[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 17.11.2008

COM(2008) 757 final

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 193/2007 al Consiliului de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India şi de modificare a Regulamentului (CE) nr. 192/2007 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originar, printre altele, din India

(prezentată de Comisie)

EXPUNERE DE MOTIVE

CONTEXTUL PROPUNERII

- Motivele şi obiectivele propunerii

Prezenta propunere vizează aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenţii din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului din 8 martie 2004 (denumit în continuare „regulamentul de bază”) în cadrul procedurii privind importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat originar din India.

- Contextul general

Prezenta propunere este făcută în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază şi este rezultatul unei anchete care a fost realizată în conformitate cu cerinţele de fond şi de procedură expuse în regulamentul de bază.

- Dispoziţii în vigoare în domeniul propunerii

- Regulamentul (CE) nr. 193/2007 al Consiliului din 22 februarie 2007 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de polietilen tereftalat (PET) originare din India şi Regulamentul (CE) nr. 192/2007 al Consiliului din 22 februarie 2007 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originar, printre altele, din India.

- Coerenţa cu celelalte politici şi obiective ale Uniunii

Nu se aplică.

CONSULTAREA PăRţILOR INTERESATE şI EVALUAREA IMPACTULUI

- Consultarea părţilor interesate

Părţile interesate de proceduri au avut deja posibilitatea să-şi apere interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispoziţiile din regulamentul de bază.

- Obţinerea şi utilizarea expertizei

Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă.

- Evaluarea impactului

Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază.

Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conţine o listă completă de condiţii care trebuie să fie evaluate.

ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

- Rezumatul acţiunii propuse

La 27 septembrie 2007, Comisia a demarat, din proprie iniţiativă, o reexaminare intermediară parţială a taxei compensatorii în vigoare cu privire la importurile de polietilen tereftalat din India. Reexaminarea a fost iniţiată deoarece existau suficiente elemente de probă prima facie care indicau că împrejurările privind practicile de subvenţionare în temeiul cărora au fost instituite măsurile s-au schimbat şi că respectivele schimbări sunt de durată.

Ancheta de reexaminare intermediară parţială a confirmat că, deşi sistemele în cauză nu erau, într-adevăr, utilizate, totuşi nivelul general de subvenţionare în cazul unicului producător indian care a cooperat a crescut. Deoarece celălalt producător-exportator menţionat în anexa la avizul de deschidere nu a cooperat, trebuie considerat că acesta beneficiază de subvenţii la cel puţin acelaşi nivel constatat în cazul exportatorului care a cooperat.

Nu există nicio indicaţie a vreunei necesităţi de a recalcula nivelul subvenţiilor pentru societăţile cu o marjă individuală care nu au făcut obiectul acestei reexaminări intermediare parţiale.

Prin urmare, Consiliul este invitat să adopte propunerea de regulament anexată de modificare a nivelului taxei aplicabile singurului producător indian care a cooperat, precum şi producătorului care nu a cooperat, dar care făcea, de asemenea, obiectul reexaminării. Marja individuală pentru alte societăţi care nu fac obiectul anchetei nu se modifică, în schimb se propune ca marja reziduală aplicabilă tuturor celorlalte societăţi să fie modificată în consecinţă.

În conformitate cu principiul potrivit căruia niciun produs nu poate fi supus în acelaşi timp atât unor taxe antidumping, cât şi unor taxe compensatorii în vederea remedierii aceleiaşi situaţii care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenţii la export, nivelul taxelor antidumping din regulamentul antidumping aplicabile aceluiaşi produs ar trebui ajustat pentru a lua în considerare nivelul crescut al taxelor compensatorii.

- Temeiul juridic

Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenţii din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului din 8 martie 2004.

- Principiul subsidiarităţii

Propunerea intră în sfera competenţei exclusive a Comunităţii. În consecinţă, principiul subsidiarităţii nu se aplică.

- Principiul proporţionalităţii

Propunerea este în conformitate cu principiul proporţionalităţii din următoarele motive.

Tipul acţiunii este descris în regulamentul de bază menţionat anterior şi nu permite luarea unei decizii la nivel naţional.

Nu sunt necesare indicaţii privind măsura în care sarcina financiară şi administrativă care revine Comunităţii, guvernelor naţionale, autorităţilor locale şi regionale, operatorilor economici şi cetăţenilor este limitată şi proporţională cu scopul propunerii.

- Alegerea instrumentelor

Instrumente propuse: regulament.

Alte mijloace nu ar fi adecvate din următoarele motive.

Regulamentul de bază menţionat anterior nu prevede opţiuni alternative.

IMPLICAţII BUGETARE

Propunerea nu are nicio implicaţie pentru bugetul Comunităţii.

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 193/2007 al Consiliului de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India şi de modificare a Regulamentului (CE) nr. 192/2007 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originar, printre altele, din India

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenţii din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolele 15 şi 19,

având în vedere propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURA

I. Ancheta precedentă şi măsurile existente

1. La 30 noiembrie 2000, prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000[2], Consiliul a impus taxe compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat („PET”) originare, printre altele, din India („ţara în cauză”) („ancheta iniţială”).

2. În urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007[3], o taxă compensatorie definitivă la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat originare din India („regulamentul antisubvenţii”) pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. Produsul în cauză se încadrează la codul NC 3907 60 20. Nivelul taxei fixe evoluează între 0 şi 106,5 EUR/tonă pentru exportatorii desemnaţi individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la alţi exportatori ridicându-se la 41,3 EUR/tonă.

3. Mai mult, prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007[4], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă în cazul aceluiaşi produs originar din India („regulamentul antidumping”). În temeiul acestui regulament, nivelul taxei fixe evoluează între 88,9 şi 200,9 EUR/tonă pentru exportatorii desemnaţi individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la alţi exportatori ridicându-se la 181,7 EUR/tonă.

4. În conformitate cu principiul potrivit căruia niciun produs nu poate fi supus în acelaşi timp atât unor taxe antidumping, cât şi unor taxe compensatorii în vederea remedierii aceleiaşi situaţii care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenţii la export, nivelul taxelor antidumping din regulamentul antidumping ia în considerare nivelul taxei compensatorii instituite de regulamentul antisubvenţii, în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază.

II. Iniţierea unei reexaminări intermediare parţiale

5. În urma instituirii taxei compensatorii definitive, autorităţile publice indiene („API”) au afirmat că situaţia referitoare la două sisteme de subvenţie (sistemul de credite pentru taxe de import şi scutirea de impozit pe profit în temeiul secţiunii 80 HHC din Legea privind impozitul pe profit) s-a schimbat şi că aceste schimbări sunt de natură durabilă. În consecinţă, s-a afirmat că nivelul de subvenţionare e probabil să fi scăzut şi, prin urmare, că măsurile instituite parţial pe baza acestor sisteme ar trebui revizuite.

6. Comisia a examinat elementele de probă prezentate de API şi le-a considerat suficiente pentru a justifica deschiderea unei reexaminări, în conformitate cu dispoziţiile articolului 19 din regulamentul de bază, care se limitează la nivelul de subvenţionare al importurilor anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India. După consultarea comitetului consultativ, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[5] („avizul de iniţiere”), Comisia a iniţiat o reexaminare intermediară parţială din oficiu a Regulamentului (CE) nr. 193/2007.

7. Obiectivul anchetei de reexaminare intermediară parţială este de a evalua necesitatea de a continua, elimina sau modifica măsurile existente referitoare la societăţile care au beneficiat de una sau ambele sisteme de subvenţii modificate, în cazurile în care au fost furnizate suficiente elemente de probă, în conformitate cu dispoziţiile relevante din avizul de iniţiere. De asemenea, ancheta de reexaminare intermediară parţială va evalua necesitatea, în funcţie de constatările reexaminării, de a revizui măsurile aplicabile altor societăţi care au cooperat în cadrul anchetei care a stabilit nivelul măsurilor existente şi/sau al măsurii restante aplicabile celorlalte societăţi.

III. Perioada de anchetă

8. Ancheta a cuprins perioada dintre 1 aprilie 2006 şi 31 martie 2007 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau PAR).

IV. Părţile vizate de anchetă

9. Comisia a anunţat în mod oficial autorităţile publice indiene, pe producătorii-exportatori indieni care au cooperat în cadrul anchetei precedente, menţionaţi în Regulamentul (CE) nr. 193/2007 al Consiliului ca beneficiari ai uneia sau ambelor sisteme de subvenţii aparent modificate şi enumeraţi în anexa la avizul de iniţiere, precum şi pe producătorii comunitari cu privire la iniţierea anchetei de reexaminare intermediară parţială. Părţile interesate au avut astfel posibilitatea de a-şi face cunoscut în scris punctul de vedere şi de a solicita să fie audiate. Observaţiile orale şi scrise prezentate de către părţi au fost analizate şi, după caz, luate în considerare.

10. Având în vedere numărul părţilor implicate în această reexaminare, s-a preconizat recurgerea la tehnica de eşantionare pentru ancheta privind subvenţiile, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

11. Doi producători-exportatori s-au făcut cunoscuţi şi au furnizat informaţiile solicitate în vederea eşantionării. Prin urmare, utilizarea eşantionării nu a fost considerată necesară. Cu toate acestea, unul dintre cei doi producători-exportatori care au prezentat un formular de eşantionare nu a notificat mai târziu Comisiei că nu intenţiona să răspundă la un chestionar complet şi să furnizeze informaţiile necesare pentru scopul anchetei.

12. Prin urmare, Comisia a trimis formularul cu chestionarul şi a obţinut un răspuns de la un singur producător-exportator eligibil pentru această reexaminare, şi anume Pearl Engineering Polymers Ltd (denumită în continuare „societatea”). De asemenea, un chestionar a fost adresat autorităţilor publice indiene. Au fost primite răspunsuri atât din partea societăţii, cât şi din partea API.

13. Comisia a solicitat şi a verificat toate informaţiile considerate necesare pentru determinarea subvenţiilor. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor părţi interesate:

1. Autorităţile publice indiene

Ministerul Comerţului, New Delhi.

2. Producătorii-exportatori din India

Pearl Engineering Polymers Ltd, New Delhi.

VI. Comunicarea informaţiilor şi observaţii privind procedura

14. Autorităţile publice indiene şi celelalte părţi interesate au fost informate cu privire la faptele şi considerentele esenţiale pe baza cărora se intenţiona să se propună modificarea nivelului taxei aplicabile singurului producător indian care a cooperat şi producătorului-exportator care nu a cooperat, menţionat, de asemenea, în anexa la avizul de iniţiere, precum şi intenţia de a menţine măsurile existente pentru toate celelalte societăţi care nu au cooperat la această reexaminare intermediară parţială. De asemenea, li s-a acordat un termen rezonabil pentru a-şi prezenta observaţiile. Toate observaţiile şi comentariile au fost luate în considerare în mod corespunzător, astfel cum se prezintă în continuare.

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ

15. Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este acelaşi cu cel reglementat prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 al Consiliului, şi anume PET cu indice de viscozitate de 78 ml/g sau mai mult, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, originar din ţara în cauză. În prezent, acesta se încadrează la codul NC 3907 60 20.

C. SUBVENŢII

I. Introducere

16. Pe baza informaţiilor furnizate de autorităţile publice indiene şi de singurul producător-exportator care a cooperat şi a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme, în cadrul cărora s-ar fi acordat subvenţii, au făcut obiectul unei anchete:

(a) Sistemul autorizaţiilor prealabile [„Advance Authorisation Scheme”, denumit anterior „Advance Licence Scheme” („AAS”)],

(b) Sistemul de credite pentru taxe de import [Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPS”)],

(c) Sistemul de taxe preferenţiale la importul bunurilor de capital [Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”)],

(d) Sistemul de scutire de impozit pe profit [Income Tax Exemption Scheme („ITES”)]

(e) Sistemul „Piaţa-ţintă” [Focus Market Scheme („FMS”)],

(f) Sistemul „Obiectiv plus” [Target Plus Scheme („TPS”)].

17. Sistemele menţionate la literele (a), (b), (c), (e) şi (f) au la bază Legea privind comerţul exterior (dezvoltare şi reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 („Legea privind comerţul exterior”). Legea privind comerţul exterior autorizează API să emită notificări privind politicile de import şi de export. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica de import şi de export”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerţului şi actualizate în mod regulat. Perioada anchetei de reexaminarea este reglementată printr-un document privind politica de import şi de export, şi anume planul cincinal privind perioada cuprinsă între 1 septembrie 2004 şi 31 martie 2009 („Politica de import şi de export 2004 – 2009”). În plus, API definesc, de asemenea, procedurile aplicabile politicii de import şi de export 2004 – 2009 în „Manualul de proceduri de la 1 septembrie 2004 la 31 martie 2009 (volumul I)” [denumit în continuare „Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I)”]. Acest manual este, de asemenea, actualizat în mod regulat.

18. Sistemele de scutire de impozit pe profit, menţionate anterior la litera (d), se bazează pe Legea impozitului pe profit din 1961, modificată anual prin Legea finanţelor.

19. În conformitate cu articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de bază, Comisia a invitat autorităţile publice indiene la consultări suplimentare referitoare atât la sistemele modificate, cât şi la cele nemodificate, pentru a clarifica situaţia în legătură cu sistemele presupuse şi pentru a găsi o soluţie reciproc convenită . În urma acestor consultări şi în lipsa unei soluţii reciproc convenite în legătură cu aceste sisteme, Comisia le-a inclus pe toate în sfera anchetei privind subvenţiile.

20. O parte interesată, reprezentând industria comunitară, a afirmat că o serie de alte sisteme şi subvenţii continuă să existe în favoarea unor exportatori indieni. Cu toate acestea, din informaţii nu a reieşit nici un element de probă care să indice că aceste sisteme au fost utilizate de producătorul-exportator care a cooperat. Prin urmare, aceste chestiuni nu au fost examinate mai departe în scopul prezentei proceduri specifice.

II. Sisteme specifice

1 Sistemul autorizaţiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme „AAS”)

(a) Temei juridic

21. Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctele 4.1.1 - 4.1.14 din Politica de import şi de export 2004 - 2009 şi la capitolele 4.1 - 4.30 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I). Acest sistem era denumit „Advance Licence Scheme” în cadrul anchetei de reexaminare anterioare care a condus la instituirea taxei compensatorii definitive în vigoare prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 al Consiliului.

(b) Eligibilitate

22. Sistemul autorizaţiilor prealabile este alcătuit din şase subsisteme, descrise mai detaliat la considerentul (23). Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Subsistemele „exporturi fizice” şi „cerinţe anuale” sunt deschise producătorilor-exportatori, precum şi comercianţilor-exportatori „asociaţi” producătorilor. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „bunuri intermediare”. Subsistemul „exporturi prevăzute” se adresează întreprinzătorilor principali care aprovizionează categoriile menţionate la punctul 8.2 din Politica de import şi de export 2004 – 2009, de exemplu furnizorilor unei unităţi axate pe export. În final, societăţile care asigură aprovizionarea intermediară cu inputuri de la producători-exportatori sunt eligibili pentru avantajele legate de „exporturi prevăzute” din cadrul subsistemului „bonuri de aprovizionare anticipată” (Advance Release Orders, „ARO”) şi „acreditiv intern de tip «back to back»” („Back to back inland letter of credit”).

(c) Aplicare practică

23. Autorizaţiile prealabile pot fi eliberate în următoarele cazuri:

(i) Exporturi fizice: este vorba de subsistemul principal. Permite importarea, fără taxe vamale, a inputurilor necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. Importurile autorizate şi exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licenţă.

(ii) Cerinţe anuale: această autorizaţie nu este legată de un produs de export specific, ci de un grup de produse mai larg (de exemplu, produsele chimice şi conexe). În limitele unui plafon stabilit în funcţie de rezultatele sale de export anterioare, titularul licenţei poate importa cu scutire de taxe vamale orice input destinat fabricării unui produs, oricare ar fi acesta, care aparţine grupului de produse inclus în licenţă. El poate exporta orice produs din grupul de produse menţionat în cadrul căruia inputurile sunt scutite de taxe.

(iii) Bunuri intermediare: acest subsistem reglementează cazurile în care doi producători decid să producă unul şi acelaşi produs de export, împărţind între ei procesul de producţie. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa inputuri materiale scutite de taxe vamale şi poate obţine o autorizaţie prealabilă „bunuri intermediare” în acest scop. Exportatorul final finalizează produsul şi are obligaţia de a-l exporta.

(iv) Exporturi prevăzute: acest subsistem permite unui întreprinzător principal să importe cu scutire de taxe inputuri necesare fabricării de produse destinate să fie vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienţi prevăzute la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) şi (j) din Politica de import şi de export 2004 – 2009. Conform autorităţilor publice indiene, aceste exporturi prevăzute se referă la tranzacţiile în care produsele furnizate nu părăsesc ţara. Anumite categorii de tranzacţii de aprovizionare sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiţia ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităţilor axate pe export sau a societăţilor situate într-o zonă economică specială („ZES”).

(v) ARO: titularul autorizaţiei prealabile care are intenţia să se aprovizioneze cu inputuri de pe piaţa internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizaţiile prealabile sunt validate ca ARO şi andosate profitului furnizorului local în momentul livrării inputurilor menţionate în acestea. Andosarea acestor ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din Politica de import şi de export 2004 – 2009 (autorizaţii prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, cu drawback şi rambursarea accizei finale asupra exporturilor prevăzute). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor şi a taxelor în favoarea furnizorului, şi nu a exportatorului final, sub forma unui sistem drawback/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru inputurile naţionale, cât şi pentru cele importate.

(vi) Acreditiv intern de tip „back to back” (Back to back inland letter of credit): acest subsistem reglementează, de asemenea, livrările naţionale către un titular de autorizaţie prealabilă. Titularul unei autorizaţii prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern de tip „back to back” în favoarea unui furnizor local. Banca invalidează autorizaţia pentru importurile directe numai în ceea ce priveşte suma corespunzătoare valorii şi volumului inputurilor obţinute în ţară, nu şi ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din Politica de import şi de export 2004 – 2009 (autorizaţii prealabile pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, cu drawback şi rambursarea accizei finale asupra exporturilor prevăzute).

24. S-a stabilit că, în cursul PAR, un exportator cooperant a obţinut beneficii numai în legătură cu două subsisteme aplicabile produsului în cauză, şi anume (i) autorizaţiile prealabile „exporturi fizice”, şi (iv) „exporturi prevăzute”. Prin urmare, nu este necesară stabilirea unor măsuri compensatorii pentru subsistemele rămase neutilizate.

25. În urma instituirii, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 al Consiliului, a taxei compensatorii definitive în vigoare, API au modificat sistemul de verificare aplicabil sistemului autorizaţiilor prealabile. Concret, în scopul verificării de către autorităţile indiene, orice titular de autorizaţie prealabilă are obligaţia, din punct de vedere legal, de a ţine „o contabilitate, în bună şi cuvenită formă, a consumului şi a utilizării produselor importate cu scutire de taxe/procurate intern”, într-un format specific [capitolele 4.26, 4.30 şi apendicele 23 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul 1)], adică un registru al consumului real. Acest registru trebuie verificat de un expert-contabil extern/contabil-costuri care eliberează un certificat prin care declară că registrele prescrise şi dosarele în cauză au fost verificate şi că informaţiile furnizate în temeiul apendicelui 23 sunt adevărate şi corecte în toate sensurile. Cu toate acestea, dispoziţia menţionată anterior se aplică numai autorizaţiilor prealabile eliberate începând cu data de 13 mai 2005 inclusiv. În cazul tuturor autorizaţiilor sau licenţelor prealabile emise înaintea acestei date, titularii trebuie să se conformeze dispoziţiilor de verificare aplicabile anterior, adică să ţină „o contabilitate, în bună şi cuvenită formă, a consumului şi a utilizării produselor importate în cadrul fiecărei licenţe”, în formatul specific din apendicele 18 [capitolul 4.30 şi apendicele 18 din Manualul de proceduri 2002-2007 (volumul 1)].

26. În ceea ce priveşte subsistemele utilizate în cursul perioadei anchetei de reexaminare de către singurul producător-exportator cooperant, şi anume exporturile fizice şi exporturile prevăzute, volumul şi valoarea importurilor autorizate şi ale exporturilor obligatorii sunt stabilite de către API şi înregistrate în autorizaţie. În afară de aceasta, în momentul tranzacţiilor de import sau de export, operaţiunile corespunzătoare trebuie menţionate în autorizaţie de către funcţionarii publici competenţi. Volumul importurilor autorizate în acest sistem este stabilit de către autorităţile publice indiene, pe baza unor norme standard de intrări/ieşiri („standard input-output norms” - „SION”). Există norme standard intrări/ieşiri pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză; acestea sunt publicate în Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul II).

27. În acest sens, trebuie remarcat faptul că normele standard intrări/ieşiri sunt revizuite în mod regulat. Deoarece singurul exportator cooperant a utilizat licenţe eliberate la date diferite, înseamnă că această societate a aplicat norme standard intrări/ieşiri diferite în cursul PAR.

28. Materiile prime importate nu pot fi transferate şi trebuie să fie utilizate la fabricarea produsului de export. Obligaţia de export trebuie respectată într-un anumit termen de la eliberarea licenţei (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare).

29. Din ancheta de reexaminare reiese că, deşi producătorul-exportator cooperant putea stabili consumul total de materii prime, nu există niciun registru al consumului real pentru produsul în cauză. S-a presupus numai că consumul este în conformitate cu normele standard intrări/ieşiri. Prin urmare, nu a fost posibil să se determine dacă cerinţele în materie de norme standard intrări/ieşiri, stipulate în autorizaţiile/licenţele specifice, în ceea ce priveşte materiile prime cu scutire de taxe, depăşesc materiile necesare pentru producerea cantităţii de referinţă a produsului de export.

30. Mai mult, ancheta de reexaminare a stabilit că materiile prime au fost importate sub trei autorizaţii/licenţe diferite şi conform unor norme standard intrări/ieşiri diferite, apoi au fost amestecate şi încorporate fizic în procesul de producţie al aceluiaşi produs de export. Faptul că există trei norme standard intrări/ieşiri diferite, cu diferite norme de consum pentru fiecare materie primă, subliniază dificultatea de a stabili consumul real al exportatorului cooperant. În acest sens, este clar că un registru al consumului real este o cerinţă de bază pentru a permite să se verifice dacă materiile prime cu scutire de taxe depăşesc materiile necesare pentru producerea cantităţii de referinţă a produsului de export.

31. Ancheta de reexaminare a stabilit, de asemenea, că cerinţele de verificare stipulate de autorităţile indiene fie nu au fost respectate, fie nu au fost puse în practică. În cazul licenţelor prealabile emise înainte de 13 mai 2005, registrele necesare ale consumului real şi al stocurilor (adică apendicele 18) nu au fost trimise autorităţilor competente şi deci nu au fost controlate de API. În cazul autorizaţiilor prealabile emise după data de 13 mai 2005, sunt cerute registrele necesare ale consumului real şi al stocurilor, însă API nu a verificat încă dacă aceste registre sunt în conformitate cu cerinţele politicii importurilor şi exporturilor În special, registrele au fost verificate de experţi-contabili externi, astfel cum prevede legislaţia indiană relevantă menţionată la considerentul (25), însă nici societatea, nici expertul-contabil nu au păstrat documente referitoare la modul în care s-a desfăşurat acest proces de certificare. Nu a existat niciun plan de audit sau orice alt material justificativ al auditului efectuat, nicio informaţie scrisă privind metodologia folosită sau cerinţele necesare pentru o astfel de activitate minuţioasă care implică cunoştinţe tehnice detaliate privind procesul de producţie, cerinţele politicii importurilor şi exporturilor şi procedurile contabile. Având în vedere această situaţie, se consideră că exportatorul anchetat nu a putut demonstra că au fost respectate dispoziţiile relevante ale politicii importurilor şi exporturilor.

(d) Observaţii formulate în urma comunicării informaţiilor

32. Exportatorul care a cooperat a contestat constatările de mai sus, în special în ceea ce priveşte concluziile privind expertul-contabil, formulate la considerentul 31. În acest scop, s-a afirmat că nu există nicio dispoziţie legală naţională sau internaţională care să impună ca societatea auditată să păstreze documente privind modul în care s-a desfăşurat un audit. Dimpotrivă, legislaţia indiană stipulează că documentele de lucru sunt proprietatea auditorului. În astfel de circumstanţe şi având în vedere că înaintea vizitei de verificare nu s-a formulat nicio solicitare de a stabili o întâlnire cu expertul-contabil, societăţii auditate nu i se poate imputa faptul că nu deţinea astfel de documente doveditoare în momentul vizitei. Mai mult, s-a afirmat, de asemenea, că regulamentul de bază nu ar autoriza în niciun caz serviciile Comisiei să verifice documentele păstrate de altcineva decât societatea anchetată, astfel cum ar fi cazul unui contabil independent. S-a argumentat totodată că consumul real al singurului producător cooperant pentru fiecare input fusese mai mare decât normele standard intrări/ieşiri şi că nu a existat nicio remitere excesivă a taxelor.

33. În acest sens, se reaminteşte că procesul de verificare efectuat de expertul-contabil şi eliberarea certificatului relevant fac parte din sistemul de verificare introdus de API în cadrul politicii sale de import şi de export. În acest scop, politica de import şi de export a introdus expertul-contabil ca actor în punerea în aplicare a sistemului, iar Comisia a trebuit să analizeze dacă sistemul de verificare menţionat anterior era aplicat în mod real. Faptul că societatea nu a putut demonstra că nici ea însăşi, nici expertul-contabil ales nu deţin vreun document privind verificările efectuate pentru eliberarea certificatului stipulat de politica de import şi de export, demonstrează că societatea nu poate dovedi că dispoziţiile relevante ale politicii de import şi de export au fost îndeplinite. În ceea ce priveşte afirmaţia societăţii că, în orice caz, nu a existat nicio remitere excesivă a taxelor, se aminteşte că situaţia constatată la faţa locului (adică amestecul de inputuri şi produse fabricate, utilizarea unor norme standard intrări/ieşiri diferite, lipsa registrelor consumului real stipulate de politica de import şi de export) şi până când API efectuează etapele necesare ale verificării finale, demonstrează că orice calcul legat se consumul real şi remiterea excesivă a taxelor rezultată per autorizaţie/licenţă şi normă standard intrări/ieşiri este imposibil.

(e) Concluzii

34. Scutirea de taxe de import constituie o subvenţie, în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, şi anume o contribuţie financiară a API, care a conferit un avantaj exportatorului anchetat.

35. În plus, subsistemele de autorizaţii prealabile „exporturi fizice” şi „exporturi prevăzute” se subordonează de drept rezultatelor la export, şi sunt prin urmare, considerate specifice şi pot face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obţine niciun avantaj în cadrul acestor sisteme fără un angajament de export.

36. Niciuna dintre cele două subsisteme aplicate în cazul de faţă nu poate fi considerată un sistem drawback autorizat sau un sistem drawback pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acestea nu respectă normele enunţate la anexa I litera (i), la anexa II (definiţia şi normele privind sistemele drawback) şi la anexa III (definiţia şi normele privind sistemul drawback pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Autorităţile publice indiene nu au aplicat în mod eficient sistemul sau procedura de verificare prin care să determine ce inputuri au fost consumate în fabricarea produsului exportat şi în ce cantităţi (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază şi, în cazul sistemelor drawback pentru produsele de înlocuire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Normele standard intrări/ieşiri în sine nu pot fi considerate ca sistem de verificare a consumului real, deoarece inputurile importate, scutite de taxe vamale în temeiul autorizaţiilor/licenţelor cu rezultate de intrări/ieşiri diferite sunt amestecate în cadrul aceluiaşi proces de fabricare a unui produs exportat. Acest tip de proces nu permite API să verifice cu suficientă precizie cantităţile inputurilor realmente consumate pentru fabricarea produsului exportat şi după ce normă intrare/ieşire ar trebui comparate. În afară de aceasta, autorităţile publice indiene nu au efectuat niciun control eficient pe baza unui registru de consum real, corect ţinut, sau acesta nu a fost încă finalizat. În plus, API nu au efectuat o nouă verificare bazată pe inputurile efectiv implicate, deşi ar fi trebuit să procedeze astfel, în mod normal, în absenţa unui sistem de verificare eficient (anexa II partea II punctul 5 şi anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). Mai mult, se reaminteşte că societatea în cauză nu avea un registru al consumului care să permită o verificare a consumului real de materie primă pe tip de produs. Prin urmare, chiar dacă ar fi fost instituit un sistem de control eficient, API nu ar fi putut determina ce cantităţi de inputuri au fost consumate în producţia pentrul produsul exportat. În final, faptul că în procesul de verificare au fost implicaţi experţi-contabili nu a dus la îmbunătăţirea sistemului de verificare, deoarece nu există norme detaliate privind modul în care experţii-contabili ar trebui să execute sarcinile care le-au fost încredinţate, iar informaţiile prezentate în cursul anchetei nu au putut garanta îndeplinirea normelor menţionate anterior, instituite în temeiul regulamentului de bază.

37. Prin urmare, aceste două subsisteme pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

(f) Calculul valorii subvenţiei

38. În lipsa unui sistem drawback autorizat sau a unui sistem drawback pentru produsele de înlocuire, beneficiul care face obiectul unor măsuri compensatorii corespunde remiterii valorii totale a taxelor de import aplicate în mod normal asupra inputurilor. În acest sens, se menţionează că regulamentul de bază nu prevede numai aplicarea măsurilor compensatorii în cazul remiterii „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condiţiile menţionate la anexele II şi III din regulamentul de bază, or aceste condiţii nu au fost îndeplinite în cazul de faţă. Prin urmare, în cazul în care se constată absenţa unei proceduri de verificare adecvate, excepţia pentru sistemele drawback menţionată anterior nu este aplicabilă şi prevalează regula normală de aplicare a măsurilor compensatorii valorii taxelor neachitate (venituri la care se renunţă), mai degrabă decât unei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II şi cu anexa III partea II din regulamentul de bază, obligaţia de a calcula remiterea excesivă nu îi revine autorităţii responsabile cu ancheta. Dimpotrivă, articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază îi impune numai sarcina de a stabili probe suficiente privind ineficienţa unui pretins sistem de verificare.

39. Valorile subvenţiilor acordate exportatorilor care au utilizat autorizaţiile prealabile au fost calculate pe baza taxelor de import nepercepute (taxă vamală de bază şi taxă vamală suplimentară specială) asupra inputurilor importate în temeiul celor două subsisteme utilizate pentru produsul în cauză în cursul PAR (numitor). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obţine subvenţia au fost deduse din valoarea subvenţiei pe baza depunerii unor cereri justificate. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenţiei a fost repartizată pe cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în perioada anchetei (numitor), deoarece subvenţia este subordonată rezultatelor la export şi nu s-a acordat în raport cu cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate.

40. Nivelul subvenţiei stabilit cu privire la acest sistem în cursul PAR pentru singurul producător cooperant se ridică la 12,8 %.

2. Sistemul de credite pentru taxe de import [Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPB”)]

(a) Temei juridic

41. Descrierea detaliată a acestui sistem este cuprinsă la punctul 4.3 din Politica de import şi de export 2004 - 2009 şi la capitolul 4 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I).

42. S-a constatat că producătorii-exportatori cooperanţi nu au obţinut niciun beneficiu care face obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul acestui sistem. În consecinţă, nu s-a mai considerat necesară continuarea analizării acestui sistem în scopul prezentei anchete.

3. Sistemul de taxe preferenţiale la importul bunurilor de capital [Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”)]

(a) Temei juridic

43. Descrierea detaliată a acestui sistem este cuprinsă în capitolul 5 din Politica de import şi de export 2004 - 2009 şi în capitolul 5 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I).

(b) Eligibilitate

44. Sistemul este deschis producătorilor-exportatori, precum şi comercianţilor-exportatori „asociaţi” producătorilor şi furnizorilor de servicii.

(c) Aplicare practică

45. Sub rezerva unei obligaţii de export, societăţile sunt autorizate să importe bunuri de capital (noi şi, din aprilie 2003, second-hand, vechi de maximum 10 ani) cu un nivel al taxei redus. În acest scop, API eliberează, la cerere, o licenţă EPCGS, în schimbul unei redevenţe. Din aprilie 2000, se aplică un nivel redus de 5% tuturor bunurilor de capital importate în cadrul acestui sistem. Până la 31 martie 2000, se aplica un nivel efectiv al taxelor de 11% (inclusiv o suprataxă de 10%) sau, în cazul importurilor cu valoare ridicată, un nivel zero al taxei. Pentru a îndeplini obligaţia de export, bunurile de capital importate trebuie folosite pentru producerea unei anumite cantităţi de produse de export, într-o perioadă determinată.

46. Titularul unei licenţe EPCGS poate, de asemenea, să achiziţioneze bunuri de capital pe piaţa internă. În acest caz, producătorul naţional de bunuri de capital poate să profite de acest beneficiu şi să importe cu scutire de taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea bunurilor în cauză. Alternativ, acesta poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute în cazul bunurilor de capital livrate titularului licenţei EPCGS.

(d) Observaţii formulate în urma comunicării informaţiilor

47. După comunicarea informaţiilor, nu au fost primite observaţii în legătură cu EPCG.

(e) Concluzie privind sistemul taxelor preferenţiale la importul de bunuri de capital

48. Sistemul EPCGS acordă subvenţii în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuţie financiară a autorităţilor publice indiene, care renunţă astfel la veniturile vamale în mod normal exigibile. În plus, reducerea taxei conferă un avantaj exportatorului, întrucât taxele economisite la import îi îmbunătăţesc lichidităţile.

49. În plus, sistemul EPCGS este subordonat de drept rezultatelor la export, deoarece licenţele nu pot fi obţinute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, se consideră că sistemul este specific şi că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

50. În cele din urmă, acest sistem nu poate fi considerat un sistem drawback autorizat sau un sistem drawback pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu sunt incluse în sistemele permise definite în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricaţie a produselor exportate.

(f) Calculul valorii subvenţiei

51. Singurul exportator cooperant nu a achiziţionat bunuri de capital în perioada anchetei. Cu toate acestea, societatea a continuat să beneficieze de scutiri de taxe pentru bunurile de capital achiziţionate înainte de perioada anchetei la valoarea stabilită în ancheta iniţială. După cum s-a stabilit în ancheta iniţială, valoarea subvenţiei obţinută în perioada anchetei de reexaminare a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate, aplicate bunurilor de capital importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor bunuri de capital ale producătorului exportator. Pe baza practicii stabilite, valoarea astfel calculată, care este atribuită perioadei anchetei de reexaminare, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a avantajului conferit beneficiarului prin acest sistem. Costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenţie au fost deduse din valoarea calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a obţine valoarea subvenţiei (numărătorul). În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) şi (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenţiei a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei de reexaminare (numitor), deoarece subvenţia este condiţionată de rezultatele obţinute la export şi nu a fost acordată în funcţie de cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate. Nivelul subvenţiei stabilit cu privire la beneficiul obţinut de societate în perioada anchetei de reexaminare a fost 0,3%.

4. Sistemul de scutire de impozit pe profit [Income Tax Exemption Scheme („ITES”)]

(a) Temei juridic

Secţiunea 80HHC din Legea privind impozitul pe profit din 1961

52. În cadrul acestui sistem, exportatorii puteau beneficia de o scutire parţială de impozit pe profitul realizat din vânzările pentru export. Această scutire are drept temei juridic secţiunea 80HHC din Legea privind impozitul pe profit.

53. Dispoziţia a fost abrogată pe perioada exerciţiului de evaluare 2005-2006 (şi anume pentru exerciţiul financiar de la 1 aprilie 2004 la 31 martie 2005), astfel încât secţiunea 80HHC din Legea privind impozitul pe profit nu acordă nici un beneficiu după 31 martie 2004. Singurul producător-exportator cooperant nu a obţinut niciun beneficiu în temeiul acestui sistem în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, deoarece sistemul a fost suprimat, acesta nu va face obiectul unor măsuri compensatorii, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază.

5. Sistemul „Piaţa-ţintă” [Focus Market Scheme („FMS”)]

(a) Temei juridic

54. Descrierea detaliată a acestui sistem este cuprinsă în capitolul 3.9 din Politica de import şi de export 2004 - 2009 şi în capitolul 3.20 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I). Deşi societatea a declarat existenţa acestui sistem, ancheta a arătat că nu s-a obţinut niciun beneficiu în perioada anchetei de reexaminare. S-a constatat că producătorul-exportator cooperant nu a obţinut niciun beneficiu care face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul acestui sistem, în consecinţă, nu s-a mai considerat necesară continuarea analizării acestuia în scopul prezentei anchete.

6. Sistemul „Obiectiv plus” [Target Plus Scheme („TPS”)]

(a) Temei juridic

55. Descrierea detaliată a acestui sistem este cuprinsă în capitolul 3.7 din Politica de import şi de export 2004 - 2009 şi în capitolul 3.2 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I).

(b) Eligibilitate

56. Orice producător-exportator poate beneficia de acest sistem.

(c) Aplicare practică

57. Acest sistem urmăreşte acordarea unei prime societăţilor care îşi sporesc cifra de afaceri realizată la export. În acest scop, sistemul permite societăţilor eligibile să beneficieze de un credit pentru taxe între 5% şi 15% din valoarea bazată pe diferenţa dintre valorile FOB ale exporturilor realizate în două exerciţii financiare consecutive.

58. Societăţile care doresc să beneficieze de acest sistem trebuie să înainteze o cerere Ministerului Comerţului şi al Industriei. Odată autorizată, se eliberează o licenţă care indică valoarea creditului pentru taxe de către autorităţile competente.

59. Acest sistem a fost întrerupt în martie 2006 şi înlocuit cu timpul de alte două sisteme noi, Sistemul „Piaţa-ţintă” (Focus Market Scheme) şi Sistemul „Produs-ţintă” (Focus Product Scheme). Cu toate acestea, dreptul de a solicita o licenţă TPS a continuat până în martie 2007, iar societăţile care beneficiază de sistem pot utiliza creditele pentru taxe respective până în martie 2009.

(d) Observaţii formulate în urma comunicării informaţiilor

60. Producătorul cooperant a considerat că, în cadrul acestui sistem, nu a existat un avantaj mai mare în favoarea societăţii în timpul PAR şi, având în vedere că sistemul a fost retras în 2006, nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii. Cu toate acestea, astfel cum se explică în detaliu mai sus, ancheta a arătat că societatea a beneficiat de un avantaj în timpul PAR şi, mai mult, deşi sistemul a fost într-adevăr abandonat, societăţile pot beneficia de acesta până în 2009.

(e) Concluzii privind Sistemul „Obiectiv plus” (Target Plus Scheme)

61. Sistemul TPS acordă subvenţii în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele pentru taxe TPS constituie o contribuţie din partea autorităţilor publice indiene, deoarece acestea sunt utilizate în cele din urmă pentru achitarea taxelor de import, API renunţând astfel la veniturile vamale exigibile în mod normal. În plus, creditul pentru taxe TPS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătăţeşte lichidităţile.

62. În afară de aceasta, TPS este subordonat de drept rezultatelor obţinute la export şi, prin urmare, este considerat specific şi face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

63. Acest sistem nu poate fi considerat un sistem drawback autorizat sau un sistem drawback pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte enunţate la anexa I punctul (i), la anexa II (definiţia şi normele privind sistemele drawback) şi la anexa III (definiţia şi normele privind sistemul drawback pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligaţia de a consuma efectiv inputurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producţie, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcţie de cantitatea reală de inputuri utilizată. Nu există nici un sistem sau procedură care permite să se verifice care inputuri sunt consumate în procesul de producţie a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) şi al anexelor II şi III din regulamentul de bază. Exportatorii pot beneficia de sistemul TPS, indiferent dacă importă sau nu inputuri. Pentru a obţine beneficiul, un exportator trebuie numai să îşi sporească cifra de afaceri la export, fără să demonstreze că a importat inputuri. În consecinţă, chiar şi exportatorii care îşi achiziţionează toate inputurile pe piaţa internă şi care nu importă niciunul dintre produsele utilizate ca inputuri pot beneficia de avantajele TPS.

(f) Calculul valorii subvenţiei

64. Valoarea subvenţiei care poate face obiectul unor măsuri compensatorii s-a calculat în ceea ce priveşte avantajul conferit beneficiarului, astfel cum a fost constatat în perioada anchetei de reexaminare, şi înscrisă ca profituri în conturile comerciale de producătorul-exportator cooperant în momentul tranzacţiei de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) şi (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenţiei a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei de reexaminare (numitor), deoarece subvenţia este condiţionată de rezultatele obţinute la export şi nu a fost acordată în funcţie de cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate.

65. Nivelul subvenţiei stabilit cu privire la acest sistem în cursul PAR pentru singurul producător cooperant se ridică la 0,7%.

III. Valoarea subvenţiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii

66. Se aminteşte că marja subvenţiei, stabilită în cursul anchetei iniţiale, se ridica la 5,8% pentru singurul producător-exportator care a cooperat la actuala reexaminare intermediară parţială.

67. În cursul prezentei reexaminări intermediare parţiale, valoarea subvenţiilor susceptibile de măsuri compensatorii, exprimată ad valorem, s-a ridicat la 13,8%, după cum indică tabelul de mai jos:

SISTEM→ | ALS | DEPBS | EPCGS | ITIRAD | FMS | TPS | Total |

SOCIETATE ↓ | % | % | % | % | % | % | % |

Pearl Engineering Polymers Ltd | 12,8 | 0 | 0,3 | 0 | 0 | 0,7 | 13,8 |

68. Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că nivelul subvenţiei în ceea ce priveşte singurul producător-exportator care a cooperat a crescut.

D. MĂSURI COMPENSATORII ŞI MĂSURI ANTIDUMPING

I. Măsuri compensatorii

69. În conformitate cu dispoziţiile articolului 19 din regulamentul de bază şi motivele prezentei reexaminări intermediare parţiale, enunţate la punctul 3 din avizul de iniţiere, s-a stabilit că marja subvenţiei în ceea ce priveşte singurul producător care a cooperat a crescut de la 5,8% la 13,8% şi, prin urmare, nivelul taxei compensatorii, impus acestui producător-exportator prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 al Consiliului, trebuie modificat în consecinţă.

70. A doua societate care a făcut obiectul prezentei reexaminări intermediare parţiale, Reliance Industries Ltd, a dispus de cea mai mare marjă a subvenţiei în cadrul anchetei iniţiale, dar nu a cooperat la prezenta reexaminare. Deoarece societatea nu a cooperat, evaluarea a trebuit să se sprijine pe datelor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază. În acest sens şi având în vedere constatările referitoare la singurul exportator, este probabil că producătorul-exportator care nu a cooperat va continua să beneficieze de sistemele de subvenţie anchetate la cel puţin acelaşi nivel ca şi cel stabilit pentru exportatorul cooperant. Astfel, trebuie trasă concluzia că nivelul subvenţiei în ceea ce priveşte singurul producător care nu a cooperat, dar care face obiectul reexaminării, a crescut, de asemenea, la 13,8% şi, prin urmare, nivelul taxei compensatorii, impus acestui producător-exportator prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 al Consiliului, trebuie modificat în consecinţă.

71. În ceea ce priveşte societăţile care au cooperat în cadrul anchetei iniţiale, dar care nu au fost identificate ca făcând obiectul anchetei în anexa la avizul de iniţiere, nimic nu a indicat necesitatea de a recalcula nivelul taxelor compensatorii şi antidumping aplicabile acestor societăţi. Prin urmare, nivelul individual ale taxelor aplicabile tuturor celorlalte părţi, cu excepţia societăţilor Pearl Engineering şi Reliance Industries, menţionate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 193/2007 al Consiliului, rămâne neschimbat.

72. De asemenea, în ceea ce priveşte societăţile care nu au cooperat nici la prezenta reexaminare, nici în cadrul anchetei iniţiale, trebuie considerat că acestea continuă să beneficieze de sistemele de subvenţii anchetate cel puţin la acelaşi nivel stabilit pentru singurul producător cooperant. Pentru a nu recompensa lipsa de cooperare, s-a considerat corespunzătoare stabilirea nivelului subvenţiei aplicabil „tuturor celorlalte societăţi” la valoarea cea mai ridicată stabilită pentru producătorii-exportatori care au cooperat la ancheta iniţială, adică 13,8%.

73. Taxa compensatorie modificată ar trebui stabilită ţinându-se cont de noul nivel de subvenţionare constatat în cursul prezentei reexaminări, dat fiind că marja de prejudiciu calculată în ancheta iniţială rămâne superioară.

74. Nivelurile individuale ale taxei compensatorii prevăzute în prezentul regulament reflectă situaţia constatată în timpul reexaminării intermediare parţiale. Acestea se aplică, prin urmare, numai importurilor produsului în cauză fabricat de aceste societăţi. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate ale cărei denumire şi adresă nu sunt menţionate în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entităţile asociate societăţilor menţionate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri şi sunt supuse taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăţi”.

75. Pentru a se evita ca fluctuaţiile preţurilor PET, cauzate de fluctuaţiile preţurilor petrolului brut, să nu determine o taxă mai ridicată, se aminteşte că măsurile în vigoare au fost instituite sub forma unei valori specifice pe tonă. Această valoare rezultă din aplicarea nivelului taxei compensatorii la preţurile la exportul CIF utilizate pentru calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului în ancheta iniţială. Aceeaşi metodă a fost utilizată pentru a stabili nivelul taxei specifice modificate în contextul prezentei reexaminări.

76. Marjele şi nivelurile taxei aplicabile ar trebui, prin urmare, calculate astfel cum se indică în tabelul de mai jos.

Nivelul taxei compensatorii | Nivelul taxei compensatorii propuse |

Reliance Industries Ltd | 13,8% | 69,4 | EUR/t |

Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8% | 74,6 | EUR/t |

Senpet Ltd | 4,43% | 22,0 | EUR/t |

Futura Polyesters Ltd | 0% | 0,0 | EUR/t |

South Asian Petrochem Ltd | 13,9% | 106,5 | EUR/t |

Toate celelalte societăţi | 13,8% | 69,4 | EUR/t |

77. Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei compensatorii (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entităţii sau în urma creării de noi entităţi de producţie sau de vânzare) trebuie adresată de îndată Comisiei[6] şi trebuie să conţină toate informaţiile utile privind, în special, orice modificare a activităţilor societăţii legate de producţie, de vânzări interne şi de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entităţii sau în urma creării acestor noi entităţi de producţie sau de vânzare. În cazul în care acest lucru este necesar, regulamentul este modificat în consecinţă, după consultarea comitetului consultativ, printr-o actualizare a listei de societăţi care beneficiază de niveluri individuale ale taxei compensatorii.

II. Măsuri antidumping

78. Modificarea nivelului taxei compensatorii va avea o consecinţă asupra taxei antidumping definitive impuse producătorilor indieni de Regulamentul (CE) nr. 192/2007 al Consiliului.

79. În cadrul anchetei antidumping iniţiale, taxa antidumping a fost ajustată pentru a evita dubla contabilizare a efectelor avantajelor obţinute din subvenţiile la export. În acest sens, articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene şi articolul 24 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază prevăd că niciun produs nu poate fi supus în acelaşi timp unor măsuri antidumping, şi unor măsuri compensatorii în vederea remedierii aceleiaşi situaţii care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenţii la export. În urma anchetei iniţiale, precum şi a prezentei reexaminări intermediare parţiale, s-a constatat că unele dintre sistemele de subvenţionare supuse anchetei considerate pasibile de măsuri compensatorii reprezentau subvenţii la export în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază antisubvenţii. În consecinţă, subvenţiile respective afectau preţul de export al producătorilor-exportatori din India, ducând astfel la o marjă de dumping mai ridicată. Cu alte cuvinte, marja de dumping definitivă stabilită în ancheta antidumping iniţială se explică parţial prin existenţa subvenţiilor la export.

80. Prin urmare, nivelul taxei antidumping definitive aplicate producătorilor-exportatori în cauză trebuie în prezent ajustată pentru a lua în considerare nivelul revizuit al beneficiului obţinut în urma subvenţiilor la export în perioada anchetei de reexaminare, pentru a reflecta marja reală de dumping rămasă după instituirea taxei compensatorii definitive ajustate care compensează efectul subvenţiilor la export.

81. Cu alte cuvinte, noile niveluri ale subvenţiei vor trebui luate în considerare pentru ajustarea marjelor de dumping stabilite anterior.

82. Marjele şi nivelurile taxei aplicabile societăţilor în cauză ar trebui, prin urmare, calculate astfel cum se indică în tabelul de mai jos.

Nivelul taxei compensatorii (rezultat din subvenţiile la export) | Nivelul de eliminare a prejudiciului | Nivelul taxei antidumping | Taxa antidumping propusă |

Reliance Industries Ltd | 13,8% | 44,3% | 30,5% | 153,6 | EUR/t |

Pearl Engineering Polymers Ltd | 13,8% | 33,6% | 16,2% | 87,5 | EUR/t |

Senpet Ltd | 4,43% | 44,3% | 39,9% | 200,9 | EUR/t |

Futura Polyesters Ltd | 0% | 44,3% | 14,7% | 161,2 | EUR/t |

South Asian Petrochem Ltd | 13,9% | 44,3% | 11,6% | 88,9 | EUR/t |

Toate celelalte societăţi | 13,8% | 44,3% | 30,5% | 153,6 | EUR/t |

83. Pentru a garanta aplicarea corectă a taxelor compensatorii şi antidumping, nivelul taxei reziduale nu ar trebui să se aplice numai exportatorilor care nu au cooperat, ci şi societăţilor care nu au exportat produsul în cauză în perioada anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, acestea din urmă sunt invitate, în cazul în care îndeplinesc condiţiile prevăzute la articolul 20 din regulamentul de bază, să prezinte o cerere de reexaminare în conformitate cu respectivul articol, pentru a se putea examina situaţia lor individuală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 193/2007, alineatul (2) se înlocuieşte cu următorul text: „În absenţa unor dispoziţii contrare la articolul 2, nivelul taxei compensatorii aplicabile preţului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produse fabricate de societăţile enumerate mai jos, se stabileşte după cum urmează:

Ţara | Societatea | Taxă compensatorie (EUR/tonă) | Codul adiţional TARIC |

India | Reliance Industries Ltd | 69,4 | A181 |

India | Pearl Engineering Polymers Ltd | 74,6 | A182 |

India | Senpet Ltd | 22,0 | A183 |

India | Futura Polyesters Ltd | 0,0 | A184 |

India | South Asian Petrochem Ltd | 106,5 | A585 |

India | Toate celelalte societăţi | 69,4 | A999 |

Articolul 2

La articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 192/2007, alineatul (2) se înlocuieşte cu următorul text: „În absenţa unor dispoziţii contrare la articolul 2, nivelul taxei antidumping aplicabile preţului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produse fabricate de societăţile enumerate mai jos, se stabileşte după cum urmează:

Ţara | Societatea | Taxă antidumping (EUR/tonă) | Codul adiţional TARIC |

India | Reliance Industries Ltd | 153,6 | A181 |

India | Pearl Engineering Polymers Ltd | 87,5 | A182 |

India | Senpet Ltd | 200,9 | A183 |

India | Futura Polyesters Ltd | 161,2 | A184 |

India | South Asian Petrochem Ltd | 88,9 | A585 |

India | Toate celelalte societăţi | 153,6 | A999 |

Indonezia | P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia | 187,7 | A191 |

Indonezia | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |

Indonezia | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |

Indonezia | Toate celelalte societăţi | 187,7 | A999 |

Malaezia | Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |

Malaezia | MpI Polyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |

Malaezia | Toate celelalte societăţi | 160,1 | A999 |

Republica Coreea | SK Chemicals Group: SK Chemicals Co. Ltd Huvis Corp. | 0 0 | A196 A196 |

Republica Coreea | KP Chemical Group: Honam Petrochemicals Corp. KP Chemical Corp. | 0 0 | A195 A195 |

Republica Coreea | Toate celelalte societăţi | 148,3 | A999 |

Taiwan | Far Eastern Textile Ltd | 36,3 | A808 |

Taiwan | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67,0 | A809 |

Taiwan | Toate celelalte societăţi | 143,4 | A999 |

Thailanda | Thai Shingkong Industry Corp. Ltd | 83,2 | A190 |

Thailanda | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468 |

Thailanda | Toate celelalte societăţi | 83,2 | A999 |

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, […].

Pentru Consiliu

Preşedintele

[1] JO L 288, 21.10.1997, p. 1.

[2] JO L 301, 30.11.2000, p. 1.

[3] JO L 59, 27.2.2007, p. 34.

[4] JO L 59, 27.2.2007, p. 1.

[5] JO C 227, 27.9.2007, p. 16.

[6] Comisia Europeană - Direcţia Generală Comerţ - Direcţia H –N-105 [ ] B-1049 Bruxelles.