RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport anual privind progresele înregistrate în 2012 de activitățile întreprinderilor comune ale inițiativelor tehnologice comune (IC ITC) /* COM/2013/0935 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport anual privind progresele înregistrate în 2012 de activitățile întreprinderilor comune ale inițiativelor tehnologice comune (IC ITC) 1. Introducere Inițiativele tehnologice comune sunt parteneriate public-privat la nivel european în domeniul cercetării industriale, care sunt în prezent consacrate și au atins nivelul optim de funcționare. Acestea au fost create în 2007-2008, ca parte a celui de al șaptelea program-cadru[1], în cinci domenii strategice: aeronautica și transportul aerian, sănătatea publică, tehnologiile din domeniul pilelor de combustie și al hidrogenului, sistemele informatice integrate și nanoelectronica. Reunind industria, comunitatea de cercetare – în unele cazuri și autoritățile de reglementare – și Uniunea Europeană pentru a defini agende comune de cercetare și pentru a investi în activități multinaționale de cercetare la scară largă, ITC reprezintă realizări concrete ale Uniunii Europene în ceea ce privește consolidarea competitivității prin practicarea excelenței științifice, a deschiderii și a inovării. De asemenea, primii ani de activitate demonstrează că ITC constituie un răspuns pozitiv la necesitatea de „defragmentare” a mediului de cercetare și inovare. Informațiile și cifrele anexate prezentului raport arată că ITC își îndeplinesc obiectivele în materie de cercetare. În termeni relativi, procentul IMM-urilor care au avut succes în cadrul cererilor de propuneri din 2012 ale întreprinderilor comune este considerabil mai mare decât procentul corespunzător al IMM-urilor participante la programul specific „Cooperare” al PC7. Participarea semnificativă din întreaga Europă și numărul mare de propuneri depuse, împreună cu o rată ridicată de succes a acestora demonstrează că atât comunitatea științifică, cât și sectorul industrial primesc cu entuziasm procedurile ITC, apreciază deschiderea acestora și continuitatea oferită de IC în gestionarea activităților finanțate. Articolul 11 alineatul (1) din regulamentele Consiliului de înființare a fiecărei ITC prevede elaborarea unui raport anual privind progresele înregistrate de întreprinderile comune ale inițiativelor tehnologice comune (IC ITC). În fiecare caz, acest articol stipulează: „Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport anual cu privire la progresele înregistrate de întreprinderea comună [denumirea ITC]. Acest raport conține detalii cu privire la punerea în aplicare, inclusiv numărul de propuneri prezentate, numărul de propuneri selectate pentru finanțare, tipul de participanți, inclusiv IMM-uri, precum și statistici defalcate la nivel național.” Prezentul raport analizează realizările IC, în special în comparație cu rezultatele prezentate în raportul anterior, pentru anul 2011. Raportul urmărește să ofere informații Parlamentului European și Consiliului și sintetizează progresele înregistrate de la înființarea IC ITC. După o scurtă prezentare a IC ITC, prezentul raport sintetizează progresele înregistrate de acestea în 2012, progrese detaliate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care îl însoțește. Raportul se încheie cu o perspectivă asupra provocărilor viitoare. Documentul de lucru al serviciilor Comisiei și anexele care însoțesc prezentul raport detaliază activitățile din 2012 ale IC ITC respective și prezintă rezultatele și progresele cererilor de propuneri lansate în anii anteriori. De asemenea, este inclus un rezumat al acțiunilor întreprinse de Comisie în legătură cu IC ITC (analiza cost-beneficiu a IC ITC, consultarea părților interesate și elaborarea celei de a doua evaluări intermediare). Prezentarea raportului are loc după ce Comisia a luat inițiativa de a propune extinderea activităților IC ITC în perioada următorului cadru financiar multianual (2014-2020)[2]. În contextul dezbaterii acestei propuneri în cadrul Consiliului și al Parlamentului European, informațiile și cifrele prevăzute de regulamentele Consiliului de înființare a fiecărei IC ITC constituie o sursă principală de informații pentru părțile interesate și actorii implicați în procesul decizional. Cea de a doua evaluare intermediară a ITC de către experți face obiectul unui raport separat. 2. IC ITC Inițiativele tehnologice comune au fost constituite sub forma unor întreprinderi comune în temeiul articolului 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care stipulează că „Uniunea poate constitui întreprinderi comune sau orice altă structură necesară bunei desfășurări a programelor de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative ale Uniunii”. Ele sunt „organisme ale Uniunii” în sensul articolului 185 din Regulamentul financiar al UE. ITC au constituit o inovație majoră a celui de al șaptelea program-cadru (PC7), fiind create pentru a sprijini principalele domenii ale cercetării și dezvoltării tehnologice care pot contribui la creșterea competitivității și a calității vieții în Europa, însă nu au fost susținute în modul cel mai adecvat de instrumentele existente în cadrul PC7. În perioada 2007-2008, în cadrul programului specific „Cooperare” al PC7 au fost înființate cinci IC ITC, pentru o perioadă care se încheie la 31 decembrie 2017: (1) întreprinderea comună în domeniul aeronauticii și al transportului aerian (Clean Sky), care vizează creșterea competitivității industriei aeronautice europene, concomitent cu reducerea emisiilor și a zgomotului, înființată prin Regulamentul (CE) nr. 71/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007; (2) întreprinderea comună pentru punerea în aplicare a inițiativei tehnologice comune privind medicamentele inovatoare (IMI), care vizează încurajarea dezvoltării unor medicamente mai bune și mai sigure pentru pacienți, înființată prin Regulamentul (CE) nr. 73/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007; (3) întreprinderea comună „Pile de combustie și hidrogen” (FCH), care vizează accelerarea dezvoltării și mobilizării alimentării cu hidrogen și a tehnologiilor pilelor de combustie, înființată prin Regulamentul (CE) nr. 521/2008 al Consiliului din 30 mai 2008, modificat prin Regulamentul (UE) nr. 1183/2011 al Consiliului din 14 noiembrie 2011; (4) întreprinderea comună în domeniul sistemelor informatice integrate (ARTEMIS), care vizează sprijinirea industriei europene în vederea consolidării poziției sale de lider pe plan mondial în domeniul tehnologiilor informatice integrate, înființată prin Regulamentul (CE) nr. 74/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007; (5) întreprinderea comună în domeniul tehnologiei nanoelectronicii (ENIAC), care vizează atingerea unui nivel foarte înalt de miniaturizare, necesar pentru următoarea generație de componente nanoelectronice, înființată prin Regulamentul (CE) nr. 72/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007. De asemenea, ar trebui menționată și inițiativa SESAR (Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european)[3], întrucât este finanțată în cadrul PC7 și realizează activități complementare celor vizate de agenda strategică de cercetare a întreprinderii comune Clean Sky. Comisia Europeană, în calitate de membru cofondator, a fost responsabilă cu demararea IC ITC. După ce acestea și-au creat propriul cadru juridic și financiar și și-au demonstrat capacitatea de a-și gestiona bugetele proprii, li s-a acordat autonomie. Întreprinderile comune selectează proiecte prin cereri anuale de propuneri, deschise și competitive, în urma unui proces de depunere și de evaluare cu una sau două etape. Ele oferă finanțare pentru proiecte de colaborare și pentru acțiuni de coordonare și sprijin. 3. Progrese înregistrate în 2012 3.1. Rezultate inițiale și evoluții promițătoare Rezultatele obținute în urma combinării analizelor privind aeroporturile și sistemele de gestionare a traficului aerian au arătat că întreprinderea comună Clean Sky se află pe drumul cel bun în vederea reducerii zgomotului, a emisiilor de CO2 cu 50 % și a emisiilor de NOX cu 80 % și în vederea minimizării, până în 2020, a impactului ciclului de viață al aeronavelor asupra mediului. Evaluarea realizată de către evaluatorul de tehnologii[4] a arătat beneficiile pe care le aduce stabilirea unei legături strânse între programele de lucru și principalele repere tehnice și demonstrative în cadrul demonstratorilor tehnologici integrați. IMI sprijină un proiect, aflat în prezent în etapa de brevetare, care a elaborat cu succes un dispozitiv și un protocol care oferă posibilitatea de a stabili rapid (în mai puțin de o jumătate de oră) tipul de infecție și tratamentul necesar pentru pacienți. În sectorul pilelor de combustie și al hidrogenului, au fost introduse pe piață unele dintre primele aplicații, precum cele pentru motostivuitoare și surse mici de alimentare cu energie electrică de rezervă. Atât în cazul aplicațiilor din domeniul energiei, cât și al celor din domeniul transporturilor, s-au înregistrat progrese în ceea ce privește performanța materialelor, durabilitatea și reducerea costurilor pentru componentele și sistemele destinate aplicațiilor din transporturi și celor fixe de producere a energiei. În cadrul FCH, un IMM danez a realizat două produse inovatoare și le-a facilitat comercializarea: H2Station (stații de realimentare cu hidrogen pentru autovehicule, autobuze și utilaje de manipulare a materialelor) și H2Drive (sisteme pe bază de pile de combustie pentru vehiculele de manipulare a materialelor, cum ar fi motostivuitoarele și vehiculele de tractare a aeronavelor). FCH a depus 13 cereri de brevet până în prezent. În sectorul sistemelor integrate au fost stabilite noi parteneriate, iar un număr tot mai mare de IMM-uri se implică în rețele ale părților interesate; există un interes crescând față de construcția de prototipuri și demonstratori, inclusiv față de studii și testări pe teren; impactul asupra activității comerciale a constat în principal în reducerea costurilor de dezvoltare și a timpului până la introducerea pe piață, în paralel cu creșterea nivelului de reutilizare. În sectorul componentelor nanoelectronice, s-au depus eforturi substanțiale în ceea ce privește lansarea, evaluarea și selectarea a 5 linii-pilot de fabricație. Aceste proiecte includ medii de cercetare și dezvoltare avansate, care să permită testarea și demonstrarea noilor tehnologii în condiții asemănătoare celor de producție. Acest lucru îmbunătățește semnificativ capacitatea Europei de a reduce decalajul dintre dezvoltarea tehnologiei și introducerea ei pe piață. Liniile-pilot acordă diferiților actori, în special IMM-urilor, acces la tehnologii avansate. 3.2. Participare și acoperire geografică Din punctul de vedere al numărului de proiecte selectate pentru finanțare, participarea a rămas stabilă în ultimii doi ani, în vreme ce rata generală de succes a crescut de la 35,8 % în 2011 la 45 % în 2012. Acest lucru confirmă faptul că IC reușesc să finanțeze activități de cercetare foarte specifice, stimulate de industrie, iar părțile interesate se familiarizează tot mai mult cu modul de funcționare al acestor noi instrumente. În ceea ce privește participarea industrială în 2012, întreprinderile mari au reprezentat 31,1 % din totalul participanților, iar IMM‑urile – 30 %. Participarea IMM-urilor a crescut de la 28 % la 30 % în ultimii doi ani (2011 și 2012); ca termen de comparație, în cadrul programului specific „Cooperare” al PC7, participarea IMM‑urilor a fost de numai 19 % în 2012. De asemenea, rata de succes a IMM-urilor a crescut de la 35 % la 44 %. În ceea ce privește distribuția participării pe state membre și țări asociate, în 2012, ca și în anul anterior, în aplicarea agendelor de cercetare ale celor cinci IC ITC s-au implicat, în medie, 20 de țări diferite. Accesul statelor UE-12 la activitățile de cercetare ale IC ITC a crescut. În total, în cadrul proiectelor selectate pentru finanțare au fost reprezentate 11 dintre statele membre ale UE-12. 3.3. Scurtă prezentare a principalelor realizări din 2012 Clean Sky Agenda strategică de cercetare (ASC) || Obiectivele stabilite în ASC a CS au fost reevaluate, ca și progresele efective și prezumțiile referitoare la validitate. Rezultatele au constat în actualizarea planului de dezvoltare și a previziunilor privind beneficiile de mediu care se pot obține până la sfârșitul programului. În 2012 s-a publicat prima evaluare internă. De asemenea, primul evaluator de tehnologii a realizat o evaluare, ale cărei rezultate sunt disponibile online. (http://www.cleansky.eu/sites/default/files/documents/cs-te-assessment-special-edition-2012.pdf) Punerea în aplicare a cererilor de propuneri || Număr de cereri de propuneri lansate în 2012: 3 Număr de propuneri prezentate: 344 Număr de propuneri eligibile: 317 Număr de propuneri finanțate: 120 Portofoliu global de proiecte: 347 Povești de succes Campanii de testare în tunel aerodinamic – În 2012 s-au efectuat o serie de campanii de testare în tunel aerodinamic, cu trei tehnologii diferite. Demonstratorul BLADE (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe – demonstrator aeronautic european cu flux laminar revoluționar) se va baza pe un suport de testare în zbor A340 modificat la exteriorul aripilor cu două porțiuni de aripă cu flux de aer natural laminar (FNL) – tehnologie esențială pentru aeronavele Clean Sky cu aripi fixe inteligente, care vizează reducerea rezistenței la înaintare a aeronavelor. În cadrul Clean Sky, tunelul aerodinamic transonic european (European Transonic Wind tunnel – ETW) a fost utilizat pentru a contribui la o metodologie de proiectare a aripilor care vizează o performanță laminară puternică, luând în considerare diferitele imperfecțiuni ale suprafeței. Rolls-Royce și SNECMA au efectuat independent o serie de teste la propriile standuri de încercare pentru a evalua caracteristicile neinstalate ale proiectului lor de rotor deschis (în special palele), apoi au participat la teste de performanță și de aeroacustică asupra unui model complet, împreună cu Airbus, la DNW. În final, au fost analizate trei sisteme de antigivrare și degivrare a aripilor, care nu mai utilizează aer prelevat de la motor, efectuându-se teste speciale pentru givrare în tunelul aerodinamic: două sisteme electrotermice, realizate de Liebherr și Zodiac, și un sistem electromecanic realizat de SAAB. Tehnologia de reparare a pieselor din materiale compozite pentru întreținerea aeronavelor – Recent a fost finalizat proiectul ADVANCED (sistem avansat de încălzire și modul de control pentru întărirea uniformă la temperatură înaltă a reparațiilor de mari dimensiuni ale pieselor din materiale compozite). Acesta viza găsirea unor soluții inovatoare de realizare în afara autoclavelor a unor reparații foarte ample la piesele din materiale compozite. Beneficiile preconizate sunt semnificative, întrucât utilizarea mai puțin frecventă a autoclavelor reduce în mod direct atât costurile totale de reparare, cât și amprenta de CO2 a reparațiilor. Echipamentul a fost testat cu succes și a fost aprobat pentru mediile industriale, cu o aplicație extrem de exigentă. Participare (inclusiv a IMM-urilor) || Număr total de participanți: 483 Număr de participanți la proiectele finanțate: 245 Număr de IMM-uri participante la proiectele finanțate: 94 – 38 % din numărul participanților la proiectele finanțate, cu o rată de succes de 50 % Participanți la proiectele finanțate, pe categorii: 53 de organizații de cercetare; 54 de instituții de învățământ superior sau secundar; 44 de întreprinderi private cu scop lucrativ Participare la proiectele finanțate, defalcată pe țări: 17 țări implicate. Tabelul prezintă țările cu cele mai bune performanțe în 2012, însumând 178 de participări din totalul de 245: Distribuția geografică a proiectelor selectate pentru finanțare – Cei mai importanți actori || ES || 47 || UK || 36 || IT || 33 || FR || 33 || DE || 29 || || 178 || IMI Agenda strategică de cercetare (ASC) || După actualizarea ASC în 2012, accentul s-a mutat pe proiectele ambițioase. În special, odată cu cea de a 5-a și cea de a 6-a cerere de propuneri, accentul s-a pus pe platforma European Lead Factory și pe programul de combatere a rezistenței la antimicrobiene New Drugs for Bad Bugs. Punerea în aplicare a cererilor de propuneri || Număr de cereri de propuneri lansate în 2012: 5; au fost puse în aplicare etapele finale ale cererilor de propuneri 3 și 4. Număr de propuneri prezentate (exprimare a interesului, propuneri depuse în prima etapă): 37 Număr de propuneri eligibile: 33 Număr de propuneri finanțate: 5 Portofoliu global de proiecte: 40 Povești de succes: Proiectul EUROPAIN a condus la constatări importante, care contribuie la o mai bună înțelegere a mecanismelor durerii cronice. De exemplu, în cadrul proiectului s-a descoperit o asemănare între durerea cauzată de chimioterapie și durerea indusă de senzația de frig provocată de mentolul concentrat și s-a identificat molecula care cauzează durerea asociată arsurilor solare, ceea ce dă naștere speranțelor de a crea analgezice noi, mai eficiente. Mecanismul durerii asociate arsurilor solare, descoperit acum, ar putea contribui la înțelegerea mai aprofundată a durerii și în cazul altor stări inflamatorii, precum artrita și cistita. Studiind imagistica creierului (scanografii), cercetătorii au descoperit că schimbările în modul de funcționare a creierului la pacienții cu dureri cronice pot fi observate, după dureri de intensitate minimă, și la voluntarii sănătoși. Proiectul SUMMIT elaborează metode de identificare a factorilor de risc de complicații cronice la pacienții cu diabet, complicații care cauzează atacuri cerebrale ori probleme cu inima, rinichii sau ochii, pun o povară uriașă asupra calității vieții pacienților și reprezintă peste 10 % din costurile asistenței medicale în Europa. Alături de alte inițiative, SUMMIT a generat cea mai mare colecție de date cu privire la studiile genomice (studii de asociere la nivelul întregului genom) de până în prezent. SUMMIT combină date genetice, imagistice și referitoare la biomarkeri pentru a identifica markerii imagistici neinvazivi ai complicațiilor întâlnite la vasele de sânge, în urma examinării carotidei (arteră principală din zona gâtului și a pieptului). SUMMIT a elaborat modele computerizate care vor ajuta la anticiparea complicațiilor și a răspunsului la tratament, pe baza modificărilor din corp. Proiectul MARCAR a elaborat metode care contribuie la identificarea modificărilor chimice ale materialului genetic (cromozomi) cauzate de cancer (carcinogeneza non‑genotoxică) și a dovedit eficacitatea acestora. Detectarea acestor așa-numite „modificări epigenetice” poate fi utilizată ca indicator biologic timpuriu (biomarker) pentru a anticipa posibilitatea ca medicamentele în curs de elaborare să cauzeze efecte nedorite (cancer) în rândul pacienților. Așadar, constatările vor contribui la o mai bună evaluare a siguranței medicamentelor candidate. În plus, MARCAR a demonstrat că imagistica prin rezonanță magnetică (IRM) se poate utiliza pentru a detecta cu precizie tumorile hepatice la șoareci atunci când acestea au diametrul de numai 1 mm – anterior era nevoie de tehnici mai invazive pentru detectarea unor tumori de aceste dimensiuni –, pentru a detecta tumorile într-un stadiu timpuriu și pentru a le monitoriza reversibilitatea. Astfel, aceste metode constituie un instrument neprețuit în evaluarea riscului de cancer asociat medicamentelor potențiale. Participare (inclusiv a IMM-urilor) || Număr total de participanți: 418 (cererile de propuneri 5, 6 și 7) Participanți la proiectele finanțate: 62 Număr de IMM-uri participante la proiectele finanțate: 16 – 26 % din totalul participanților la proiectele finanțate, cu o rată de succes de 15,3 % Participanți la proiectele finanțate, pe categorii: 18 organizații de cercetare; 25 de instituții de învățământ superior sau secundar; 3 alți participanți Participare la proiectele finanțate, defalcată pe țări: 26 de țări implicate. Tabelul prezintă țările cu cele mai bune performanțe în 2012, inclusiv pentru cererile de propuneri 3 și 4 (care au fost lansate în 2011, însă nu au fost analizate în raportul privind progresele din 2011, deoarece la momentul respectiv nu erau disponibile date): Distribuția geografică a proiectelor selectate pentru finanțare – Cei mai importanți actori || DE || 18 || NL || 12 || FR || 10 || UK || 9 || ES || 3 || || 52 || FCH Agenda strategică de cercetare (ASC) || Planul multianual de punere în aplicare – Au fost deja introduse pe piață unele dintre primele aplicații, precum cele pentru motostivuitoare și surse mici de alimentare cu energie electrică de rezervă. Atât în cazul aplicațiilor din domeniul energiei, cât și în al celor din domeniul transporturilor, s-au înregistrat progrese în special în ceea ce privește performanța materialelor, durabilitatea și reducerea costurilor pentru componentele și sistemele destinate aplicațiilor din transporturi și celor fixe de producere a energiei. Punerea în aplicare a cererilor de propuneri || Număr de cereri de propuneri lansate în 2012: 1 Număr de propuneri prezentate: 72 Număr de propuneri eligibile: 68 Număr de propuneri finanțate: 28 Portofoliu global de proiecte: 98 Povești de succes: În domeniul introducerii timpurii pe piață a surselor de alimentare cu energie electrică de rezervă, FITUP este un proiect demonstrativ în cadrul căruia un număr total de 19 sisteme pe bază de pile de combustie gata de comercializare, provenind de la doi furnizori diferiți, au fost instalate de utilizatori finali din Italia, Elveția și Turcia ca surse de energie de rezervă. Aceste sisteme pe bază de pile de combustie sunt utilizate de către clienți reali din industria telecomunicațiilor, la sediile lor. Unitățile sunt testate pentru a demonstra un nivel de performanță tehnică adecvat pentru introducerea pe piață, accelerându-se astfel comercializarea lor pe plan mondial, în special: (i) fiabilitate de peste 95 % și (ii) durabilitate de peste 1 500 de ore și peste 1 000 de cicluri. Proiectul implică evaluarea comparativă și certificarea unităților provenite de la ambii furnizori de pile de combustie, conform unui protocol de testare elaborat de consorțiu pentru a efectua teste extinse în cadrul unor studii pe teren în locurile selectate de utilizatorii finali. Au fost efectuate aproximativ 50 % dintre testele planificate (în jur de 1 300 de ore în total), iar analiza datelor colectate până în prezent arată că progresele înregistrate vor permite îndeplinirea obiectivelor proiectului și că sistemele dezvoltate sunt competitive în raport cu tehnologia actuală. Proiectul SOFT-PACT (portofoliul „aplicații fixe”), condus de E.ON, vizează introducerea a 100 de unități de microcogenerare (pe bază de pile de combustie cu oxid solid Gennex, furnizate de Ceramic Fuel Cell Limited) în Germania, Regatul Unit, Italia și Benelux și demonstrarea unui randament electric de cel puțin 60 %. De asemenea, proiectul răspunde celor mai importante provocări comerciale legate de dezvoltarea întregului lanț de aprovizionare, aspectelor legate de producția în masă și disponibilității fondului locativ european, abordând în cele din urmă sistemele de certificare din diferitele state membre, procedurile standard de evaluare și standardele de conectare la rețea. Până în prezent, au fost instalate cu succes peste 30 de unități în Regatul Unit și Germania, în două configurații diferite, iar pentru câteva dintre ele s-a raportat un randament electric de 62 %. Câteva probleme de instalare, legate nu de tehnologia în sine, ci de diferitele cerințe din statele membre, vor fi rezolvate în faza finală a proiectului. Participare (inclusiv a IMM-urilor) || Număr total de participanți: 573 Participanți la proiectele finanțate: 222 Număr de IMM-uri participante la proiectele finanțate: 55 – 25 % din numărul participanților la proiectele finanțate Participanți la proiectele finanțate, pe categorii: organisme publice – 3; organizații de cercetare – 59; instituții de învățământ superior sau secundar – 31; întreprinderi private cu scop lucrativ – 68; alți participanți – 6 Participare la proiectele finanțate, defalcată pe țări: 21 de țări implicate. Tabelul prezintă țările cu cele mai bune performanțe în 2012: Distribuția geografică a proiectelor selectate pentru finanțare – Cei mai importanți actori || DE || 50 || FR || 36 || UK || 30 || IT || 20 || BE || 13 || || 149 || ARTEMIS Agenda strategică de cercetare (ASC) || În 2012 s-au adoptat planurile strategice multianuale (PSMA) cu agendele de cercetare conexe, actualizate pentru a include constatările grupului de șerpași ARTEMIS-ITEA. Punerea în aplicare a cererilor de propuneri || Număr de cereri de propuneri lansate în 2012: 1 Număr de propuneri prezentate (propuneri de proiecte complete): 25 Număr de propuneri eligibile: 24 Număr de propuneri finanțate: 8 Portofoliu global de proiecte: 44 Povești de succes: Proiectul CESAR (metode și procese eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru sisteme integrate relevante pentru siguranță) s-a încheiat la 30 iunie 2012. Rezultatele CESAR includ un număr semnificativ de progrese și inovații, în special în ceea ce privește: evoluțiile intersectoriale și/sau depășirea obstacolelor din calea reutilizării metodologiilor de proiectare, arhitectura de referință a platformelor tehnologice de sisteme integrate și instrumentele din comunitatea sistemelor integrate în general. Un număr semnificativ de aplicații-pilot au demonstrat impactul dezvoltării tehnologice. Obiectivul proiectului POLLUX – unități de comandă electronice orientate spre procese, pentru vehicule electrice, dezvoltate pe o platformă integrată în timp real cu sisteme multiple – este acela de a dezvolta o platformă de sisteme integrate cu arhitectură distribuită în timp real pentru următoarea generație de vehicule electrice, utilizând o metodologie de proiectare bazată pe componente și pe programare. Această abordare este extrem de promițătoare în ceea ce privește anticiparea comportamentului la rulare al autovehiculelor electrice, care stă la baza bunei aprecieri pe piață a acestor vehicule. Printre altele, proiectul a realizat o simulare a dinamicii vehiculului cu software în buclă închisă (software in the loop – SIL). Continuă cercetările cu privire la posibilitatea utilizării unor comunicații prin ethernet în interiorul autovehiculului (inclusiv comunicații esențiale pentru siguranță). Proiectul eSONIA – monitorizare, diagnosticare și control integrate, orientate spre servicii: către fabrica conștientă de activele proprii și capabilă de autorecuperare – vizează realizarea unor uzine conștiente de activele proprii și capabile de autorecuperare prin intermediul unor dispozitive integrate, eterogene și omniprezente, care funcționează cu IPv6 și prin încorporarea unor servicii specializate, conectate prin componente middleware care valorifică abordarea orientată spre servicii. Această abordare va fi utilizată pentru prima dată în industrie în vederea sprijinirii proceselor de monitorizare, diagnosticare, pronosticare și control continuu al activelor, indiferent de amplasamentul lor fizic. Proiectul va reduce costurile de întreținere și va crește perioada de disponibilitate a utilajelor de producție în cazurile de utilizare specificate, dar și în alte industrii, întrucât tehnologia este generică, iar soluțiile sunt concepute astfel încât să poată fi aplicate sistemelor de producție actuale. Participare (inclusiv a IMM-urilor) || Număr total de participanți (propuneri de proiecte complete): 631 Participanți la proiectele finanțate: 326 Număr de IMM-uri participante la proiectele finanțate: 106 – 32,5 % din numărul participanților la proiectele finanțate, cu o rată de succes de 47 % Participanți la proiectele finanțate, pe categorii: organizații de cercetare/instituții de învățământ superior sau secundar – 108; întreprinderi private cu scop lucrativ – 112 Participare la proiectele finanțate, defalcată pe țări: 18 țări implicate. Tabelul de mai jos prezintă țările cu cele mai bune performanțe în 2012: Distribuția geografică a proiectelor selectate pentru finanțare – Cei mai importanți actori || ES || 45 || IT || 44 || FR || 38 || DE || 37 || NL || 32 || || 196 || ENIAC Agenda strategică de cercetare (ASC) || Programul de lucru anual pe 2012 se bazează pe „viziunea, misiunea și strategia pentru micro- și nanoelectronica europeană” stabilite împreună cu CATRENE. Punerea în aplicare a cererilor de propuneri || Număr de cereri de propuneri lansate în 2012: 2 Număr de propuneri prezentate (propuneri de proiecte complete): 17 Număr de propuneri eligibile (propuneri de proiecte complete): 17 Număr de propuneri finanțate: 11 Portofoliu global de proiecte: 50 Povești de succes: În cadrul proiectului IMPROVE, partenerii au dezvoltat modele de calcul pentru comportamentul și istoricul echipamentelor, făcând posibile metrologia virtuală, întreținerea predictivă și planurile de control adaptabile destinate îmbunătățirii producției, a stabilității și a reproductibilității, precum și a eficienței generale de fabricație a plachetelor. Conform coordonatorului acestui proiect, „în cadrul proiectului IMPROVE, șase producători care își desfășoară activitatea în Europa au colaborat cu 14 laboratoare de cercetare – instituționale și academice – și cu 10 furnizori de soluții industriale, pentru a face ca stadiul actual al tehnologiei din științele de fabricație să evolueze considerabil și pentru a se pregăti să concureze prin eficiență și inovare”. Legat de proiectul IMPROVE au fost publicate peste 90 de lucrări care au fost citate ulterior, dovedindu-li-se astfel valoarea. Schimburile cu alte proiecte ENIAC au permis dezvoltarea ulterioară și punerea în practică a rezultatelor obținute. Litografia este tehnologia esențială pentru gravarea dispozitivelor semiconductoare. Complexitatea și costul echipamentelor cresc rapid, pe măsură ce scade dimensiunea modelului. Pentru a extinde tehnologia curentă a litografiei cu imersie, în măsura posibilului, până la nodul tehnologic de 22 nm, cei 12 parteneri participanți la proiectul LENS au făcut ca multiplele fațete ale tehnologiei să progreseze considerabil prin utilizarea dublei expuneri. LENS a demonstrat cu succes aplicabilitatea tehnologiei curente a litografiei cu imersie cel puțin pentru încă două noduri tehnologice, utilizând tehnici de dublă expunere sau de dublare a pasului (pitch), „permițând astfel dezvoltarea la timp și eficientă din punct de vedere economic a următoarelor generații de dispozitive semiconductoare”. Participare (inclusiv a IMM-urilor) || Număr total de participanți (propuneri de proiecte complete): 360 Participanți la proiectele finanțate: 247 Număr de IMM-uri participante la proiectele finanțate: 58 – 23 % din numărul participanților la proiectele finanțate, cu o rată de succes de 83 % Participanți la proiectele finanțate, pe categorii: organizații de cercetare – 39; instituții de învățământ superior sau secundar – 42; întreprinderi private cu scop lucrativ – 108 Participare la proiectele finanțate, defalcată pe țări: 21 de țări implicate. Tabelul prezintă țările cu cele mai bune performanțe în 2012: Distribuția geografică a proiectelor selectate pentru finanțare – Cei mai importanți actori || FR || 30 || NL || 20 || DE || 19 || AT || 15 || IT || 7 || || 91 || 4. Provocări și perspective Pe deplin conștientă de importanța ITC ca instrumente pentru o executare mai eficientă a programelor de cercetare ale Uniunii, Comisia a abordat, în propunerile sale privind ITC din cadrul programului Orizont 2020, toate deficiențele identificate sau domeniile care necesită eventuale îmbunătățiri. Experții independenți implicați în primele evaluări intermediare au identificat câteva provocări majore pentru IC ITC. Printre recomandările formulate de experții externi se numără îmbunătățirea comunicării cu cetățenii, stabilirea unor indicatori-cheie de performanță și delegarea mai multor responsabilități de gestionare curentă de la consiliile de conducere către directorii executivi ai IC. Recomandările ar trebui puse în aplicare în totalitate înainte de încheierea celei de a doua runde de evaluări intermediare. În 2012, IC ITC au progresat considerabil în ceea ce privește activitățile de îmbunătățire a comunicării cu părțile interesate și vizibilitatea publică a acțiunilor lor. Procentul relativ ridicat de membri ai publicului care au participat la consultările deschise online – în medie 25 % dintre respondenți în cazul Clean Sky, FCH și IMI – poate fi considerat un semn de creștere a conștientizării cu privire la sfera de acțiune și la activitățile IC ITC. IC și-au sporit vizibilitatea și au ridicat standardele principalelor lor instrumente de comunicare (de exemplu, site-urile internet). De asemenea, IC ITC au stabilit indicatori-cheie de performanță (key performance indicators – KPI), care sunt utilizați în mod constant pentru a monitoriza progresele structurilor administrative și pentru a le verifica performanța în punerea în aplicare a fiecărei agende strategice de cercetare și inovare. IMI a stabilit indicatori-cheie de performanță și de rezultate pentru două priorități majore: punerea în aplicare a ASC și performanțele biroului programului. Indicatorii sunt legați, în principal, de obiectivele stabilite în planul anual de punere în aplicare și acestora li se atribuie obiective-țintă specifice. În 2012, pe lângă setul obișnuit de indicatori, IMI a efectuat o analiză bibliometrică a proiectelor în derulare, cu scopul de a colecta informații suplimentare cu privire la rezultatele cercetării. Performanța IC în ceea ce privește execuția bugetară este monitorizată din perspectiva „duratei de acordare a granturilor” (time to grant – TtG) și a „duratei de efectuare a plății” (time to pay – TtP). În 2012, TtP în cazul plăților întârziate pentru costurile de funcționare s-a redus cu aproximativ 30 % în comparație cu 2011. Și Clean Sky a stabilit KPI, care sunt prezentați în raportul anual de activitate prin intermediul unui tablou de bord de monitorizare. Acești KPI se axează în principal pe evaluarea participării IMM-urilor din perspectiva numărului și a alocărilor bugetare, pe rata de succes a temelor de cercetare lansate prin intermediul cererilor de propuneri, pe timpul investit în finalizarea acordurilor de grant și în raportarea pentru parteneri și membri, pe execuția bugetului, pe planificarea auditului și pe urmărirea acțiunilor ulterioare acestuia. Cei 17 KPI monitorizați în tabloul de bord pe 2012 arată o performanță destul de bună a IC ITC, în special în ceea ce privește realizarea activităților de cercetare și participarea IMM-urilor. FCH a introdus „indicatori operaționali” (IO) pentru monitorizarea progreselor înregistrate de activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică; aceștia sunt comparați cu indicatorii de rezultate, utilizându-se obiectivele și cele mai recente rezultate cunoscute. IO vizează: (i) evaluarea obstacolelor tehnologice și de altă natură din calea comercializării tehnologiilor FCH și (ii) monitorizarea aspectelor legate de diseminarea și utilizarea rezultatelor în vederea comercializării. În acest scop, nivelul de participare al industriei și al IMM-urilor este verificat îndeaproape, ca procent din finanțarea acordată. TtP s-a îmbunătățit considerabil în 2012 în comparație cu anii anteriori, în special în cazul experților (89 % din plăți s-au efectuat la timp în 2012, față de numai 62 % în 2011). Mai mult, 100 % din plățile aferente acordurilor de grant au fost efectuate la timp. ENIAC a introdus KPI pentru a monitoriza agenda de cercetare, ecosistemul, aspectele legate de etică, angajamentele IC și timpul de execuție (timpul scurs de la adoptarea deciziei de finanțare de către consiliul autorităților publice până la efectuarea primei plăți către fiecare beneficiar). Cel din urmă indicator a rămas stabil în 2012, după ce crescuse constant în anii anteriori. ARTEMIS utilizează KPI în cadrul său de control intern. În 2012, această IC ITC și-a măsurat pentru prima dată performanța cu ajutorul unor KPI organizaționali bine definiți (TtG, TtP, numărul proiectelor evaluate, numărul activităților de diseminare și timpul scurs până la primirea certificatelor de încheiere de proiect/a rapoartelor de audit din partea autorităților de finanțare naționale); pentru 2013 au fost planificate măsuri suplimentare. Având în vedere creșterea rapidității și progresele realizate în ceea ce privește finalizarea acordurilor de grant, IC au înregistrat în general TtG mai bune decât în anul anterior și au arătat că se încadrează în grafic, chiar dacă nu și-au îndeplinit întotdeauna obiectivele. În cazul Clean Sky, TtG a scăzut cu două luni, însă nu a atins încă standardul de opt luni pentru TtG stabilit în planul anual de punere în aplicare. IMI și-a redus considerabil TtG între cererile de propuneri 4 și 6 (de la aproximativ 360 la 160 de zile); la această realizare a contribuit parțial și tipologia cererilor de propuneri 5 și 6. În cazul ENIAC, timpul scurs de la lansarea cererii de propuneri până la data închiderii ofertelor a fost în medie de 11 și, respectiv, 10 luni pentru cererile de propuneri 2012-1, respectiv 2012-2. În cazul ARTEMIS, modul de măsurare a TtG este încă în curs de dezbatere cu Curtea de Conturi, în principal din cauza procedurii de depunere și evaluare în două etape. Este probabil ca deciziile recente să stabilească TtG ca perioada scursă de la încheierea fazei de depunere a propunerii de proiect complete până la semnarea acordului de grant. Din perspectiva acestui mod de măsurare, ARTEMIS și-a îmbunătățit TtG în 2012, ajungând la o medie de 12 luni, ceea ce reprezintă o scădere cu peste 10 %. Pentru FCH nu există în prezent informații disponibile cu privire la TtG. Cea de a doua evaluare intermediară va constitui modalitatea corectă de evaluare a caracterului adecvat și a calității KPI utilizați de IC, precum și a progreselor înregistrate în raport cu țintele și obiectivele stabilite. Dintr-o perspectivă generală, este deja posibil să se cântărească o serie de beneficii care influențează mediul științific și industrial din Europa, după cum se arată în continuare. IMM-urile sunt atrase de temele de cercetare ale IC ITC, în special datorită stabilității și continuității mediilor de cercetare și inovare, mecanismelor de finanțare și implicării unor lanțuri valorice mai extinse. În total, IMM-urile au primit în jur de 170 de milioane EUR, ceea ce reprezintă aproximativ 27 % din finanțarea UE disponibilă după evaluare. Această creștere se datorează parțial rolului jucat de IMM-uri într-una dintre activitățile majore lansate de IMI în 2012: European Lead Factory, în cadrul căreia s-au acordat IMM-urilor peste 55 de milioane EUR. După cum s-a raportat la punctul 3.2, ITC au făcut față provocării de a deveni o modalitate atractivă de realizare a cercetării pentru IMM-uri, întrucât acestea din urmă pot beneficia de participarea la medii de lucru specifice, de teme de cercetare clar orientate spre piață și de IC ca instrumente care răspund mai bine necesităților lor. Angajamentul industriei față de îndeplinirea obiectivelor generale a rămas stabil, în pofida contextului macroeconomic dificil din UE. Acest lucru a adus după sine alocarea stabilă a fondurilor și implicarea în procesul decizional strategic. Atât pentru întreprinderile mari, cât și pentru IMM-uri, IC ITC reprezintă instrumentul preferat de scurtare a timpului de pătrundere pe piață, de extindere a competențelor tehnologice și de valorificare a unor rețele de parteneri determinate de piață, care acoperă întregul lanț valoric. Dintr-o perspectivă mai amplă, participarea generală a părților interesate este în continuare bine echilibrată și toate părțile au fost implicate în activitățile de cercetare ale IC ITC. S-au depus eforturi în vederea atragerii unor organizații din țările mai puțin reprezentate, care au însumat aproximativ 6 % din totalul participanților la proiectele finanțate. În urma actualizărilor majore din 2011, agendele strategice de cercetare și inovare ale IC ITC au fost completate cu obiective ambițioase pe o perioadă mai lungă de timp, incluzând în prezent o abordare mai ambițioasă a inovării, în conformitate cu programul Orizont 2020. Legăturile cu strategia prezentată de Comisie odată cu noul program-cadru vor asigura coerența și vor facilita alinierea acțiunilor UE la obiectivul global de creștere a competitivității industriei, de excelență în știință și de creștere economică și creare de locuri de muncă. Privind către viitor și către alinierea la prioritățile UE în materie de climă și energie, IC ITC vizate vor fi invitate să demonstreze că au un impact pozitiv din punctul de vedere al unei economii competitive, cu emisii scăzute de dioxid de carbon. În special agendele strategice de cercetare și inovare ale întreprinderilor comune FCH și Clean Sky vor trebui să pună un accent mai puternic pe aspectele de mediu și să își măsoare realizările în consecință. IC ITC au fost confirmate ca inițiative europene ambițioase, având potențialul de a fi recunoscute ca modele de parteneriat public-privat. Acest potențial a fost recunoscut inclusiv într-o serie de consultări desfășurate în 2012 ca parte a lucrărilor pregătitoare realizate în vederea extinderii mandatului IC ITC actuale în cadrul programului Orizont 2020. În special consultările deschise cu părțile interesate, ale căror rezultate sunt incluse în evaluarea de impact anexată pachetelor legislative reînnoite, sprijină puternic continuarea IC ITC în cadrul programului Orizont 2020 și evidențiază o serie de realizări pozitive. Respondenții au subliniat în special valoarea adăugată europeană clară a parteneriatelor public-privat în anumite sectoare tehnologice[5]. A continuat procesul de consolidare administrativă a IC, în special dezvoltarea cadrelor de control intern, înregistrându-se progrese semnificative în ceea ce privește mecanismele de control. S-au finalizat o serie de audituri ex-post ale beneficiarilor și s-au pregătit audituri privind contribuțiile în natură ale membrilor din sectorul industrial. În 2012, ca parte a planurilor lor de audit, ENIAC și ARTEMIS au continuat să coopereze în vederea colectării de informații cu privire la practicile de audit aplicate la nivelul statelor membre. Toate IC și-au îmbunătățit funcțiile logistice și de tehnologia informației (TI); în special Clean Sky, FCH și IMI au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește armonizarea sistemelor TI ale IC și elaborarea planurilor de asigurare a continuității activității. În plus, în cursul anului 2012 a fost îmbunătățit accesul la CORDA și au fost efectuate teste la nivel de sistem. Pentru viitor, rămân deschise o serie de provocări: 1. Sarcina administrativă Problema dimensiunii relativ reduse a IC și a costurilor lor de funcționare relativ ridicate reprezintă încă o provocare majoră. Comisia Europeană și IC elaborează soluții prin care să ofere viitoarelor IC ITC instrumentele necesare pentru a obține rezultate mai bune și a-și concentra eforturile pe punerea în aplicare a agendelor strategice de cercetare și inovare (de exemplu, să urmeze sugestia Curții de Conturi de a-și pune resursele în comun). 2. Menținerea nivelului de angajament din partea industriei și a statelor membre Angajamentul industriei și al statelor membre este un factor-cheie pentru demonstrarea succesului IC ITC. Acesta va asigura nu numai îndeplinirea obiectivelor până la încheierea programului, ci și un efect de levier corespunzător prin combinarea finanțării europene și naționale cu investițiile din partea industriei. Indiferent de mecanismele de finanțare, în ultimii ani au apărut anumite dificultăți în echilibrarea fondurilor din partea industriei și a statelor membre, iar această tendință s-a inversat abia în 2012, nu în ultimul rând datorită unei flexibilități sporite a operațiunilor și faptului că acest parteneriat în formare începe să se maturizeze, consolidându-se încrederea reciprocă între parteneri. 3. Integrarea efectivă a rezultatelor obținute în cadrul proiectelor de cercetare în sistemul de comunicare și de diseminare al Comisiei Acest aspect devine din ce în ce mai important pe măsură ce IC avansează în realizarea activităților de cercetare, iar PC7 se apropie de sfârșit. Informațiile privind rezultatele cercetărilor efectuate de IC ITC ar trebui integrate în temele de cercetare corespunzătoare în cooperare, pentru a fi evaluate ca un întreg. Pentru a realiza acest lucru, cooperarea dintre IC ITC și departamentele Comisiei, precum și compatibilitatea tehnică a sistemelor TI trebuie să devină o prioritate. În vederea consolidării politicii privind noile moduri de gestionare în cadrul Comisiei Europene, în contextul programului Orizont 2020 este probabil ca întreprinderilor comune să li se solicite să adopte instrumente și proceduri de lucru care să permită tuturor părților implicate să evalueze în mod constant rezultatele și să le utilizeze astfel încât întreprinderile comune și agențiile executive să progreseze în punerea în aplicare a programului, iar Comisia să poată elabora politici adecvate pentru a face față provocărilor. Rezumând experiența acumulată în primii ani de autonomie a tuturor întreprinderilor comune, se pot sublinia următoarele rezultate de succes[6]: Printre reușitele anului 2012 se numără reducerea costurilor de producție și de întreținere în aeronautică, identificarea unor noi modele de interpretare a datelor și a unor noi biomarkeri în farmaceutică, brevetarea de dispozitive, introducerea de noi produse pe piață în domeniul hidrogenului și al pilelor de combustie, lansarea unor importante linii-pilot de producție de dispozitive nanoelectronice în Europa și deschiderea companiilor concurente către partenerii lor industriali (de exemplu, prin intermediul unei baze de date centrale a rezultatelor). Toate acestea demonstrează că IC ITC sunt capabile nu numai să depășească dificultățile tehnice, ci și să impulsioneze mediul industrial și de cercetare. ITC continuă, în ritm constant, să își îndeplinească obiectivele în domeniul cercetării și dincolo de acesta. Se întrevăd rezultate promițătoare, participarea IMM-urilor a fost semnificativă și s-a asigurat o participare amplă din întreaga Europă. Mai mult, în cadrul cererilor de propuneri s-au depus în mod constant proiecte de calitate. În ceea ce privește gestionarea, IC ITC au câștigat în rapiditate. În 2012 s-a redus în general durata de acordare a granturilor (TtG), care este în prezent de 11,6 luni în medie, luându-se în considerare rezultatele întreprinderilor comune Clean Sky, IMI, ARTEMIS și ENIAC. Acest rezultat se înscrie pe aceeași linie cu TtG mediu din cadrul DG RTD și DG CNECT, care este de aproape 12 luni. De asemenea, în 2012 a crescut vizibilitatea IC ITC, nu numai în rândul părților interesate, ci și la nivel general. IC ITC au început să fie privite ca actori relevanți la nivel mondial în domeniile lor tehnologice. Realizările IC ITC au început să fie monitorizate și evaluate în funcție de un set de KPI formulați în așa fel încât să le reflecte diversitatea. Urmează să fie efectuată în curând o comparație globală. IC ITC ar trebui să își mențină și chiar să își sporească simplitatea, deschiderea și accesibilitatea față de toți potențialii beneficiari. Ar trebui să se acorde în continuare o atenție deosebită noilor participanți din țările mai puțin reprezentate și IMM-urilor. Strategia generală de creare de parteneriate cu industria ar trebui consolidată, iar activitățile și realizările IC ITC ar trebui analizate într-un cadru global, care să includă platformele tehnologice europene și parteneriatele public-privat de tip contractual înființate în cadrul planului european de redresare economică. La evaluarea impactului IC ITC asupra realizării activităților de cercetare și inovare la nivel european, analizele viitoare vor face referire la criteriile stabilite în programul Orizont 2020. În acest sens, experiența IC ITC de până în prezent va fi evaluată și din perspectiva criteriilor stabilite pentru înființarea viitoarelor parteneriate public-privat. O altă perspectivă interesantă asupra progreselor înregistrate până în prezent va fi oferită de cea de a doua evaluare intermediară, care va analiza perioada scursă de la înființare până în 2013 și care se va publica sub forma unui raport separat până în noiembrie 2013. [1] Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013), JO L 412, 30.12.2006, p. 1. [2] A se vedea COM(2013) 494, adoptată la 10 iulie 2013. [3] Prezentul raport nu face referire la IC SESAR. Deși are același temei juridic ca și celelalte întreprinderi comune, IC SESAR este înființată în cadrul PC7 și al programelor privind rețelele transeuropene de transport, pentru o perioadă de timp diferită, și are mecanisme de guvernanță și de raportare diferite de cele ale celorlalte IC. [4] Acesta reunește 12 responsabili pentru demonstratorii tehnologici integrați (DTI) și principalele institute de cercetare aeronautică din Europa. [5] În documentul de lucru al serviciilor Comisiei, anexat prezentului raport, sunt prezentate informații suplimentare privind participarea la consultările deschise online lansate de Comisia Europeană în iulie 2012. [6] A se vedea secțiunea referitoare la punerea în aplicare a cererilor de propuneri pentru IC ITC în cauză, în documentul de lucru al serviciilor Comisiei anexat.