Muntenegru are un anumit nivel de pregătire/este pregătit într-o măsură moderată în ceea ce privește combaterea criminalității organizate. Au fost realizate anumite progrese, inclusiv cu privire la abordarea recomandărilor de anul trecut, în special în ceea ce privește crearea unui registru centralizat al conturilor bancare, o capacitate consolidată și profesionalism din partea poliției și un număr crescut de proceduri în curs de desfășurare cu privire la confiscarea activelor. A fost stabilit un bilanț inițial al investigărilor privind traficul de persoane și spălarea banilor. Organizarea internă și coordonarea agențiilor de aplicare a legii au fost îmbunătățite în continuare, după cum se reflectă în numărul tot mai mare de investigări, arestări și sechestre. Cu toate acestea, Muntenegru trebuie în continuare să rezolve anumite deficiențe fundamentale și sistemice în sistemul său de justiție penală, inclusiv modul în care sunt soluționate cauzele de criminalitate organizată în instanțe. Au fost realizate anumite progrese în ceea ce privește combaterea terorismului și prevenirea/combaterea extremismului violent, în conformitate cu obiectivele stabilite în Planul de acțiune comun privind combaterea terorismului pentru Balcanii de Vest și în acordul bilateral de punere în aplicare.

Muntenegru a atins un anumit nivel de pregătire în combaterea corupției. Acesta a realizat progrese limitate în ceea ce privește recomandările de anul trecut, care au fost abordate doar parțial în ceea ce privește bilanțul aferent reprimării și prevenirii corupției și un nou cadru instituțional pentru biroul de recuperare a activelor. Agenția de combatere a corupției, care funcționează sub conducerea nou­numită, a continuat să fie întărită prin activități de consolidare a capacităților și asistență tehnică. Cu toate acestea, au existat în continuare provocări legate de independența sa, stabilirea priorităților, abordarea selectivă și calitatea deciziilor sale. Agenția nu a demonstrat încă o abordare proactivă în toate domeniile care intră sub incidența mandatului său, inclusiv în ceea ce privește protecția avertizorilor de integritate, controlul finanțării partidelor politice și a campaniei electorale și supravegherea activității de lobby. Este necesară continuarea îmbunătățirii bilanțului privind sechestrarea și confiscarea bunurilor provenite din săvârșirea de infracțiuni. Corupția este în continuare predominantă în multe domenii și continuă să reprezinte o preocupare majoră. Sunt necesare o voință politică puternică pentru a aborda în mod eficient această sursă de preocupare, precum și un răspuns ferm al justiției penale privind corupția la nivel înalt.

În ceea ce privește criteriile economice, Serbia are un nivel de pregătire moderat/adecvat în ceea ce privește dezvoltarea unei economii de piață funcționale. Înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19, ritmul creșterii PIB-ului s-a intensificat pe măsură ce cererea internă s-a consolidat. Dezechilibrele externe s-au amplificat, dar finanțarea acestora a rămas optimă datorită fluxurilor mari de investiții străine directe. Presiunile asupra prețurilor au fost diminuate iar așteptările privind inflația au fost ținute sub control. Prin reducerea deficitului bugetar și menținerea unei poziții fiscale prudente, Serbia a îmbunătățit semnificativ sustenabilitatea datoriei. Performanța pieței muncii s-a îmbunătățit, înregistrându-se cele mai scăzute rate ale șomajului din ultimul deceniu; totuși, acest lucru s-a datorat și emigrării la scară largă. Cu toate acestea, se preconizează că criza provocată de pandemia de COVID-19 va deteriora puternic perspectivele economice în 2020, în special în ceea ce privește creșterea PIB-ului, finanțele publice și ocuparea forței de muncă. Cu toate că au fost realizate anumite progrese cu privire la reformele legate de administrația fiscală și privatizarea băncilor de stat, alte reforme structurale ale administrației publice și ale întreprinderilor de stat au avansat lent. Este necesară combaterea deficiențelor din cadrul bugetar. Nu s-au înregistrat progrese cu privire la consolidarea normelor fiscale. Statul își menține poziția fermă în cadrul economiei, iar sectorul privat este afectat de deficiențele statului de drept.

În ceea ce privește combaterea criminalității organizate, Serbia are un anumit nivel de pregătire, înregistrând progrese limitate pe parcursul perioadei de raportare, legate în special de reformele structurale și cooperarea între agenții. Serbia își consolidează cooperarea cu Europol. În ansamblu, Serbia nu dispune încă de un bilanț convingător de investigări eficace, urmăriri penale și condamnări definitive cu privire la cauzele de criminalitate gravă și organizată, care să aibă drept rezultat creșterea numărului de active confiscate. Este necesar ca Serbia să își intensifice eforturile cu privire la dezmembrarea grupurilor infracționale organizate de dimensiuni mari și care își desfășoară activitatea la nivel internațional.

Serbia are un anumit nivel de pregătire în ceea ce privește combaterea corupției. În cursul perioadei de raportare s-au înregistrat progrese limitate. Au fost luate măsuri operaționale pentru consolidarea mandatului și asigurarea independenței Agenției de combatere a corupției, precum și pentru consolidarea capacităților acesteia în vederea punerii în aplicare a legii privind prevenirea corupției, la intrarea în vigoare a acesteia în septembrie 2020. Modificările aduse de legea privind organizarea și jurisdicția autorităților guvernamentale în vederea suprimării criminalității organizate, terorismului și corupției, în vigoare din martie 2018, au avut unele rezultate în ceea ce privește cauzele soluționate. În ansamblu, corupția reprezintă în continuare un motiv de îngrijorare. Încă nu există un mecanism eficace de coordonare cu privire la prevenirea acesteia. Numărul de cauze soluționate privind corupția la nivel înalt a scăzut comparativ cu anii precedenți. Este necesar ca Serbia să depună eforturi mai mari și să intensifice prevenirea și reprimarea corupției.

Sistemul judiciar din Serbia are un anumit nivel de pregătire. În cursul perioadei de raportare nu s-au înregistrat progrese. Reforma constituțională a sistemului judiciar a fost suspendată până după alegerile parlamentare din 2020. Această întârziere are repercusiuni asupra adoptării legislației judiciare conexe, care este necesară pentru sporirea garanțiilor pentru independența sistemului judiciar. Posibilitatea continuării influenței politice asupra sistemului judiciar în cadrul legislației actuale reprezintă o preocupare majoră. Serbia a depus în continuare eforturi referitoare la reducerea cauzelor nesoluționate privind executarea silită și armonizarea practicilor instanțelor judecătorești.

În ceea ce privește criteriile economice, Macedonia de Nord are un nivel bun de pregătire cu privire la dezvoltarea unei economii de piață funcționale, dar a înregistrat progrese limitate în perioada de raportare. Creșterea economică s-a accelerat în 2019 concomitent cu creșterea investițiilor, dar, din aprilie 2020, criza provocată de pandemia de COVID-19 și-a pus amprenta asupra economiei și finanțelor publice. Autoritățile au luat o serie de măsuri privind acordarea de sprijin întreprinderilor și gospodăriilor, pentru a atenua impactul economic și social al crizei. În perioada de raportare, transparența fiscală a fost îmbunătățită în continuare. Cu toate acestea, reformele semnificative din punct de vedere fiscal privind impozitarea venitului și sistemul de pensii, introduse la începutul anului 2019, au fost inversate. În plus, punerea în aplicare a cheltuielilor de capital public a rămas semnificativ scăzută, iar stabilizarea datoriei publice nu este încă asigurată. Înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19, ratele șomajului au continuat să scadă, inclusiv pentru tinerii lucrători, iar ocuparea informală a forței de muncă a scăzut ușor. Cu toate acestea, este probabil ca impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 să inverseze aceste tendințe pozitive. Ratele de participare rămân scăzute, chiar dacă ponderea femeilor pe piața muncii a crescut. Sectorul financiar a rămas robust, iar creditarea sectorului privat a fost consolidată. Mediul de afaceri continuă să fie afectat de o pondere ridicată a economiei informale.

Țara are un anumit nivel de pregătire/este pregătită într-o măsură moderată în domeniul libertății de exprimare și a înregistrat progrese limitate în perioada de raportare. Situația generală și climatul în care își desfășoară activitatea mass-media rămân, în general, favorabile libertății mass-mediei și permit raportarea critică din partea mass-mediei, deși s-au intensificat tensiunile în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 și în contextul alegerilor. Este necesară intensificarea eforturilor de autoreglementare pentru sprijinirea progreselor privind standardele profesionale și calitatea jurnalismului. Este importantă asigurarea unei mai mari transparențe în ceea ce privește publicitatea în mass-media plătită de către instituțiile de stat, partidele politice și întreprinderile publice. Sunt necesare soluții durabile pentru a asigura independența, standardele profesionale și sustenabilitatea financiară ale postului public de radiodifuziune. Este esențial să se continue acordarea de sprijin pluralismului mass-mediei, promovării profesionalismului, raportării imparțiale și jurnalismului de investigație, precum și dezvoltării rezilienței pentru combaterea eficace a dezinformării. Sustenabilitatea financiară a mass-mediei independente și condițiile de lucru ale jurnaliștilor reprezintă în continuare o provocare.

Cadrul juridic privind protecția drepturilor fundamentale este în mare măsură în conformitate cu standardele europene. Procesul de dezinstituționalizare este în curs de desfășurare, iar relocarea copiilor pentru îngrijirea în cadrul comunității este în curs. Ministerul muncii și politicii sociale investește în servicii comunitare, inclusiv pentru sprijinirea victimelor violenței de gen. Este esențial ca aceste servicii să fie disponibile în continuare. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru abordarea recomandărilor organismelor europene și internaționale pentru drepturile omului, în special în ceea ce privește tratamentul persoanelor reținute și condamnate. Decizia Curții Constituționale de abrogare a Legii privind prevenirea și protecția împotriva discriminării din motive procedurale înseamnă că țara nu are în prezent un cadru juridic cuprinzător privind nediscriminarea și un organism de promovare a egalității. Această lacună gravă trebuie soluționată de noua legislatură. De asemenea, este important ca țara să îmbunătățească punerea în aplicare a legislației privind discursul urii și a planului național de acțiune pentru punerea în aplicare a Convenției de la Istanbul. Cu toate că instituirea mecanismului de supraveghere externă a poliției a fost finalizată, absența investigatorilor cu adevărat independenți poate împiedica activitatea unității de a combate în mod eficace impunitatea poliției. Țara ar trebui să ia măsuri urgente pentru continuarea îmbunătățirii situației din penitenciare și pentru susținerea alternativelor la detenție.

În ceea ce privește combaterea corupției, Macedonia de Nord are un anumit nivel de pregătire/este pregătită într-o măsură moderată. S-au înregistrat progrese satisfăcătoare prin consolidarea bilanțului acesteia cu privire la investigarea, urmărirea penală și judecarea cauzelor de corupție la nivel înalt. Comisia de Stat pentru Prevenirea Corupției a fost deosebit de proactivă în prevenirea corupției și a deschis numeroase dosare, inclusiv dosare care implică funcționari de rang înalt din întregul spectru politic, în conformitate cu recomandarea de anul trecut. Se depun în continuare eforturi pentru a se avansa în ceea ce privește soluționarea cauzelor instrumentate de Parchetul Special și asumarea răspunderii pentru interceptările ilegale. Fostul șef al Parchetului Speciala fost condamnat în iunie 2020 în primă instanță în așa-numitul „caz racket” privind acuzațiile de extorcare și abuz în serviciu în legătură cu o cauză instrumentată de Parchetul Special. Corupția este predominantă în numeroase domenii și este necesară asigurarea unei abordări mai proactive din partea tuturor actorilor implicați în prevenirea și combaterea corupției.

Sistemul judiciar al Macedoniei de Nord are un anumit nivel de pregătire/este pregătit într-o măsură moderată. S-au înregistrat progrese semnificative cu privire la punerea în aplicare a strategiei de reformă judiciară, fiind astfel abordate „prioritățile de reformă urgente” și recomandările Comisiei de la Veneția și ale Grupului de experți la nivel înalt cu privire la problemele sistemice ale statului de drept. Sunt în continuare necesare eforturi pentru a asigura punerea în aplicare sistematică a planului de acțiune actualizat al strategiei de reformă judiciară. Instituțiile judiciare pun în aplicare noi reguli pentru numirea, promovarea, disciplinarea și revocarea judecătorilor, iar Consiliul judiciar și-a exercitat rolul într-un mod mai proactiv. Ca urmare a eforturilor din ultimii ani cu privire la reformă, Macedonia de Nord a instituit mecanisme pentru asigurarea independenței și asumării răspunderii sistemului judiciar, precum normele privind numirile pe bază de merit, verificarea activelor și a conflictelor de interese și proceduri disciplinare. Macedonia de Nord ar trebui să asigure utilizarea fermă și consecventă a acestor mecanisme înainte de a prevedea modificări suplimentare în acest domeniu. Legea privind Parchetul a intrat în vigoare în iunie 2020. Scopul legii este, printre altele, de a asigura o soluție durabilă pentru cauzele instrumentate de Parchetul Special și de a stabili asumarea răspunderii cu privire la infracțiunile care decurg din interceptările ilegale ale comunicațiilor și în legătură cu acestea. De asemenea, a fost adoptată Legea revizuită privind Consiliul Procurorilor. Punerea în aplicare eficace a cadrului juridic, precum și eforturile sporite ale tuturor părților interesate de a demonstra caracterul exemplar al acestora vor contribui la creșterea încrederii publice în sistemul judiciar.

Reforma în curs a serviciilor de informații a dus la înființarea, în septembrie 2019, a Agenției naționale de securitate, concepută ca organism de stat independent fără competențe polițienești, spre deosebire de predecesorul acestuia, Biroul pentru securitate și contrainformații (UBK). Acest lucru este în conformitate cu recomandările Grupului de experți la nivel înalt privind problemele sistemice ale statului de drept. Agenția tehnică operațională a continuat să funcționeze. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se asigura că aceasta are acces la toate instrumentele necesare pentru îndeplinirea mandatului său. Trebuie consolidată capacitatea de monitorizare de către Parlament a serviciilor de informații.

Albania

În ceea ce privește criteriile politice, mediul politic din Albania a continuat să fie marcat de o polarizare intensă. Activitățile parlamentare au fost afectate de renunțarea de către membrii opoziției la mandat. Continuitatea instituțională a fost totuși asigurată prin ocuparea treptată a locurilor parlamentare vacante. La sfârșitul perioadei de raportare, adunarea avea 122 de membri din 140. Opoziția a decis să boicoteze alegerile locale din 30 iunie 2019. Acestea au avut loc, cu toate că președintele a emis o decizie de amânare a votului până în octombrie. Parlamentul a inițiat o procedură de punere sub acuzare a președintelui, care a fost finalizată la sfârșitul lunii iulie 2020. Comisia ad-hoc de anchetă a Parlamentului a concluzionat că, deși președintele și-a depășit competențele constituționale, încălcările nu au justificat punerea acestuia sub acuzare. Impasul politic din țară s-a încheiat în ianuarie 2020, când majoritatea aflată la guvernare și opoziția parlamentară și extraparlamentară au ajuns la un acord privind progresele în vederea reformei electorale, prin înființarea Consiliului politic, o platformă pentru a finaliza discuțiile tehnice și politice și pentru a pune în aplicare recomandările nerezolvate ale Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE/ODIHR), asigurând finanțarea transparentă a partidelor politice și a campaniilor electorale. La 5 iunie 2020, Consiliul politic a ajuns la un acord important privind introducerea treptată a unei administrații electorale depolitizate, în conformitate cu recomandările OSCE/ODIHR. Părțile au convenit, de asemenea, cu privire la introducerea identificării electronice a tuturor alegătorilor (în cazurile în care aceasta este viabilă din punct de vedere tehnic), restructurarea Comisiei electorale centrale și alcătuirea Colegiului electoral din judecători care au făcut obiectul unei verificări. Modificările aduse Codului electoral au fost adoptate de către Parlament la 23 iulie 2020, în conformitate cu acordul din 5 iunie 2020, îndeplinind astfel condiția pentru prima CIG. În plus, la 30 iulie, Parlamentul a adoptat anumite amendamente la Constituție referitoare la sistemul electoral. Aceste modificări, care nu au legătură cu punerea în aplicare a recomandărilor OSCE/ODIHR, au necesitat modificări suplimentare ale Codului electoral, care au fost discutate de partidele din Consiliul politic, dar fără a ajunge la un compromis înainte ca Parlamentul să voteze cu privire la acestea la 5 octombrie. În pofida rezultatului pozitiv al acordului din 5 iunie 2020, dialogul politic din țară necesită îmbunătățire, în special cu privire la reforma electorală și punerea în aplicare a acesteia.

La 9 iunie 2020, guvernul a prezentat, în cadrul unei reuniuni extinse a Consiliului național pentru integrare europeană, un plan de acțiune privind abordarea condițiilor și priorităților stabilite în Concluziile Consiliului din martie 2020 privind Albania. La 6 mai 2020, guvernul a desemnat negociatorul-șef și echipa de negociere.

Albania este pregătită într-o măsură moderată în ceea ce privește reforma administrației publice. Eforturile au continuat în mai multe domenii conexe, înregistrându-se unele progrese în ceea ce privește aplicarea orientărilor referitoare la evaluările impactului normativ în cadrul tuturor ministerelor de resort, elaborarea pachetului legislativ legat de planificarea politicilor, creșterea numărului de servicii electronice și îmbunătățirea transparenței privind colectarea datelor și gestionarea resurselor umane între nivelul central și cel local. Aceste realizări concrete necesită o consolidare suplimentară. În special, guvernul trebuie să intensifice eforturile privind elaborarea de politici bazate pe date concrete, prin consolidarea capacității administrative în cadrul ministerelor de resort în ceea ce privește planificarea și monitorizarea politicilor, colectarea datelor, precum și utilizarea evaluărilor impactului normativ pentru a influența mai bine politicile.

Sistemul judiciar al Albaniei are un anumit nivel de pregătire/este moderat pregătit. Punerea în aplicare a unei reforme cuprinzătoare și riguroase a justiției a continuat în mod constant, fapt concretizat în progrese satisfăcătoare în ansamblu. Noile instituții pentru autoguvernarea sistemului judiciar și-au îndeplinit atribuțiile, inclusiv cu privire la gestionarea proceselor de ocupare a posturilor vacante la Înalta Curte și Curtea Constituțională. Înaltul Consiliu Judiciar a finalizat selecția a trei candidați care nu fac parte din corpul magistraților pentru Înalta Curte, numiți la 11 martie 2019, permițând astfel uneia dintre camerele Curții să funcționeze și îndeplinind condiția aferentă pentru prima CIG. Procesul de selecție pentru cel de-al patrulea membru care nu face parte din corpul magistraților este aproape de finalizare. Ceilalți candidați magistrați urmează să fie promovați din rândul cadrelor din sistemul judiciar. Albania înregistrează progrese cu privire la reconstituirea Curții Constituționale și a numit trei noi membri. Aceasta constituie baza asigurării funcționalității Curții Constituționale – o condiție pentru prima CIG care este aproape de a fi îndeplinită – și a creșterii încrederii publice. În decembrie 2019, curtea avea un singur judecător în funcție dintr-un total de nouă, ca urmare a verificării. Curtea are acum patru membri. A existat o dispută cu privire la procedura de numire a unuia dintre judecătorii recent nominalizați. Comisia de la Veneția a emis un aviz cu privire la această problemă, oferind îndrumările necesare autorităților albaneze pentru finalizarea numirilor încă neefectuate în cadrul Curții Constituționale. Cu cei patru membri actuali, curtea are cvorumul minim pentru a se pronunța cu privire la admisibilitatea cauzelor. Procesul de selecție pentru trei posturi vacante este în desfășurare. Procesul a fost ușor afectat de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar se preconizează că va fi finalizat ca prioritate. Finalizarea numirilor în cadrul Curții Constituționale va avea loc în momentul în care Înalta Curte atinge cvorumul necesar de trei cincimi dintre membrii aflați în funcție, deoarece aceasta din urmă este a treia autoritate cu putere de numire, alături de adunare și de Președintele Republicii. Noul procuror general a fost numit, pentru prima dată, în temeiul procedurilor stabilite în cadrul celei mai recente reforme a justiției.

Înființarea Structurii speciale pentru combaterea corupției și a crimei organizate (SPAK) a fost finalizată în 2019, numirea șefului acesteia având loc în decembrie. Având în vedere că au fost numiți treisprezece procurori speciali din cincisprezece, Parchetul Special (SPO) este pe deplin operațional. De asemenea, la 30 iulie 2020, Consiliul Superior al Procuraturii l-a desemnat pe directorul Biroului Național de Investigații (NBI). Acesta și-a preluat atribuțiile. Evoluțiile de mai sus îndeplinesc condiția pentru prima CIG.

Reevaluarea temporară a tuturor judecătorilor și procurorilor (procesul de verificare) a continuat într­un ritm constant, continuând să dea rezultate concrete, îndeplinind astfel condiția pentru prima CIG. Sub egida Comisiei Europene, Operațiunea internațională de monitorizare a continuat să supravegheze procesul. Până în prezent au fost prelucrate peste 286 de dosare, având drept rezultat un procent de concedieri - în special pentru probleme legate de active nejustificate - sau demisii de 62 %. În perioada de limitare a mișcării persoanelor, cauzată de pandemia de COVID-19, instituțiile de verificare au continuat să desfășoare, de la distanță, o serie de activități de investigație importante. Instituțiile de verificare au reluat audierile publice în iunie 2020.

Albania are un anumit nivel de pregătire cu privire la combaterea corupției. În perioada de raportare s-au înregistrat progrese semnificative. Autoritățile albaneze au consolidat capacitățile operaționale, de coordonare și monitorizare în vederea combaterii corupției, îndeplinind astfel condiția pentru prima CIG. Albania și-a continuat eforturile în vederea stabilirii unui bilanț solid cu privire la investigarea, urmărirea penală și judecarea cauzelor privind corupția. Cu toate că verificarea membrilor sistemului judiciar este un proces administrativ, este relevantă evaluarea rezultatelor concrete ale Albaniei cu privire la combaterea corupției. Acestea au inclus demiterea din funcție a unui număr de magistrați de rang înalt, inclusiv la nivelul Curții Constituționale și al Înaltei Curți. În 2019, au avut loc două condamnări definitive pentru corupția pasivă a judecătorilor, a procurorilor și a altor funcționari din sistemul judiciar. În 2019, au avut loc 262 de condamnări pronunțate în primă instanță care au implicat funcționari de rang inferior sau mediu, în plus față de 294 de condamnări pronunțate în primă instanță în 2018. În 2019, au avut loc 246 de condamnări definitive la nivelul instanțelor de apel, care au implicat funcționari de rang inferior sau mediu, în plus față de 289 de condamnări definitive în 2018. Au fost depuse eforturi suplimentare pentru stabilirea unui bilanț solid cu privire la combaterea corupției, deși aceasta este în continuare un obiectiv pe termen lung care continuă să necesite eforturi structurate și consecvente suplimentare. Cu toate că numărul investigărilor în curs de desfășurare este în continuare ridicat, până în prezent, numărul condamnărilor definitive în cauzele care implică funcționari de rang înalt este în continuare limitat. Se preconizează că organismele specializate pentru combaterea corupției nou-înființate (SPAK și instanțele pentru combaterea corupției și a criminalității organizate) vor consolida în mod semnificativ capacitatea generală de investigare și urmărire penală a cazurilor de corupție. Cu toate acestea, în general, corupția rămâne larg răspândită și reprezintă o preocupare majoră.

Albania are un anumit nivel de pregătire în ceea ce privește combaterea criminalității organizate. Albania a realizat progrese semnificative cu privire consolidarea combaterii criminalității organizate, inclusiv prin cooperarea cu statele membre ale UE și prin intermediul planului de acțiune pentru abordarea recomandărilor Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI), îndeplinind astfel condiția pentru prima CIG. Operațiunile polițienești de dezmembrare a grupurilor infracționale organizate s-au intensificat în continuare și au fost realizate progrese semnificative. În 2019, ca și în ultimii ani, Albania a făcut în mod constant dovada angajamentului său ferm de a combate producția și traficul de canabis. Albania permite funcționarea pe teritoriul său a unui mecanism de monitorizare foarte intruziv al unui stat terț (survolări realizate de Guardia di Finanza italiană, cofinanțate de UE). De asemenea, s-a intensificat cooperarea polițienească internațională, în special cu statele membre ale UE, ceea ce a permis efectuarea cu succes a mai multor operațiuni de amploare ale autorităților de asigurare a respectării legii în cursul anului 2019, continuând și în 2020. Cooperarea dintre poliție și procurori s-a intensificat în continuare. SPO a fost înființat și i-a fost pus la dispoziție un set de instrumente de investigare importante. Aceste măsuri reprezintă un oarecare progres concret în ceea ce privește recomandările din ultimii ani în vederea îmbunătățirii bilanțului. Este necesară continuarea eforturilor pentru asigurarea creșterii numărului de urmăriri penale și condamnări definitive, precum și pentru combaterea spălării banilor și confiscarea activelor provenite din săvârșirea de infracțiuni și a altor bunuri nejustificate. În ceea ce privește combaterea spălării banilor, Parlamentul albanez a adoptat „pachetul Moneyval” în iulie 2019, care vizează abordarea recomandărilor emise de Moneyval din raportului acestuia privind Albania publicat în decembrie 2018. Cu toate acestea, la 21 februarie 2020, Grupul de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) a inclus Albania pe lista țărilor în care se impune îmbunătățirea monitorizării și a propus un plan de acțiune axat pe anumite recomandări nerezolvate. Albania și-a asumat angajamentul politic la nivel înalt de a colabora cu GAFI pentru a aborda respectivul plan de acțiune și a început să pună în aplicare măsurile aferente acestuia. În acest sens, o nouă lege privind registrul beneficiarilor efectivi a fost adoptată în Parlament în iulie 2020. S-au înregistrat progrese semnificative cu privire la combaterea terorismului și prevenirea/combaterea extremismului violent prin punerea în aplicare a obiectivelor stabilite în Planul de acțiune comun privind combaterea terorismului pentru Balcanii de Vest și în acordul bilateral de punere în aplicare. Eforturile de punere în aplicare ar trebui susținute în special în ceea ce privește combaterea spălării banilor.

În privința drepturilor fundamentale, Albania respectă instrumentele internaționale din domeniul drepturilor omului și și-a dezvoltat cadrul juridic în conformitate cu standardele europene. Pe parcursul perioadei de raportare, Albania a depus eforturi pentru a îndeplini obligațiile care decurg din acest context. Cu toate acestea, trebuie consolidată punerea în aplicare în ansamblu. În ceea ce privește punerea în aplicare a Legii privind locuințele sociale, au fost aprobate nouă acte legislative secundare în urma unui amplu proces consultativ. Cadrul juridic în domeniul drepturilor copiilor și al justiției pentru minori a fost, de asemenea, îmbunătățit prin intermediul actelor legislative secundare. Sunt în curs de desfășurare eforturi pentru punerea în aplicare a unei reforme cuprinzătoare a sectorului funciar și pentru consolidarea drepturilor de proprietate. Legea privind finalizarea proceselor de împroprietărire tranzitorie a fost adoptată în martie 2020, luând în considerare recomandările avizului Comisiei de la Veneția din octombrie 2019. Sunt necesare noi eforturi pentru continuarea procesului de înregistrare și compensare. Albania trebuie să adopte rapid restul legislației de punere în aplicare legată de Legea-cadru din 2017 privind protecția minorităților naționale. Totodată, Albania elaborează o lege privind organizarea următorului recensământ. Sunt necesare progrese rapide în acest sens, inclusiv cu privire la procesul de înregistrare a proprietăților. Au fost exprimate preocupări de către cetățenii aparținând minorității elene în legătură cu drepturile de proprietate din regiunea coastei sudice. În ceea ce privește libertatea de exprimare, Albania are un anumit nivel de pregătire/este pregătită într-o măsură moderată. În decembrie 2019, Parlamentul a aprobat un set de modificări la Legea privind mass-media, cu scopul de a reglementa mass-media online și anumite aspecte ale defăimării asupra cărora, în iunie 2020, Comisia de la Veneția a emis un aviz. Modificările nu respectă standardele internaționale și principiile libertății mass-mediei și generează preocupări cu privire la creșterea cenzurii și autocenzurii, precum și cu privire la posibilele regrese privind libertatea de exprimare în țară. Reprezentanții majorității aflate la guvernare s-au angajat public să dea curs orientărilor avizului Comisiei de la Veneția. Proiectul de lege privind mass-media este în curs de revizuire, având în vedere avizul Comisiei de la Veneția.

În domeniul migrației, s-au înregistrat anumite progrese cu privire la îmbunătățirea capacității instituționale în domeniul gestionării frontierelor și al azilului. Capacitatea de primire, pentru a face față fluxurilor de migrație mixtă, a fost în continuare îmbunătățită și a rămas suficientă pentru găzduirea numărului crescut de sosiri. Albania este prima dintre țările din Balcanii de Vest în care a intrat în vigoare Acordul cu UE privind statutul poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european (mai 2019). Operațiunea comună Frontex, prin intermediul căreia, la frontiera dintre Grecia și Albania, au fost mobilizate echipe împreună cu polițiștii de frontieră albanezi, s-a dovedit un succes în ceea ce privește consolidarea controalelor la frontiere, sporirea securității la frontierele externe ale UE și combaterea introducerii ilegale de imigranți.

Numărul cererilor de azil neîntemeiate depuse de resortisanții albanezi în UE a scăzut, dar rămâne ridicat și necesită eforturi continue și susținute, inclusiv în ceea ce privește combaterea fenomenului minorilor neînsoțiți. Albania și-a menținut eforturile privind combaterea cererilor de azil neîntemeiate depuse de resortisanții albanezi în statele membre ale UE și țările din spațiul Schengen asociate.

În 2019, s-au înregistrat cu aproximativ 2,7 % mai puține cereri de azil neîntemeiate decât în 2018 și cu aproape 20 % mai puține decât în 2017. Scăderea a continuat în primele două luni ale anului 2020 (înainte de pandemia de COVID-19), înregistrându-se cu 35 % mai puține decât în aceeași perioadă din 2019. În perioada ianuarie-mai 2020, s-au înregistrat 3 305 cereri față de 10 375 în aceeași perioadă din 2019, ceea ce reprezintă o scădere de aproximativ 74 %. „Rata de recunoaștere” (și anume, numărul de cereri aprobate exprimat ca procent din toate deciziile) a fost de aproximativ 6 %, cu 1,6 puncte procentuale mai puțin decât în 2018.

Această problemă a necesitat și va necesita în continuare eforturi semnificative din partea autorităților albaneze. Pe lângă campaniile de informare cu privire la drepturile și obligațiile în cadrul regimului de călătorii fără viză, controalele amănunțite la frontieră, refuzul plecării în cazul cetățenilor cu mijloace insuficiente și acțiunile de combatere a motivelor subiacente, autoritățile albaneze au consolidat dialogul și cooperarea cu cele mai afectate țări. În acest sens, trei ofițeri de legătură ai serviciului de poliție albanez au fost detașați în UE pentru a accelera repatrierea în Albania, iar un ofițer de legătură din UE este detașat la Tirana pentru a acorda asistență în privința verificărilor la ieșire.

În ceea ce privește criteriile economice, Albania a înregistrat anumite progrese și este pregătită într-o măsură moderată în vederea dezvoltării unei economii de piață funcționale. Deși creșterea PIB-ului s-a încetinit din cauza generării mai reduse de energie hidroelectrică, alte sectoare au înregistrat rezultate bune, iar șomajul a continuat să scadă la un nivel record. Exporturile au crescut considerabil, iar ponderea datoriei în PIB a continuat să scadă, dar a rămas ridicată în cursul perioadei de raportare. Băncile au continuat să reducă numărul de împrumuturi neperformante, iar numărul de credite acordate sectorului privat a crescut. S-au luat măsuri în vederea dezvoltării pieței financiare, dar serviciile de intermediere financiară au rămas la un nivel scăzut. Punerea în aplicare a reformei globale în domeniul justiției a avansat în mod adecvat, dar nu a îmbunătățit încă securitatea juridică pentru mediul de afaceri. Pandemia de COVID-19 a exacerbat deficiențele structurale, iar consecințele economice ale acesteia au anulat o parte din progrese.

Albania a înregistrat anumite progrese și are un anumit nivel de pregătire în privința capacității de a face față presiunilor concurenței și forțelor pieței din Uniune. Infrastructura în sectorul energiei, al transporturilor și al comunicațiilor digitale, precum și rezultatele din domeniul educației s-au îmbunătățit, dar există în continuare deficiențe semnificative în comparație cu nivelurile regionale și europene. Competitivitatea Albaniei este afectată de lipsa de cunoștințe antreprenoriale și tehnologice, de o deficiență semnificativă de competențe, de fragilitatea instituțiilor și de nivelurile scăzute ale investițiilor și calității infrastructurii. Integrarea în lanțurile valorice internaționale și exporturile au rămas sub potențial. În plus, consolidarea drepturilor de proprietate și un cadastru pe deplin funcțional reprezintă condiții esențiale pentru creșterea investițiilor și a accesului la finanțare, precum și pentru realizarea competitivității sectorului agricol și sectorului turistic.

În ceea ce privește relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională, Albania a continuat să participe activ la cooperarea regională și a menținut bune relații de vecinătate.

Albania a continuat să își alinieze legislația la cerințele UE într-o serie de domenii, consolidându-și capacitatea de asumare a obligațiilor care decurg din calitatea de stat membru. Țara este pregătită într-o măsură moderată în numeroase domenii, precum controlul financiar, educația și cultura și statistica, sau are un anumit nivel de pregătire în alte domenii, inclusiv în domeniul achizițiilor publice, al politicii sociale și ocupării forței de muncă și al rețelelor transeuropene. Albania va trebui să își continue eforturile în ceea ce privește pregătirile de ansamblu pentru adoptarea și punerea în aplicare a acquis-ului UE. Adoptarea unei politici cuprinzătoare de control financiar public intern și coordonarea punerii în aplicare a acesteia cu actuala administrație publică și cu reforma gestionării finanțelor publice rămân esențiale pentru un sistem funcțional de control intern în sectorul public. Albania ar trebui să continue eforturile de dezvoltare a rețelei de transporturi și a rețelei energetice, precum și măsurile aferente de reformă a conectivității, inclusiv în vederea îmbunătățirii conectivității în întreaga regiune. Albania trebuie să finalizeze adoptarea legislației secundare pentru punerea în aplicare a reformei privind ocuparea forței de muncă și să consolideze coordonarea interinstituțională cu privire la măsurile care afectează grupurile cele mai vulnerabile.

Este necesar să se consolideze capacitatea administrativă și standardele profesionale ale organismelor responsabile de punerea în aplicare a acquis-ului UE și să se garanteze independența organismelor de reglementare. Creșterea gradului de transparență și de asumare a răspunderii, în special prin asigurarea funcționării eficace, eficiente și transparente a sistemului de atribuire a contractelor de achiziții publice și a gestionării finanțelor publice, reprezintă în continuare un aspect esențial. Albania a continuat să se alinieze pe deplin la toate pozițiile și declarațiile adoptate de UE în cadrul politicii sale externe și de securitate comune.