[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 19.9.2007

COM(2007) 535 final

2004/0156 (COD)

Propunere modificată de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

privind continuarea punerii în aplicare a programelor europene de radionavigaţie prin satelit (EGNOS şi Galileo)

(prezentată de Comisie)

Expunere de motive

1) Propunerea de regulament adoptată de Comisie în luna iulie 2004

La 14 iulie 2004, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului cu privire la punerea în aplicare a fazelor de implementare („déploiement” - în original în limba franceză) şi de exploatare a programului european de radionavigaţie prin satelit[1]. Această propunere avea două obiective principale.

În primul rând, deoarece programul Galileo ajunsese la un stadiu avansat de maturitate şi depăşea cu mult cadrul unui simplu proiect de cercetare, se impunea fundamentarea sa pe un instrument juridic specific, coerent cu viitorul program spaţial european şi mai apt de a satisface necesităţile acestuia, răspunzând în acelaşi timp mai bine preocupărilor legate de buna gestiune financiară.

În al doilea rând, propunerea se referea la finanţarea părţii din programul Galileo care revenea bugetului comunitar pe perioada cuprinsă în cadrul financiar 2007-2013. Propunerea menţiona o intervenţie financiară a Comunităţii Europene de ordinul unui miliard de euro pentru perioada de la 1 ianuarie 2007 la 31 decembrie 2013.

La 21 aprilie 2005, Consiliul a ajuns la un acord (orientare generală parţială) asupra propunerii de regulament a Comisiei, cu excepţia aspectelor bugetare, aprobarea definitivă depinzând de rezultatele dezbaterii asupra cadrului financiar 2007-2013. Modificarea principală introdusă de Consiliu a vizat includerea programului EGNOS în propunerea de regulament.

Parlamentul a examinat, de asemenea, textul în primă lectură şi, la 5 septembrie 2005, s-a pronunţat, în ansamblu, de manieră foarte pozitivă asupra acestuia. La fel ca şi Consiliul, Parlamentul a dorit introducerea programului EGNOS în propunerea de regulament.

Este important de subliniat că, la momentul la care Comisia a adoptat propunerea de regulament, în luna iulie 2004, se avea în vedere că fazele de implementare şi de exploatare ale programului Galileo urmau să facă obiectul concesionării către sectorul privat. Participarea financiară a Comunităţii Europene urma să fie, în acest cadru, limitată la o treime a costului implementării sistemului şi la vărsarea de subvenţii anuale viitorului concesionar în primii ani de exploatare a acestuia.

2) Schimbările intervenite în derularea programului

În faţa dificultăţilor apărute în negocierile privind contractul de concesiune, Consiliul Transporturi din 22 martie 2007 a cerut în mod expres Comisiei să evalueze ansamblul progreselor înregistrate în privinţa proiectului Galileo, să prezinte în cel mai scurt timp soluţii posibile privind mijloacele de garantare a angajamentelor financiare publice pe termen lung, să prevadă un scenariu pentru punerea la dispoziţie în scurt timp a serviciilor sistemului de navigaţie prin satelit EGNOS şi, de asemenea, să evalueze progresele în negocierile privind contractul de concesiune şi să prezinte scenarii alternative detaliate.

În rezoluţia adoptată la 26 aprilie 2007[2], Parlamentul European a formulat o solicitare similară, în special pentru îmbunătăţirea gestionării publice a programului prin garantarea responsabilităţii politice clare şi a rolului conducător al Comisiei Europene.

Comisia a răspuns solicitărilor Parlamentului şi Consiliului în comunicarea pe care a adoptat-o la 16 mai 2007[3]. În primul rând, Comisia a solicitat Consiliului şi Parlamentului să ia act de eşecul negocierilor privind contractul de concesiune, să reafirme necesitatea punerii în funcţiune a unui sistem independent de navigaţie prin satelit şi să confirme că sistemul Galileo, prin caracteristicile sale, răspunde plenar, din acest punct de vedere, ambiţiilor Uniunii Europene. Pentru a asigura o continuare satisfăcătoare a programului, Comisia a făcut apoi următoarele propuneri:

- Asigurarea, integral de către Comunitate, a implementării a constelaţiei complete a sistemului Galileo, exploatarea ulterioară a sistemului putând face obiectul unui parteneriat public-privat.

- Desemnarea Agenţiei Spaţiale Europene ca antreprenor pentru implementarea sistemului. Agenţia ar urma să acţioneze în numele Uniunii Europene, sub autoritatea şi potrivit normelor acesteia din urmă.

- Consolidarea şi restructurarea guvernanţei publice a programelor europene GNSS prin atribuirea Comisiei, în calitate de reprezentant al Comunităţii Europene, a responsabilităţii politice şi a rolului conducător.

- Acţiune imediată pentru ca EGNOS, care urmează să intre în faza sa operaţională la începutul anului 2009 să îşi poată oferi serviciile ca servicii precursoare ale serviciilor oferite de Galileo.

Comisia a arătat, în mai 2007, că noul scenariu propus este singurul care va permite punerea completă în exploatare a sistemului Galileo la sfârşitul anului 2012. Arborele de decizie politică avut în vedere în prezent conduce la împingerea acestei date spre mijlocul anului 2013. De asemenea, acest arbore decizional necesită un angajament bugetar de 3,4 miliarde de euro pentru perioada 2007-2013, ceea ce înseamnă cu 2,4 miliarde de euro mai mult decât suma prevăzută iniţial în propunerea adoptată de Comisie la 14 iulie 2004. Această creştere substanţială a contribuţiei bugetare comunitare rezultă în principal din asumarea în totalitate a implementării sistemului de către Comunitatea Europeană.

În urma comunicării Comisiei, Consiliul Transporturi a adoptat în luna iunie 2007 o rezoluţie prin care îşi dă în mare măsură acordul asupra propunerilor Comisiei. Consiliul, în special:

- concluzionează că negocierile privind contractul de concesiune au eşuat şi că trebuie oprite;

- solicită Comisiei să continue punerea în aplicare a unui sistem EGNOS omologabil, ale cărui servicii să fie disponibile începând cu 2008;

- confirmă interesul pe care îl prezintă Galileo ca proiect fundamental al Uniunii Europene şi susţine implementarea sistemului Galileo pentru sfârşitul anului 2012;

- convine că punerea în aplicare a implementării sistemelor Galileo şi EGNOS de către sectorul public necesită o finanţare publică suplimentară;

- cere Comisiei să îi prezinte, înainte de luna septembrie 2007, propuneri detaliate privind finanţarea, privind politica de urmat în materie de aprovizionare care trebuie să ţină seama în acelaşi timp de progresul înregistrat şi de nevoia de concurenţă; privind locul rezervat sectorului privat în faza de exploatare şi, în fine, pentru asigurarea unei gestionări sănătoase a programului de către sectorul public, bazat pe repartizarea clară a responsabilităţilor între Comisie, Agenţia Spaţială Europeană, autoritatea de supraveghere a sistemului GNSS european, a statelor membre şi a Consiliului.

Parlamentul, în rezoluţia sa din 20 iunie 2007[4], a susţinut, de asemenea, propunerile înaintate de Comisie în comunicarea sa din 16 mai 2007, în special în ceea ce priveşte finanţarea comunitară a programelor şi necesitatea îmbunătăţirii guvernanţei lor publice.

3) Propunerile de modificare a textului prezentat iniţial de Comisie

Propunerile formulate de Comisie pentru modificarea propunerii sale iniţiale de regulament ţin seama atât de renunţarea la schemei de realizare a fazei de implementare prin concesionare, cât şi de diferitele observaţii exprimate de Parlamentul European şi de Consiliu.

În primul rând, textul modificat integrează complet programul EGNOS şi îl identifică, alături de programul Galileo, drept unul dintre pilonii politicii europene în materie de radionavigaţie prin satelit. Cele două sisteme şi programe sunt, de altfel, clar definite.

În al doilea rând, textul propus ţine seama de renunţarea la schema de concesionare pentru faza de implementare a programului Galileo şi de asumarea integrală a aceste faze de către Comunitatea Europeană. Valoarea resurselor bugetare necesare pentru finanţarea celor două programe în perioada de la 1 ianuarie 2007 la 31 decembrie 2013 se stabileşte la 3 405 milioane de euro. Suma de 1 005 milioane de euro este deja prevăzută în programarea financiară existentă (2007-2013) în conformitate cu propunerea legislativă a Comisiei pentru punerea în aplicare a fazelor de implementare şi exploatare ale programului Galileo[5]. Se propune suplimentarea sumei susmenţionate cu 2 100 milioane de euro. Eliberarea acestei sume va face obiectul unei rectificări a cadrului financiar actual (2007-2013). Fondurile provin din marjele neutilizate la rubricile 2 şi 5 pentru anii 2007 şi 2008. În consecinţă, textul propunerii modificate va stabili la 3 105 milioane de euro suma care trebuie prevăzută în bugetul comunitar pe perioada 2007-2013 pentru programele GNSS europene. La finanţarea acestor costuri va contribui, de asemenea, o sumă de 300 milioane de euro disponibilă pentru programele GNSS europene[6] în cel de-al şaptelea Program-cadru de cercetare şi dezvoltare.

Suma acoperă, de asemenea, costurile legate de întârzierile intervenite în derularea fazei de dezvoltare a programului Galileo, care nu va fi finalizată decât în 2010. În fine, concluziile studiilor efectuate recent[7] de Comisie arată că faza de implementare a sistemului Galileo ar putea fi încheiată la mijlocul anului 2013.

În al treilea rând, textul permite exploatarea comercială a sistemului EGNOS începând cu anul 2009, cu o întârziere de un an datorită lucrărilor de pre-calificare în curs.

În al patrulea rând, textul propus vizează îmbunătăţirea guvernanţei publice a programelor. Punerea sub semnul întrebării a negocierilor pentru contractul de concesiune a antrenat un vid juridic în privinţa autorităţii de supraveghere pe parcursul fazelor de implementare şi de exploatare a programului Galileo, deoarece sarcinile încredinţate autorităţii prin Regulamentul (CE) nr.1321/2004[8] vizau, în principiu, selecţionarea concesionarului. Din acest motiv, Comisia trebuie să prezinte o propunere de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1321/2004 deîndată ce Uniunea Europeană adoptă deciziile cu caracter politic care se impun, în scopul de a asigura un cadru solid şi coerent pentru guvernanţa publică a programelor.

O serie de măsuri pot fi luate deja. Textul propus consolidează guvernanţa publică în două moduri:

- pe de o parte, prin faptul că prevede o repartizare strictă a competenţelor între Comunitatea Europeană reprezentată de Comisie, autoritatea europeană de supraveghere GNSS şi Agenţia Spaţială Europeană, şi atribuie Comisiei sarcina punerii în aplicare a programelor. În ceea ce priveşte autoritatea europeană de supraveghere GNSS, în afară de rolul său esenţial de a facilita introducerea pe pieţele comerciale a serviciilor oferite de respectivele sisteme, aceasta asistă Comisia în toate chestiunile legate de punerea în aplicare a programelor. În ceea ce priveşte aspectele tehnice, acestea sunt încredinţate Agenţiei Spaţiale Europene. Contractele încheiate de aceasta din urmă trebuie să respecte normele comunitare în materie de contracte publice;

- pe de altă parte, prin faptul că prevede instituirea unui Comitet pentru Programele GNSS Europene care să asiste Comisia la aplicarea prezentului regulament şi care să garanteze gestionarea unică a programelor, o rapiditate crescută în luarea de decizii şi acces egal la informaţii.

Punerea în aplicare a programelor trebuie să fie însoţită de stabilirea componentelor şi resurselor adecvate. Între altele, sarcinile care urmau să fie încredinţate concesionarului, vor trebui acum îndeplinite de Comisia Europeană, cu sprijinul unor experţi independenţi, experţi din statele membre şi al unei echipe specializate.

4) Concluzii

Având în vedere schimbările intervenite în derularea programului Galileo de la începutul anului 2007, în special asumarea directă de către Comunitatea Europeană a responsabilităţii pentru implementarea sistemului şi costul suplimentar de 2 100 milioane euro care rezultă din aceasta pentru bugetul comunitar în cadrul financiar 2007-2013, este necesar să se aducă modificări la propunerea de regulament adoptată de Comisie la 14 iulie 2004[9].

2004/0156 (COD)

Propunere modificată de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

privind continuarea punerii în aplicare a programelor europene de radionavigaţie prin satelit (EGNOS şi Galileo)

PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul 156,

având în vedere propunerea Comisiei[10],

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European[11],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[12],

în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat[13].

întrucât:

(1) Politica europeană în domeniul radionavigaţiei prin satelit are drept scop dotarea Comunităţii Europene cu două sisteme de radionavigaţie prin satelit (GNSS). Aceste sisteme sunt puse în aplicare, respectiv, prin programele EGNOS şi Galileo. Fiecare dintre cele două infrastructuri include sateliţi şi staţii terestre.

(2) Programele EGNOS şi GALILEO satisfac plenar exigenţele principiului subsidiarităţii. Punerea în funcţiune a unor infrastructuri de radionavigaţie prin satelit depăşeşte capacităţile financiare şi tehnice ale oricărui stat membru care ar face acest lucru acţionând separat, iar nivelul comunitar este nivelul cel mai adecvat pentru punerea în aplicare cu succes a acestor programe care constituie un exemplu bun de valoare adăugată a Comunităţii Europene atunci când îşi defineşte precis obiectivele şi resursele.

(3) Programul Galileo vizează punerea în funcţiune a primei infrastructuri mondiale de radionavigaţie şi de localizare prin satelit concepută special în scopuri civile. Sistemul rezultat din programul Galileo este complet independent de alte sisteme existente sau care ar putea fi create în lume.

(4) Programul EGNOS vizează îmbunătăţirea calităţii semnalelor sistemului american GPS şi al sistemului rusesc GLONASS în scopul asigurării fiabilităţii pe o zonă geografică vastă.

(5) Parlamentul European, Consiliul şi Comitetul Economic şi Social European au susţinut în mod constant şi fără ezitare programele GNSS europene.

(6) Radionavigaţia prin satelit este o tehnologie care permite îmbunătăţirea vieţii cotidiene a cetăţenilor europeni într-un număr mare de domenii. Dezvoltarea sa se înscrie pe deplin în cadrul Strategiei Lisabona şi al altor politici comunitare precum aceea în domeniul transporturilor astfel cum este prezentată în Cartea albă[14] a Comisiei, în special în ceea ce priveşte gestionarea transportului de mărfuri, tarifarea infrastructurilor şi siguranţa rutieră.

(7) Programele GNSS europene constituie unul dintre proiectele prioritare reţinute în cadrul iniţiativei de creştere propusă de Comisie şi avizată de Consiliul European. El este, în acelaşi timp, considerat drept una dintre realizările principale ale viitorului program spaţial european, astfel cum se menţionează în comunicarea privind politica spaţială europeană[15].

(8) Programul Galileo cuprinde o fază de definire, o fază de dezvoltare, o fază de implementare şi o fază de exploatare. Faza de implementare ar trebui să înceapă în 2008 şi să se termine în 2013. Sistemul ar trebui să fie operaţional la mijlocul anului 2013.

(9) Fazele de definire şi de dezvoltare ale programului Galileo, care constituie partea din program consacrată cercetării, au fost finanţate în proporţie semnificativă de la bugetul comunitar pentru reţelele transeuropene. Faza de implementare trebuie finanţată integral de Comunitatea Europeană în absenţa unui veritabil angajament din partea sectorului privat. Exploatarea sistemului va putea face obiectul unor contracte de concesiune a serviciilor sau al unor contracte publice de servicii cu sectorul privat.

(10) Este important ca finanţarea sistemului EGNOS, care cuprinde toate elementele care permit asigurarea funcţionării, a durabilităţii şi a comercializării sale să fie asigurată de Comunitatea Europeană. Exploatarea sistemului EGNOS va putea face obiectul unui contract public de servicii cu sectorul privat până la integrarea sa în exploatarea sistemului Galileo.

(11) Regulamentul (CE) nr. 2236/95 al Consiliului din 18 septembrie 1995[16] de stabilire a normelor generale de acordare a ajutorului financiar comunitar în domeniul reţelelor transeuropene stabileşte normele aplicabile ajutorului financiar comunitar pentru sistemele de localizare şi navigaţie prin satelit.

(12) Regulamentul (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului din 12 iulie 2004[17] privind crearea unor structuri de gestionare a programelor europene de radionavigație prin satelit instituie Autoritatea europeană de supraveghere GNSS (denumită în continuare „Autoritatea de supraveghere”).

(13) În scopul de a garanta continuarea programelor Galileo şi EGNOS, este necesară punerea în aplicare a unui cadru financiar şi juridic corespunzător, care să permită Comunităţii Europene să continue să finanţeze aceste programe. Trebuie, de asemenea, indicată suma necesară, pe perioada de la 1 ianuarie 2007 la 31 decembrie 2013, pentru finanţarea sfârşitului fazei de dezvoltare, a fazei de implementare şi a începutului exploatării sistemelor Galileo şi EGNOS.

(14) Costurile de investiţii şi costurile de exploatare ale sistemelor Galileo şi EGNOS pentru perioada 2007-2013 sunt evaluate în prezent la 3,4 miliarde de euro la preţurile curente. Suma de 1 005 milioane de euro este deja prevăzută în programarea financiară existentă (2007-2013) în conformitate cu propunerea legislativă a Comisiei pentru punerea în aplicare a fazelor de implementare şi exploatare a programului Galileo[18]. Se propune suplimentarea sumei susmenţionate cu 2 100 milioane de euro. Eliberarea acestei sume va face obiectul unei rectificări a cadrului financiar actual (2007-2013). Fondurile provin din marjele neutilizate la rubricile 2 şi 5 pentru anii 2007 şi 2008. În consecinţă, textul propunerii modificate va stabili la 3 105 milioane de euro suma care trebuie prevăzută în bugetul comunitar pentru perioada 2007-2013 pentru programele GNSS europene. La finanţarea acestor costuri va contribui, de asemenea, o sumă de 300 milioane de euro disponibilă pentru programele GNSS europene[19] în cel de-al şaptelea Program-cadru de cercetare şi dezvoltare.

(15) Trebuie semnalat că respectivele costuri de investiţii şi costuri de exploatare ale sistemelor Galileo şi EGNOS, evaluate în prezent pentru perioada 2007-2013, nu iau în calcul obligaţiile financiare neprevăzute pe care ar trebui să le suporte Comunitatea, în special acelea legate de regimul de răspundere extracontractuală datorită regimului public al proprietăţii asupra sistemelor.

(16) Trebuie, pe de altă parte, ca veniturile provenind din exploatarea sistemelor Galileo şi EGNOS să fie percepute de către Comunitatea Europeană în scopul asigurării unei compensaţii pentru investiţiile finanţate. Cu toate acestea, contractele încheiate, eventual, cu sectorul privat pentru operarea acestor sisteme vor putea stipula un mecanism de repartizare a veniturilor.

(17) Buna guvernanţă publică a programelor Galileo şi EGNOS presupune, pe de o parte, că există o repartiţie strictă a competenţelor între Comunitatea Europeană, Autoritatea de supraveghere şi Agenţia Spaţială Europeană, şi, pe de alta, că punerea în aplicare a programelor este asigurată de Comunitatea Europeană, reprezentată de Comisie. Comisia trebuie să stabilească instrumentele corespunzătoare şi să dispună de resursele necesare, în special în materie de asistenţă.

(18) Rolul principal al Autorităţii de supraveghere este de a asista Comisia în toate aspectele legate de derularea programelor. Ea trebuie, de asemenea, să gestioneze fondurile alocate de Comisie în temeiul articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002[20] privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene, modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 al Consiliului din 13 decembrie 2006[21].

(19) Agenţia Spaţială Europeană, care dispune de expertiza necesară din punct de vedere tehnic, va încheia cu Comunitatea Europeană o convenţie multianuală privind aspectele tehnice legate de derularea programelor. În scopul de a permite Comisiei, ca reprezentant al Comunităţii Europene, să îşi exercite pe deplin puterea de control, convenţia trebuie să includă, în special, condiţiile generale de gestionare a fondurilor încredinţate Agenţiei Spaţiale Europene şi să prevadă că contractele încheiate în aplicarea convenţiei trebuie să respecte normele comunitare în materie de contracte publice. În acest cadru, este necesar să se ia în consideraţie în mod corespunzător progresul înregistrat şi investiţiile deja aprobate, precum şi, după caz, acordurile în vigoare.

(20) Pentru aplicarea prezentului regulament, Comisia trebuie să fie asistată de un comitet denumit „Comitetul pentru Programele GNSS Europene”. Având în vedere că preocuparea pentru o bună guvernanţă publică impune garantarea gestionării unice a programelor, rapiditate crescută în luarea de decizii şi accesul egal la informaţii, reprezentanţi ai Consiliul de administraţie ai Autorităţii de supraveghere trebuie asociaţi la activităţile Comitetului pentru Programele GNSS Europene.

(21) Având în vedere că programele europene de radionavigaţie prin satelit au ajuns la un stadiu avansat de maturitate, depăşind cu mult cadrul unor simple proiecte de cercetare, s-a impus fundamentarea lor pe o bază juridică specifică, mai aptă să satisfacă necesităţile acestora şi care să răspundă în acelaşi timp mai bine preocupărilor legate de buna gestiune financiară

(22) Prezentul regulament stabileşte, pentru continuarea programelor, o alocaţie financiară care constituie referinţa primară, în sensul punctului 37 din acordul interinstituţional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu şi Comisie cu privire la disciplina bugetară şi buna gestiune financiară, pentru autoritatea bugetară în cadrul procedurii bugetare anuale.

(23) Este necesar, de asemenea, ca Parlamentul European şi Consiliul să fie informate în mod periodic cu privire la punerea în aplicare a programelor Galileo şi EGNOS.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

OBIECTUL ŞI PRINCIPIILE GENERALE

Articolul 1

Sistemele şi programele GNSS europene

Programele EGNOS şi Galileo (denumite în continuare „programele”) cuprind toate activităţile necesare pentru definirea, dezvoltarea, validarea, construirea, exploatarea, reînnoirea şi ameliorarea, respectiv, a celor două sisteme europene de radionavigaţie prin satelit (GNSS), sistemul EGNOS şi sistemul rezultat din programul Galileo (denumite în continuare „sistemele”).

Sistemul EGNOS este o infrastructură care utilizează semnalele emise, iniţial, de sistemul american GPS şi sistemul rusesc GLONASS. EGNOS îmbunătăţeşte fiabilitatea într-o zonă geografică acoperind, în special, Europa. El cuprinde mai multe sarcini utile de navigaţie instalate pe sateliţi şi staţii terestre.

Sistemul rezultat din programul Galileo este o infrastructură GNSS autonomă care cuprinde o constelaţie de sateliţi şi staţii terestre.

Articolul 2

Obiectul

Prezentul regulament stabileşte modalităţile de continuare a punerii în aplicare a programelor, inclusiv acelea privind contribuţia financiară a Comunităţii Europene.

Articolul 3

Fazele programului Galileo

Programul Galileo cuprinde următoarele faze:

- o fază de definire în cursul căreia a fost proiectată structura sistemului şi au fost determinate componentele acestuia. Această fază a fost finanţată integral din fonduri comunitare provenind din al cincilea Program-cadru de cercetare şi dezvoltare;

- o fază de dezvoltare şi de validare care cuprinde construcţia şi lansarea primilor sateliţi, punerea în aplicare a primelor infrastructuri la sol, precum şi toate lucrările şi operaţiunile care permit validarea sistemului în zbor. Această fază este finanţată din fonduri comunitare şi din fonduri ale Agenţiei Spaţiale Europene;

- o fază de implementare care cuprinde punerea în aplicare a ansamblului infrastructurilor spaţiale şi terestre, precum şi operaţiunile legate de aceasta;

- o fază de exploatare care cuprinde gestionarea infrastructurii, întreţinerea, perfecţionarea constantă şi reînnoirea sistemului, operaţiunile de omologare şi de normalizare legate de program, comercializarea sistemului şi toate celelalte activităţi necesare dezvoltării sistemului şi bunei derulări a programului.

Articolul 4

Finanţarea programului Galileo

1. Faza de dezvoltare şi de validare este finanţată de Comunitatea Europeană şi de Agenţia Spaţială Europeană. Se prevede ca această fază să se încheie în cursul anului 2010.

2. Faza de implementare este finanţată integral de Comunitatea Europeană. Se prevede ca această fază să se deruleze între anii 2008 şi 2013.

3. Se prevede ca faza de exploatare să înceapă în 2013. Pe parcursul acestei faze, exploatarea sistemului va face, dacă este cazul, obiectul unor contracte de concesiune a serviciilor sau al unor contracte publice de servicii cu sectorul privat. Aceste contracte pot fi încheiate înainte de 2013. Contribuţia financiară a Comunităţii Europene la faza de exploatare va depinde de nivelul de participare a sectorului privat care decurge din conţinutul respectivelor contracte, după aprobarea prealabilă de către autoritatea bugetară.

4. Acordurile sau convenţiile încheiate de Comunitatea Europeană prevăd condiţiile şi modalităţile de participare, eventual, a unor state terţe la finanţarea suplimentară a programului.

Articolul 5

Exploatarea sistemului EGNOS

Exploatarea sistemului EGNOS cuprinde în principal administrarea acestei infrastructuri, întreţinerea, perfecţionarea constantă şi reînnoirea sistemului, operaţiunile de certificare şi de normalizare legate de program, precum şi comercializarea sistemului.

Articolul 6

Finanţarea exploatării sistemului EGNOS

1. Comunitatea Europeană asigură finanţarea exploatării sistemului EGNOS, fără a aduce atingere unei eventuale participări a sectorului privat.

2. Ca o prioritate, exploatarea sistemului EGNOS va face, iniţial, obiectul unui contract public de servicii cu sectorul privat. Ulterior, exploatarea sistemului EGNOS va face parte integrantă din faza de exploatare a sistemului Galileo.

CAPITOLUL II

CONTRIBUŢIA ŞI MECANISMELE BUGETARE

Articolul 7

Activităţile vizate

Contribuţia comunitară alocată programelor în conformitate cu prezentul regulament se acordă în scopul de a finanţa:

1. activităţile legate de finalizarea fazei de dezvoltare şi validare a programului Galileo;

2. activităţile legate de faza de implementare a programului Galileo, inclusiv activităţile de administrare şi monitorizare a acestei faze, precum şi activităţile menite să faciliteze introducerea sistemului pe piaţă;

3. activităţile legate de exploatarea sistemelor, precum şi de activităţile prealabile sau de pregătire a acestei exploatări.

Articolul 8

Resursele bugetare

1. Suma necesară punerii în aplicare a activităţilor prevăzute la articolul 7 din prezentul regulament, cu excepţia celor legate de exploatarea sistemului rezultat din programul Galileo, este de 3 105 milioane de euro la preţurile curente pe perioada de la 1 ianuarie 2007 la 31 decembrie 2013.

2. Creditele sunt autorizate anual de autoritatea bugetară în limitele stabilite prin cadrul financiar multianual. Creditele sunt executate conform dispoziţiilor din regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene.

3. Angajamentele bugetare privind programele se realizează în tranşe anuale.

4. Suma menţionată la alineatul 1 al prezentului articol nu ia în consideraţie obligaţiile financiare neprevăzute pe care Comunitatea ar putea fi obligată să le suporte, în special acelea legate de regimul public al proprietăţii asupra sistemelor. Într-un asemenea caz, Comisia prezintă propuneri corespunzătoare Parlamentului European şi Consiliului.

Articolul 9

Veniturile din exploatare

Veniturile provenite din exploatarea sistemelor sunt percepute de Comunitatea Europeană. Ele se varsă la bugetul comunitar, fiind afectate programelor GNSS europene. Dacă volumul veniturilor este substanţial mai ridicat decât s-a prevăzut, principiul afectării acestor venituri face obiectul unei reexaminări.

Eventualele contracte încheiate cu sectorul privat pot prevedea un mecanism de repartizare a acestor venituri.

CAPITOLUL III

GUVERNANŢA PUBLICĂ A PROGRAMELOR

Articolul 10

Cadrul general al guvernanţei programelor

Guvernanţa publică a programelor se bazează pe principiul unei repartizări stricte a competenţelor între Comunitatea Europeană, reprezentată de Comisie, autoritatea europeană de supraveghere GNSS (denumită în continuare „Autoritatea de supraveghere”) şi Agenţia Spaţială Europeană.

Comunitatea Europeană, reprezentată de Comisie, garantează punerea în aplicare a programelor, fără a aduce atingere dispoziţiilor Regulamentului (CE) nr. 1321/2004. În acest scop, Comisia stabileşte instrumentele corespunzătoare şi dispune de resursele necesare pentru îndeplinirea sarcinii sale. Comisia poate recurge la experţi independenţi care să o asiste la monitorizarea gestionării programelor. Totodată, Comisia poate recurge la asistenţa unor experţi din statele membre şi poate proceda la audituri cu caracter financiar sau tehnic.

Articolul 11

Programarea şi alocarea fondurilor

1. Comisia Europeană gestionează fondurile alocate programelor prin prezentul regulament.

2. Comisia stabileşte un program de lucru multianual care răspunde obiectivelor definite în anexa la prezentul regulament.

3. Comisia adoptă programul de lucru multianual şi eventualele revizuiri ale acestuia potrivit procedurii stabilite la articolul 14 alineatul (2) din prezentul regulament.

4. Modificările la anexă se adoptă de către Comisie. Măsurile de modificare a unor elemente neesenţiale din prezentul regulament se adoptă conform procedurii de reglementare cu control prevăzută la articolul 14 alineatul (3).

5. Acţiunile finanţate în temeiul prezentului regulament sunt puse în aplicare în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002.

Articolul 12

Rolul Autorităţii de supraveghere (ASG)

Fără a aduce atingere sarcinilor care îi sunt încredinţate prin Regulamentul (CE) nr. 1321/2004, Autoritatea de supraveghere sprijină Comisia în toate aspectele legate de programe pentru care Comisia îi solicită asistenţa. Autoritatea asigură administrarea şi controlul utilizării fondurilor care îi sunt alocate de Comunitatea Europeană în temeiul programelor. Aceste fonduri sunt puse la dispoziţia Autorităţii de supraveghere printr-o decizie de delegare, în conformitate cu articolul 54 alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 şi cu dispoziţiile Regulamentului (CE) nr. 1321/2004.

În temeiul deciziei de delegare prevăzută la alineatul precedent, Comisia încheie o convenţie de delegare cu Autoritatea de supraveghere. Convenţia de delegare stabileşte condiţiile generale de administrare a fondurilor încredinţate Autorităţii de supraveghere şi, în special, acţiunile care trebuie puse în aplicare, finanţarea corespunzătoare, procedurile de administrare, precum şi măsurile de monitorizare şi control.

Articolul 13

Rolul Agenţiei Spaţiale Europene

Pentru aspectele tehnice legate de derularea programelor, în special pentru punerea în aplicare a activităţilor legate de faza de implementare a programului Galileo, Comunitatea Europeană, reprezentată de Comisie, încheie o convenţie multianuală cu Agenţia Spaţială Europeană pe baza unei decizii de delegare adoptate de Comisie în conformitate cu articolul 54 alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002.

Convenţia stabileşte condiţiile generale de gestionare a fondurilor încredinţate Agenţiei Spaţiale Europene şi, în special, acţiunile pe care trebuie să le pună în aplicare, finanţarea corespunzătoare, procedurile de gestionare, măsurile de monitorizare şi de control, măsurile aplicabile în caz de deficienţe în executarea convenţiei, regimul proprietăţii asupra bunurilor materiale şi imateriale.

Contractele încheiate în aplicarea respectivei convenţii respectă normele comunitare în materie de contracte publice, fără a aduce atingere măsurilor necesare pentru protejarea intereselor fundamentale de securitate a Comunităţii Europene sau a securităţii publice. Contractele respective respectă structura şi caracterul comunitar ale programelor.

Articolul 14

Comitologie

1. Comisia este asistată de un comitet denumit „Comitetul pentru Programele GNSS Europene”.

2. În cazul în care se face referire la prezentul paragraf, sunt aplicabile articolele 4 şi 7 din Decizia 1999/468/CE, cu respectarea dispoziţiilor articolului 8 din respectiva decizie.

3. În cazul în care se face referire la prezentul paragraf, sunt aplicabile articolul 5a alineatele de la (1) la (4) şi articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, cu respectarea dispoziţiilor articolului 8 din respectiva decizie.

4. Reprezentanţii Consiliului de administraţie al Autorităţii de Supraveghere participă la activitatea Comitetului pentru Programele GNSS Europene. Reprezentanţii Consiliului director pentru programele de navigaţie prin satelit al Agenţiei Spaţiale Europene pot, de asemenea, participa la activitatea Comitetului pentru programele GNSS europene în condiţiile prevăzute de regulamentul de procedură al acestuia.

5. Acordurile sau convenţiile încheiate de Comunitatea Europeană pot să prevadă participarea unor state terţe sau a unor organizaţii internaţionale la activitatea Comitetului pentru Programele GNSS Europene în condiţiile prevăzute de regulamentul său de procedură.

CAPITOLUL IV

DISPOZIŢII FINALE

Articolul 15

Protejarea intereselor financiare ale Comunităţii

Comisia veghează ca, pe parcursul punerii în aplicare a activităţilor finanţate în conformitate cu prezentului regulament, interesele Comunităţii să fie protejate prin aplicarea de măsuri preventive antifraudă, anticorupţie şi împotriva oricărei alte activităţi ilegale, prin realizarea de controale efective şi prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum şi, în cazul în care se constată nereguli, prin aplicarea de sancţiuni efective, proporţionale şi disuasive, În conformitate cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95[22] şi (Euratom, CE) nr. 2185/96[23] ale Consiliului şi cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999[24] al Parlamentului European şi al Consiliului.

Pentru acţiunile comunitare finanţate în temeiul prezentului regulament, prin „neregulă”, în sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95, se înţelege orice încălcare a unei dispoziţii de drept comunitar sau orice neexecutare a unei obligaţii contractuale rezultate dintr-un act sau dintr-o omisiune a unui agent economic care are sau ar putea avea drept efect prejudicierea, printr-o cheltuială nejustificată, a bugetului general al Comunităţilor sau a bugetelor gestionate de acestea.

Contractele, acordurile şi convenţiile în temeiul prezentului regulament, inclusiv acordurile sau convenţiile încheiate cu ţările terţe participante, prevăd în special monitorizarea şi controlul financiar exercitate de Comisie sau de orice reprezentant abilitat al acesteia, precum şi audituri realizate de Curtea de Conturi, inclusiv la faţa locului dacă este cazul.

Articolul 16

Informarea Parlamentului European şi a Consiliului

Comisia asigură punerea în aplicare a prezentului regulament. În fiecare an, cu ocazia prezentării proiectului preliminar de buget, Comisia prezintă Parlamentului European şi Consiliului un raport privind punerea în aplicare a programelor. În 2010 se va realiza o evaluare intermediară pentru a informa Parlamentul European şi Consiliul asupra stadiului de avansare a programelor.

Articolul 17

Intrarea în vigoare

Prezentul regulamentul intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, […]

Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu

Preşedintele Preşedintele

Anexă

Obiectivele programelor GNSS europene

Sistemele şi programele GNSS europene, precum şi obiectivele generale şi fazele acestor programe, sunt definite la articolele 1, 3 şi 5 din prezentul regulament.

Obiectivele specifice ale programului Galileo sunt de a garanta că semnalele emise de către sistem pot fi utilizate pentru următoarele cinci funcţii:

- Oferirea unui „serviciu deschis” (denumit Open Service sau OS), gratuit pentru utilizator şi care furnizează informaţii cu privire la poziţionare şi la sincronizare, destinate aplicaţiilor de masă ale radionavigaţiei prin satelit;

- Oferirea unui „serviciu de salvgardare a vieţii” (denumit Safety of Life Service sau SoL), orientat către utilizatorii pentru care securitatea este esenţială şi care să satisfacă în special exigenţele impuse în sectoarele aeronautic, maritim şi feroviar. Acest serviciu răspunde, totodată, la exigenţele de continuitate şi include o funcţie de integritate care permite avertizarea utilizatorului în caz de disfuncţiuni în sistem.

- Oferirea unui „serviciu comercial” (denumit Commercial Service sau CS) care să permită dezvoltarea de aplicaţii în scopuri profesionale sau comerciale pe baza unor performanţe crescute şi a unor date cu valoare adăugată superioară celor obţinute prin „serviciul deschis”.

- Oferirea unui „serviciu guvernamental” (denumit Public Regulated Service sau PRS) rezervat exclusiv utilizatorilor autorizaţi de către guverne, pentru aplicaţii sensibile care necesită o foarte bună continuitate în serviciu. „Serviciul guvernamental” utilizează semnale robuste şi criptate.

- Participarea la serviciul de ajutor şi de salvare (denumit Search and Rescue Support Service sau SAR) din sistemul COSPAS- SARSAT prin detectarea semnalelor de urgenţă emise de balize şi retransmiterea acestora.

Obiectivele specifice ale programului EGNOS sunt de a garanta că sistemul EGNOS îndeplineşte următoarele trei funcţii:

- Oferirea unui „serviciu deschis”, gratuit pentru utilizator şi care furnizează informaţii cu privire la localizare şi la sincronizare, destinate aplicaţiilor de masă ale radionavigaţiei prin satelit în zona de acoperire a sistemului.

- Oferirea unui „serviciu de diseminare de informaţii cu caracter comercial” care să permită dezvoltarea de aplicaţii în scopuri profesionale sau comerciale pe baza unor performanţe crescute şi a unor date cu valoare adăugată superioară celor obţinute prin „serviciul deschis”.

- Oferirea unui „serviciu de salvgardare a vieţii” (Safety of Life Service), orientat către utilizatorii pentru care securitatea este esenţială şi care să satisfacă în special exigenţele impuse în sectoarele aeronautic, maritim şi feroviar. Acest serviciu răspunde, totodată, la exigenţele de continuitate şi include o funcţie de integritate care permite avertizarea utilizatorului în caz de disfuncţiuni în sistem.

FIŞĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1. DENUMIREA PROPUNERII:

Propunere modificată de regulament al Consiliului privind continuarea punerii în aplicare a programelor europene de radionavigaţie prin satelit (EGNOS şi Galileo)

2. CADRUL ABM/ABB (gestionare/întocmire a bugetului pe activităţi)

Domeniile politice vizate şi activităţile asociate:

TITLUL 06 — ENERGIE şI TRANSPORTURI

Capitolul 06 02 — Transporturi interne, aeriene şi maritime

Capitolul 06 06 — Cercetare în domeniul energiei şi transporturilor

3. LINII BUGETARE

3.1. Linii bugetare:

Poziţia 06 01 04 11 — Programul Galileo – Cheltuieli administrative (nouă linie bugetară care trebuie creată)

Articolul 06 02 10 — Programul Galileo

Articolul 06 06 02 — Cercetare în domeniul transporturilor (inclusiv aeronautica)

3.2. Durata acţiunii şi incidenţa financiară:

2008-2013

3.3. Caracteristici bugetare

Linie bugetară | Tip de cheltuieli | Nouă | Contribuţie AELS | Contribuţii din partea ţărilor candidate | Rubrica în cadrul financiar |

06 01 04 11 | CNO | CND | DA | NU | NU | Nr. 1a – competitivitate pentru creştere şi coeziune |

06 02 10 | CNO | CD | NU | NU | NU | Nr. 1a – competitivitate pentru creştere şi coeziune |

06 06 02 | CNO | CD | NU | DA | DA | Nr. 1a – competitivitate pentru creştere şi coeziune |

4. SINTEZA RESURSELOR

4.1. Resurse financiare

4.1.1. Sinteza creditelor de angajament (CA) şi a creditelor de plată (CP)

Prezentarea resurselor financiare respectă:

4. programarea financiară existentă (2007-2013: 1 005 M€) [25]

5. sumele suplimentare (2008-2013: 2 100 M€)

6. suma de 300 M€ în cadrul PC7

7. totalul: 2007-2013: 3 405 M€

milioane de euro (cu 3 zecimale)

Numărul total de resurse umane[30] | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

5. CARACTERISTICI ŞI OBIECTIVE

5.1. Necesităţi de îndeplinit pe termen scurt sau lung

Consiliul a considerat încă din iulie 1999 că „punerea în funcţiune a unui sistem de navigaţie prin satelit pentru utilizare civilă va permite atingerea unei independenţe crescute în domeniul uneia dintre tehnologiile-cheie cele mai importante” şi că „punerea la punct a unui sistem de navigaţie prin satelit pentru utilizare civilă oferă industriei europene posibilităţi de creştere a performanţelor şi de a profita la scară largă de posibilităţile pe care le deschide această tehnologie a viitorului”. Ulterior, Consiliul şi Consiliul European au subliniat în numeroase ocazii importanţa strategică a acestui program şi au cerut Comisiei să ia toate măsurile pentru punerea lui în aplicare.

La 14 iulie 2004, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului cu privire la punerea în aplicare a fazelor de implementare şi de exploatare a programului european de radionavigaţie prin satelit[31]. Această propunere avea două obiective principale. În primul rând, programul GALILEO ajunsese la un stadiu avansat de maturitate şi depăşea deja cu mult cadrul unui simplu proiect de cercetare, iar acest lucru impunea utilizarea unui instrument juridic specific, coerent cu viitorul program spaţial european şi mai apt de a satisface necesităţile acestuia, răspunzând în acelaşi timp mai bine preocupărilor legate de buna gestiune financiară.

În al doilea rând, era vorba de finanţarea părţii din programul Galileo care revenea bugetului comunitar pe perioada cuprinsă în cadrul financiar 2007-2013. Propunerea făcea referire, astfel, la o intervenţie financiară a Comunităţii Europene de nivelul unui miliard de euro pentru perioada de la 1 ianuarie 2007 la 31 decembrie 2013. La 21 aprilie 2005, Consiliul a ajuns la un acord (orientare generală parţială) asupra propunerii de regulament a Comisiei, cu excepţia aspectelor bugetare, aprobarea definitivă depinzând de rezultatele dezbaterii asupra cadrului financiar 2007-2013. Modificarea principală introdusă de Consiliu a vizat includerea programului EGNOS în propunerea de regulament.

Parlamentul a examinat, de asemenea, textul în primă lectură şi, la 5 septembrie 2005, s-a pronunţat, în ansamblu, de manieră foarte pozitivă asupra acestuia. La fel ca şi Consiliul, Parlamentul a dorit introducerea programului EGNOS în propunerea de regulament.

Este important de subliniat că, la momentul la care Comisia a adoptat propunerea de regulament, în luna iulie 2004, se avea în vedere că fazele de implementare şi de exploatare ale programului Galileo urmau să facă obiectul concesionării către sectorul privat. Participarea financiară a Comunităţii Europene urma să fie, în acest cadru, limitată la o treime a costului implementării sistemului şi la vărsarea de subvenţii anuale viitorului concesionar în primii ani de exploatare a acestuia.

În faţa dificultăţilor survenite în negocierile privind contractul de concesiune, Consiliul Transporturi din 22 martie 2007 şi Parlamentul European au cerut Comisiei, între altele, să prezinte cât mai repede posibile soluţii privind mijloacele de garantare a angajamentelor financiare publice pe termen lung.

Comisia a răspuns solicitărilor Parlamentului şi Consiliului în comunicarea pe care a adoptat-o la 16 mai 2007. În primul rând, Comisia a solicitat Consiliului şi Parlamentului să ia act de eşecul negocierilor privind contractul de concesiune. Pentru a asigura o continuare satisfăcătoare a demersurilor legate de program, Comisia a făcut apoi o serie de propuneri importante, între care asigurarea de către Comunitatea Europeană însăşi a implementării constelaţiei complete a sistemului Galileo, urmând ca exploatarea acestuia să poată face, ulterior, obiectul unui parteneriat public-privat (PPP).

Comisia a arătat că noul scenariu propus este singurul care ar permite punerea completă în exploatare a sistemului Galileo la sfârşitul anului 2012. Propunerea presupune un angajament bugetar de ordinul a 3,4 miliarde de euro pe perioada 2007-2013, ceea ce reprezintă 2,4 miliarde de euro mai mult decât suma prevăzută iniţial în propunerea adoptată de Comisie la 14 iulie 2004. Această creştere substanţială a contribuţiei bugetare comunitare rezultă în principal din asumarea în totalitate a implementării sistemului de către Comunitatea Europeană.

Ca urmare a comunicării Comisiei, Consiliul Transporturi a adoptat în luna iunie 2007 o rezoluţie în care:

- concluzionează că negocierile privind contractul de concesiune au eşuat şi că trebuie oprite;

- solicită Comisiei să continue punerea în aplicare a unui sistem EGNOS omologabil ale cărui servicii să fie disponibile în 2008;

- confirmă interesul pe care îl prezintă Galileo ca proiect fundamental al Uniunii Europene şi susţine implementarea sistemului Galileo pentru sfârşitul anului 2012;

- convine că punerea în aplicare a implementării sistemelor Galileo şi EGNOS de către sectorul public necesită o finanţare publică suplimentară;

- cere Comisiei să îi prezinte, înainte de luna septembrie 2007, propuneri detaliate privind finanţarea, privind politica de urmat în materie de aprovizionare care trebuie să ţină seama în acelaşi timp de progresul înregistrat şi de nevoia de concurenţă; privind locul rezervat sectorului privat în faza de exploatare şi, în fine, pentru asigurarea unei bune gestionări a programului de către sectorul public, bazat pe repartizarea clară a responsabilităţilor între Comisie, Agenţia Spaţială Europeană, Autoritatea europeană de supraveghere GNSS, statele membre şi Consiliul.

Parlamentul a susţinut, de asemenea, propunerile înaintate de Comisie în comunicarea sa din 16 mai 2007, în special în ceea ce priveşte finanţarea comunitară a programelor.

5.2. Valoarea adăugată a implicării comunitare, compatibilitatea propunerii cu alte instrumente financiare şi sinergiile

Programele EGNOS şi Galileo satisfac plenar exigenţele principiului subsidiarităţii. Punerea în funcţiune a unor infrastructuri de radionavigaţie prin satelit depăşeşte capacităţile financiare şi tehnice ale oricărui stat membru care ar face acest lucru acţionând separat, iar nivelul comunitar este nivelul cel mai adecvat pentru punerea în aplicare cu succes a acestor programe care constituie un exemplu bun de valoare adăugată a Comunităţii Europene atunci când îşi defineşte precis obiectivele şi resursele.

5.3. Obiective, rezultate preconizate şi indicatori conecşi ai propunerii în cadrul gestionării pe activităţi (ABM)

Politica europeană în domeniul radionavigaţiei prin satelit are drept scop dotarea Comunităţii Europene cu două sisteme de radionavigaţie prin satelit (GNSS), denumite EGNOS şi Galileo. Fiecare dintre cele două infrastructuri include sateliţi şi staţii terestre.

Propunerile Comisiei pentru modificarea propunerii sale iniţiale de regulament ţin seama în acelaşi timp de renunţarea la schema de realizare a fazei de implementare prin concesionare, precum şi de diferitele observaţii exprimate de Parlamentul European şi de Consiliu.

În primul rând, textul integrează programul EGNOS. şi îl identifică, alături de Galileo, drept unul dintre pilonii politicii europene în materie de radionavigaţie prin satelit. Cele două sisteme şi programe sunt, de altfel, clar definite.

În al doilea rând, textul permite exploatarea completă a sistemului EGNOS începând cu anul 2009. Este important ca finanţarea exploatării sistemului EGNOS, care cuprinde toate elementele care permit asigurarea funcţionării, a durabilităţii şi a comercializării sale să fie garantată de Comunitatea Europeană începând din 2009. Exploatarea sistemului EGNOS va putea face obiectul unui contract public de servicii cu sectorul privat până în 2013 şi, după 2013, va putea fi integrată în exploatarea sistemului Galileo.

În al treilea rând, textul propus ţine seama de renunţarea la schema de concesionare pentru faza de implementare a programului Galileo şi de asumarea integrală a aceste faze de către Comunitatea Europeană, în absenţa unui veritabil angajament din partea sectorului privat. Exploatarea sistemului ar putea face obiectul unor contracte de concesiune a serviciilor sau al unor contracte publice de servicii cu sectorul privat.

În al patrulea rând, textul propus vizează îmbunătăţirea guvernanţei publice a programelor în două moduri:

- pe de o parte, prin faptul că prevede o repartizare strictă a competenţelor între Comunitatea Europeană reprezentată de Comisie, autoritatea europeană de supraveghere GNSS şi Agenţia Spaţială Europeană, şi atribuie Comisiei un rol conducător şi responsabilitatea punerii în aplicare a programelor;

- pe de altă parte, prin crearea unui Comitet pentru programele GNSS europene.

Obiectivele operaţionale şi acţiunile prevăzute sunt următoarele:

Obiectivul operaţional 1: Continuarea punerii în aplicare a programului Galileo.

Acţiunea 1°: Elemente cu termen de livrare îndelungat

Această acţiune vizează garantarea achiziţionării în termenul dorit a elementelor care necesită un termen lung de livrare (elemente de satelit care trebuie achiziţionate cu mult înainte de producţia de sateliţi datorită disponibilităţii limitate pe piaţă a acestor elemente) şi care să fie compatibile cu linia sau liniile de producţie de sateliţi, în conformitate cu negocierile la contractul privind implementarea integrală. Factorul timp în această acţiune este crucial pentru planificarea generală a programului Galileo.

Acţiunea 2°: Sateliţi compleţi:

Obiectivul este de a proceda astfel încât rezultatele negocierilor pentru contractul privind implementarea integrală şi punerea în aplicare a contractului să fie conforme cu obiectivele Comisiei referitoare la programul Galileo. Este necesar să se verifice cu minuţiozitate că deciziile Consiliului sunt pe deplin respectate în cadrul politicii de contracte publice şi că se asigură compatibilitatea cu angajamentele la nivel internaţional.

Acţiunea 3°: Lansatoare

Obiectivul este de a proceda astfel încât planul de lansare propus de ASE să fie în acord cu politica generală a Comisiei, precum şi cu politica de gestionare a riscurilor din cadrul programelor şi cu planurile de atenuare a riscurilor. Se recomandă examinarea posibilităţilor de cooperare internaţională cu privire la acest plan de lansare.

Acţiunea 4°: Lansatoare de rezervă şi doi sateliţi de rezervă la sol

A se vedea (punctul?) precedent axat în mod special pe atenuarea riscurilor incluse în provizioanele pentru circumstanţe neprevăzute.

Acţiunea 5°: Segmentul la sol

Obiectivul este de a proceda astfel încât rezultatele negocierilor pentru contractul privind implementarea integrală şi punerea în aplicare a contractului să fie conforme cu obiectivele Comisiei referitoare la programul Galileo. Este necesar să se verifice cu minuţiozitate că deciziile Consiliului sunt pe deplin respectate în cadrul politicii de contracte publice şi că se asigură compatibilitatea cu angajamentele la nivel internaţional.

Acţiunea 6°: Exploatarea

Obiectivul este de a proceda astfel încât rezultatele negocierilor pentru contractul privind implementarea integrală şi punerea în aplicare a contractului să fie conforme cu obiectivele Comisiei referitoare la programul Galileo. Este necesar să se verifice cu minuţiozitate că deciziile Consiliului sunt pe deplin respectate în cadrul viitoarei faze de exploatare.

Acţiunea 7°: Ingineria sistemelor

Obiectivul este de a proceda astfel încât rezultatele negocierilor pentru contractul pentru implementarea integrală şi punerea în aplicare a contractului să fie conforme cu obiectivele Comisiei referitoare la programul Galileo. Este necesar să se verifice cu minuţiozitate că deciziile Consiliului sunt pe deplin respectate în cadrul politicii de contracte publice şi că se asigură compatibilitatea cu angajamentele la nivel internaţional.

Obiectivul operaţional 2: EGNOS (o singură acţiune).

Obiectivul este de a proceda astfel încât acţiunile puse în aplicare de ASE şi ASG în vederea modernizării sistemului EGNOS, începerea exploatării şi selecţionarea agentului economic pentru sistemul EGNOS să fie conforme cu obiectivele Comisiei. Este necesar să se verifice cu minuţiozitate că deciziile Consiliului sunt pe deplin respectate în cadrul politicii de contracte publice şi că se asigură compatibilitatea cu angajamentele la nivel internaţional.

5.4 . Modalităţi de punere în aplicare

- Comisia stabileşte un program de lucru multianual. Programul de lucru multianual şi revizuirile sale se adoptă de către Comisie potrivit procedurii prevăzute la articolul 14 din prezentul regulament.

- Se recunoaşte Autorităţii Europene de Supraveghere GNSS un rol general asistenţă pentru Comisie. Autoritatea asigură administrarea şi controlul utilizării fondurilor care îi sunt alocate de Comunitatea Europeană în temeiul programelor. Aceste fonduri sunt puse la dispoziţia Autorităţii de supraveghere printr-o convenţie de delegare, în conformitate cu articolul 54 alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 şi cu dispoziţiile Regulamentului (CE) nr. 1321/2004.

- Agenţia Spaţială Europeană, care dispune de expertiza necesară din punct de vedere tehnic, încheie cu Comunitatea Europeană o convenţie multianuală privind aspectele tehnice legate de derularea programelor. În scopul de a permite Comisiei, ca reprezentant al Comunităţii Europene, să îşi exercite pe deplin puterea de control, convenţia trebuie să includă, în special, condiţiile generale de gestionare a fondurilor încredinţate Agenţiei Spaţiale Europene şi să prevadă că contractele încheiate în aplicarea convenţiei respectă normele comunitare în materie de contracte publice.

- Comisiei îi revine, în numele Uniunii Europene în calitate de proprietar al sistemului, sarcina de a veghea la concretizarea concepţiei şi angajamentelor politice şi internaţionale ale UE, precum şi de a determina şi adopta specificaţiile şi cerinţele generale pentru sistem şi de a supraveghea şi controla respectarea întocmai a acestor cerinţe pe toată durata fazelor de construcţie, de implementare şi de exploatare. În acest context:

1. Comisia primeşte consiliere din partea unor profesionişti de înalt nivel din domenii cum sunt gestiunea de proiecte, ingineria spaţială, finanţe, comercializarea tehnologiilor şi care intervin în calitate de evaluatori independenţi ai programului.

2. Comisia are în vedere crearea unei echipe pentru Galileo, bine structurată şi înzestrată în materie de personal, care va asigura administrarea generală, supravegherea şi gestionarea riscurilor, elaborarea rapoartelor şi arbitrajul cu privire la toate elementele programului. ASG şi consultanţii privind gestionarea proiectului, aceştia din urmă fiind recrutaţi prin contracte de servicii, vor contribui la acest efort, în special în ceea ce priveşte supravegherea şi gestionarea riscurilor, controlul documentelor, participarea la reuniuni privind progresul programului, supravegherea progresului şi elaborării rapoartelor, participarea la arbitrajul privind soluţiile de compromis în ceea ce priveşte tehnicile, costurile şi calendarele.

3. Comisia poate să dispună să fie asistată, de asemenea, de alţi experţi şi specialişti. Respectivii experţi au drept sarcină consilierea administratorului programului, însă nu au competenţe de execuţie. Acest lucru va permite valorificarea competenţelor existente la nivel naţional.

( Administrarea centralizată

( direct de către Comisie (v. 5.3)

( indirect prin delegare către:

( agenţii executive

( organisme create de Comunităţi, precum acelea menţionate la articolul 185 din regulamentul financiar (ASG),

( organizaţii internaţionale (Agenţia Spaţială Europeană)

6. CONTROL ŞI EVALUARE

6.1. Sistemul de control

Comisia stabileşte un program de lucru multianual în care se detaliază acţiunile finanţate, contribuţia comunitară, rezultatele preconizate şi indicatorii de performanţă. Programul de lucru multianual şi revizuirile sale se adoptă de către Comisie potrivit procedurii prevăzute la articolul 14 din prezentul regulament.

6.2. Evaluarea

6.2.1. Evaluarea ex ante

Începând din 1999, Comisia a realizat o serie de studii şi de comunicări cu privire la diferitele aspecte ale programelor EGNOS şi Galileo (definire, costuri/beneficii, guvernanţă, PPP, etc…). Aceste documente sunt disponibile.

6.2.2. Condiţiile şi frecvenţa evaluărilor viitoare

Comisia asigură punerea în aplicare a programelor. În acest scop, în fiecare an, cu ocazia prezentării proiectului preliminar de buget, Comisia prezintă Parlamentului European şi Consiliului un raport privind punerea în aplicare a programelor.

În plus, în 2010 se va realiza o evaluare intermediară pentru a informa Parlamentul European şi Consiliul asupra stadiului de avansare a programelor.

7. Măsuri antifraudă

În conformitate cu articolul 15 din prezentul regulament, acordurile, convenţiile de finanţare, precum şi orice contract sau instrument de punere în aplicare în temeiul acestuia, prevăd expres că, după caz, Curtea de Conturi şi Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) pot proceda la un control la faţa locului.

8. DETALII PRIVIND RESURSELE

8.1. Obiectivele propunerii sub raportul costurilor

Aceste sume trebuie exprimate la preţurile curente, în afara cheltuielilor cu asistenţa tehnică şi a cheltuielilor administrative şi să cuprindă anii între 2007 şi 2013 pentru un total de 3 378 M€, dintre care 300 M€ sunt finanţaţi din PC7 (Articolul bugetar 06 06 02 — Cercetare în domeniul energiei şi transporturilor (inclusiv aeronautica)

Credite de angajament în milioane de euro (cu trei zecimale)

(Titlurile obiectivelor, ale acţiunilor şi ale rezultatelor) | Anul 2008 | Anul 2009 | Anul 2010 | Anul 2011 | Anul 2012 | Anul 2013 | TOTAL |

Anul 2008 | Anul 2009 | Anul 2010 | Anul 2011 | Anul 2012 | Anul 2013 |

Funcţionari sau agenţi temporari[33] (XX 01 01) | A*/AD | 15 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |

B*, C*/AST | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 |

Personal finanţat[34] prin articolul XX 01 02 | 9[35] | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |

TOTAL | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

8.2.2. Descrierea sarcinilor care decurg din acţiune

Costul global al programul se va situa în jurul a 10 miliarde de euro pentru contractele publice şi pentru contractele de exploatare şi de C&D. „Echipa Galileo” propusă, al cărei responsabil va avea rang de director, va asigura administrarea generală, supravegherea riscurilor, întocmirea de rapoarte şi arbitrajul programelor. Echipa va îndeplini următoarele sarcini:

1. Sarcini instituţionale

1.1 Rapoarte către Consiliu şi PE

1.2. Legătura cu Curtea de Conturi

2. Sarcini operaţionale

2.1. Rapoarte privind administrarea programului către noul Consiliu european GNSS

2.2. Rol de supraveghere a consiliului de administraţie al ASG

2.3. Administrarea generală a programului precum şi gestionarea riscurilor, cu ajutorul unui consiliu consultativ extern

2.4. Supravegherea contractelor publice ale ASE, a bazei tehnice de gestionare şi a cerinţelor în materie de siguranţă

2.5. Supravegherea contractelor de exploatare ale sistemului EGNOS/Galileo (fie direct, fie prin intermediul ASG)

2.6. Supravegherea activităţilor ASG puse în aplicare în numele Comisiei (C&D, altele)

3. Negocieri internaţionale (acorduri şi aspecte de frecvenţă/siguranţă)

4. Aspecte juridice şi financiare

8.2.3. Originea resurselor umane (statutare)

Necesităţile de resurse umane vor fi acoperite din bugetul alocat direcţiei generale care va administra programul în cadrul unei proceduri de alocare bugetară anuală.

( Posturi alocate în prezent pentru administrarea programului şi care urmează să fie înlocuite sau prelungite

Statutari / Funcţionari : 8 AD + 3 AST

Precum şi:

Agent contractual: 1 din GF II

Expert naţional detaşat (END): 2

( Posturi prealocate în cadrul exerciţiului APS/APB pentru anul 2008

2 PENI – pentru funcţionare

14 PENI – pentru cercetare

( Posturi de solicitat în cadrul următoarei proceduri APS/APB 2009

5 PENI

Posturi de redistribuit pe baza resurselor existente în serviciul respectiv (redistribuire internă)

( Posturi necesare pentru perioada 2008 – 2013, dar care nu sunt prevăzute în exerciţiul APS/APB din anul în cauză

8.2.4. Alte cheltuieli administrative incluse în suma de referinţă (XX 01 04/05 – Cheltuieli de gestionare administrativă)

milioane de euro (cu 3 zecimale)

Linie bugetară (numărul şi poziţia) | Anul 2008 | Anul 2009 | Anul 2010 | Anul 2011 | Anul 2012 | Anul 2013 | TOTAL |

1. Asistenţă tehnică şi administrativă (inclusiv costurile conexe cu personalul) |

Agenţii executive |

Altă asistenţă tehnică şi administrativă |

intra muros[36] | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 21,000 |

extra muros[37] | 1,500 | 1,500 | 1,500 | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 6,000 |

Total asistenţă tehnică şi administrativă | 5,000 | 5,000 | 5,000 | 4,000 | 4,000 | 4,000 | 27,000 |

8.2.5. Costul resurselor umane şi costurile conexe care nu sunt incluse în suma de referinţă

milioane de euro (cu 3 zecimale)

Tip de resurse umane | Anul 2008 | Anul 2009 | Anul 2010 | Anul 2011 | Anul 2012 | Anul 2013 |

Funcţionari sau agenţi temporari (XX 01 01) | 2,457 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 |

Personal finanţat prin art. XX 01 02 (auxiliari, END, personal interimar, etc) | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 |

Costul total al resurselor umane şi costurile conexe (care nu sunt incluse în suma de referinţă | 2,874 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 |

Calcul – Funcţionari şi agenţi temporari / Personal finanţat prin articolul XX 01 02

a) Funcţionari şi agenţi temporari

Costul mediu anual al personalului angajat de Comisie, precum şi pentru funcţionari şi agenţi temporari se ridică la 117 000 €/an (în 2008), inclusiv costurile indirecte (overheads) (21 statutari x 117 000 € = 2 457 000 € pentru anul 2008 şi 26 statutari x 117 000 € = 3 042 000 € pentru anii următori).

b) Personal finanţat prin articolul XX 01 02

Costul mediu anual pentru un END (expert naţional detaşat) se ridică la 48 000 €/an (8 END x 48 000 = 384 000 €)

Costul mediu anual pentru un agent contractual din GF II se ridică la 33 000 €/an.

Aşadar costul total anual pentru personalul finanţat prin articolul XX 01 02 se ridică la 417 000 € .

8.2.6. Alte cheltuieli administrative care nu sunt incluse în suma de referinţă milioane de euro (cu 3 zecimale) |

Anul 2008 | Anul 2009 | Anul 2010 | Anul 2011 | Anul 2012 | Anul 2013 | TOTAL |

XX 01 02 11 01 – Misiuni | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 2,400 |

XX 01 02 11 02 – Reuniuni şi conferinţe | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,300 |

XX 01 02 11 03 – Comitete[38] | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,500 |

XX 01 02 11 05 – Sisteme informaţionale | - | - | - | - | - | - | - |

2. Total alte cheltuieli de administrare (XX 01 02 11) | - | - | - | - | - | - | - |

3. Alte cheltuieli de natură administrativă (a se preciza indicând linia bugetară) | - | - | - | - | - | - | - |

Total cheltuieli administrative altele decât cu resursele umane şi costurile conexe (care NU sunt incluse în suma de referinţă | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 4,200 |

[1] COM(2004) 477.

[2] Rezoluţia Parlamentului European din 26 aprilie 2007 privind negocierile contractului de concesiune Galileo.

[3] COM(2007) 261.

[4] Rezoluţia Parlamentului European (20.6.2007) privind finanţarea programului european de radionavigaţie prin satelit (Galileo) în conformitate cu Acordul interinstituţional din 17 mai 2006 şi programul-cadru multianual 2007-2013.

[5] COM(2004) 477 final/2.

[6] Titlul 6 din buget.

[7] COM(2007) 534, 19.9.2007.

[8] JO L 246, 20.7.2004, p. 1.

[9] COM(2004) 477, 14.7.2004, modificată prin COM(2004) 477 final/2 din 24.5.2006.

[10] JO C […] din […], p. […].

[11] JO C […] din […], p. […].

[12] JO C […] din […], p. […].

[13] …..

[14] COM(2001) 370, 12.9.2001.

[15] COM(2007) 212, 26.4.2007.

[16] JO L 228, 23.9.1995, p.1, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) 807/2004 al Parlamentului European şi al Consiliului (JO L 143, 30.4.2004, p. 46).

[17] JO L 246, 20.7.2004, p. 1, modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1942/2006 al Consiliului din 12 decembrie 2006 (JO L 367, 22.12.2006, p. 18).

[18] COM(2004) 477 final/2.

[19] Titlul 6 din buget.

[20] JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

[21] JO L 390, 30.12.2006, p. 1.

[22] JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

[23] JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

[24] JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

[25] COM(2004) 477; COM(2004) 477 final/2.

[26] Cheltuieli care nu intră sub incidenţa capitolului xx 01al titlului xx respectiv.

[27] Suma de 100 M€ este înscrisă în bugetul 2007 la linia bugetară 060210. Cu toate acestea, suma respectivă nu va putea fi utilizată de Comisie dat fiind că documentul de bază nu va fi adoptat în cursul anului 2007. În acest context, Comisia Europeană are în vedere, pe de o parte, transferul acestei sume în credite de angajament către RTE-T (cu o previziune de revenire la linia bugetară 060210 în 2009), şi, pe de alta, punerea la dispoziţie de credite de plată printr-un virament global.

[28] Cheltuieli care intră sub incidenţa capitolului xx 01, cu excepţia articolelor xx01 04 şi xx01 05.

[29] JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

[30] Dintre cele 35 de „posturi”, 21 de „posturi” sunt noi, în timp ce celelalte 14 „posturi” există deja.

[31] COM(2004) 477.

[32] În suma de 895 M€ care apare în acest tabel este inclusă suma de 100 M€ în credite de angajament care sunt avute în vedere a fi transferate, în 2009 , de la linia bugetară 06 03 03 – "Sprijin financiar pentru proiectele de interes comun în domeniul reţelelor transeuropene de transport" către linia bugetară 06 02 10 – "Programul Galileo", aceasta ca urmare a solicitării de virament care va fi făcută de Comisie în 2007 [a se vedea, de asemenea, nota din josul paginii cu privire la celula gri din tabelul inserat la punctul „ 4.1.1”). Sinteza creditelor de angajament (CA) şi a creditelor de plată (CP)”].

[33] Ale căror costuri NU sunt acoperite de suma de referinţă.

[34] Ale căror costuri NU sunt acoperite de suma de referinţă.

[35] 8 END şi un agent contractual.

[36] Consultanţi cu contract, prin intermediul unei cereri de oferte (10 persoane cu 1 450 €/zi/persoană pentru 20 de zile lucrătoare pe zi pe 12 luni + 20 000 € cheltuieli de deplasare anuale).Personal calificat suplimentar este necesar pentru: Administrarea programului Galileo / Gestionarea riscului / Gestionare financiară / Politica GNSS/ relaţii internaţionale / raportare / Supravegherea achiziţiilor derulate de ASE / OPS/ supravegherea contractelor de exploatare.

[37] A se vedea punctul 5.4a.

[38] „Comitetul pentru Programele GNSS Europene”.