RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 16.3.2007 
COM(2007) 123 final 
  
Proiect de 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de impunere a m ăsurilor antidumping definitive şi de eliberare a taxei provizorii impuse 
la importurile de anumite c ăpşuni congelate originare din Republica Popular ă Chineză 
(prezentat ă de Comisie) 
 
RO 2   RO EXPUNERE DE MOTIVE  
Contextul propunerii 
 Motivele şi obiectivele propunerii 
Prezenta propunere prive şte aplicarea Regulamentului (C E) nr. 384/96 al  Consiliului 
din 22 decembrie 1995 privind protec ţia împotriva importurilor care fac obiectul unui 
dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunit ăţii Europene, astfel cum a 
fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 din 8 martie 2004 
(„regulamentul de baz ă”) în cadrul procedurii privind importurile de c ăpşuni congelate 
originare din Republica Popular ă Chineză. 
 Context general 
Prezenta propunere este înaintat ă în contextul punerii în ap licare a regulamentului de 
bază şi este rezultatul unei anchete care a fost efectuat ă conform cerin ţelor de baz ă şi 
procedurale stabilite în regulamentul de baz ă 
 Dispozi ţiile existente în sfera de aplicare a propunerii 
Nu există dispoziţii în sfera de aplicare a propunerii. 
 Consecven ţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii 
Nu se aplic ă. 
Consultarea p ărţilor interesate şi evaluarea impactului 
 Consultarea p ărţilor interesate 
 Părţile interesate de procedur ă au dispus deja de  posibilitatea de a- şi apăra interesele pe 
parcursul anchetei, în conformitate cu dispozi ţiile regulamentului de baz ă. 
 Strângerea şi utilizarea resurselor externe 
 Nu a fost necesar ă utilizarea resurs elor externe. 
 Evaluarea impactului 
Prezenta propunere este rezultatul pune rii în aplicare a regulamentului de baz ă. 
Regulamentul de baz ă nu prevede o evaluare general ă a impactului, dar con ţine o listă 
completă de condiţii care trebuie s ă fie evaluate. 
Elemente legale ale propunerii 
 Sinteza ac ţiunii propuse 
Cazul a fost deschis la 19 ianuarie 2006 ca urmare a unei plângeri efectuate de c ătre 
industria comunitar ă respectiv ă. Comisia a c ăutat şi a analizat toate informa ţiile 
relevante, iar la 18 octombrie 2007, s-au impus m ăsuri antidumping provizorii întrucât 
cerinţele de baz ă privind dumpingul, prej udiciul, cauzalitatea şi interesul comunitar au 
fost respectat ă. Măsurile provizorii erau reprezentate de taxe vamale ad valorem  situate 
între 0% şi 34,2%. Ca urmare a public ării măsurilor provizorii, an cheta, mai ales în 
 
RO 3   RO ceea ce prive şte interesul comunita r, a fost aprofundat ă. 
Această anchetă a arătat că impactul asupra utilizatorilor ar fi mult mai mare decât se 
estimase în regulamentul provizoriu. Cu toate acestea, în urma echilibr ării diferitelor 
interese, inclusiv  cele ale industriei comunitare şi ale agricultorilor, s-a ajuns la 
concluzia c ă nu existau motive obligatorii de a nu impune m ăsuri în interesul 
Comunităţii. 
Ancheta a ar ătat că preţurile căpşunilor congelate au crescu t cu aproximativ 20% în 
2006 şi, pentru a evita împov ărarea utilizatorilor prin m ăsuri dispropor ţionate, se 
consideră că un preţ minim la import, denumit în continuare „PMI”, ar fi m ăsura cea 
mai potrivit ă în acest caz. Pentru a ţine seama de diferen ţa între tarifele vamale 
aplicabile la importul c ăpşunilor congelate, se propun trei  PMI diferite, unul pentru 
fiecare cod NC. PMI-ul este combinat cu o clauz ă de aplicare sub forma unei taxe 
specifice care s ă fie prelevat ă în caz de declara ţii necorespunz ătoare. 
 
 Temei juridic 
 Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliulu i din 22 decembrie 1995 privind protec ţia 
împotriva importurilor care fac ob iectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt 
membre ale Comunit ăţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin 
Regulamentul (CE) nr. 461/2004 din 8 martie 2004  
 Principiul subsidiarit ăţii 
Propunerea intr ă sub inciden ţa competen ţei exclusive a Comunit ăţii. Prin urmare, nu se 
aplică principiul subsidiarit ăţii. 
 Principiul propor ţionalităţii 
Propunerea respect ă principiul propor ţionalităţii din urm ătorul/urm ătoarele motiv(e). 
 Forma ac ţiunii este descris ă în regulamentul de baz ă menţionat anterior şi exclude 
decizia la nivel na ţional. 
 Indica ţiile privind modul în care povara financiar ă şi administrativ ă corespunz ătoare 
Comunităţii, guvernelor na ţionale, autorit ăţilor regionale şi locale, agen ţilor economici 
şi cetăţenilor este minimizat ă şi proporţionată cu obiectivul nu se aplic ă. 
 Alegerea instrumentelor 
 Instrumente propuse: regulament. 
 Alte mijloace nu ar fi adecvate din urm ătorul/urm ătoarele motiv(e). 
Regulamentul de baz ă menţionat anterior nu prevede op ţiuni alternative 
Implicaţii bugetare 
 Propunerea nu are implica ţii asupra bugetului Comunit ăţii. 
 
 
RO 4   RO Proiect de 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de impunere a m ăsurilor antidumping definitive şi de eliberare a taxei provizorii impuse 
la importurile de anumite c ăpşuni congelate originare din Republica Popular ă Chineză 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul  de instituire a Comunit ăţii Europene, 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind 
protecţia împotriva importur ilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt 
membre ale Comunit ăţii Europene1 („regulamentul de baz ă”), în special articolele 9 şi 10 
alineatul (2), 
având în vedere propunerea Comisiei prezentat ă după consultarea Comitetului consultativ, 
întrucât: A. PROCEDUR Ă 
1. M ăsuri provizorii 
(1) La 18 octombrie 2006, Comisia a impus, prin Regulamentul (CE) nr. 1551/2006
2 
(„regulamentul provizoriu”), o tax ă antidumping provizorie pe importurile de anumite 
căpşuni congelate originare din Republica Popular ă Chineză („RPC”). 
2. Procedur ă ulterioară 
(2) În urma impunerii unei taxe antidumping provizorii pe importurile de anumite c ăpşuni 
congelate din RPC, toate p ărţile au primit o notificare privind faptele şi considerentele 
pe care s-a bazat regulamentul provizoriu. Tuturor p ărţilor li s-a acordat o perioad ă în 
care au putut s ă facă observaţii cu privire la aceste notific ări.  
(3) Unele părţi interesate au prezentat comentarii în scris. P ărţilor care au solicitat acest 
lucru li s-a acordat, de asemenea, ocazi a de a fi audiate oral. Comisia a c ăutat şi a 
verificat toate informa ţiile pe care le-a considerat neces are. Comentariile prezentate de 
părţi, atât oral, cât şi în scris, au fost analizate, iar,  acolo unde s-a considerat necesar, 
concluziile provizorii au fost  modificate în mod corespunz ător. 
(4) Toate părţile interesate au fost informate în leg ătură cu faptele şi considerentele 
esenţiale pe baza c ărora se inten ţiona impunerea de m ăsuri definitive şi eliberarea 
sumelor depuse cu titlu de tax ă antidumping provizorie impus ă de Regulamentul (CE) 
nr. 1551/2006 al Comisiei  (notificarea final ă). Părţilor interesate li s-a acordat, de 
asemenea, o perioad ă în care au putut s ă facă observaţii în urma acestei inform ări. 
Comentariile prezentate de p ărţi, atât oral, cât şi scris, au fost studi ate, iar, acolo unde 
a fost cazul, concluziile au fo st modificate în mod corespunz ător. 
3. Părţile afectate de procedur ă 
                                                 
1 JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 
2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005). 
2 JO L 287, 18.10.2006, p. 3 
 
RO 5   RO (5) Comisia a continuat s ă caute toate informa ţiile pe care le-a considerat necesare în 
vederea stabilirii concluziilor sale definitive. Pe lâng ă vizitele de verificare întreprinse 
în localurile societ ăţilor menţionate la considerentul 8 din regulamentul provizoriu, 
trebuie remarcat faptul c ă, după impunerea unor m ăsuri provizorii, au fost efectuate 
vizite suplimentare la fa ţa locului, în localurile urm ătorilor utilizatori şi importatori 
comunitari:  
Importatori/comercian ţi 
–  BS Foods BV, Gennep , Ţările de Jos 
–  Skogsmat AB, Karlstad, Suedia 
Utilizatori/operatori –  Agrana Frucht GmbH & Co  KG, Gleisdorf, Austria  
–  Agrana, S.A. Neuilly sur Seine, Fran ţa 
–  Dairy Fruits A/S, Odense, Danemarca 
–  Groupe Danone, Paris, Fran ţa 
–  Materne S.A.S., Limonest, Fran ţa 
–  Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Germania 
–  Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Germania 
–  Yoplait France S.A.S., Boulogne, Fran ţa 
4. Perioada de investiga ţie (PI) 
(6) Se reaminte şte faptul c ă perioada de investiga ţie pentru dumping şi prejudicii  („PI”) a 
cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2005 şi 31 decembrie 2005. Examinarea tendin ţelor 
relevante pentru analiza prejudiciilor a cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2002 şi 
sfârşitul PI („perioada analizat ă”). 
(7) O parte interesat ă a pus la îndoial ă caracterul oportun al pe rioadei de investiga ţie 
alese, sus ţinând că anul 2005 nu a fost reprezentativ, deoarece pre ţurile de import din 
acest an au fost anormal de sc ăzute. Cu toate acestea, alegerea PI s-a f ăcut în 
conformitate cu articolul 6 alinea tul (1) din regulamentul de baz ă, care prevede c ă PI 
ar trebui s ă cuprindă în mod normal o perioad ă de minim şase luni imediat anterioar ă 
iniţierii procedurii. Prin ur mare, orice particularit ăţi presupuse referitoare la anul 2005 
nu au fost reflectate în alegerea PI, ci au fost examinate în cadrul analizei cauzalit ăţii. 
(8) Pe baza celor de mai sus, perioada de investiga ţie („PI”) prezentat ă în amănunt la 
considerentul 11 din regulament ul provizoriu se confirm ă. 
5. Produsul în cauz ă şi produse similare 
(9) Se reaminte şte faptul c ă, la considerentul 13 din regulam entul provizoriu, produsul în 
cauză a fost definit ca fiind c ăpşunile, proaspete sau fierte la aburi sau în ap ă, 
congelate, cu sau f ără adaos de zah ăr sau de al ţi îndulcitori, originare din Republica 
Populară Chineză, produs care poate fi clasificat, în  prezent, în cad rul codurilor NC 
0811 10 11, 0811 10 19 şi 0811 10 90. 
(10) Unele părţi interesate au sus ţinut că există diferenţe semnificative în ceea ce prive şte 
utilizarea şi calitatea între diferitele tipuri de c ăpşuni congelate. Din acela şi motiv, s-a 
susţinut faptul c ă aceste căpşuni congelate de origine chinez ă nu sunt comparabile cu 
cele produse de industria comunitar ă. 
 
RO 6   RO (11) La considerentul 15 din regulamen tul provizoriu, s-a afirmat c ă cercetările au arătat că, 
în ciuda diferen ţelor existente în ceea ce prive şte varietăţile, calitatea, dimensiunile şi 
post-prelucrarea, diferitele  tipuri de produs în cauz ă, precum şi căpşunile congelate 
produse şi vândute pe pia ţa comunitar ă de industria comunitar ă, au în comun acelea şi 
caracteristici fizice şi biologice fundamentale şi sunt utilizate în principal în acelea şi 
scopuri. Prin urmare, s-a considerat c ă acestea alc ătuiesc un singur produs. Având în 
vedere că respectivele p ărţi interesate nu au furnizat dovezi suplimentare pentru a- şi 
sprijini afirma ţia şi că nu au apărut fapte noi, aceast ă afirmaţie este respins ă. 
(12) În absenţa altor comentarii privi nd definirea produsului şi produsul similar, con ţinutul 
şi concluziile provizorii ale considerente lor 12-16 din regulamentul provizoriu se 
confirmă. 
B. DUMPING 1. Statut de societate care func ţionează conform principiil or economiei de pia ţă
 
(13) Nu s-au primit comentarii care s ă poată să modifice concluziile privind statutul de 
societate care func ţionează conform principiilor economiei de pia ţă. Astfel, se 
confirmă concluziile din considerentele 17-26 ale regulamentului provizoriu. 
2. Tratament individual (14) Cei trei produc ători exportatori c ărora li s-a refuzat tratamentul individual („TI”) au 
susţinut că această decizie ar trebui revizuit ă. Se reaminte şte faptul c ă cele trei 
societăţi în cauză nu au îndeplinit criteriile (b) şi (e) de la articolul 9 alineatul (5) din 
regulamentul de baz ă. Criteriul (b) cere ca pre ţurile şi cantităţile de export, precum şi 
condiţiile de vânzare, s ă fie stabilite liber. Crit eriul (e) cere ca interven ţia statului s ă nu 
fie într-o asemenea m ăsură încât s ă permită eludarea anumitor m ăsuri, dac ă 
exportatorilor individuali li se acord ă taxe vamale individuale. 
(15) Niciunul dintre argumentele ri dicate de cele trei societ ăţi în cauz ă nu a putut s ă 
modifice decizia luat ă în faza provizorie. S-a aflat, în special, c ă societăţ
ile în cauz ă 
erau expuse interven ţiei statului, ceea ce le împiedica s ă stabileasc ă în mod liber 
cantităţile de export [criteriul (b)]. 
(16) Mai mult, interven ţia statului predomina, de asemenea, într-o asemenea m ăsură încât 
eludarea anumitor m ăsuri era probabil ă, dacă exportatorilor individuali li se acordau 
taxe vamale individuale [criteriul (e)]. 
(17) În absenţa altor comentarii referitoare la conclu ziile privind TI, concluziile de la 
considerentele 27 şi 28 din regulamentul provizoriu se confirm ă. 
3. Valoarea normal ă 
(18) După publicarea m ăsurilor provizorii, nu a fost primit niciun comentariu care s ă poată 
modifica decizia de a utiliza Turcia ca ţară analoagă. Prin urmare, decizia se confirm ă. 
Se reaminte şte faptul c ă, în vederea stabilir ii valorii normale, pre ţurile interne ale 
căpşunilor turce şti fuseser ă modificate ţinând cont de calitatea lor mai bun ă în 
comparaţie cu căpşunile chineze şti (vezi considerentele 39 şi 44 din regulamentul 
provizoriu). 
(19) În absen ţa altor comentarii referitoare la concluziile privind valoarea normal ă, 
concluziile de la c onsiderentele 29-42 din regula mentul provizoriu se confirm ă. 
4. Preţul de export 
 
RO 7   RO (20) În absen ţa altor comentarii referitoare la concluziile privind pre ţul de export, 
concluziile de la consid erentul 43 din regulamentul provizoriu se confirm ă. 
5. Compararea (21) Se face referire la considerentul 44 din regulamentul provizoriu. În absen ţa altor 
comentarii care s ă poată să modifice concluziile prezentate  în considerentul respectiv, 
concluziile provizo rii se confirm ă. 
6. Marja de dumping (22) Având în vedere cele de mai sus, marjel e de dumping determinate în cele din urm ă, 
exprimate ca procent din pre ţul CIF la frontiera comunitar ă nevămuit sunt 
următoarele: 
Yantai Yongchang Foodstuff 0% Dandong Junao Foodstuff 31,1% 
Toate celelalte societ ăţi 66,9% 
C. PREJUDICII 1. Produc ţia comunitar ă 
(23) În absenţa unor comentarii, concluzi ile provizorii privind produc ţia comunitar ă totală 
de la considerentul 51 din regul amentul provizoriu se confirm ă. 
2. Defini ţia industriei comunitare 
(24) În absenţa unor comentarii, defini ţia industriei comunitare de  la considerentele 52 şi 
53 din regulamentul provizoriu se confirm ă. 
3. Eşantionare în scopul evalu ării prejudiciilor 
(25) Se reaminte şte faptul c ă, având în vedere num ărul mare de produc
ători de căpşuni 
congelate din cadrul Comunit ăţii, a fost ales un e şantion de opt produc ători pentru 
evaluarea prejudiciilor. O parte interesat ă a susţinut că eşantionul de produc ători 
comunitari nu este reprezentativ, deoarece to ţi producătorii comunitari selecta ţi erau 
localizaţi în Polonia. S-a argumentat c ă un eşantion bazat pe cel mai mare volum de 
producţie ar trebui s ă ţină cont şi de amplasarea geografic ă a produc ătorilor pentru a fi 
reprezentativ. 
(26) Ar trebui reamintit faptul c ă în considerentul 54 din regulamentul provizoriu se 
subliniază că selectarea e şantionului s-a f ăcut în conformitate cu articolul 17 alineatul 
(1) din regulamentul de baz ă, care prevede c ă un eşantion poate fi ales pe baza celui 
mai mare volum de produc ţie reprezentativ care poate fi anchetat în mod rezonabil în 
intervalul de timp disponibil.  
(27) Prin urmare, selectarea unui e şantion pe baza acestei metode ar trebui s ă ţină cont în 
primul rând de caracterul reprezentativ în ceea ce prive şte volumul de produc ţie. Nu 
este obligatoriu ca e şantionul s ă acopere, de asemenea, o anumit ă reprezentare 
geografic ă; aceasta ar putea fi, dar, evident, nu este obligatoriu s ă fie, o considera ţie 
secundară. 
(28) Mai mult, având în vedere c ă producţia de căpşuni congelate se concentreaz ă în mare 
măsură în Polonia, nu numai în ceea ce prive şte volumul, ci şi în ceea ce prive şte 
numărul de produc ători, luarea în considerare a situ ării geografice nu ar împiedica în 
acest caz selectarea unui e şantion constând din produc ători exclusiv polonezi. Prin 
urmare, acest argument se respinge. 
 
RO 8   RO (29) În absenţa altor comentarii, selectarea e şantionului în scopul evalu ării prejudiciilor 
prevăzută în considerentele 54 şi 55 din regulamentului provizoriu se confirm ă. 
4. Consumul comunitar (30) În absenţa unor comentarii, calculul consumului comunitar de la considerentele 56-59 
din regulamentul provizoriu se confirm ă. 
5. Importurile în Comunitate din ţările în cauz ă 
5.1. Volumul şi cota de pia ţă a importurilor în cauz ă 
(31) În absenţa unor comentarii, se confirm ă calculul volumului şi al cotei de pia ţă a 
importurilor în cauz ă de la considerentele 60 şi 61 din regulamentul provizoriu. 
5.2. Pre ţurile importurilor şi subcotarea 
(32) O parte a sus ţinut că, în sensul analizei subcot ării, va trebui s ă se facă o modificare 
ţinând seama de diferen ţele calitative dintre c ăpşunile congelate produse de industria 
comunitar ă şi cele ale produc ătorilor exportatori. Cu  toate acestea, s-a remarcat faptul 
că, în faza provizorie, doar anumite tranzac ţii de vânzare ale produc ătorilor exportatori 
au fost luate în considerare în calcularea subcot ării ş
i a vânzării sub pre ţul de cost. 
Vânzările exporturilor inferioare  din punct de vedere calita tiv nu au fost luate în 
considerare, deoarece aceste produse de calitate inferioar ă nu erau produse şi vândute 
de industria comunitar ă. În aceste circumstan ţe, modificarea solicitat ă nu a fost 
susţinută. În absen ţa altor comentarii, concluziile privind pre ţurile importurilor în 
cauză şi subcotarea pre ţurilor de la consider entele 62-64 din regul amentului provizoriu 
se confirm ă. 
6. Situa ţia din industria comunitar ă 
(33) Unele părţi interesate au afirmat c ă preţurile din industria comunitar ă au crescut în 
2006 la aproximativ 1 000 EUR pe ton ă şi că acest lucru ar trebui reflectat în analiza 
prejudiciilor. Cu toate acestea, trebuie reamintit faptul c ă PI a cuprins perioada dintre 
1 ianuarie 2005 şi 31 decembrie 2005 şi că perioada pentru care ar trebui examinate 
orientările relevante pentru evalua rea prejudiciilor era cuprins ă între 1 ianuarie 2002 şi 
sfârşitul PI. În aceste circumstan ţe, fluctua ţiile preţurilor survenite dup ă PI nu au fost 
luate în considerare în analiza prejudici ilor, conform ultimei teze din articolul 6 
alineatul (1) din regulamentului de baz ă. Cu toate acestea, semnifica ţia creşterii 
preţurilor din 2006 este luat ă în considerare mai jos, în sec ţiunea D. Cauzalitate 
(considerentele 51-54). 
(34) Nicio parte interesat ă nu a contestat cifrele sau interpretarea acestora în ceea ce 
priveşte situaţia din industria comunitar ă, prezentate la considerentele 66-85 din 
regulamentul provizoriu. Prin urmare, conc luziile de la aceste considerente din 
regulamentului provizoriu se confirm ă. 
6.1. Date privind produc ţia comunitar ă în ansamblu 
(35) Nicio parte interesat ă nu a contestat cifrele sau interpretarea acestora în ceea ce 
priveşte datele macroeconomice ale produc ţiei comunitare în ansamblu, prezentate la 
considerentele 86-88 din regulamentul provizori u. Prin urmare, concluziile de la aceste 
considerente din regulamentul ui provizoriu se confirm ă. 
7. Concluzie privind prejudiciile (36) În conformitate cu cele de mai sus, se confirm ă faptul că industria comunitar ă a suferit 
prejudicii materiale în sensul artic olului 3 din regulamentul de baz ă. 
 
RO 9   RO D. CAUZALITATE 
1. Comentariile p ărţilor interesate 
(37) În urma impunerii unor m ăsuri provizorii, mai multe p ărţi interesate au sus ţinut că 
prejudiciile materiale suferite de industria comunitar ă au fost cauzate de al ţi factori. 
Mai multe dintre aceste argumente fuseser ă deja abordate în mod corespunz ător în 
regulamentul provizoriu. Orice argumente noi sunt luate în considerare mai jos, dac ă 
este cazul. 
2. Impactul importurilor din ţările terţe 
(38) S-a afirmat c ă nu s-a acordat o aten ţie suficient ă importurilor din Maroc, ca fiind o 
cauză a prejudiciilor. O parte interesat ă a pus la îndoial ă interpretarea cifrelor de la 
considerentul 99 din regulamentul provizoriu, indicând c ă preţul marocan perceput în 
timpul PI a fost mai mic decât pre ţul de cost al industriei comunitare. S-a argumentat 
că acest lucru a contribuit la prejudicii.  
(39) Se reaminte şte că tabelul de la considerentul 99 din regulamentului provizoriu 
demonstreaz ă că preţul marocan a fost în mod constant  mult mai ridicat decât cel din 
industria comunitar ă. Exportatorii marocani au fost afecta ţi, de asemenea, de 
exporturile chineze şti la preţuri mici şi au trebuit s ă răspundă prin reducerea pre ţurilor 
percepute Comunit ăţii. Acest lucru este confirma t de diminuarea volumelor de 
importuri de c ăpşuni congelate originare din Maroc.  Prin urmare, acest argument a 
trebuit să fie respins. 
3. Impactul fluctua ţiilor valutare 
(40) În timpul PI, zlotul s-a depreciat fa ţă de euro. Unele p ărţi interesate au sus ţinut că 
scăderea pre ţurilor cu care s-a confrunt at industria comunitar ă ar părea mai pu ţin 
dramatică în cazul în care calculele  ar fi analizate în zlo ţi şi nu în euro. Între 2004 şi 
2005, zlotul a fluctuat, într-adev ăr, cu aproximativ 10%. Cu toate acestea, dac ă 
evaluăm tendinţele preţurilor comunitare între ace şti doi ani, sc ăderea pre ţurilor în 
euro a fost de 35 %. 
(41) Ţinând seama de diferen ţa dintre fluctua ţia valutei cu aproximativ 10% şi scăderea 
preţurilor care se ridica la 35%, deprecierea zlotului fa ţă de euro nu poate fi 
considerat ă ca fiind o cauz ă majoră a scăderii preţurilor din industria comunitar ă. În 
consecinţă, acest argument a trebuit s ă fie respins. 
4. Impactul presupuselor deficien ţe structurale sau decizii comerciale speculative luate de 
industria comunitar ă 
(42) Unele părţi interesate au continuat s ă dezvolte argumentul abordat deja în 
regulamentul provizoriu, cons iderentele 106-110, conform c ăruia prejudiciile au fost 
auto-provocate, din cauza deciziilor comerciale slabe şi a dificult ăţilor structurale cu 
care s-a confruntat industria comunitar ă. În acest sens, au fost adoptate, în vederea 
susţinerii acestor argumente, un raport al Comisiei adresat Consiliului şi Parlamentului 
European privind situa ţia din sectorul fructelor moi şi cireşelor destinate prelucr ării şi 
documentul de lucru al serviciilor Comisiei anexat, referitor la aceea şi temă3, precum 
                                                 
3 Raportul Comisiei din 28 iunie 2006 adresat Consiliului şi Parlamentului European privind situa ţia din sectorul 
fructelor moi şi cireşelor destinate prelucr ării (COM(2006)0345),  precum şi documentul de lucru al serviciilor 
Comisiei anexat, „Revizuirea situa ţiei din sectorul fructelor moi şi cireşelor destinate prelucr ării în UE” 
(SEC(2006) 838)  
 
RO 10   RO şi o rezolu ţie a Parlamentului European privind situa ţia referitoare la fructele moi şi 
cireşele destinate prelucr ării, adoptat ă la 12 octombrie 20064. 
(43) Trebuie remarcat faptul c ă, în concluziile sale provizorii eviden ţiate în referin ţa de la 
considerentul 138 din regulamentul provizoriu, Comisia a luat în considerare raportul. 
Cu toate c ă raportul şi rezoluţia furnizeaz ă informaţii fundamentale impo rtante despre 
sectorul fructelor ro şii din cadrul Comunit ăţii, trebuie remarcat faptul c ă ambele se 
concentreaz ă asupra problemelor cu care se confrunt ă producătorii de c ăpşuni 
proaspete şi nu industria comunitar ă (producătorii de produse congelate). În orice caz, 
nici raportul, nici rezolu ţia nu concluzioneaz ă că problemele cu care se confrunt ă 
industria comunitar ă se datoreaz ă unor deficien ţe structurale ale îns ăşi industriei 
comunitare. 
(44) Mai departe, s-a sus ţinut că aderarea Poloniei la UE a dus la transferul mâinii de lucru 
poloneze în ţări cu salarii mai mari, ceea ce a presupus apari ţia unor probleme 
suplimentare pentru industrie, sub forma unor costuri m ărite ale mâinii de lucru de pe 
piaţa internă. S-a susţinut, de asemenea, faptul c ă, în urma noilor restric ţii frontaliere, 
industria comunitar ă nu se mai putea baza pe mâna de lucru mai ieftin ă din ţările 
învecinate care nu sunt membre  ale UE. S-a sugerat faptul c ă aceste evolu ţii au avut 
efecte negative semnificative asupra acestei industrii în  care predomin ă mâna de lucru.  
(45) Aceste evolu ţii ar fi putut s ă ducă la o cre ştere a costurilor mâinii de lucru a 
agricultorilor. Totu şi, această posibilă creştere este legat ă direct de costurile 
agricultorilor şi nu de costurile industr iei comunitare (produc ătorii de produse 
congelate). În consecin ţă, există doar o leg ătură parţială între costurile m ărite ale 
fermierilor şi costurile industriei comunitare. Mai mult, conform raportului Comisiei şi 
documentului de lucru al Comisiei men ţionate la considerentul 42, s-ar p ărea că, în 
ciuda unei cre şteri a costului de produc ţie, preţurile de vânzare ale c ăpşunilor 
proaspete au sc ăzut, nu au crescut dup ă aderarea Poloniei la Uniunea European ă. 
Întrucât pre ţurile de vânzare au sc ăzut, nu ar fi putut s ă existe un efect al cre şterii 
costurilor cu care se confrunt ă producătorii de c ăpşuni proaspete asupra industriei 
comunitare. Acest argument trebuie deci respins. 
(46) O parte interesat ă a susţinut că investiţiile şi restructur ările efectuate de industria 
comunitar ă în vederea îmbun ătăţirii eficien ţei au afectat nega tiv rentabilitatea şi fluxul 
de numerar ale acesteia. Cu toate acestea, costurile cu care se confrunt ă industria 
comunitar ă în ceea ce prive şte investi ţiile nu modific ă faptul că preţurile au sc ăzut 
semnificativ la un nivel prejudiciabil în timpul PI şi că preţurile reduse sunt cele care 
au avut de departe cel mai mare impact asupra rentabilit ăţii industriei comunitare. Într-
adevăr, investiţiile făcute au contribuit la o eficien ţă mai mare a industriei comunitare, 
după cum se men ţionează la considerentul 81 din regulamentul provizoriu. Acest 
argument trebuie deci respins. 
(47) În plus, s-a sus ţinut că prejudiciile suferite de industria comunitar ă au fost auto-
provocate, deoarece calitatea produselor a fost mai mic ă decât cea a produselor 
originare din Spania şi California. În acest sens, trebuie remarcat faptul c ă atât Spania, 
cât şi California produc predominant pentru pia ţa de produse proaspete şi că nu au 
existat indica ţii conform c ărora industria comunitar ă a pierdut din cota de pia ţă în 
comparaţie cu aceşti producători. Importurile de c ăpşuni congelate din SUA au fost de 
                                                 
4 Text adoptat în şedinţa din 12 octombrie 2006, partea a II-a, Edi ţia provizorie, P-6 TA PROV(2006) 10-
12, PE 378/421, p 69 
 
RO 11   RO mai puţin de 200 de tone în timpul PI şi nu ar fi putut s ă aibă un impact important 
asupra rentabilit ăţii industriei comunitare. Prin  urmare, acest argument trebuie s ă fie 
respins.  
(48) În orice caz, în ceea ce prive şte presupusele deficien ţe structurale ale industriei 
comunitare, nu exist ă nicio dovad ă care să demonstreze astfel de deficien ţe din partea 
industriei respectiv e. Aceste afirma ţii trebuie deci respinse . Concluziile expuse la 
considerentele 106-110 din regulame ntul provizoriu se confirm ă. 
5. Prejudiciile auto-provocate ca urmare a nivelurilor pre ţurilor fixate de industria 
comunitar ă 
(49) În contextul afirma ţiei privind deciziile comerciale  speculative luate de industria 
comunitar ă, menţionate la considerentele 108 şi 110 din regulamentul provizoriu, un 
utilizator a sus ţinut că preţurile de pe pia ţa comunitar ă nu au fost fixate de importurile 
din China, ci, în mod predominant, de industria comunitar ă care deţine cea mai mare 
cotă de piaţă. Această parte a sus ţinut astfel c ă tendinţa de scădere a pre ţurilor a fost 
fixată de însăşi industria comunitar ă, nu de importurile chineze şti care fac obiectul 
unui dumping. 
(50) Este evident c ă industria comunitar ă şi-a menţinut cota de pia ţă de 59% în PI, 
păstrându-şi astfel rolul semnificativ în ceea ce prive şte preţurile de pe pia ţă. Cu toate 
acestea, de şi cota de pia ţă a industriei comunitare era ridicat ă, nu se poate nega faptul 
că importurile la pre ţuri reduse din RPC, care erau mai mici cu 6% decât pre ţurile din 
industria comunitar ă, au avut un impact negativ asupra pre ţurilor de pe pia ţă. 
Importurile respective, care f ăceau obiectul unui dumping, au exercitat o presiune 
globală de reducere a pre ţurilor asupra pre ţurilor din cadrul Comunit ăţii şi au reuşit, de 
asemenea, s ă-şi mărească în mod considerab il cota de pia ţă de la 4% în  2002 la 20% în 
PI. Prin urmare, argumentul trebuie s ă fie respins. 
6. Natura ciclic ă a căpşunilor congelate şi impactul volumului recoltei 
(51) Căpşunile congelate sunt un produs  agricol sensibil, iar cercet ările au ar ătat că 
disponibilitatea c ăpşunilor proaspete are o importan ţă majoră pentru pre ţul căpşunilor 
congelate. Mai multe p ărţi interesate au declarat c ă recolta deosebit de slab ă din 2003 
a constituit o cauz ă majoră a prejudiciilor constatate în timpul PI. Unele p ărţi 
interesate au afirmat, de asemenea, c ă preţul căpşunilor urmeaz ă în mod normal un 
ciclu de patru ani, prin care o cre ştere a pre ţurilor duce la o supraproduc ţie şi apoi la o 
prăbuşire a preţurilor. S-a sus ţinut că anul 2005 a marcat nivelul minim al acestui ciclu 
şi că preţurile deosebit de mici din anul respectiv au fost rezultatul acestei fluctua ţii 
naturale. Au putut fi observate varia ţii ale pre ţurilor pentru o perioad ă anterioar ă 
anului 2002, iar acest argument a fost sus ţinut în continuare de cre şterea cu +/-20% a 
preţurilor constatat ă în 2006, adic ă în anul de dup ă PI.  
(52) O altă analiză a preţurilor căpşunilor congelate dup ă perioada în cauz ă a indicat c ă au 
avut loc fluctua ţii ale pre ţurilor şi înainte de 2002, pe o perioad ă de timp 
semnificativ ă. De exemplu, în timpul campa niei din 2001, recolta abundent ă a dus la 
preţuri foarte sc ăzute. Aceste pre ţuri scăzute au dus la o diminuare a produc ţiei de 
căpşuni proaspete în anii urm ători, permi ţând din nou stabilizarea pre ţurilor. O analiz ă 
a tendinţelor susţine afirma ţiile conform c ărora preţurile produsului în cauz ă urmează 
un model ciclic, puternic influen ţat de vreme şi de volumul recoltei.  
(53) Cu toate acestea, trebuie reamintit faptul c ă volumul de importuri din China a crescut 
cu 380% la pre ţuri care au sc ăzut cu 38% în perioada în cauz ă şi că acest lucru a avut 
 
RO 12   RO un efect semnificativ asupra situa ţiei financiare din industria comunitar ă care a 
raportat pierderi de nesus ţinut. 
(54) Cu toate c ă fluctuaţiile naturale ale pre ţurilor căpşunilor congelate şi impactul 
volumului recoltei au avut în mod sigur un impact considerabil asupra pre ţurilor 
industriei com unitare, ace şti factori nu pot fi considera ţi ca fiind singura sau principala 
cauză a prejudiciilor suferite de industria comunitar ă. 
7. Concluzie privind cauzalitatea (55) Conform concluziilor de la considerentele 97 şi 98 din regulamen tul provizoriu, 
cercetările au ar ătat că a existat o leg ătură de cauzalitate între importurile din RPC, 
care făceau obiectul unui dumping, şi prejudiciile observate în industria comunitar ă.  
(56) Cercetările au ar ătat, de asemenea, c ă există o corelaţie între pre ţurile din industria 
comunitar ă şi fluctuaţiile preţurilor legate de  natura ciclic ă, precum şi de varia ţiile 
periodice ale recoltei. Concluzia este sus ţinută de date colectate înainte 
şi în timpul 
perioadei analizate, precum şi de evolu ţiile de dup ă PI.  
(57) Cu toate c ă aceste varia ţii ciclice ar putea s ă fi agravat situa ţia financiar ă a industriei 
comunitare, amploarea sc ăderii preţurilor industriei comunitare şi tendinţa negativ ă 
observată în analiza situa ţiei din industria comunitar ă, menţionată la considerentele 
66-85 din regulamentul provizoriu nu pot fi atribuite exclusiv „modelelor de fluctua ţie 
naturală”. Prin urmare, analiza impactul ui naturii ciclice a produsului şi a volumului 
recoltei nu sus ţine argumentul c ă aceşti factori ar fi fost atât de semnificativi încât s ă 
întrerupă legătura de cauzalitate dint re importurile care f ăceau obiectul unui dumping 
şi prejudiciile suferite de industria comunitar ă.  
(58) Pe baza celor de mai sus şi în lipsa altor observa ţii privind cauzalitatea, se confirm ă 
concluziile de la considerentele (113) şi (114) din regulamentul provizoriu. 
E. INTERES COMUNITAR  
1. Considera ţii generale 
(59) S-a analizat dac ă, având în vedere comentariile şi elementele suplimentare furnizate de 
părţile interesate în urma impunerii unor m ăsuri provizorii, concluzia provizorie 
conform c ăreia impunerea de m ăsuri nu a fost contrar ă interesului comunitar a r ămas 
valabilă. La fel ca în faza provizorie, stabilirea  interesului comunitar s-a bazat pe o 
apreciere a tuturor intereselo r diferite implicate, adic ă acelea ale industr iei comunitare, 
ale importatorilor, ale operatorilor/utilizatorilor şi ale furnizorilor. 
(60) Comisia a contactat, într-adev ăr, un num ăr semnificativ de p ărţi interesate pentru a 
obţine punctele lor de  vedere. În afar ă de industria comunitar ă, au fost audia ţi 
reprezentan ţi ai tuturor principalelor m ărci ale utilizatorilor de pe pia ţă, precum şi 
asociaţii reprezentând interesele utilizatorilor, şi au fost efectuate verific ări 
suplimentare la fa ţa locului.  
2. Interesul industriei comunitare şi industria în amonte 
(61) În faza preliminar ă, cercetările au arătat că producţia comunitar ă este fabricat ă de un 
număr mare de produc ători din industria produselor congelate, care implic ă în jur de 2 
700 de salaria ţi pentru producerea şi vânzarea produsului în cauz ă. Există, de 
asemenea, o leg ătură parţială între situa ţia industriei produselor congelate şi a 
producătorilor agricoli care furnizeaz ă căpşuni, dat fiind faptul c ă aceştia din urm ă 
cultivă doar tipul de c ăpşuni destinate congel ării şi că singura pia ţă pentru acest 
produs o constituie societ ăţile produc ătoare de produse congelate. 
 
RO 13   RO (62) Trebuie reamintit faptul c ă producătorii comunitari au suferit prejudicii semnificative 
în perioada examinat ă şi au înregistrat pierderi de 12,5%  ca urmare a im porturilor care 
au făcut obiectul unui dumping. Aces te pierderi au fost rapo rtate în pofida faptului c ă 
industria comunitar ă şi-a redus costurile sc ăzând pre ţurile pe care le-a pl ătit 
producătorilor agricoli pentru c ăpşuni proaspete. Pre ţurile plătite pentru c ăpşuni 
proaspete era inferior costului de produc ţie al produc ătorilor agricoli şi, prin urmare, 
nu ar putea fi suportat nici de c ătre produc ătorii agricoli, nici de industria comunitar ă 
pe termen lung. Dac ă preţurile căpşunilor congelate ar sc ădea din nou sub nivelul 
neprejudiciabil, consecin ţele ar fi duble. Industria comunitar ă ar suferi pierderi 
financiare, dar ar ri sca, de asemenea, s ă înregistreze o ruptur ă de stoc de c ăpşuni 
proaspete pe termen l ung, având în vedere c ă preţurile pe care ar putea s ă le plătească 
producătorii agricoli ar fi atât de mici, încât ace ştia ar risca s ă îşi înceteze activit ăţile. 
Trebuie reamintit faptul c ă numărul estimat de produc ători comerciali de c ăpşuni 
proaspete în Polonia era de 96 700 în  2002 dintre care 80 000 cultivau c ăpşuni pentru 
prelucrarea lor ulterioar ă. Chiar dac ă este posibil ca acest num ăr să se fia mic şorat ca 
urmare a consolid ării sectorului, este clar totu şi că, pentru un num ăr mare de 
exploataţii din Polonia, cultivarea c ăpşunilor este o ac tivitate economic ă important ă . 
S-a afirmat c ă sectorul c ăpşunilor din Polonia are o importan ţă crucială pentru un 
număr de regiuni ale acestei ţări care sunt, printre altele , caracterizate printr-o rat ă 
ridicată a şomajului, iar e şecul impunerii m ăsurilor ar m ări şi mai mult cifrele 
şomajului. De asemenea, se consider ă că aceşti producători agricoli nu se pot reorienta 
către alte culturi mai pr ofitabile deoarece condi ţiile oferite de sol în aceste zone se 
potrivesc foarte bine cultiv ării căpşunilor.  
(63) Astfel cum prevede regulamentul provizoriu (considerentul 139), pre ţurile plătite 
producătorilor agricoli începând cu 2004 şi ulterior au fost atât de sc ăzute încât 
costurile de produc ţie nu au fost acoperite. 
(64) În plus, astfel cum se arat ă în raportul Comisiei c ătre Consiliu şi Parlamentul 
European, privind situa ţia sectorului fructelor moi şi cireşelor destinate prelucr ării, 
precum şi în documentul de lucru al serviciilor Comisiei anexat, privind acela şi 
aspect5, producătorii de c ăpşuni polonezi constituie  o industrie fragmentat ă şi este 
puţin probabil ca ace ştia să poată avea acces la pie ţe, altele decât i ndustria produselor 
congelate. În consecin ţă, deteriorarea situa ţiei financiare a i ndustriei produselor 
congelate ar avea un impact semnificativ asupra produc ătorilor agricoli. Faptul c ă 
după PI preţurile pieţei au crescut din nou pân ă la niveluri neprejudiciabile şi că 
nivelul importurilor chineze a sc ăzut ar putea pune la îndoial ă necesitatea m ăsurilor 
pentru a remedia situa ţia industriei comunitare, dar nu exist ă indicaţii care să prezică 
faptul că această creştere ar fi permanent ă sau chiar de lung ă durată. 
(65) În aceste circumstan ţe, este clar c ă industria comunitar ă şi producătorii agricoli ar 
beneficia în urma adopt ării măsurilor antidumping şi că măsurile ar putea s ă aibă un 
efect de stabilizare a pie ţei comunitare. Pre ţurile industriei de produse congelate nu ar 
fi afectate ca urmare a importurilor de c ăpşuni originare din RPC. Prin urmare, 
producătorii comunitari ar putea s ă-şi mărească preţurile şi să obţină o marjă de profit 
rezonabilă. Foarte probabil, acest lucru va avea  efecte pozitive as upra industriei în 
                                                 
5 Raportul Comisiei din 28 iunie 2006 adresat Consiliului şi Parlamentului European privind situa ţia 
sectorului fructelor moi şi cireşelor destinate prelucr ării (COM(2006)0345), şi anexat la documentul de 
lucru al serviciilor Comisiei, „Revizuirea sectorului fructelor moi şi cireşelor destinate prelucr ării în 
UE” (SEC(2006)838) 
 
RO 14   RO amonte. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia c ă impunerea m ăsurilor ar fi în interesul 
industriei comunitare şi al produc ătorilor de c ăpşuni. 
3. Interesul importatorilor independen ţi 
(66) Pe lângă concluziile din faza preliminar ă a cercet ărilor, Comisia a vizitat al ţi doi 
importatori ai produsului în cauz ă. Aceştia import ă produsul în cauz ă din RPC, de şi 
fiecare dintre ei comercializeaz ă, de asemenea, c ăpşuni produse în UE , care reprezint ă 
între 50 şi 60% din achizi ţiile lor. Trebuie remarcat îns ă că acest comer ţ cu căpşuni 
congelate constituie doar o parte din activit ăţile lor comerciale şi reprezint ă 30-50% 
din cifra lor de afaceri global ă. Importurile lor din RPC reprezint ă în jur de 14% din 
toate importurile de produse în cauz ă. Importatorii sunt considera ţi deci a fi 
reprezentativi. Ambii im portatori s-au opus m ăsurilor antidumping. Cercet ările au 
arătat că, dat fiind faptul c ă cererea de c ăpşuni este influen ţată de preferin ţele 
consumatorilor, care nu vor fi afecta ţi de impunerea unor m ăsuri antidumping, este 
puţin probabil ca cererea de c ăpşuni congelate s ă se schimbe. Astfel, este pu ţin 
probabil ca importatorii s ă fie afecta ţi de preţurile mai ridicate, deoarece ace ştia ar 
putea continua s ă importe acelea şi cantităţi ca înainte şi, după toate probabilit ăţile, ar 
fi putea transfera o parte important ă din costurile suplimentare ale c ăpşunilor 
congelate utilizatorilor.  Acest lucru este confirmat de faptul c ă, în trecut, diferen ţele de 
preţ nu au afectat pre ţul de vânzare şi marginile de profit ale importatorilor, deoarece 
acestea au r ămas destul de stabile.  
(67) Concluzia provizorie din regulamentul provizoriu, şi anume aceea c ă nu se aşteaptă ca 
efectele pre ţurilor mărite ale importurilor asupra importatorilor s ă fie însemnate, se 
confirmă. 
4. Interesele utilizatorilor şi ale consumatorilor 
4.1. Nivelul de cooperare 
(68) După cum se men ţionează la considerentul 127 din regulamentul provizoriu, r ăspunsul 
primit din partea utilizatorilor şi a operatorilor a fost limitat la început. În faza 
preliminar ă a procedurii, Comisia a întâmpinat dificult ăţi în strângerea şi verificarea 
datelor care aveau s ă confirme afirma ţiile industriei utilizatorilor. Dup ă publicarea 
regulamentului provizoriu, Comisia şi-a reînnoit astfel eforturile de a încuraja 
cooperarea. Au fost efect uate vizite de verificare suplimentare la fa ţa locului, în 
localurile a opt societ ăţi utilizatoare. Au putut fi ob ţinute date care s ă permită o 
evaluare semnificativ ă a impactului de la ci nci dintre aceste societ ăţi. Au fost strânse 
informaţii şi date suplimentare. Cu aceste informa ţii suplimentare, serviciile Comisiei 
au efectuat o nou ă analiză a efectelor poten ţiale pe care le-a r avea impunerea unor 
măsuri asupra utilizatorilor comunitari. 
(69) O parte interesat ă a argumentat c ă această cooperare nu ar trebui luat ă în considerare, 
deoarece nu a fost prezentat ă în termenele stabilite în avizul de ini ţiere. În aceast ă 
privinţă, trebuie remarcat faptul c ă societăţile care au cooperat s-au f ăcut cunoscute şi 
au furnizat comentarii cu privire la m ăsurile provizorii, în c onformitate cu normele 
stabilite în regulamentul de baz ă. 
(70) Informaţiile verificate la fa ţa locului se refer ă la aproximativ 9% din nivelul comunitar 
global de consum. În plus, au fost reprezenta te diferitele sectoare ale utilizatorilor: 
producători de preparate din c ăpşuni utilizate ca factori de produc ţie pentru alte 
produse (de exemplu, iaurturi), produc ători de iaurt şi producători de gem de c ăpşuni. 
În sfârşit, asocia ţiile care au cooperat reprezint ă în jur de 80% din consumul de 
căpşuni congelate la nivel comunitar. Recunoa şterea unui asemenea nivel de 
 
RO 15   RO reprezentativitate co respunde practicii generale. Prin urmare, argumentul privind lipsa 
reprezentativit ăţii a trebuit s ă fie respins.  
4.2. Impactul m ăsurilor asupra costurilor 
(71) Industria utilizatorilor a sus ţinut că impactul m ăsurilor ar trebui evaluat de c ătre 
Comisie nu numai prin analiza unei posibile m ăriri a preţurilor căpşunilor importate 
din China. M ăsurile ar avea un impact  mai larg asupra pie ţei, inclusiv asupra 
căpşunilor congelate provenite din alte surse. 
(72) Într-adevăr, cercetările aprofundate au ar ătat că este foarte probabil ca m ăsurile să 
provoace o cre ştere mai general ă a preţurilor, care s ă nu fie limitat ă la 34,2% (nivelul 
taxei provizorii) pentru c ăpşunile chineze şti. De asemenea, este probabil ca acestea s ă 
ducă la o creştere a preţurilor pentru industria comunitar ă cu aproximativ 19%, pân ă la 
nivelul calculat a fi neprejudiciabil. O asemenea cre ştere global ă a preţurilor ar p ărea, 
într-adevăr, inevitabil ă, deoarece, spre deoseb ire de alte sectoare şi având în vedere 
limitările impuse de vreme şi de rezultatele recoltei, alte strategii, cum ar fi extinderea 
pieţei în ceea ce prive şte volumele, ar p ărea să nu constituie o op ţiune viabil ă pentru 
industria comunitar ă. În sfârşit, având în vedere c ă industria comunitar ă şi importurile 
din China reprezint ă împreun ă în jur de 80% din consumul  comunitar, este foarte 
probabil ca alte ţări care export ă căpşuni congelate în Comunitate s ă-şi mărească, de 
asemenea, pre ţurile, pentru a-i urma pe „liderii de pre ţ”.  
(73) În ceea ce prive şte activităţile utilizatorilor asociate c ăpşunilor, în aceste circumstan ţe 
impunerea unei taxe la nivelul stabilit în m ăsurile provizorii ar presupune o cre ştere a 
costurilor factorilor de produc ţie pentru utilizatori de circa 6% în medie . Într-adev ăr, 
unii utilizatori ar fi în situa ţia de a suferi pierderi. Conc luziile s-au bazat pe activit ăţile 
asociate c ăpşunilor, deoarece cercet ările se concentreaz ă asupra căpşunilor congelate, 
ca produs în cauz ă, şi nu se refer ă la alte activit ăţi ale societ ăţilor implicate. Tot în 
scopul efectu ării unei analize privind prejudiciile şi dumpingul, trebuie garantat faptul 
că sunt comparate activit ăţi asemănătoare, adic ă activităţi asociate produsului supus 
cercetării. Tabelul de mai jos arat ă impactul utilizatorilor verifica ţi asupra costurilor: 
 
RO 16   RO *Numai pentru activit ăţile asociate c ăpşunilor  
(74) Producătorii de preparate şi gemuri de c ăpşuni care au cooperat ar fi cei mai afecta ţi 
de o creştere a pre ţurilor căpşunilor. Acest lucru se datoreaz ă faptului c ă importan ţa 
relativă a căpşunilor pentru re ţeta de gem este mult mai mare  decât aceea a celorlalte 
ingrediente. Pentru societ ăţile în cauz ă, deteriorarea marjei de  profit ar fi între 7 şi 8 
procente, ceea ce pentru dou ă dintre ele ar declan şa pierderi de aproximativ 5%. 
(75) Pentru produc ătorii de iaurt care au cooperat, importan ţa relativă a costului c ăpşunilor 
pentru costul lor de produc ţie este mai redus ă, deoarece la calculul re ţetei este ad ăugat 
costul produselor lactate. Cu toate acestea, s-a descoperit c ă marja lor medie de profit 
a fost destul de redus ă. Prin urmare, de şi costul total de produc ţie a iaurtului dat cre şte 
cu numai 2 %, acest procent este suficient pentru a transforma un profit de aproximativ 1 % într-o pierdere de aproximativ 1 %. 
(76) În consecin ţă, impactul m ăsurilor asupra industriei utili zatorilor în ceea ce prive şte 
creşterea costurilor ar putea fi mai mare d ecât cel estimat în analiza care a dus la 
luarea măsurilor provizorii. Cu toate acestea, astfel cum se arat ă în Secţiunea 4.4, este 
probabil ca impactul acestor costuri s ă fie resim ţit mai puţin pe termen lung. 
4.3. Imposibilitatea de a transfera cre şterile costurilor în lan ţul de distribu ţie 
(77) O asocia ţie de utilizatori a sus ţinut că taxele ar aduce prejudicii utilizatorilor 
comunitari de c ăpşuni congelate, care concureaz ă pe piaţa internaţională. S-a susţinut 
că taxele nu puteau fi transferate clien ţilor acestora (comercian ţi cu amănuntul şi 
distribuitori), deoarece mul ţi utilizatori au încheiat contracte pe termen lung cu pre ţuri 
fixe cu ace şti clienţi. Aceste pre ţuri fixe înseamn ă că utilizatorii suport ă riscul oric ăror 
creşteri suplimentare ale pre ţurilor. Mul ţi utilizatori au sus ţinut şi au adus dovezi 
conform c ărora preţurile lor erau supuse unor presiuni  din partea marilor comercian ţi 
cu amănuntul/distribuitori şi că era foarte dificil s ă-şi mărească preţurile. Dup ă cum s-
a constatat, contractele între utilizatori şi sectorul comer ţului cu am ănuntul stabilesc 
preţurile pentru perioade cuprinse între 6 luni şi un an. În consecin ţă, utilizatorii sus ţin 
că nu ar avea de ales şi că ar trebui s ă absoarbă ei înşişi costurile suplimentare. Ţinând Societate
a Profitul efectiv 
(PI) 2005 * Profitul pe baza (PI) 2005, 
dacă preţurile căpşunilor 
de toate originile cresc în 
conformitate cu formula 
prevăzută la considerentul 
74, iar pre ţurile de 
revânzare nu se schimb ă* Profit, idem  cu coloana 
precedent ă, dar pe baza 
preţurilor de revânzare 
efective (sau m ărite), 
raportate pentru 2006* Ponderea produselor 
din căpşuni în cifra 
de afaceri a societ ăţii 
(2005) Profitabilitat
ea global ă a 
societăţii 
(2005) 
Societatea A Între +2% şi 
+4% Între - 4% şi - 6% Între -3,0% şi  
-5,0% Între 25% şi 
30% Între + 2.5% 
şi + 5,0% 
Societate
a B Între +1,0% şi 
+2,5 % Între - 1,0% şi - 2,5 % Aproximativ 0 % Între 12% şi 
17% Între + 4,0% 
şi + 5,5% 
Societate
a C 
 Aproximativ 0 
% Aproximativ - 1 % Între +2% şi +4% Între 5% şi 
10% Aproximativ 
0% 
Societatea D Între +12,0% 
şi +14,0 % Între +4,0% şi +8,0 % Între +3,0% şi +5,0 %  Între 10% şi 
15% Între + 5,0% 
şi + 8,0% 
Societate
a E Între +3,0% şi 
+5,0% Între -4,0% şi 
-6,0% Între -7,0% şi  
-9,0% Între 18% şi 
23% Aproximativ 
1% 
 
RO 17   RO seama de cele de mai sus, trebuie recunoscut faptul c ă utilizatorii vor  trebui probabil 
să absoarbă creşterea preţului, cel pu ţin pe termen scurt. Cu toate acestea, ancheta a 
arătat, de asemenea, c ă, în pofida efectului negativ a m ăsurilor asupra profitabilit ăţii 
produselor care înglobeaz ă produsul în cauz ă, profitabilitatea global ă ale societ ăţilor 
utilizatorilor ar r ămâne pozitiv ă pentru majoritatea utilizatorilor. 
(78) În măsura în care cre şterea costurilor poate fi transferat ă, acest lucru poate avea un 
anumit efect asupra pre ţurilor de consum. Într-adev ăr, preparatele din fructe, în special 
iaurtul, fac parte din regimul alimentar de baz ă al unui mare num ăr de consumatori. 
Aroma de c ăpşuni reprezint ă 20%-30% din pia ţa iaurtului, iar, în pofida faptului c ă 
nicio organiza ţie a consumatorilor nu a prezentat plângeri în acest sens, nu se poate 
exclude faptul c ă o creştere a pre ţurilor ar putea afecta consumatorii, cel pu ţin pe 
termen mediu şi lung. Acela şi lucru este adev ărat şi în ceea ce prive şte gemurile. 
4.4 Natura temporar ă a impactului asupra utilizatorilor 
(79) În cadrul Sec ţiunilor 4.3 şi 4.4 se arat ă că este probabil ca impunerea m ăsurilor să aibă 
un impact asupra costului materialelor de produc ţie ale utilizatorilor, iar utilizatorii au 
insistat, în plus, asupra faptului c ă ei vor trebui s ă suporte aceste costuri pe durata 
contractului cu sectorul comer ţului cu am ănuntul. Cu toate acestea, se poate presupune 
că această imposibilitate de a transfera o eventual ă creştere a costurilor este temporar ă 
dat fiind c ă durata contractelor este limitat ă în timp. 
4.5 Disponibilitatea lan ţului de aprovizionare al industriei comunitare 
(80) În ansamblu, utilizatorii consider ă că aprovizionarea cu c ăpşuni din varietatea Senga 
sengana din Polonia este esen ţială atât în ceea ce prive şte volumul, cât şi calitatea 
producerii unei game complete  de produse derivate din c ăpşuni congelate. Astfel, 
pericolul deterior ării situaţiei industriei comunitare  ar avea un impact negativ 
considerabil asupra acestora. Nu  se poate exclude faptul c ă, în situa ţia unei 
disponibilit ăţi limitate sau indisponibilit ăţi a căpşunilor din Polonia pe pia ţă, 
utilizatorii s-ar confrunta cu probleme serioase în ceea ce prive şte găsirea unor surse 
alternative de aproviziona re pentru tipurile de c ăpşuni produse în Polonia. De fapt, 
pare foarte improbabil ca asemenea surse alternative s ă poată fie găsite dat fiind c ă 
utilizatorii în şişi au declarat c ă, în ceea ce prive şte calitatea, cea oferit ă de produsele 
din Polonia nu poate fi g ăsită altundeva. Mai mult, nu se poate exclude faptul c ă, 
într-o situa ţie de concuren ţă redusă pe piaţă, utilizatorii s-ar confrunta oricum cu o 
creştere a preţurilor.  
5. Concluzie privind interesul comunitar (81) Ancheta a ar ătat că nu numai produc ătorii comunitari, care dispun de 2 700 de 
salariaţi, ci şi cei aproape 80 000 de produc ători agricoli, care sunt mai mult sau mai 
puţindependen ţi de căpşuni pentru bun ăstarea lor, ar beneficia de impunerea m ăsurilor. 
(82) Astfel cum prevede considerentul 133 din regulamentul provizoriu, utilizatorii din 
industria în cauz ă au indicat c ă furnizarea produsului respectiv de c ătre industria 
comunitar ă este esen ţială pentru a permite utilizatorilor s ă acopere gama lor complet ă 
şi să furnizeze pe pia ţă
 un produs de înalt ă calitate. Ancheta a ar ătat că natura ciclic ă a 
materiilor prime în industria comunitar ă, adică variaţiile recoltelor de c ăpşuni au un 
impact semnificativ asupra pre ţurilor, ceea ce este confirmat de evolu ţiile după PI. Cu 
toate acestea, astfel cum prevede consid erentul 74 din regulamentul provizoriu , 
preţurile au fost atât de sc ăzute în ultima parte a perioadei considerate şi în PI încât 
industria comunitar ă a fost obligat ă să plătească producătorilor agricoli pre ţuri 
inferioare costurilor de produc ţie la achizi ţionarea de c ăpşuni proaspete. Acest lucru a 
 
RO 18   RO dus la încetarea produc ţiei de căpşuni a câtorva produc ători agricoli. Cu toate c ă 
preţurile au crescut în  2006, este clar c ă furnizarea de c ăpşuni proaspete industriei 
comunitare şi implicit, de asemenea, utilizatorilor ar putea fi în pericol, dac ă se 
confirmă tendinţa către preţuri scăzute, astfel cum a fost observat ă în perioada 
considerat ă. 
(83) Într-adevăr, o anchet ă aprofundat ă a arătat că impactul taxelor antidumping asupra 
utilizatorilor, în acest caz, ar fi semnifi cativ. Taxa ar duce la reducerea profitabilit ăţii 
sau chiar şi la pierderi financiare, un ele grave, pentru un num ăr de utilizatori, dat fiind 
mai ales c ă această creştere a pre ţurilor ar putea s ă nu fie transferat ă la nivel de 
distribuitor/comer ţ cu amănuntul pe termen scurt. Cu toat e acestea, aceste efecte sunt 
mult mai pu ţin pronun ţate dacă luăm în considerare profitabilitatea global ă a 
utilizatorilor care f ac obiectul anchetei. 
(84) Industria utilizatorilor a afirmat c ă existenţa contractelor cu pre ţ fix cu industria în 
cauză este cea care împiedic ă industria de prelucrare s ă transfere cre şterea costurilor în 
cazul măsurilor în sectorul comer ţului cu am ănuntul. Dat fiind c ă aceste contracte sunt 
încheiate pe o perioad ă de timp limitat ă, totuşi trebuie presupus, de asemenea, faptul 
că imposibilitatea din partea industriei utilizatorilor de  a transfera cre şterea costurilor 
s-ar aplica numai pentru o perioad ă cuprinsă între 6-12 luni. 
(85) Prin urmare, se pare c ă impunerea m ăsurilor definitive ar avea un impact important 
asupra utilizatorilor de c ăpşuni congelate, dar este posibil ca acest impact s ă fie de 
natură temporar ă. În schimb, efectele negative şi consecin ţele asupra industriei 
comunitare şi producătorilor agricoli ar putea fi semnificative şi de lungă durată, dacă 
nu se impun m ăsuri şi dacă se ajunge din nou la sc ăderea preţurilor.  
(86) Pe baza celor de mai sus, s-a ajuns, în consecin ţă, la concluzia c ă nu există motive 
obligatorii pentru a nu impune taxe  antidumping pe importurile de c ăpşuni congelate 
originare din RPC.  
F. IMPUNEREA DE M ĂSURI DEFINITIVE 
1. Forma m ăsurilor definitive 
(87) În lumina concluziilor definitive privind du mping-ul, prejudiciile, cauzalitatea, precum 
şi interesul comunitare, are trebui impuse m ăsuri antidumping pentru a împiedica alte 
prejudicii aduse industriei co munitare, ca urmare a unor ex porturi care fac obiectului 
unui dumping. 
(88) Măsurile antidumping pot fi de diferite tipuri. În timp ce Comisia dispune de 
competen ţe extinse în momentul alegerii tipului de m ăsură, obiectivul r ămâne acela de 
a elimina efectele dumping-ul ui prejudiciabil. O tax ă ad valorem  stabilită în 
conformitate cu regula taxei mai mici, situat ă între 0% pentru produc ătorul exportator 
care beneficiaz ă de statutul de economie de pia ţă, 12,6% pentru produc ătorul 
exportator care beneficiaz ă de TI şi 34,2% pentru alte societ ăţi, a fost instituit ă prin 
regulamentul provizoriu. 
(89) După adoptarea m ăsurilor provizorii, şi astfel cum se men ţionează la considerentul 51, 
preţul produsului în cauz ă pe piaţa comunitar ă a crescut cu +/-20% în 2006, anul 
următor perioadei de anchet ă. Dat fiind c ă produsul în cauz ă este destul de omogen şi 
pentru a evita ca m ăsurile să nu împov ăreze utilizatorii în mod dispropor ţionat în 
aceste circumstan ţe, se consider ă că un preţ minim la import, denumit în continuare 
„PMI”, ar fi cel mai adecvat tip de m ăsură în acest caz. Trebuie notat faptul c ă 
obiectivul pre ţului minim la import este similar obiectivului taxei ad valorem , adică să 
 
RO 19   RO elimine efectele negative ale dumping-ului prejudiciabil. Dat fiind tipul acestei taxe, 
nu se plătesc taxe la importuri efectuate la pre ţul CIF frontier ă comunitar ă care este 
egal cu sau superior pre ţului minim la import. Dac ă importurile sunt efectuate la un 
preţ inferior, se pl ăteşte diferen ţa dintre pre ţul efectiv şi PMI. 
(90) În ceea ce prive şte nivelul pre ţului minim la import, acesta  a fost stabilit pe baza 
aceloraşi concluzii, în special acelea şi marje de dumping şi de subcotare, astfel cum 
prevede regulamentul provizoriu. 
(91) La stabilirea PMI, trebuie s ă se ţină seama atât de marjele de dumping detectate, cât şi 
de valorile taxelor necesa re pentru a elimina prejudiciile suferite de c ătre industria 
comunitar ă. 
(92) 2. Nivel de eliminare a prejudiciilor 
(93) În conformitate cu articolul 9 a lineatul (4) din regulamentul de baz ă, taxa definitiv ă ar 
trebui să fie stabilit ă la nivelul de dumping sau al marj elor de prejudiciu, oricare ar fi 
cel mai sc ăzut. Prin urmare, pentru a putea aplica aceast ă regulă, a fost stabilit un pre ţ 
neprejudiciabil sau un PMI nepr ejudiciabil . Acest PMI neprej udiciabil a fost comparat 
apoi cu PMI specific (care nu f ăcea obiectul dumping) al unei societ ăţi, care se baza pe 
valoarea normal ă ajustată la preţul net franco frontier ă comunitar ă. 
(94) În scopul de a calcula pre ţul neprejudiciabil, trebuie s ă se ţină seama de nivelul taxelor 
necesare pentru a permite industriei comunitare s ă îşi acopere costurile de produc ţie şi 
să obţină un profit înainte de impozitare, care ar putea fi ob ţinut de o industrie de acest 
tip în condi ţii de concuren ţă normale. În lipsa oric ărui tip de observa ţii din partea 
părţilor interesate, au fost utilizate acelea şi baze pentru a stabi li marja de profit de 
6,5%, astfel cum prevede consideren tul 144 din regulamentul provizoriu. 
(95) Căpşunile congelate sunt importate sub tr ei coduri diferite ale Nomenclaturii 
Combinate („coduri NC”) cu diferite niveluri ale taxelor vamale, în func ţie de 
cantitatea de zah ăr adăugat sau al ţi îndulcitori con ţinută de bunurile importate. Pentru 
a ţine seama de nivelurile diferite ale taxelor vamale, a trebuit s ă se stabileasc ă câte un 
PMI pentru fiecare cod NC. 
(96) Astfel cum prevede considerentul 153 din regulamentul provizoriu, nu s-a g ăsit niciun 
producător exportator chinez care s ă exporte c ăpşuni congelate la un pre ţ care a făcut 
obiectul unui dumping. În consecin ţă, nu se va aplica nicio m ăsură antidumping la 
exporturile acelei societ ăţi. 
(97) În toate celelalte cazuri , PMI neprejudiciabil de  684,20 EURO, care se aplic ă tuturor 
exporturilor din RPC, a fost c onsiderat ca fiind inferior fa ţă de PMI respective care nu 
făceau obiectul unui dumping. În consecin ţă, PMI a fost stabilit la nivelul de PMI 
neprejudiciabil pentru toate celelalte exporturi din RPC. 
(98) Atunci când se efectueaz ă exporturi la un pre ţ CIF frontier ă comunitar ă, care este egal 
sau superior PMI, nu se pl ăteşte nicio tax ă. În schimb, dac ă importurile sunt efectuate 
la preţuri inferioare fa ţă de PMI, se pl ăteşte o taxă corespunz ătoare preţului plătit 
efectiv şi PMI. 
3. Perceperea definitiv ă a taxelor provizorii 
(99) Se elimin ă taxele provizorii sub form ă de taxe ad valorem  situate între 0 şi 34,2% 
pentru produsul importat, care se aplicau de la 19 octombrie 2006. Perceperea 
definitivă a taxelor ad valorem  ar fi dispropor ţionată faţă de eliminarea dumping-ului 
 
RO 20   RO prejudicial, dat fiind c ă preţurile din aceast ă perioadă erau cu mult superioare fa ţă de 
PMI. 
4. Aplicarea PMI (100)  Un sistem de taxare în cadrul aplic ării PMI poate fi mai greu de aplicat şi poate 
favoriza declara ţiile false privind valoarea vamal ă a bunurilor fa ţă de alte tipuri de 
măsuri. Într-adev ăr, având în vedere riscul poten ţial care exist ă pentru acordurile 
compensatorii în a cest sector al pie ţei, este necesar ă introducerea unui dublu sistem de 
măsuri. Acest dublu sistem cuprinde un PMI şi o taxă fixă. În conformitate cu articolul 
9 alineatul (4) din regulamentul de baz ă, taxa fixă a fost calculat ă pe baza marjei de 
prejudiciu medii ponde rate, dat fiind c ă aceasta a fost considerat ă ca fiind inferioar ă 
faţă de marja de dumping medie ponderat ă. Pentru a garanta respectarea efectiv ă a 
PMI, importatorii ar trebui s ă fie informa ţi că, în cazul în care se constat ă, în urma 
unei verific ări post-import, c ă (i) preţul net franco frontier ă comunitar ă, plătit efectiv 
de către primul client independent în Comunitate (pre ţ post-import) este inferior fa ţă
 
de preţul net franco frontier ă comunitar ă nevămuit, astfel cum rezult ă din declara ţia 
vamală; şi (ii) preţul post-import este inferior fa ţă de PMI, se aplic ă retroactiv o tax ă 
fixă pentru tranzac ţiile relevante, dac ă aplicarea unei taxe  fixe plus pre ţul post-import 
nu duc la o valoare (pre ţul plătit efectiv plus taxa fix ă) care rămâne inferioar ă faţă de 
PMI. În acest caz, se aplic ă o valoare a unei taxe echivalent ă cu diferen ţa dintre PMI şi 
preţul post-import. Autorit ăţile vamale ar trebui s ă informeze de îndat ă Comisia în 
orice situa ţie care indic ă existenţa unei declara ţii false. 
(101)  În acest context şi în scopul de a aborda preocup ările de mai sus, Comisia are inten ţia 
de a pune în practic ă doi piloni specifici pentru a garanta c ă măsurile continu ă să fie 
relevante şi sunt, în acela şi timp, respectate pe deplin. În primul rând, se face trimitere 
la Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consil iului din 12 octombrie 1992 de instituire 
a Codului Vamal Comunitar6, printre altele, la articolul 78 conform c ăruia autorit ăţile 
vamale ar putea inspecta documentele comerciale şi informa ţiile privind opera ţiunile 
de import sau export legate de bunurile în cauz ă sau opera ţiunile comerciale ulterioare 
care implic ă aceste bunuri. Asemenea inspec ţii pot fi efectuate în afara sediile 
declarantului, ale oric ărei alte persoane implicate profesional, în mod direct sau 
indirect, în opera ţiunile men ţionate mai sus sau ale oric ărei alte persoane care se afl ă 
în posesia documentelor sau informa ţiilor menţionate mai sus în scopuri comerciale. 
Aceste autorit ăţi pot, de asemenea, s ă examineze bunurile. 
(102)  În al doilea rând, în scopul de pr oteja împotriva unei eventuale absorb ţii a măsurilor, 
în special între societ ăţi relaţionate, Comisia informeaz ă că are inten ţia de a lansa de 
îndată o revizuire în conformitate cu artico lul 12 alineatul (1) din regulamentul de 
bază şi poate supune bunurile la înregistrare în  conformitate cu ar ticolul 14 alineatul 
(5) din regulamentul de baz ă, dacă i se furnizeaz ă dovezi legate de o asemenea 
atitudine. 
(103)  Comisia se va baza, printre altele, pe informa ţii privind supravegherea importurilor, 
furnizate de autorit ăţile vamale, precum şi pe informa ţii furnizate de statele membre în 
conformitate cu articolul 14 alin eatul (6) din regulamentul de baz ă. 
                                                 
6 JO L 302, 19.10.1992, p. 1, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 
648/2005 al Parlamentului European şi al Consiliului (JO L 117, 4.5.2005, p. 13). 
 
RO 21   RO ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:  
Articolul 1 
1. Se instituie o tax ă definitivă antidumping pe importurile de c ăpşuni, proaspete sau fierte la 
aburi sau în ap ă, congelate, cu sau f ără adaos de zah ăr sau de al ţi îndulcitori, originare din 
Republica Popular ă Chineză, clasificate în cadrul c odurilor NC 0811 10 11, 0811 10 19 şi 
0811 10 90. 
2. Valoarea taxei definitive antidumping în ceea ce prive şte Yantai Yongchang Foodstuff este 
de: 
Numele societ ăţii Taxa definitiv ă Cod adi ţional TARIC 
Yantai Yongchang Foodstuff 0,0% A779 
3. Pentru toate celelalte societ ăţi, valoarea taxei definitive antidumping este reprezentat ă de 
diferenţa dintre pre ţul minim la import stabilit la alineatul (4) şi preţul net franco frontier ă 
comunitar ă nevămuit, dacă acesta din urm ă este inferior fa ţă de cel anterior. Nu se impun taxe 
atunci când pre ţul net franco frontier ă comunitar ă este egal sau superior fa ţă de preţul minim 
la import corespunz ător prevăzut la alineatul (4). 
4. În sensul alineatului (3), se aplic ă preţul minim la import stabilit în coloana 2 din tabelul de 
mai jos. Atunci când se stabile şte că, în urma unei verific ări post-import, pre ţul net franco 
frontieră comunitar ă plătit efectiv de c ătre primul client independent în Comunitate (pre ţ post-
import) este inferior fa ţă de preţul net franco frontier ă comunitar ă nevămuit, dup ă cum rezult ă 
din declara ţia vamală şi preţul post-import este inferior fa ţă de preţul minim la import, se 
aplică taxa antidumping fix ă, prevăzută în coloana 3 sau 4, cu excep ţia cazului în care aceast ă 
taxă fixă, prevăzută în coloana 3 sau 4 la care se adaug ă preţul post-import duce la o valoare 
(preţul plătit efectiv plus taxa fix ă) care rămâne inferioar ă faţă de preţul minim la import 
stabilit în coloana 2 din tabelul de mai jos. În acest caz, se aplic ă o valoare a taxei echivalent ă 
cu diferen ţa dintre pre ţul minim la import stabilit în coloana 2 din tabelul de mai jos şi preţul 
post-import. Atunci când o asemenea tax ă definitiv ă antidumping este impus ă retroactiv, 
aceasta trebuie prelevat ă după deducerea taxelor antidumping pl ătite anterior, calculate pe 
baza preţului minim la import. 
 
RO 22   RO Cod NC şi descrierea 
căpşunilor Preţ minim la import 
în EURO/ton ă de 
produs cu greutate netă Taxă fixă în 
EURO/ton ă de 
produs cu greutate netă, aplicabil ă 
societăţii Dandong 
Junao Foodstuff (cod adiţional TARIC 
A780) Taxă fixă în 
EURO/ton ă de 
produs cu greutate netă, aplicabil ă 
tuturor celorlalte societăţi (cod 
adiţional TARIC 
A999) 
Căpşuni proaspete 
sau fierte la aburi sau în apă, cu adaos de 
zahăr sau al ţi 
îndulcitori, cu un conţinut de zah ăr 
care dep ăşeşte 13% 
din greutate (NC 0811 10 11) 496,8 62,6 169,9 
Căpşuni proaspete 
sau fierte la aburi sau în apă, cu adaos de 
zahăr sau al ţi 
îndulcitori, cu un conţinut de zah ăr 
care nu dep ăşeşte 
13% din greutate (NC 0811 10 19) 566,3 71,3 193,7 
Căpşuni proaspete 
sau fierte la aburi sau în apă, congelate, 
fără adaos de zah ăr 
sau alţi îndulcitori 
(NC 0811 10 90) 598 75,3 204,5 
5. În cazul în care bunurile au suferit daune înainte de punerea lor în libera circula ţie şi, în 
consecinţă, preţul plătit efectiv sau care urmeaz ă să fie plătit este calculat propor ţional în 
vederea stabilirii valorii vamale  în conformitate cu articolu l 145 din Regulamentul (CE) nr. 
2454/937 al Comisiei, se reduce valo area taxei antidumping, calculat ă pe baza alineatelor (3) 
şi (4) de mai sus, cu un procent care este propor ţional preţului plătit efectiv sau care urmeaz ă 
să fie plătit. 
6. Dacă nu se prevede altfel, se aplic ă dispoziţiile în vigoare privind taxele vamale . 
                                                 
7 JO L 253, 11.10.1993, p. 1. Regulament,  astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul 
(CE) nr. 883/2005 (JO L 148, 11.6.2005, p.5). 
 
RO 23   RO Articolul 2 
Se elibereaz ă sumele depuse cu titlu de tax ă antidumping provizorie, în conformitate cu 
Regulamentul (CE) nr. 1551/20068 privind importurile de c ăpşuni, proaspete sau fierte la 
aburi sau în ap ă, congelate, cu sau f ără adaos de zah ăr sau alţi îndulcitori, originare din 
Republica Popular ă Chineză. 
Articolul 3 
Prezentul regulament intr ă în vigoare în ziua urm ătoare datei public ării în Jurnalul Oficial al 
Uniunii Europene. 
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele 
membre. 
Adoptat la Bruxelles,  
 Pentru Consiliu 
 Pre şedintele 
                                                 
8 JO L 287, 18.10.2006, p. 3.