RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 11.6.2007 
COM(2007) 314 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARL AMENTUL EUROPEAN ŞI 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN 
„Evaluare intermediar ă  
a planului de ac ţiune european pentru mediu şi sănătate 2004-2010” 
{SEC(2007) 777} 
 
RO 2   RO 1. CONTEXT  
Cetăţenii europeni sunt preocupa ţi de mediul în care tr ăiesc, de sănătatea şi de calitatea vie ţii 
lor. Şase din zece cet ăţeni europeni consider ă că este „foarte” sau „destul de probabil” ca 
poluarea mediului înconjur ător să le afecteze s ănătatea1 şi că acţiunile Uniunii Europene în 
acest sens nu sunt suficiente2. De asemenea, cet ăţenii europeni au atras aten ţia asupra faptului 
că mediul este o for ţă motrice pentru inova ţie, iar politicile de protec ţie a mediului reprezint ă 
mai degrab ă stimulente pentru progres decâ t obstacole în calea performan ţei economice3. 
Pentru a r ăspunde acestor preocup ări, Comisia a adoptat Strategia european ă de mediu şi 
sănătate4 în luna iunie 2003. Principalele scopuri ale acestei strategii au fost reducerea 
efectelor nocive ale factorilor de mediu în Uniunea European ă, identificarea şi prevenirea 
noilor amenin ţări ale factorilor de mediu pentru s ănătate şi întărirea capacit ăţii UE de 
elaborare de politici în acest domeniu. Strategia a continuat cu Planul european de ac ţiune 
pentru mediu şi sănătate 2004-20105, care a subliniat necesitatea de a dezvolta o baz ă de date 
fiabilă, care să includă o abordare coordonat ă a biomonitoriz ării umane şi necesitatea de a 
intensifica cercet ările asupra mediului şi sănătăţii, în vederea eficientiz ării analizei impactului 
mediului asupra s ănătăţii umane. Atât strategia, cât şi planul de ac ţiune au fost sus ţinute de 
celelalte institu ţii europene6.  
Indicaţii clare privind importan ţa acordată efectelor mediului asupra s ănătăţii publice au fost 
incluse şi în viziunea Europei asupra viitorului, din Noua strategie de dezvoltare durabil ă 
aprobată de Consiliu în iunie 20067. De asemenea, economiile realizate şi pe cale de a fi 
realizate în sectorul s ănătăţii prin m ăsuri adecvate contribuie la îndeplinirea obiectivelor 
Agendei Lisabona . În prezent, astmul afecteaz ă 30 milioane persoane în Europa8 şi implică 
servicii de s ănătate în valoare de aproxi mativ 17,7 miliarde euro anual9. 
De asemenea, experien ţa acumulat ă până în prezent în ceea ce prive şte integrarea mediului şi 
a sănătăţii poate fi utilizat ă drept un exemplu de activitate intersectorial ă eficientă pentru 
sănătate în toate politicile , o prioritate a pre şedinţiei finlandeze continuat ă de Comisie în 
Strategia privind s ănătatea în Uniunea European ă.  
Scopul prezentei comunic ări este reexaminarea şi prezentarea progreselor realizate la 
jumătatea perioadei de punere în  aplicare a planului de ac ţiune, descrierea pe scurt a 
dezvoltării strategiilor relevante men ţionate în planul de ac ţiune, precum produsele chimice, 
aerul, apa şi zgomotul şi evidenţierea domeniilor care necesit ă atenţie deosebit ă pe viitor.  
                                                 
1 Eurobarometru special 238 (2006) privind subiectele de risc. 
2 Eurobarometru 217, (2005) 
3 Eurobarometru 215, (2005) 
4 COM(2003) 338. 
5 COM(2004) 416. 
6 Concluziile Consiliului privind strategia, Rezolu ţiile Parlamentului European privind strategia şi planul 
de acţiune, Avizul Comitetului Economic şi Social European privind Planul de ac ţiune. Conferin ţele 
preşedinţiilor olandez ă şi luxemburghez ă în decembrie 2004, respectiv iunie 2005. 
7 http://register.consilium.europa.e u/pdf/en/06/st10/st 10917.en06.pdf  
8 Ini ţiativa global ă pentru astm (GINA - Global Initiative for Asthma ). Raportul asupra responsabilit ăţii 
globale în privin ţa astmului, 2004. 
9 Cartea alb ă european ă privind afec ţiunile pulmonare: primul studiu complet asupra s ănătăţii respiratorii 
în Europa, 2003. 
 
RO 3   RO 2. INTEGRAREA MEDIULUI ŞI A SĂNĂTĂŢII 
Se subînţelege faptul c ă o mare parte a contextului legislativ pentru protec ţia mediului din 
ultimii 30 ani se bazeaz ă pe considera ţiile privind s ănătatea. De asemenea, daunele aduse 
mediului au atras ac ţiuni în sectorul s ănătăţii publice şi au influen ţat mai multe strategii de 
sănătate public ă. Cu toate acestea, strategia şi planul de ac ţiune au stimulat noi ini ţiative de 
integrare a mediului şi a sănătăţii. De asemenea, au subliniat importan ţa componentei privind 
sănătatea uman ă din numeroase politici de mediu, eviden ţiind astfel necesitatea punerii 
efective în aplicare şi a unei abord ări coordonate. Aceasta impune şi consolidarea bazei de 
date, pentru a evalua eficien ţa politicilor existente şi necesitatea unor noi politici.  
O analiză detaliată a bazei de date, efectuat ă în 200610, a demonstrat cu certitudine c ă 
numeroase sisteme informatice în materie de mediu şi sănătate au fost deja instituite, dar c ă 
este nevoie de eforturi sus ţinute pe termen lung pentru a ameliora integrarea şi 
compatibilitatea dintre sisteme, dac ă este cazul, precum şi calitatea şi comparabilitatea 
datelor. În special, informa ţiile importante privind expunerea uman ă reală la poluan ţii 
mediului şi efectele posibile ale acestora asupra s ănătăţii, oferite de Biomonitorizarea uman ă 
(HBM)11, trebuie colectate în mod asem ănător. În acest scop, Comisia a ini ţiat o cooperare 
intensă între statele membre în vederea abord ării dificult ăţilor majore (inter pretarea datelor, 
etică, comunicare) care trebuie dep ăşite înainte ca HBM s ă îşi fi atins poten ţialul maxim.  
De asemenea, Comisia, în strâns ă colaborare cu statele membre, a reu şit să concentreze 
fondurile alocate cercet ării pentru bolile prioritare şi interacţiunea mediului cu s ănătatea în 
cadrul celui de-al şaselea program-cadru de cercetare (FP6) (2002-2006)12. Atât Consiliul cât 
şi Parlamentul, în cadrul celui de-al şaptelea program-cadru de cercetare (FP7) (2007-2013)13, 
au susţinut necesitatea de a depune în  continuare eforturi în aces t sens, în special în ceea ce 
priveşte biomonitorizarea uman ă, calitatea aerului din interiorul cl ădirilor şi efectele pe 
termen lung asupra s ănătăţii pe care le implic ă expunerile timpurii la factorii de stres din 
mediul înconjur ător. Comisia va continua s ă depună eforturi pentru a exploata rezultatele 
proiectelor şi utilitatea acestora în vederea unei posibile ac ţiuni politice. Tran spunerea acestor 
eforturi în ac ţiuni politice este o prioritate pe termen lung şi se va amplifica odat ă cu punerea 
în aplicare a planului de ac ţiune.  
Pentru a înregistra progrese în acest dom eniu complex, responsabilitatea trebuie împ ărţită 
între statele membre, Comisie, organiza ţii interna ţionale precum Organiza ţia Mondial ă a 
Sănătăţii şi alţi participan ţi. Prin urmare, Comisia a implicat statele membre şi ceilalţi actori 
de la începutul acestui proces şi va continua s ă îi implice. O cooperare intensificat ă între 
politica de mediu, politica de s ănătate şi domeniile de cercetare corespunz ătoare este una 
dintre principalele realiz ări din ultimii 3 ani, având drept rezultat dezvoltarea unui domeniu de 
acţiuni integrate de mediu şi sănătate, care trebuie inclus într-o serie de domenii de ac ţiune 
privind transportul, energia, produsele chimice, ocuparea for ţei de munc ă. Comisia î şi va 
intensifica eforturile în acest sens, în speci al privind aspecte precum aerul din interior şi cel 
din exterior, ca şi efectele schimb ărilor climatice asupra s ănătăţii, în aceste cazuri integrarea 
fiind considerat ă esenţială. Pentru a atinge acest scop, este necesar ă o abordare integrat ă în 
cadrul Strategiei comunita re de dezvoltare durabil ă.  
                                                 
10 (SEC(2006)1461 Bro şură uşor de utilizat la adresa 
http://europa.eu.int/comm/environment/health/index_en.htm 
11 M ăsurarea cantit ăţii de poluan ţi din ţesuturile şi fluidele umane. 
12 http://cordis.europa.eu/fp6/ 
13 http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html 
 
RO 4   RO De asemenea, s-au depus eforturi în privin ţa noilor aspecte, precum nanotehnologia, în cazul 
căreia Comisia propune m ăsuri concrete în vederea unei dezvolt ări „sigure, integrate şi 
responsabile” a nanoteh nologiei, ceea ce implic ă necesitatea de a lua în considerare aspectele 
sociale, de mediu şi sănătate ale nanotehnologiei cât mai devreme posibil14. În continuare, au 
fost luate în considerare as pecte noi, de tipul rezisten ţei antimicrobiene, o problem ă de mediu 
cu impact asupra s ănătăţii umane15. În prezent, Comisia preg ăteşte o cerere de aviz adresat ă 
organismelor de analiz ă a riscurilor responsabile, cu priv ire la evaluarea efectelor rezisten ţei 
la antibiotice a biocidelor. De asemenea, efectele schimb ărilor climatice asupra s ănătăţii au 
constituit subiecte a numeroase proiecte cu finan ţare din partea Uniunii Europene16 şi vor fi în 
continuare analizate în cadrul FP6 şi FP7. În 2008 se va propune  o „Comunicare privind 
consecinţele schimb ărilor climatice asupra s ănătăţii”.  
În cadrul mai multor proiecte de ce rcetare, Comisia a acordat o aten ţie deosebit ă grupurilor 
vulnerabile , precum copiii, care sunt deoseb it de sensibili la expunerile d ăunătoare la factorii 
de mediu. Comisia va continua s ă acorde o aten ţie deosebit ă grupurilor vulnerabile. 
3. PROGRESE PRIVIND PUNEREA ÎN APLICARE A PLANULUI DE AC ŢIUNE – PUNCTE 
IMPORTANTE  
În planul de ac ţiune se identific ă 13 acţiuni, cu accent pe (1) îmbun ătăţirea lanţului de 
informaţii prin dezvoltarea datelor integrate privind mediul şi sănătatea; (2) completarea 
cunoştinţelor care lipsesc prin consolidarea cercet ărilor privind mediul şi sănătatea şi 
identificarea noilor aspecte; (3) reexaminarea şi ajustarea politicii de reducere a riscurilor şi 
îmbunătăţirea comunic ării. 
Îmbunătăţirea lanţului de informa ţii 
Principala concluzie a reexamin ării17 sistemelor actuale de monitorizare şi informare în 
domeniul mediului şi al sănătăţii, întreprinse de Comisie în 2006, este c ă există un număr de 
sisteme informatice şi de monitorizare a mediului şi a sănătăţii răspândite pe întreg teritoriul 
UE, iar strategiile de evaluare  pot acoperi gama de impactur i de mediu care sunt de natur ă să 
afecteze s ănătatea uman ă. În multe cazuri dezvoltarea sistemelor continu ă, în vederea 
îmbunătăţirii nivelului de protec ţie. Reexaminarea concretizeaz ă recomand ările de a 
îmbunătăţi integrarea şi legătura între sistemele existente, de  a spori eforturile de cercetare şi 
biomonitorizare uman ă şi de a perfec ţiona procedurile de colectare a datelor. 
Încă din 2004, Comisia a colaborat strâns cu statele membre şi cu exper ţii pentru realizarea 
unui proiect-pilot18 privind biomonitorizarea uman ă (HBM), în vederea test ării fezabilit ăţii 
unei abord ări HBM coerente în Europa. Primel e cereri de propuneri în cadrul FP719 prevedeau 
                                                 
14 Planul de ac ţiune în domeniul nanotehnologiei 2005-2009. 
15 http://www.who.int/foodborne_disease/resistance/en/ 
http://www.who.in t/mediacentre/factsheets/fs194/en/ 
http://www.emea.eu.int/pdfs/vet/regaffair/081899en.pdf 
http://www.antibioticos.msc.es/PDF/resist _emea_paper_on_antibiotic_resistance.pdf 
http://www.oie.int/eng/publicat/ouvrages/A_119.htm 
http://europa.eu/scadplus/leg/en/cha/c11561.htm 
16 http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/unexpected/unexpected_2_en.htm 
17 SEC(2006)1461 
18 www.http://www.eu-humanbiomonitoring.org  
19 http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html 
 
RO 5   RO ca fondurile destinate unei re ţele UE privind HBM20 să fie rezervate finan ţării proiectului-
pilot UE. Faza de proiect-pilot vizeaz ă în primul rând dezvoltarea capacit ăţilor şi 
armonizarea procedurilor privind viitorul rol strategic al HBM, precum şi comunicarea 
adecvată la nivel individual şi comunitar. Pentru faza pos t-pilot, Comisia analizeaz ă 
posibilitatea de a introduce viitoarele activit ăţi HBM într-un cadru stab ilit, precum studiul de 
analiză a sănătăţii în UE21 şi va asigura p ăstrarea leg ăturii între HBM şi cadrele de 
reglementare existente. În FP6, CCC a ini ţiat un studiu privind ap licarea metabonomicii a 
HBM. 
Completarea cuno ştinţelor  
Mai multe proiecte finan ţate de Comunitate au fost  lansate în vederea integr ării şi dezvoltării 
cercetării privind mediul şi sănătatea în UE.  Începând din 2004, au fost analizate şi 
consolidate rezultatele definitive ale proiectelor şi s-au organizat conferin ţe şi ateliere pentru 
evidenţierea rezultatelor. Tabelul 2 con ţine o prezentare general ă a celor mai importante 
rezultate. Obiectivele pentru perioada 2007-2010  sunt analizarea rezult atelor intermediare şi a 
celor finale,  organizarea de ateliere pe teme specifice de mediu şi sănătate pentru a 
evidenţia rezultatele cercet ării şi a identifica condi ţiile de cercetare pentru urm ătoarele 
cereri de oferte care urmeaz ă să fie puse în aplicare în programele comunitare.   
Comisia a lansat proiecte de cercet are specifice privind bolile, tulbur ările şi expunerile. 
Începând din 2004, în interiorul Comunit ăţii, cercetarea s-a concentrat asupra cauzelor 
astmului şi ale alergiilor, cauzelor şi mecanismelor tulbur ărilor neuro-imunitare22, efectelor 
expunerii la metale asupra s ănătăţii, dezvolt ării reţelelor UE de promovare a cercet ării bolilor 
canceroase neobi şnuite şi identific ării interac ţiunilor între gene şi mediu care stau la baza 
dezvoltării cancerului în rândul popula ţiilor cu grad ridicat de risc23. Obiectivele pentru 
perioada 2007-2010 sunt studierea cau zelor bolilor legate de mediu şi investigarea efectelor 
pe termen lung asupra s ănătăţii ale factorilor de st res din mediul înconjur ător, prin examinarea 
contingentelor existente sau a eventualelor  noi contingente. Pr in dezvoltarea bazei ştiinţifice 
de înţelegere a asocierilor între expunerile în special la produse chimice şi impactul asupra 
sănătăţii, aceste proiecte vor contribui la numeroase  politici UE privind evaluarea riscurilor de 
expunere la produse chimice24.  
Comisia a finan ţat mai multe proiecte de dezvoltare a sistemelor metodologice pentru a 
analiza interac ţiunile mediului cu s ănătatea. Proiectele vizeaz ă ameliorarea metodelor şi a 
modelelor necesare pentru efec tuarea analizei integrate a ri scurilor, inclusiv expuneri 
combinate, şi vor îmbun ătăţi metodele şi instrumentele de analiz ă a impactului asupra 
sănătăţii şi analizele costuri/beneficii. Obiect ivele pentru perioada 2004-2006 erau 
dezvoltarea metodologiilor şi a modelelor de evaluare integrat ă a riscurilor  în vederea 
evaluării efectelor cumulative, a interac ţiunii între factorii de stres şi a influen ţei acestora 
asupra sănătăţii umane, a metodologiilor, tehnicilor şi modelelor de abordare a complexit ăţii 
în interac ţiunile dintre mediu şi sănătate25. De asemenea, Comisia a vi zat dezvoltarea cadrului 
contabil care include factorii externi asocia ţi cu diferite elemente generatoare de stres din 
                                                 
20 Environment theme of Cooperation Programme in Environment & Health sub-activity (Tema mediului 
din Programul de cooperare din cadrul sub-activit ăţii privind mediul şi sănătatea). 
21 http://ec.europa.eu/health/ph_information/dissemination/reporting/ehss_06_en.htm  
22 Contribu ţia totală a Comunit ăţii Europene la aceste proiecte: 28 milioane euro (Tabelul 6) 
23 Contribu ţia totală a Comunit ăţii Europene la aceste proiecte: 30 milioane euro  
24 A se vedea tabelele din anexa III. 
25 Contribu ţia totală a Comunit ăţii Europene la aceste proiecte: 35 milioane euro (Tabelul 9) 
 
RO 6   RO mediul înconjur ător, evaluarea factorilor externi lega ţi de sănătate şi definiţia pragurilor de 
dezvoltare durabil ă. De asemenea, au fost ini ţiate studii în vederea extinderii şi validării 
metodelor şi instrumentelor de evaluare a impactului asupra mediului şi sănătăţii, de analiz ă a 
costurilor şi beneficiilor şi de identificare a surselor de poluare26, precum şi în vederea 
evaluării efectelor pozitive ale hranei asupra s ănătăţii faţă de riscurile implicate de posibilii 
factori de contaminare din mediul înconjur ător27. Obiectivele pentru perioada 2007-1010 
constă în analizarea pertinen ţei, în raport cu strategia, a rezultatelor proiectelor FP5 şi FP6 în 
ceea ce prive şte (i) metodologiile şi modelele de evaluare integrat ă a riscurilor,  (ii) metodele 
şi instrumentele de evaluare a impactului asupra mediului şi sănătăţii, de analiz ă a 
costurilor şi beneficiilor şi de identificare a su rselor de poluare, precum şi (iii) analiza 
riscurilor şi beneficiilor pe care le implic ă consumul de alimente afectate de poluarea 
mediului. 
Proiectele finan ţate pentru a asigura identificarea şi abordarea posibilelor pericolelor pentru 
mediu şi a sănătate vor reprezenta baza de cercetare pentru ac ţiunile în domeniul schimb ărilor 
climatice, al calit ăţii apei şi al evalu ării riscurilor nanotehnologiilo r. Obiectivele pentru 
perioada 2004-2006 vizau analizarea metodelor de îmbun ătăţire a planific ării în sectorul 
sănătăţii în vederea viitoarelor evenimente meteorologice extreme, facilitarea evalu ării rapide 
a noilor pericole, lansarea unei ac ţiuni de cercetare privind ev aluarea factorilor determina ţi de 
schimbările globale care implic ă riscul introducerii şi răspândirii bolilor umane viitoare şi 
abordarea unor teme precum: (i) schimb ările climatice şi sănătatea; (ii) poluarea aerului, 
incluzând factorii pa togeni care urmeaz ă să apară în sursele de ap ă potabilă; şi (iii) posibile 
efecte ale nanoparticulelor asupra mediului şi sănătăţii28.  
Pentru perioada 2007-2010, se vor analiza efectele schimb ărilor climatice asupra s ănătăţii 
umane şi animale şi riscurile posibile implicat e de nanoparticule pentru s ănătatea uman ă. 
Reexaminarea şi ajustarea politicii de reducere a riscurilor şi îmbunătăţirea comunic ării 
Au fost realizate progrese în ceea ce prive şte dezvoltarea activit ăţilor în materie de s ănătate 
publică şi instituirea unei re ţele privind factorii de mediu determinan ţi pentru sănătate. Mediul 
şi sănătatea reprezint ă o prioritate în PHP29 şi sunt luate în considerare în fiecare program de 
lucru anual. Au fost lansate mai multe proiec te privind calitatea aeru lui, pentru a reduce 
fumatul activ şi pe cel pasiv (a se vedea detaliile furn izate mai jos). Un proiect pe teme din 
domeniul electromagnetic (EMF), finalizat în 200530, stabilea o re ţea a factorilor de decizie 
din Uniunea European ă pe teme EMF, o interfa ţă politică/ştiinţifică operaţională şi 
instrumente de comunicare de natur ă să amelioreze comunicarea cu publicul.  
S-au înregistrat eforturi destinate s ă promoveze instruirii exper ţilor şi să amelioreze 
capacitatea de organizare în materie de mediu şi sănătate. Educaţia este, în primul rând, 
responsabilitatea statelor membre, iar planul de ac ţiune le impune s ă ia măsurile necesare. La 
nivelul Uniunii Europe ne, au avut loc ac ţiuni de facilitare prin intermediul PHP. Cu toate 
acestea, nu a fost prezentat nici un proiect. S- au publicat materiale educative privind mediul, 
sănătatea şi siguran ţa copiilor, care vor fi folosite de instructori pentru a spori nivelul 
                                                 
26 Contribu ţia totală a Comunit ăţii Europene la aceste proiecte: 11 milioane euro (Tabelul 10)  
27 Contribu ţia totală a Comunit ăţii Europene la aceste proiecte: 5 milioane euro (Tabelul 11) 
28 Contribu ţia totală a Comunit ăţii Europene la aceste proiecte: 25 milioane euro (Tabelul 12) 
29 http://ec.europa.eu/health/ph_programme/programme_en.htm  
30 http://www.jrc.ec.europa .eu/eis-emf/home.cfm  
 
RO 7   RO cunoştinţelor exper ţilor şi ale personalului angajat în sectorul îngrijirilor medicale31. 
Majoritatea proiectelor FP6 au contribuit la  dezvoltarea unor progr ame extensive de preg ătire 
la nivelul UE, adresate exper ţilor şi oamenilor de ştiinţă, care includ cursuri sau şcoli de var ă 
pentru părţile interesate şi iniţiative prin Internet. 
S-au înregistrat progre se privind coordonarea m ăsurilor actuale de reducere a riscurilor 
implicate de bolile prioritare.  Principalele m ăsuri de reducere a riscurilor puse în aplicare sunt 
cele care vizeaz ă bolile respiratorii, bolile cardiovasculare, cancerul, tulbur ările de dezvoltare 
a sistemului nervos şi impactul asupra glandelor endoc rine. S-au înregistrat progrese 
semnificative pentru o mai bun ă identificare a mecanismelor de coordonare a m ăsurilor de 
reducere a riscurilor. Cu toate acestea, sunt necesare mai multe  eforturi pentru a realiza 
legătura între cercetarea privind bolile prioritare şi politicile şi sistemele informatice 
corespunz ătoare. Câteva m ăsuri posibile pentru progrese viitoare, care urmeaz ă să fie 
explorate, sunt urm ătoarele: utilizarea sec ţiunii My Environment de pe Portalul „S ănătate-
UE”; stabilirea întreb ărilor relevante pentru chestionarele de analiz ă şi interviurile privind 
sănătatea, stabilirea în comun a sistemelor de informa ţii legate de s ănătate, în ceea ce prive şte 
incidenţa bolilor prioritare şi a mortalit ăţii şi costurile legate de s ănătate, în coordonare, de 
fiecare dat ă când este cazul, cu sistem ul statistic european. Îmbun ătăţirea calităţii aerului din 
interior s-a realizat prin mai multe m ăsuri: Comisia European ă a adoptat Cartea Verde „Spre o 
Europă fără fum de ţigară: opţiuni politice la nive lul Uniunii Europene32” în ianuarie 2007 şi a 
lansat un proces de consultare general ă privind cea mai bun ă metodă de abordare a fumatului 
pasiv în UE. În prezent, Comisia preg ăteşte o iniţiativă de continuare în vederea unui mediu 
fără fum, care trebuie s ă fie adoptat ă în 2008, şi un raport privind punerea în aplicare a 
Recomand ării Consiliului33 privind prevenirea fumatului şi iniţiativele de perfec ţionare a 
acţiunilor de combatere a tabagismului.  
În mai 2005, Comisia a so licitat Comitetului ştiinţific pentru riscurile asupra s ănătăţii şi 
mediului (CSRSM) un aviz privind o eventual ă strategie de evaluare a riscurilor care s ă 
sprijine politica privin d aerul din interior, s ă identifice posibilele zone afectate de diferi ţi 
poluanţi şi să ia în considerare riscurile pe care le implic ă utilizarea dezodo rizantelor. CSRSM 
a emis un aviz separat34 privind dezodorizantele în ianuarie 2006. În ceea ce prive şte celelalte 
aspecte solicitate, Comitetu l a emis un raport prelimin ar pentru consultare public ă în ianuarie 
2007.  
Un grup de lucru format din exper ţi s-a constituit în octombri e 2006, spre a continua avizele 
Comitetului ştiinţific şi a îndeplini a şteptările mediilor politice, ale statelor membre şi ale 
altor părţi interesate35 care au solicitat Comi siei o abordare general ă şi măsuri concrete în 
privinţa anumitor zone/poluan ţi.  
2 proiecte FP6 vizeaz ă aspecte legate de calit atea aerului din interior3637. CCC a desf ăşurat 
campanii de m ăsurare în diferite ora şe europene pentru a monitoriza concentra ţiile de 
                                                 
31 Formare pe tema s ănătăţii, mediului şi siguranţei copiilor - 
http://ec.europa.eu/health/ph_project s/2003/action3/action3_2003_09_en.htm  
32 http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/keydo_tobacco_en.htm  
33 2003/54/CE . http://europa.eu/scadplus/leg/en/cha/c11574.htm  
34 http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/scher_opinions_en.htm  
35 Hot ărârea Parlamentului, Final A6 – 0008/2005, conferin ţe cu preşedinţiile olandez ă şi luxemburghez ă, 
decembrie 2004, iunie 2005 
36 http://indoorairenvie.cstb.fr/  
37 http://www.proneteurope.eu  
 
RO 8   RO expunere personal ă şi interior/exterior ale anumitor substan ţe38. În 2006, CCC a emis un 
raport de referin ţă care descrie strategiile de stabilire şi controlare a contribu ţiei poluării 
aerului din interior  la expunerea total ă de inhalare39.  
Comisia va continua s ă susţină activităţile de cercetare privind cal itatea aerului din interior. 
Acţiunile viitoare vor viza informarea publicului şi a experţilor, schimburi ale celor mai bune 
practici la nivel local şi naţional şi coordonarea politicilo r aflate în desf ăşurare în ceea ce 
priveşte calitatea aerului din interior.  
Comitetul ştiinţific pentru riscuri sanitare emergente şi noi (CSRSEN) a adoptat un aviz 
privind „Posibilele efecte ale câm purilor electromagnetice (CEM) asupra s ănătăţii umane” la 
21 martie 200740. PHP şi FP7 vor sprijini în continuare proi ectele privind lacunele identificate 
în cercetare. De asemenea, Comisia poate conta pe CEM-NET41, o reţea întinsă de exper ţi şi 
oameni de ştiinţă din Uniunea European ă care reexamineaz ă şi evalueaz ă probele ştiinţifice 
privind posibilul impact al  expunerii la CEM asupra s ănătăţii. De asemenea, standarde de 
produs au fost adoptate în conformitate cu legisla ţia pieţei interne şi actualizate pentru a 
asigura faptul c ă lansarea pe pia ţă şi utilizarea produselor nu va expune publicul la niveluri 
superioare celor considerate inofensive de c ătre oamenii de ştiinţă. 
4. REZUMATUL PROGRESELOR ÎNREGISTRATE PRIVIND POLITICILE DE MEDIU ÎN 
DOMENIUL S ĂNĂTĂŢII ŞI POLITICILE ALIMENTARE RELEVANTE  
Deoarece planul de ac ţiune urm ăreşte să integreze mediul şi sănătatea şi să se asigure c ă 
aspectele privind s ănătatea uman ă sunt luate în considerare în politica în domeniul mediului şi 
invers, punerea sa efectiv ă în aplicare depinde de politici specifice de mediu şi sănătate. În 
această privinţă, au fost adoptate câteva noi ini ţiative începând din 2004, în vederea reducerii 
riscurilor pentru s ănătatea uman ă şi a colect ării de informa ţii mai fiabile. Aceste ini ţiative 
sunt sintetizate în continuare.  
Sistemul de informare privind apa pentru Euro pa (WISE) a fost dezv oltat în continuare şi 
certificat de servicii le Comisiei, de Agen ţia European ă de Mediu şi de statele membre. 
Dezvoltarea ulterioar ă, incluzând integrarea apei potabile, este prev ăzută într-un plan detaliat 
de punere în aplicare a WISE; s-au stabilit noi orient ări de raportare privind WISE, a c ăror 
certificare final ă este prev ăzută pentru sfâr şitul lui 2007. Propunerea Comi siei de reexaminare 
a Directivei privind apa potabil ă este prev ăzută pentru sfâr şitul lui 2008. Comisia a adoptat 
propunerea pentru o nou ă directivă privind protejarea apei de suprafa ţă împotriva polu ării42, 
care va limita concentra ţiile din apele de suprafa ţă la 41 substan ţe chimice cu risc pentru via ţa 
plantelor şi a animalelor în mediul acvatic şi pentru sănătatea uman ă.  
În 2004, a fost adoptat ă ultima „directiv ă-derivată” privind calitatea aerului43, care a stabilit 
nivelurile limit ă de arsenic, nichel, cadmiu şi benz(a)piren în aerul am bient. Comisia a adoptat 
în 2005 Strategia tematic ă privind poluarea aerului44 şi propunerea de Directiv ă privind 
                                                 
38 Proiectul european de evaluare a expunerii la aerul din interior şi de monitorizare a acestuia - 
www.jrc.ec.europa/project/airmex/index.htm 
39 STRATEX http://www.jrc.cec.eu.int/p ce/modnoiseca_ecareports.htm  
40 http://ec.europa.eu/health/ph_risk/comm ittees/04_scenihr/scenihr_opinions_en.htm . Concluzii rezumate în Anexele 
tehnice 
41 http://www.jrc.cec.eu.int/emf-net/  
42 COM(2006) 397 
43 2004/107/CE 
44 COM(2005) 446 
 
RO 9   RO calitatea aerului ambient şi un aer mai curat pentru Europa45. Propunerea Comisiei privind un 
nou standard EURO VI de emisii pentru ve hiculele de mare tonaj este programat ă pentru 
2007, ca şi reexaminarea legisla ţiei existente privind emisiile industriale46.  
În sectorul produselor chim ice s-au luat numeroase m ăsuri. Ca urmare a strategiei privind 
mercurul47, adoptată în 2005, mai multe propuneri  au fost adoptate de c ătre Comisie în 
vederea interzicerii utiliz ării mercurului în UE48, a interzicerii exporturilor de mercur din 
UE49 începând din 2011 şi de impunere a unor norme de depozitare sigure pentru mercurul 
nefolosit. CSRSEN evalueaz ă în prezent siguran ţa amalgamelor dentare şi a materialelor 
alternative de restaurare dentar ă pentru pacien ţi şi utilizatori50. În acela şi timp, CSRSM 
analizează o cerere de aviz privind riscurile asupra mediului şi efectele indirecte asupra 
sănătăţii ale mercurului di n amalgamele dentare51.  
A fost înaintat ă o propunere de îmbun ătăţire a procedurii de plasare pe pia ţă a produselor de 
protecţie a plantelor. De asemenea, în vederea redu cerii riscului general implicat de folosirea 
pesticidelor în UE, Comisia a adoptat atât  o strategie tematic ă privind folosirea durabil ă a 
pesticidelor52, cât şi o propunere de directiv ă-cadru53 care va impune, printre altele, preg ătirea 
corespunz ătoare a utilizatorilor profesioni şti, restricţionarea folosirii pesticidelor în anumite 
zone şi definirea indica torilor relevan ţi. Lista prioritar ă, stabilită de curând, a substan ţelor al 
căror rol în tulbur ările endocrine trebuie evalua t în continuare va fi luat ă în considerare de 
către factorii de decizie la întocmirea legisla ţiei, deoarece în aceast ă listă substanţele sunt 
clasificate în func ţie de posibilele efecte asupra faunei şi sănătăţii umane şi în funcţie de 
expunere. În ceea ce prive şte produsele chimice, un pas impor tant l-a constituit adoptarea 
definitivă a Regulamentului REACH54, în decembrie 2006, care va intra în vigoare în iunie 
2007 şi care impune colectarea de date privind propriet ăţile toxicologice ale produselor 
chimice prin intermediul Agen ţiei pentru produse chimice a Uniunii Europene. REACH 
consideră substanţele care tulbur ă funcţia endocrin ă drept substan ţe de interes maxim, care 
vor fi, prin urmare, acoperi te de sistemul autoriza ţiilor. Un progres impor tant pentru strategia 
privind dioxinele şi PCB a fost adoptarea în 2004 a Regulamentului privind poluan ţii organici 
persistenţi (POP)55 şi a planului comunitar de pu nere în aplicare privind POP56 în care sunt 
enumerate m ăsurile, inclusiv acelea care vo r aborda sursele industriale şi naţionale de emisii 
de dioxin ă din următorii ani.  
În ceea ce prive şte poluan ţii industriali şi de mediu din alimente, nivelurile maxime sunt 
stabilite de legisla ţia UE, a c ărei respectare este verificat ă prin dispozi ţii de analiz ă şi 
eşantionare, în vederea asigur ării siguran ţei consumatorului.  
În ceea ce prive şte expunerea la zgomot şi efectele conexe asupra s ănătăţii, Comisia a 
contribuit în mod eficient, în ultim ii 3 ani, la proiectul de „Orient ări privind zgomotele pe 
                                                 
45 COM(2005) 447 
46 IPPC 96/61/CE 
47 COM(2005) 20 
48 COM(2006) 69 
49 COM(2006) 636 
50 http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_q_009.pdf  
51 http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_q_050.pdf  
52 COM(2006) 372 
53 COM(2006) 373 
54 http://ec.europa.eu/environm ent/chemicals/reach_intro.htm  
55 Regulamentul (CE) nr. 850/2004 de modificare a Directivei 79/117/CEE, JO L 158, 30.4.2004. 
56 SEC(2007)341 
 
RO 10   RO timp de noapte” al OMS, ale c ărui rezultate vor fi folosite în cadrul activit ăţilor Comisiei din 
2007, de reexaminare a efectel or zgomotelor asupra s ănătăţii. În cadrul strategiei privind 
nanotehnologia57 şi al planului de ac ţiune 2005-2009, Comisia propune m ăsuri concrete în 
vederea unei dezvolt ări „sigure, integrate şi responsabile” a nanotehnologiei, ceea ce implic ă 
necesitatea de a lua în considerare aspectele sociale, de mediu şi sănătate ale nanotehnologiei 
cât mai devreme posibil. Una dintre activit ăţile din 2006 a fost reexam inarea cadrelor actuale 
de reglementare pentru a afla dac ă acoperă în mod adecvat nanomaterialele produse manual şi 
dacă oferă suficientă protecţie faţă de efectele acestora.  
5. CONCLUZII ŞI ETAPE URM ĂTOARE  
Deoarece 3 ani reprezint ă o perioad ă scurtă pentru punerea în aplicare a oric ărui plan 
important de ac ţiune, intensificarea cooper ării între domeniile mediului, s ănătăţii şi cercetării 
la nivelul Comunit ăţii şi al statelor membre este o adev ărată realizare. 
În următorii 3 ani, Comisia, în strâns ă cooperare cu statele membre, va continua s ă pună în 
aplicare diferitele m ăsuri prevăzute în planul de ac ţiune. În acest scop, Comisia va urm ări în 
continuare integrarea aspectelor privind mediul şi sănătatea în cadrul altor politici, precum şi 
integrarea numero şilor actori implica ţi. Pentru a dezvolta capacitatea de decizie a Uniunii 
Europene în acest domeniu, Comisia î şi va intensifica eforturile de a utiliza rezultatele 
proiectelor de cercetare şi alte eforturi de colectare de date şi de a le transpune în politici.  
În 2010, Comisia va identifica elementele care urmeaz ă să fie abordate în ciclul urm ător. 
Comisia î şi va prezenta evaluarea la mijlocul perioadei în cadrul reuniunii 
interguvernamentale intermediare de evaluare privind mediul şi sănătatea de la Viena, din 
iunie 2007.  
                                                 
57 COM(2004) 338