Regulamentul (UE) nr. 1029/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de introducere a unor preferințe comerciale autonome de urgență pentru Pakistan (denumit în continuare „regulamentul”) a acordat preferințe comerciale Pakistanului pentru 75 de produse. Aceste preferințe comerciale vizau 49 de produse care au putut fi importate în UE fără taxe sau limite cantitative (cele enumerate în anexa I la regulament) și 26 de produse care au putut fi importate cu taxe zero sub rezerva unor limite cantitative și anume, contingente tarifare (produsele enumerate în anexa II la regulament).

Importurile UE din întreaga lume (din afara UE-27) și din țări cu preferințe comerciale similare [cele care beneficiază de taxe zero în cadrul sistemului generalizat de preferințe (SGP) al UE] sunt indicate în tabelul 3. Acesta arată faptul că, în medie, importurile din Pakistan în cadrul liniilor PCA au evoluat mai bine decât totalul importurilor UE din întreaga lume, însă mai puțin bine decât importurile din țări cu preferințe comerciale similare. O explicație probabilă a creșterii accentuate a importurilor din țările care beneficiază de taxe zero în cadrul SGP (66,2 %) este reforma regulilor de origine ale SPG al UE (aplicabile de la 1 ianuarie 2011) care au fost relaxate în mod substanțial pentru țările cel mai puțin dezvoltate, inclusiv pentru textile și îmbrăcăminte. Principala sursă a creșterii este Bangladesh, care a reprezentat aproximativ 65 % din importurile din țările care beneficiază de taxe zero în cadrul SGP.





Tabelul 3: Importuri UE-27 din întreaga lume și din țări care beneficiază de taxe zero în cadrul SGP (mii EUR) Medie 2010 – 2012 2013 Variație Ponderea Pakistan 2010 – 2012 Ponderea Pakistan 2013 Din întreaga lume Total importuri 1 530 617 750 1 520 363 786 -0,7 % 0,3 % 0,3 % Importuri toate liniile PCA 17 431 666 18 238 834 4,6 % 6,4 % 8 % Anexa I 11 164 767 11 718 469 5 % 5 % 6,2 % Anexa II 6 266 899 6 520 365 4 % 8,7 % 11,2 % Țări care beneficiază de taxe zero în cadrul SGP Importuri toate liniile PCA 994 127 1 652 269 66,2 % Anexa I 188 428 333 394 76,9 % Anexa II 805 699 1 318 875 63,7 % Sursă: calcule bazate pe date Comext Eurostat.

Tabelele 11 – 13 din anexă oferă o defalcare mai detaliată (în funcție de secțiune și pentru fiecare linie) a importurilor în cadrul PCA. Analizarea acestor tabele, împreună cu cele menționate mai sus indică faptul că:

ponderea Pakistanului din totalul importurilor UE din întreaga lume rămâne neschimbată la 0,3 %. Ponderea Pakistanului din importurile UE de produse PCA, luate în ansamblu, a crescut de la 6,4 % la 8 % (a se vedea tabelul 3). Înainte de introducerea PCA, ponderea importurilor Pakistanului era deja substanțială pentru anumite produse – șase produse incluse în PCA aveau o pondere în importuri de peste 50 % (a se vedea tabelul 6). În 2013, zece produse incluse în PCA aveau ponderi în importuri de peste 50 %.

Alcoolul etilic nedenaturat (22071000) este produsul care a înregistrat, de departe, cea mai mare creștere în importuri (441 %), ceea ce se explică în principal prin faptul că acest produs nu este inclus în SGP în mod normal și are o taxă în regimul clauzei națiunii celei mai favorizate (CNF) de 19 EUR/hectolitru (a se vedea tabelele 11 și 12 din anexă). Importurile din Pakistan de alcool etilic nedenaturat în cadrul PCA au fost limitate de un contingent tarifar. Secțiunea „filamente sintetice sau artificiale” (capitolul 54) a înregistrat, de asemenea, o creștere mare, cu 85 %, însă a reprezentat doar 1,7 % din valoarea importurilor în cadrul preferințelor PCA (a se vedea tabelul 13 din anexă).

Tabelul 13 indică faptul că cea mai mare secțiune din punctul de vedere al valorii totalului importurilor în cadrul PCA, „bumbac” (capitolul 52), a înregistrat o creștere a importurilor de 28,8 %. Trebuie menționat faptul că pentru bumbac și produse din bumbac, Pakistan este al doilea cel mai mare furnizor al UE, după Turcia. Secțiunile „articole de îmbrăcăminte” – capitolele 61 și 62 – reprezentând împreună aproximativ 34 % din importurile din Pakistan în cadrul PCA au înregistrat creșteri de 37,4 % și, respectiv, de 49,8 %. Importurile UE de produse PCA de la capitolul 63, alte articole textile, au crescut cu 6,8 %.

Analizând liniile tarifare individuale în cadrul PCA (a se vedea în special tabelul 12 din anexă), se poate observa că, în general, acestea au urmat tendința importurilor UE din întreaga lume, iar în majoritatea cazurilor, importurile din Pakistan au evoluat mai bine sau mai rău în funcție de creșterea sau scăderea importurilor. Douăzeci și șapte de linii tarifare au înregistrat creșteri ale importurilor cu mai mult de 40 %, dintre care 10 linii cu mai mult de 80 %, în timp ce importurile din cadrul a 18 linii au scăzut, dintre care 12 linii cu mai mult de 20 %.

Conform tabelului 12, produsele din capitolele 52 (bumbac) și 61 (îmbrăcăminte tricotată) sunt cele care au înregistrat principalele creșteri ale importurilor. În același timp, importurile de anumite articole din bumbac au înregistrat cele mai semnificative scăderi. De asemenea, au scăzut importurile majorității produselor de la capitolul 63 (alte articole textile).

Pierderile de venituri tarifare totale ale UE din PCA sunt estimate la 84,6 milioane EUR. Primele 10 importuri în cadrul PCA din punctul de vedere al valorii importurilor au reprezentat 62 % din pierderile de venituri tarifare.

4.2 Efecte asupra producției și locurilor de muncă din UE

Această secțiune analizează potențialul efect al PCA asupra economiei UE, măsurat în primul rând din punctul de vedere al producției din UE. Analiza se bazează pe date Prodcom Eurostat pentru producția industriei prelucrătoare din UE, care este estimată a corespunde produselor PCA. Cu toate acestea, din cauza unor lacune ale datelor Prodcom (de exemplu, pentru anumite state membre, datele detaliate sunt confidențiale) și din cauza lipsei de corespondență, uneori, dintre codurile Nomenclaturii combinate la nivel de 8 cifre și codurile NACE unice, cifrele de mai jos nu pot fi considerate decât indicative, iar prezentarea acestora a trebuit să fie efectuată într-o formă agregată.

Tabelul 4 indică producția (valoarea producției vândute) și ocuparea forței de muncă (numărul total) din UE-27 în industria prelucrătoare în 2013 în total (secțiunile C.10 – C.32 din NACE), în sectorul textilelor (secțiunea C.13 și C.20.60 din NACE), în sectorul îmbrăcămintei (secțiunea C.14 din NACE) și în sectorul articolelor din piele și al produselor derivate, inclusiv încălțăminte (secțiunea C.15 din NACE). Ponderea producției din cele trei subsectoare în raport cu producția totală din industria prelucrătoare poate fi considerată mai limitată, în timp ce ponderile ocupării forței de muncă sunt mai importante.