RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 25.1.2007 
COM(2007) 25 final 
  
Propunere pentru un  
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
care să impună o taxă antidumping definitiv ă pe importurile de polietilen tereftalat 
originare din India, Indonezia, Malaezia, Republica Coreea, Thailanda şi Taiwan dup ă 
o reexaminare în temeiul expir ării măsurilor şi o reexaminare intermediar ă parţială în 
conformitate cu articolul 11 alineatul (2) şi articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul 
(CE) nr. 384/96 al Consiliului  
(prezentat ă de Comisie) 
 
RO 2   RO MEMORANDUM EXPLICATIV  
1) CONTEXTUL PROPUNERII 
 • Motive şi obiective ale propunerii 
Prezenta propunere se refer ă la aplicarea Regulamentu lui (CE) nr. 384/96 al 
Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protec ţia împotriva importurilor care fac 
obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunit ăţii 
Europene, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 
2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 („regulamentul de baz ă”) în cazul 
procedurii privind importurile de polietilen tereftalat orig inare din India, Indonezia, 
Malaezia, Republica Coreea, Thailanda şi Taiwan. 
 • Context general 
Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a re gulamentului de baz ă 
şi este rezultatul unei anchete r ealizate în conformitate cu cerin ţele procedurale şi de 
fond expuse în regulamentul de baz ă. 
 • Dispoziţii existente în sfera de  acoperire a propunerii 
Nu există dispoziţii în vigoare în sfera de  acoperire a propunerii. 
 • Concordan ţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii 
Nu se aplic ă. 
2) CONSULTAREA P ĂRŢILOR INTERESATE ŞI EVALUAREA IMPACTULUI 
 • Consultarea p ărţilor interesate 
 Părţile interesate vizate de procedur ă au avut deja posibilitatea de a- şi apăra interesele 
pe parcursul anchetei, conform dispozi ţiilor din regulamentul de baz ă. 
 • Obţinerea şi utilizarea expertizei 
 Expertiza extern ă nu a fost necesar ă. 
 • Evaluarea impactului 
Această propunere este rezultatul aplic ării regulamentului de baz ă. 
Regulamentul de baz ă nu prevede o evaluare general ă a impactului, dar con ţine o listă 
completă de condiţii care trebuie evaluate. 
 
RO 3   RO 3) ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII 
 • Rezumatul ac ţiunii propuse 
La 1 decembrie 2005, Comisia a anun ţat printr-un aviz („avizul de ini ţiere”), publicat 
în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene1, iniţierea unei proceduri antidumping privind 
importurile în Comunitate de polietilen te reftalat originare din India, Indonezia, 
Malezia, Republica Coreea, Thailanda şi Taiwan.  
Procedura antidumping a fost ini ţiată în urma unei cereri de reexaminare depuse la 
30 august 2005 de c ătre Comitetul de Polietilen Tereftalat (PET) din cadrul Plastics 
Europe (‘solicitantul’) în numele produc ătorilor repre zentând o propor ţie majoră, în 
acest caz peste 90 %, din produc ţia totală de polietilen tereftal at din cadrul Comunit ăţii.
Prezenta propunere anexat ă de către Comisie pentru un re gulament al Consiliului 
conţine concluziile definitive privind pre ţurile de dumping, prejud iciul, cauzalitatea şi 
interesul Comunit ăţii.  
Statele membre au fost consultate în tim pul comitetelor antidumping din 16 ianuarie. 
25 de state membre au fost în favoarea ac ţiunii propuse şi 2 s-au opus. 
Se propune adoptarea de c ătre Consiliu a prezentei propuneri de regulament care ar 
trebui să fie publicat ă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cel mai târziu la 28 
februarie 2007. 
 • Bază juridică 
Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliulu i din 22 decembrie 1995 privind protec ţia 
împotriva importurilor care f ac obiectul unui dumping din ţări care nu sunt membre ale 
Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) 
nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. 
 • Principiul subsidiarit ăţii 
Propunerea intr ă în competen ţa exclusiv ă a Comunit ăţii. În consecin ţă, principiul 
subsidiarit ăţii nu se aplic ă. 
 • Principiul propor ţionalităţii 
Propunerea respect ă principiul propor ţionalităţii din motivul (motivele) urm ător 
(următoare): 
 Tipul ac ţiunii este descris în regulamentul de baz ă menţionat mai sus şi nu lasă loc 
luării unei decizii la nivel na ţional. 
 Nu sunt necesare indica ţii cu privire la m ăsura în care sarcina financiar ă şi 
administrativ ă care revine Comunitat ăţii, guvernelor na ţionale, autorit ăţilor locale şi 
regionale, operatorilor economici şi cetăţenilor este limitat ă şi proporţională cu scopul 
propunerii. 
                                                 
1 JO C 304, 1.12.2005, Notificare de ini ţiere (2005/C 304/04 ), p. 9. 
 
RO 4   RO  • Alegerea instrumentelor 
 Instrumente propuse: Regulament. 
 Alte mijloace nu sunt adecvate din motivul (motivele) urm ător (următoare): 
Regulamentul de baz ă menţionat mai sus nu prevede op ţiuni alternative. 
4) IMPLICA ŢIE BUGETAR Ă 
 Propunerea nu are nici o inciden ţă asupra bugetului comunitar. 
 
 
RO 5   RO Propunere pentru un  
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
care să impună o taxă antidumping definitiv ă pe importurile de polietilen tereftalat 
originare din India, Indonezia, Malaezia, Republica Coreea, Thailanda şi Taiwan dup ă 
o reexaminare în temeiul expir ării măsurilor şi o reexaminare intermediar ă parţială în 
conformitate cu articolul 11 alineatul (2) şi articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul 
(CE) nr. 384/96 al Consiliului  
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul  de instituire a Comunit ăţii Europene, 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/ 96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 cu 
privire la protec ţia împotriva importu rilor care fac obiectul unui dumping din ţări care nu sunt 
membre ale Comunit ăţii Europene2 („regulamentul de baz ă”), în special articolele 11 alineatul 
(2) şi 11 alineatul (3), 
având în vedere propunerea prezentat ă de Comisie dup ă consultarea comitetului consultativ, 
întrucât: 
A. PROCEDUR Ă 
1. Măsuri în vigoare 
(1) La 27 noiembrie 20003, Consiliul a impus taxele antidumping definitive pentru 
importurile de polietilen tereftalat ('PET' ) originare din India,  Indonezia, Malaezia, 
Republica Coreea, Taiwan şi Thailanda (' ţările implicate'). M ăsurile impuse s-au bazat 
pe o anchet ă antidumping ('ancheta ini ţială') iniţiată în temeiul articolului 5 din 
regulamentul de baz ă. 
(2) La 13 august 20044, Consiliul a impus taxele antidumping definitive pentru 
importurile de PET originare din Australia şi Republica Popular ă Chineză („RPC”) şi 
a încheiat procedura privind importur ile de PET originare din Pakistan. 
(3) Regulamentul 2604/2000 al Consiliului , în conformitate cu preciz ările de la motivul 
(1) a fost modificat de Re gulamentele (CE) nr. 496/20025, 823/20046, 83/20057 şi 
                                                 
2 JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 
2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17). 
3 Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 al Consiliului, 30.11.2000, p. 21. 
4 Regulamentul (CE) nr. 1467/2004 al Consiliului, 19.08.2004, p. 1. 
5 JO L 78, 21.3.2002, p. 4 
6 JO L 127, 29.4.2004, p. 7 
7 JO L 19, 21.1.2005, p. 1 
 
RO 6   RO 1646/20058 ale Consiliului. Modific ările au rezultat fie în  urma anchetelor de 
reexaminare ini ţiate în temeiul articolului 11 alineatele (3) şi (4) din regulamentul de 
bază, fie în urma accept ării angajamentelor privind pre ţurile acceptate în conformitate 
cu articolul 8 alineatul (1 ) din regulamentul de baz ă. 
2. Cerere de reexaminare 
(4) În urma public ării unui aviz de expirare iminent ă9, la 30 august 2005, Comisia a primit 
o cerere de reexaminare a m ăsurilor în vigoare în temeiul articolului 11 alineatul (2) 
din regulamentul de baz ă („reexaminare în temeiul expir ării măsurilor”), şi de 
reexaminare par ţială a măsurilor impuse pentru importurile din Taiwan şi pentru 
importurile de la trei produc ători exportatori din Coreea în conformitate cu articolul 11 
alineatul (3) din regulamentul de baz ă („reexaminare intermediar ă parţială”). 
(5) Cererea a fost înaintat ă de către Comitetul de Polietilen Tereftalat din cadrul Plastics 
Europe („solicitantul”) în numele produc ătorilor reprezentând o propor ţie majoră, în 
acest caz peste 90 %, din produc ţia totală de PET a Comunit ăţii.  
(6) Cererea de reexaminare în temeiul expir ării măsurilor s-a bazat pe faptul c ă expirarea 
măsurilor ar duce probabil la continuarea sau reapari ţia a dumpingului şi a 
prejudiciului în industria comunitar ă.  
(7) Cererea pentru reexaminarea intermediar ă parţială a măsurilor pentru importurile din 
Taiwan şi importurile originare de la trei produc ători exportatori din Coreea (Daehan 
Synthetic Fiber Co. Ltd., SK Chemicals Co. Ltd. şi KP Chemical Corp.) s-a bazat pe 
faptul că nivelul m ăsurilor nu a fost suficient pentru a contracara dumpingul 
prejudiciabil. 
(8) După ce a determinat, în urma consult ării Comitetului consultativ, c ă există suficiente 
dovezi pentru ini ţierea celor dou ă reexamin ări, în temeiul articolului 11 alineatul (2) 
şi, respectiv, 11 alineatul (3 ) din regulamentul de baz ă, Comisia a ini ţiat aceste 
controale la 1 decembrie 200510. 
(9) Un aviz cu privire la dome niul de aplicare al reexamin ării intermediare a fost publicat 
în Jurnalul Oficial la 2 iunie 200611, subliniind faptul c ă domeniul de aplicare al 
reexaminării intermediare include de asemenea toate societ ăţile afiliate. 
3. Anchet ă paralelă 
(10) La 1 decembrie 2005, Comisia a ini ţiat de asemenea o reexaminare în conformitate cu 
articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului12 privind m ăsurile 
compensatorii în vigoare pentru impo rturile de PET originare din India. 
4. Părţile vizate de anchet ă  
                                                 
8 JO L 266, 11.10.2005, p. 10 
9 JO C 52, 2.3.2005, p. 2. 
10 JO C 304, 1.12.2005, p. 9. 
11 JO C129, 2.6.2006, p. 23. 
12 Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului (JO L 288, 21.10.1997, p.1) pentru protec ţia împotriva 
importurilor subven ţinate din ţări care nu sunt membre ale Comunit ăţii Europene, astfel cum a fost 
modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului (JO L 77, 13.3.2004, p.12). 
 
RO 7   RO (11) Comisia a consultat în  mod oficial produc ătorii exportatori, reprezentan ţii ţărilor 
exportatoare, importatorii, produc ătorii din Comunitate, consumatorii şi solicitantul 
iniţierii reexamin ării în temeiul expir ării măsurilor şi reexamin ării intermediare 
parţiale. Părţilor interesate li s-a dat posibilitatea de a- şi face cunoscute în scris 
punctele de vedere şi de a solicita o audiere pân ă la termenul limit ă fixat în avizul de 
iniţiere. Tuturor p ărţilor interesate, care au solicitat şi au demonstrat c ă există motive 
speciale care justific ă audienţa, li s-a acordat o audien ţă. 
(12) Având în vedere num ărul aparent mare de produc ători exportatori i ndieni, indonezieni, 
coreeni şi taiwanezi, precum şi de produc ători şi importatori din Comunitate 
înregistra ţi în cererea pentru reexam inarea în temeiul expir ării măsurilor şi numărul de 
producători exportatori ta iwanezi înregistra ţi în cererea pent ru reexaminarea 
intermediar ă, s-a considerat adecvat, în conform itate cu articolul 17 din regulamentul 
de bază, să se analizeze dac ă trebuie folosite mostre. Pentru  a da Comisiei posibilitatea 
de a decide dac ă prelevarea de mostre este necesar ă şi, dacă da, de a selecta o mostr ă, 
părţile de mai sus au fost rugate, în temeiul articolului 17 alineatul (2) din 
regulamentul de baz ă, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la ini ţierea 
reexaminărilor şi să furnizeze Comisiei informa ţiile solicitate în avizul de ini ţiere. 
(13) După examinarea informa ţiilor prezentate, dat fiind num ărul mic de produc ători 
exportatori din India, Indonezia, Republica Coreea şi Taiwan care s-au ar ătat dispuse 
să coopereze, s-a decis c ă prevalarea de mostre nu este necesar ă în ceea ce prive şte 
producătorii exportatori din aceste patru ţări. 
(14) După examinarea informa ţiilor prezentate de produc ătorii şi importatorii din 
Comunitate şi ţinând cont de faptul c ă numărul lor nu a fost excesiv, s-a decis s ă fie 
toţi incluşi şi că prevalarea de mostre nu a fost necesar ă. 
(15) În consecin ţă, au fost trimise chestionare tuturor produc ătorilor exportatori cunoscu ţi 
din ţările implicate, importato rilor, furnizorilor, produc ătorilor şi utlizatorilor 
comunitari. 
(16) Răspunsuri la chestionare s-au primit de la 
– trei produc ători exportatori din India, 
– trei produc ători exportatori din Indonezia (de şi numai doi dintre ace ştia au 
decis să accepte o vizit ă de verificare), 
– doi produc ători exportatori din Malezia, 
– patru produc ători exportatori din Republica Coreea, 
– trei produc ători exportatori din Taiwan (de şi numai doi dintre ace ştia au decis 
să accepte o vizit ă de verificare), 
– un produc ător exportator din Thailanda, 
– doi furnizori din Comunitate, 
– douăsprezece produc ători din Comunitate, 
 
RO 8   RO – zece fabrican ţi/utilizatori. 
S-a descoperit, de asemenea, c ă un produc ător exportato r indonezian necooperant şi-
a schimbat numele de la data public ării măsurilor în vigoare. Este vorba despre P.T. 
Bakrie Kasei Corp., devenit P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia.  
(17) Comisia a cercetat şi a verificat toate informa ţiile considerate necesare pentru analiz ă 
şi a întreprins vizite de verificare la sediul urm ătoarelor companii: 
(a) India Producători exportatori 
– Pearl Engineering Polymers Ltd., Delhi, 
– SENPET, ini ţial Elque Polyesters Ltd., Calcutta, 
– Futura Polyesters Ltd., Chennai; 
Exportator asociat – Plastosen Ltd., Calcutta, (asociat cu SENPET, ini ţial Elque Polyesters Ltd.); 
(b) Indonezia Producători exportatori 
– P.T. Polypet Karyapersada, Jakarta, 
– P.T. Petnesia Resindo, Tangerang; 
(c) Malaezia Producători exportatori 
– MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangor, 
– Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. Kuala Lumpur; 
(d) Republica Coreea Producători exportatori 
– SK Chemicals Co. Ltd., Seul, 
– Huvis Corp., Seul (asociat cu SK Chemicals Co Ltd.), 
– KP Chemicals Corp., Seul, 
– Honam Petrochemicals Corp., Seul (aso ciat cu KP Chemicals Co Ltd); 
Comercian ţi/importatori asocia ţi stabiliţi în Coreea 
 
RO 9   RO – SK Networks Ltd., Seul (asociat  cu SK Chemicals Co Ltd.), 
– Lotte Trading Ltd., Seul, Republica Coreea (asociat cu KP Chemicals Co Ltd), 
– Lotte Daesan Ltd., Seul, Republica Coreea (asociat cu KP Chemicals Co Ltd); 
Comercian ţi/importatori asocia ţi stabiliţi în Comunitate 
– SK Networks Deutschland GmbH, Frankf urt/Main, Germania (asociat cu SK 
Chemicals Co Ltd.), 
– SK Eurochem, Var şovia, Polonia (asociat cu SK Chemicals Co Ltd.); 
(e) Taiwan Producători exportatori 
– Shinkong Synthetic Fibers  Corporation, Taipei, 
– Far Eastern Textile Ltd., Taipei; 
(f) Thailanda Producător exportator 
– Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkok, Thailanda; 
(g) Produc ători din Comunitate 
– Voridian BV ( Ţările de Jos), 
– M & G Polimeri Italia Spa (Italia), 
– Equipolymers Srl (Italia), 
– La Seda de Barcelona SA (Spania), 
– Novapet SA (Spania), 
– Selenis Industria de Polím eros SA (Portugalia), 
– Selenis Itália Spa (Italia); 
(h) Furnizori din Comunitate – Interquisa SA (Spania); 
(i) Importatori independen ţi din Comunitate 
– Global Service International SRL (Italia); 
(j) Utilizatori din Comunitate – Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgia). 
 
RO 10   RO (18) Investigarea probabilit ăţii continu ării şi/sau reapari ţiei dumpingului şi a prejudiciilor 
pentru reexaminarea în temeiul expir ării măsurilor a cuprins perioada 1 octombrie 
2004 – 30 septembrie 2005 („ perioada de anchet ă a reexamin ării măsurilor” sau 
„PAR”). Examinarea tendin ţelor relevante pentru evaluarea probabilit ăţii unei 
continuări sau reapari ţii a prejudiciilor a acoperit perioa da de la 1 ia nuarie 2002 pân ă 
la sfârşitul PAR („perioada luat ă în considerare”). Perioada de anchet ă pentru 
reexaminarea intermediar ă parţială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din 
regulamentul de baz ă privind importurile din Taiwan şi de la trei produc ători 
exportatori din Republica Coreea este aceea şi cu cea din reexaminarea în temeiul 
expirării măsurilor . 
B. PRODUS VIZAT 
1. Produs vizat 
(19) Produsul vizat este acela şi ca şi în ancheta ini ţială adică PET cu un coeficient de 
viscozitate de 78 ml/g sau mai mare, conf orm Standardului IS O 1628-5 originar din 
ţările implicate. Este clasificat  în prezent cu codul NC 3907 60 20. 
2. Produs similar 
(20) Ca şi în ancheta ini ţială şi în ancheta de reexaminare, s-a descoperit c ă produsul vizat, 
PET produs şi vândut pe pie ţele interne din ţările implicate şi PET produs şi vândut de 
către produc ătorii din Comunitate au acelea şi caracteristici fizice şi chimice de baz ă şi 
aceleaşi întrebuin ţări. În consecin ţă, aceste produse sunt considerate ca fiind produse 
similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de baz ă. 
C. PROBABILITATEA CONTINU ĂRII ŞI/SAU REAPARI ŢIEI DUMPINGULUI 
1. Dumpingul importurilor pe durata perioadei de anchet ă – Principii generale 
(21) În conformitate cu articolul 11 a lineatul (2) din regulamentul de baz ă, s-a analizat dac ă 
dumpingul se practic ă în prezent şi dacă încetarea m ăsurilor ar putea probabil favoriza 
continuarea dumpingului. 
Metodologie general ă 
(22) Metodologia general ă expusă mai jos s-a aplicat tuturor produc ătorilor exportatori din 
ţările implicate şi este aceea şi ca în ancheta ini ţială. Astfel, prezentarea sentin ţelor de 
dumping pentru fiecare dintre ţările implicate descrie doa r ceea ce este caracteristic 
fiecărei ţări exportatoare. 
Valoare normal ă  
(23) Pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi, pentru fiecare produc ător 
exportator, dac ă vânzările totale interne ale produsului vizat s unt reprezentative în 
raport cu vânz ările totale de produse exportate în  Comunitate. În conformitate cu 
articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de baz ă, vânzările de pe pia ţa internă sunt 
considerate reprezentative at unci când volumul total de vânz ări de pe pia ţa internă 
pentru fiecare produc ător exportator este de cel pu ţin 5 % din volumul total de vânz ări 
de produse exportate în Comunitate. 
 
RO 11   RO (24) Ulterior, s-au identificat acele ti puri de produs vizate vândute pe pia ţa internă de către 
producătorii exportatori, cu vânz ări domestice globale reprezentative, care sunt 
identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export c ătre 
Comunitate. 
(25) Pentru fiecare tip vândut de produc ătorii exportatori pe pie ţele interne şi găsit a fi 
direct comparabil cu tipurile de PET vândute la export c ătre Comunitate, s-a stabilit 
dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul 
(2) din regulamentul de baz ă. Vânzările interne ale unui anum it tip de PET au fost 
considerate suficient de reprezentati ve atunci când volumul total de vânz ări interne ale 
acelui tip pe durata PAR a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total de vânz ări 
ale tipului comparabil de PET exportat c ătre Comunitate. 
(26) De asemenea, s-a analizat dac ă vânzările interne pentru fiecare tip de PET pot fi 
considerate ca fiind realizate în cadrul opera ţiunilor comerciale normale, în 
conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de baz ă. Acest fapt s-a 
realizat prin stabilirea, pentru fiecare produc ător exportator din ţările implicate, a 
proporţiei de vânz ări profitabile c ătre clienţi independen ţi de pe pia ţa internă, a 
fiecărui tip exportat din pr odusul vizat pe pia ţa internă pe durata perioadei de 
desfăşurare a anchetei. 
(a) Pentru acele tipuri de produs la ca re mai mult de 80 %, în volum, din vânz ările 
pe piaţa internă nu au fost efectuate la un pre ţ mai mic decât costurile unitare, 
adică unde pre ţul mediu de vânzare al tipului de  produs vizat a fost egal cu sau 
mai mare decât costul mediu de produc ţie pentru tipul de pr odus vizat, valoarea 
normală a fost calculat ă ca preţul mediu al tuturor vânz ărilor interne pentru 
tipul de produs în cauz ă, indiferent dac ă aceste vânz ări au fost sau nu 
profitabile. 
(b) Pentru acele tipuri de produs la care cel pu ţin 10 % dar nu mai mult de 80 %, 
ca volum, din vânz ările pe pia ţa internă nu au fost efectuate la un pre ţ mai mic 
decât costurile unitare, valoarea normal ă a fost calculat ă ca media ponderat ă a 
preţului de vânzare pentru acele tranzac ţii care au fost f ăcute la acela şi preţ sau 
la un preţ mai mare decât costurile unitare ale tipului în cauz ă. 
(c) Pentru acele tipuri de produs la care mai pu ţin de 10 %, în volum, s-au vândut 
pe piaţa internă la un pre ţ care nu era mai mic decât costul unitar, s-a 
considerat c ă tipul de produs vizat nu a fost vândut în cadrul opera ţiunilor 
comerciale normale şi, în consecin ţă, valoarea normal ă a trebuit s ă fie 
construită în conformitate cu Articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul de 
bază. 
(27) În cazurile în care a fost necesar ă calcularea valorilor normale, acestea au fost 
calculate în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de baz ă, adică pe 
baza costului de fabrica ţie a tipului vizat, la care s-au ad ăugat o sum ă pentru costurile 
de vânzare, cheltuielile administrative şi alte costuri generale (SG&A) şi o marjă de 
profit. Suma SG&A a fost suportat ă de produc ătorul exportator pentru produsul 
similar şi suma reprezentând profitul a fost asimilat ă cu profitul medi u realizat de c ătre 
producătorul exportator la vânzarea produ sului similar în cadrul opera ţiunilor 
comerciale normale. 
 
RO 12   RO Preţ de export  
(28) În toate cazurile în care produs ul vizat a fost exportat c ătre clienţi independen ţi din 
Comunitate, pre ţul de export a fost stabilit în conf ormitate cu artico lul 2 alin eatul (8) 
din regulamentul de baz ă, şi anume pe baza pre ţurilor de export pl ătite efectiv sau care 
urmează să fie plătite. 
(29) În cazurile în care vânz ările au fost intermediate de un importator asociat sau 
comerciant, pre ţul de export a fost c onstruit pe baza pre ţurilor de revânzare ale 
respectivului importator asociat c ătre clienţi independen ţi. S-au adus modific ări pentru 
toate costurile suportate între importare şi revânzare, inclusiv costurile de vânzare, 
cheltuielile administrative şi alte costuri generale şi o marjă de profit rezonabil ă, în 
conformitate cu articolul 2 alineat ul (9) din regulamentul de baz ă. Marja de profit 
adecvată a fost stabilit ă pe baza informa ţiilor furnizate de comercian ţi/importatori 
colaboratori independen ţi, care opereaz ă pe piaţa din Comunitate. 
Comparaţie  
(30) Valoarea normal ă şi preţul de export au fost  comparate pe o baz ă franco-uzin ă. În 
scopul asigur ării unei compara ţii corecte între valoarea normal ă şi preţul de export, se 
ţine seama, sub form ă de ajust ări, de diferen ţele care afecteaz ă preţul şi 
comparabilitatea pre ţului în conformitate cu articolul  2 alineatul (10) din regulamentul 
de bază. Ajustări adecvate au fost admise în toate cazurile în care au fost considerate 
rezonabile, exacte şi susţinute de elemente de prob ă. 
Marja de dumping  
(31) În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) şi (12) din aegulamentul de baz ă, s-a 
calculat o marj ă de dumping pentru fiecare produc ător exportator colaborator, prin 
compararea mediei ponderate a va lorii normale cu media ponderat ă a preţului de 
export. 
(32) Pentru acele ţări în care s-a constatat c ă nivelul de cooperare este  unul ridicat (peste 80 
% din totalul volumurilor importate în Comunitate pe durata PAR), şi unde nu a 
existat nici un motiv s ă se presupun ă că vreun produc ător exportator nu ar dori s ă 
coopereze, marja de dumping restant ă a fost fixat ă la nivelul produc ătorului exportator 
colaborator cu marja de dumping cea ma i mare, pentru a asigura eficacitatea 
măsurilor. 
(33) Pentru acele ţări în care s-a constatat c ă nivelul de cooperare este unul sc ăzut (mai 
puţin de 80 % din totalul volumurilor importate  în Comunitate pe durata PAR), marja 
de dumping restant ă a fost determinat ă în conformitate cu articolul 18 din 
regulamentul de baz ă, adică pe baza datelor disponibile. 
2. Dumpingul importurilor pe durata perioadei de anchet ă – Rezultate privind 
anumite ţări. 
India Observaţii preliminare 
 
RO 13   RO (34) Trei din cinci produc ători exportatori cunoscu ţi au cooperat la anchet ă. Cele dou ă 
companii necooperante reprezint ă peste 80 % din totalul produc ţiei de PET din India şi 
aproximativ 25 % din ex porturile Indiei c ătre Comunitate. Cuantumul exporturilor din 
India către Comunitate raportat la consumul di n Comunitate s-a ridicat la 0.3 % în 
PAR. Doi dintre cei tr ei exportatori cooperan ţi menţin angajamentele privind pre ţurile 
referitor la exporturile lor de PET c ătre Comunitate, care au fost încheiate în 
conformitate cu ancheta ini ţială.  
(35) În ceea ce prive şte două companii colaboratoare, s-a descoperit c ă preţurile lor de 
export către Comunitate sunt în conformitate cu pre ţurile minime fixate prin 
angajamente. Aceste pre ţuri le-au dep ăşit în mod evident pe cele pentru vânzarea pe 
pieţele din ţările terţe. Ultimele vânz ări au fost realizate în cantit ăţi mult mai mari 
decât exporturile c ătre Comunitate. Acest fapt indic ă faptul că preţurile practicate fa ţă 
de clienţii din Comunitate nu reflect ă evoluţia normal ă a preţurilor în cazul 
întreprinz ătorilor indieni. 
Marja de dumping 
(36) În ceea ce prive şte exporturile c ătre Comunitate, s-a descoperit c ă marjele de dumping 
ale celor trei produc ători exportatori colaboratori sunt cuprinse într-un interval de la 
lipsa de dumping pân ă la 17 %. Trebuie remarcat faptul c ă producătorul exportator 
fără dumping are un angajament de pre ţ, iar volumul exporturilor sale c ătre 
Comunitate este foarte mic (s ub 10 %) raportat la exporturile c ătre ţările terţe. În 
ancheta ini ţială, inclusiv în controalele ulterioare, marjele de du mping s-au situat între 
14,7 % şi 51,5 %.13 Cu toate acestea, cum cantit ăţile importate erau într-adev ăr foarte 
mici, analiza se concentreaz ă pe probabilitatea reapari ţiei dumpingului. 
Indonezia Remarci preliminare 
(37) Ancheta a stabilit c ă există cinci produc ători de PET în Indon ezia pe durata PAR. 
Astfel cum se precizeaz ă la motivul (16) de mai sus, trei companii au prezentat 
răspunsuri complete la chestionar, dar numai dou ă companii au acceptat vizite de 
verificare la sediul lor. Fiind, astfel, imposibil de verificat corectitudinea datelor furnizate de compania ter ţă în răspunsul la chestionar, aceast ă companie nu a cooperat 
în mod adecvat la anchet ă în sensul articolului 18  din regulamentul de baz ă. Compania 
a fost informat ă în consecin ţă şi a avut ocazia de a dezbate aceast ă hotărâre.  
(38) Una dintre companiile colaboratoare avea un volum foarte mic al vânz ărilor pe pia ţa 
UE, dar acestea erau livrate unui singur utiliz ator specialist din se ctorul medical. În 
consecinţă, s-a considerat c ă nici volumul, nici pre ţul unitar al acestor vânz ări nu sunt 
reprezentative. Cu excep ţia acestui foarte mic volum, nu s-au înregistrat în Eurostat 
alte vânzări pe piaţa UE originare din Indonezia. 
Valoare normal ă, preţ de export şi marjă de dumping  
                                                
 
13 Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 al Consiliului, 27.11.2000, motiv 125 şi Regulamentul (CE) nr. 
496/2002 al Consiliului, 18.3.2002, motiv 19. 
 
RO 14   RO (39) Având în vedere c ă cele dou ă companii colaboratoare nu au realizat vînz ări 
reprezentative pe pia ţa UE în PAR, iar statisticile de import din Eurostat au indicat 
faptul că nu mai sunt şi alte importuri din Indonezia, nu s-a putut stabili nici o marj ă 
de dumping. 
Malaezia Remarci preliminare 
(40) Doi produc ători de PET din Malaezia au cooperat la anchet ă. Doar unul dintre ei avea 
exporturi c ătre Comunitate, reprezentând 100 % di n totalul exporturilor de PET din 
Malaezia c ătre Comunitate. Importurile totale de produs vizat din Malaezia erau mici, 
adică în jur de 2000-4000 de t one comparativ cu pia ţa comunitar ă per ansamblu.  
Valoare normal ă  
(41) Pentru produc ătorul exportator cu exporturi c ătre Comunitate în PIR, vânz ările interne 
ale produsului similar erau reprezentative. Valoarea normal ă era bazat ă pe preţurile 
plătite sau pl ătibile, în cadrul opera ţiunilor comerciale normale, de c ătre cumpărătorii 
independen ţi din Malaezia, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din 
regulamentul de baz ă. 
(42) Ancheta a ar ătat că a fost subestimat costul de fabricare raportat de companie, 
deoarece costurile globale ale fabricii (inc lusiv deprecierea, cheltuielile de chirie, 
salariile şi întreţinerea) suportate realmente pe durat a PIR au fost reclasificate în 
cheltuieli SG&A. Compania a sus ţ
inut că această practică a fost creat ă pentru a 
reflecta rata sc ăzută a capacit ăţii de utilizare a facilit ăţilor de produc ţie. Cu toate 
acestea, costurile efect ive suportate includ şi costurile reclasificate ale fabricii. Faptul 
că compania a operat la doar o frac ţiune din capacitatea total ă de produc ţie nu 
înseamnă că nu sunt suportate costurile pr ovenite din astfel de facilit ăţi. Într-adev ăr, 
astfel de costuri au fost consemnate în registrele contabile ale companiei şi având în 
vedere că erau direct legate de produc ţia produsului similar, a trebuit s ă se practice o 
corectare a costului de fabrica ţie raportat.  
Preţul de export  
(43) Pentru acela şi producător exportator, pre ţurile de export au fost stabilite pe baza 
preţurilor efectiv pl ătite de către clienţi independen ţi din Comunitate, în conformitate 
cu articolul 2 alineatul (8 ) din regulamentul de baz ă.  
Comparaţie 
(44) Pentru a asigura o compara ţie corectă, s-a ţinut seama de diferen ţele în costurile de 
transport, asigurare, manipulare, înc ărcare, precum şi costurile anexe şi de credit, în 
cazurile în care au fost aplicabile şi justificate.  
Marja de dumping  
(45) Pentru a calcula marja de dumping, media ponderat ă a valorilor normale a fost 
comparată cu media ponderat ă a preţului de export c ătre Comunitate pentru produsul 
vizat. 
 
RO 15   RO (46) Această compara ţie a indicat existen ţa dumpingului la aproximativ 5 % pentru unicul 
producător exportator care exporta c ătre Comunitate în PAR. Cu toate acestea, cum 
cantităţile importate erau într-adev ăr foarte mici, analiza se concentreaz ă în principal 
pe probabilitatea reapari ţiei dumpingului. 
Coreea Remarci preliminare 
(47) Trebuie amintit faptul c ă, în ceea ce prive şte Daehan Synthetic Fiber Co Ltd., SK 
Chemicals Co Ltd. şi KP Chemicals Corp, controlul provizoriu a fost limitat la 
dumping. R ăspunsuri complete la chestionar s-au primit de la aceste trei companii. 
(48) În plus, companiile asocia te cu unul dintre produc ătorii exportatori men ţionaţi mai sus 
s-au făcut, de asemenea, cunoscute. Astfel, s-au primit r ăspunsuri la chestionar şi de la 
producătorii exportatori Honam Petrochemicals şi Huvis Corp. 
(49) Înaintea anchetei realizate la fa ţa locului, Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. a în ştiinţat 
Comisia cu privire la decizia sa de a înceta produc ţia de PET în Coreea. În consecin ţă, 
compania a decis s ă anuleze vizita de verificare planificat ă. Cum aceast ă companie nu 
a reuşit să coopereze în sensul articolu lui 18 din regulamentul de baz ă, trebuie s ă fie 
supusă marjei de dumping restante.  
(50) Potrivit solicit ării, exist
ă zece produc ători în Coreea care au capacitatea de a produce 
PET. Din ace şti zece produc ători, cinci (inclusiv Daehan S ynthetic Fiber Co Ltd) s-au 
făcut cunoscu ţi Comisiei şi i-au prezentat acesteia r ăspunsuri la chesti onar. Din ceilal ţi 
cinci produc ători necooperan ţi, unul a cooperat cu Comisia la ancheta ini ţială. 
(51) Volumurile de export ale celor patru produc ători exportatori co laboratori, plus 
cantităţile neverificate exportate de Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. au reprezentat 
aproape 100 % din totalul de exporturi coreene pe durata PAR din Coreea c ătre 
Comunitate, dup ă cum s-a înregistrat în Eurostat. 
(52) Conform preciz ărilor de la motivele (16) şi (17), cei patru produc ători exportatori 
colaboratori care au cooperat  în totalitate la anchet ă au fost urm ătorii: 
– SK Chemicals Co. Ltd., Seul, 
– Huvis Corp., Seul (asociat cu SK Chemicals Co Ltd.),  
– KP Chemicals Corp., Seul,  
– Honam Petrochemicals Corp., Seul (aso ciat cu KP Chemicals Co Ltd).  
(53) Pentru a evita orice eludare pe viitor, marjel e de dumping au fost calculate la nivelul 
unui întreg grup. 
Valoare normal ă  
(54) Pentru toate tipurile de PET exportate de produc ătorii exportatori coreeni, a fost 
posibilă stabilirea valorii normale pe baza pre ţurilor plătite şi plătibile în cadrul 
 
RO 16   RO operaţiunilor comerciale normale de c ătre clienţi independen ţi pe piaţa internă, în 
conformitate cu articolul 2 alinea tul (1) din regulamentul de baz ă. 
Preţ de export  
(55) Doi dintre produc ătorii exportatori co reeni au operat vânz ări de export c ătre 
Comunitate direct la clien ţii independen ţi, prin companii asociate stabilite în Coreea şi 
importatori asocia ţi stabiliţi în Comunitate. Prin urmare, în situa ţia din urm ă, s-a 
stabilit un pre ţ de export calculat, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din 
regulamentul de baz ă.  
Comparaţie 
(56) S-au acordat indemniza ţii pentru diferen ţe în taxele de tran sport, asigurare, 
manipulare, impozite pe comisioane, credit, ambalare, taxe vamale (restituirea taxelor 
la vamă) şi taxe bancare în cazurile unde au fost justificate şi susţinute prin dovezi 
corespunz ătoare.  
Indemniza ţie pentru restituirea taxelor la vam ă şi cost de credit 
(57) Doi dintre produc ătorii exportatori coreeni au înai ntat o cerere pentru restituirea 
taxelor la vam ă pe motiv c ă taxele de import au fost supor tate de produsul similar când 
acesta a fost destinat consumului în ţara exportatoare, dar au fost rambursate când 
produsul a fost vândut pentru export c ătre Comunitate. În ambele cazuri, cantitatea 
cerută s-a constatat a fi mai mare decât volum ul taxelor suportate de produsul similar 
pe piaţa internă şi, astfel, reducerile au fost  adaptate în mod corespunz ător. 
Metodologia folosit ă în prezenta ancheta a fost compatibil ă cu condi ţiile prevăzute la 
articolul 2 alineatul (10) liter a (b) din regulamentul de baz ă, întrucât a reflectat cu 
exactitate nivelul real de im port pentru taxele suportate de produsul similar.  
(58) În plus, ambii produc ători exportatori au solicitat costuri de credit pe baza perioadei 
reale de credit luate de clien ţi în sistemul de plat ă ‘cont deschis’ folosit pe pia ţa 
coreeană internă. S-a descoperit c ă într-un astfel de si stem, în general, produc ătorii 
exportatori nu au admis de fapt  perioade specifice de credit şi, de asemenea, perioadele 
de credit luate nu au putut fi determinate cu  exactitate, deoarece recipisele nu aveau 
facturi corespunz ătoare. În aceste condi ţii, respectivele reduceri nu au putut fi 
acordate. 
Marja de dumping  
(59) În conformitate cu artic olul 2 alineatele (11) şi (12) din regulamentul de baz ă, media 
ponderată a valorilor normale pentru fiec are tip de produs vizat exportat c ătre 
Comunitate a fost comparat ă cu media ponderat ă a preţului de export pe ntru fiecare tip 
de produs vizat. 
(60) Comparaţia a indicat existen ţa dumpingului de minimis pentru produc ătorii exportatori 
care au exportat c ătre Comunitate în PAR.  
Taiwan Remarci preliminare  
 
RO 17   RO (61) Doi din patru produc ători exportatori cunoscu ţi au cooperat la anchet ă. Cele dou ă 
companii colaboratoare reprezint ă peste 80 % din produc ţia totală de PET din Taiwan 
şi 99 % din totalul exporturilor c ătre Comunitate. Cuantumul exporturilor din Taiwan 
către Comunitate, raportat la consumul din Co munitate, s-a ridicat la 1.2 % în ceea ce 
priveşte PAR. 
(62) Un al treilea produc ător exportator taiwanez a completat, ini ţial, un răspuns la 
chestionar, dar a oprit apoi cooperarea înaintea verific ării realizate la fa ţa locului. 
Faptul că respectiva companie nu a permis oficilalilor Comisiei s ă verifice pe loc 
răspunsul la chestionar este egal cu lipsa de cooperare la anchet ă. În virtutea 
articolului 18 din regulamentul de baz ă, această companie trebuie s ă fie supus ă marjei 
de dumping restante.  
Valoare normal ă 
(63) Pentru toate tipurile de PET exportate de produc ătorii taiwanezi exportatori, a fost 
posibilă stabilirea valorilor normale pe baza pre ţurilor plătite sau pl ătibile în cadrul 
operaţiunilor comerciale normale, de c ătre clienţi independen ţi, pe piaţa internă, în 
conformitate cu articolul 2 alinea tul (1) din regulamentul de baz ă. 
Preţul de export  
(64) Ambii produc ători exportatori colaborator i taiwanezi au operat vânz ări de export 
direct către cumpărători independen ţi din cadrul Comunit ăţii. Preţurile de export au 
putut fi evaluate pe baza pre ţurilor plătite sau pl ătibile de c ătre aceşti cumpărători 
conform articolului 2 alineatul  (8) din regulamentul de baz ă. 
Comparaţie 
(65) S-au acordat reduceri pentru diferen ţe în taxele de transport,  asigurare, manipulare, 
credit, ambalare şi taxe bancare.  
Marja de dumping  
(66) În conformitate cu artic olul 2 alineatele (11) şi (12) din regulamentul de baz ă, media 
ponderată a valorilor normale pentru fiecare di ntre produsele vizate exportate în 
Comunitate a fost comparat ă cu media ponderat ă a preţului de export pe ntru fiecare tip 
corespunz ător de produs vizat.  
(67) Pe baza unei astfel de compara ţii, marja de dumping rezultat ă a fost mai mic ă decât 
marja de minimis în cazul Far Eastern Tex tile. În cazul Shinkong, marja de dumping s-
a ridicat la 6.5 %. Cu toate acestea, în  cazul Far Eastern Textile, ancheta a ar ătat că, 
prin compararea mediei ponderate a valorii normale cu media ponderat ă a preţurilor de 
export, nu s-a reflectat în întregime nivelul de dumping practicat. Într-adev ăr, ancheta 
a arătat că volumuri importante (aproximativ 25 % din toate exporturile în 
Comunitate) erau comercializate la pre ţuri extrem de mici şi erau concentrate pe un 
singur client. În plus, exporturile c ătre toate destina ţiile din cadrul Comunit ăţii erau 
făcute la pre ţuri reduse în mod semnificativ pe dur ata ultimelor patru luni din PIR în 
comparaţie cu primele opt luni din PAR. Prin urmare, era necesar ă aplicarea unei alte 
metodologii de compara ţie. O diferen ţă important ă a fost descoperit ă între marjele de 
dumping rezultate dintr-o compara ţie medie-cu-medie şi compara ţia tranzac ţie-cu-
 
RO 18   RO medie. În ceea ce prive şte compara ţia tranzac ţie-cu-tranzac ţie, s-a dovedit a nu fi o 
metodă alternativ ă potrivită pentru compara ţie, deoarece procesul de selectare a 
tranzacţiilor individuale pentru a face o astfel de compara ţie a fost considerat arbitrar 
în acest caz. Astfel, o compara ţie pe baza rela ţiei tranzac ţie-cu-medie a fost realizat ă în 
conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de baz ă. Prin urmare, a 
existat un model clar al e xporturilor realizate în func ţie de client şi de timp. 
(68) Pe aceast ă bază, marja de dumping rezultat ă din compara ţia tranzac ţie-cu-medie este 
luată în calcul în vederea analizei  ulterioare asupra continu ării dumpingului. În cazul 
Shinkong, diferen ţa dintre marjele de dumping calculat ă în conformitate cu cele dou ă 
metodologii nu a fost semnificativ ă şi nu a fost g ăsit nici un model. Astfel, marja de 
dumping rezultat ă în urma compara ţiei medie-cu-medie trebuie luat ă în considerare 
pentru acea companie.  
(69) Ulterior, marjele de dumping stabilite pentru cei doi produc ători exportatori 
colaboratori sunt dup ă cum urmeaz ă: 
Far Eastern Textile Ltd 3,5 % Shinkong Synthetic Fibers Corp. 6,5 % 
Atunci când sunt exprimate specific, aceste marje procentuale corespund 
următoarelor taxe specifice: 
Far Eastern Textile Ltd 36,3 EUR/t Shinkong Synthetic Fibers Corp. 67 EUR/t 
Taxa restant
ă trebuie s ă se bazeze pe taxa restant ă aplicabil ă în prezent pentru 
Taiwan, dat fiind faptul c ă nu s-a găsit nici o modificare a circumstan ţelor în acest 
sens. Aceasta se ridic ă la 143.4 EUR/t. 
(70) În ceea ce prive şte cele dou ă companii care nu au cooperat la investiga ţie, se consider ă 
că informaţiile disponibile trebuie s ă fie aplicate în conformitate cu articolul 18 din 
regulamentul de baz ă. De fapt, acestor companii trebuie s ă li se aloce taxa restant ă.  
Thailanda Remarci preliminare 
(71) Un singur produc ător thailandez de PET a cooperat în timpul investiga ţiei şi nu a 
operat exporturi c ătre Comunitate pe durata PAR. Potrivit Eurostat, volumul 
importurilor originare din Thailanda a fost neglijabil pe perioada PAR. Cu toate 
acestea, se ştie că existau cel pu ţin alţi trei produc ători de PET în Thailanda pe durata 
PAR, care nu au cooperat la anchet ă. 
(72) În absenţa exporturilor de PET c ătre Comunitate de la singurul produc ător colaborator, 
nu a putut fi efectuat nici un calcul al dumpingului pentru respectivul produc ător.  
3. Evolu ţia importurilor în cazul abrog ării măsurilor  
Remarci preliminare 
 
RO 19   RO (73) Pentru a stabili dac ă dumpingul ar putea reîn cepe în cazu l în care m ăsurile ar fi 
abrogate, s-a analizat evolu ţia preţurilor la produc ătorii exportatori colaboratori pe alte 
pieţe de export şi producţia lor, capacitatea şi stocurile. Analiza s-a bazat pe 
informaţiile disponibile, adic ă informaţiile furnizate şi verificate în r ăspunsurile la 
chestionar ale produc ătorilor cooperan ţi menţionaţi la secţiunea A.4. A fost efectuat ă, 
de asemenea, o analiz ă referitoare la evolu ţia preţurilor, produc ţia şi capacitatea de 
producţie la alţi producători exportatori din ţările vizate de aceste m ăsuri. Aceast ă 
analiză s-a bazat pe datele studiilor de pia ţă furnizate de industria comunitar ă şi 
producătorii exportatori, statisticile  Eurostat pentru importuri şi, atunci când au fost 
disponibile, statisticile de export din ţările vizate.  
India  Remarci preliminare 
(74) Scenariul cel mai probabil cu priv ire la ceea ce s-ar întâmpla dac ă măsurile s-ar abroga 
s-a bazat pe 
– răspunsurile la chestionar ve rificate de cei trei produc ători exportatori 
cooperanţi care au participat pe de plin la realizarea investiga ţiei şi  
– un raport de studii de pia ţă produs de un serviciu de consultan ţă independent şi 
prezentat de solicitant. 
Relaţia dintre pre ţurile Comunit ăţii şi preţurile din India 
(75) Preţurile Comunit ăţii au fost în general mai sc ăzute decât pre ţurile de pe pia ţa internă 
din India. Este posibil ca exporturile s ă fie făcute la pre ţuri cel pu ţin uşor mai mici 
decât pre ţurile curente din cadrul Comunit ăţii. În cazul abrog ării măsurilor, este 
posibil ca exporturile c ătre Comunitate s ă fie făcute la pre ţuri de dumping în condi ţiile 
menţinerii aceluia şi nivel al pre ţurilor.  
Relaţia dintre pre ţurile de export c ătre ţările terţe şi preţurile din India 
(76) Preţurile de export din India c ătre ţările terţe au fost în general mai sc ăzute decât 
preţurile de pe pia ţa sa intern ă. Această diferenţă de preţ s-a ridicat la 24 % din nivelul 
preţului de export. Acest lucru indic ă faptul că exporturile c ătre Comunitate ar putea fi 
făcute la acelea şi preţuri de dumping în cazul abrog ării măsurilor. Marjele constatate 
sunt într-adev ăr mai mari decât nivelul actual al dumpingului c ătre CE constatat dup ă 
metoda descris ă mai sus. Remarc ăm că (1) acest nivel curent al dumpingului constatat 
pentru CE a fost stabilit pe baza unor volumuri reduse la export şi (2) că unele dintre 
aceste exporturi au fost f ăcute în condi ţiile adopt ării unui pre ţ care a avut un efect 
corector asupra nivelului pre ţurilor de export. Astfel, în cazul abrog ării măsurilor, este 
probabil ca marja de dumping s ă fie chiar mai mare. 
Relaţia dintre pre ţurile de export din India c ătre ţările terţe şi nivelul pre ţului din 
cadrul Comunit ăţii 
(77) Preţurile de export din India c ătre ţările terţe au fost în general sub nivelul pre ţurilor 
din cadrul Comunit ăţii. Prin urmare, este posibil ca, în cazul abrog ării măsurilor, 
exportatorii indieni s ă exporte PET în cantit ăţi mai mari c ătre Comunitate şi la preţuri 
apropiate de cele practicate pentru ţările terţe pe durata PAR. Prin urmare, este posibil 
 
RO 20   RO ca dumpingul stabilit refe ritor la exporturile c ătre Comunitate pentru PAR s ă se 
amplifice, în cazul în care m ăsurile s-ar abroga. 
Capacităţi şi stocuri nefolosite 
(78) În ceea ce prive şte capacit ăţile disponibile, reamintim faptul c ă cei doi produc ători 
indieni mai importan ţi nu au cooperat la realizarea investiga ţiei. S-a decoperit totu şi 
că, per ansamblu, capacit ăţile lor se ridicau la apr oximativ 23 % din consumul 
Comunităţii pe durata PAR. Pe baza informa ţiilor disponibile, partea r ămasă 
neutilizată din capacit ăţile lor este substan ţială, atingând între 80.000 şi 130.000 de 
tone. În plus, cei trei produc ători cooperan ţi dispun, la rândul lo r, de unele capacit ăţi 
neutilizate. În concluzie, exist ă o rezerv ă de capacit ăţi substan ţiale disponibile în 
India. Pia ţa indiană se caracterizeaz ă, de asemenea, printr-un exces de ofert ă. În acest 
context, în cazul abrog ării măsurilor, produc ătorii ar putea alege s ă redirecţioneze spre 
Comunitate cantit ăţile în exces, în continuu şi din ce în ce mai mult, la pre ţuri de 
dumping.  
Concluzie privind India 
(79) Se pare c ă, în cazul abrog ării măsurilor, capacit ăţile neutilizate vor fi direc ţionate, 
probabil, c ătre Comunitate. Date fiind raporturile de pre ţ, în special raportul de pre ţ 
între preţurile din cadrul Comunit ăţii şi preţurile din India, este posibil ca astfel de 
exporturi c ătre Comunitate s ă fie făcute la pre ţuri de dumping.  
Indonezia Relaţia dintre pre ţurile din cadrul Comunit ăţii şi preţurile din Indonezia 
(80) Preţurile din cadrul Comunit ăţii au fost în general mai mari decât cele atinse pe pia ţa 
internă de către cei doi produc ători exportatori colaborato ri din Indonezia. Aceasta 
poate sugera c ă, pentru produc ătorii exportatori indone zieni, orientarea vânz ărilor 
către Comunitate ar re prezenta o alternativ ă atractivă în cazul abrog ării măsurilor 
antidumping.  
Relaţia dintre pre ţurile de export c ătre ţările terţ
e şi preţurile din Indonezia 
(81) Pentru Polypet, care a operat în pierdere pe toate pie ţele, preţurile interne nu au fost 
privite ca fiind fiabile, şi astfel a trebuit s ă se calculeze o valoare normal ă bazată pe 
costurile sale de produc ţie şi un profit normal. La realizarea calculelor s-a folosit o 
marjă de profit de 7 %, echivalent ă cu marja utilizat ă în ancheta ini ţială. O diferen ţă de 
preţ de 25,0 % a fost identificat ă între aceast ă valoare normal ă construit ă şi preţurile 
de export c ătre ţările terţe. Faptul c ă preţurile de export erau mai mici decât valoarea 
normală în aceast ă măsură sugereaz ă o probabilitate a reapari ţiei dumpingului pe pia ţa 
comunitar ă, în cazul abrog ării măsurilor. 
(82) Petnesia opera în juru l pragului rentabilit ăţii pe durata PAR, prin urmare valoarea 
normală a fost calculat ă atât pe baza vânz ărilor interne cât şi a valoarii normale 
calculate, prin aceea şi metodă ca cea descris ă mai sus în cazul Polypet. Diferen ţa 
dintre valorile normale şi preţul de export c ătre ţările terţe a fost între 5-10 % (în cazul 
acestor metode). Faptul c ă preţurile de export au fost mai sc ăzute decât valoarea 
 
RO 21   RO normală în aceast ă măsură sugereaz ă probabilitatea reapari ţiei dumpingului pe pia ţa 
comunitar ă, în cazul abrog ării măsurilor. 
Relaţia dintre pre ţurile de export din Indonezia c ătre ţările terţe şi nivelul pre ţurilor 
din cadrul Comunit ăţii 
(83) Preţurile de vânzare ale produc ătorilor din cadrul Comunit ăţii pentru vânzarea în UE 
au fost stabilite la 1058 € pe durata PAR. În aceea şi perioadă, preţurile de vânzare ale 
exportatorilor indonezieni erau de 911 € c ătre pieţele ţărilor terţe. Prin urmare, 
vânzările pe pia ţa UE erau cu 16 % mai ridicate pe pia ţa UE decât pe alte pie ţe. 
Aceasta sugereaz ă că, pentru produc ătorii exportatori indone zieni, reorientarea 
vânzărilor către Comunitate ar reprezenta o alternativ ă atractivă în cazul abrog ării 
măsurilor antidumping. 
Capacităţi şi stocuri nefolosite 
(84) Aşa cum a fost men ţionat mai sus, cinci produc ători operau în Indonezia pe durata 
PAR. Raportul de studii de pia ţă indică o produc ţie de 324 000 de tone în Indonezia 
din care 47 % era reprezentat ă de produc ătorii cooperan ţi. Informa ţiile de la 
producătorii colaboratori şi din studiile de pia ţă sugereaz ă că aproximativ 10 % din 
capacitatea total ă sau aproximativ 37.000 tone reprezentau capacit ăţile nefolosite. 
Aceasta reprezint ă aproximativ 1.5 % din consumul Comunit ăţii. 
(85) Informaţiile de la produc ătorii cooperan ţi au arătat că stocul de PET era redus.  
(86) În ceea ce prive şte capacit ăţile şi stocurile nefolosite, ancheta a eviden ţiat că un volum 
semnificativ de PET ar putea fi pus la dispozi ţie, spre vânzare, pe pia ţa comunitar ă. 
Concluzie privind Indonezia 
(87) Evaluarea factorilor de mai sus a ar ătat că exista o diferen ţă substanţială de preţ între 
realizările produc ătorilor indonezieni pe pie ţele ţărilor terţe şi valoarea lor normal ă.  
(88) Mai mult, pre ţurile de export ale produc ătorilor exportatori colaboratori pe pie ţele 
ţărilor terţe şi pe piaţa indonezian ă internă sunt considerabil mai mici decât pre ţurile 
de vânzare practicate de  industria comunitar ă în cadrul Comunit ăţii. Adăugând şi 
disponibilitatea capacit ăţii suplimentare, exist ă prin urmare un stimulent pentru 
producătorii exportatori indonezieni de a cre şte vânzările pe pia ţa comunitar ă în cazul 
abrogării măsurilor şi este posibil ca aceste vânz ări să fie la pre ţ de dumping.  
Malaezia Remarci preliminare 
(89) În timp ce produc ţia şi vânzările totale estimate ale produsului vizat de produc ătorii 
malaezieni sunt estimate la aproximativ 120 000 de tone, totalul consumului de PET în Malaezia este de numai aproximativ 60 000 de tone. Cu o pia ţă internă capabilă să 
consume numai jum ătate din totalul produc ţiei şi al vânz
ărilor, este evident faptul c ă 
producătorii malaezieni ai produsului vizat sunt, în general, dependen ţi de pieţele de 
export pentru continuarea opera ţiunilor la capacit ăţile curente. 
 
RO 22   RO Relaţia dintre nivelul pre ţurilor pe pia ţa internă şi nivelul pre ţurilor din cadrul 
Comunităţii 
(90) Ancheta a dezv ăluit faptul c ă preţurile pe pia ţa internă erau cu aproximativ 10 pân ă la 
20 % mai mici decât pre ţurile medii practicate pe pia ţa comunitar ă. Nu exist ă nici un 
motiv pentru a concluziona c ă acest lucru s-ar schimba în cazul abrog ării măsurilor.  
Relaţia dintre nivelul pre ţurilor pe pia ţa internă şi preţurile de export c ătre ţările terţe 
(91) Informaţiile furnizate de ambii exportatori cooperan ţi menţionaţi mai sus la motivul 
(17) arată că exporturile c ătre ţările terţe au fost f ăcute în cantit ăţi mari reprezentând 
67 % din vânz ările totale în PAR.  
(92) Pentru un exportator malaezian, care a exportat c ătre Comunitate, media ponderat ă a 
preţurilor de export c ătre ţările terţe se afla sub media ponderat ă a valorilor normale, 
care au fost stabilite pent ru calcularea dumpingului s ău, şi părea să fie, de asemenea, 
mai mică decât pre ţurile de vânzare c ătre Comunitate. Acest lucru indic ă faptul că 
acest exportator malaezian vinde PET, probabil la pre ţ de dumping, şi pe pieţele unor 
ţări terţe, iar diferen ţa de preţ este chiar mai mare decât cea constatat ă pe piaţa 
europeană.  
(93) În cazul celuilalt exportator, ca re nu a operat exporturi c ătre Comunitate în PAR, 
ancheta a dezv ăluit faptul c ă media pre ţurilor de export c ătre ţările terţe se afla sub 
costul de produc ţie, ceea ce indic ă faptul că şi produsul similar este vândut la pre ţ de 
dumping pe pie ţele ţărilor terţe. 
(94) Cele de mai sus indic ă o probabilitate destul  de mare a reapari ţiei dumpingului la 
exporturile c ătre Comunitate în cazul abrog ării măsurilor. 
Relaţia dintre pre ţurile de export c ătre ţările terţe şi nivelul pre ţurilor în cadrul 
Comunităţii 
(95) Informaţiile furnizate de exportatorii cooperan ţi menţionaţi mai sus la motivul (17) 
arată că exporturile c ătre ţările terţe erau făcute la o medie ponderat ă a preţului de 
export cu mult sub pre ţurile de vânzare practicate de industria comunitar ă în cadrul 
Comunităţii.  
(96) Putem concluziona c ă, la nivel de pre ţ predominant, Comunitatea ar putea fi 
considerat ă drept o pia ţă atractivă pentru produc ătorii exportatori din Malaezia. Pe 
această bază se consider ă că abrogarea m ăsurilor ar fi un stimulent economic pentru 
reorientarea exporturilor c ătre ţările terţe înspre pia ţa mai profitabil ă a Comunit ăţii. 
Dacă vânzările ar fi reorientate c ătre Comunitate, este foarte probabil, de asemenea, ca 
acestea să fie la pre ţ de dumping. 
Capacităţi şi stocuri nefolosite 
(97) Ancheta a dezv ăluit nivelul foarte sc ăzut al capacit ăţii de utilizare a celor doi unici 
producători cooperan ţi pe durata PAR, adic ă între 30-80 %. Din acest motiv, se poate 
concluziona c ă există o rezerv ă de capacit ăţi disponibile semnifi cative în Malaezia. 
Abrogarea m ăsurilor ar fi un stimulent pentru ca produc ătorii exportatori malaezieni s ă 
folosească capacitatea disponibil ă şi să mărească vânzările la export, în special c ătre 
Comunitate. 
 
RO 23   RO (98) S-a descoperit c ă cei doi produc ători exportatori cooperan ţi aveau un nivel normal de 
stocuri. Cu toate acestea, trebuie men ţionat faptul c ă stocurile nu pot fi considerate un 
indicator semnificativ, deoarece produc ţia de PET din Malaezia se bazeaz ă în 
majoritate pe comenzile de la clien ţi. Astfel, stocurile sunt constituite în principal din 
PET care urmeaz ă să fie expediat c ătre clienţi deja cunoscu ţi. 
Concluzie privind Malaezia 
(99) Ancheta a indicat c ă unul dintre produc ătorii cooperan ţi şi-a continuat practicile de 
dumping, în pofida m ăsurilor în vigoare.  
(100)  Mai mult, media ponderat ă a preţurilor de export a produc ătorilor exportatori 
cooperanţi către pieţele din ţările terţe şi preţurile de vânzare pe pie ţele interne sunt, de 
asemenea, cu mult mai sc ăzute decât nivelul pre ţului predominant în cadrul 
Comunităţii. Adăugând şi capacitatea redus ă de utilizare, exist ă prin urmare un 
stimulent pentru produc ătorii exportatori malaezieni în vederea reorient ării către piaţa 
comunitar ă cu preţuri, posibil, de dumping, în cazul abrog ării măsurilor.  
Coreea  Relaţia dintre pre ţurile din cadrul Comunit ăţii şi preţurile din Coreea  
(101)  La motivul (60) de mai su s, s-a explicat faptul c ă marja de dumping constatat ă pentru 
toţi cei patru produc ători exportatori cooperan ţi se afla sub nivelul de minimis. 
Reamintim c ă aceste exporturi au avut loc în tim pul perioadei în care doi dintre 
exportatorii cooperan ţi erau capabili s ă exporte cu taxe zero c ătre Comunitate. 
Deoarece exporturile  realizate de ace şti patru produc ători exportatori au reprezentat 
aproape 100 % din totalul importurilor de PET pe durata PAR (conform Eurostat), se 
pare că există un risc sc ăzut de reapari ţie a dumpingului la oricare dintre produc ătorii 
exportatori care au cooperat la anchet ă.  
(102)  Ancheta a ar ătat că preţurile de pe pia ţa internă coreeană practicate de companiile 
cooperante sunt mai mari decât cele  practicate de industria comunitar ă pe piaţa 
comunitar ă. Nu exist ă nici un motiv pentru a crede c ă acele pre ţuri interne g ăsite 
pentru companiile cooperante  nu sunt reprezentative sau c ă
 producătorii exportatori 
necooperan ţi vând la pre ţuri cu mult mai mici pe pia ţa internă decât companiile 
cooperante. De asemenea, este probabil ca acele companii necooperante care nu au vândut CE s ă vândă la preţuri mici pentru a recâ ştiga cota de pia ţă pierdută de pe pia ţa 
CE. Aceasta sugereaz ă posibilitatea reapari ţiei dumpingului de la companiile 
necooperante, în cazul în care m ăsurile sunt abrogate. Se ştie, de asemenea, c ă aceste 
companii necooperante exportau c ătre Comunitate în ancheta ini ţială în cantităţi deloc 
neglijabile.  
Relaţia dintre pre ţurile de export c ătre ţările terţe şi preţurile din cadrul Republicii 
Coreea 
(103)  Pentru produc ătorii exportatori cooperan ţi, s-a constatat o diferen ţă de preţ de 
aproximativ 5 % între nivelul predominant al pre ţului de pe pia ţa internă coreeană şi 
exporturile lor c ătre ţările terţe. Cu toate acestea, dat fiind c ă avuseseră posibilitatea de 
a exporta cantit ăţi nelimitate de PET în Comunitate cu taxe zero, riscul de reorientare a 
schimburilor comerciale c ătre Comunitate pare a fi mai degrab ă scăzut. 
 
RO 24   RO (104)  Preţurile de export c ătre ţările terţe au fost, de asemenea, disponibile pe o baz ă 
generală, inclusiv pre ţuri precum cele percepute de produc ătorii necooperan ţi. Acestea 
din urmă erau mai sc ăzute decât pre ţurile de pe pia ţa internă percepute de produc ătorii 
cooperanţi. Această diferenţă de preţ indică încă o dată că exporturile c ătre Comunitate 
pot fi făcute la pre ţ de dumping în cazul abrog ării măsurilor. 
Relaţia dintre pre ţurile de export coreene c ătre ţările terţe şi nivelul pre ţurilor în 
cadrul Comunit ăţii 
(105)  Ancheta a ar ătat că producătorii exportatori cooperan ţi din Coreea au vândut cantit ăţi 
semnificative c ătre ţările terţe. Cu toate acestea, pentru SK Chemicals şi KP 
Chemicals, dat fiind faptul c ă ei au avut posibilita tea de a exporta cantit ăţi nelimitate 
de PET către Comunitate cu taxe zero, riscul de reorientare a schimburilor comerciale 
de către produc ătorii exportatori cooperan ţi pare să fie mai degrab ă scăzut.  
(106)  În ceea ce prive şte produc ătorii exportatori necooperan ţi, s-au folosit informa ţiile 
obţinute în urma unui raport de studii de pia ţă şi de la biroul coreean de statistic ă.  
(107)  La un rezumat al exporturilor totale c ătre ţările terţe ale produc ătorilor exportatori 
coreeni în PAR (727 Kt), astfel cum s-a raportat de c ătre biroul coreean de statistic ă şi 
scăzând exporturile efectuate de c ătre produc ătorii exporatori cooperan ţi (320 Kt), 
totalul exporturilor efectuate de produc ătorii exportatori necooperan ţi a fost calculat la 
407 Kt.  
(108)  Cantităţile exportate c ătre fiecare destina ţie de c ătre produc ători exportatori 
necooperan ţi au fost stabilite prin luarea în calcul a exporturilo r per ansamblu în 
funcţie de destina ţie şi scăderea exporturilo r din partea produc ătorilor exportatori 
cooperanţi în funcţie de destina ţie. Cele cinci destina ţii către care se presupune c ă 
producătorii exportatori necooperan ţi ar fi exportat cele mai însemnate cantit ăţi sunt 
RPC urmat ă de Ucraina, Japonia, Tunisia şi Republica Islamic ă Iran. 
(109)  Pe baza valorilor de export furnizat e de biroul coreean de statistic ă, media ponderat ă a 
preţului către cele cinci destina ţii cu cele mai mari exporturi a fost calculat ă ca 759 
EUR/tonă. În timp ce acest pre ţ se bazeaz ă pe date statistice brute, neverificate 
(conţinând par ţial valori statistice ale produc ătorilor exporta tori cooperan ţi şi 
conţinând, probabil, pre ţuri de export c ătre companiile partenere, precum şi preţuri ce 
exclud cheltuielile de transport pe ocean), pre ţul mediu r ămâne în mod semnificativ 
mai mic decât pre ţurile medii de import (la nivelul CIF) c ătre Comunitate 
(aproximativ 25 %). 
(110)  Pe această bază, adică luând în considerare volumul ap arent semnificativ de exporturi 
către ţările terţe ale produc ătorilor exportatori necooperan ţi şi faptul că preţurile către 
cele mai importante cinci destina ţii pentru produc ătorii exportatori cooperan ţi sunt 
semnificativ mai sc ăzute decât pre ţul mediu de import în cadrul Comunit ăţii, se pare 
că există un risc sporit de reorientare a sc himburilor comerciale din partea 
producătorilor exportato ri necooperan ţi, în cazul în care m ăsurile înceteaz ă să mai fie 
aplicabile. Dat ă fiind marja de dumping semnificativ ă (55 %) identificat ă pentru cel 
mai mare dintre produc ătorii exportat ori necooperan ţi în ancheta ini ţială, este foarte 
probabil ca produc ătorii exportatori necooperan ţi să reia practicile lor de dumping, în 
cazul abrog ării măsurilor.  
 
RO 25   RO Capacităţi şi stocuri nefolosite 
(111)  În cazul produc ătorilor exportatori cooperan ţi, s-a constatat c ă toţi aveau un nivel de 
stocuri normal, şi operau aproape la capacitate maxim ă. Astfel, riscul de reapari ţie a 
dumpingului din acest motiv pare s ă fie foarte limitat. 
(112)  În cazul produc ătorilor exportatori necooperan ţi, capacitatea s-a determinat pe baza 
capacităţii totale a produc ătorilor exportatori coreeni, conform datelor furnizate de 
studiile de pia ţă. Nu este disponibil ă nici o informa ţie cu privire la nivelul de stocuri. 
La scăderea capacit ăţii producătorului exportator cooperant  din totalul de capacitate 
coreeană, s-a calculat cap acitatea estimativ ă pentru produc ătorii exportatori 
necooperan ţi. Aceast ă capacitate a fost estimat ă la aproximativ 550 Kt care ar 
corespunde unei cote de pia ţă de 23 % din consumul  total al Comunit ăţii. 
(113)  Pe baza raportului de studii de pia ţă, capacitatea nefolosit ă în cazul Coreei per 
ansamblu este estimat ă la aproximativ 200 000 de tone . Astfel, nu poate fi exclus 
faptul că poate exista un grad de reapari ţie a dumpingului de c ătre productori 
exportatori necooperan ţi cu capacitate nefolosit ă, în cazul în care m ăsurile ar fi 
abrogate. 
Concluzie privind Coreea 
(114)  Deşi se pare c ă pentru cele patru companii cooperante nu exist ă în mod vizibil nici un 
risc de reapari ţie a dumpingului, ancheta a demonstrat c ă pentru companiile 
necooperante exist ă un risc real de reapari ţie a dumpingului. Acest fapt a fost 
demonstrat printr-o compara ţie între nivelul pre ţului predominant pe pia ţa internă 
coreeană şi nivelul pre ţului de pe pia ţa comunitar ă, precum şi printr-o compara ţie între 
acelaşi nivel al pre ţului pe pia ţa internă şi nivelul mediu al pre ţului de export c ătre 
pieţele ţărilor terţe. 
(115)  Mai mult, o amenin ţare semnificativ ă de reorientare a schimburilor comerciale poate fi 
într-adevăr identificat ă în urma compar ării volumurilor semnificative de PET care sunt 
vândute ţărilor terţe, la preţuri semnificativ mai sc ăzute decât pre ţul la care se import ă 
PET în Comunitate. Dat ă fiind istoria dumpingului re feritor la acele companii 
necooperante (55 % în ancheta ini ţială), nu exist ă motive să credem c ă acele companii 
nu-şi vor relua politica de dum ping în cazul în care m ăsurile înceteaz ă să mai fie 
aplicabile.  
Taiwan Relaţia dintre pre ţurile din cadrul Comunit ăţii şi preţurile din Taiwan 
(116)  Preţurile interne din Taiwan ale produc ătorilor exportatori cooperan ţi şi necooperan ţi 
au fost în general mai mici decât pre ţurile din Comunitate. Pre ţurile anterioare au fost 
într-adevăr profitabile. Acest fapt înseamn ă că şi nivelul pre ţului din Comunitate ar fi 
foarte atractiv din punctul de vedere al produc ătorului exportator din Taiwan. Dat fiind 
raportul de pre ţ identificat, pre ţurile de export din Taiwan sunt susceptibile de a fi 
semnificativ mai mici decât mediile pre ţurilor practicate de industria comunitar ă. 
Relaţia dintre pre ţurile de export c ătre ţări terţe şi preţurile din Taiwan 
 
RO 26   RO (117)  În cazul unui produc ător cooperant, pre ţurile pentru ţările terţe erau semnificativ mai 
mici decât pre ţurile interne din Taiwan. În cazul celuilalt produc ător cooperant, care 
vindea în principal Japoniei, pre ţurile de export c ătre ţările terţe depăşeau preţurile de 
vânzare interne. Pe aceast ă bază, nu se poate exclude ipoteza potrivit c ăreia preţurile la 
export către Comunitate vor urma tendin ţa preţurilor la export din Taiwan c ătre alte 
ţări (cu excep ţia Japoniei) dac ă măsurile ar fi abrogate. Prin  urmare, este posibil ca 
dumpingul s ă reapară în situaţia unui astfel de scenariu. Aceast ă evaluare se bazeaz ă 
pe datele furnizate de produc ătorii cooperan ţi, deoarece nu au putut fi g ăsite alte date 
în această privinţă. 
Relaţia dintre pre ţurile taiwaneze de export c ătre ţările terţe şi nivelul pre ţului din 
cadrul Comunit ăţii 
(118)  Preţurile taiwaneze de export c ătre ţările terţe au fost semnifica tiv mai mici decât 
nivelul pre ţurilor din Comunitate. E xporturile taiwaneze c ătre alte ţări nu au fost 
supuse taxelor antidumping pe durata PAR. Dac ă măsurile sunt abrogate nu este 
exclus ca pre ţurile de export c ătre Comunitate s ă urmeze tendin ţa preţurilor pentru alte 
pieţe. În aceste circumstan ţe, exporturile viitoare c ătre Comunitate se vor efectua la 
preţuri de dumping. Din nou, aceast ă analiză se bazeaz ă pe date furnizate de 
producători cooperan ţi. Cu toate acestea, deoarece nu exist ă informaţii disponibile care 
să indice c ă preţurile de export c ătre ţările terţe sau pre ţurile interne g ăsite pentru 
companiile cooperante nu sunt reprezentative pentru to ţi producătorii exportatori 
taiwanezi, se mai poate concluziona c ă exporturile viitoare c ătre CE provenite de la 
companiile necooperante se vor face probabil la pre ţuri de dumping. 
Capacităţi şi stocuri neutilizate 
(119)  În timp ce o companie cooperant ă îşi utilizeaz ă pe deplin capacitatea pe durata PAR, 
cealaltă nu utilizeaz ă o cantitate semnificativ ă din capacitatea sa total ă. Companiile 
necooperante la anchet ă par să aibă capacităţi neutilizate între 400 000 şi 500 000 de 
tone. Acestea se ridic ă la aproximativ 20 % din consumul Comunit ăţii pe durata PAR. 
Într-adevăr, dat fiind nivelul atractiv al pre ţului pe pia ţa comunitar ă, există şanse ca 
asemenea capacit ăţi neutilizate s ă fie redirec ţionate către Comunitate în cazul 
abrogării măsurilor. 
Concluzie privind Taiwan 
(120)  Având în vedere capacit ăţile neutilizate, exist ă aparent şanse ca asemenea capacit ăţi să 
fie redirec ţionate către Comunitate în cazul abrog ării măsurilor. În plus, este posibil ca 
astfel de exporturi c ătre Comunitate s ă se efectueze la pre ţuri de dumping, dat fiind 
nivelul mic al pre ţului pentru exporturile c ătre pieţele ţărilor terţe, cu excep ţia 
Japoniei. Exist ă posibilitatea ca pre ţurile Comunit ăţii să fie supuse presiunii la 
importul unor cantit ăţi mai mari pe pia ţa comunitar ă. O astfel de tendin ţă descendent ă 
a preţului este susceptibil ă de a contribui la deteriorar ea dumpingul stabilit pentru 
PAR. 
Thailanda Remarci preliminare 
 
RO 27   RO (121)  Astfel cum se prevede la motivul (71) se ştie că au existat cel pu ţin alţi trei produc ători 
de PET în Thailanda pe durata PA R care nu au cooperat la anchet ă. Pentru ace şti 
producători necooperan ţi s-au analizat informa ţiile furnizate de Eurostat şi din la alte 
surse. 
(122)  Informaţiile cu privire la stocuri şi la vânzările către pieţele terţe se refer ă numai la 
producătorul exportator coopera nt. A fost posibil ă obţinerea datelor cu privire la 
capacitatea total ă de produc ţie din Thailanda şi realizarea unei estim ări a volumului de 
producţie pentru to ţi producătorii exportatori din Thailanda  pe baza studiilor de pia ţă. 
Prin urmare, s-a considerat c ă hotărârile pentru companiile necooperante nu pot fi mai 
favorabile decât cele stabilite pentru companiile cooperante.  
Relaţia dintre nivelul pre ţurilor interne şi nivelul pre ţului din Comunitate  
(123)  Ancheta a dezv ăluit faptul c ă preţurile interne erau cu 10-20 % mai mici decât 
preţurile medii practicate pe pia ţa comunitar ă. Nu exist ă nici un motiv pentru a 
concluziona c ă acest fapt se va schimba dac ă măsurile sunt abrogate.  
Relaţia dintre nivelul pre ţurilor interne şi preţurile de export c ătre ţările terţe. 
(124)  Informaţiile furnizate de produc ătorii exportatori cooperan ţi menţionaţi mai sus la 
motivul (17), care nu au exportat c ătre Comunitate, au ar ătat că exporturile c ătre ţările 
terţe s-au făcut în cantit ăţi mari dep ăşind 80 % din totalul vânz ărilor în PAR. De 
asemenea, s-a constatat c ă media pre ţurilor de export c ătre ţări terţe era sub costuri, 
ceea ce indic ă faptul că produsul este vândut pe pie ţele ţărilor terţe la preţuri de 
dumping. În plus, în ceea ce prive şte companiile nec ooperante, nu exist ă informaţii 
disponibile care s ă indice faptul c ă evoluţia preţurilor în cazul acestora este diferit ă 
comparativ cu pie ţele interne din Th ailanda sau din ţările terţe şi, prin urmare, se poate 
presupune c ă şi aceştia vând la pre ţuri mai mici c ătre ţări terţe decât pe pie ţele lor 
interne. 
Relaţia dintre pre ţurile de export c ătre ţări terţe şi nivelul pre ţului din cadrul 
Comunităţii 
(125)  Informaţiile furnizate de exportatorul cooperant care nu a exportat c ătre Comunitate au 
arătat că exporturile c ătre ţări terţe s-au efectuat la o medie ponderat ă a preţului de 
export aflat ă semnificativ sub pre ţurile de vânzare din industria comunitar ă în cadrul 
Comunităţii.  
(126)  Presupunând c ă nivelul predominant al pre ţului în Comunitate ar r ămâne acela şi, se 
poate concluziona c ă pentru produc ătorii exportatori din Thailanda Comunitatea poate 
fi considerat ă o piaţă atractivă. Pe aceast ă bază se consider ă că abrogarea m ăsurilor ar 
fi un stimulent economic pentru reorientarea exporturilor c ătre ţările terţe înspre pia ţa 
mai profitabil ă a Comunit ăţii. 
Capacităţi şi stocuri neutilizate 
(127)  Există în Thailanda capacit ăţi disponibile semnificative. Ancheta a scos la iveal ă 
faptul că utilizarea capacit ăţii de către produc ătorul exportator cooperant a fost mai 
scăzută pe durata PAR.  
 
RO 28   RO (128)  Conform raportului de studii de pia ţă, nivelul capacit ăţii produc ătorilor exportatori 
necooperan ţi este estimat la circa 50 0 000 de tone cu o produc ţie totală de aproximativ 
430 000. În baza acestor cifre capacitatea disponibil ă creşte la aproximativ 70 000 de 
tone. Capacitatea disponibil ă ar echivala cu circa 2,9 % din totalul de consum al 
Comunităţii, dacă ar fi orientat ă spre vânz ări pe piaţa comunitar ă.  
(129)  Per ansamblu, datele asupra studiilor de pia ţă sugereaz ă că piaţa internă din Thailanda 
poate absorbi mai pu ţin de 94 000 de tone respectiv 25 % din produc ţia internă de 
PET. În aceste circumstan ţe, produc ătorii thailandezi ai acestui produs sunt în mare 
măsură dependen ţi de vânz ările la export pentru a func ţiona în continuare la 
capacitatea actual ă. În aceast ă situaţie, există o mare probabilitate ca exporturile c ătre 
CE să crească dacă măsurile sunt abrogate. De aceea, nu se poate exclude faptul c ă 
producătorii exportatori thailandezi vor mic şora preţurile lor de export c ătre 
Comunitate la nivelul pre ţurilor de export pentru alte pie ţe din ţări terţe, în scopul 
recâştigării pieţei pierdute, dac ă măsurile sunt abrogate. Prin urmare, nu poate fi 
exclus un posibil pericol de reapari ţie a dumpingului din partea produc ătorilor 
exportatori necooperan ţi, în cazul abrog ării măsurilor. 
(130)  S-a constatat c ă producătorul exportator cooperant are un nivel normal de stocuri. 
Totuşi, s-a observat c ă stocurile nu pot fi considerate ca  un indicator st abil, deoarece 
producţia de PET din Thailanda se bazeaz ă în principal pe comenzi de la clien ţi. Prin 
urmare, stocurile sunt formate în  mare parte din PET, care urmeaz ă să fie livrat unor 
clienţi deja cunoscu ţi. 
Concluzie privind Thailanda 
(131)  Deoarece unicul produc ător exportator cooperant nu a exportat c ătre Comunitate, 
ancheta nu poate concluziona dac ă dumpingul continu ă în pofida m ăsurilor în vigoare.  
(132)  Totuşi, media ponderat ă a preţurilor de export ale produc ătorului exportator cooperant 
pe pieţele ţărilor terţe şi preţurile de vânzare pe pia ţa internă au fost considerabil mai 
mici decât pre ţurile de vânzare din industria comunitar ă în cadrul Comunit ăţii. 
Preţurile de vânzare au fo st sub costul de produc ţie. Acesta este un indicator al faptului 
că vânzările se vor efectua probabil la pre ţuri de dumping, dac ă măsurile sunt 
abrogate. În plus, dat fii nd nivelul atractiv al pre ţului în Comunitate, abrogarea 
măsurilor este considerat ă ca fiind un stimulent pentru produc ătorii exportatori 
thailandezi de a- şi reorienta vânz ările înspre pia ţa comunitar ă.  
(133)  Pentru produc ătorii exportatori necooperan ţi, un pericol semnificativ de reorientare a 
schimburilor comerciale este depistat la compararea cererii interne cu volumul semnificativ de PET vândut ţărilor terţe. Trebuie din nou men ţionat faptul c ă, astfel 
cum se prevede la motivul (131) şi în continuare, produc ătorii thailandezi depind în 
mare măsură de exporturi şi că există o vastă rezervă de capacit ăţi libere disponibile, 
care poate fi reorientat ă către Comunitate. Date fiind cazurile care au f ăcut, în trecut, 
obiectul practicilor de dumping (32,5 % în ancheta ini
ţială), există aparent riscul 
reapariţiei dumpingului, dac ă măsurile sunt abrogate. 
4. Concluzie privind probabilitatea continu ării şi/sau reapari ţiei dumpingului 
India, Indonezia, Malaezia, Taiwan şi Thailanda 
 
RO 29   RO (134)  În baza celor de mai sus, se concluzioneaz ă că există posibilitatea continu ării şi/sau 
reapariţiei dumpingului în cazul abrog ării măsurilor. Prin urmare, se propune ca 
măsurile aplicabile importurilo r de PET originare din In dia, Indonezia, Malaezia, 
Taiwan şi Thailanda s ă fie menţinute. 
Republica Coreea 
(135)  Pe baza informa ţiilor colectate referitor la produc ătorii exportatori necooperan ţi, se 
pare că există un risc semnificativ al reapari ţiei dumpingului. Acest risc se bazeaz ă în 
primul rând pe datele care sugereaz ă o capacitate de export şi de produc ţie 
semnificative din partea produc ătorilor exportatori necooperan ţi şi, astfel cum s-a 
demonstrat prin practicile de dumping din ancheta ini ţială, este realmente probabil ca 
riscul să se materializeze în exporturi c ătre Comunitate la pre ţuri de dumping, dac ă 
măsurile sunt abrogate.  
(136)  În consecin ţă, se propune ca m ăsurile aplicabile importurilor de PET originare din 
Coreea să fie menţinute. 
D. DURABILITATEA ÎMPREJUR ĂRILOR ÎN CARE AU INTERVINIT 
MODIFIC ĂRI  
(137)  Conform articolului 11 alineatu l (3) din regulamentul de baz ă, s-a mai examinat de 
asemenea dac ă împrejur ările în care intervin modific ări în compara ţie cu ancheta 
iniţială privind dumpingul pot fi  considerate durabile. 
Republica Coreea 
(138)  Trebuie amintit c ă întindrea acestui control provizor iu pentru Republica Coreea se 
limitează la marjele de dumping estimat pentru  cele trei companii, SK Chemicals Co 
Ltd., KP Chemicals Corp. şi Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd., şi companiile asociate.  
Producători exportatori cooperan ţi (SK Chemicals Co Ltd. şi KP Chemicals Corp) 
(139)  Pentru produc ătorii exportatori cooperan ţi care au exportat PET în Comunitate pe 
timpul PAR, reexaminarea intermediar ă a arătat că marjele de dumping se men ţin la 
un nivel de minimis. Principalul motiv a fost acela c ă, în timp ce valorile normale şi 
preţurile de vânzare interne pent ru aceste companii au crescu t comparativ cu datele din 
ancheta ini ţială, preţurile de vânzare de pe pia ţa comunitar ă au crescut în mod 
corespunz ător. 
(140)  Nu s-au g ăsit indicaţii care să sugereze c ă aceste modific ări care duc la o estimare de 
dumping de minimis n-ar fi durabile, deoarece to ţi producătorii exportatori cooperan ţi 
au funcţionat la o rat ă ridicată de utilizare a capacit ăţii (peste 90 %). Mai mult, nici 
unul dintre ace ştia nu avea planuri de cre ştere a capacit ăţii de produc ţie în Republica 
Coreea. Doar unul dintre ace ştia, SK Chemicals, a înfiin ţat unitate de produc ţie în 
Comunitate şi este mai susceptibil de a- şi micşora exporturile di n Republica Coreea. 
Alţi producătorii exportatori (Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd) 
(141)  În ceea ce prive şte produc ătorul exportator Daehan, care, astfel cum se prevede la 
motivul (49) de mai sus, a ales în cele din urm ă să nu coopereze la anchet ă, nici una 
dintre datele referitoare la aceast ă companie nu a putut fi verificat ă.  
 
RO 30   RO (142)  Prin urmare, concluzia în cazu l aceastei companii a trebuit s ă se bazeze pe faptele 
disponibile în conformitate cu ar ticolului 18 din regulamentul de baz ă, adică pe baza 
informaţiilor din reclama ţie şi a informa ţiilor din chestionarul neverificat. 
Concluzie privind Coreea 
(143)  Pentru cele dou ă grupuri de produc ători exportatori cooperan ţi, SK Chemicals şi KP 
Chemicals, împrejur ările în care estimarea dumpi ngului s-a calculat în aceast ă anchetă 
pot fi considerate durabile. 
(144)  În ceea ce prive şte cel de-al treilea produc ător exportator Daehan  Synthetic Fibres, 
trebuie să reamintim c ă această companie nu a cooperat şi, prin urmare, analiza trebuie 
să se bazeze pe datele disponibile, care sugereaz ă o continuare a dumpingului. În 
aceste condi ţii, prezenta companie trebuie s ă fie supus ă taxei restante, a şa cum s-a 
stabilit în ancheta ini ţială şi s-a confirmat în cea mai recent ă reexaminare. 
Taiwan 
(145)  La aceast ă acţiune au cooperat doar doi produc ători exportatori taiw anezi. Prin urmare, 
analiza durabilit ăţii împrejur ărilor în care intervin modific ări este limitat ă la aceste 
două companii. 
(146)  Far Eastern Textiles a fost supus ă unei taxe zero de la a doptarea Regulamentului (CE) 
nr. 83/200514 al Consiliului. Celuilalt produc ător exportator coopera nt i s-a alocat o 
marjă de dumping de 3,1 % prin acela şi regulament. 
(147)  Pe baza analizei dumpingului efectuat pentru  PAR, s-a stabilit modificarea marjei de 
dumping la 3,5 % pentru Far Eastern şi 6,5 % pentru Shinkong. 
(148)  Pentru cei doi produc ători cooperan ţi care au exportat c ătre Comunitate pe durata 
PAR, nu exist ă motive s ă credem c ă natura modific ărilor între ancheta actual ă şi cea 
anterioară, în special modific ările la pre ţurile de export c ătre Comunitate şi valorile 
normale care au dus în mod egal la revizu irea marjelor de dumping, nu este durabil ă. 
Cu privire la compania pentru care s-a g ăsit un model de dumping, ancheta a ar ătat că 
această companie a vândut cantit ăţi semnificative unui client nou la un pre ţ cu mult 
sub nivelul general al pre ţului de export. Deoarece compania nu a declarat c ă va sista 
vânzarea c ătre acest client sau c ă-şi va adapta pre ţurile de export, se poate concluziona 
că modelul va persista. În plus, aceast ă companie şi-a folosit aproape integral 
capacităţile pe durata PAR. Prin urmare, este pu ţin probabil s ă aibă loc modific ări 
majore în modelul de vânz ări al companiei, care s-ar repercuta asupra nivelurilor sale 
de preţ cu efecte corespunz ătoare asupra valorilor normale şi asupra pre ţurilor de 
export.  
(149)  Privitor la cea de-a doua companie cooperant ă, modific ările remarcate nu au fost 
foarte mari, adic ă s-au înregistrat modific ări ale marjelor de  dumping între 3,1 % şi 6,5 
% datorit ă unor modific ări uşor mai pronun ţate ale valorilor normale fa ţă de preţurile 
de export. Este pu ţin probabil ca aceast ă situaţie să se schimbe în viitor, deoarece 
preţul petrolului, care reprezint ă un factor de co st major pentru producerea de PET se 
stabilizeaz ă la un nivel ridicat.  
                                                 
14 JO L 19, 21.1.2005, p. 6, motivul 58. 
 
RO 31   RO (150)  Prin urmare, se consider ă că marjele de dumping pentru am bele companii, calculate pe 
baza datelor oferite de aceast ă anchetă, sunt credibile şi că modificările găsite sunt 
considerate durabile. 
E. DEFINI ŢIA INDUSTRIEI COMUNITARE  
1. Produc ţia comunitar ă 
(151)  PET este fabricat în Comunitate de urm ătoarele companii: 
– Producători care au solicitat reexaminarea în temeiul expir ării măsurilor, şi-au 
manifestat sprijinul pentru aceasta şi au cooperat la anchet ă (vezi motivul (154) 
de mai jos). 
– Doi produc ători care au solicitat reexaminarea în temeiul expir ării măsurilor, 
dar nu au cooperat la ancheta actual ă. 
– O filială a produc ătorului coreean situat ă pe teritoriul Comunit ăţii, care a 
cooperat la anchet ă şi a sprijinit cererea. 
(152)  PET produs de toate aceste companii constituie produc ţia totală a Comunit ăţii în 
conformitate cu articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de baz ă. 
2. Industria comunitar ă 
(153)  Comisia a examinat dac ă producătorii cooperan ţi din Comunitate care solicit ă sau 
sprijină cererea pentru reexaminarea în temeiul expir ării măsurilor reprezint ă o 
proporţie majoră din totalul produc ţiei comunitare de PET. Respectivii produc ători 
comunitari reprezint ă 88 % din totalul produc ţiei de PET a Comunit ăţii. Acei 
producători din Comunitate care nu au co laborat pe deplin au fost exclu şi din defini ţia 
industriei comunitare. Prin ur mare, Comisia a considerat c ă aceşti produc ători din 
Comunitate care coopereaz ă pe deplin reprezint ă industria comunitar ă conform 
articolelor 4 alineatul (1) şi 5 alineatul (4) din regulamentul de baz ă. În anchetele 
iniţiale, industria comunitar ă reprezenta peste 85 % din totalul produc ţiei de PET a 
Comunităţii la momentul respectiv. 
(154)  Următorii doisprezece produc ători din Comunitate, par ţial menţionaţi la motivul (16) 
de mai sus, formeaz ă industria comunitar ă: 
Voridian BV ( Ţările de Jos), M & G Polimeri Italia Spa (Italia), Equipolymers Srl 
(Italia), La Seda de Barcelona SA (Spani a), Novapet SA (Spani a), Selenis Industria 
de Polimeros SA (Portugalia), Aussapol Sp a (Italia), Advansa Lt d (Marea Britanie), 
Wellman BV ( Ţările de Jos), Boryszew filial ă a Elana Wse (Polonia), V.P.I. SA 
(Grecia), SK Eurochem (Polonia). 
F. SITUA ŢIA DE PE PIA ŢA COMUNITAR Ă  
1. Consumul pe pia ţa comunitar ă 
(155)  Consumul Comunit ăţii s-a stabilit pe baza volumului de vânz ări din industria 
comunitar ă, a estim ării vânzărilor altor produc ători din Comunitate pe pia ţa 
 
RO 32   RO comunitar ă, în baza datelor oferite în stadiul de reclama ţie şi pe baza datelor din 
Eurostat pentru toat e importurile Comunit ăţii din ţările terţe. 
(156)  Între 2002 şi PAR, consumul comunitar al produsului în cauz ă în cadrul Comunit ăţii a 
crescut constant, totalizând 2 400 000 de tone în PAR. Cre şterea total ă pentru aceast ă 
perioadă a fost de 18 %. Cre şterea s-a datorat par ţial noilor întrebuin ţări (bere, vin, 
inter alia) şi parţial creşterii consumului în ţările care au aderat la UE în 2004.  
Tabel 1 2002 2003 2004 PAR 
Consumul 
Comunităţii (tone) 
 
Index 2 041 836
1002 213 157
1082 226 751
1092 407 387 
 
118 
2. Importuri din ţările vizate 
2.1. Cumulare 
(157)  În ancheta ini ţială, importurile produsului în cauz ă originare din India, Indonezia, 
Malaezia, Republica Coreea, Taiwan şi Thailanda au fost evaluate cumulativ conform 
articolului 3 alineatul (4) din regulamentul de baz ă. S-a examinat şi dacă o evaluare 
cumulativ ă este de asemenea relevant ă pentru ancheta actual ă. 
(158)  Privitor la importurile de la cele dou ă companii coreene cooperante, ancheta a indicat 
fie un dumping de minimis, fie lipsa dumpingul ui. Prin urmare, conform articolului 3 
alineatul (4) din regulamentul de baz ă, importurile în cauz ă nu pot fi evaluate 
cumulativ. Cu toate acestea, a reie şit că marja de dumping stabilit ă comparativ cu 
importurile din India, Malaezia şi Taiwan era peste nivelul de minimis. În ceea ce 
priveşte importurile din Indonezia şi Thailanda, ancheta a ar ătat că importurile nu sunt 
reprezentative şi prin urmare nu s-a putut stabili marja de dumping. Cu toate acestea, 
s-a mai concluzionat c ă dacă măsurile înceteaz ă să mai fie în vigoare, exist ă 
probabilitatea reapari ţiei dumpingului. Privitor la cantit ăţile exportate de c ătre fiecare 
din cele şase ţări vizate, s-a considerat c ă, în cazul abrog ării măsurilor, importurile din 
fiecare dintre ţările vizate pot cre şte la niveluri cu mult peste cele atinse în PAR şi ar 
depăşi cu certitudine pragul ne glijabil. În ceea ce prive şte situaţia concuren ţei, ancheta 
a confirmat c ă bucăţile de PET importate din ţările vizate seam ănă în toate 
caracteristicile esen ţiale fizice şi tehnice. În plus, aceste buc ăţi au fost substituibile 
celor produse în cadrul Comunit ăţii şi au fost comercializate în Comunitate în aceea şi 
perioadă prin circuite de vânzare similare şi în condi ţii similare de comercializare. De 
aceea, s-a considerat c ă bucăţile de PET importate concurau atât între ele cât şi cu 
bucăţile de PET produse în Comunitate. 
(159)  În lumina celor de mai sus, s-a considerat c ă au fost respectate toate criteriile 
enumerate la articolul 3 alinea tul (4) din regulamentul de baz ă cu privire la importurile 
din India, Malaezia, Tha ilanda, Indonezia, Taiwan şi importurile care fac obiectul unui 
dumping din Coreea. Prin urmare, importurile din cele şase ţări în cauz ă au fost 
examinate cumulativ, cu excep ţia acelor importuri care nu fac obiectul unui dumping, 
produse de cei doi produc ători exportatori cooperan ţi coreeni. 
 
RO 33   RO 2.2. Volum, cot ă de piaţă şi preţuri de import  
(160)  Cu privire la cele şase ţări în cauz ă, volumul importurilor, cotele de pia ţă şi media 
preţurilor s-au dezvol tat conform indica ţiilor de mai jos. Datele se bazeaz ă pe 
statisticile Eurostat. Referitor la aceste cifre, importurile coreene f ără dumping ar 
trebui în principiu s ă fie eliminate. Totu şi, din motive de confiden ţialitate, acestea au 
fost incluse în mod deliberat. Evolu ţia tendinţei ar fi totu şi în mare parte aceea şi dacă 
datele privitoare la import urile coreene care nu fac obiectul unui dumping ar fi 
eliminate. 
(161)  Între 2002 şi PAR, importurile din ţările în cauz ă au scăzut cu 13 %, adic ă de la 192 
000 de tone în 2002 la 167 000 de tone în PAR. Comparativ cu anul 2002, acestea au 
rămas nemodificate în 2003 şi au scăzut cu 3 % în 2004, şi cu încă 10 % în PAR. 
Tabel 2 2002 2003 2004 PAR 
Volum 
Index  192 
192 
100 191 
455 
100 186 
892 
97 166 
982 
87 
Cotă de piaţă 9,4 % 8,6 % 8,4 % 7,0 % 
Preţuri (Eur/ton ă) 
Index 850 
100 803 
94 854 
100 1030 
121 
G. SITUA ŢIA ECONOMIC Ă A INDUSTRIEI COMUNIT ĂŢII 
1. Remarci preliminare 
(162)  La începutul reexamin ării, au fost prev ăzută prelevarea de e şantioane pentru 
producătorii din Comunitate, dar având în vedere c ă numărul acestora nu era prea 
mare, s-a decis includerea tuturor şi, în consecin ţă, factorii prejudiciabili au fost 
evaluaţi pe baza informa ţiilor colectate la nivelul într egii industrii comunitare.  
(163)  În conformitate cu articolul 3 al ineatul (5) din regulamentul de baz ă, Comisia a 
examinat to ţi factorii şi indicii economici relevan ţi pentru starea industriei comunitare.  
1.1. Produc ţie 
(164)  Producţia industriei Comunit ăţii a crescut cu 20 % între 2002 şi PAR, adic ă de la un 
nivel de 1 465 000 de tone în 2002 la 1 760 000 de tone în PAR. Cre şterea anual ă a 
fost de 4,8 % în 2003 şi 4,6 % în 2004. A avut loc o cre ştere ulterioar ă în PAR, când 
producţia a crescut brusc cu 150 000 de tone, re spectiv cu 10,8 %. Aceasta s-a datorat 
procesului de restructurare efectuat de i ndustrie cu scopul de a controla mai bine 
costurile de produc ţie şi de a profita de pe urma cre şterii consumului pe pia ţa 
comunitar ă, care, aşa cum s-a men ţionat mai sus, a crescut cu 19 % între 2002 şi PAR 
(de la 2 milioane de tone în 2002 la 2,4 milioane de tone în PAR).  
 
RO 34   RO Tabel 3 2002 2003 2004 PAR 
Producţie (tone) 
Index 1 464 522
1001 534 480
1051 602 086
1091 760 828 
120 
1.2. Capacitate şi rata de utilizare a capacit ăţii 
(165)  Capacitatea de produc ţie a crescut cu 22 % între 2002 şi PAR, adic ă de la un nivel de 1 
760 000 de tone în 2002 la 2 156 000 de tone în PAR. Cre şterea a avut loc în special în 
PAR, când capacitatea de produc ţie, comparativ cu anul 2004, a crescut cu 300 000 
tone, adic ă 16,7 %. Cre şterea semnificativ ă a capacit ăţii de produc ţie s-a desf ăşurat în 
paralel cu cre şterea produc ţiei în aceea şi perioadă (vezi motivul 164 de mai sus). 
Creşterea capacit ăţii de produc ţie a rezultat din investi ţii suplimentare în linii de 
producţie concepute pentru a profita  de avantajul oferit de pia ţa în creştere. Utilizarea 
capacităţii a crescut cu 4 puncte  procentuale în 2003, men ţinându-se la acest nivel în 
2004 şi scăzând apoi în PAR cu 5 puncte pro centuale la nivelul de 82 %. Sc ăderea 
între 2004 şi PAR rezult ă din creşterea semnificativ ă a capacit ăţii de produc ţie în 
perioada respectiv ă. În consecin ţă, un volum mai mare de produc ţie în PAR, 
comparativ cu 2004, coincide cu o rat ă mai scăzută de utilizare a capacit ăţii. 
Tabel 4 2002 2003 2004 PAR 
Capacitatea de produc ţie 
(tone) 
Index  1 760 332
1001 762 378
1001 848 315 
105 2 156 294 
122 
Utilizarea capacit ăţii 
Index 83 %
10087 %
10587 % 
104 82 % 
98 
1.3. Vânz ări şi cotă de piaţă 
(166)  Volumul vândut de industria comunitar ă pe piaţa comunitar ă a crescut cu 21 % între 
2002 şi PAR. O cre ştere de 2 % în 2003 a fost urmat ă de o creştere atât în 2004 cât şi 
în PAR, respectiv cu 8 şi 11 puncte procentuale. F ără a aduce atingere cre şterii 
vânzărilor, datorit ă consumului mai ridicat, cota de pia ţă a industriei comunitare a 
scăzut cu 4 puncte procentuale în 2003 pentru a cre şte apoi treptat cu 5 puncte 
procentuale în 2004 şi 1 punct procentual în PAR. 
Tabel 5 2002 2003 2004 PAR 
Vânzări în CE (tone) 
Index  1 306 768
1001 333 976
102 1 438 883 
110  1 586 902 
121  
Cota de pia ţă 66 % 60 % 65 % 66 % 
 
RO 35   RO 1.4. Cre ştere 
(167)  S-a constatat c ă, per total, cota de pia ţă a industriei comunitare a crescut cu 2 % în 
perioada vizat ă, indicând o întârziere a cre şterii sale fa ţă de creşterea consumului pe 
totalul pie ţei. 
1.5. For ţă de muncă 
(168)  Nivelul gradului de ocupare al for ţei de munc ă în industria comunitar ă a crescut cu 18 
% în perioada vizat ă. Principala cre ştere a avut loc în 2003 (11 puncte procentuale) şi 
2004 (alte 6 puncte procentuale). De şi această tendinţă crescătoare a continuat în PAR, 
creşterea s-a ridicat la numai 2 puncte procentuale. Aceast ă creştere de 18 % pe durata 
întregii perioade este legat ă de nivelul produc ţiei care a crescut cu 20 %.  
Tabel 6 2002 2003 2004 PAR 
Angajaţi 
Index  1 010
1001 124
1111 170
1161 190 
118 
1.6. Productivitate 
(169)  Productivitatea industr iei comunitare, m ăsurată ca produc ţia în tone per angajat pe an, 
a avut o cre ştere totală pe durata perioadei vizate. Ini ţial productivitatea a sc ăzut cu 
6 % în 2003 comparativ cu anul 2002 şi s-a men ţinut la acest nivel în 2004, îns ă 
productivitatea a crescut apoi semnificativ  în PAR cu peste 8 % comparativ cu 2004. 
Tabel 7 2002 2003 2004 PAR 
Productivitate (t/angajat) 
Index 1450
1001365
941369
941480 
102 
1.7. Salarii 
(170)  Trebuie remarcat faptul c ă producţia de buc ăţi de PET reprezint ă un sector industrial 
capitalo-intensiv şi prin urmare costurile muncii au un impact limitat asupra costului 
total al produsului. În aceast ă perioadă, salariile au crescut cu 12 %, comparativ cu o 
creştere de 20 % a costului total de produc ţie. Un alt indicator semnificativ este costul 
salariului cheltuit pe ton ă produsă. În aceast ă perioadă, acest cost a sc ăzut cu 6 %. 
Tabel 8 2002 2003 2004 PAR 
Salarii (milioane Euro) 
Index 
Salarii per ton ă produsă (€) 
Index 62,3
100
44,4
10063,0
101
42,9
9666,3 
106 
43,6 
98 69,5 
112 
41,9 
94 
 
RO 36   RO  
1.8. Dimensiunea marjei actuale a dumpingului şi redresarea în urma efectelor 
dumpingului anterior 
(171)  În ceea ce prive şte impactul asupra industriei comun itare al dimensiunii marjei actuale 
de dumping, dat fiind volumul şi preţurile importurilor din ţările în cauz ă, acest impact 
nu poate fi considerat neglijabil.  
1.9. Preţurile de vânzare şi factorii care afecteaz ă preţurile din Comunitate 
(172)  Preţurile de vânzare unitare au crescut de la 924 EUR/ton ă în 2002 la 1058 EUR/ton ă 
în PAR. Per ansamblu, tendin ţa a fost cresc ătoare (cu 15 % pe întreaga perioad ă). 
Această creştere este în mare m ăsură consecin ţa creşterii preţului la materiile prime, 
care este cauzat ă de creşterea preţului petrolului. De şi industria comunitar ă a crescut 
preţurile, nu s-a aflat în pos tura de a transpune cre şterea sectorului în aval şi de a 
reflecta în totalitate cre şterea preţului la materiile prime în pre ţurile sale de vânzare. 
Aceasta se datoreaz ă în principal faptului c ă această creştere a pre ţului la materiile 
prime a fost mai mare decât cre şterea pre ţurilor pentru PET. În plus, industria 
comunitar ă a trebuit s ă facă faţă presiunii importurilor. Pentru a- şi menţine cota de 
piaţă, industria comunitar ă a putut doar s ă crească moderat pre ţurile şi prin urmare a 
resimţit constrângerile asupra pre ţurilor. 
Tabel 9 2002 2003 2004 PAR 
Medie ponderat ă a 
preţului (EUR/ton ă) 
 
Index 924
100902
981006
1091058 
 
115 
1.10. Costurile de produc ţie pentru principalele materii prime 
(173)  Luând în considerare c ă sunt necesare circa 850 kg de acid tereftalic purificat (PTA) şi 
350 kg de mono etilen glicol (MEG) (princip alele materii prime) pentru producerea a 1 
tonă PET, costurile pentru materiile prime (PTA şi MEG) au crescut semnificativ, cu 
67 % respectiv cu  31 % între 2002 şi PAR pentru a ajunge la nivelul de 770 EUR/ton ă 
(PTA) şi 721 EUR/ton ă (MEG) (media PAR). De şi s-a înregistrat o u şoară scădere a 
preţurilor la PTA în al treilea trimestru din 2005, când pre ţurile au coborât pân ă la 
nivelul de 700 EUR/ton ă, şi s-a observat o st abilitate substan ţială a preţului la MEG, 
trebuie eviden ţiat faptul c ă materiile prime sunt achizi ţionate în avans pe baza unor 
contracte pe termen lung. În consecin ţă, pentru perioada considerat ă, în ciuda unei 
uşoare scăderi a pre ţurilor la PTA la sfâr şitul PAR, industria comunitar ă încă mai 
suportă consecin ţele costurilor extrem de cres cute. În plus, din cauza situa ţiei 
petrolului de pe pia ţa internaţională, preţurile la materiile prime pentru produc ţia de 
PET sunt supuse unor modific ări imprevizibile dar se vor men ţine aproape sigur la un 
nivel ridicat. To ţi aceşti factori contribuie  la un nivel ridicat de vulnerabilitate a 
producătorilor de PET din Comunitate.  
 
RO 37   RO Tabel 10 
cost mediu (EUR/ton ă) 2002 2003 2004 PAR 
-PTA 
Index 
-MEG 
Index 460
100
551
100566
123
550
100718
156
650
118770 
167 
721 
131 
(174)  Prin compara ţie, costul mediu unitar pe ton ă de bucăţi de PET produse de industria 
comunitar ă a fost dup ă cum urmeaz ă: 
Tabel 11 2002 2003 2004 PAR 
Medie ponderat ă cost 
(EUR/ton ă) 
Index 899
100918
1021013
1131092 
 
121 
 
(175)  Pe durata perioadei luate în considerare, dup ă cum se observ ă în tabelele 10 şi 11, 
principalele materii prime au  crescut continuu (PTA cu 67 %, MEG cu 31 %), în timp 
ce costul total de produc ţie a crescut cu doar 21 %. Totu şi, după cum se arat ă în tabelul 
9, preţurile au crescut cu doar 15 %, datorit ă faptului c ă industria comunitar ă nu a fost 
în măsură să transfere cre şterea sectorului în aval şi reflectă în totaliate cre şterea 
preţului materiilor prime în pre ţurile sale de vânzare. 
1.11. Acţiuni 
(176)  Evoluţia acţiunilor pe durata întregii perioade luate în considerare, adic ă între 2002 şi 
PAR este în sc ădere cu 10 %. Totu şi, ca şi în anchetele ini ţiale, acţiunile nu trebuie 
considerate ca fiind un indicator  semnificativ în ceea ce prive şte PET produs de 
industria comunitar ă, având în vedere natura sezonier ă a pieţei de PET pe durata unui 
an. Comparativ cu produc ţia, acţiunile reprezint ă în jur de 5/6 % din produc ţie. 
Tabel 12 2002 2003 2004 PAR 
Acţiuni (tone) 
Index 101 554
100110 695
10990 422
8991 123 
90 
1.12. Profitabilitate, randamentul investi ţiilor şi flux de lichidit ăţi 
(177)  Rentabilitatea desfacerilor reprezint ă profitul generat de vânz ările produsului vizat în 
Comunitate. Randamentul activelor totale şi fluxul de lichidit ăţi au putut fi m ăsurate 
numai la nivelul celui mai restrâns grup de produse, care a inclus produsul similar, în 
 
RO 38   RO conformitate cu articolul 3 alineatul (8) din regulamentul de baz ă. În plus, randamentul 
investiţiilor a fost calculat pe baza randamentului activelor totale, aceast ultim 
indicator fiind considerat mai re levant pentru calcularea tendin ţei.  
Tabel 13 2002 2003 2004 PAR 
Marjă de profit pre-tax ă pe 
vânzările din Comunitate 2,7 % -1,8 % -0,7 % 
-3,2 % 
Randamentul activelor 
totale 2,0 % -1,4 % -0,6 % -2,4 % 
Flux de lichidit ăţi(% din 
totalul vânz ărilor) 18,1 % 5,5 % 10,1 % -2,6 % 
(178)  După scăderea preţurilor, care a început în 2002 şi concomitent cu cre şterea puternic ă 
a importurilor care fac obiectul unui dumping din ţările vizate, situa ţia financiar ă a 
industriei comunitare s-a deteriorat şi a ajuns s ă înregistreze pierderi în 2003. Dup ă o 
uşoară redresare în 2004, datorat ă măsurilor impuse RPC şi Australiei, pierderile au 
crescut, ajungând la -3,2 % în PAR. Se constat ă în consecin ţă o evident ă tendinţă 
descendent ă. 
(179)  Tendinţele privind randamentul activelor totale şi al fluxului de lichidit ăţi s-au 
dezvoltat în mod similar, având o situa ţie relativ bun ă în 2002, o deteri orare în 2003, o 
uşoară redresare în 2004 şi o deteriorare ulterioar ă în timpul perioadei anchetei de 
reexaminare. 
1.13. Investi ţiile şi capacitatea de mobilizare a capitalului 
Tabel 14 2002 2003 2004 PAR 
Investiţii ('000 EUR) 
Index 31,779
10042,302
13363,986
20150,397 
159 
(180)  Investiţiile au vizat, pe de o parte, cre şterea capacit ăţii, iar, pe de alt ă parte, 
îmbunătăţirea procesului de produc ţie. Cea mai mare parte a cheltuielilor a fost 
realizată în 2004 şi pe durata PAR, concomitent cu cre şterea capacit ăţii şi în scopul 
menţinerii cotei de pia ţă având în vederea consumului sporit. Cu toate acestea, situa ţia 
actuală a industriei comunitare şi evoluţia pieţelor comunitare şi mondiale pentru PET, 
descalificate prin lipsa de rent abilitate, nu au încurajat investi ţiile excesive. De şi, în 
unele cazuri, produc ătorii din Comunitate au putut strânge capital (mai ales de la 
societăţile asociate), lipsa rentabilit ăţii PET nu a încurajat investi ţiile şi, în unele 
cazuri, decizia a fost amânat ă. 
2. Concluzie privind situa ţia industriei comunitare 
(181)  Creşterea constant ă a consumului, datorat ă în parte noilor întrebuin ţări (bere, vin, inter 
alia) şi în parte cre şterii consumului în ţările care au aderat la UE în 2004, a constrâns 
industria comunitar ă să îşi mărească capacitatea şi producţia, pentru a nu pierde cota 
de piaţă. Pentru a face acest lucru, în 2004 şi pe durata PAR a avut loc un important 
 
RO 39   RO proces de restructurare, înso ţit de o schimbare frecvent ă a cotelor de participare la 
capitalul social a diferi ţilor produc ători. În paralel, num ărul liniilor de produc ţie a fost, 
în general, m ărit pentru a urma tendin ţa de creştere a consumului şi pentru a realiza, în 
acelaşi timp, economii de scar ă. Astfel, unii indicatori eco nomici, precum consumul, 
capacitatea de produc ţie, produc ţia, vânzările comunitare şi ocuparea for ţei de munc ă, 
au avut, într-adev ăr, o evolu ţie pozitivă. 
(182)  Cu toate acestea, toate aceste eforturi de restructure descrise anterior nu au reu şit să 
contrabalanseze impactul cre şterii constante şi masive a pre ţurilor materiilor prime în 
perioada examinat ă. Costurile mai mari ale materiilor prime nu puteau fi transmise 
sectorului în aval pân ă la suma la care ar fi fost necesar ă menţinerea unui anumit nivel 
de profitabilitate. Aceasta a coincis cu nivelul sc ăzut al pre ţului importurilor din ţările 
vizate, care a exerc itat în mod evident o presiune de sc ădere a pre ţurilor în industria 
comunitar ă. Astfel, în ciuda aparentei evolu ţii pozitive a produc ţiei, vânzărilor şi 
preţurilor de vânzare, situa ţia financiar ă generală a industriei comun itare s-a deteriorat 
şi acest fapt se reflect ă în evoluţia negativ ă a profitabilit ăţii (de la un prof it de 2,7 % în 
2002 la pierderi de 3,2 % în PAR), a vânz ărilor la export, a costului de produc ţie, a 
rentabilităţii investiţiilor şi a fluxului de lichidit ăţi. 
(183)  Drept urmare, în ciuda tendin ţelor aparent pozitive înregi strate de indicatorii de 
prejudiciu, situa ţia industriei comunitare este înc ă departe de nivelul la care s-ar putea 
aştepta dac ă s-ar fi redresat cu succes în urma  pierderilor înregistrate în anchetele 
iniţiale. 
(184)  Astfel, se concluzioneaz ă că situaţia industriei comunitare s-a îmbun ătăţit uşor 
comparativ cu perioada anterioar ă instituirii m ăsurilor, dar este înc ă foarte fragil ă şi 
vulnerabil ă. În plus, presiunea pre ţului din importuri nu a permis industriei comunitare 
să reflecte pe deplin cre şterea preţurilor la materiile prime în propriile sale pre ţuri de 
vânzare. 
3. Importuri din alte ţări  
3.1. Alte ţări vizate de m ăsurile antidumping 
(185)  Astfel cum se prevede la motivul (2 ) de mai sus, reamintim faptul c ă, din august 2004, 
au existat şi măsuri antidumping definitive în vigoare pentru importurile de PET 
originare din Australia şi RPC. 
(186)  Pe durata perioadei vizate, volumul  total de importuri din aceste ţări a crescut cu 12 % 
(de la 65 000 de tone  la 73 000 de tone). De şi s-a înregistrat o cre ştere semnificativ ă a 
segmentului de pia ţă (cu 4 procente) în anul 2003, aceast ă tendinţă crescătoare a fost 
răsturnată în 2004, când cota de pia ţă a importurilor a sc ăzut la nivelul de 2,4 %. În 
PAR, s-a înregistrat o u şoară creştere de 0,6 % provenind din importurile chineze şti. 
Efectul taxelor antidumping definitive se reflect ă începând din 2004. În timp ce 
importurile din Australia au încetat complet,  volumul de importuri din China a crescut 
în ritm constant cu  130 % în 2003, a sc ăzut în 2004 concomitent cu m ăsurile şi a 
crescut din nou cu 47 % pe durata PAR. Pre ţurile australiene au sc ăzut cu 7 % în 2003 
şi cu încă 6 % în 2004. Pre ţurile chineze şti au crescut u şor în 2003 şi 2004 şi cu 24 % 
în PAR, respectiv de la  827 la 1022 EUR pe ton ă. În concluzie, trebuie remarcat faptul 
că importurile semnificative din aceste dou ă ţări au fost f ăcute la pre ţuri constant mai 
 
RO 40   RO scăzute decât pre ţurile Comunit ăţii, contribuind astfel la prej udiciul suferit de industria 
comunitar ă. 
Tabel 15 2002 2003 2004 PAR 
Australia 
Volum (tone) 
Preţ (EUR pe ton ă) 
Parte de pia ţă 17 179
851
0,8 %18 727
789
0,8 %2 842
741
0,1 % 
- 
- 
- 
Republica Popular ă 
Chineză 
Volum (tone) 
Preţ (EUR pe ton ă) 
Cotă de piaţă 47 875
804
2,3 %131 343
806
5,9 %49 678
827
2,2 % 
72 814 
1022 
3 % 
Total tone 
Cotă de piaţă totală 65 054
3,1 %150 070
6,8 %52 520
2,4 %72 814 
3 % 
3.2. Alte ţări terţe nemenţionate mai sus  
(187)  În aceste cifre trebuie incluse, în principi u, importurile coreene care nu fac obiectul 
unui dumping. Din motive de confiden ţialitate, acestea au fost excluse în mod 
deliberat. Totu şi, evoluţia tendinţei ar fi în mare m ăsură aceeaşi dacă importurile 
coreene care nu fac obiectul unui dumping ar fi incluse.  
(188)  Între 2002 şi PAR, importurile totale de PET originare din alte ţări au crescut cu 136 
%, atingând 174,000 de tone. Cota de pia ţă a acestora în UE a crescut de la 3,6 la 7,1 
% în perioada vizat ă. Tabelul de mai jos ilustreaz ă aceste tendin ţe.  
Tabel 16 2002 2003 2004 PAR 
Volum total(tone) din care 
Pakistan 
SUA 
Mexic 
Turcia 
Altele 73 549
28 558
20 570
1 476
7 208
15 737119 973
83 208
16 105
20
17 001
3 639182 687
55 125
49 763
32 112
24 032
21 655173 597 
73 426 
50 393 
20 501 
15 374 
13 903 
 
RO 41   RO Cotă de piaţă 3,6 % 5,4 % 8,2 % 7,1 % 
(189)  Importurile din Pakistan au cres cut cu 157 % în perioada vizat ă, în special dup ă 
încheierea procedurii înaint ate împotriva lor în 2004. Importu rile din Statele Unite au 
crescut în mod considerabil, adic ă cu 144 % atingând 50,000 de tone în PAR. 
Importurile din Mexic au trecu t de la 1500 tone în 2002 la  20 000 de tone în PAR, o 
creştere de 1390 %. În ceea ce prive şte Turcia, importurile sale au înregistrat o cre ştere 
semnificativ ă între 2002 şi 2004 (cu 244 %), pentru a sc ădea apoi în PAR cu 36 %. 
Referitor la pre ţuri, este important de remarcat totu şi faptul c ă preţurile importurilor 
din Statele Unite, Mexic şi Turcia au crescut şi au fost mai mari decât pre ţurile altor 
importuri şi ale celor din industria comunitar ă. În plus, cel mai probabil, importurile 
din SUA sunt Pet G, o varietate special ă de PET având cerin ţe de viscozitate mai mare 
şi vândută în medie cu 50 % mai mult decât PET-ul normal. Pre ţurile importurilor din 
Pakistan au fost mai mici decât pre ţurile medii ale industrie i comunitare din 2002 pân ă 
în 2004. Pe durata PAR, pre ţurile de import din Pakistan au crescut la nivelul 
industriei comunitare. Astfel, se consider ă că aceste importuri nu puteau afecta situa ţia 
pieţei Comunit ăţii. 
3.3. Activitatea de export a industriei comunitare 
(190)  Activitatea de export a industrie i comunitare a marcat o tendin ţă descendent ă pe durata 
perioadei vizate, adic ă o scădere de la 7,9 % la 4,9 % din vânz ările totale ale industriei 
comunitare. Numai în 2003, randamentul de ex port al industriei comunitare a crescut 
considerabil, probabil datorit ă preţurilor mici de vânzare din UE. Totu şi, pe durata 
PAR, acestea reprezint ă mai puţin de 5 % din vânz ările totale. Trebuie remarcat faptul 
că preţurile de export au fost în  mod constant peste pre ţurile de vânzare din CE. 
Tabel 17 2002 2003 2004 PA 
Vânzări la export(tone) 
Index 
% din totalul vânz ărilor 
Preţ pe tonă 
Index 111 381
100
7,9 %
959
100141 627
127
9,6 %
942
9897 686
87
6,3 %
1026
10782 388 
74 
4,9 % 
1096 
114 
H. CONCLUZIE CU PRIVIRE LA  PROBABILITATEA CONTINU ĂRII SAU 
REAPARI ŢIEI PREJUDICIULUI 
(191)  Conform concluziilor anterioare, produc ătorii exportatori di n India, Indonezia, 
Thailanda, Republica Coreea, Taiwan şi Malaezia au poten ţialul de a m ări volumurile 
lor de export c ătre piaţa comunitar ă.  
(192)  Preţurile de export CIF (cost, asigurare, navlu) pentru PET provenind din India, 
Thailanda şi Malaezia erau mai mari decât pre ţurile din industria comunitar ă. 
Diferenţa, totuşi, nu a fost semnificativ ă, fapt ce duce la concluzia c ă în absen ţa 
taxelor antidumping aceste ţări ar putea exercita o şi mai mare presiune asupra 
 
RO 42   RO industriei comunitare. În plus, pre ţurile importurilor coreene, taiwaneze şi indoneziene 
în Comunitate erau mai mici decât pre ţul în Comunitate. Diferen ţa a fost mic ă pentru 
Coreea şi Taiwan (3-4 %) şi semnificativ ă în cazul Indonezei (ajungând la 27 %). În 
consecinţă, există un indiciu clar al probabilit ăţii continu ării sau reapari ţiei 
prejudiciului.  
(193)  După cum se indic ă mai sus, situa ţia industriei comunitare a fost, de asemenea, 
afectată în mod considerabil de importurile din RPC. Pre ţurile acestor importuri erau 
sub preţul Comunit ăţii (1022 EUR/ton ă comparativ cu 1058 în Comunitate. În plus, în 
ceea ce prive şte volumul, importurile din RP C au ajuns la 73,000 de tone, 
reprezentând o cot ă de piaţă de 3 % în PAR. 
(194)  De asemenea, în ceea ce prive şte volumurile de importuri din ţările vizate, poate fi 
concluzionat c ă există probabilitatea ca aceste cantit ăţi să crească în mod semnificativ, 
datorită capacităţii totale de produc ţie şi a capacit ăţii disponibile din ţările vizate, dup ă 
cum se specific ă mai departe la motivul (199).  
(195)  Pe baza celor men ţionate anterior, se poate concluziona c ă preţurile de import ar fi, cel 
mai probabil, mai mici pe pia ţa comunitar ă în absen ţa măsurilor antidumping, 
deoarece este posibil ca produc ătorii din aceste ţări să încerce s ă recâştige cotele de 
piaţă pierdute sau s ă îşi extindă cotele de pia ţă actuale. Un astfel de comportament de 
preţ, cuplat cu abilitatea produc ătorilor exportatori din aceste ţări de a vinde cantit ăţi 
semnificative de PET pe pia ţa comunitar ă, ar avea, cel mai pr obabil, un efect de 
intensificare a presiunii pre ţului, cu un impact ulteri or negativ asupra situa ţiei 
industriei comunitare. 
(196)  În acest context, trebuie reamintit faptul c ă în toate cele şase ţări vizate s-a stabilit o 
capacitate disponibil ă de produc ţie semnificativ ă, începând de la 37,000 de tone în 
Malaezia la 400,000 de tone în Taiwan, şi totalizând în jur de 1 milion de tone, 
respectiv 45 % din capacitatea de produc ţie a industriei comunitare. În plus, pre ţurile 
actuale de import au oscilat în perioada vizat ă uşor peste sau sub pre ţurile Comunit ăţii. 
Preţurile importurilor originare din Taiwan, de exemplu, o ţară care are, de departe, 
cea mai mare capacitate disponibil ă de produc ţie, au scăzut pe durata perioadei în care 
măsurile antidumping au fost în vigoare sub nivelul pre ţurilor Comunit ăţii. În plus, 
nivelul predominant al pre ţului din Comunitate face din UE o pia ţă atractivă. Astfel, se 
poate concluziona c ă, dacă măsurile ar înceta s ă mai fie în vigoare, ar exista un 
stimulent puternic pentru produc ătorii din ţările vizate de a- şi redirecţiona vânz ările 
către piaţa UE la pre ţuri scăzute.  
(197)  Mai mult, informa ţii date recent publicit ăţii indică faptul că au fost cump ărate cantit ăţi 
neobişnuite de PET de c ătre operatori din Bulgaria şi România dintre ţările asiatice 
monitorizate. Transportarea m ărfurilor ar fi trebuit s ă aibă loc în noiembrie şi 
decembrie 2006. Aceste informa ţii sunt un indiciu al probabilit ăţii reapari ţiei 
prejudiciului pentru industria comunitar ă, demonstrând în mod clar c ă, în absen ţa 
măsurilor antidumping, ar exista pe pia ţa comunitar ă mult mai multe importuri din 
ţările vizate. 
(198)  După cum s-a ar ătat mai sus, de şi situaţia industriei comunitare s-a îmbun ătăţit uşor 
comparativ cu cea anterioar ă impunerii m ăsurilor antidumping, aceasta r ămâne 
vulnerabil ă şi fragilă. Este posibil ca, în cazul expune rii industriei comunitare la 
volumuri crescute de importuri din ţările vizate la pre ţuri de dumping, s ă apară o 
 
RO 43   RO deteriorare a situa ţiei sale financiare şi, cel mai probabil, o ulterioar ă pierdere a 
rentabilităţii. Pe aceast ă bază, se poate prin urmare concluziona c ă abrogarea m ăsurilor 
împotriva Indiei, Indoneziei, Thaila ndei, Coreei de Sud, Taiwanului şi Malaeziei ar da 
naştere, cel mai probabil, la reapari ţia prejudiciului pentru  industria comunitar ă. 
I. INTERESUL COMUNIT ĂŢII 
1. Introducere 
(199)  În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de baz ă, s-a analizat dac ă menţinerea 
măsurilor antidumping existente s- ar opune interesului Comunit ăţii per ansamblu. 
Determinarea interesului Comunit ăţii s-a bazat pe o apreciere a tuturor diferitelor 
interese implicate. Ancheta de fa ţă analizeaz ă o situaţie în care m ăsurile antidumping 
sunt deja în vigoare şi permite evaluarea oric ărui impact negativ nedorit asupra p ărţilor 
vizate, rezultând de pe urma actualelor m ăsuri antidumping. 
(200)  Pe această bază, s-a analizat dac ă, în ciuda concluziilor cu privire la probabilitatea unei 
continuări sau reapari ţii a dumpingului prejudiciabil, au  existat motive puternice care 
să ducă la concluzia c ă nu este în interesul Comunit ăţii să menţină măsurile în cazul de 
faţă. 
2. Interesul industriei comunitare 
(201)  După cum s-a subliniat mai sus, exist ă o probabilitate evident ă a reapari ţiei 
dumpingului prejudicia bil, în cazul abrog ării măsurilor. To ţi produc ătorii din 
Comunitate, exceptând doi, au cooperat în totalitate şi şi-au arătat sprijinul pentru 
actualele m ăsuri în vigoare. Un produc ător din Comunitate având leg ături cu unul 
dintre exportatorii coreeni şi-a exprimat, de asemenea, spijinul pentru m ăsuri. Trebuie 
totuşi luat în considerare faptul c ă respectiva companie-mam ă exportă cu 0 % tax ă.  
(202)  Continuarea m ăsurilor antidumping pentru importurile din ţările vizate ar cre şte 
şansele ca industria comunitar ă să atingă un nivel rezonabil de  profitabilitate. Mai 
mult, s-ar evita ca industria comunitar ă să fie scoas ă de pe pia ţă. Într-adev ăr, există o 
probabilitate evident ă de dumping prejudicia bil în volumuri substan ţiale la care 
industria comunitar ă nu ar putea face fa ţă. Astfel, industria comunitar ă ar continua s ă 
beneficize de pe urma men ţinerii actualelor m ăsuri antidumping, mai ales dat ă fiind şi 
existenţa unor măsuri împotriva importurilor originare din Australia şi RPC.  
3. Interesul importatorilor  
(203)  Comisia a trimis chestionarele la 18 importatori/comercian ţi ai produsului vizat. 
Totuşi, cooperarea importatorilor/comercian ţilor care cump ără în principal de la ţările 
vizate şi care reprezint ă în jur de 5 % din consumul UE a fost foarte sc ăzută. Un singur 
importator/comerciant a furnizat date şi cea mai mare parte a achizi ţiilor sale a fost 
constituită din industria comunitar ă. Numai cantit ăţi marginale au provenit din ţările 
vizate, sau din alte ţări exportatoare. Acest importato r/comerciant ar prefera o pia ţă cu 
taxe zero, de şi se bucur ă în prezent de rezultate financiare s ănătoase. Ţinând cont de 
faptul că măsurile în vigoare nu au afectat în m od considerabil importatorii, poate fi 
concluzionat c ă menţinerea măsurilor antidumping existente împotriva importurilor 
originare din India, Indonezia, Th ailanda, Malaezia, Coreea de Sud şi Taiwan nu ar 
avea un efect negativ semnificativ asupra situa ţiei importatorilor din Comunitate. 
 
RO 44   RO 4. Interesul fabrican ţilor/consumatorilor 
(204)  Comisia a trimis chestionare la 47  de convertizori/utilizatori cunoscu ţi. Numai zece 
convertizori/utilizatori, cu o reprezentativitate global ă scăzută au răspuns la chestionar.  
(205)  Conform informa ţiilor despre cump ărare furnizate în r ăspunsurile lor la chestionar, 
fabricanţii/consumatorii care au cooper at pe durata PAR reprezint ă aproximativ 20 % 
din totalul consumului de P ET din Comunitate. Ei au cump ărat pe durata PAR 95 % 
din PET-ul lor de la produc ătorii din Comunitate şi restul din importurile provenind 
din alte ţări decât cele supus e acestor reexamin ări. S-a prezentat un num ăr de 
argumente împotriva impunerii de drepturi. 
(206)  Cinci fabrican ţi (care transform ă bucăţile de PET în pre-forme şi sticle, reprezentând 
10 % din consum) au r ăspuns la chestionar. Costul buc ăţilor de PET reprezint ă 55 % 
din produsul final (în principa l pre-forme). S-a stabilit c ă aceştia import ă cantităţi 
neglijabile din ţările vizate şi alte ţări terţe. Totuşi, ei se opun impunerii de taxe, 
pretinzând c ă prelungirea m ăsurilor ar putea avea ca efect cre şterea artificial ă a 
preţurilor în Europa.  
(207)  Cinci consumatori reprezentând aproximativ 10 % din consum au furnizat mai degrab ă 
date incomplete. Nivelul sc ăzut de cooperare din part ea utilizator ilor importan ţi se 
datorează, probabil, faptului c ă ultima anchet ă privind importurile din RPC, Australia 
şi Pakistan a avut loc cu doar doi ani în urm ă. Costurile pentru PET reprezint ă 
aproximativ 6/7 % din costul total şi sunt, în consecin ţă, destul de limitate. De şi nu au 
declarat nici un import din ţările vizate, ei s-au opus im punerii de taxe, pretinzând c ă 
măsurile ar putea avea ca efect cre şterea artificial ă a preţurilor în Europa. 
(208)  Luând în considerare situa ţia finaciar ă destul de bun ă a industriei în aval, în contrast 
cu cea a industriei comunitare, nici un fabricant/consumator nu a sus ţinut că 
menţinerea actualelor taxe ar  putea conduce la o pierde re a locurilor de munc ă sau la 
mutarea facilit ăţilor de produc ţie peste ocean. 
(209)  În plus, în ceea ce prive şte produc ţia, industria comunitar ă şi-a adaptat dimensiunea 
pentru a corespunde consumului ridicat şi, în consecin ţă, capacitatea neutilizat ă a 
industriei comunitare  va putea probabil s ă acopere în întregime volumul importurilor. 
(210)  Ţinând cont de faptul c ă există încă surse alternative de aprovizionare f ără măsuri 
antidumping, cum ar fi Mexic, Turcia, SUA,  Brazilia, Pakistan, Iran, Arabia Saudit ă, 
consumatorii din Comunitate vor putea s ă se bazeze (sau s ă se reorienteze) pe furnizori 
diverşi ai produsului vizat.  
(211)  În ceea ce prive şte randamentul industriei consumatorului, ancheta a ar ătat că pe 
durata perioadei vizate, consumatorii cooperan ţi au mărit cifra de afaceri, au men ţinut 
stabilă situaţia locurilor de munc ă şi au îmbun ătăţit oarecum profitabilitatea per 
ansamblu. În consecin ţă, s-a constatat c ă nu au fost afecta ţi negativ de m ăsurile 
antidumping. 
(212)  Pe baza celor de mai sus, se concluzioneaz ă că menţinerea măsurilor anti-dumping 
existente împotriva importurilor originare din India, Indonezia, Thailanda, Malaezia, 
Coreea de Sud şi Taiwan nu ar avea un efect nega tiv semnificativ asupra situa ţiei 
consumatorilor din Comunitate. 
 
RO 45   RO 5. Interesul furnizorilor 
(213)  Furnizorii de materie prim ă (mono etilen glicol (MEG) şi acid tereftalic purificat 
(PTA), DMT şi isoftalic acid (IPA), toate produsele petrochimice derivate din ţiţei, şi-
au arătat în mod clar sprijinul pentru m ăsuri. Ei ar benefi cia de faptul c ă industria 
comunitar ă s-ar redresa, foarte probabil,  în urma efectelor de dumping şi şi-ar 
îmbunătăţi, astfel, randamentul. 
6. Concluzie privind interesul Comunit ăţii 
(214)  Luând în considerare to ţi factorii de mai su s, se concluzioneaz ă că nu există motive 
serioase împotriva men ţinerii actualelor m ăsuri antidumping. 
J. RELA ŢIA DINTRE M ĂSURILE ANTIDUMPING ŞI MĂSURILE 
COMPENSATORII 
(215)  Pentru o ţară de export, mai precis Indi a, s-a realizat o anchet ă paralelă cu privire la 
expirarea m ăsurilor cu caracter protec ţionist (a se vedea mo tivul (10). Ancheta a 
confirmat necesitatea de a continua  aplicarea unor astfel de m ăsuri la acelea şi nivele. 
Ancheta de fa ţă a condus, de asemenea, la concluzia c ă măsurile antidumping pentru 
exporturile din India trebuie men ţinute în vigoare la acelea şi nivele. În acest sens, se 
face trimitere la motivul (125) din regulamentul de baz ă care a condus la impunerea 
iniţială a măsurilor antidumping.15 Cum măsurile propuse în prezent pentru exporturile 
de PET din India r ămân neschimbate, înseamn ă că articolul 14 alineatul (1) din 
regulamentul antidumping de baz ă şi articolul 24 alineatul (1 ) din regulamentul (CE) 
nr. 2026/9716 al Consiliului sunt respectate.  
K. DISPOZI ŢII FINALE 
(216)  Toate părţile au fost informate cu privire la faptele şi considera ţiile esenţiale, pe baza 
cărora s-a urm ărit să se recomande ca m ăsurile existente s ă fie menţinute şi, respectiv, 
nivelurile acestora s ă fie modificate unde este  cazul. Li s-a acordat şi o perioad ă pentru 
a prezenta comentarii şi reclamaţii în urma divulg ării. Mai mult, un e xportator indian a 
afirmat că, în lipsa unor m ăsuri, India nu î şi va mai redirec ţiona probabil vânz ările 
spre Comunitate. Acest exportator a pretins c ă pieţele în curs de apari ţie sunt mai 
atractive decât Comunitatea, cererea indian ă este în cre ştere rapid ă şi, drepr urmare, nu 
mai există capacităţi neutilizate. Cu toate acestea, tre buie luat în considerare faptul c ă, 
fără a aduce atingere cre şterii cererii pe pia ţa indiană, ancheta a indicat existen ţa unor 
capacităţi neutilizate la nivelul societ ăţilor, care dep ăşesc creşterea cererii, aspect 
confirmat şi de informa ţiile din raportul privind pia ţa indiană, menţionat la motivul 
(74). În concluzie, ni ci una dintre observa ţiile primite în urma informa ţiilor 
comunicate nu a fost în m ăsură să modifice concluziile astfel cum au fost formulate în 
prezentul regulament. 
(217)  Rezultă de mai sus c ă taxele antidumping se men ţin şi, respectiv, nivelurile lor sunt 
modificate unde este cazul, 
                                                 
15 Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 al Consiliului, 30.11.2000, p. 36. 
16 Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului (JO L 288, 21.10.1997, p. 1) privind protec ţia împotriva 
importurilor subven ţionate din ţări care nu sunt membre ale Comunit ăţii Europene, astfel cum a fost 
modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului (JO L 77, 13.3.2004, p. 12). 
 
RO 46   RO ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: 
Articolul 1 
1. Se impune o tax ă definitivă antidumping pe importurile de polietilen tereftalat având 
un număr de viscozitate de 78 ml/g sau mai mare , în conformitate cu Standardul ISO 
1628-5, intrând sub inciden ţa codului NC 3907 60 20 şi originare din India, 
Indonezia, Malaezia, Republica Coreea, Taiwan şi Thailanda. 
2. Exceptând prevederile de la articolul 2, rata taxei antidumping aplicabile la pre ţul 
net, de la frontiera Comunit ăţii, înaintea taxei pentru  produsele fabricate de 
companiile enumerate mai jos, este dup ă cum urmeaz ă: 
Ţară Companie Tax ă anti-
dumping 
(EUR/ton ă) Cod adiţional TARIC 
India Pearl Engineering Polymers 
Ltd 130,8 A182 
India Reliance Industries Ltd 181,7 A181 
India SENPET Ltd  200,9 A183 
India Futura Polyesters Ltd 161,2 A184 
India South Asian Petrochem Ltd 88,9 A585 
India Toate celelalte companii 181,7 A999 
Indonezia P.T. Mitsubishi Chemical 
Indonezia 187,7 A191 
Indonezia P.T. Indorama Synthetics Tbk 92,1 A192 
Indonezia P.T. Polypet Karyapersada 178,9 A193 
Indonezia Toate celelalte companii 187,7 A999 
Malaezia Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. 36,0 A186 
Malaezia MpI Polyester Industries Sdn. 
Bhd. 160,1 A185 
Malaezia Toate celelalte companii 160,1 A999 
 
RO 47   RO Republica Coreea SK Chemicals Group: 
SK Chemicals Co., Ltd Huvis Corp.  
0 
 0  
A196 A196 
Republica Coreea KP Chemicals Group: 
Honam Petrochemicals Corp. KP Chemicals Corp.  
0 0  
A195 A195 
Republica Coreea Toate celelalte companii 148,3 A999 
Taiwan Far Eastern Textile Ltd 36,3 A808 
Taiwan Shinkong Synthetic Fibers 
Corp. 67,0 A809 
Taiwan Toate celelalte companii 143,4 A999 
Thailanda Thai Shingkong Industry 
Corp. Ltd 83,2 A190 
Thailanda Indo Pet (Thailanda) Ltd 83,2 A468 
Thailanda Toate celelalte companii 83,2 A999 
3. În cazurile în care bunurile au fost de teriorate înainte de  intrarea în liber ă circulaţie 
şi, în consecin ţă, preţul efectiv pl ătit sau plătibil este împ ărţit pentru determinarea 
valorii taxelor vamale, în temeiul ar ticolului 145 din Regulamentul (CEE) nr. 
2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 form ulând prevederi pentru implementarea 
Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar,17 valoarea taxei antidumping, calculat ă pe baza valorilor de mai sus, este 
redusă cu un procent care corespunde împ ărţirii preţului plătit efectiv sau care 
urmează să fie plătit. 
4. Exceptând paragrafele 1 şi 2, taxa definitiv ă antidumping nu se aplic ă importurilor de 
produse care au fost puse în liber ă circulaţie în conformitate cu articolul 2. 
5. Sub rezerva unor dispozi ţii contrare, se aplic ă prevederile în vigoare cu privire la 
taxele vamale. 
                                                
 
17 JO L 253, 11.10.1993, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) 
nr. 883/2005 al Comisiei din 10 iunie 2005 (JO L 148, 11.6.2005, p. 5). 
 
RO 48   RO Articol 2 
1. Importurile sunt scutite de taxele antidum ping impuse de articolul 1 în cazul în care 
sunt produse şi exportate direct (facturate şi expediate) c ătre o companie ac ţionând ca 
importator în Comunitate de c ătre companiile men ţionate la paragraful 3, declarate 
sub codul adi ţional TARIC adecvat şi dacă se respect ă condiţiile precizate la 
paragraful 2. 
2. Când se prezint ă cererea de autorizare pentru liber ă circulaţie, scutirea de taxe este 
condiţionată de prezentarea la serviciul vamal al statului membru vizat a unei 
‘Facturi de Preluare’ valide eliberat ă de companiile exportatoare men ţionate la 
paragraful 3, con ţinând elementele esen ţiale enumerate în anex ă. Scutirea de tax ă 
este, în plus, condi ţionată de bunurile declarate şi prezentate la vam ă, corespunzând 
în mod exact descrierii din „Factura de conformitate”. 
3. Importurile înso ţite de o ‘Factur ă de Preluare’ sunt declarate sub urm ătoarele coduri 
adiţionale TARIC: 
Ţară Companie Codul adi ţional 
TARIC  
India Pearl Engineering Polymers 
Ltd A182 
India Reliance Industries Ltd A181 
India Futura Polyesters Ltd A184 
India South Asian Petrochem Ltd A585 
Indonezia P.T. Polypet Karyapersada A193 
Articol 3 
Prezentul regulament intr ă în vigoare în ziua urm ătoare public ării în Jurnalul Oficial al 
Uniunii Europene. 
Prezentul Regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplic ă direct în toate 
statele membre. 
Adoptat la Bruxelles, […] 
 Pentru Consiliu 
 Pre şedintele 
 […] 
 
RO 49   RO ANEXĂ  
Elemente ce trebuie indicate în „factura de conformitate”, men ţionată la articolul 2 alineatul 
(2): 
1. Numărul facturii de conformitate. 
2. Codul adi ţional TARIC sub care bunurile de pe factur ă pot fi scoase din vam ă la 
frontierele Comunit ăţii (astfel cum se specific ă în Regulament). 
3. Descrierea exact ă a bunurilor, incluzând: 
– numărul de cod raportat al produsului (CRP) (a şa cum este stabilit în preluarea 
oferită de exportatorul produc ător în chestiune), 
– codul NC, 
– cantitatea (în unit ăţi). 
4. Descrierea termenilor vânz ării, incluzând: 
– preţul pe unitate, 
– termenii de plat ă aplicabili, 
– termenii de livrare aplicabili, 
– totalul reducerilor şi rabaturilor. 
5. Numele companiei ac ţionând ca importator, pentru  care factura este eliberat ă direct 
de companie. 
6. Numele func ţionarului companiei care a eliberat factura de conformitate şi 
următoarea declara ţie semnat ă: 
‘Subsemnatul, certific faptul c ă vânzarea pentru export direct c ătre Comunitatea 
European ă a bunurilor acoperite de aceast ă factură intră sub inciden ţa şi respectă 
termenii prelu ării oferite de …… [companie], şi aprobată de Comisia European ă prin 
Decizia 2000/745/CE. Declar c ă informa ţiile furnizate în aceast ă factură sunt 
complete şi corecte.’