RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene CE 212/116

Joi, 7 mai 2009

Crearea unui spațiu UE al justiției penale

P6_TA(2009)0386

Recomandarea Parlamentului European din 7 mai 2009 adresată Consiliului privind crearea unui spațiu UE al justiției penale (2009/2012(INI))

2010/C 212 E/19

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului prezentată de Panayiotis Demetriou în numele Grupului PPE-DE privind crearea unui spațiu UE al justiției penale (B6-0335/2008),

având în vedere articolele 6 și 29, articolul 31 alineatul (1) și articolul 34 alineatul (2) literele (a) și (b) din Tratatul UE, Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 47, 48, 49 și 50 și Convenția europeană pentru protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special articolele 5, 6, 7 și 13,

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 19 februarie 2003 privind garanțiile procedurale acordate suspecților și inculpaților în procedurile penale pe teritoriul Uniunii Europene (COM(2003)0075) și Cartea verde din 26 aprilie 2006 privind prezumția de nevinovăție (COM(2006)0174), propunerea Comisiei de decizie-cadru a Consiliului privind anumite drepturi procedurale în procedurile penale de pe teritoriul Uniunii Europene (COM(2004)0328) și avizul Parlamentului European din 12 aprilie 2005 (1),

având în vedere recomandarea Parlamentului European din 9 martie 2004 privind drepturile deținuților în Uniunea Europeană (2),

având în vedere Decizia-cadru 2008/909/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești în materie penală care impun pedepse de condamnare sau măsuri privative de libertate în scopul executării lor în cadrul Uniunii Europene (3) și poziția Parlamentului European din 2 septembrie 2008 (4) cu privire la aceasta,

având în vedere Raportul din 2008 al Comisiei Europene pentru eficientizarea justiției (CEPEJ) din cadrul Consiliului Europei „Sistemele juridice europene: Eficiența justiției”,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 februarie 2008 privind crearea unui forum de discuții cu privire la politicile și practicile UE în domeniul justiției (COM(2008)0038),

având în vedere Concluziile Consiliului JAI din 27-28 noiembrie 2008 privind crearea unei rețele de cooperare legislativă între ministerele de justiție ale statelor membre în Uniunea Europeană,

având în vedere Inițiativa Republicii Franceze în vederea adoptării unei Decizii a Consiliului privind crearea unei Rețele Europene de Formare Judiciară (5), poziția Parlamentului din 24 septembrie 2002 cu privire la aceasta (6), Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2006 privind formarea judiciară în Uniunea Europeană (COM(2006)0356), precum și Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind formarea profesională a judecătorilor, a procurorilor și a personalului din justiție în cadrul Uniunii Europene (7),

având în vedere rezoluția sa din 9 iulie 2008 privind rolul judecătorului național în sistemul jurisdicțional al Uniunii Europene (8) în vederea creării unei adevărate culturi judiciare comunitare,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 octombrie 2007 privind rolul Eurojust și al Rețelei Judiciare Europene în cadrul luptei împotriva criminalității organizate și a terorismului în Uniunea Europeană (COM(2007)0644), versiunea consolidată a Deciziei Consiliului privind consolidarea Eurojust și de modificare a Deciziei 2002/187/JAI a Consiliului de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de infracționalitate (5347/2009), Decizia Consiliului 2008/976/JAI din 16 decembrie 2008 privind Rețeaua Judiciară Europeană (9), precum și pozițiile Parlamentului din 2 septembrie 2008 cu privire la acestea (10),

având în vedere Decizia-cadru a Consiliului 2008/978/JHA din 18 decembrie 2008 privind mandatul european de obținere a probelor în scopul obținerii de obiecte, documente și date în vederea utilizării acestora în cadrul procedurilor în materie penală (11) și poziția Parlamentului din 21 octombrie 2008 (12),

având în vedere studiul intitulat „Analysis of the future of mutual recognition in criminal matters in the European Union” (Analiza viitorului recunoașterii reciproce în materie penală în Uniunea Europeană) (13), publicat recent de Universitatea Liberă din Bruxelles,

având în vedere propunerea de decizie-cadru a Consiliului privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce a deciziilor privind măsurile de supraveghere judiciară între statele membre ale Uniunii Europene, ca alternativă la detenția preventivă (17506/2008),

având în vedere rapoartele de evaluare privind aplicarea Deciziei-cadru 2002/584/JAI privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (14),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2008 intitulată „Produsele crimei organizate - garantarea că «infracțunea nu rentează»” (COM(2008)0766),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 mai 2008, intitulată „Către o strategie europeană în domeniul e-justiției”(COM(2008)0329), concluziile Consiliului privind strategia privind e-justiția, rezoluția Parlamentului din 18 decembrie 2008, conținând recomandări către Comisie privind e-justiția (15), precum și poziția Parlamentului din 9 octombrie 2008 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a sistemului european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) și de punere în aplicare a articolului 11 din Decizia-cadru 2008/XX/JAI (16), concluziile Consiliului referitoare la raportul privind progresele înregistrate de Președinția franceză în domeniul e-justiției, adoptate de Consiliul JAI din 27-28 noiembrie 2008,

având în vedere recomandările anterioare adresate (17) Consiliului,

având în vedere Tratatul de la Lisabona, în special capitolul 4, articolele 82-86 (cooperarea judiciară în materie penală) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere necesitatea identificării celei mai optime modalități pentru crearea unui spațiu UE al justiției penale,

având în vedere elaborarea viitorului program de la Stockholm,

având în vedere necesitatea intensificării dialogului asupra acestor chestiuni cu parlamentele naționale, societatea civilă și autoritățile judiciare,

având în vedere articolul 114 alineatul (3) și articolul 94 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0262/2009),

A. întrucât administrarea justiției se înscrie în sfera competențelor naționale ale statelor membre;

B. întrucât, în perspectiva Tratatului de la Lisabona, ar trebui subliniat faptul că, odată ce va intra în vigoare, acesta ar urma să extindă competențele Uniunii Europene în domeniul cooperării judiciare în materie penală și să introducă procedura legislativă de codecizie în acest domeniu, desființând sistemul pilonilor;

C. întrucât Programul de la Haga, la fel ca și Programul de la Tampere, a declarat prioritară crearea unui spațiu european de justiție și a subliniat că, pentru consolidarea justiției, este necesar să se stabilească relații de încredere reciprocă, să se aplice un program de recunoaștere reciprocă, să fie create standarde echivalente pentru drepturile procedurale în cadrul procedurii penale, să se alinieze actele cu putere de lege pentru a nu permite infractorilor să profite de diferențele dintre sistemele juridice și pentru a garanta cetățenilor posibilitatea de a beneficia de protecție indiferent de locul unde se află pe teritoriul UE, precum și în vederea dezvoltării în continuare a Eurojust;

D. întrucât, potrivit Raportului Comisiei din 2 iulie 2008 privind punerea în aplicare a Programului de la Haga pe anul 2007 (COM(2008)0373), rezultatele obținute în domeniul cooperării judiciare în materie penală au fost mai degrabă modeste, cu blocaje la nivel politic și întârzieri care au avut ca rezultat diminuarea numărului de instrumente adoptate, în timp ce alte domenii, precum cooperarea în materie civilă, gestionarea frontierelor, migrația legală și ilegală și politicile de azil, au evoluat în mod satisfăcător;

E. întrucât procedurile penale au numeroase implicații importante asupra libertăților fundamentale ale victimelor infracțiunilor, dar și ale suspecților și inculpaților;

F. întrucât protecția drepturilor, precum dreptul la un proces echitabil, prezumția de nevinovăție, dreptul la apărare, drepturile victimelor infracțiunilor, principiul ne bis in idem și garanțiile procedurale minime în ceea ce privește arestul preventiv, sunt de o importanță primordială în procedurile penale;

G. întrucât cooperarea judiciară cotidiană în materie penală este încă bazată pe instrumente de asistență reciprocă precum Convenția din 2000 privind asistența reciprocă în materie penală și Convenția Consiliului Europei privind asistența reciprocă în materie penală;

H. întrucât, în limitele stabilite de obiectivele și principiile dreptului european, principiul recunoașterii reciproce implică faptul că, în momentul transmiterii unei decizii de către autoritatea judiciară competentă dintr-un stat membru, aceasta devine direct și pe deplin aplicabilă pe teritoriul Uniunii, iar autoritățile judiciare din statul membru pe al cărui teritoriu decizia poate fi aplicabilă oferă asistență pentru punerea acesteia în aplicare ca și cum ar fi fost o decizie emisă de autoritatea competență din acel stat membru, cu excepția cazului în care instrumentul în cadrul căreia este aplicată limitează executarea acesteia;

I. întrucât implementarea principiului recunoașterii reciproce, considerat drept piatra de temelie a cooperării judiciare de la Consiliul European de la Tampere până în prezent, rămâne un obiectiv departe de a fi atins și trebuie să fie dublat de un set uniform de garanții și protecții procedurale;

J. I. întrucât, atunci când a fost aplicat, așa cum este cazul mandatului european de arestare, principiul recunoașterii reciproce și-a demonstrat capacitatea de a aduce o contribuție importantă cooperării judiciare pe teritoriul Uniunii Europene;

K. întrucât, pentru a atinge un nivel maxim de eficiență, principiul recunoașterii reciproce depinde în mare măsură de crearea unei culturi judiciare europene comune bazate pe încredere reciprocă, principii comune, cooperare și un anumit nivel de armonizare, de exemplu, în ceea ce privește definirea anumitor infracțiuni și a sancțiunilor, și de protecția concretă a drepturilor fundamentale, îndeosebi în ceea ce privește drepturile procedurale, standardele minime referitoare la condițiile și revizuirea politicilor de detenție, drepturile prizonierilor și mecanismele accesibile de acordare a despăgubirilor;

L. întrucât formarea judecătorilor, procurorilor, avocaților apărării și a celorlalte persoane implicate în administrarea justiției, joacă un rol crucial în edificarea încrederii reciproce și în crearea unei culturi judiciare europene comune, permițând în același timp păstrarea unui just echilibrul între interesele parchetelor și cele ale apărării și asigurând continuitatea și apărarea eficientă în cazurile transfrontaliere;

M. întrucât au fost realizate numeroase progrese în domeniul formării judiciare, în special datorită contribuției aduse de Rețeaua Europeană de Formare Judiciară (REFJ) și activitățile acesteia;

N. întrucât, în pofida rezultatelor importante obținute până în prezent, rolul REFJ a fost limitat de constrângerile legate de structura sa organizatorică și de lipsa unor resurse suficiente;

O. întrucât, având în vedere situația expusă mai sus, autoritățile judiciare nu beneficiază în prezent de instrumentele de formare de care au nevoie pentru a aplica în mod corespunzător legislația Uniunii Europene și doar un număr restrâns de magistrați au acces la o formare judiciară axată pe Uniunea Europeană;

P. întrucât acțiunile ulterioare având drept obiectiv dezvoltarea spațiului european de justiție penală nu se pot baza decât pe o monitorizare obiectivă, imparțială, transparentă, precisă și continuă a punerii în aplicare a politicilor și instrumentelor juridice ale UE, precum și a calității și eficienței justiției din statele membre;

Q. întrucât nu se efectuează în prezent nicio monitorizare completă, constantă și clară a politicilor Uniunii Europene în domeniul justiției penale, nici a calității și eficienței justiției în UE;

R. întrucât o asemenea monitorizare ar fi esențială pentru „factorii de decizie ai UE” pentru stabilirea celor mai adecvate acțiuni legislative, consolidând totodată încrederea reciprocă în sistemele judiciare ale statelor membre;

S. întrucât acest sistem de evaluare ar trebui să întocmească un bilanț al sistemelor de evaluare existente, evitând suprapunerea eforturilor sau a rezultatelor, și să acorde un rol activ Parlamentului;

T. întrucât „Forumul justiției”, recent creat, și-ar putea aduce o contribuție importantă în faza de evaluare ex-ante a inițiativelor legislative ale Uniunii Europene;

U. întrucât, pentru a garanta coerența și consecvența acțiunii UE, apărând în același timp drepturile fundamentale, ar trebui lansat un proces de consultare publică utilizând procedurile adecvate, inclusiv studii de impact, înainte ca statele membre sau Comisia să depună propuneri sau inițiative pentru adoptarea instrumentelor legislative ale UE;

V. întrucât un schimb constant de informații, practici și experiență între autoritățile judiciare din statele membre are o contribuție fundamentală la dezvoltarea unui mediu bazat pe încredere reciprocă, după cum demonstrează rezultatele remarcabile obținute în urma programului de schimburi pentru autoritățile judiciare;

W. întrucât, în domeniul cooperării judiciare în materie penală lipsește un sistem general corespunzător de protecție a datelor, în absența acestuia drepturile persoanelor la aceste date necesitând o reglementare atentă de către fiecare instrument legislativ;

X. întrucât, pentru a fi eficient, spațiul de justiție penală al Uniunii Europene trebuie să valorifice avantajele oferite de noile tehnologii, cu respectarea drepturilor fundamentale, și să utilizeze mijloacele oferite de internet pentru a pune în aplicare politicile UE, precum și în vederea diseminării și discutării informațiilor și a propunerilor;

Y. întrucât rolul instanțelor naționale devine din ce în ce mai important în combaterea infracționalității transnaționale și, totodată, în protecția drepturilor și a libertăților fundamentale;

Z. întrucât organele de coordonare, precum Eurojust, au demonstrat un plus de valoare prin propria contribuție, iar activitatea lor de combatere a criminalității transnaționale a înregistrat o creștere remarcabilă, deși competențele lor sunt încă supuse unor limitări prea mari, iar anumite state membre au dat dovadă de reticență față de utilizarea în comun a informațiilor în acest context,

AA. întrucât coordonarea între avocații apărării lipsește și ar trebui, prin urmare, susținută și consolidată la nivel european;

AB. întrucât mafia și crima organizată în general au devenit un fenomen transnațional, cu un impact social, cultural, economic și politic asupra statelor membre și a țărilor limitrofe, făcând necesară combaterea acestora și la nivel social, în cooperare cu societatea civilă și cu instituțiile democratice,

1. adresează Consiliului recomandările următoare: (a) având în vedere că spațiul european de justiție penală trebuie să se bazeze pe respectarea drepturilor fundamentale, să își reia activitatea consacrată protejării drepturilor fundamentale și, în special, să adopte fără întârziere: — un instrument juridic ambițios privind garanțiile procedurale în procedurile penale, bazat pe principiul prezumției de nevinovăție, cum ar fi dreptul la o „comunicare în scris a drepturilor”, dreptul la consiliere juridică, dreptul la consiliere juridică gratuită atunci când este necesar, atât înainte, cât și pe parcursul procesului, dreptul de a aduce probe, de a fi informat într-o limbă pe care suspectul/inculpatul o înțelege, în legătură cu natura și/sau bazele acuzațiilor și/sau motivele de suspiciune, dreptul de acces la toate documentele pertinente într-o limbă pe care suspectul/inculpatul o înțelege, dreptul la un interpret, dreptul la o audiere și dreptul la apărare, protecția suspecților/inculpaților care nu pot înțelege sau urmări procedura, asigurarea unor standarde minime de detenție, a condițiilor de protecție a suspecților/inculpaților juvenili, precum și a unor mecanisme eficiente și accesibile de recurs; — un cadru juridic complet, care să ofere victimelor infracțiunilor o protecție maximă, prevăzând inclusiv o compensație adecvată și protecția martorilor, în special în cadrul cazurilor de criminalitate organizată; — un instrument juridic privitor la admisibilitatea probelor în procedurile penale; — măsuri de instituire a unor standarde minime privind condițiile de detenție și o serie comună de drepturi ale deținuților la nivelul Uniunii Europene, inclusiv, printre altele, dreptul la comunicare și asistență consulară; — măsuri pentru a juca un rol de principal factor de schimbare și susținător al societății civile și al instituțiilor în eforturile lor de combatere a mafiei și pentru a lua măsuri în vederea adoptării unui instrument legislativ cu privire la confiscarea activelor financiare și a bunurilor organizațiilor internaționale criminale și reutilizarea acestora în scopuri sociale; (b) având în vedere că principiul recunoașterii reciproce constituie piatra de temelie pe care se bazează cooperarea judiciară în materie penală, să adopte în cel mai scurt termen posibil instrumentele juridice comunitare care sunt încă necesare pentru a finaliza punerea în aplicare a principiului respectiv și să creeze standarde echivalente pentru drepturile procedurale și apropierea normelor minime referitoare la anumite aspecte de procedură penală; (c) să aplice în mod concret, împreună cu statele membre, principiul recunoașterii reciproce în domeniul justiției penale, acordând atenția cuvenită dificultăților întâmpinate și succeselor obținute în executarea și aplicarea constantă a mandatului european de arestare, și să se asigure că aplicarea acestui principiu de către statele membre se realizează cu respectarea drepturilor fundamentale și aplicarea principiilor generale de drept, astfel cum sunt stabilite la articolul 6 din Tratatul UE; (d) să solicite statelor membre să aplice principiul proporționalității la punerea în aplicare a deciziei-cadru privind mandatul european de arestare și să atragă atenția asupra altor instrumente juridice, precum audierile prin videoconferință, care s-ar putea dovedi adecvate în cazuri specifice, pe baza unor garanții corespunzătoare; (e) să întocmească, în cooperare cu Parlamentul European, un bilanț al stadiului actual al cooperării judiciare în materie penală la nivelul Uniunii Europene, examinând atât lacunele, cât și progresele; (f) să creeze, împreună cu Comisia și Parlamentul, un comitet de experți (juriști) care să aibă drept sarcină pregătirea unui studiu privind similitudinile și diferențele dintre sistemele de drept penal ale tuturor statelor membre și să prezinte propuneri de dezvoltare a unui adevărat spațiu al justiției penale în Uniunea Europeană care să sigure un echilibru între eficacitatea procedurilor penale și garantarea drepturilor individuale; (g) să creeze, împreună cu Comisia și Parlamentul și în cooperare cu comisiile respective ale Consiliului Europei, precum CEPEJ, și cu rețelele care sunt deja active la nivel european în domeniul dreptului penal, un sistem obiectiv, imparțial, transparent, complet, orizontal și permanent de monitorizare și evaluare a implementării politicilor și a instrumentelor juridice ale UE din acest domeniu, precum și calitatea și eficiența, integritatea și echitatea justiției, ținând seama și de nivelul punerii în aplicare a jurisprudenței CEJ și CEDO de către statele membre, după modelul de evaluare reciprocă, și care să aibă capacitatea de a elabora rapoarte fiabile cel puțin o dată pe an; acest sistem de evaluare ar trebui, în mod deosebit: — să constituie o rețea de evaluare, care să includă atât un nivel politic, cât și unul tehnic; — să identifice, pe baza unei examinări a sistemelor de evaluare deja existente: prioritățile, domeniul de aplicare, criteriile și metodele, ținând seama de faptul că evaluarea nu ar trebui să fie teoretică, ci să se axeze mai degrabă pe impactul politicilor Uniunii Europene la nivel concret și asupra administrării curente a justiției, evaluând, de asemenea, calitatea, eficiența, integritatea și echitatea acesteia, ținând seama și de nivelul punerii în aplicare a jurisprudenței CEJ și CEDO de către statele membre; — să evite suprapunerea și să stimuleze sinergiile cu sistemele de evaluare existente; — să aplice o abordare mixtă, bazată atât pe informații statistice, cât și pe informații legislative, precum și pe evaluarea concretă a aplicării instrumentelor UE; — să culeagă date comparabile și să întocmească, în măsura posibilului, un inventar al datelor deja disponibile; — să implice Parlamentul în nivelurile politice, dar și tehnice ale sistemului de evaluare; (h) să întocmească, împreună cu Comisia și cu Parlamentul, un bilanț al stadiului actual al formării judiciare în Uniunea Europeană, reliefând deficiențele și nevoile acesteia și să ia măsuri imediate, evitând orice duplicare nenecesară a eforturilor, pentru a da naștere unei veritabile culturi judiciare europene prin înființarea unei Școli Judiciare Europene pentru judecători, procurori, avocați și alte persoane implicate în administrarea justiției, care ar trebui: — să fie construită pornind de la actuala EJTN și în perspectiva evoluției către un Institut european, conectat cu agențiile existente, care să aibă o structură solidă și corespunzătoare, în cadrul căruia școlile naționale de magistratură, rețelele judiciare și alte organizații, cum ar fi Academia de Drept European și organizațiile de apărare a drepturilor persoanelor să aibă un rol preponderent, și în colaborare cu Comisia; — să gestioneze și să dezvolte în continuare programul de schimburi destinat autorităților judiciare; — să stabilească programe de studiu comune pentru formarea judiciară, asigurându-se că dimensiunea europeană este prezentă, în funcție de diferitele domenii juridice; — să ofere, pe bază voluntară, formare inițială dar și continuă judecătorilor, procurorilor și avocaților apărării europeni; — să consolideze competențele lingvistice ale autorităților judiciare, ale avocaților și ale celorlalți actori implicați; — să ofere asemenea programe de formare și țărilor candidate și altor state cu care UE a încheiat acorduri de cooperare și parteneriat; (i) îndeamnă statele membre să pună pe deplin în aplicare, în cel mai scurt termen posibil, Decizia Consiliului privind consolidarea Eurojust și de modificare a Deciziei 2002/187/JAI (5613/2008) (18) a Consiliului, să încurajeze autoritățile naționale să implice Eurojust în etapele inițiale ale procedurilor de cooperare, să treacă peste reticențele față de utilizarea în comun a informațiilor și deplina cooperare, manifestate la nivel național, și să asocieze pe deplin Parlamentul, împreună cu Comisia și Eurojust, la viitoarele activități organizate în scopul punerii corecte în aplicare a deciziei privind Eurojust; (j) să stabilească un plan de punere în aplicare a deciziei menționate mai sus, în special în ceea ce privește competențele Eurojust referitoare la: — soluționarea conflictelor de competență; — competența de a întreprinde anchete sau acțiuni de urmărire penală; (k) să ia măsuri în vederea publicării anuale a unui raport complet privind infracționalitatea în Uniunea Europeană, care să unifice rapoartele referitoare la domenii specifice, precum OCTA (Evaluarea amenințării pe care o reprezintă criminalitatea organizată), raportul anual al Eurojust etc.; (l) să invite statele membre să lucreze în continuare la inițiativa Republicii Cehe, a Republicii Polonia, a Republicii Slovenia, a Republicii Slovace și a Regatului Suediei referitoare la o decizie-cadru a Consiliului privind prevenirea și soluționarea conflictelor de competență în cadrul procedurilor penale (5208/2009), respectând dreptul suspectului sau al inculpatului de a fi informat și implicat în toate etapele procedurii în fața jurisdicției penale, și să consulte Parlamentul din nou, pe baza progreselor înregistrate în cursul negocierilor din cadrul Consiliului; (m) să acorde atenția cuvenită avantajelor oferite de noile tehnologii pentru a garanta un nivel ridicat de siguranță publică și a valorifica pe deplin posibilitățile de difuzare a informațiilor prin intermediul internetului, pentru a consolida rolul nou creatului „Forum al justiției”, a încuraja elaborarea unor noi metode de învățare (e-învățarea), a grupa și a utiliza în comun informațiile, actualizând și consolidând bazele de date existente, precum cele din domeniul vamal, care sunt de o importanță vitală în combaterea contrabandei și a traficului de persoane, garantând în același timp respectarea drepturilor fundamentale și în special un nivel ridicat de protecție a vieții private în ceea ce privește procesarea datelor cu caracter personal în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală;

2. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre informare, Comisiei.

(1) JO C 33 E, 9.2.2006, p. 159.

(2) JO C 102 E, 28.4.2004, p. 154.

(3) JO L 327, 5.12.2008, p. 27.

(4) Texte adoptate, P6_TA(2008)0381.

(5) JO C 18, 19.1.2001, p. 9.

(6) JO C 273 E, 14.11.2003, p. 99.

(7) JO C 299, 22.11.2008, p. 1.

(8) Texte adoptate, P6_TA(2008)0352.

(9) JO L 348, 24.12.2008, p. 130.

(10) Texte adoptate, P6_TA(2008)0384 și P6_TA(2008)0380.

(11) JO L 350, 30.12.2008, p. 72.

(12) Texte adoptate, P6_TA(2008)0486.

(13) Gisèle Vernimmen-Van Tiggelen și Laura Surano, Institute for European Studies, Université Libre de Bruxelles ECLAN – European Criminal Law Academic Network.

(14) COM(2006)0008, și documentele Consiliului 8409/2008, 10330/1/2008, 7024/1/2008, 7301/2/2008, 9617/2/2008, 9927/2/2008, 13416/2/2008, 15691/2/2008 și 17220/1/2008.

(15) Texte adoptate, P6_TA(2008)0637.

(16) Texte adoptate, P6_TA(2008)0465.

(17) Recomandarea din 14 octombrie 2004 adresată Consiliului și Consiliului European privind viitorul spațiu de libertate, securitate și justiție, precum și măsurile necesare pentru a consolida legitimitatea și eficiența acestuia, (JO C 166 E, 7.7.2005, p. 58) și recomandareaa din 22 februarie 2005 adresată Consiliului privind calitatea justiției penale și armonizarea dreptului penal în statele membre, (JO C 304 E, 1.12.2005, p. 109).

(18) Nepublicată încă în Jurnalul Oficial.