RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 16.7.2008 
SEC(2008) 2288 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
care înso țește 
Propunere de 
 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
 
de modificare a Directivei 2006/116/ CE a Parlamentului European și a Consiliului 
privind durata de protec ție a dreptului de autor și a anumitor drepturi conexe 
  
REZUMAT AL STUDIULUI DE  IMPACT PRIVIND SITUA ȚIA JURIDIC Ă 
ȘI ECONOMIC Ă A ARTIȘTILOR INTERPRE ȚI SAU EXECUTAN ȚI DIN 
UNIUNEA EUROPEAN Ă 
{COM(2008) 464 final} 
{SEC(2008) 2287} 
 
RO 2   RO REZUMAT  
Prezentul studiu de impact (SI) analizeaz ă situația economic ă și socială a artiștilor interpre ți 
sau executan ți și a produc ătorilor de înregistr ări din Uniunea European ă.  
În ceea ce-i prive ște pe arti știi interpre ți sau executan ți, prezentul SI arat ă că mulți 
instrumenti ști și cântăreți europeni debuteaz ă în carier ă pe la dou ăzeci și ceva de ani. Prin 
urmare, când actuala durat ă de protec ție de 50 de ani a drepturilor lor expir ă, vor avea peste 
șaptezeci de ani și au toate șansele să mai trăiască încă 10 – 20 de ani (speran ța medie de 
viață în UE este de 75 ani la b ărbați și 81 la femei). În consecin ță, artiștii interpre ți sau 
executanți riscă să rămână fără niciun venit la sfâr șitul vieții, întrucât pierd și plata 
redevențelor de la companiile de înregistr ări și remunera ția pentru radiodifuzarea sau 
reprezentarea public ă a înregistr ărilor lor sonore. Aceasta din urm ă se plătește direct 
artiștilor prin intermediul organismel or lor de gestiune colectiv ă și nu este afectat ă de 
aranjamentele lor contractuale cu companiile de înregistr ări.  
Pentru muzicienii independen ți, care cânt ă muzică de fundal, și pentru arti știi mai pu țin 
cunoscuți, înseamn ă că veniturile lor di n radiodifuzare și din executarea public ă scad tocmai 
în perioada cea mai vulnerabil ă din viața lor, anume când se apropie de sfâr șitul carierei. 
Odată expirată protecția drepturilor de autor, ace ști artiști își pierd și posibilul venit din 
vânzarea pe internet a execut ărilor lor din tinere țe.  
În plus, când le expir ă drepturile, sunt expu și și la posibile utiliz ări discutabile ale 
executărilor lor care le pot aduce prejudicii în ceea ce prive ște numele sau reputa ția. Pe de 
altă parte, arti știi interpre ți și executan ți sunt dezavantaja ți în compara ție cu autorii, ale 
căror drepturi continu ă să fie protejate 70 de ani dup ă moartea lor. Aceast ă situație poate fi 
percepută ca o nedreptate, deoarece, în ziua de azi, interpre ții sunt nu numai la fel de 
necesari ca și autorii, dar chiar mai identifica ți cu succesul comercial al înregistr ărilor 
sonore decât ace știa.  
În privința producătorilor de înregistr ări sonore, SI arat ă că principala lor problem ă este 
pirateria „peer-to-peer” și necesitatea de a- și adapta compania la provoc ările cu care se 
confruntă din cauza distribu ției dematerializate. În aceste condi ții, produc ătorii au probleme 
în a menține afluxul constant de venituri necesar pe ntru a investi în noi talente. Companiile 
de înregistr ări susțin că investesc circa 17 % din venituri în dezvoltarea de talente noi, ceea 
ce înseamn ă angajarea de noi talente, promov area unor talent e neconfirmate și realizarea de 
înregistrări inovatoare. Prin urmare, prelungirea duratei de protec ție ar genera venituri 
suplimentare, contribuind la finan țarea noilor talente și ar permite companiilor de 
înregistrări să distribuie mai bine riscul promov ării de talente noi. Din cauza încas ărilor 
incerte (doar una din opt înregistr ări sonore are succes) și a așa-numitelor „asimetrii de 
informare”, asemenea venitu ri sunt deseori de neg ăsit pe piețele de capital.  
SI analizeaz ă impactul economic, social și cultural pentru șase opțiuni 
Prezentul SI a luat în considerare șapte opțiuni, dintre care una a fost eliminat ă înainte de 
analiza propriu-zis ă a impactului. Pe lâng ă opțiunea standard de a „nu face nimic” și a lăsa 
piața muzical ă să evolueze, prezentul SI analizeaz ă două opțiuni legate de durata de protec ție 
a înregistr ărilor sonore și alte trei op țiuni care nu necesit ă schimbarea actualelor durate de 
protecție.  
În ceea ce prive ște durata de protec ție, SI examineaz ă opțiunea de a prelungi durata pentru 
artiștii interpre ți sau executan ți după formula „50 de ani sau pe via ță”, reținându-se 
perioada cea mai lung ă dintre acestea. Aceast ă opțiune ar îmbun ătăți condiția artiștilor 
interpreți și, prin corelarea duratei de protec ție cu durata de via ță, ar constitui o 
 
RO 3   RO recunoaștere a caracterului personal și creator al execut ărilor lor. Op țiunea s-ar aplica nu 
numai drepturilor exclusive ale arti știlor interpre ți sau executan ți, ci și diverselor alte 
drepturi legate de radiodifuzarea și reprezentarea public ă, drepturi care nu se cesioneaz ă 
companiilor de înregistr ări.  
O altă opțiune implicând durata de protec ție ar fi prelungirea aceste ia de la 50 de ani, cât 
este în prezent, la 95 de ani, atât pentru arti știi interpre ți, cât și pentru companiile de 
înregistrări. Aceast ă opțiune asigur ă echivalen ța deplină cu cea mai lung ă durată de 
protecție acordat ă pe plan mondial. Pentru a se asigura c ă artiștii interpre ți sau executan ți 
și, în special, muzicienii independen ți care și-au cesionat dreptul c onex în schimbul unei pl ăți 
unice, sunt principalii beneficiar i ai prelungirii duratei de protec ție, ar trebui ca prelungirea 
duratei pentru produc ătorii de înregistr ări să fie însoțită de plata unui procent din veniturile 
lor, crescute ca urmare a pr elungirii, într-un fond menit s ă amelioreze situa ția muzicienilor 
independen ți. Ca și în cazul op țiunii „50 de ani sau pe via ță”, artistul interpret sau executant 
ar continua s ă beneficieze de remunera ția pentru radiodifuzare și pentru reprezentarea 
publică timp de 95 de ani.  
Un alt set de op țiuni exploreaz ă mai multe modalit ăți de abordare a acelora și probleme, dar 
fără a modifica durata de protec ție. Aceste op țiuni cuprind diverse c ăi care ar putea 
îmbunătăți situația financiar ă și drepturile morale ale arti știlor interpre ți sau executan ți. 
Măsurile respective ar putea, evident, s ă fie folosite fie ca alternative la prelungirea duratei 
de protec ție, fie ca un complement al acesteia. Câteva dintre aceste m ăsuri nu ar putea fi 
introduse decât prin legisla ția comunitar ă. 
Prezentul SI descrie modul în care arti știi interpre ți sau executan ți își cesioneaz ă, prin 
contract, caselor de înregistr ări o serie de drepturi exclusive ca drepturile de  reproducere, 
distribuire, închiriere și punere la dispozi ție, dar nu și drepturile la remunera ția pentru 
radiodifuzare și pentru reprezentarea public ă. Pentru a limita efectul cesion ării contractuale 
sistematice a drepturilor exclusive ale arti știlor către companiile de înregistr ări, SI 
examineaz ă posibilitatea introducerii unui drept „inalienabil” la remunera ție pe care arti știi 
interpreți sau executan ți ar continua s ă-l păstreze chiar și după cesionarea c ătre 
producătorul de înregistr ări a dreptului de a pune operele lor la dispozi ția publicului. 
Instituirea unui drept la remunera ție echitabil ă pentru vânz ările online sau alte forme de 
punere la dispozi ție a execut ărilor online reprezint ă o opțiune interesant ă, care s-ar putea 
dovedi util ă la un moment dat. În stadiul actual îns ă, este atât de neclar  cine ar trebui s ă 
plătească această „remunera ție echitabil ă”, încât efectele probabile ale op țiunii nu pot fi 
evaluate cu un grad de certitudine cât de câ t acceptabil. Având în vedere incertitudinile 
legate de administrarea practic ă a dreptului la remunera ție echitabil ă, această opțiune mai 
trebuie neap ărat studiat ă. Este prea devreme s ă se vorbeasc ă despre implementarea ei în 
acest stadiu, de și ar putea fi introdus ă în viitor, pentru a spori participarea arti știlor la 
veniturile generate online. În consecin ță, această opțiune a fost eliminat ă înainte de a se trece 
la evaluarea impactului.  
O altă opțiune examinat ă constă în consolidarea drep turilor morale ale arti știlor interpre ți 
sau executan ți. Sfera de inciden ță a drepturilor morale ar putea fi armonizat ă astfel încât s ă 
se includă dreptul acestora de a împied ica orice utilizare prejudiciabil ă a executărilor lor.  
Includerea în contractele dintre arti ști și casele de înregistr ări a unei clauze de tipul 
„folosești sau pierzi” este o alt ă opțiune. Aceasta înseamn ă că artistul poate s ă se mute la 
altă companie de înregistr ări sau poate s ă-și exploateze singur o executare, în cazul în care 
compania cu care are contract nu vrea s ă o repună în circula ție în perioada de prelungire a 
duratei de protec ție.  
 
RO 4   RO Impactul diferitelor op țiuni 
Fiecare op țiune a fost evaluat ă în funcție de modul în care permite atingerea urm ătoarelor 
șase obiective opera ționale: (1) alinierea treptat ă a gradului de protec ție de care beneficiaz ă 
artiștii interpre ți la cel al autorilor; (2) m ărirea puțin câte pu țin a remunera ției artiștilor 
interpreți sau executan ți; (3) atenuarea discrepan țelor dintre regimul de protec ție din UE și 
cel din SUA;  (4) mărirea puțin câte pu țin a resurselor A&R („arti ști și repertoriu”), adic ă 
promovarea de noi talente;  (5) menținerea accesului la muzic ă la prețuri rezonabile;  și (6) 
încurajarea transpunerii digitale  a stocului de înregistr ări mai vechi.   
SI a conchis c ă a „nu face nimic” nu este o solu ție recomandabil ă. Dacă nu s-ar face nimic, 
în următorii zece ani, mii de arti ști interpre ți sau executan ți europeni care au realizat 
înregistrări în anii ’50 – ’60 și-ar pierde toate redeven țele pentru radiodifuzare. Impactul 
social și cultural ar fi c onsiderabil. Totodat ă, industria înregistr ărilor sonore ar fi obligat ă 
să reducă creația de noi înregistr ări sonore în Europa.  
SI examineaz ă impactul op țiunilor care nu implic ă durata de protec ție a drepturilor nici 
pentru interpre ți, nici pentru produc ătorii de înregistr ări (opțiunile 3a, b, c și d). Opțiunea 3a 
(dreptul inalienabil la remunera ție echitabil ă) apare prematur ă, deoarece este neclar cine ar 
trebui să plătească această remunera ție și este greu de estimat ce avantaje financiare ar 
aduce.  Opțiunea 3b (consolidarea drepturilor mora le) nu are impact financiar nici asupra 
artiștilor interpre ți sau executan ți și nici asupra produc ătorilor de înregistr ări. Opțiunea 3c, 
clauza „folose ști sau pierzi”, ar fi folositoare pentru arti știi interpre ți, întrucât le-ar da 
asigurarea c ă executările lor continu ă să fie disponibile pe pia ță. Ar fi și în avantajul 
diversității culturale.  Opțiunea 3d, înfiin țarea unui fond de c ătre companiile de înregistr ări, 
ar fi foarte avantajoas ă pentru arti știi nenominaliza ți în distribu ții. Producătorii de 
înregistrări ar trebui îns ă să verse în acest fond cel pu țin 20 % din veniturile suplimentare 
generate de prelungirea duratei.  Din studiul de impact reiese totu și că, pentru companiile de 
înregistrări, comercializarea înregistr ărilor sonore ar r ămâne o afacere profitabil ă, chiar 
dacă ar trebui s ă plătească 20 % către fondul propus.   
Opțiunile care implic ă prelungirea duratei de protec ție, 2a („pe via ță sau pe 50 de ani”) și 
2b („până la 95 de ani pentru arti știi interpre ți și pentru produc ătorii de înregistr ări”), par 
mai susceptibile de a contribui la îndeplinirea celor șase obiective. Ambele op țiuni, 2a și 2b, 
aduc foloase financiare arti știlor interpre ți și le-ar permite mai multora dintre ei s ă-și dedice 
mai mult timp activit ății lor artistice.  
Prin corelarea duratei de protec ție cu durata de via ță a interpretului, op țiunea 2a ar 
contribui la alinierea protec ției juridice acordate interpre ților la cea de care beneficiaz ă 
autorii. Dispozi ția ar reflecta caracter ul personal al contribu ției artistice a interpretului și ar 
fi o recunoa ștere a faptului c ă, în comunicarea muzicii c ătre public, rolul inte rpretului este la 
fel de important ca și al autorului. Totodat ă, ea le-ar da posibilitatea interpre ților să 
obiecteze, pe toat ă durata vie ții, față de orice utilizare prejudiciabil ă a operelor lor .  
În plus, op țiunea 2b ar spori resursele A&R de care dispun produc ătorii de înregistr ări și, 
prin urmare, ar putea avea un impa ct pozitiv suplimen tar asupra diversit ății culturale. Dup ă 
cum demonstreaz ă SI, prelungirea duratei nu-i favorizeaz ă neapărat pe arti știi nominaliza ți 
celebri. Chiar dac ă artiștii nominaliza ți câștigă, bineînțeles, cea mai mare parte a 
redevențelor negociate cu ca sele de înregistr ări, toți interpre ții, de la capetele de afi ș la 
muzicienii independen ți anonimi, au dreptul la surse de venit a șa-zis „secundare”, cum ar fi 
remunera ția unică echitabil ă, atunci când înregistrarea sonor ă care înglobeaz ă și executarea 
lor este radiodifuzat ă sau executat ă public. Prin prelungirea duratei de protec ție, interpretul 
ar avea asigurarea c ă va continua s ă beneficieze de aceste surse de venit pân ă la sfârșitul 
vieții. Pentru artistul interpret sau executant, cre șterile de venit, fie și mici, înseamn ă mai 
 
RO 5   RO puțin timp pierdut cu alte slujbe și mai mult timp dedicat carierei lui artistice. Mai mult decât 
atât, pentru miile de muzicieni independen ți anonimi, care erau la apogeul carierei pe la 
sfârșitul anilor ’50 – ’60, „remunera ția unică echitabil ă” pentru radiodifuzarea 
înregistrărilor lor este, de multe ori, singura surs ă de venit care le-a mai r ămas din toat ă 
cariera lor artistic ă.  
Opțiunea 2b nu numai c ă sporește disponibilul de A&R, dar este și mai ușor de pus în 
aplicare decât op țiunea 2a, deoarece aceasta din urm ă este legat ă de durata de via ță a 
artiștilor. Dup ă cum s-a observat în cazul operelor scrise în colabor are, corelarea 
drepturilor de autor cu durata de via ță creează probleme complexe în cazul în care mai mul ți 
artiști interpre ți sau executan ți contribuie la o înregistrare sonor ă. O astfel de corelare ar 
îngreuna sarcina legislativ ă și administrativ ă pentru statele membre și ar genera 
incertitudine juridic ă, întrucât durata de protec ție nu ar mai fi legat ă de o dat ă sigură și 
uniformă, respectiv publicarea fonogramei care con ține executarea, ci de duratele de via ță, 
uneori foarte diferite, ale arti știlor individuali care au colaborat la realizarea ei.  
Ce dispozi ții ale propunerii pot s ă asigure c ă beneficiarii vor fi arti știi interpre ți sau 
executanți?  
Spre a se asigura c ă artiștii interpre ți sau executan ți, în special muzicienii independen ți, vor 
culege beneficiile acestei pr elungiri a duratei de protec ție, prezentul SI conchide c ă este 
necesar s ă se constituie un fond pentru muzicienii independen ți prin contribu ția companiilor 
de înregistr ări (opțiunea 3d).  Pentru a atinge volumul financiar care s ă asigure beneficii 
reale muzicienilor independen ți, prezentul SI propune ca valoarea contribu ției destinat ă 
muzicienilor independen ți să se cifreze la minimum 20 % din veniturile pe care companiile de 
înregistrări le realizeaz ă pe perioada de prelungire a duratei de protec ție. Impactul fondului 
asupra muzicienilor independen ți ar fi pozitiv, având în vedere c ă, într-un interval de 45 de 
ani, veniturile suplimentare anuale ale unui artist interpret sau executant de nivel mediu ar crește aproape de trei ori.  
Studiul propune, de asemene a, ca prelungirea duratei s ă fie însoțită de o clauz ă „folosești 
sau pierzi” (op țiunea 3c). Aceasta înseamn ă c
ă artistul poate s ă se mute la alt ă companie de 
înregistrări sau poate s ă-și pună singur la dispozi ția publicului o executare, în cazul în care 
compania ini țială nu vrea s-o repun ă în circula ție în perioada de prel ungire a duratei de 
protecție.  
Studiile empirice arat ă că prelungirea duratei nu ar avea un impact negativ asupra 
consumatorilor.  
Studiile empirice demonstreaz ă că înregistr ările sonore pentru care drepturile de autor au 
expirat nu sunt mai ieftine decât cele ale c ăror drepturi de autor sunt înc ă în vigoare. Acest 
lucru este valabil atât în ceea ce prive ște drepturile de remunera ție legală, cât și pentru 
vânzarea de CD-uri.  
Pe de altă parte, „remunera ția unică echitabil ă” în urma radiodifuz ării și a execut ărilor de 
piese muzicale în locuri publice ar r ămâne neschimbat ă, deoarece aceste pl ăți se calculeaz ă 
ca procent din veniturile societ ăților de radiodifuzare sau ale altor operatori. În ceea ce 
privește vânzările de CD-uri, foarte pu ține studii analizeaz ă diferența dintre pre țurile 
înregistrărilor purt ătoare de drepturi de autor și cele la care acestea au expirat. Potrivit unui 
studiu efectuat de Price Wa terhouse Coopers, nu exist ă diferențe sistematice de pre ț între 
înregistrările cu drepturi de autor și cele fără. Studiul, cel mai amplu realizat pân ă în 
prezent, a urm ărit 129 de albume înregistrate între 1950 și 1958 și nu a identificat nicio 
dovadă certă că discurile pentru care drepturile conexe au expirat s-ar vinde sistematic la un 
preț mai mic decât cele aflate înc ă sub protec ție.  
 
RO 6   RO Pentru a evalua impactul drepturilor de autor și al drepturilor conexe asupra pre țurilor, s-au 
luat în considerare și alte studii, majoritatea referitoare la c ărți. Totuși, nici în aceast ă 
categorie, fie nu s-au constatat diferen țe de preț, per ansamblu, între e șantioanele de c ărți cu 
și fără drepturi de autor, fie impactul drepturilor de autor asupra pre țului depinde extrem de 
mult de model și, din acest motiv, estim ările obținute nu pot fi considerate foarte fiabile. În 
lipsa unor modele larg acceptate și dată fiind lungimea intervalului  de timp, tot ce se poate 
spune este c ă nu există dovezi certe c ă prelungirea duratei de protec ție va duce la cre șterea 
prețurilor.  
Pe de alt ă parte, în ansamblu, durata de protec ție prelungit ă ar trebui s ă aibă un impact 
pozitiv asupra gamei de op țiuni oferite consumatorului și asupra diversit ății culturale. Pe 
termen lung, prelungirea protec ției va favoriza diversitatea cultural ă, deoarece va asigura 
resursele disponibile pentru finan țarea și promovarea noilor talente. Pe termen scurt și 
mediu, prelungirea protec ției stimuleaz ă casele de discuri s ă-și digitalizeze vechile 
înregistrări din stoc și să le pună pe piață. Este limpede de pe acum c ă distribuirea pe 
internet ofer ă o șansă unică pentru comercializarea unui volum de înregistr ări sonore f ără 
precedent.  
Dimensiunea interna țională 
SI a examinat și implicațiile comerciale ale unei durate mai lungi de protec ție și a conchis c ă 
majoritatea venitului sup limentar creat în perioada de prelungire ar r ămâne în Europa și că 
beneficiarii ar fi arti știi interpre ți sau executan ți europeni. Acest efect este util pentru 
promovarea arti știlor europeni și pentru vitalitatea cultural ă a înregistr ărilor sonore 
europene.