În termeni mai generali, procedura de cerere de contribuții a ajutat la integrarea propunerilor legislative individuale într-un context mai larg. În plus, trebuie luate în considerare și evoluțiile din sectorul financiar și din economie în sens mai larg, inclusiv schimbările tehnologice rapide, pentru a asigura adecvarea în continuare a normelor la realitățile în schimbare. În ansamblu, cererea de contribuții s-a dovedit a fi un exercițiu semnificativ, cu un impact de durată, care ar trebui să conducă la o mai bună legiferare în UE.

La un an după adoptarea comunicării, prezentul raport intermediar oferă o actualizare a acțiunilor subsecvente cererii de contribuții. În acest context, ar trebui evidențiate două mesaje principale:

·În urma unei consultări cu privire la barierele transfrontaliere din calea distribuirii fondurilor, și în cadrul evaluării la jumătatea perioadei a UPC, Comisia pregătește o propunere pentru primul trimestru al anului 2018. Inițiativa are drept scop îmbunătățirea funcționării pieței unice pentru fondurile europene de investiții prin reducerea barierelor de reglementare din calea distribuirii transfrontaliere a fondurilor, menținând în același timp un nivel ridicat de protecție a investitorilor. Printre domeniile relevante se numără cerințe și practici de comercializare, cerințe administrative, taxe de reglementare, cerințe de notificare și distribuirea online.

În conformitate cu această viziune, proiectul are două obiective principale:

În octombrie 2017, Comisia a instituit o masă rotundă a părților interesate, care reunește actorii relevanți în domeniul raportării din comunitatea de supraveghere și de reglementare din UE. Membrii grupului vor sprijini Comisia în evaluarea sa referitoare la costurile de asigurare a conformității cu cerințele de raportare în scopuri de supraveghere. Lucrările grupului vor completa consultarea publică și studiul și subliniază importanța unei abordări coordonate.

3.3.2Componenta 2 — Standardizarea datelor financiare

Proiectul de standardizare a datelor financiare a fost lansat în 2016. El este finanțat de programul UE privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene, întreprinderi și cetățeni („ISA2”). Rezultatele sale vor contribui direct la verificarea adecvării, întrucât vizează:

(1)inventarierea tuturor cerințelor de raportare în scopuri de supraveghere existente până la nivelul de element de date, cu scopul de a identifica lacunele, suprapunerile, redundanțele și inconsecvențele;

(2)analizarea modurilor în care definițiile de date armonizate (un „limbaj comun al datelor financiare”) ar putea fi folosite pentru a optimiza raportarea în scopuri de supraveghere fără a compromite obiectivele legislației relevante.

Mai precis, proiectul de standardizare a datelor financiare va identifica domenii specifice în care o standardizare ulterioară ar putea aduce beneficii și va face propuneri concrete pentru raționalizarea și simplificarea cerințelor de raportare. Obiectivul pe termen lung este ca toate entitățile raportoare să își raporteze datele o singură dată, oferind în același timp acces tuturor autorităților competente („principiul raportării unice”). Examinarea detaliată a suprapunerilor și a inconsecvențelor din cadrele de raportare la nivel de element de date va fi finalizată până la sfârșitul anului 2018. Ea va servi ca bază pentru orice acțiuni ulterioare menite să abordeze aceste probleme într-un mod coerent și pe termen lung. Primele constatări ale proiectului de standardizare a datelor financiare au arătat deja că una dintre condițiile prealabile pentru o mai mare standardizare este introducerea unor definiții de date armonizate (de exemplu, un limbaj comun al datelor financiare). Acest lucru pare să fie necesar și pentru a asigura o mai mare utilizare a TIC în cadrul raportării în scopuri de supraveghere. Aceste lucrări vor viza, de asemenea, asigurarea coerenței cu evoluții paralele în materie de raportare financiară, în special introducerea unui format electronic XBRL unic european, în temeiul directivei privind transparența.

Proiectul de standardizare a datelor financiare va fi sprijinit de masa rotundă a părților interesate și de interacțiunea strânsă cu verificarea adecvării.

3.4Perspective de viitor: tehnologia în serviciul raportării în scopuri de supraveghere

Comisia va elabora un raport cu privire la rezultatele verificării adecvării și la principalele constatări ale proiectului de standardizare a datelor financiare până în vara anului 2019 și, de asemenea, va prezenta câteva idei privind modalitățile posibile de abordare a eventualelor suprapuneri și inconsecvențe identificate și de optimizare a cerințelor de raportare în scopuri de supraveghere. Acestea vor include modalități de a realiza o mai mare standardizare și de a exploata potențialul pe care automatizarea și tehnologia TIC inovatoare l-ar putea oferi pentru raționalizarea și simplificarea ulterioare ale procesului de raportare.

Standardizarea reprezintă prima etapă indispensabilă către raționalizarea cerințelor de raportare în scopuri de supraveghere și, în ultimă instanță, către crearea unui „limbaj comun” în raportare. Automatizarea reprezintă etapa următoare: După dezvoltarea unui regim de raportare standardizat, inițiativele de promovare a automatizării utilizând tehnologia inovatoare ar putea reduce la minimum necesitatea intervenției umane atât în ceea ce privește raportarea, cât și în ceea ce privește analiza datelor. Aceasta va simplifica și va accelera într-o mare măsură raportarea și procesarea datelor și, prin urmare, va reduce semnificativ atât costul, cât și sarcina raportării în scopuri de supraveghere.

În cadrul procesului de standardizare, există o serie de inițiative care au fost deja lansate de proiectul de standardizare a datelor financiare:

·Comisia și-ar putea asuma rolul de lider în asigurarea punerii în aplicare a unui limbaj comun al datelor financiare. Un limbaj comun va soluționa problema definițiilor neclare, care pare a fi una dintre principalele cauze ale sarcinii de raportare.

·De asemenea, Comisia va examina avantajele instituirii unui „depozit european de date de referință” pentru a accelera și mai mult armonizarea identificatorilor de date financiare și a modelelor de date de referință utilizate în sectorul financiar. Acest sistem ar simplifica raportarea datelor de către întreprinderi către diferitele autorități de supraveghere și ar ajuta autoritățile de supraveghere să colecteze și să analizeze datele raportate într-un mod mai rapid și mai eficient.

În cadrul procesului de automatizare, Comisia va analiza avantajele unor posibile inițiative care ar permite întreprinderilor să îndeplinească cerințele de raportare cu o intervenție umană minimă sau inexistentă și, prin urmare, ar reduce și mai mult costurile de asigurare a conformității. Printre acestea se vor număra examinarea tehnologiilor TIC inovatoare, care vor juca un rol esențial în această etapă viitoare, de exemplu prin actualizarea și, după caz, armonizarea infrastructurilor de transport de date pentru a asigura un flux de date neîntrerupt. Aceasta ar putea duce, printre altele, la raportarea automată a tranzacțiilor efectuate pe piețele financiare, ceea ce ar reduce și mai mult costurile de asigurare a conformității. Pentru autoritățile de supraveghere, o astfel de automatizare ar permite o monitorizare mai eficace a riscurilor din sistemul financiar.

În ansamblu, această evaluare amplă și cuprinzătoare a cerințelor de raportare în scopuri de supraveghere va constitui o bază extrem de solidă pentru lansarea de către Comisie a unor acțiuni viitoare coordonate care ar putea contribui la revoluționarea raportării și ar putea îmbunătăți în mod semnificativ calitatea și accesibilitatea datelor.





4. CONCLUZII

Cererea de contribuții a demonstrat angajamentul Comisiei în favoarea unei mai bune legiferări ca fiind metoda sa de lucru de bază. Aceasta a confirmat faptul că elaborarea și ajustarea politicilor pe baza unor contribuții concrete, luarea în considerare a posibilelor interacțiuni cu legislația existentă și implicarea părților interesate pot crea reglementări mai bune și mai eficace. La rândul său, acest lucru favorizează crearea de locuri de muncă, creșterea economică și investițiile, asigurând în același timp stabilitatea financiară și protejând atât consumatorii, cât și investitorii.

La un an după adoptarea comunicării, Comisia a realizat multe dintre angajamentele sale și își menține hotărârea de a pune în aplicare restul măsurilor, alături de măsurile suplimentare care s-au dovedit a fi necesare în cursul ultimului an. În cadrul acestei activități, principiile unei mai bune legiferări vor continua să fie aplicate cu rigurozitate și integral, inclusiv în ceea ce privește efectele potențiale de mediu și sociale ale legislației financiare a UE, în conformitate cu lucrările în curs pentru integrarea deplină a considerațiilor legate de sustenabilitate în sistemul financiar al UE. Atunci când elaborează propuneri legislative, Comisia se angajează să evalueze sistematic opțiunile și impactul lor potențial pentru a reduce la minimum costurilor de asigurare a conformității și a asigura proporționalitatea. În plus, Comisia va continua să colaboreze cu publicul larg și cu alte părți interesate relevante, prin intermediul diferitelor sale mecanisme de consultare, oferindu-le posibilitatea de a furniza contribuții suplimentare solide și de a contribui la elaborarea politicilor.