru elaborarea unor politici europene echitabile și eficiente în domeniul migrației. Această situație a condus la pregătirea propunerii legislative a Comisiei pentru prezentul regulament. 5. Calitatea datelor statistice produse 5.1. Relevanța pentru utilizatori În cadrul Comisiei, principalul utilizator al statisticilor privind migrația și azilul este DG Afaceri Interne. Totuși, aceste statistici sunt utilizate, de asemenea, în mod frecvent de alte direcții generale, în special de către DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune și de către DG Justiție. O utilizare importantă a statisticilor a fost pentru repartizarea anuală între statele membre a pachetului bugetar al programului Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii. În conformitate cu normele de instituire a fondurilor, alocarea bugetară anuală se bazează în primul rând pe statisticile legate de migrație și azil colectate de Eurostat. În prezent, statisticile necesare pentru fonduri intră aproape în totalitate sub incidența regulamentului. Acest lucru prezintă un avantaj special, și anume disponibilitatea mai mare a metadatelor complete pentru aceste statistici, ceea ce permite Comisiei să garanteze mai prompt că statisticile utilizate pentru alocare sunt conforme cu conceptele și cerințele stabilite în legislație pentru fonduri. Statisticile sunt utilizate în mai multe publicații ale Comisiei, precum și în elaborarea rapoartelor periodice, a propunerilor de politici și a analizelor. De exemplu, raportul anual al Comisiei privind imigrația și azilul[4] folosește aceste statistici ca mijloc de a cuantifica progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Pactului european privind imigrația și azilul din 2008 și de a formula recomandări pentru noi acțiuni. Concentrându-se în mod specific asupra imigrației, Comunicarea Comisiei din 2011 privind migrația[5] se bazează în mare măsură pe aceste statistici, atât în text, cât și în anexele statistice. În mod similar, în domeniul azilului, Comunicarea Comisiei privind consolidarea solidarității pe teritoriul UE[6] prezintă statistici detaliate privind azilul și alte forme de protecție internațională furnizate și publicate de Eurostat. Statisticile Eurostat privind migrația sunt importante, de asemenea, pentru publicații precum raportul demografic al Comisiei Europene[7] și pentru rapoartele privind situația socioeconomică a migranților în Europa[8]. Statisticile privind migrația și azilul sunt utilizate, de asemenea, de Rețeaua europeană de migrație (REM)[9] ca bază pentru rapoartele sale statistice și analitice anuale la nivel național și la nivelul UE. Statisticile alimentează, de asemenea, studiile și rapoartele REM care abordează importante aspecte politice de actualitate. O altă utilizare a acestor statistici la nivel european a fost de a sprijini agențiile Uniunii Europene care își desfășoară activitatea în domeniul migrației, cum este Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (Frontex) și, mai recent, Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO). Statisticile colectate în conformitate cu regulamentul sunt preluate pe scară largă în publicații oficiale și folosite de o gamă largă de utilizatori. În afară de publicarea pe site-ul internet al Eurostat și în diverse baze de date online, Eurostat pune la dispoziție statistici actualizate și comentarii statistice în cadrul unor publicații periodice trimestriale și anuale. Statisticile produse în conformitate cu regulamentul sunt folosite în mod regulat de către administrațiile naționale, cercetătorii universitari și grupurile societății civile care lucrează la o varietate de subiecte precum integrarea imigranților, elaborarea și monitorizarea procedurilor naționale în materie de azil și imigrație, precum și elaborarea previziunilor demografice și de ocupare a forței de muncă. Anumite nevoi statistice referitoare la migrație și azil, care nu sunt satisfăcute în totalitate de statisticile colectate în conformitate cu regulamentul, sunt acoperite prin intermediul unor „acorduri tacite” în vigoare cu furnizorii naționali de date. De exemplu, aceste acorduri se aplică statisticilor privind noile cereri de azil (spre deosebire de totalul cererilor). Această practică poate continua să fie aplicată în viitor pentru a răspunde noilor nevoi de statistici care pot apărea în contextul noii legislații, precum și până la intrarea în vigoare a noii legislații, de exemplu privind solicitanții de azil și persoanele care beneficiază de protecție internațională, lucrătorii sezonieri, persoanele transferate în cadrul aceleiași întreprinderi, studenții și cercetătorii, precum și pentru categorii de date care nu sunt reglementate de legislația UE, dar care sunt necesare pentru elaborarea politicilor UE în domeniul migrației. Deficitul de date statistice privind minorii neînsoțiți a fost abordat în contextul revizuirii orientărilor pentru colectarea de date în temeiul articolului 6 din Regulamentul privind statisticile din domeniul migrației. Orientările revizuite, finalizate la 11 ianuarie 2011, permit Eurostat să colecteze date privind minorii neînsoțiți alții decât cei care solicită azil. Un indicator al relevanței datelor privind migrația pentru utilizatorii datelor Eurostat este numărul de date sau publicații descărcate de pe site-ul internet al Eurostat până în 2011. Cifrele prezentate în tabelul 2 ilustrează că datele referitoare la migrație (urmată de azil) sunt datele cel mai des accesate. Ele arată o creștere a datelor accesate de utilizatori între 2010 și 2011. Tabelul 2: Numărul de accesări ale publicațiilor și datelor Eurostat prin intermediul site-ului internet al Eurostat, 2010 și 2011 Colecții de date || Articolul 3 Fluxuri migratorii, grupuri de populație, dobândirea cetățeniei || Articolul 4 Azil || Articolele 5 și 7 Asigurarea aplicării legislației în domeniul imigrației || Articolul 6 Permisele de reședință || TOTAL 2010 || 26753 || 12452 || 3518 || 4709 || 47432 2011 (din ianuarie până în octombrie) || 48917 || 10862 || 3881 || 3862 || 67522 5.2. Exactitatea datelor transmise către Eurostat Nu se poate evalua cu ușurință exactitatea și fiabilitatea statisticilor colectate în temeiul regulamentului. Anumite indicații privind fiabilitatea datelor în ceea ce privește conformitatea lor cu definițiile se pot baza pe comparabilitatea și coerența datelor, după cum se arată la punctul 5.5 de mai jos. Exactitatea datelor colectate în temeiul articolelor 4-7 din regulament (și, în multe state membre, în conformitate cu articolul 3) depinde de acuratețea și eficiența sistemelor administrative subiacente. Restructurarea pe scară largă a sistemelor administrative legate de azil și controlul imigrației, precum și pentru înregistrarea populației, a avut, așadar, un impact pozitiv puternic asupra exactității datelor statistice. Multe state membre au introdus sisteme administrative mai integrate și mai cuprinzătoare care utilizează metode moderne de informație și comunicații. De exemplu, activitățile de control la frontieră au, prin natura lor, o răspândire geografică largă și sunt deseori desfășurate de diferite autorități. Integrarea sistemelor administrative a redus riscul ca acțiunile (de exemplu, o decizie de a refuza accesul la un post de trecere a frontierei într-o zonă îndepărtată) să nu fie corect contabilizate și să nu fie incluse în datele naționale globale. Sistemele mai sofisticate au redus, de asemenea, riscul contabilizării multiple, de exemplu, permițând identificarea cazurilor în care o persoană a făcut deja o cerere de azil (și, prin urmare, nu ar trebui să nu fie contabilizată încă o dată ca solicitant de azil pentru prima oară). În mod similar, restructurarea sistemelor de înregistrare a populației a permis să se garanteze includerea corectă și rapidă a informațiilor referitoare la persoane (care furnizează deseori informații unor birouri locale sau regionale) în datele naționale. Interconectarea înregistrărilor între sistemele locale a oferit la rândul ei, în unele cazuri, un mijloc mai eficient de a contabiliza emigrația. Statele membre au informat în permanență Eurostat cu privire la schimbările în curs ale sistemelor administrative și au solicitat consiliere și confirmarea că datele îndeplinesc cerințele regulamentului. Încă mai apar probleme legate de absența datelor și de date incomplete. Aceste probleme pot varia de la nefurnizarea, în cel mai rău caz, a datelor prevăzute la un articol din regulament până la absența unui anumit tabel sau a unei defalcări. Cauza frecventă a lipsei defalcărilor a fost neînregistrarea anumitor informații în sistemele administrative care sunt folosite deseori ca surse de date. Așa s-a întâmplat, de exemplu, cu absența (sau disponibilitatea limitată) în unele state membre a informațiilor privind vârsta și sexul preluate din înregistrările administrative referitoare la imigrație și azil. O serie de autorități naționale au introdus proceduri îmbunătățite pentru a garanta colectarea informațiilor necesare în cadrul unui proces administrativ în materie de imigrație, precum și sisteme informatice mai bune, pentru ca aceste informații să poată fi accesate rapid și incluse în datele statistice. Comisia a adoptat măsuri de urmărire a neconformității ca răspuns la cele mai grave cazuri de lipsă a datelor sau de furnizare a unor date incomplete – atunci când, de exemplu, o țară nu a furnizat date ca răspuns la o colectare de date. Acțiunile întreprinse au demonstrat că marea majoritate a statelor membre fac eforturi serioase pentru a respecta cerințele. De asemenea, în mai multe cazuri, o soluție la dificultăți ar putea fi găsită datorită colaborării reciproce între autoritățile naționale și serviciile Comisiei. Tabelul 3 ilustrează faptul că integralitatea datelor este o problemă în principal în cazul informațiilor pentru permisele de reședință. Tabelul 3: Integralitatea datelor pentru fiecare domeniu (date pentru 2011) Articolul 3 Fluxuri migratorii, grupuri de populație, dobândirea cetățeniei || Articolul 4 Azil || Articolele 5 și 7 Asigurarea aplicării legislației în domeniul imigrației || Articolul 6 Permisele de reședință - Date complete pentru 26 de țări - Date incomplete pentru 3 țări - Absența datelor pentru 2 țări || - Date complete pentru 24 de țări - Date incomplete pentru 6 țări - Absența datelor pentru 1 țară || - Date complete pentru 26 de țări - Date incomplete pentru 4 țări - Absența datelor pentru 1 țară || - Date complete pentru 22 de țări - Date incomplete pentru 5 țări - Absența datelor pentru 4 țări 5.3. Respectarea termenelor În funcție de tipul de date vizate, datele care intră sub incidența regulamentului trebuie să fie furnizate între 2 și 12 luni de la sfârșitul perioadei de referință. În special în primii ani de referință din regulament, o serie de state membre s-au confruntat cu dificultăți serioase în ceea ce privește satisfacerea cerințelor privind respectarea termenelor. Aceste probleme au fost depășite în mare măsură prin introducerea de noi metode și proceduri statistice la nivel național. Mai rămân unele probleme legate de respectarea termenelor, dar acestea sunt cazuri izolate și nerecurente cauzate, de exemplu, de schimbări în rândul personalului sau de perturbări determinate de modificări aduse sistemelor informatice. Unele state membre se mai confruntă cu probleme mai sistematice legate de respectarea termenelor, mai ales pentru colectarea datelor referitoare la aplicarea legislației în domeniul imigrației și la eliberarea permiselor de reședință, însă se fac eforturi în vederea soluționării acestora. Tabelul 4: Țările care nu furnizează în timp util date pentru fiecare domeniu Articolul 3 Fluxuri migratorii, grupuri de populație, dobândirea cetățeniei || Articolul 4 Azil || Articolele 5 și 7 Asigurarea aplicării legislației în domeniul imigrației || Articolul 6 Permisele de reședință Articolul 5 || Articolul 7 1 din 29 (absența datelor pentru 2 țări) || 2 din 30 (absența datelor pentru 1 țară) || 16 din 30 (întârzieri între 1 și 365 de zile) (absența datelor pentru 1 țară) || 15 din 31 (întârzieri între 1 și 29 de zile) (absența datelor pentru 2 țări) || 9 din 27 (întârzieri între 1 și 35 de zile) (absența datelor pentru 4 țări) 5.4. Accesibilitatea datelor transmise Datele privind migrația (și metadatele) pentru toate cele patru domenii sunt disponibile gratuit pe site-ul internet al Eurostat în cadrul temei dedicate populației și condițiilor sociale („Population and social conditions”). Datele sunt incluse în culegeri de publicații precum Anuarul Eurostat[10], precum și publicații detaliate axate pe teme specifice legate de migrație[11]. Articolul Migration and migrant population statistics[12] disponibil pe pagina „Statistics explained” a site-ului internet al Eurostat a fost în mod constant în rândul celor zece articole cel mai frecvent consultate. Grație furnizării la timp a unor date mai complete în conformitate cu regulamentul, Eurostat a fost în măsură să asigure o respectare mai bună a termenelor în procesul său de prelucrare și difuzare a datelor. Perioada de timp între primirea datelor de către Eurostat și publicarea datelor validate în baza de date a Eurostat destinată difuzării către publicul larg a scăzut semnificativ ca urmare a punerii în aplicare a regulamentului. De exemplu, datele lunare privind cererile de azil sunt publicate acum în mod normal în termen de maximum 4 zile. Statisticile sunt publicate, de asemenea, la nivel național. 5.5. Comparabilitate și coerență 5.5.1. Definiții Pentru a asigura comparabilitatea statisticilor produse, Regulamentul stabilește definiții armonizate care trebuie aplicate datelor furnizate Comisiei (Eurostat). Aceste definiții se bazează pe recomandările statistice al Organizației Națiunilor Unite, precum și pe legislația europeană în vigoare în materie de azil, permise de reședință și controlul frontierelor externe. Regulamentul a permis autorităților naționale să aplice definițiile naționale existente datelor furnizate pentru primul an de aplicare a regulamentului (date referitoare la 2008). Această dispoziție oferea autorităților naționale timp suplimentar pentru a opera modificările necesare la procedurile destinate să asigure respectarea definițiilor armonizate. Când autoritățile naționale au introdus modificări în definițiile statistice, s-a produs o pierdere a comparabilității pe termen scurt între datele pentru diferiți ani, ceea ce a determinat întreruperi în seriile de timp statistice. Cu toate acestea, pe termen mediu și lung, comparabilitatea va fi stimulată puternic de utilizarea unor definiții armonizate fixe. Aplicarea definițiilor armonizate și ajustarea datelor provenite din surse naționale pentru a se conforma acestor definiții poate fi o sarcină complexă. Deseori, definițiile naționale corespund practicilor și normelor administrative. Problemele care țin de definiții au fost cel mai greu de soluționat în ceea ce privește statisticile privind fluxurile migratorii și grupurile de populații prevăzute la articolul 3 din regulament. Cele mai mari diferențe între sistemele naționale în ceea ce privește sursele datelor utilizate apar tocmai pentru aceste date. În cazul câtorva țări, până și identificarea surselor adecvate pentru aceste date a fost o sarcină dificilă. Șapte țări nu au putut să utilizeze criteriul perioadei de 12 luni pentru definirea fluxurilor de imigrație/emigrație, de exemplu, din cauza faptului că definiția statistică națională a migrației (spre deosebire de vizită) se baza pe criteriul perioadei de trei luni (un migrant are nevoie de un permis de reședință pentru o ședere care depășește trei luni). În ceea ce privește articolele 5 și 7 privind asigurarea aplicării legislației în domeniul imigrației, este posibil ca 11 țări să fi deviat de la definiția standard, în sensul că nu au fost în măsură să confirme dacă statisticile contabilizau persoane în loc de decizii administrative sau/și dacă persoanele erau luate în calcul o singură dată în aceeași categorie în anul de referință. 5.5.2. Sursele datelor Comparabilitatea între țări este împiedicată de faptul că în statele membre există diferențe mari în ceea ce privește sursele datelor utilizate pentru elaborarea statisticilor privind migrația și reședința cetățenilor UE și a resortisanților țărilor terțe. Regulamentul permite statelor membre să bazeze datele statistice furnizate pe eventualele surse de date adecvate, în funcție de disponibilitatea și practicile naționale. Statisticile compilate în temeiul regulamentului se bazează pe date preluate din anchetele realizate la frontieră și în cadrul gospodăriilor, din registrele populației și registrele administrative referitoare la controalele la frontieră, procedurile de azil și acordarea permiselor de reședință pe teritoriul statelor membre. În practică, aceste diferențe în ceea ce privește sursa datelor influențează numai statisticile anuale privind fluxurile migratorii și grupurile de populație, furnizate în conformitate cu articolul 3 din regulament. După cum se arată în tabelul 5 de mai jos, toate statisticile furnizate în conformitate cu celelalte articole din regulament sunt bazate pe surse de date administrative. Creșterea gradului de armonizare în ceea ce privește gestionarea sistemelor de imigrație și azil în UE (de exemplu, prin punerea în aplicare a sistemului european comun de azil) a contribuit la asigurarea unei bune comparabilități a acestor surse administrative și a datelor statistice rezultate. Articolul 9 alineatul (1) din regulament permite, de asemenea, utilizarea, în cadrul procedurii statistice, a unor „metode de estimare statistică bine documentate, bazate pe date științifice”. Astfel de estimări se pot face atunci când nu sunt disponibile date observate direct sau, de exemplu, atunci când datele care provin din surse naționale disponibile trebuie ajustate pentru a respecta definițiile cerute. Într-o serie de țări au fost utilizate timp îndelungat estimări statistice, ca parte a procesului de producție a statisticilor oficiale privind migrația, în special atunci când se utilizau preponderent surse de date din anchete. Intenția acestei dispoziții a fost de a garanta că, în cazul în care autoritățile naționale ar utiliza în continuare estimări, procedurile folosite pentru estimare sunt transparente și documentate în mod clar. Estimările sunt utilizate, în general, numai la pregătirea statisticilor colectate în conformitate cu articolul 3 din regulament. Tabelul 5: Prezentarea surselor de date Articolul 3 Migrație || Articolul 4 Azil || Articolele 5 și 7 Asigurarea aplicării legislației în domeniul imigrației || Articolul 6 Permisele de reședință Registre de evidență a populației; registre/baze de date cu străini; registre/baze de date cu permise de reședință; registre/baze de date cu permise de muncă; anchete prin sondaj la frontieră; recensăminte; anchete prin sondaj în gospodării; metode estimative; altele. || Surse administrative || Surse administrative || Surse administrative 5.5.3. Coerența Atunci când sunt posibile comparațiile, rezultatele indică un grad ridicat de coerență cu datele colectate și publicate în alte exerciții și de alte autorități. Eventualele diferențe între datele transmise către Eurostat și statisticile publicate de autoritățile naționale pot fi explicate prin diferențe în ceea ce privește definiția, de exemplu, în cazul în care statele membre au ales să păstreze definițiile existente pentru statisticile publicate la nivel național. Statisticile referitoare la populația rezidentă colectate în conformitate cu articolul 3 din regulament sunt coerente cu statisticile privind totalul populației colectate separat de Eurostat ca parte a statisticilor sale demografice. În ceea ce privește statisticile referitoare la azil (articolul 4), ținând seama de diferențele specifice în definiție, datele corespund în mare măsură cu datele comparabile publicate de departamentul statistic al Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați. 5.6. Alte măsuri de îmbunătățire a calității Pe lângă datele solicitate în temeiul regulamentului, statele membre trebuie să furnizeze metadate detaliate care ilustrează, printre alte aspecte, sursele de date și procedurile, eventualele estimări sau procese de modelare care sunt aplicate datelor, precum și efectele posibile ale acestora asupra respectării definițiilor din regulament. Statele membre au respectat integral această cerință de a furniza metadate detaliate. Articolul 10 alineatul (2) din regulament permite introducerea unui regulament de punere în aplicare al Comisiei de stabilire a „normelor privind standardele de acuratețe și de calitate”. Cu toate acestea, dat fiind că metodele utilizate de statele membre pentru elaborarea statisticilor în temeiul regulamentului sunt în continuă evoluție și că nivelurile de calitate și de exactitate sunt încă în curs de ameliorare, elaborarea de către Comisie a unei propuneri pentru un astfel de regulament de punere în aplicare ar fi prematură în acest moment. Prin urmare, Comisia intenționează să recurgă la un acord tacit, aplicând standarde și teste specifice convenite care urmează să fie utilizate în perioada 2013-2015 pentru a decide dacă datele au o calitate satisfăcătoare pentru a fi publicate. Această abordare este destinată să garanteze că un regulament ulterior de punere în aplicare ar fi realist și viabil și ar aplica standarde de calitate de cel mai înalt nivel posibil. Următorul raport al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea regulamentului (prevăzut pentru august 2015) va conține recomandări pentru conținutul și domeniul de aplicare al unui regulament de punere în aplicare privind standardele de calitate și de exactitate. Rapoartele statelor membre privind calitatea datelor transmise [conform cerințelor articolului 12 alineatul (3) din Regulamentul privind statisticile europene (Regulamentul (CE) 223/2009)] vor furniza informații suplimentare pentru pregătirea unui regulament de punere în aplicare. Comisia a instituit un grup de lucru format din experți în domeniul statisticilor privind migrația din șase institute naționale de statistică pentru a o ajuta la pregătirea standardelor specifice de calitate care trebuie aplicate datelor provenite din diferitele colecții de date aflate sub incidența regulamentului. 6. Costurile și sarcina legate de statisticile privind migrația Tipurile de statistici cerute în conformitate cu regulamentul sunt necesare, de asemenea, în scopuri naționale, cum ar fi pentru gestionarea sistemului național de prelucrare a cererilor de azil sau pentru monitorizarea politicilor de control la frontieră. În aproape toate cazurile, datele utilizate pentru producerea statisticilor se bazează pe sistemele administrative și statistice existente. Sarcinile specifice, introduse de regulament, asupra autorităților naționale sunt, prin urmare, legate de necesitatea de a pregăti anumite defalcări sau tabele care nu ar putea fi produse altfel și de necesitatea de a aplica definițiile și conceptele statistice armonizate. Pentru unele autorități naționale, acest lucru a avut drept rezultat costuri punctuale asociate cu adaptările necesare la metode, proceduri și sisteme. Amploarea sarcinii suplimentare a variat între statele membre în funcție de gradul de similitudine între sistemele naționale existente pentru statisticile privind migrația și cerințele regulamentului. Cu toate acestea, în majoritatea statelor membre și pentru majoritatea statisticilor care intră sub incidența regulamentului, costurile suplimentare și sarcina se consideră relativ limitate și proporționale cu avantajele pe care îl prezintă atât la nivelul UE, cât și la nivel național faptul de a deține statistici mai complete și mai armonizate în domeniul migrației. 7. Monitorizarea conformității Punerea în aplicare a regulamentului a dus la creșterea gradului de integralitate și de armonizare a statisticilor europene privind migrația și protecția internațională. Cu toate acestea, în ciuda acestor progrese, sunt necesare eforturi suplimentare pentru unele dintre statisticile colectate și în unele dintre statele membre. Regulamentul cuprinde patru mari colecții de date care prezintă fiecare dificultăți metodologice specifice. Discuțiile cu furnizorii naționali de date în timpul pregătirii regulamentului au arătat că procesul de punere în aplicare ar trebui să se desfășoare în mod iterativ, cu îmbunătățiri progresive pe parcursul unei anumite perioade de timp. Cu toate acestea, trebuie să se depună eforturi continue pentru a se asigura punerea în aplicare integrală și soluționarea problemelor de neconformitate cu regulamentul care ar mai putea exista. 8. Concluzie Regulamentul (CE) nr. 862/2007 a dus la îmbunătățiri considerabile ale statisticilor europene privind migrația și protecția internațională. Datele furnizate Comisiei de autoritățile naționale sunt mai complete și, în majoritatea cazurilor, se bazează, în prezent, pe definiții statistice comparabile. Utilizarea acestor statistici de către organismele oficiale la nivel european și național, de către organismele neguvernamentale și de către cetățeni a crescut în consecință. Având în vedere gama largă de statistici colectate în temeiul regulamentului, precum și complexitatea conceptuală și metodologică a subiectelor statistice acoperite, era de așteptat ca procesul de punere în aplicare să ia timp și să prezinte o serie de dificultăți. Multe dintre problemele identificate la începutul procesului de punere în aplicare a regulamentului au fost soluționate. Cu toate acestea, încă mai există carențe semnificative în datele furnizate de unele state membre, în principal în ceea ce privește absența unor statistici-cheie, nefurnizarea la timp a datelor pentru unele domenii, precum și aplicarea incorectă a definițiilor statistice armonizate. Datele cerute conform regulamentului ar trebui să reflecte necesitățile în continuă evoluție ale utilizatorilor, ținând seama de capacitatea furnizorilor de date. Acest lucru ar putea duce la modificări viitoare ale regulamentului în vederea adăugării de noi categorii de date sau de defalcări specifice și/sau a eliminării cerințelor în materie de date, ori de câte ori sunt considerate mai puțin utile. Pentru a soluționa problemele rămase cu aceste statistici, trebuie depuse eforturi reînnoite și concertate. În acest sens, este nevoie de comunicare și cooperare continuă între autoritățile naționale competente și Comisie. [1] JO L 199, 31.7.2007, p. 23. [2] Regulamentul (UE) nr. 216/2010 al Comisiei din 15 martie 2010 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 862/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale, în ceea ce privește definițiile categoriilor de motive pentru eliberarea permiselor de ședere. (JO L 66, 16.3.2010, p. 1). [3] Regulamentul (UE) nr. 351/2010 al Comisiei din 23 aprilie 2010 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 862/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare din domeniul migrației și protecției internaționale, în ceea ce privește definițiile categoriilor de grupuri de țări de naștere, ale grupurilor de țări de domiciliu curent anterior, ale grupurilor de țări de domiciliu curent viitor și ale grupurilor de cetățenii. (JO L 104, 24.4.2010, p. 37). [4] Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Raport anual privind imigrația și azilul (COM (2011) 291 final) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0291:FIN:RO:PDF [5] Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor: Comunicare privind migrația (COM(2011) 248 final) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0248:FIN:RO:PDF [6] Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor: Comunicare privind consolidarea solidarității în domeniul azilului pe teritoriul UE (COM (2011) 835 final) http://ec.europa.eu/homeaffairs/news/intro/docs/201112/1_EN_ACT_part1_v6.pdf [7] Document de lucru al serviciilor Comisiei: Raport demografic 2010 – europeni mai bătrâni, mai mulți și mai diverși (Demography Report 2010 - Older, more numerous and diverse Europeans) http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KE-ET-10-001 [8] Migranții în Europa: un portret statistic al primei și celei de-a doua generații (Migrants in Europe: a statistical portrait of the first and second generation) http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-31-10-539 [9] Decizia 2008/381/CE a Consiliului din 14 mai 2008 de instituire a unei Rețele europene de migrație (JO L 131, 21.5.2008, p.7). [10] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-CD-11-001 [11] A se vedea, de exemplu, publicațiile Eurostat „Statistics in Focus” dedicate unor teme precum solicitanții de azil și hotărârile în primă instanță privind cererile de azil (Asylum applicants and first instance decisions on asylum applications): al doilea trimestru al 2011 – Numărul 11/2012 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-SF-12-011 sau scăderea imigrației către statele membre ale UE cu 6% și creșterea emigrației cu 13% în 2008 (Immigration to EU Member States down by 6 % and emigration up by 13 % in 2008) – Numărul 1/2011 [12] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Migration_and_migrant_population_statistics