COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind principalele constatări din raportul complet de monitorizare privind stadiul pregătirii Croației pentru aderarea la UE /* COM/2012/0601 final */





COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind principalele constatări din raportul complet de monitorizare privind stadiul pregătirii Croației pentru aderarea la UE 1. Introducere Negocierile de aderare cu Croația s-au încheiat în iunie 2011. După avizul favorabil al Comisiei, avizul conform al Parlamentului European și Decizia Consiliului privind aderarea Croației, la 9 decembrie 2011 s-a semnat Tratatul de aderare (JO L 112, 24.4.2012). Croația a ratificat Tratatul de aderare și va deveni membru al Uniunii Europene la 1 iulie 2013, cu condiția ca Tratatul de aderare să fie ratificat de toate statele membre. În calitate de țară aderentă, Croația are un statut de observator activ în perioada intermediară anterioară aderării. În cursul negocierilor, Croația a fost de acord să își asume o serie de angajamente, care trebuie să fie puse în aplicare până cel târziu la data aderării, cu excepția cazului în care s-a convenit asupra unor dispoziții tranzitorii specifice. În cadrul documentului său de strategie și al raportului publicat în octombrie 2011, precum și în raportul de monitorizare din aprilie 2012 privind pregătirile de aderare a Croației[1], Comisia a remarcat progresele înregistrate de Croația în pregătirile pentru aderare. De asemenea, Comisia a identificat o serie de domenii în care sunt necesare îmbunătățiri suplimentare în vederea îndeplinirii cu succes a tuturor cerințelor de aderare. Croația a elaborat un plan de acțiune pentru a răspunde constatărilor din raportul de monitorizare din aprilie. Planul de acțiune este pus în aplicare, o serie de măsuri fiind deja adoptate. Astfel, s-au înregistrat progrese în ceea ce privește restructurarea Brodosplit și avansează discuțiile referitoare la acordurile de privatizare și restructurare a întreprinderilor 3.Maj și Brodotrogir. Punerea în aplicare a strategiei de reformă a sistemului judiciar și a planului de acțiune a continuat și în prezent este în curs de finalizare o strategie revizuită. Guvernul a prezentat Parlamentului o nouă propunere legislativă privind punerea în aplicare. S-au înregistrat în continuare rezultate în combaterea corupției și a criminalității organizate și s-au întreprins primele măsuri în vederea instituirii Comisiei pentru conflictele de interese. În ceea ce privește drepturile fundamentale, s-au adoptat amendamente la legea privind combaterea discriminării și la noua lege privind Ombudsmanul. S-au intensificat discuțiile cu Bosnia și Herțegovina privind găsirea unor soluții la problemele nerezolvate legate de gestionarea frontierelor. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește alinierea la Directiva privind serviciile și recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale. Taxa/măsura fiscală cu privire la serviciile mobile a fost eliminată în luna iulie 2012. Conform articolului 36 din Actul de aderare, Comisia are obligația de a monitoriza îndeaproape toate angajamentele asumate de Croația în cadrul negocierilor de aderare, concentrându-se în special asupra politicii în domeniul concurenței, asupra sistemului judiciar și a drepturilor fundamentale și asupra libertății, securității și justiției. Conform acestui act, în toamna anului 2012, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport complet de monitorizare. Prezenta comunicare sintetizează principalele constatări din raportul complet de monitorizare, care evaluează progresele înregistrate de Croația în pregătirile pentru aderare în perioada octombrie 2011 - septembrie 2012, furnizează o evaluare globală a nivelului de pregătire pentru aderare și subliniază domeniile în care sunt necesare eforturi suplimentare pentru ca la 1 iulie 2013 Croația să fie pregătită pentru aderare. Raportul evaluează stadiul pregătirii Croației pe baza criteriilor politice și economice pentru aderare și a necesității de a adopta și de a pune în aplicare acquis-ul comunitar, stabilite de Consiliul European de la Copenhaga în 1993. Această evaluare se bazează pe informațiile culese și analizate de către Comisie, inclusiv pe informațiile furnizate de Croația, precum și pe informațiile comunicate de către statele membre, de organizațiile internaționale și de organizațiile societății civile în cadrul contactelor periodice cu Comisia. Raportul se bazează, de asemenea, pe constatările Comisiei din tabelele de monitorizare actualizate, un instrument de lucru al cărui scop este urmărirea în detaliu a respectării tuturor angajamentelor asumate de Croația în contextul negocierilor. Prin intermediul acestui raport, Comisia își propune, de asemenea, să sprijine Croația în continuarea pregătirilor sale pentru aderare. 2. Respectarea de către Croația a criteriilor de la Copenhaga – rezumat al constatărilor 2.1 Criterii politice Croația îndeplinește în continuare criteriile politice. A continuat activitatea în toate domeniile corespunzătoare criteriilor politice (stabilitatea instituțiilor care garantează democrația, statul de drept, drepturile omului și respectarea și protecția minorităților), iar rezultatele sunt tot mai concrete. Alegerile parlamentare din decembrie 2011 au avut loc într-un mediu pluralist și au fost gestionate într-un mod eficient și transparent. Este necesară o mai bună gestionare a listei de electori; au început deja lucrările în acest sens. În domeniul administrației publice, sunt necesare eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea nivelului de profesionalism al serviciului public. Sunt necesare finalizarea și punerea în aplicare eficientă a cadrului juridic relevant pentru a construi un serviciu public modern, fiabil, transparent și orientat către cetățeni. Având în vedere recenta restructurare a administrației publice, care a fost una substanțială, și luând în considerare responsabilitățile suplimentare legate de aderarea la UE, Croația ar trebui să găsească fără întârziere o soluție la problema constrângerilor în materie de capacitate administrativă identificată în raportul complet de monitorizare și să se asigure că finalizarea pregătirilor în vederea aderării la UE nu este afectată. În domeniul judiciar, au continuat eforturile de consolidare a independenței, a responsabilității, a imparțialității și a profesionalismului sistemului judiciar. Consiliul judiciar de stat (CJS) și Consiliul de stat pentru procurori (CSP), care au făcut obiectul reformei, au continuat să funcționeze în mod independent. Ambele organisme au continuat să numească magistrați pe baza unor criterii transparente, uniforme și obiective. Sunt necesare eforturi pentru ca aceste organisme să funcționeze mai bine, în special în vederea îndeplinirii sarcinilor lor extinse, inclusiv verificarea sistematică și exactă a declarațiilor de avere și aplicarea proactivă a procedurilor disciplinare. Sunt necesare îmbunătățiri în procedurile care permit selectarea și numirea în funcție a unor noi judecători și procurori. Croația a continuat să pună în aplicare diferite măsuri menite să sporească eficiența sistemului judiciar. Numărul de cauze penale restante continuă să scadă, însă numărul de cauze civile a crescut în ultimele 18 luni. Această tendință generală de creștere a cauzelor restante, în special în cauze civile, comerciale, penale (care au ca obiect delicte) și cele legate de executare reprezintă un motiv de îngrijorare. Legislația revizuită de punere în aplicare, adoptată de guvern în iulie 2012, trebuie adoptată de parlament și pusă în aplicare, pentru a se putea înregistra noi rezultate concrete. În ceea ce privește combaterea corupției, există în continuare un cadru juridic și instituțional adecvat și continuă să se dezvolte o evidență a măsurilor de punere în aplicare. Organismele responsabile de aplicarea legii rămân proactive, în special în ceea ce privește cazurile de nivel superior. Trebuie acordată atenție corupției la nivel local, în special în domeniul achizițiilor publice. Croația a obținut rezultate mai bune în ceea ce privește consolidarea măsurilor preventive prin intermediul unei serii de instrumente juridice de prevenire. Croația nu a pus pe deplin în aplicare legislația privind conflictul de interese, însă a suprimat dispozițiile anterioare privind criteriile de participare în consiliile de administrație și supraveghere ale companiilor de stat. S-au întreprins primele demersuri pentru crearea Comisiei pentru conflictele de interese: în august 2012, Parlamentul a publicat cererea de exprimare a interesului pentru selectarea membrilor Comisiei. Comisia trebuie instituită și trebuie să își înceapă activitatea fără întârziere. Trebuie acordată atenție domeniului de aplicare și punerii în aplicare a legislației privind accesul la informații. Croația se află într-un stadiu avansat în ceea ce privește cooperarea polițienească și combaterea criminalității organizate. Au continuat activitățile menite să asigure alinierea legislației naționale la acquis-ul UE și rezolvarea provocărilor viitoare privind combaterea criminalității organizate în cadrul UE. În ceea ce privește drepturile omului și protecția minorităților, drepturile omului continuă să fie, în general, bine respectate, însă trebuie să se acorde mai multă atenție respectării drepturilor lesbienelor, homosexualilor, bisexualilor și persoanelor transgen. Evenimentele „gay pride” care au avut loc la Split și Zagreb nu s-au soldat cu incidente majore, guvernul croat angajându-se puternic în buna organizare a acestora. În ceea ce privește respectarea și protecția minorităților și a drepturilor culturale, protecția minorităților a înregistrat progrese în continuare, prin punerea în aplicare a măsurilor pentru protecția minorităților, inclusiv a Legii constituționale privind drepturile minorităților naționale. Cu toate acestea, în administrația de stat și sistemul judiciar, nivelul de ocupare a forței de muncă în rândul minorităților rămâne sub nivelul stabilit prin lege. În conformitate cu Constituția, la alegerile parlamentare din decembrie 2011 au fost aleși opt reprezentanți ai minorităților naționale. Cu toate acestea, Croația trebuie să continue să încurajeze un spirit de toleranță față de minorități, în special față de sârbii croați, și să ia măsuri pentru protecția persoanelor care ar putea fi încă supuse amenințărilor sau ar putea face obiectul unor acte de discriminare, ostilitate sau violență. Comunitatea romă se confruntă cu condiții de trai deosebit de dificile și rămân în continuare probleme de rezolvat în domeniile educației, protecției sociale, sănătății, ocupării forței de muncă și accesului la documentele personale. Situația în ceea ce privește returnarea refugiaților s-a îmbunătățit și punerea în aplicare a programelor de acordare de locuințe continuă, deși într-un ritm mai lent. Trebuie dezvoltate în continuare condițiile privind returnarea durabilă a refugiaților. În ceea ce privește crimele de război, Croația continuă să coopereze cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII) și să judece crimele de război. Ar trebui să se intensifice eforturile de combatere a impunității pentru crime de război, având în vedere că majoritatea crimelor nu au fost încă instrumentate. Sunt necesare măsuri pentru a facilita protecția și participarea martorilor la procese, în special în cauzele transferate camerelor specializate. În ceea ce privește cooperarea regională, Croația a menținut dialogul cu țările învecinate, pentru a aborda probleme bilaterale nerezolvate. Declarația Parlamentului Croat din octombrie 2011 privind promovarea valorilor europene în Europa de sud-est a subliniat angajamentul ferm al Croației în sprijinirea altor țări din regiune în vederea aderării la UE. Croația a continuat să se implice în cooperarea privind crimele de război la nivel bilateral și regional și în prezent există relații de bună cooperare între autoritățile judiciare, în special procurori. Croația a continuat să participe activ la procesul Declarației de la Sarajevo. În aprilie 2012 a avut loc, la Sarajevo, o conferință internațională a donatorilor menită să asigure fonduri care să permită găsirea unei soluții durabile pentru toți refugiații din regiune strămutați ca urmare a conflictelor armate din fosta Iugoslavie, în anii ’90. Croația trebuie să aloce fondurile suplimentare necesare. Este necesar un amplu proces de revizuire a cazurilor de persoane dispărute, acesta fiind un pas important în procesul de reconciliere în regiune. În ceea ce privește relațiile bilaterale, a început procedura de arbitraj privind frontiera internațională dintre Croația și Slovenia, iar prima reuniune procedurală a Tribunalului de arbitraj a avut loc la 13 aprilie 2012. În continuare este necesar să se realizeze progrese concrete în ceea ce privește delimitarea frontierelor cu Serbia, Muntenegru și Bosnia și Herțegovina. 2.2 Criterii economice La jumătatea anului 2011, economia Croației s-a stabilizat temporar, înainte de a reintra în recesiune spre sfârșitul anului. Declinul economic a continuat în prima jumătate a anului 2012. Șomajul, deficitul și datoria publică, care înregistrau deja niveluri ridicate, au continuat să crească în 2011. Nivelul ridicat al datoriei externe rămâne unul dintre principalele puncte vulnerabile ale economiei. În ceea ce privește criteriile economice, Croația este o economie de piață funcțională. În condițiile unei aplicări riguroase a reformelor structurale urgente, Croația ar putea face față presiunilor concurențiale și forțelor pieței din Uniune în viitorul apropiat. Există în continuare un larg consens politic cu privire la elementele fundamentale ale unei economii de piață. Având în vedere constrângerile existente, politica macroeconomică a fost, în general, adecvată. Banca Centrală a reușit să mențină cursul de schimb și stabilitatea financiară, adoptând o politică monetară relativ flexibilă în condițiile unui nivel scăzut al presiunilor inflaționiste. Sectorul bancar a rămas bine capitalizat. În domeniul bugetar, autoritățile au depus eforturi pentru limitarea creșterii deficitului, prin restrângerea cheltuielilor. Deficitul de cont curent a rămas la un nivel scăzut, întrucât o nouă creștere a importurilor a fost compensată prin creșterea exporturilor. Datoria externă brută s-a stabilizat, deși la un nivel foarte ridicat. În anumite domenii, inclusiv privatizarea și restructurarea întreprinderilor care înregistrează pierderi, reformele structurale au înregistrat progrese lente, în timp ce în alte domenii, progresele au fost aproape inexistente. În special în domeniul piețelor muncii, unde nivelurile deja reduse de ocupare a forței de muncă și de participare au scăzut și mai mult, reformele se află încă într-un stadiu incipient și trebuie intensificate urgent. Climatul de investiții a continuat să sufere din cauza sarcinii normative împovărătoare, a procedurilor greoaie, a incertitudinilor juridice, a caracterului imprevizibil al deciziilor administrative, precum și a unui număr ridicat de taxe parafiscale. Prestațiile sociale, care reprezintă un procent relativ ridicat din bugetele publice, sunt în continuare necorespunzător direcționate. Având în vedere necesitatea de a asigura sustenabilitatea fiscală pe termen mediu, procesul bugetar ar putea fi îmbunătățit în continuare. O mai mare eficientizare a cheltuielilor publice rămâne în continuare o provocare-cheie. 2.3 Capacitatea de asumare a obligațiilor asociate calității de stat membru În ceea ce privește capacitatea de asumare a obligațiilor asociate calității de stat membru, Croația a continuat să înregistreze progrese în adoptarea și punerea în aplicare a legislației UE, iar în prezent continuă să adopte măsuri menite să asigure alinierea la acquis. Cu toate acestea, Comisia a identificat o serie de probleme care necesită o atenție continuă. Autoritățile croate trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că această țară este pe deplin pregătită pentru aderare la 1 iulie 2013, inclusiv în ceea ce privește capacitatea administrativă de aplicare a acquis-ului. În conformitate cu dispozițiile articolului 36 din Actul de aderare, se acordă o atenție deosebită în această secțiune politicii în domeniile concurenței, sistemului judiciar și drepturilor fundamentale, precum și în domeniul libertății, securității și justiției. Capitolul 8: Politica în domeniul concurenței Croația își îndeplinește, în general, angajamentele și cerințele care decurg din negocierile de aderare în domeniul politicii concurenței și la data aderării ar trebui să fie în măsură să pună în aplicare acquis-ul. Trebuie să se acorde de urgență atenție semnării contractelor de privatizare a șantierelor navale aflate în dificultate. Croația și-a aliniat, în mare parte, legislația în domeniile antitrust, fuziuni și ajutoare de stat. De asemenea, a făcut în continuare eforturi pentru a înregistra rezultate pozitive în ceea ce privește aplicarea legii. Autoritatea de concurență din Croația (ACC) este pe deplin operațională și independentă din punct de vedere funcțional; aceasta își exercită atribuțiile în conformitate cu legislația în vigoare. Există un sistem adecvat de control al fuziunilor și al ajutoarelor de stat. În domeniul antitrust și fuziuni, începând cu 1 octombrie 2011, ACC a emis 29 de decizii și 25 de opinii. ACC a continuat să ofere guvernului evaluări ale proiectelor de lege și alte avize de specialitate. În domeniul ajutoarelor de stat, ACC a adoptat 30 de decizii, din care 13 implicau scheme de ajutoare, iar 17 măsuri individuale de ajutor. În ceea ce privește obligațiile de raportare în sectorul siderurgic, Croația a transmis Comisiei primele rapoarte la 15 decembrie 2011 și 18 iunie 2012, în conformitate cu cerințele rezultate în urma negocierilor. Sisak încă nu a rambursat ajutorul primit. În octombrie 2011, proprietarii au decis să închidă și să vândă uzina siderurgică, producția fiind astfel complet oprită. Proprietarii CMC Sisak au vândut uzina siderurgică unui nou investitor, grupul italian Danieli. De asemenea, rapoartele au furnizat informații actualizate privind procedura de faliment pentru cealaltă uzină siderurgică, Željezara Split. În ceea ce privește obligațiile de raportare cu privire la industria construcțiilor navale, la 16 ianuarie 2012, Croația a prezentat primul raport semestrial privind restructurarea șantierelor navale croate aflate în dificultate, în conformitate cu cerințele din anexa VIII la Actul de aderare. Raportul conține date privind măsurile adoptate de restabilire a viabilității, ajutoarele utilizate, contribuția proprie și capacitatea de producție, în conformitate cu metodologia convenită cu Comisia privind monitorizarea punerii în aplicare de către Croația. Raportul furnizează, de asemenea, detalii privind acordurile care reglementează dreptul de proprietate în contextul exproprierii în domeniul maritim. La 16 iulie 2012, Croația a prezentat cel de al doilea raport semestrial privind restructurarea industriei croate a construcțiilor navale. În plus, Croația a prezentat primul raport privind producția anuală a șantierelor aflate în proces de restructurare. În martie 2012, oferta pentru șantierul naval Brodosplit a fost acceptată, iar Croația a anunțat că în curând se va semna contractul de privatizare. Ofertele pentru șantierele navale Kraljevica și Brodotrogir au fost respinse de către guvern, iar oferta pentru șantierul naval 3.maj a fost retrasă de către potențialul investitor. Guvernul a decis să inițieze procedura de faliment în cazul Kraljevica și să găsească noi modalități de privatizare și restructurare a șantierelor navale 3.Maj și Brodotrogir. Croația trebuie să continue procedurile în vederea semnării contractului de privatizare a Brodosplit, în urma deciziei pozitive a Comisiei din august 2012, și în vederea găsirii unei soluții pentru 3.Maj și Brodotrogir în regim de urgență, pentru a respecta cerințele din anexa la tratat privind restructurarea șantierelor navale până la data aderării Croației. În ceea ce privește ajutoarele existente, Croația a furnizat Comisiei o listă de unsprezece măsuri de ajutor despre care își dorește să fie considerate drept ajutor existent la data aderării. Șapte din aceste măsuri au fost incluse în Actul de aderare. Croația trebuie să furnizeze informații suplimentare cu privire la celelalte măsuri, astfel încât Comisia să își finalizeze evaluarea. Capitolul 23: Sistemul judiciar și drepturile fundamentale În general, Croația își îndeplinește angajamentele și cerințele care decurg din negocierile de aderare în domeniul judiciar și al drepturilor fundamentale și ar trebui să fie în măsură să pună în aplicare acquis-ul din momentul aderării, astfel cum se prevede în cele 10 domenii menționate în anexa VII la Actul de aderare. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi sporite pentru a continua consolidarea statului de drept, prin îmbunătățirea administrației și a sistemului judiciar, și pentru a combate și a preveni corupția în mod eficace. Urmărirea în justiție a crimelor de război interne, respectarea drepturilor omului și protecția minorităților necesită o atenție continuă. 1) Asigurarea, în continuare, a punerii în aplicare eficiente a strategiei sistemului judiciar și a planului de acțiune privind reforma judiciară Punerea în aplicare a strategiei și a planului de acțiune privind reforma judiciară a continuat, în general, în conformitate cu termenele prevăzute și a cuprins ajustări legislative într-o serie de domenii. Grupurile de lucru au fost instituite; acestea participă activ la îmbunătățirea în continuare a legislației specifice și a coordonării instrumentelor juridice. Trebuie îmbunătățită planificarea resurselor umane, inclusiv pentru necesitățile pe termen lung ale sistemului judiciar. Bugetul alocat sistemului judiciar a rămas stabil, acesta fiind de aproximativ 337 de milioane EUR sau 0,7 % din PIB. În februarie 2012, a fost înființat un Consiliu pentru monitorizarea punerii în aplicare a strategiei de reformă judiciară, a cărui activitate se concentrează în special asupra eficienței procedurii judiciare. În octombrie 2011 s-au adoptat amendamente la legea privind Consiliul judiciar de stat, pentru a extinde și mai mult domeniul de aplicare privind posibilitățile de a transfera personalul din justiție în funcție de nevoi. 2) Consolidarea, în continuare, a independenței, responsabilității, imparțialității și profesionalismului sistemului judiciar A continuat punerea în aplicare a diferitelor măsuri luate în 2010 și 2011 pentru consolidarea independenței, responsabilității, imparțialității și profesionalismului sistemului judiciar. Consiliul Judiciar de Stat și Consiliul de Stat pentru Procurori au fost reformate și au continuat să funcționeze independent. Cele două organisme au continuat să numească magistrați pe baza unor criterii transparente, uniforme și obiective. Din 2011, au fost numiți 63 de judecători. S-au introdus măsuri de îmbunătățire a modului de punere în aplicare a sistemului de tranziție privind numirea judecătorilor și a procurorilor, inclusiv o mai mare transparență în evaluarea interviurilor, și o mai mare atenție acordată asigurării unui tratament egal pentru toți candidații. Acest lucru este important în ultimele luni de punere în aplicare a sistemului de tranziție, până în decembrie 2012. Lecțiile învățate în urma punerii în aplicare a sistemului de tranziție ar trebui folosite pentru punerea în aplicare a noului sistem de numiri, la care va participa Școala de stat pentru magistrați și care va fi aplicat începând din ianuarie 2013. Această experiență ar trebui, de asemenea, să fie luată în considerare pentru îmbunătățirea procedurii de selecție pentru transferul judecătorilor în posturi diferite. Prima generație de candidați înscriși la Școala de stat pentru magistrați termină al doilea an școlar. Cu toate acestea, înscrierea celei de a doua serii anuale de 55 de candidați a suferit serioase întârzieri, candidații fiind selectați abia în luna iulie pentru programul care urma să înceapă în luna septembrie. CJS a inițiat punerea în aplicare a noului sistem de declarare a averii judecătorilor. Se iau măsuri disciplinare în cazurile în care magistrații au comis fapte grave. Atât CJS, cât și CSP au devenit mai proactive. Pe de altă parte, sunt necesare mai multe rezultate în ceea ce privește punerea în aplicare a noului sistem de proceduri disciplinare. CJS și CSP au nevoie de resurse administrative suplimentare pentru a funcționa mai eficace și trebuie să demonstreze independență și responsabilitate în îndeplinirea sarcinilor suplimentare care le revin, inclusiv verificarea sistematică și exactă a declarațiilor de avere și aplicarea proactivă a procedurilor disciplinare. Este necesară modificarea legislației secundare pentru a limita imunitatea judecătorilor, în vederea completării cadrului legislativ în acest domeniu, și ar trebui furnizate instrucțiuni suplimentare privind aplicarea codului de conduită. Academia judiciară a continuat să funcționeze bine. Programele de formare profesională, inclusiv formarea inițială, au continuat. Cursurile privind legislația UE au fost intensificate. Academia judiciară s-a implicat mai mult în activități la nivel european, iar Croația a semnat un memorandum de înțelegere cu Comisia privind participarea la programele UE în materie de justiție civilă și penală. Cu toate acestea, limitările bugetare (o reducere cu aproximativ 28 % a bugetului pe 2012 comparativ cu 2011) au afectat funcționarea Academiei. Nu trebuie pierdut din vedere că judecătorii trebuie să fie pe deplin pregătiți să aplice legislația și jurisprudența UE începând cu data aderării. 3) Îmbunătățirea, în continuare, a eficienței sistemului judiciar Croația a continuat să pună în aplicare diferite măsuri menite să sporească eficiența sistemului judiciar. În primul semestru din 2012, numărul cauzelor penale restante a continuat să scadă cu aproximativ 12 %, iar numărul cauzelor civile restante a scăzut cu aproximativ 5 %. Totuși, este nevoie de eforturi mai mari pentru a reduce și mai mult numărul de cauze civile și comerciale restante. Numărul cauzelor noi care au intrat în sistem în primul semestru al anului 2012 (844 218) a fost ușor mai mare decât numărul cauzelor soluționate (836 160). De asemenea, numărul cazurilor legate de executare a crescut cu aproximativ 5 % în primul semestru al anului 2012, deși sistemul de executare pentru creanțele pecuniare gestionat de agenția financiară FINA a funcționat bine. În iulie 2012, guvernul a prezentat Parlamentului propuneri pentru noi acte legislative de executare care nu mai prevăd introducerea de executori judecătorești publici. Odată adoptat, noul sistem va trebui să își demonstreze capacitatea de a asigura executarea hotărârilor judecătorești și a titlurilor executorii și de a reduce numărul cauzelor legate de executare. Trebuie să se acorde mai multă atenție garantării faptului că instanțele superioare, inclusiv Curtea Supremă, sunt echipate în mod adecvat pentru a face față creșterii disproporționate a volumului de lucru pe măsură ce cauzele înaintează în sistem. Noul sistem de justiție administrativă a intrat în vigoare în ianuarie 2012, deși s-au înregistrat unele întârzieri în numirea personalului necesar. Croația trebuie să continue punerea în aplicare cu rigurozitate a măsurilor de sporire imediată și pe termen scurt a eficienței, în special pentru asigurarea unor rezultate mai bune în ceea ce privește soluționarea cauzelor și reducerea numărului de cauze nesoluționate. S-au înregistrat unele progrese privind infrastructura fizică și informatizarea instanțelor. Continuă fuzionarea instanțelor, ca parte a procesului de raționalizare a acestora. Lansarea sistemului integrat de gestionare a cauzelor în 33 de instanțe municipale este în curs. Atunci când va fi finalizat, acesta va acoperi aproape toate instanțele din Croația. Cu toate acestea, sistemul ar trebui să se aplice tuturor instanțelor, inclusiv Înaltei Curți Comerciale și, pentru gestionarea cazurilor de delict, Înaltei Curți de Delicte. În plus, sunt încă necesare îmbunătățiri suplimentare în privința colectării și analizării datelor statistice și a monitorizării duratei totale a procedurilor. În general, instanțele care se ocupă de cazurile de delict au nevoie de echipament și clădiri mai bune. Sunt necesare mai multe eforturi pentru a spori mobilitatea judecătorilor și pentru a dezvolta criteriile-cadru de evaluare a productivității acestora. 4) Îmbunătățirea, în continuare, a modului de instrumentare a cazurilor interne de crime de război Croația a continuat să instrumenteze crimele de război interne. A început punerea în aplicare a strategiei privind lupta contra impunității și au fost abordate o serie de cazuri prioritare identificate la nivel național și regional, au avut loc tot mai multe arestări și puneri sub acuzare și s-au pronunțat tot mai multe hotărâri judecătorești. Cu toate acestea, majoritatea infracțiunilor încă nu au fost urmărite în justiție. S-a constatat în continuare o abordare mai echilibrată a proceselor, mai multe cazuri (87) fiind transferate celor patru instanțe specializate. Au fost luate măsuri pentru protecția martorilor, fiind îmbunătățite serviciile de sprijin al martorilor din cadrul anumitor instanțe. Baza de date privind crimele de război ar trebui modernizată pentru a permite căutări mai analitice de informații și ar trebui să fie utilizată în mod eficace de către procurorii locali. Instanțele ar trebui să se specializeze mai mult în procesele privind crimele de război, prin formarea specifică a judecătorilor, și ar trebui să se pregătească pentru un număr tot mai mare de cauze. Croația trebuie să acorde o atenție constantă protecției martorilor și prezenței martorilor în procesele privind crimele de război, în special în cauzele transmise camerelor specializate. Revizuirea cauzelor judecate în lipsă ar trebui să continue. Legea privind invalidarea unor acte normative emise de autoritățile judiciare ale fostei armate naționale iugoslave, ale fostei Republici Socialiste Federative Iugoslavia și ale Republicii Serbia, adoptată în octombrie 2011, a generat preocupări cu privire la viitoarea cooperare bilaterală cu Serbia în cazul crimelor de război. Legea a fost contestată de către președinte la Curtea Constituțională din considerente procedurale. Croația a luat contact cu Serbia pentru a aborda posibilele efecte negative ale acestei legi și a început negocieri tehnice cu Serbia privind un acord referitor la cooperarea în acest domeniu. Trebuie depuse eforturi suplimentare pentru combaterea impunității, în special pentru că în majoritatea cauzelor se așteaptă încă verdictul final sau urmează să se efectueze investigații. Croația trebuie să acorde o atenție deosebită protecției martorilor și participării martorilor la procesele privind crimele de război, în special în cauzele transmise camerelor specializate. 5) Asigurarea, în continuare, a unor rezultate pozitive substanțiale bazate pe investigații, urmărire penală și hotărâri judecătorești eficiente, eficace și nepărtinitoare în cauzele privind criminalitatea organizată și corupția, la toate nivelurile, inclusiv în cazurile de corupție la nivel înalt și în sectoarele vulnerabile, cum ar fi achizițiile publice Un cadru juridic și instituțional adecvat în ceea ce privește combaterea corupției și a criminalității organizate continuă să fie în vigoare, înregistrându-se în continuare rezultate pozitive privind punerea sa în aplicare. Organismele de aplicare a legii rămân proactive, în special în ceea ce privește cauzele la nivel înalt. Printre ultimele evoluții se numără verdictele de vinovăție pronunțate împotriva unui fost director al unei întreprinderi de stat, a primarului dintr-un oraș și a unui judecător de la un Tribunal regional pentru abuz în serviciu și punerea sub acuzare a unui partid politic pentru fapte de corupție. Organismele de aplicare a legii continuă să se concentreze asupra cauzelor mai complexe, la nivel înalt, însă numărul total de cauze tratate este în scădere. Trebuie acordată atenție corupției la nivel local, în special în domeniul achizițiilor publice. Cadrul juridic pentru sechestrarea și confiscarea bunurilor trebuie să fie mai bine pus în aplicare în toate domeniile. Trebuie să se acorde mai multă atenție sistemului de verificare, de către procuror, a cauzelor penale respinse. Sistemul actual nu oferă posibilitatea unor controale independente cu privire la deciziile procurorilor naționali de a respinge sesizări privind fapte penale. Au avut loc o serie de numiri în funcții de conducere în cadrul poliției. Ar trebui asigurată punerea în aplicare a Legii privind poliția, în special pentru depolitizarea poliției și creșterea gradului de profesionalism în cadrul poliției. 6) Îmbunătățirea, în continuare, a rezultatelor în materie de consolidare a măsurilor de prevenire în combaterea corupției și a conflictelor de interese Croația și-a îmbunătățit rezultatele în ceea ce privește consolidarea măsurilor de prevenire în combaterea corupției, prin intermediul unei serii de instrumente juridice, de exemplu, privind finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale, prin asigurarea accesului la informații și prin achizițiile publice. Cu toate acestea, Croația nu a implementat în mod eficient toate măsurile legale pentru a preveni apariția conflictelor de interese. În ceea ce privește finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale, Comisia Electorală de Stat, care este organismul de supraveghere, a fost consolidată, iar la alegerile generale din decembrie 2011 s-au aplicat norme noi, fără dificultăți majore și cu puține deficiențe raportate. S-a instituit un grup de lucru menit să valorifice rezultatele acestei experiențe cu ocazia pregătirii alegerilor locale prevăzute pentru 2013. Trebuie depuse eforturi neîntrerupte pentru controlarea eficace a finanțării partidelor politice, inclusiv în afara perioadei electorale. Se aplică noi norme privind accesul la informații și au loc primele acțiuni în justiție în acest sens. Cu toate acestea, activitatea de monitorizare generală desfășurată de Agenția pentru protecția datelor, care este responsabilă cu punerea în aplicare a legii, este dificilă, deoarece în 2011 mai puțin de jumătate dintre instituțiile în cauză au prezentat agenției un raport. În 2011, nu s-a aplicat niciun test al interesului public pentru datele clasificate. Practica actuală a Curții administrative este de a confirma existența unor astfel de date și de a refuza accesul la acestea. Este necesar ca practica privind aplicarea testului interesului public pentru informațiile clasificate să fie încurajată, inclusiv prin modificări legislative. Noua legislație privind achizițiile publice, în vigoare din ianuarie 2012, prevede o mai mare transparență, inclusiv publicarea informațiilor privind executarea efectivă a contractelor. Punerea în aplicare efectivă a acestei legislații este esențială. La începutul anului 2011, s-a adoptat o legislație îmbunătățită și mai strictă privind conflictele de interese, însă noua Comisie pentru conflictele de interese nu a fost încă numită, întârziindu-se astfel punerea în aplicare a legii. S-au întreprins primele demersuri pentru crearea acestei comisii: în august 2012, Parlamentul a publicat cererea de exprimare a interesului pentru selectarea membrilor Comisiei. Sistemul de verificare a declarațiilor de avere și a averilor nejustificate trebuie consolidat și pus în aplicare în mod eficace. Dispozițiile legislative anterioare privind criteriile de participare în cadrul consiliilor de supraveghere și de administrație ale întreprinderilor de stat au fost suprimate. Croația trebuie să instituie un sistem solid pentru prevenirea corupției în întreprinderile de stat. Comisia pentru conflictele de interese trebuie instituită fără întârziere. Conceptul de responsabilitate politică și toleranță zero față de corupție trebuie consolidat. 7) Consolidarea, în continuare, a protecției minorităților, inclusiv prin punerea în aplicare efectivă a Legii constituționale privind drepturile minorităților naționale Punerea în aplicare a Legii constituționale privind drepturile minorităților naționale continuă. În decembrie 2011, au fost aleși opt membri ai Parlamentului care reprezintă minorități naționale. Guvernul a luat o serie de măsuri pentru punerea în aplicare a planului de acțiune din mai 2011 privind ocuparea forței de muncă în rândul minorităților pentru perioada 2011­2014. În administrația de stat și sistemul judiciar, nivelul de ocupare a forței de muncă în rândul minorităților rămâne sub cerințele stabilite prin Legea constituțională privind drepturile minorităților naționale. Deși această situație se poate explica, parțial, prin numărul relativ redus de noi recrutări din cauza crizei economice generale, ar trebui să se facă mai multe eforturi pentru a se asigura punerea în aplicare a acestui plan, inclusiv prin intensificarea eforturilor de monitorizare. De asemenea, Croația trebuie să promoveze în continuare un spirit de toleranță față de minorități, în special față de sârbi, și să adopte măsuri adecvate pentru protecția persoanelor care ar putea fi încă supuse amenințărilor sau unor acte de discriminare, ostilitate sau violență. Comunitatea romă se confruntă cu condiții deosebit de dificile de trai și rămân, în continuare, probleme de rezolvat în domeniile educației, protecției sociale, îngrijirii medicale, ocupării forței de muncă și accesului la documente personale. 8) Abordarea, în continuare, a chestiunilor nesoluționate în materie de returnare a refugiaților A continuat, deși într-un ritm mai greoi, punerea în aplicare a programelor de acordare de locuințe pentru refugiați. Datorită planului din martie 2011 privind soluționarea celor aproximativ 2 350 de cereri restante, până în luna august 2012 au fost soluționate 259 de cereri, 139 de familii primind o locuință. Până în luna august 2012 au fost aprobate 1 305 cereri de acordare de locuințe, depășindu-se astfel pragul de referință pentru acordarea de locuințe. 106 recursuri privind reconstrucția locuințelor sunt încă pe rol. Decizia privind validarea drepturilor de pensie continuă să fie pusă în aplicare. Croația a continuat, de asemenea, să participe, împreună cu alte țări din regiune la procesul Declarației de la Sarajevo, în care se înregistrează progrese, în special în ceea ce privește proiectul regional de locuințe. Implementarea noilor opțiuni de achiziție în condiții favorabile pentru beneficiarii de locuințe a fost limitată și nu s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește cele 15 cazuri de investiții nesolicitate. Trebuie dezvoltate în continuare condițiile privind returnarea durabilă a refugiaților. 9) Îmbunătățirea, în continuare, a protecției drepturilor omului În general, drepturile omului au continuat să fie bine respectate. Cu toate acestea, este necesară aplicarea cu mai multă fermitate a dispozițiilor juridice existente. Ombudsmanul general și Ombudsmanii specializați continuă să joace un rol important în protecția drepturilor omului. Trebuie însă luate măsuri ca urmare a recomandărilor Ombudsmanului. Curtea Constituțională a respins o lege privind fuzionarea birourilor Ombudsmanului cu Centrul pentru drepturile omului, precum și cu cei trei Ombudsmani specializați pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați, pentru copii și pentru persoanele cu handicap, din motive procedurale. Noua lege, care nu mai prevede fuzionarea birourilor, a fost adoptată în iulie 2012. Birourile Ombudsmanului trebuie consolidate pentru a îmbunătăți în continuare sistemul de protecție a drepturilor omului. Aceasta include furnizarea unor finanțări și a unor birouri adecvate, precum și constituirea unei baze de date comune. Croația a înregistrat, în continuare, rezultate pozitive în ceea ce privește punerea în aplicare a legii privind combaterea discriminării și a legislației privind infracțiunile săvârșite din ură. Este necesar ca acestea să fie dezvoltate în continuare, asigurându-se că sancțiunile disuasive sunt aplicate. Amendamentele la legea privind combaterea discriminării au fost adoptate de parlament în septembrie 2012. Evenimentele „gay pride” care au avut loc la Split și Zagreb nu s-au soldat cu incidente majore, guvernul croat angajându-se puternic în buna organizare a acestora. Lesbienelor, homosexualii, bisexualii și persoanele transgen se confruntă încă cu amenințări și atacuri. Cadrul juridic pentru asistență juridică gratuită ar trebui îmbunătățit, pentru a permite un acces mai bun la asistență juridică și pentru a consolida rolul ONG-urilor ca furnizori de asistență juridică. 10) Continuarea cooperării depline cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII) Croația continuă să coopereze cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII). Nu s-au înregistrat evoluții deosebite cu privire la investigațiile Croației în scopul localizării sau al stabilirii situației privind documentele militare dispărute care au fost solicitate de Biroul procurorului TPII. Solicitarea Croației de a acționa în calitate de amicus curiae în recursul împotriva verdictului pronunțat la 15 aprilie 2011 în cazul generalilor croați Gotovina și Markač a fost respinsă de tribunal. Procurorul șef al TPII a întocmit un raport pozitiv privind cooperarea Croației cu TPII. Capitolul 24: Justiție, libertate și securitate Croația își îndeplinește, în general, angajamentele și cerințele care decurg din negocierile de aderare în domeniul justiției, libertății și securității și, de la data aderării, ar trebui să fie în măsură să pună în aplicare acquis-ul. Sunt necesare eforturi sporite în ceea ce privește migrația, politica în materie de vize, gestionarea frontierelor și combaterea criminalității organizate, inclusiv a traficului de persoane și a terorismului, pentru a se asigura că, până la data aderării, Croația își va finaliza pregătirile pentru aderare. În domeniul migrației, Croația a continuat alinierea la acquis, pregătirile în acest domeniu fiind aproape finalizate. Numărul de migranți ilegali reținuți în 2011 a crescut, ajungând la 3 461. În aceeași perioadă, au fost identificați 552 de minori neînsoțiți aflați în situație ilegală (aproape de două ori mai mulți decât în anul precedent). Se poate observa o bună colaborare cu celelalte țări din regiune în domeniul readmisiei; acordul cu Bosnia și Herțegovina a intrat în vigoare în aprilie 2012. Un acord similar a fost semnat cu Germania în martie 2012. În Jezevo continuă lucrările de construcție a facilității pentru minori și pentru alte grupuri vulnerabile de migranți ilegali. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a începe construcția a două centre suplimentare de tranzit și de primire a migranților ilegali. În ceea ce privește migrația legală, noua Lege privind străinii a intrat în vigoare în ianuarie 2012, contribuind astfel la alinierea legislației naționale la acquis-ul în acest domeniu. Pregătirea unei noi strategii în domeniul migrației trebuie să continue fără întârziere. Croația va trebui să pună în aplicare cadrul juridic referitor la minorii neînsoțiți, oferindu-le acestora o asistență corespunzătoare, și să demareze construirea unor noi centre de primire pentru migranții ilegali înainte de aderare. Trebuie luate în considerare soluții temporare alternative, având în vedere numărul din ce în ce mai mare de migranți care intră în țară, în special în zonele de frontieră. În domeniul azilului, Croația aproape a finalizat alinierea la acquis. Pregătirile trebuie să asigure o capacitate instituțională suficientă în acest domeniu, adică personal calificat și suficient, ținând seama de faptul că numărul solicitanților de azil în această țară este în creștere constantă. Legislația de punere în aplicare în domeniul asistenței juridice gratuite în cadrul procedurii de azil a fost adoptată în martie 2012. Începând cu ianuarie 2012, instanțele administrative au preluat responsabilitatea judecării cauzelor de azil ca al doilea grad de jurisdicție. După o perioadă de tranziție de trei luni, Comisia de azil și-a încetat activitatea în luna martie 2012. S-au ocupat primele posturi de judecători și personal administrativ în noile instanțe și au început cursurile de formare a personalului în materie de azil. În practică, refugiații se confruntă în continuare cu dificultăți în ceea ce privește accesul la drepturile care le sunt conferite de legislația națională. Trebuie să continue procesul de recrutare și formare a judecătorilor și a personalului din instanțele administrative. Numărul solicitanților de azil a crescut puternic, de la 290 în 2010 la 807 în 2011. Ministerul de interne și-a intensificat eforturile pentru a oferi anumite servicii solicitanților de azil, cu sprijinul ONG-urilor locale, însă trebuie asigurată și implicarea tuturor celorlalte ministere. Pregătirile pentru punerea în aplicare a regulamentelor Dublin și Eurodac au continuat, inclusiv prin cursuri de formare relevante oferite personalului din cadrul Ministerului de Interne și al poliției de frontieră. Croația va trebui să asigure accesul total al refugiaților la drepturile de care beneficiază. Alinierea legislativă este într-un stadiu relativ avansat în ceea ce privește politica în materie de vize și trebuie să continue, pentru a se atinge un nivel total de aliniere cu acquis-ul în ceea ce privește condițiile de obținere a vizelor și documentele de călătorie. Noua lege privind străinii a intrat în vigoare în ianuarie 2012, însă legislația corespunzătoare de punere în aplicare nu a fost încă adoptată. În ceea ce privește condițiile de obținere a vizelor, Croația și-a aliniat pe deplin legislația la lista pozitivă prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 539/2001. Este necesară alinierea în continuare la procedurile uniforme de eliberare vizelor și la Codul UE al vizelor. Lista țărilor ai căror cetățeni au nevoie de viză pentru a intra pe teritoriul croat nu este încă pe deplin aliniată la cea a UE. Guvernul a adoptat o decizie prin care se liberalizează temporar (de la 1 aprilie la 31 octombrie 2012) regimul de vize pentru cetățenii din Federația Rusă, Ucraina și Kazahstan pentru tranzit sau ședere până la 90 de zile, ceea ce nu este în conformitate cu acquis-ul; această decizie nu va mai fi aplicată începând cu luna noiembrie. Pașapoartele biometrice respectă standardele UE; vechile cărți de identitate eliberate înainte de 2003 se află încă în circulație, dar în august 2012, guvernul a adoptat o decizie prin care acestea nu pot fi utilizate ca documente de călătorie valabile. În ceea ce privește frontierele externe și Schengen, alinierea legislativă la acquis a înregistrat progrese moderate și trebuie să continue, astfel încât Croația să fie pregătită să preia controlul frontierelor externe ale UE. Legea privind controlul frontierelor de stat și normele de aplicare a legii au fost modificate la sfârșitul anului 2011. Planul de acțiune privind gestionarea integrată a frontierelor a fost revizuit în aprilie 2012. Centrul maritim național din Zadar a început să funcționeze, însă trebuie asigurată interconectivitatea cu ministerele relevante. Cooperarea cu FRONTEX a fost consolidată și include participarea Croației la diverse activități și operațiuni comune. Periodic au loc reuniuni de coordonare cu țările învecinate, precum și patrule comune de-a lungul frontierei; patrulele cu Serbia și Muntenegru trebuie consolidate. La punctul de trecere a frontierei (PTF) din Bajakovo­Batrovci s-a creat un punct de contact cu Serbia, care este pe deplin operațional. În decembrie 2011, a avut loc o primă întâlnire de coordonare cu autoritățile din Bosnia și Herțegovina în vederea punerii în aplicare a acordului comun privind controlul frontierelor de stat. Discuțiile cu ambele țări, precum și cele cu Muntenegru, în vederea alinierii la acquis a acordurilor bilaterale privind micul trafic de frontieră, avansează și trebuie finalizate înainte de aderare. Acordul de liber tranzit cu Bosnia și Herțegovina („Acordul Neum”) trebuie aliniat la acquis-ul UE înainte de aderare. Obiectivele stabilite în 2011 privind efectivele de personal în cadrul poliției de frontieră au fost aproape integral atinse; în 2011 au fost angajați 308 noi polițiști. Din mai 2012, numărul total de polițiști este de 6 017, din care 4 647 la viitoarele frontiere externe. Criteriile de recrutare trebuie să respecte în continuare standardele Schengen. Au continuat cursurile de bază și cele specializate; trebuie asigurată alinierea deplină cu trunchiul comun al programului de învățământ, precum și cu acele cursuri de specialitate incluse în mod sistematic în programele de învățământ ale poliției de frontieră. Planul de acțiune în materie de gestionare integrată a frontierelor a fost parțial pus în aplicare; anumite activități legate de achiziția de echipament tehnic și de infrastructuri erau prevăzute pentru 2011, dar au fost amânate pentru 2012. Întârzierile în aceste domenii trebuie monitorizate și soluționate în mod corespunzător, în special în ceea ce privește coridorul Neum. Construcția punctelor de trecere a frontierei și a coridorului Neum trebuie finalizată, astfel încât acestea să fie operaționale la data aderării. Instalarea sistemului național de informații cu privire la gestionarea frontierelor (NBMIS) a continuat, dar noul sistem nu este încă instalat în toate punctele de trecere a frontierei. Începând din august 2012, acest sistem este operațional în 81 de puncte de trecere a frontierei. Trebuie să continue pregătirea și instruirea profesională în domeniu. Trebuie depuse eforturi pentru încheierea acordului interministerial și pentru continuarea procesului de recrutare, a achiziționării de echipamente și a cursurilor de formare, astfel încât centrul maritim național din Zadar să devină pe deplin operațional. A continuat cooperarea interinstituțională privind aspectele legate de gestionarea integrată a frontierelor, dar nu a fost încă realizată o analiză de risc comună. Croația va trebui să recupereze întârzierile înregistrate în punerea în aplicare a planului de acțiune în materie de gestionare integrată a frontierelor, în special în ceea ce privește infrastructurile. Toate acordurile bilaterale trebuie aliniate la acquis înainte de aderare. Croația a continuat procesul de aliniere a legislației în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și penală, iar pregătirile sunt aproape finalizate. Un acord cu Muntenegru privind executarea reciprocă a hotărârilor penale și un acord de extrădare cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei au fost semnate în octombrie 2011. S-a constituit un grup de lucru, care s-a reunit de mai multe ori în vederea elaborării noii legi privind dreptul internațional privat. A continuat cooperarea cu Rețeaua judiciară europeană în materie civilă și comercială; în acest sens, se lucrează la crearea unei rețele de puncte de contact la nivel național. Croația va trebui să continue consolidarea coordonării interinstituționale privind cooperarea judiciară. În ceea ce privește cooperarea polițienească și combaterea criminalității organizate, au continuat activitățile menite să asigure alinierea legislației naționale la acquis-ul UE și abordarea provocărilor viitoare legate de combaterea criminalității organizate în cadrul UE. În acest domeniu, Croația se află la un nivel ridicat, dar trebuie să rămână vigilentă având în vedere provocările importante existente în contextul activităților de criminalitate organizată din regiune. S-au semnat o serie de acorduri bilaterale în domeniul cooperării polițienești și al criminalității organizate; cele cu Bulgaria și Polonia au fost deja ratificate. Buna cooperare cu Europol a continuat. Au fost numiți doi noi ofițeri de legătură, respectiv pentru Europol și pentru Bosnia și Herțegovina. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește pregătirile tehnice și formarea personalului în vederea înființării Biroului SIRENE (solicitări suplimentare de informații la intrarea pe teritoriul național) și a Biroului național pentru Sistemul de Informații Schengen (SIS). Cadrul de reglementare pentru Biroul SIS lipsește încă. Trebuie adoptată o decizie privind sediul, efectivele de personal și bugetul alocat biroului SIRENE. Atât cadrul juridic, cât și instituțiile responsabile de combaterea criminalității organizate au contribuit în mod eficace la combaterea acestui fenomen, atât la nivel național, cât și la nivel internațional, ținând seama de nivelul bun de aliniere la standardele UE atins în acest domeniu. Au continuat activitățile de formare și de îmbunătățire a performanțelor poliției. Guvernul a decis să nu revizuiască legea privind poliția aflată în vigoare; o parte din legislația de aplicare a legii privind poliția lipsește în continuare și trebuie pregătită fără întârziere. Ministerul de interne trebuie să dezvolte un sistem informatic care să permită o aplicare transparentă a strategiei sale în materie de gestionare a resurselor umane. S-au înregistrat tot mai multe rezultate în ceea ce privește cazurile de criminalitate organizată, inclusiv în ceea ce privește traficul de droguri. Punerea în aplicare a cadrului juridic privind sechestrarea și confiscarea bunurilor și coordonarea anchetelor penale și financiare trebuie consolidate. Nivelul total al bunurilor sechestrate și confiscate este relativ scăzut, așadar sunt necesare mai multe eforturi în acest sens. Există un sistem de monitorizare a luptei împotriva corupției în gestionarea frontierelor. Echipamentele și sediul Biroului regional al PNUSKOK din Split ar trebui încă modernizate; trebuie introduse noi orientări operaționale și trebuie asigurată o formare specializată pentru personalul nou angajat al biroului. Trebuie consolidat al doilea grad de jurisdicție care reexaminează cauzele având ca obiect infracțiunile contra administrației publice. Cooperarea între interinstituțională în materie de schimb de date referitoare la operațiunile suspectate că ar presupune spălarea de bani și finanțarea terorismului este facilitată în prezent prin semnarea unei anexe la protocolul privind cooperarea între autoritățile responsabile de combaterea corupției, a criminalității organizate și a infracțiunilor conexe de spălare a banilor și de finanțare a terorismului. Au continuat acțiunile de formare privind măsurile de combatere a spălării banilor și a criminalității informatice. Trebuie îmbunătățite capacitățile administrative în ceea ce privește combaterea spălării de bani (a se vedea, de asemenea, Capitolul 4 – Libera circulație a capitalurilor), precum și capacitatea organelor de aplicare a legii de a efectua investigații financiare. Noul Cod penal, adoptat în octombrie 2011, introduce, în cadrul infracțiunii penale de trafic de ființe umane și sclavie, noi tipuri de exploatare. Planul de acțiune național de combatere a traficului de persoane pentru perioada 2012-2015 a fost adoptat în februarie 2012; un nou comitet național de combatere a traficului de persoane a fost creat în martie 2012. Trebuie consolidate punerea în aplicare a cadrului legislativ privind traficul de persoane, precum și sensibilizarea opiniei publice, pentru a se asigura o mai bună identificare și protecție a victimelor. Noul comitet național de combatere a traficului de persoane nu s-a mai reunit de la începutul anului 2012. În 2011, au fost identificate numai 14 victime (comparativ cu 7 în 2010). Trebuie instituite măsuri suplimentare pentru a asigura reabilitarea și despăgubirea acestora. Este necesară o îmbunătățire a cursurilor de formare pentru judecători, procurori și alți funcționari publici care se ocupă de traficul de persoane, întrucât nivelul pedepselor în cazurile de trafic de persoane este foarte scăzut în comparație cu pedepsele aplicate în cazul altor tipuri de criminalitate organizată. Croația va trebui să îndeplinească o serie de măsuri în acest domeniu înainte de aderare. Printre acestea se numără aplicarea unui cadru de reglementare pentru Biroul SIS și asigurarea că Biroul Sirene este pe deplin operațional, modernizarea echipamentelor utilizate în cadrul poliției și a instalațiilor PNUSKOK, creșterea nivelului de bunuri sechestrate și confiscate și o mai bună coordonare în domeniul investigațiilor penale și financiare. În ceea ce privește combaterea traficului de ființe umane, trebuie să se acorde atenție punerii în aplicare a cadrului juridic relevant și definirii globale a politicilor în acest domeniu. În ceea ce privește controlul la frontierele interne, Consiliul trebuie să adopte o decizie privind aplicarea acquis-ului Schengen în Croația, în conformitate cu procedurile Schengen aplicabile, ținând în același timp seama de un raport al Comisiei prin care se confirmă că Croația continuă să își îndeplinească angajamentele referitoare la acquis-ul Schengen asumate în cadrul negocierilor de aderare. Alte capitole din acquis Croația respectă angajamentele și cerințele care decurg din negocierile de aderare și este în măsură, încă de la data aderării, să pună în aplicare acquis-ul în următoarele domenii: libera circulație a lucrătorilor, dreptul societăților comerciale, dreptul proprietății intelectuale, serviciile financiare, societatea informațională și media, politica economică și monetară, rețelele transeuropene, știința și cercetarea, educația și cultura, precum și politica externă, de securitate și apărare. Croația respectă angajamentele și cerințele care decurg din negocierile de aderare și se așteaptă să fie în măsură, încă de la data aderării, să pună în aplicare acquis-ul în următoarele domenii: libera circulație a mărfurilor, dreptul de stabilire și libertatea de a presta servicii, libera circulație a capitalurilor, achizițiile publice, politica în domeniul transporturilor, al energiei, politica în domeniul fiscal, în domeniul statistic, politica socială și ocuparea forței de muncă, politica privind întreprinderile și industria, protecția consumatorilor și a sănătății, uniunea vamală, relațiile externe, controlul financiar, precum și dispozițiile financiare și bugetare. În ceea ce privește capitolele menționate în cele ce urmează, sunt necesare eforturi suplimentare: În domeniul liberei circulații a mărfurilor, sunt necesare eforturi suplimentare, în special în ceea ce privește măsurile orizontale, precum și în ceea ce privește legislația privind produsele din cadrul noii și al vechii abordări. Trebuie tratate de urgență cerințele impuse de Croația privind depozitarea intermediară suplimentară a produselor petroliere importate. În domeniul dreptului de stabilire și al libertății de a presta servicii, sunt necesare eforturi suplimentare, în special în ceea ce privește alinierea la directiva privind serviciile și recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale, în ciuda progreselor înregistrate până în prezent în aceste două domenii. În domeniul liberei circulații a capitalurilor, sunt necesare eforturi suplimentare, în special în ceea ce privește modificările la legea privind privatizarea INA și Telecom, legea privind protecția naturii, precum și implementarea planului de combatere a spălării de bani. În domeniul achizițiilor publice, sunt necesare eforturi suplimentare, în special pentru punerea în aplicare a noii legi privind achizițiile publice, în special la nivel local, ținând cont, de asemenea, de gestionarea viitoare a fondurilor structurale. În plus, este necesară îmbunătățirea sistemului de căi de atac. În ceea ce privește politica în domeniul transporturilor, sunt necesare eforturi suplimentare, în special pentru a spori capacitatea administrativă a agenției pentru siguranța feroviară și pentru a institui un organism comun pentru anchetarea accidentelor. În domeniul energiei, sunt necesare eforturi suplimentare, în special pentru a finaliza alinierea legislativă în domeniul pieței interne a energiei și pentru a asigura dezvoltarea unei piețe concurențiale de gaz și electricitate. De asemenea, Croația trebuie să depună în continuare eforturi pentru a respecta cerințele pentru 2020 în ceea ce privește promovarea eficienței energetice și a energiei din surse regenerabile. În domeniul fiscal, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se asigura că toate sistemele informatice relevante sunt funcționale și permit schimbul de informații cu UE și cu alte state membre începând de la data aderării. În domeniul statistic, sunt necesare eforturi suplimentare, în special pentru a finaliza pregătirile pentru programul de transmisie ESA95, inventarul VNB și statisticile privind deficitul și datoria publică. În domeniul politicii sociale și ocupării forței de muncă, sunt necesare eforturi suplimentare, în special pentru a finaliza alinierea legislativă în domeniul egalității de șanse, pentru a soluționa deficiențele structurale de pe piața forței de muncă, pentru a orienta mai bine bunăstarea socială și pentru a consolida capacitatea administrativă. În domeniul politicii privind întreprinderile și industria sunt necesare eforturi suplimentare, în special în vederea îmbunătățirii mediului de afaceri și a alinierii legislației în ceea ce privește combaterea penalităților de întârziere în cazul tranzacțiilor comerciale. În domeniul protecției consumatorilor și a sănătății, sunt necesare eforturi suplimentare, în special în domeniul reproducerii asistate medical, în care alinierea legislativă trebuie finalizată, precum și în domeniul sângelui, țesuturilor și celulelor, în cazul cărora echipamentele de lucru trebuie modernizate și restructurate în conformitate cu cerințele tehnice ale UE, precum și în ceea ce privește personalul autorității naționale competente în acest domeniu. În domeniul uniunii vamale, sunt necesare eforturi suplimentare, în special pentru a se asigura că toate sistemele informatice din domeniul vamal sunt funcționale și permit schimbul de informații cu UE și cu alte state membre începând de la data aderării. În domeniul relațiilor externe, sunt necesare eforturi suplimentare, în special în ceea ce privește alinierea la acquis a acordurilor bilaterale de investiții încheiate de Croația cu țări terțe. În domeniul controlului financiar sunt necesare eforturi suplimentare, în special pentru a consolida funcționarea generală a controlului intern a finanțelor publice și a auditului extern la nivel central și local. În domeniul dispozițiilor financiare și bugetare sunt necesare eforturi suplimentare, în special pentru consolidarea în continuare a capacității de coordonare eficientă a sistemului global de resurse proprii după aderare. Trebuie accelerat procesul de modernizare a strategiei de control vamal, astfel încât aceasta să se concentreze mai mult pe controalele ulterioare. Croația respectă angajamentele și cerințele care decurg din negocierile de aderare și este în măsură, încă de la data aderării, să pună în aplicare acquis-ul în următoarele domenii: politica în domeniul concurenței, agricultura și dezvoltarea rurală, siguranța alimentară, politica veterinară și fitosanitară, pescuitul, politica regională și coordonarea instrumentelor structurale, sistemul judiciar și drepturile fundamentale, justiția, libertatea și securitatea și mediul. În ceea ce privește capitolele menționate în cele ce urmează, sunt necesare eforturi sporite. În domeniul agriculturii și dezvoltării rurale sunt necesare eforturi sporite în ceea ce privește plățile directe și dezvoltarea rurală. În domeniul siguranței alimentare și în cel al politicii veterinare și fitosanitare sunt necesare eforturi sporite în ceea ce privește sectorul subproduselor de origine animală, modernizarea unităților și monitorizarea sectorului, în special în ceea ce privește posturile de inspecție la frontieră. Trebuie să se acorde în continuare atenție consolidării capacității administrative în acest domeniu. În domeniul pescuitului sunt necesare eforturi sporite în ceea ce privește alinierea legislativă și punerea în aplicare a acquis-ului în domenii precum gestionarea resurselor și a flotei, inspecții și control, precum și măsuri structurale, în special în ceea ce privește elaborarea planurilor de gestionare, eliminarea treptată a categoriei de pescuit de subzistență și finalizarea sistemului de monitorizare a navelor prin satelit. În domeniul politicii regionale și al coordonării instrumentelor structurale, sunt necesare eforturi sporite pentru consolidarea capacității administrative în vederea punerii în aplicare, în viitor, a politicii de coeziune și pentru constituirea unei rezerve de proiecte bine concepute și de înaltă calitate în vederea absorbției rapide a fondurilor în cadrul politicii regionale, pe baza raportului recent al Curții de Conturi Europene. În domeniul mediului, sunt necesare eforturi sporite pentru a aplica și a asigura respectarea legislației. În special în domeniul schimbărilor climatice trebuie adoptate măsuri urgente pentru ca acquis-ul să poată fi aplicat la data aderării. Capacitatea administrativă trebuie consolidată, în special în domeniile schimbărilor climatice, controlului și gestionării riscului de poluare industrială, protecției naturii și substanțelor chimice. Este nevoie de mai multe investiții în toate sectoarele, dar în special în domeniile calității aerului, controlului și gestionării riscului de poluare industrială, apei și deșeurilor. O atenție specială trebuie acordată îndeplinirii la timp a angajamentelor în materie de deșeuri și de control și gestionare a riscului de poluare industrială. Calitatea evaluării impactului proiectelor asupra mediului trebuie îmbunătățită în mod semnificativ. 2.4 Traducerea acquis-ului Croația trebuie să asigure traducerea acquis-ului în limba croată. Din cele aproape 144 000 de pagini de acquis, Croația a tradus deja aproximativ 114 000 de pagini. Aproximativ 50 % din aceste pagini deja traduse trebuie însă revizuite de către autoritățile naționale înainte de a putea fi prezentate instituțiilor UE. Croația ar trebui să își dezvolte în continuare capacitatea de a asigura finalizarea traducerii și a revizuirii acquis-ului în timp util pentru aderare. Comisia invită autoritățile croate să aibă în vedere acest aspect, care este esențial pentru garantarea securității juridice în ceea ce privește aplicarea legislației UE. 2.5 Măsuri de sprijin ale UE Asistența financiară este furnizată în cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA). Valoarea programelor IPA pe 2012 s-a ridicat la 156 de milioane EUR. Această asistență este destinată în special consolidării instituțiilor și pregătirii punerii în aplicare a politicii agricole comune și a politicii de coeziune. În plus, Croația a continuat să beneficieze de programe regionale și orizontale. S-a convenit asupra unei facilități de tranziție pentru primul an de la aderare pentru consolidarea capacității administrative și judiciare în Croația. 3. Concluzii În lumina celor de mai sus, Comisia confirmă constatările anterioare, și anume îndeplinirea în continuare, de către Croația, a criteriilor politice. Trebuie depuse în continuare eforturi pentru consolidarea statului de drept, prin îmbunătățirea administrației publice și a sistemului judiciar, precum și prin combaterea eficace a corupției. În ceea ce privește criteriile economice, Croația este o economie de piață funcțională. În condițiile unei aplicări riguroase a reformelor structurale care trebuie aplicate urgent, Croația ar putea face față presiunilor concurențiale și forțelor pieței din Uniune în viitorul apropiat. Croația a continuat să înregistreze progrese în ceea ce privește adoptarea și punerea în aplicare a legislației UE și în prezent finalizează alinierea la acquis. S-au înregistrat progrese suplimentare de la raportul din 2011 privind progresele înregistrate, urmat de raportul de monitorizare a pregătirilor privind aderarea Croației și de ultima actualizare a tabelelor de monitorizare din aprilie 2012. Comisia a identificat domeniile în care sunt necesare eforturi suplimentare și un număr limitat de aspecte în care sunt necesare eforturi sporite. Aceste aspecte sunt legate în special de: (1) pregătirile pentru viitoarele fonduri structurale ale UE în vederea asigurării gestionării corecte a acestora; (2) restructurarea industriei croate a construcțiilor navale; (3) consolidarea statului de drept prin respectarea angajamentelor asumate de Croația în ceea ce privește consolidarea administrației publice și a sistemului judiciar; (4) prevenirea și combaterea eficace a corupției, precum și (5) gestionarea frontierelor externe. Fără a aduce atingere importanței cu care abordează toate aspectele subliniate în raportul complet de monitorizare, Comisia consideră că, în lunile următoare, Croația ar trebui să acorde o atenție specială următoarelor acțiuni specifice în domenii precum politica de concurență, sistemul judiciar și drepturile fundamentale, precum și libertatea, securitatea și justiția: 1. semnarea contractului de privatizare a șantierului naval Brodosplit și adoptarea deciziilor necesare pentru a găsi o soluție viabilă pentru șantierele navale 3.Maj și Brodotrogir în vederea finalizării restructurării industriei construcțiilor navale din Croația; 2. aplicarea măsurilor urgente și înregistrarea de progrese în ceea ce privește măsurile pe termen scurt elaborate în septembrie 2012 pentru sporirea eficienței sistemului judiciar și reducerea cauzelor nesoluționate; 3. adoptarea noii legislații în materie de executare, pentru asigurarea executării hotărârilor judecătorești și reducerea cauzelor legate de executarea hotărârilor care sunt nesoluționate de tribunale; 4. crearea Comisiei pentru conflictele de interese, pentru ca aceasta să își înceapă activitatea normală; 5. adoptarea noii legi privind accesul la informații în vederea consolidării cadrului juridic și administrativ în domeniul accesului la informații; 6. finalizarea adoptării reglementărilor aferente, pentru a asigura punerea în aplicare a legii privind poliția; 7. finalizarea construcției punctelor de trecere a frontierei pe coridorul Neum; 8. atingerea obiectivului de recrutare stabilit pentru poliția de frontieră pentru 2012; 9. finalizarea și adoptarea strategiei în materie de migrație și definirea unor măsuri clare de integrare a celor mai vulnerabile grupuri de migranți; 10. consolidarea capacității de traducere și revizuire a acquis-ului, astfel încât această sarcină să poată fi încheiată la timp pentru aderare. În plus, în cadrul dezvoltării agricole și rurale, Croația ar trebui să acorde o atenție deosebită finalizării alinierii la legislația privind plățile directe și acreditării agenției de plăți pentru plăți directe până cel târziu la sfârșitul anului 2012. Având în vedere recenta restructurare a administrației publice, care a fost una substanțială, și responsabilitățile suplimentare legate de aderarea la UE, Croația ar trebui să găsească fără întârziere o soluție la problema constrângerilor în materie de capacitate administrativă identificată în raportul complet de monitorizare și să se asigure că finalizarea pregătirilor în vederea aderării la UE nu este afectată. Autoritățile croate ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că această țară este pe deplin pregătită pentru aderare la 1 iulie 2013. Aceasta include traducerea integrală a acquis-ului în timp util, înainte de aderare. Comisia va continua să monitorizeze îndeplinirea angajamentelor asumate de Croația în cadrul negocierilor de aderare, concentrându-se asupra aspectelor identificate în raportul complet de monitorizare, și, în cazul în care circumstanțele justifică acest lucru, va utiliza instrumentele disponibile în temeiul articolului 36 din Actul de aderare. În conformitate cu articolul respectiv, Comisia va prezenta, în primăvara anului 2013, un raport de monitorizare final privind pregătirile pentru aderarea Croației. Pentru a se putea pregăti pentru coordonarea politicii economice la nivelul UE, Croația va participa, în mod informal, la semestrul european din 2013. Croația trebuie să aibă în continuare un rol activ în cooperarea regională din Balcanii de Vest, și este încurajată să găsească, împreună cu vecinii săi, soluții la problemele bilaterale nerezolvate. [1] COM(2012) 186 final.