RO    RO RO 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 17.6.2008 
SEC(2008) 2030 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru   
 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, C ĂTRE 
CONSILIU, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI CĂTRE 
COMITETUL REGIUNILOR 
 
PLAN DE AC țIUNE ÎN MATERIE DE AZ IL: O ABORDARE INTEGRAT Ă A 
PROTEC țIEI ÎN ANSAMBLUL UE 
  
Rezumat al evalu ării impactului  
  
{COM (2008) 360 final} 
{SEC (2008) 2029}
RO 2   RO 1. INTRODUCERE 
În iunie 2007, Comisia a prezentat o carte verde1 având ca obiectiv identificarea posibilelor 
opțiuni pentru conturarea celei de-a doua faze a SECA (sistemul european comun de azil). 
Răspunsul la consultarea public ă a reunit 89 de contribu ții provenind de la o gam ă largă de 
părți interesate2. Problemele ridicate și sugestiile formulate în cadrul consult ării au constituit 
baza pentru preg ătirea prezentului plan de ac țiune și a evaluării impactului acestuia. 
Comisia a comandat un studi u extern în vederea ob ținerii de sprijin pentru preg ătirea evalu ării 
impactului. Studiul extern constituie princi palul fundament al prezentului raport, împreun ă cu 
o analiză a contribu țiilor la cartea verde și cu rapoartele de evaluare existente ale 
instrumentelor CE în materie de azil3. 
Între decembrie 2007 și martie 2008 au fost organizate întâlniri cu exper ți din mediul 
academic, cu state membre, ONG-uri, ICNUR și membri ai Parlamentului European, în 
vederea cunoa șterii opiniei acestora cu privire la viitoarea dezvoltare a anumitor elemente ale 
SECA.  
Comitetul Comisiei de evaluare a impactului (C EA) a fost consultat cu privire la proiectul 
final al raportului de evalua re a impactului, avizul acestuia  fiind emis la 21 aprilie 20084. 
Recomand ările CEA au fost luate în considerare în mod corespunz ător.  
Majoritatea m ăsurilor individuale propuse de planul de ac țiune vor face obiectul unor analize 
ale impactului specifice. În mod special, modific ările la directivele privind condi țiile de 
primire, calific ările și procedurile, precum și cele aduse regulamentelor Dublin și Eurodac vor 
avea la baz ă evaluări ale impactului.  
2. SITUA ȚIA CURENT Ă ȘI PROBLEME  EXISTENTE 
În domeniul azilului au fost identificate urm ătoarele probleme: 
• măsurile legitime și practici împotriva migra ției ilegale ar putea  îngreuna accesul 
solicitanților de azil la protec ție în cadrul UE;  
• imigranții care nu au nevoie de protec ție abuzeaz ă de sistemul de azil al UE pentru a intra 
și rămâne în UE; 
• fluxurile secundare de solicitan ți de azil care solicit ă protecție internațională în mai mult de 
un stat membru impun o presiune injust ă asupra administra țiilor naționale și asupra 
solicitanților de azil și refugiaților înșiși; 
• sistemele de azil ale anumitor stat e membre sunt suprasolicitate; 
• din ce în ce mai mult, exist ă persoane care caut ă protecție pentru motive neprev ăzute de 
regimurile tradi ționale de azil (Conven ția de la Geneva) și care primesc forme de protec ție 
cu garanții mai reduse;  
                                                 
1 COM (2007) 301 
2 Cele 89 de contribu ții pot fi consultate la adresa  
http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/gp_asylum_system/news_contributions_asylu
m_system_en.htm   
3 Raport privind evaluarea sistemului Dublin [COM (2007) 299]; Raport privind evaluarea condi țiilor de 
primire [COM (2007) 745]. 
4 Avizul va fi disponibil la adresa http://ec.europa.eu/governance/impact/cia_2008_en.htm   
RO 3   RO • practici na ționale divergente conduc la diferen țe extreme în recunoa șterea protec ției oferite 
de statele membre și au ca rezultat inegalit ăți în ceea ce prive ște nivelul de protec ție în 
cadrul UE;  
• persoanele care au nevoie de protec ție întâmpin ă probleme de integrar e deosebite iar unele 
dintre acestea sunt într-o situa ție de vulnerabilitate; 
• la nivel mondial, majoritatea refugia ților rămân în regiuni limitrofe țărilor de origine, 
având perspective limitate și reprezentând o povar ă pentru țările sărace, în curs de 
dezvoltare. 
Evaluarea impactului studiaz ă posibila evolu ție a situației în cazul în care nu sunt luate m ăsuri 
la nivelul UE și concluzioneaz ă că problemele existente ar persista și că o acțiune imediat ă 
din partea UE este perfect justificat ă.  
Evaluarea impactului analizeaz ă schimbările aduse cadrului juridic  de Tratatul de la 
Lisabona și concluzioneaz ă că noul articol privind azilul permite și obligă o acțiune mai ferm ă 
decât în prezent. Din punct de vedere al drep turilor fundamentale, includerea Cartei în noul 
tratat confer ă, de asemenea, o mai mare vizibilitate a numitor drepturi conexe  dreptului de azil, 
inclusiv dreptul de a nu fi returnat (non-refoulement).  
3. OBIECTIVE  STRATEGICE 
Obiectivul general al celei de-a doua faze a CEAS este de a oferi, printr-o abordare 
cuprinzătoare a protec ției în ansamblul UE, statutul corespunz ător, în condi ții egale, oric ărui 
resortisant al unei țări terțe care are nevoie de protec ție interna țională, precum și de a asigura 
respectarea principiului nereturn ării.  
Politica va urm ări, în special, urm ătoarele obiective specifice:  
I) să asigure accesul persoanelor care caut ă protecție la procedurile privind azilul și să trateze 
de o manier ă rapidă și eficientă cazurile persoanelor care nu au nevoie de aceasta; 
II) să asigure standarde comune de protec ție mai ridicate; 
III) să intensifice sprijinul prompt și eficace pentru autorit ățile naționale în materie de azil 
prin promovarea unei cooper ări practice; 
IV) să promoveze mecanismele de solidaritate între statele membre și între UE și țările terțe 
pentru a ac ționa în sprijinul persoanelor care au nevoie de protec ție; 
V) să faciliteze integrarea persoanelor protejate; 
VI) să prevină introducerea cererilor multiple de azil („asylum shopping”) și fluxurile 
secundare. 
4. OP ȚIUNI  DE POLITIC Ă 
4.1. Op țiunea de politic ă A: statu-quo 
Evoluțiile actuale din statele membre ar con tinua în cadrul juridic actual, care ar r ămâne 
neschimbat. Activit ățile aflate în desf ășurare ar continua. Instrument ele legislative existente ar 
trebui transpuse în totalitate de c ătre statele membre, iar implementarea acestora ar trebui 
monitorizat ă de către Comisie.  
4.2. Op țiunea de politic ă B1: armonizare complet ă a legislației UE  
Această opțiune ar asigura coeren ța și caracterul cuprinz ător al sistemului de azil al UE și ar 
oferi cele mai ridicate standarde prin urm ărirea armoniz ării complete și eliminarea 
RO 4   RO deficiențelor cauzate de adoptar ea celui mai mic numitor comun în prima faz ă a SECA; Acest 
obiectiv ar fi atins, printre altele, prin: 
• definirea unor condi ții corespunz ătoare de recep ție pentru solicitan ții de azil; 
• recunoașterea unui nivel corespunz ător de protec ție persoanelor care au nevoie de 
protecție; 
• stabilirea unei proceduri de azil uniforme și eficiente; 
• stabilirea unui nivel mai ridicat de solidaritate și responsabilitate în tre statele membre, 
precum și între UE în ansamblu și țările terțe;  
4.3. Op țiunea de politic ă B2: Dezvoltarea în continuare a legisla ției UE 
Această opțiune ar fi concentrat ă pe o continuare a efortur ilor pentru crearea unor sisteme 
naționale de azil din ce în ce mai armonizate, f ără a se ajunge, cu toate acestea, la o 
armonizare complet ă în toate domeniile, precum și pentru asigurarea unor standarde ridicate 
de protecție. 
Această opțiune ar consta în realizarea unor interven ții în domeniul condi țiilor de primire, 
pentru: 
• îmbunătățirea prevederilor privind condi țiile materiale de primire;  
• facilitarea accesului la pia ța muncii pentru solicitan ții de azil, care s ă nu fie 
împiedicat de restric ții suplimentare la nivel na țional: 
• stabilirea de prevederi care s ă prevină reținerea arbitrar ă; 
• identificarea eficace a nevoilor materiale și sanitare ale persoanelor vulnerabile și 
ale persoanelor cu nevoi speciale, inclusiv aspecte legate de egalitatea dintre 
femei și bărbați;  
Introducerea urm ătoarelor elemente principale priv ind problema standardelor minime:  
• instituirea a dou ă statute unitare unice:  unul pentru refugia ți și unul pentru 
beneficiarii de protec ție subsidiar ă; 
• extinderea normelor comunitare privind dreptul la reîntregirea familiei la 
beneficiarii protec ției subsidiare; 
• analizarea posibilit ăților de a stabili un mecanism eficace de transfer al protec ției; 
Introducerea unui nou element privind procedurile:  
• definirea unei proceduri uni ce prin armonizarea garan țiilor comune oferite (acces 
la proceduri, apel  suspensiv, asisten ță judiciară, termen pentru decizia pe fond la 
judecata în prim ă instanță, egalitate între sexe consolidat ă) pentru toate tipurile de 
proceduri na ționale existente; 
Realizarea urm ătoarelor interven ții principale privind aspectele solidarit ății și 
responsabilit ății:  
• consolidarea și clarificarea anumitor preveder i din regulamentele Dublin și 
EURODAC pentru a consolida eficien ța și pentru a asigura o mai bun ă respectare 
și o aplicare uniform ă a legislației de către statele membre (în special prevederile 
privind clauza umanitar ă și clauza de suveranitate, precum și cea privind 
reîntregirea familiei) și posibilitatea de a suspenda („freeze returns”) aplicarea 
RO 5   RO prevederilor Dublin în anumite cazuri, pentru a mic șora presiunea impus ă asupra 
statelor membre suprasolicitate; 
• adoptarea de dispozi ții pentru punerea în aplic are a principiului solidarit ății 
financiare excep ționale în vederea sprijiniri i statelor membre în situa țiile care 
presupun o presiune special ă; 
• instituirea unui sistem voluntar de reinstalare pentru sprijinirea țărilor terțe cu o 
populație de refugia ți numeroas ă; 
• apropierea diferitelor tipuri de proceduri na ționale privind intrarea protejat ă. 
4.4. Op țiunea de politic ă C: cooperarea și schimbul de bune practici  
Această opțiune ar fi concentrat ă pe promovarea cooper ării practice între st atele membre prin 
aplicarea instrumentelor legisl ative existente într-o manier ă mai unitar ă pe teritoriul statelor 
membre (pentru a evita disparit ățile și, în consecin ță, diferențele între nivelurile efective de 
protecție acordate). Aceast ă cooperare practic ă ar aduce beneficii și în ceea ce prive ște 
susținerea dimensiunii externe a politicii UE în materi e de azil. Acest obiectiv ar fi atins prin 
stabilirea unui tip de sprijin permanent și structural, eventual sub forma unui Birou European 
de Sprijin pentru Azil, care ar fi creat  printr-un regulament sau decizie a UE și care ar fi 
însărcinat cu toate sau cu unele din urm ătoarele domenii de activitate: informa țiile privind 
țările de origine, formarea și dezvoltarea capacit ăților, asisten ța practică furnizată statelor 
membre, dimensiunea extern ă, evaluarea și supravegherea.  
4.5. Op țiunea de politic ă D: Crearea unui instrument general și cuprinz ător în 
materie de azil, precum și o autoritate european ă în domeniul azilului  
• O interven ție legislativ ă cuprinzătoare în dreptul comunitar  în vederea consolid ării 
diferitelor instrumente legislat ive existente. În fond, direc țiile de ac țiune prev ăzute la 
opțiunea B1 ar fi urmate aproape în totalitate, iar formal aceast ă opțiune ar conduce la 
adoptarea unui instrument unic, care s ă reuneasc ă toată legislația UE în materie de azil 
(înlocuind regulamentele și directivele existente), în acela și timp realizându-se o 
armonizare și o consolidare. 
• Crearea unei Autorități Europene pentru Azil , având ca sarcin ă gestionarea și 
coordonarea politicii comune a UE în acest domeniu. De asemenea, o asemenea autoritate 
ar lua forma unei agen ții, însă nu ar fi responsabil ă numai de coordonarea activit ăților de 
cooperare practic ă enumerate (Birou European de Sprijin pentru Azil), ci ar înlocui 
organismele administrative și judiciare na ționale, luând decizii în ceea ce prive ște 
solicitările de azil. Astfel, autoritatea ar deveni instan ța european ă comună care 
centralizeaz ă toate deciziile în  materie de azil și care ar avea puteri de decizie. Prin urmare, 
această opțiune reprezint ă cel mai excesiv mijloc de a asigura aplicarea comun ă a dreptului 
comunitar în materie de azil în ansamblul UE.  
RO 6   RO 5. COMPARA ȚIE A OPȚIUNILOR  DE POLITICI 
5.1. Compararea indicatorilor, rezultatelor și ponderarea op țiunilor 
 
 Opțiune 
de 
politică A 
Statu-
quo Opțiunea 
de politic ă 
B1 Opțiunea 
de politic ă 
B2 Opțiunea 
de 
politică 
C Opțiunea 
de 
politică 
D Opțiunea 
de 
politică 
preferată 
(B2+C)  
Asigurarea accesului 
persoanelor care caut ă 
protecție la procedurile 
privind azilul și 
tratamentul rapid și 
eficient al cazurilor 
persoanelor care nu au 
nevoie de protec ție 0 √√√ √√√ √√ √√√√ √√√ 
Asigurarea unor standarde 
mai ridicate de protec ție 0 √√√√ √√√ √ √√√√√ √√√ 
Intensificarea sprijinului 
prompt și eficace pentru 
autoritățile naționale în 
materie de azil prin 
promovarea unei cooperări practice 0 0 0 √√√√ √√√√√ √√√√ 
Promovarea mecanismelor 
de solidaritate pentru a 
acționa în sprijinul 
persoanelor care au nevoie de protec ție, între statele 
membre și între UE și 
țările terțe 
 0 √√√(√) √√√ √√ √√√√ √√√ 
Facilitarea integr ării 
persoanelor protejate  0 √√√√ √√√ √√ √√√√ √√√ Relevanță 
Prevenirea introducerii 
cererilor multiple de azil 
(„asylum shopping”) și a 
fluxurilor secundare  0 √√√ √√√ √ √√√√ √√√ 
      
0 0 √√ √√√ 0 √√(√) Fezabilitatea 
transpunerii 
 - În temeiul tratatului în 
vigoare 
- În temeiul noului tratat
 0 √(√) √√√(√) √√√√ √ √√√√ Fezabilitate  
Fezabilitate financiar ă 0 -√√√√ -√√(√) -√√ -√√√√ -√√(√) 
Impactul social la nivelul 
UE si al statelor membre  0 √√√ √√ √ √√√ √√√ 
Impacturi economice la 
nivelul UE si la nivel 
național 0 √√ √√ 0(√) √√ √√ 
Impactul asupra 
persoanelor care au nevoie de protec ție 
internațională 0 √√√ √√√ √√ √√√√√ √√√ Efecte 
Impact asupra țărilor 
terțe 0 √√√ √√ √√ √√√√ √√√ 
Drepturi fundamentale  0 √√√√ √√√ √√  
√√√√√  
√√√ 
 
 
RO 7   RO 5.2. Op țiunea preferat ă 
Opțiunea preferat ă a fost identificat ă în special prin compararea cu op țiunile de politic ă B1 
(de asemenea, în combina ție cu opțiunea C) și D, care a ar ătat aproape acelea și efecte pozitive 
ca acestea din urm ă, însă implicând dificult ăți mai reduse în ceea ce prive ște transpunerea, 
precum și costuri financiare și de implementar e inferioare. Op țiunea B1 prezint ă o serie de 
avantaje și este în multe privin țe similară opțiunii B2, îns ă aceasta din urm ă impune în 
anumite domenii un nivel oarecum mai redus de armonizare și are, prin urmare, șanse mai 
mari de a fi transpus ă și implementat ă cu succes. Op țiunea D are dezavantaj major, respectiv 
faptul că transferul de suveranitate  de la statele membre c ătre propusa Autoritatea European ă 
pentru Azil nu are șanse de a fi acceptat de majoritatea statelor membre în aceast ă fază.  
Principalele avantaje ale op țiunii preferate sunt urm ătoarele: 
• produce rezultate relevante în ceea ce prive ște promovarea unei abord ări integrate și 
cuprinzătoare a problemelor din domeniul azilului,  garantând îndeplin irea acestui obiectiv 
prin standarde de protec ție comune superioare și prin sprijinirea activit ăților de cooperare 
practică; 
• asigură un mai bun acces la protec ție prin ini țierea de lucr ări privind apropierea 
procedurilor na ționale de acces protejat și prin modificarea direct ivei privind procedurile 
pentru a se concentra mai mult pe aspectele legate de acces;  
• stabilește standarde comune superioare în materie de azil  prin măsuri consolidate 
privind condițiile de primire  (facilitarea accesului la pia ța muncii și la asisten ță 
medicală), procedurile (procedur ă comună însoțită de garan ții solide), standardele 
minime  (definiția comună a două statute de protec ție internațională); 
• consolideaz ă sprijinul prompt și eficace acordat administra țiilor naționale  prin 
îmbunătățirea convergen ței proceselor decizionale din st atele membre prin crearea unui 
Birou European de Sprijin pentru Azil  care ar coordona și monitoriza diferite activit ăți; 
• promoveaz ă responsabilitatea și solidaritatea real ă între statele membre și între UE și 
țările terțe prin îmbun ătățiri aduse sistemului Dublin și crearea unui sistem al UE de 
reinstalare voluntar ă, precum și continuarea dezvolt ării de programe de consolidare a 
capacităților și a programelor de protec ție regional ă în țările terțe; 
• promoveaz ă integrarea persoanelor protejate, în special a persoanelor care beneficiaz ă de 
protecție subsidiar ă prin extinderea drepturilor ata șate statutului acestora. 
În ceea ce prive ște efectele : 
• creează condiții de egalitate în ansamblul UE, permi țând o gestionare mai eficient ă a 
fluxurilor de refugia ți între statele membre și oferă șanse mai mari de a integra 
persoanele protejate în comunit ățile gazdă; 
• facilitează accesul refugia ților la pia ța muncii, are poten țialul de a diminua sensibil oferta 
de forță de munc ă ilegală și diminueaz ă deficitul de competen țe marginale de pe pie țele 
de muncă ale statelor membre; 
• oferă o mai mare protec ție persoanelor care au nevoie de protec ție interna țională printr-o 
mai bună abordare a nevoilor grupurilor mai vulnera bile, inclusiv aten ția care trebuie 
acordată dificultăților și constrângerilor deosebite cu care s-ar putea confrunta femeile care 
solicită azil în momentul introducerii cererilor; 
• în general, are un impact pozitiv puternic  asupra țărilor terțe prin eliberarea par țială a 
acestora de posibilele presiuni generate  de cererile de azil prin intermediul sistemului 
voluntar de reinstalare al UE  și le permite cre șterea capacit ăților de gestionare în 
domeniul azilului prin programe relevante de dezvoltare a capacit ăților; 
RO 8   RO • consolideaz ă drepturile fundamentale ale solicitan ților de azil și ale beneficiarilor de 
protecție interna țională prin oferirea de condi ții mai bune care s ă le permit ă să beneficieze 
de asemenea drepturi; 
În ceea ce prive ște costurile, caracteristica mai pu țin obligatorie a op țiunii preferate ar genera 
costuri administrative și financiare mai reduse în compara ție cu cele ale unui proces de 
armonizare complet ă.  
• Cu toate acestea, exist ă măsuri precum extinderea condi țiilor de recep ție și a garanțiilor 
mai solide în ceea ce prive ște procedurile la persoanele care solicit ă protecție subsidiar ă, 
fapt ce ar presupune, în mod inevitabil, costuri administrative și financiare mai ridicate 
în compara ție cu actualul SECA , deși accesul mai facil al solicitan ților de azil la pia ța 
muncii ar putea diminua, în mod sensibil, impactul financiar general.  
• Măsurile de cooperare practic ă vor genera costuri suplimentare ca urmare a necesit ății 
de a asigura sprijinul financiar adecvat necesar (sprijin financiar part ajat pentru proiecte și 
formare, finan țarea programelor de consolidare a capacit ăților în țările terțe).  
• De asemenea, costurile administrative au tendin ța de a cre ște datorită creșterii folosirii 
personalului din domeniu l azilului pentru a r ăspunde m ăsurilor de cooperare prev ăzute. Cu 
toate acestea, crearea unui Birou European de Sprijin pentru Azil  ar ajuta administra țiile 
naționale să tempereze, pe termen lung, cre șterea costurilor administrative.  
6. MONITORIZARE  ȘI EVALUARE   
Monitorizarea și evaluarea implement ării opțiunii preferate va constitui un element important 
pentru a asigura eficien ța planului de ac țiune. Comisia va asigura existen ța mecanismelor 
adecvate pentru monitorizarea și implementarea acestui plan de ac țiune și va avea un rol 
determinant în cadrul unui asemenea proces de monitorizare. De asemenea, va veghea ca standardele privind protec ția drepturilor funda mentale incluse în propunerile sale s ă nu fie 
reduse în cursul pro cesului legislativ. 
În ceea ce prive ște indicatorii de ev aluare a progresului și eficacității opțiunii preferate în 
realizarea obiectivelor strate gice, pot fi luate în consid erare, printre altele, urm ătoarele 
aspecte: 
• numărul solicit ărilor noi de azil; 
• numărul refuzurilor și al deciziilor pozitive care acord ă statutul de refugiat sau protec ție 
subsidiară; 
• numărul solicitan ților de azil comparativ cu popula ția rezident ă și PIB-ul; 
• numărul solicit ărilor și transferurilor Dublin; 
• numărul programelor de protec ție regional ă implementate și al resurselor dedicate acestora; 
•
 numărul de refugia ți din țări terțe reinstala ți; 
• nivelul resurselor financia re alocate pentru FER; 
• nivelul resurselor financiare alocate activit ăților de cooperare practic ă, inclusiv pentru 
crearea Biroului de Sprijin pentru Azil.