RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 168/74

Aviz al Comitetului Economic și Social European privind „Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/67/CE în ceea ce privește realizarea pieței interne a serviciilor poștale comunitare”

COM(2006) 594 final — 2006/0196 (COD)

(2007/C 168/16)

La 1 decembrie 2006, Consiliul, în conformitate cu articolele 47 alineatul (2), 55 și 95 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la propunerea sus-menționată.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 22 martie 2007. Raportor: dl HENCKS.

În cea de-a 435-a sesiune plenară, care a avut loc la 25 și 26 aprilie 2007 (ședința din 26 aprilie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 131 voturi pentru, 26 voturi împotrivă și 8 abțineri.

1. Recomandări

1.1 Prin propunerea de directivă examinată, Comisia intenționează să treacă, la 1 ianuarie 2009, la ultima etapă a deschiderii pieței poștale prin menținerea unui serviciu universal la principalele sale dimensiuni actuale în toate statele membre ale Uniunii, eliminând totodată drepturile exclusive (sector rezervat) pentru finanțarea serviciului universal respectiv.

1.2 Principala problemă prezentată de organizarea acestei ultime etape constă în definirea căii de urmat pentru menținerea unui sector poștal performant și competitiv care să ofere în continuare un serviciu universal de calitate superioară, la tarife accesibile, persoanelor fizice și întreprinderilor din Europa, în interesul competitivității economiei, al nevoilor cetățenilor, indiferent de situarea lor geografică, de situația lor financiară sau de alți factori, al ocupării forței de muncă și al dezvoltării durabile.

1.3 CESE consideră că elementele furnizate de Comisie în sprijinul proiectului său nu permit asigurarea gradului de securitate indispensabil pentru finanțarea pe termen lung a serviciului universal în toate statele membre, în special în cazul celor care se confruntă cu condiții dificile de geografie fizică și umană, și nici nu pot să împiedice în prezent finanțarea prin intermediul unui sector rezervat care s-a dovedit eficient și echitabil într-un număr mare de state membre.

1.4 În opinia CESE, este inacceptabilă compensarea costurilor reziduale ale serviciului universal prin introducerea unei redevențe sau a unei creșteri a tarifelor pentru utilizator sau prin subvenții publice, dat fiind că actualul serviciu nu presupune cheltuieli specifice pentru utilizator/contribuabil.

1.5 În acest stadiu, CESE se opune atât unui sistem de tip „play or pay” (participi sau plătești), în care fiecare operator are obligația de a presta un serviciu universal, de la care poate fi scutit prin participarea la finanțarea serviciului universal, cât și recurgerii la un fond de compensare.

1.6 Comisia trebuie să precizeze cadrul în care s-ar putea realiza liberalizarea serviciilor poștale. Aceasta este o condiție prealabilă pentru eliminarea unui sector rezervat necesar pentru finanțarea serviciului universal.

1.7 Având în vedere incertitudinile și riscurile care planează asupra deschiderii totale a pieței poștale, data-limită de 1 ianuarie 2009 pare nerealistă, cu atât mai mult cu cât operatorii poștali existenți în statele membre care au aderat la Uniunea Europeană în 2004 nu ar dispune de suficient timp pentru a se adapta la noile împrejurări.

1.8 CESE solicită: — prelungirea valabilității actualei directive; — prevederea unei eventuale liberalizări totale a sectorului poștal la 1 ianuarie 2012, sub rezerva formulării până la această dată, în strânsă consultare cu toate părțile interesate, a unor propuneri de finanțare credibile care să aducă valoare adăugată în raport cu sectorul rezervat; — integrarea în serviciul universal a trimiterilor poștale specifice expediate de nevăzători sau persoane cu deficiențe de vedere sau destinate acestora și organizațiilor acestora.

2. Introducere

2.1 Serviciile poștale au o importanță socio-economică considerabilă pentru coeziunea economică, socială și teritorială și pentru aplicarea Strategiei Lisabona. Acestea contribuie direct la dezvoltarea relațiilor sociale și la respectarea drepturilor fundamentale ale fiecărei persoane, la crearea unor rețele de contacte și la solidaritatea între oameni și teritorii, la competitivitatea economiei europene și, în sfârșit, la dezvoltarea durabilă.

2.2 După estimările Comisiei, serviciile poștale prelucrează anual în UE 135 miliarde de trimiteri poștale, ceea ce reprezintă o cifră de afaceri de aproximativ 88 de miliarde de euro, adică aproximativ 1 % din produsul intern brut (PIB) al Comunității. Două treimi din această cifră de afaceri sunt generate de serviciile de curierat, restul provenind din serviciile de expediere de colete, de curierat expres și din alte servicii auxiliare.

2.3 Un serviciu poștal universal, care să garanteze accesul tuturor cetățenilor, indiferent de situarea lor geografică, de situația lor financiară sau de alți factori, la servicii poștale de calitate, fiabile și la prețuri accesibile, este un element esențial al modelului social european și al Strategiei Lisabona. Un serviciu universal de calitate superioară este necesar atât pentru cetățeni, cât și pentru agenții economici care sunt principalii clienți ai serviciilor poștale și care au nevoie ca scrisorile și coletele lor să fie distribuite destinatarilor, indiferent de caracteristicile și de localizarea acestora din urmă.

2.4 Reformele, dezvoltarea tehnologiei, precum și gradul crescut de automatizare a sectorului poștal au condus la îmbunătățirea substanțială a calității, la creșterea eficienței și la luarea în considerare a nevoilor clienților.

2.5 Aceste evoluții, contrar previziunilor pesimiste conform cărora serviciile poștale constituie o piață în declin continuu, demonstrează potențialul de creștere pe care operatorii îl observă în dezvoltarea de noi servicii, cum ar fi cumpărăturile la domiciliu, comerțul electronic și poșta hibridă.

2.6 Spre deosebire de celelalte sectoare în rețea, sectorul poștal, în special distribuirea, se caracterizează întotdeauna printr-o activitate manuală solicitantă și contactul direct cu clienții, constituind un sector important în materie de ocupare a forței de muncă; se estimează că, în Uniunea Europeană, peste 5 milioane de locuri de muncă depind direct de sectorul poștal sau sunt strâns legate de acesta. Mâna de lucru, ale cărei costuri sunt fixe și care reprezintă cea mai mare parte (+/- 80 %) din costul total, este extrem de expusă efectelor unor eventuale măsuri de raționalizare în cadrul liberalizării și al competitivității.

2.7 În cele din urmă, CESE ar dori să menționeze, de asemenea, că anchetele periodice „Eurobarometru” demonstrează că marea majoritate a utilizatorilor sunt satisfăcuți, în general, de calitatea serviciilor poștale prestate.

3. Istoric

3.1 Inițiată prin Cartea verde din 11 iunie 1992 privind dezvoltarea pieței unice a serviciilor poștale și prin Comunicarea din 2 iunie 1993 intitulată „Linii directoare pentru dezvoltarea serviciilor poștale comunitare”, liberalizarea treptată și controlată a sectorului poștal a fost lansată acum aproape zece ani prin Directiva 97/67/CE, cunoscută ca „directiva poștală”.

3.2 Directiva poștală, care expiră la 31 decembrie 2008, a stabilit norme comune pentru dezvoltarea pieței interne a serviciilor poștale în ceea ce privește: — serviciul universal; — sectorul rezervat (monopol); — principiile tarifare și transparența conturilor prestatorilor serviciului universal; — standardele de calitate; — armonizarea standardelor tehnice; — crearea autorităților de reglementare naționale independente.

3.3 Serviciu universal

3.3.1 În conformitate cu această directivă, statele membre au obligația de a garanta tuturor utilizatorilor un serviciu universal la prețuri accesibile, care să garanteze în toate zilele lucrătoare și nu mai puțin de cinci zile pe săptămână, în orice punct de pe teritoriul lor, cel puțin: — ridicarea, sortarea, transportul și distribuirea trimiterilor poștale de până la 2 kg și a coletelor poștale de până la 10 kg; — serviciile aferente trimiterilor recomandate și celor cu valoare declarată; — puncte de acces corespunzătoare la rețeaua poștală de pe întregul lor teritoriu.

3.3.2 Normele comunitare garantează astfel fiecărui locuitor al Uniunii Europene un serviciu real de comunicare, indiferent de caracteristicile de geografie fizică și umană ale teritoriului pe care locuiește acesta.

3.3.3 Serviciul universal, astfel cum a fost definit anterior, care conține atât serviciile naționale, cât și serviciile transfrontaliere, trebuie să respecte anumite standarde de calitate, în special legate de termenele de distribuire, precum și de regularitatea și fiabilitatea serviciilor stabilite de statele membre (servicii naționale), precum și de Parlamentul European și de Consiliu (servicii transfrontaliere comunitare).

3.4 Sector rezervat

3.4.1 Atunci când un stat membru consideră că obligațiile de serviciu universal constituie o sarcină financiară inechitabilă pentru prestatorul serviciului respectiv, acesta poate să-i rezerve monopolul ridicării, sortării, transportului și distribuirii trimiterilor de corespondență internă și, în măsura în care este necesar pentru menținerea serviciului universal, al poștei transfrontaliere și al marketingului direct prin corespondență, în următoarele limite: — trimiteri cu greutatea mai mică de 50 grame (sau al căror tarif de prezentare nu este de 2,5 ori mai mare decât tariful public aplicabil unei trimiteri de corespondență din prima treaptă de greutate din categoria cea mai rapidă).

4. Proiectul de directivă a Comisiei

4.1 Studiul prospectiv pe care Comisia l-a comandat unui consultant internațional (1) ajunge la concluzia că realizarea pieței interne a serviciilor poștale în toate statele membre în 2009 este compatibilă cu menținerea unui serviciu universal de calitate superioară. Cu toate acestea, studiul respectiv precizează că riscurile pe care le presupune aceasta pentru menținerea serviciului universal implică luarea unor măsuri de „însoțire” de către majoritatea statelor membre.

4.2 Proiectul de directivă examinat prevede deschiderea totală a pieței poștale la 1 ianuarie 2009, menținând totodată principalele standarde comune de serviciu universal la nivelul actual pentru toți utilizatorii, în toate statele membre ale Uniunii Europene.

4.3 De la 1 ianuarie 2009, statele membre nu vor mai fi autorizate să acorde drepturi exclusive sau speciale (sector rezervat) pentru crearea și prestarea serviciilor poștale.

4.4 Nu va mai fi necesar ca statele membre să desemneze obligatoriu unul sau mai mulți prestatori ai serviciului universal, ci acestea ar putea să încredințeze prestarea serviciului respectiv, cu o limitare în timp, forțelor pieței, lăsând în grija statelor membre stabilirea regiunilor sau a serviciilor specifice pentru care serviciul universal nu poate fi asigurat de forțele pieței și prevăzând atribuirea de contracte de achiziții publice, astfel încât serviciile respective să fie asigurate în mod avantajos din punct de vedere economic.

4.5 Atunci când prestarea serviciului universal necesită o finanțare externă, statele membre ar putea să aleagă dintre următoarele posibilități: — procedura de achiziții publice; — compensare publică prin subvenții directe de la stat; — fonduri de compensare alimentate printr-o redevență impusă prestatorilor serviciului și/sau utilizatorilor; — mecanism de tip „play or pay” care leagă acordarea autorizațiilor fie de obligațiile de serviciu universal, fie de finanțarea dintr-un fond de compensare.

4.6 Directiva examinată introduce totodată o nouă dispoziție care impune statelor membre să evalueze necesitatea de a garanta tuturor operatorilor accesul transparent și nediscriminatoriu la elementele de infrastructură poștală și la următoarele servicii: sistemul de cod poștal, baza de date cu adrese, căsuțele poștale, cutiile de scrisori, informațiile privind schimbarea adreselor, serviciul de reexpediere, serviciul de retur la expeditor. Accesul la segmentele de „sortare” și de „distribuire” ale rețelei nu este prevăzut în dispozițiile menționate anterior.

5. Observații generale

5.1 CESE a considerat întotdeauna că, spre deosebire de alte sectoare, liberalizarea serviciilor poștale nu s-a făcut dintr-o dată, ci în mod treptat și controlat. CESE constată cu satisfacție că proiectul confirmă principalele dimensiuni ale serviciului universal garantat fiecărui utilizator. Cu toate acestea, solicită ca gratuitatea trimiterilor poștale specifice expediate de nevăzători sau persoane cu deficiențe de vedere sau destinate acestora să fie integrată în serviciul universal.

5.2 Pentru Comisie, principala problemă prezentată de organizarea ultimei etape a deschiderii totale a pieței poștale în Uniune constă în definirea căii de urmat pentru a se obține un sector poștal performant și competitiv care să ofere în continuare un serviciu de calitate la tarife accesibile persoanelor fizice și întreprinderilor din Europa.

5.3 CESE consideră că elementele furnizate de Comisie în sprijinul proiectului său nu permit asigurarea gradului de securitate indispensabil pentru finanțarea pe termen lung a serviciului universal în toate statele membre, în special în cazul celor care se confruntă cu condiții dificile de geografie fizică și umană, și nici nu pot să împiedice în prezent finanțarea prin intermediul unui sector rezervat care s-a dovedit eficient și echitabil într-un număr mare de state membre.

5.4 În opinia CESE, este inacceptabilă compensarea costurilor nete reziduale ale serviciului universal prin introducerea unei redevențe sau a unei creșteri a tarifelor pentru utilizator sau prin subvenții publice, dat fiind că actualul serviciu nu presupune cheltuieli specifice pentru utilizator/contribuabil.

5.5 În această etapă, CESE se opune unui sistem de tip „play or pay”, în care fiecare operator are obligația de a presta un serviciu universal, de la care poate fi scutit prin participarea la finanțarea serviciului universal. În practică, acest tip de sistem a fost testat numai în Finlanda, fără rezultate semnificative. De asemenea, recurgerea la un fond de compensare pare inadecvată; de fapt, un astfel de sistem a fost experimentat într-un singur stat membru (și anume Italia) și s-a înregistrat un eșec.

5.6 Același lucru este valabil și pentru finanțarea serviciului universal prin intermediul subvențiilor publice, care duce la grevarea finanțelor publice deja împovărate, ceea ce se răsfrânge, din nou, asupra utilizatorilor/contribuabililor.

5.7 În sfârșit, CESE menționează că propunerile de finanțare alternativă propuse de Comisie nu au fost analizate din punctul de vedere al fezabilității și al eficienței. Aplicarea lor în aceste condiții ar expune statele membre la riscul de a se regăsi într-o situație fără ieșire, în care piața este total liberalizată și serviciul universal nu mai este garantat.

5.8 Va trebui așadar, înainte de orice nouă etapă de liberalizare, să se stabilească norme și un cadru clar și stabil. Sectorul rezervat nu va trebui, după caz, să fie eliminat decât după stabilirea cadrului respectiv, inclusiv a unor măsuri cu adevărat eficiente și durabile de finanțare a serviciului universal, care să fie clar identificate și analizate pentru fiecare stat membru. Aceste măsuri ar trebui să reprezinte o condiție prealabilă pentru eliminarea singurului mod de finanțare care, până în prezent, și-a dovedit eficiența, și anume un sector rezervat adecvat.

5.9 În ultimii zece ani, zeci de mii de locuri de muncă au fost reduse în sectorul poștal (0,7 %, potrivit datelor Comisiei), în timp ce numeroase altele au fost înlocuite cu locuri de muncă nesigure sau în condiții de muncă inadecvate în centre de sortare, servicii de distribuire sau oficii poștale.

5.10 Chiar dacă diverși factori, cum ar fi noile tehnologii sau concurența din partea altor mijloace de comunicare, de exemplu comunicarea electronică, explică parțial această evoluție, deschiderea pieței rămâne motivul principal.

5.11 Prin urmare, afirmația Comisiei — potrivit căreia realizarea pieței interne a serviciilor poștale va permite, prin creșterea concurenței, deblocarea potențialului de ocupare a forței de muncă în acest sector pentru a compensa reducerea locurilor de muncă de către operatorii istorici — rămâne să fie demonstrată.

5.12 În ceea ce privește potențialul de creștere a sectorului, proiectul formulează o singură propunere, și anume gestionarea declinului aparent ireversibil al serviciilor poștale tradiționale, fără a le regândi în funcție de nevoile de comunicare pe care le presupun Strategia Lisabona și societatea cunoașterii și fără examinarea efectelor din perspectiva eficienței energetice.

5.13 Propunerile Comisiei atribuie statelor membre sarcina de a asigura partea esențială a funcțiilor de reglementare, astfel încât piața internă a serviciilor poștale ale Comunității să se rezume în final la juxtapunerea a 27 de organizații și piețe naționale, fără coeziune comunitară. CESE își reafirmă sprijinul pentru realizarea unui sector poștal comunitar cu reguli valabile la nivelul întregii Uniuni în ceea ce privește atât concurența, cât și prestarea serviciului universal.

5.14 Având în vedere incertitudinile și riscurile care planează asupra deschiderii totale a pieței poștale, CESE nu consideră că este urgentă stabilirea încă de acum a datei-limită la 1 ianuarie 2009, cu atât mai mult cu cât operatorii poștali existenți în statele membre care au aderat la Uniunea Europeană în 2004 nu ar dispune de suficient timp pentru a se adapta la noile împrejurări.

5.15 CESE solicită prelungirea valabilității actualei directive și prevederea unei eventuale liberalizări totale a sectorului poștal la 1 ianuarie 2012, sub rezerva formulării până la această dată, în strânsă consultare cu toate părțile interesate, a unor propuneri de finanțare credibile care să aducă valoare adăugată în raport cu sectorul rezervat.

Bruxelles, 26 aprilie 2007. Președintele Comitetului Economic și Social European Dimitris DIMITRIADIS

(1) The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009 (Impactul asupra serviciului universal al realizării pieţei interne poştale în 2009)/PriceWaterhouse & Coopers.