[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 13.4.2011

COM(2011) 203 final

2011/0085 (NLE)

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina

EXPUNERE DE MOTIVE

CONTEXTUL PROPUNERII |

Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la punerea în aplicare a articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, care abrogă Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009. |

Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |

Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Au fost instituite măsuri provizorii prin Regulamentul (UE) nr. 1036/2010 al Comisiei (JO L 298, 16.11.2010, p. 27). |

Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |

CONSULTAREA PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI |

Consultarea părților interesate |

Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în cursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |

Obținerea și utilizarea expertizei |

Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar include o listă exhaustivă a condițiilor care trebuie evaluate. |

ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |

Rezumatul acțiunii propuse La data de 17 februarie 2010, Comisia a inițiat o procedură antidumping privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina. În urma anchetei s-a constatat că produsul în cauză a făcut obiectul unui dumping, ceea ce a cauzat prejudicii industriei din UE. În urma anchetei s-a constatat, de asemenea, că instituirea de măsuri antidumping nu contravine interesului UE. În temeiul acestei constatări, au fost impuse măsuri provizorii. Continuarea anchetei a confirmat constatările provizorii esențiale. Prin urmare, se propune Consiliului să adopte prezenta propunere de regulament în vederea instituirii unor măsuri definitive privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina. |

Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, care abrogă Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”). |

Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |

Principiul proporționalității Propunerea este în conformitate cu principiul proporționalității din următoarele motive: |

Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național. |

Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. |

Alegerea instrumentelor |

Instrument propus: regulament. |

Alte mijloace nu ar fi adecvate deoarece regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. |

IMPLICAȚIILE BUGETARE |

Propunerea nu are implicații asupra bugetului UE. |

2011/0085 (NLE)

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, care abrogă Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1. MĂSURI PROVIZORII

2. Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 1036/2010[2] (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”) a instituit o taxă antidumping provizorie privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina.

3. Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 4 ianuarie 2010 de către societățile Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. și Zeolite Mira Srl Unipersonale (denumite în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25 % din producția totală de pudră de zeolit A din Uniune. Reclamația conținea dovezi ale dumpingului și prejudiciului material rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.

4. PROCEDURA ULTERIOARĂ

5. Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii („comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate.

6. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.

7. Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut în considerentul 11 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

8. Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina și de a percepe definitiv sumele depuse cu titlu de taxe provizorii. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei informări.

9. Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.

10. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

11. În absența altor observații în acest sens, se confirmă definitiv considerentele 12-15 din regulamentul provizoriu.

12. Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează în mod definitiv că toate tipurile de pudră de zeolit A, astfel cum au fost definite mai sus, sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

13. EȘANTIONAREA

14. Grupul de producători-exportatori bosniaci („Birac”) a revenit la afirmația sa făcută în stadiul provizoriu al anchetei, aceea că un producător din Uniune neinclus în eșantion (Silkem d.o.o. sau „Silkem”) ar fi trebuit să fie inclus în totalitate în răspunsurile la chestionar ale unui producător din Uniune inclus în eșantion (MAL Magyar Aluminium sau „MAL”), deoarece există o legătură între aceste două societăți. S-a afirmat că, dacă această omisiune ar fi acceptată, ar duce la discriminare între producătorii și exportatorii din Uniune, deoarece în cazurile în care există producători-exportatori afiliați, iar aceștia se află în țări supuse unor anchete antidumping, toți aceștia sunt obligați să răspundă la chestionare. Birac a declarat, de asemenea, că, atât MAL cât și Silkem ar trebui să fie declarați ca nefiind cooperanți.

15. Argumentele respective nu pot fi acceptate. Pentru motivele expuse în considerentul 19 din regulamentul provizoriu, atât MAL cât și Silkem au cooperat pe deplin în cadrul anchetei. Se reamintește faptul că Silkem a furnizat informații ca răspuns la formularul de eșantionare, precum și că Silkem a fost luată în considerare în cadrul indicatorilor de macrodate. Cu toate acestea, societatea nu a fost inclusă în lista de societăți eșantionate, din cauza dimensiunii sale reduse. Prin urmare, Silkem nu a trebuit să prezinte așa-numitele microdate și, a fortiori , acestea nu au fost verificate. În plus, deoarece vânzările lor de produs vizat sunt relativ mici în comparație cu cele ale societății MAL, nu există indicații care să confirme că includerea datelor provenite de la Silkem în cele prezentate de MAL ar fi făcut ca datele finale să fie diferite.

16. În plus, declarația potrivit căreia ar fi existat discriminare între producătorii-exportatori și producătorii din Uniune este, în mod clar, nefondată, deoarece situațiile sunt diferite. Pe de o parte, ancheta privind existența dumpingului este efectuată la nivelul societății, iar pentru aceasta, instituțiile trebuie să calculeze o marjă de dumping specifică pentru fiecare societate. În plus, un grup de producători-exportatori trebuie să fie examinat în totalitate, deoarece, în caz contrar există riscul ca exporturile să fie canalizate prin partea din grup cu cel mai scăzut nivel de taxe. Pe de altă parte, anchetarea prejudiciului are ca scop examinarea existenței sau a absenței prejudiciului material pentru industria din Uniune ca întreg. În acest caz, producătorii din Uniune eșantionați în cadrul acestei anchete au fost considerați ca reprezentativi pentru întreaga producție a UE în legătură cu anumiți indicatori de prejudiciu (microindicatori). Prin urmare, această afirmație se respinge.

17. Birac a afirmat, de asemenea, că o societate minieră din Bosnia, care are legături cu MAL, care furnizează o prematerie primă (bauxită) acestui producător din Uniune, ar fi trebuit, de asemenea, să coopereze în cadrul anchetei. În această privință, se remarcă faptul că societatea minieră a fost inclusă în răspunsul la chestionar al MAL. De asemenea, costurile asociate cu obținerea bauxitei și transfomarea sa în trihidrat de aluminiu au fost raportate integral în cadrul costurilor de producție ale MAL. Prin urmare, grupul MAL s-a conformat pe deplin cerințelor de raportare stabilite de serviciile Comisiei. Așadar, această afirmație se respinge.

18. În absența altor observații în acest sens, se confirmă definitiv considerentele 16-20 din regulamentul provizoriu.

19. DUMPINGUL

20. Valoarea normală

21. Se reamintește faptul că, în absența unor vânzări interne reprezentative, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

22. Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți din vânzările pe piața internă ale unui produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. Deoarece nu există tipuri separate de produse vizate sau de produse similare, s-a utilizat o medie ponderată a profitului. După caz, costurile de producție și cheltuielile administrative, de vânzare și alte cheltuieli generale au fost ajustate înainte de a fi folosite în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a determina valoarea normală.

23. Ulterior prezentării concluziilor provizorii, Birac a formulat observații cu privire la determinarea marjei de profit utilizate pentru calcularea valorii normale. Potrivit Birac, metodologia aplicată încalcă dispozițiile articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece, în acest caz, a fost utilizat rezultatul utilizării marjei de profit pentru vânzările interne nereprezentative. Birac a afirmat că o asemenea abordare incoerentă nu ar fi putut constitui intenția articolului 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază. Birac consideră, de asemenea, că marja de profit utilizată este nerezonabilă și disproporționată, în special în comparație cu profitul-țintă utilizat pentru subcotarea prețurilor de referință.

24. În plus, Birac a declarat că vânzările interne, datorită naturii lor, nu ar trebui luate în considerare având loc în cadrul unor operațiuni comerciale normale și, prin urmare, nu ar trebui să fie utilizate pentru stabilirea valorii normale.

25. În ceea ce privește această ultimă declarație, se remarcă faptul că metoda aplicată este în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază și cu jurisprudența rezultată din hotărârile OMC, potrivit cărora, la calcularea valorii normale, trebuie utilizat profitul din vânzările interne în cadrul unor operațiuni comerciale normale, chiar dacă aceste vânzări nu au fost reprezentative. În acest caz particular, se remarcă faptul că, deoarece toate vânzările interne au fost profitabile, calcularea valorii normale a avut, într-adevăr, același rezultat ca în cazul în care valoarea normală s-ar fi bazat pe prețurile din vânzările interne. Ar trebui remarcat, în primul rând, faptul că datele privind profitul și cheltuielile administrative, de vânzare și alte cheltuieli generale s-au bazat pe vânzările interne proprii ale societății, care au fost considerare a fi operațiuni comerciale normale. În continuare, se remarcă faptul că natura rezonabilă nu poate fi măsurată în comparație cu profitul-țintă pentru subcotarea prețurilor de referință, deoarece acest preț reflectă situația pe piața Uniunii în absența importurilor supuse dumpingului și, prin urmare, nu poate constitui un indicator adecvat pentru determinarea profitului care va fi utilizat în contextul calculării valorii normale. Prin urmare, afirmația este respinsă.

26. În ceea ce privește afirmația potrivit căreia vânzările interne nu ar fi trebuit considerate ca având loc în cadrul unor operațiuni comerciale normale, ancheta a stabilit că datele și probele prezentate de Birac constituie o bază fiabilă pentru determinarea valorii normale. Prin urmare, această afirmație nu a fost considerată justificată și, în consecință, a fost respinsă.

27. În lipsa oricăror observații privind determinarea valorii normale, se confirmă metoda descrisă la considerentele 21 și 26 din regulamentul provizoriu.

28. Prețul la export

29. În lipsa oricăror observații cu privire la prețul de export, se confirmă considerentele 27 și 28 din regulamentul provizoriu.

30. Comparația

31. În lipsa oricăror observații cu privire la prețul de export, se confirmă considerentul 29 din regulamentul provizoriu.

32. Marja de dumping

33. În lipsa altor observații privind determinarea marjei de dumping, care ar aduce modificări concluziilor provizorii, se confirmă considerentele 30-32 din regulamentul provizoriu.

34. PREJUDICIUL

35. Au fost primite observații în legătură cu concluziile privind prejudiciul din partea anumitor producători din UE, a doi utilizatori din UE, precum și din partea singurului producător-exportator bosniac.

36. În măsura în care argumentele au fost deja abordate în regulamentul provizoriu, acestea nu vor fi reluate în prezentul regulament.

37. Observații generale

38. Considerentele 45 și 68 din regulamentul de bază stipulează clar că, în cadrul acestei anchete, industria Uniunii cuprinde toți producătorii din UE. În plus, factorii prejudiciabili pe care se bazează concluziile privind prejudiciul se bazează, la rândul lor, pe date privind industria Uniunii. Când se utilizează date privind industria Uniunii, secțiunea 5.4 din regulamentul provizoriu face referire la aceasta sub denumirea de „macrodate”. Cu toate acestea, atunci când nu sunt valabile informații pentru întreaga industrie a Uniunii, s-au utilizat date provenind de la eșantionul reprezentativ de producători din Uniune. Nu au fost primite observații în legătură cu aceste chestiuni, iar concluziile provizorii au fost confirmate definitiv.

39. Cu toate acestea, în considerentul 34 există un enunț eronat. Acest considerent ar fi trebuit să menționeze «Toți producători din Uniune constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”».

40. În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 52-56 din regulamentul provizoriu.

41. Consumul Uniunii

42. În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 35-38 din regulamentul provizoriu.

43. Importurile provenite din țara în cauză

44. În absența oricăror observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 39-43 din regulamentul provizoriu.

45. Situația industriei din Uniune

46. Indicatori de prejudiciu

47. În octombrie 2010, a avut loc un incident industrial la locația unuia dintre producătorii din Uniune, MAL. Cu toate acestea, cifrele prezentate de societate arată faptul că livrările de produs vizat și-au revenit până în luna ianuarie 2011. Prin urmare, a fost clar că acest incident nu a provocat probleme grave de aprovizionare pe piața UE.

48. Birac a declarat că, deoarece societatea minieră bosniacă menționată mai sus a înregistrat profituri pe parcursul perioadei de anchetă, Comisia ar trebui să ajusteze costurile de producție și profitul MAL la calcularea indicatorilor economici deoarece profitul MAL s-ar fi redus ca urmare a profiturilor mari realizate de societatea minieră din Bosnia afiliată.

49. În legătură cu afirmația de mai sus, se remarcă faptul că achiziționarea de bauxită de la societatea afiliată a avut loc în condiții de concurență. Această problemă a fost abordată în timpul verificării la fața locului. Deoarece MAL a cumpărat bauxită atât de la societăți cu care era afiliată, cât și de la societăți cu care nu era afiliată pe durata PA la prețuri medii aproximativ similare, Comisia este satisfăcută de faptul că aceste achiziții s-au efectuat în condiții de concurență și, prin urmare, nu sunt necesare ajustări ale tendinței de profitabilitate a MAL care a fost utilizată la calcularea tendinței prezentate în considerentul 52 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

50. Birac a declarat, de asemenea, că, întrucât a obținut anumite materii prime direct de la uzina sa de producere a aluminei, a avut avantaje semnificative față de majoritatea producătorilor din UE și aceasta ar trebui să se reflecte în calcularea marjelor de prejudiciu. Acest argument nu poate fi acceptat. Dacă o societate are un avantaj competitiv, aceasta ar trebui, în mod normal să se reflecte în calcularea marjelor antidumping, în ceea ce privește existența unor costuri mai scăzute și, prin urmare o valoare normală mai scăzută. Acest tip de avantaj competitiv nu are, din punct de vedere conceptual, nicio legătură cu marja de prejudiciu. Societatea examinează dacă o taxă antidumping scăzută ar fi suficientă pentru a elimina prejudiciul. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

51. Utilizatorii din Uniune au afirmat că evoluția pozitivă a anumitor factori prejudiciabili a fost ignorată în cadrul evaluării provizorii a Comisiei (profitabilitate, flux de lichidități și rentabilitatea investiției), declarând că ar trebui analizați toți factorii. Cu toate acestea, aceste evoluții pozitive sunt analizate în totalitate în evaluarea prejudiciului. Acestea au fost avute în vedere, dar nu au fost considerate decisive în acest caz, din motivele enunțate în regulamentul provizoriu (considerentele 52-60 din regulamentul provizoriu). Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

52. În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 44-64 din regulamentul provizoriu.

53. Concluzie privind prejudiciul

54. Având în vedere cele de mai sus și în absența altor observații în acest sens, se confirmă prin prezenta concluziile din considerentele 65-69 din regulamentul provizoriu.

55. LEGĂTURA DE CAUZALITATE

56. Unul dintre utilizatorii care au cooperat a afirmat că legătura de cauzalitate este viciată, deoarece Comisia a declarat că este vizibilă o ameliorare temporară în cazul anumitor factori prejudiciabili pentru PA (2009). Această parte nu a fost de acord cu evaluarea potrivit căreia profitabilitatea mai ridicată în decursul PA în comparație cu 2008 este rezultatul unor evoluții temporare pe termen scurt care nu s-au repetat în 2010.

57. În legătură cu cele de mai sus, se remarcă faptul că afirmațiile părții sunt simple declarații, nesusținute de vreo probă nouă. În schimb, poziția Comisiei este susținută prin informații prezentate de producătorii UE pe durata perioadei de anchetă, atât în timpul etapei provizorii, cât și în timpul celei definitive. Informațiile prezentate înaintea vizitelor de verificare au fost, de asemenea, verificate la fața locului. Deteriorarea prezisă a marjelor de profit după PA este, de asemenea, confirmată de datele furnizate de către doi producători din UE pentru întregul an 2010. Prin urmare, această afirmație se respinge.

58. Birac a contestat concluziile provizorii privind impactul importurilor din țări terțe. Cu toate acestea, concluzia Comisiei în temeiul considerentului 77 a fost că Birac este singurul exportator important pe piața UE. Practic, nu au existat importuri din alte surse. Birac nu a prezentat noi probe în acest sens, iar afirmația sa este, prin urmare, respinsă.

59. Un utilizator care a cooperat a contestat concluzia din cadrul regulamentului provizoriu în ceea ce privește reducerea consumului și a prezentat ancheta antidumping privind tuburile catodice pentru televizoare color ca reprezentând un precedent în cazul reducerii cererii[3]. S-a afirmat că, în ancheta menționată mai sus, o reducere a cererii a dus la închiderea procedurii. Cu toate acestea, nu există o paralelă între cazul tuburilor catodice pentru televizoare color și prezenta anchetă. În PRIMUL caz, consumul a scăzut drastic deoarece produsul vizat a fost înlocuit cu alte produse. Prin contrast, reducerea consumului este foarte moderată în cazul anchetat în prezent, (7% - astfel cum se menționează în considerentele 37 și 38 din regulamentul provizoriu). În această privință, se remarcă, de asemenea, faptul că evoluția consumului a fost detaliată în considerentele 78-80 din regulamentul provizoriu, dar utilizatorul menționat anterior nu a fost în măsură să prezinte nicio probă care să contrazică concluziile Comisiei. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

60. Având în vedere cele de mai sus, se confirmă prin prezenta concluziile din considerentele 70-92 din regulamentul provizoriu, adică faptul că prejudiciul material adus industriei Uniunii a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping.

61. INTERESUL UNIUNII

62. Un utilizator care a cooperat a afirmat că, în considerentul 104 din regulamentul provizoriu, Comisia a prezentat informații înșelătoare privind importanța costurilor zeolitului în cadrul costurilor totale. S-a afirmat, în special, că costurile zeolitului reprezintă mai mult de 5% din costurile totale, astfel cum se menționează în considerentul 104. În această privință se remarcă faptul că această parte nu a prezentat date noi pentru a-și susține afirmația, în condițiile în care concluziile Comisiei s-au bazat pe informații verificate provenind de la utilizatori care au cooperat. În ceea ce privește noțiunea de „costuri totale”, utilizată în regulamentul provizoriu în considerentul 104, se remarcă faptul că aceasta include toate costurile de producție plus cheltuielile administrative, de vânzare și alte cheltuieli generale. În plus, enunțul „mai puțin de 5%” reprezintă o medie care se referă la detergenți pentru textile și la agenți de dedurizare a apei, combinați. În ultimul rând, ar trebui să se clarifice faptul că costurile zeolitului pentru agenții de dedurizare a apei sunt mai mari decât cele ale zeolitului utilizat pentru detergenții pentru textile, însă, de departe, cea mai importantă utilizare este cea pentru detergenții pentru textile. Într-adevăr, în legătură cu acest utilizator care a cooperat, agenții pentru dedurizarea apei reprezentau o mică parte a cifrei de afaceri pentru produsele din aval pentru care se utiliza zeolit. Prin urmare, această afirmație se respinge.

63. Un utilizator care a cooperat a contestat concluzia provizorie din considerentul 102, potrivit căreia China reprezintă o sursă alternativă de aprovizionare. Ținând cont de observațiile făcute, Comisia acceptă faptul că, deși unele mărfuri originare din China au intrat pe piața UE în timpul PA, este improbabil ca această țară să devină, în viitorul apropiat, un furnizor important (a se vedea considerentul 41 de mai sus). Cu toate acestea, având în vedere rata de utilizare a capacităților în Uniunea Europeană pentru produsul vizat, Comisia își menține opinia potrivit căreia nu există probleme de aprovizionare în legătură cu produsul vizat. Prin urmare, această afirmație se respinge.

64. Un utilizator care a cooperat a declarat că, dacă taxele vamale au fost instituite ca rezultat al acestei anchete, costurile pentru zeolit vor crește într-o asemenea măsură, încât prețurile pentru detergenți pentru textile și pentru agenți de dedurizare a apei vor crește, de asemenea, aceasta ducând la creșterea prețurilor pentru consumatori. Această observație se bazează pe presupunerea că utilizatorii vor pune creșterea prețurilor zeolitului pe seama unei taxe antidumping. În primul rând, Comisia este de părere că producătorii din Uniune ar avea de beneficiat de pe urma măsurilor, prin realizarea de economii pe scară largă, iar nu prin creșterea prețurilor (a se vedea considerentele 108 și 111 din regulamentul provizoriu). În ultimă instanță, după cum s-a menționat anterior, proporția costurilor asociate zeolitului din totalul costurilor pentru producția produselor din aval este mică, astfel încât orice consecință a taxei vamale nu ar pune în discuție concluzia provizorie că nu există motive de neimpunere a măsurilor, care să nu țină seama de interesele Uniunii. Prin urmare, această afirmație se respinge.

65. Un utilizator care a cooperat a afirmat că ar putea începe utilizarea de compoziții fără zeolit în producerea de detergenți pentru textile, ceea ce ar avea un impact negativ asupra producătorilor europeni de zeolit. Producătorii din UE sunt conștienți de existența acestui risc, de care au aflat din dosarul prezentat părților interesate spre examinare. Cu toate acestea, nu există probe concrete pentru a se evalua impactul presupus al acestei schimbări ipotetice asupra industriei din Uniune. Prin urmare, această afirmație se respinge.

66. Argumentele de mai sus au fost luate în considerare în etapa definitivă a anchetei, dar nu modifică principalele sale concluzii. În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 93-112 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, se concluzionează că nu au fost prezentate argumente care să sugereze faptul că nu este în interesul Uniunii să impună măsuri ca urmare a acestei anchete.

67. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

68. Nivelul de eliminare a prejudiciului

69. În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 114-116 din regulamentul provizoriu.

70. Măsuri definitive

71. Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul dumpingului constatat. Nivelul taxei a fost calculat la 28,1%.

72. Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping definitive pentru Bosnia și Herțegovina este de 28,1 %.

73. COLECTAREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII

74. Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu la nivelul sumei taxei definitive instituite prin prezentul regulament.

75. FORMA MăSURILOR

76. În timpul anchetei, producătorul-exportator din Bosnia Alumina d.o.o. Zvornik, împreună cu societatea afiliată din Uniune, Kauno Tiekimas AB, cu sediul în Kaunas, Lituania, a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Se remarcă faptul că, recent, Fabrica glinice „Birac” a devenit un holding, iar Alumina d.o.o, cu sediul în Zvornik, a rămas singurul producător-exportator al grupului.

77. Oferta a fost examinată de către Comisie. Se remarcă faptul că produsul vizat este o marfă obișnuită care există fără variații de tip și specificații, excluzându-se astfel un risc posibil de compensare a prețului prin tipuri de produse diferite. Ancheta a arătat că toate exporturile către Uniune au fost facturate prin societatea afiliată din Uniune (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lituania). Această societate afiliată vinde, de asemenea, alte produse fabricate de grupul Birac. Cu toate acestea, piața pentru pudră de zeolit A este bine definită, iar clienții care cumpără pudră de zeolit A nu cumpără, datorită naturii lor, alte produse fabricate de grupul Birac. Prin urmare, s-a concluzionat că riscul de compensare încrucișată prin vânzarea eventuală a altor produse acelorași clienți este foarte scăzut.

78. Prin Decizia 2011/XX/UE , Comisia a acceptat oferta de angajament din partea Alumina d.o.o. Zvornik și societatea afiliată acesteia, Kauno Tiekimas. Consiliul recunoaște că oferta de angajament elimină efectul prejudiciabil al dumpingului și limitează la un nivel suficient riscul de circumvenție.

79. Pentru a permite în continuare Comisiei și autorităților vamale să monitorizeze în mod eficient respectarea angajamentului de către Alumina d.o.o. Zvornik și societatea afiliată, atunci când se prezintă cererea de punere în liberă circulație autorității vamale competente, scutirea de taxa antidumping va fi condiționată de: (i) prezentarea unei facturi conforme cu angajamentul care este o factură comercială conținând cel puțin informațiile și declarația prevăzute în anexă; (ii) faptul că mărfurile importate sunt produse, expediate și facturate, fie direct de către Alumina d.o.o. Zvornik primului client independent din Uniune, fie facturate direct de către societatea Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lituania, primului client din Uniune cu care nu este afiliată și (iii) faptul că mărfurile declarate și prezentate autorităților vamale să corespundă exact descrierii de pe factura conformă cu angajamentul. Atunci când condițiile de mai sus nu sunt respectate, taxa antidumping corespunzătoare va fi instituită în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație.

80. În cazul în care, în temeiul articolului 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, Comisia își retrage acceptarea privind un angajament, ca urmare a unei încălcări a acestuia cu privire la tranzacții specifice și declară neconforme facturile corespunzătoare, ia naștere o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație.

81. Importatorii ar trebui să știe că se poate aplica o datorie vamală, ca și un risc comercial obișnuit, în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație, astfel cum este descris în considerentele 56 și 57, chiar dacă Comisia a acceptat un angajament oferit de producătorul de la care aceștia au cumpărat în mod direct sau indirect.

82. Conform articolului 14 alineatul (7) din regulamentul de bază, autoritățile vamale ar trebui să informeze Comisia imediat ce se constată indicii de încălcare a angajamentului.

83. Pentru motivele enunțate anterior, angajamentul asumat de Alumina d.o.o. Zvornik și Kauno Tiekimas este considerat acceptabil de către Comisie. Societățile în cauză au fost informate în legătură cu faptele, considerațiile și obligațiile esențiale care stau la baza acestei acceptări.

84. În cazul unei încălcări sau a unei retrageri a angajamentelor sau în cazul retragerii acceptării angajamentelor de către Comisie, taxa antidumping care a fost instituită de către Consiliu în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) se aplică automat în sensul articolului 8 alineatul (9) din regulamentul de bază,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1. Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping definitivă privind importurile de pudră de zeolit 4A, denumită, de asemenea, pudră de zeolit NaA, încadrată, în prezent, în codul NC ex 2842 10 00 (cod TARIC 2842 10 00 30) și originară din Bosnia și Herțegovina.

2. Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile produselor descrise la alineatul (1) în raport cu prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, este de 28,1%.

3. În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

1. Importurile declarate pentru punerea în liberă circulație, facturate de societăți ale căror angajamente au fost acceptate de Comisie și ale căror denumiri figurează în Decizia 2011/XX/UE , astfel cum este modificată periodic, sunt scutite de taxa antidumping instituită de articolul 1, cu condiția ca:

— acestea să fie produse, expediate și, fie facturate direct de către Alumina d.o.o., Zvornik, Bosnia și Herțegovina, primului client independent din Uniune, fie facturate direct de către societatea Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lituania, primului client independent din Uniune; și

— astfel de importuri să fie însoțite de o factură conformă cu angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin elementele și declarația menționate în anexa la prezentul regulament; și

— mărfurile declarate și prezentate autorităților vamale să corespundă exact descrierii din factura conformă cu angajamentul.

2. Se instituie o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație:

— în cazul în care se constată faptul că, în ceea ce privește importurile prezentate la alineatul (1), una sau mai multe dintre condițiile menționate în respectivul alineat nu sunt îndeplinite; sau

— atunci când Comisia își retrage acceptul angajamentului în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în cadrul unui regulament sau al unei decizii care se referă la anumite tranzacții, și declară nevalide facturile relevante privind angajamentul.

Articolul 3

Sumele depuse cu titlul de taxe antidumping provizorii instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1036/2010 privind importurile de pudră de zeolit A, încadrată, în prezent, în codul NC ex 2842 10 00 (cod TARIC 2842 10 00 30) și originară din Bosnia și Herțegovina se percep definitiv.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Consiliu

Președintele

ANEXĂ

În factura comercială care însoțește vânzările societăților către Uniune a mărfurilor supuse angajamentului se indică următoarele elemente:

1. Titlul „FACTURĂ COMERCIALĂ DE ÎNSOȚIRE A MĂRFURILOR SUPUSE UNUI ANGAJAMENT”.

2. Denumirea societății care emite factura comercială.

3. Numărul facturii comerciale.

4. Data emiterii facturii comerciale.

5. Codul suplimentar TARIC sub care mărfurile înscrise pe factură vor fi vămuite la frontiera Uniunii (Codul TARIC adițional xxxx sau yyyy).

6. Descrierea exactă a mărfurilor, care să includă:

— descrierea detaliată a mărfurilor care corespund mărfurilor supuse angajamentului,

— codul numeric al produsului societății (CPC),

— codul TARIC,

— cantitatea (a se specifica în tone).

7. Descrierea termenilor vânzării, care să includă:

— prețul pe tonă,

— condițiile de plată aplicabile,

— condițiile de livrare aplicabile,

— valoarea totală a reducerilor și rabaturilor.

8. Denumirea societății care acționează ca importator în Uniune (adică persoana care declară mărfurile pentru vămuire), către care factura comercială de însoțire a mărfurilor supuse unui angajament este emisă direct de societate.

9. Numele persoanei responsabile din partea societății care a emis factura comercială și următoarea declarație semnată:

„Subsemnatul certific prin prezenta faptul că vânzarea pentru export direct către Uniunea Europeană a mărfurilor descrise în prezenta factură se efectuează în domeniul de aplicare și conform termenilor Angajamentului asumat de Alumina d.o.o., Zvornik și societatea afiliat acesteia, Kauno Tiekimas AB și acceptat de Comisia Europeană prin Decizia 2011/XX/UE (*). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”

___________

(*) referință JO

[1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

[2] JO L 298, 16.11.2010, p. 27.

[3] Decizia Comisiei din 15 noiembrie 2006, 2006/781/CE