RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 2.7.2007 
COM(2007) 371 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, C ĂTRE PARLAMENTUL 
EUROPEAN, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL ŞI CĂTRE 
COMITETUL REGIUNILOR 
Conferin ţa mondial ă a UIT privind radiocomunica ţiile - 2007  
(CMR-07)  
 
RO 2   RO CUPRINS 
1. Dimensiunea european ă şi mondial ă a politicii în materie de spectru de frecven ţe 
radio .......................................................................................................................... ... 3 
2. Preg ătirea CMR-07 la nivel european.......................................................................... 4 
3. Politici comunitare relevante pentru CMR-07 ............................................................. 5 4. Viitoarele comunica ţii mobile...................................................................................... 6 
5. Alte aspecte prioritare .................................................................................................. 9 6. Flexibilizarea cadrului m ondial de reglementare aplic abil spectrului de frecven ţe 
radio .......................................................................................................................... . 11 
7. Agenda urm ătoarei conferin ţe (CMR-11).................................................................. 11 
8. Concluzie ................................................................................................................... 12 
 
RO 3   RO COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, C ĂTRE PARLAMENTUL 
EUROPEAN, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL ŞI CĂTRE 
COMITETUL REGIUNILOR 
Conferin ţa mondial ă a UIT privind radiocomunica ţiile - 2007  
(CMR-07)  
 
(Text cu relevan ţă pentru SEE)  
1. D IMENSIUNEA EUROPEAN Ă ŞI MONDIAL Ă A POLITICII ÎN MATERIE DE SPECTRU DE 
FRECVEN ŢE RADIO  
Spectrul de frecven ţe radio  este o resursă naturală rară şi valoroasă, care poate avea un 
impact social şi economic semnificativ1 pentru toate sectoarele care utilizeaz ă tehnologii f ără 
fir, precum media, comunica ţiile mobile, ap ărarea şi aviaţia. Spectrul de frecven ţe radio este 
un element important din punct de vedere ec onomic în furnizarea serviciilor publice şi 
comerciale bazate pe tehnologii f ără fir, în cercetarea ştiinţifică şi în crearea re ţelelor 
internaţionale de transport şi comunica ţii2.  
Armonizarea spectrului de frecven ţe radio în Europa este un factor esen ţial în realizarea pieţei 
unice a UE  în domeniul bunurilor şi serviciilor, iar la un nivel extins, aceast ă armonizare 
poate facilita schimburile comerciale interna ţionale prin eliminarea barierelor tehnice din 
calea comer ţului. Aspectele problem atice ale unei gestion ări eficiente a spectrului de 
frecvenţe radio sunt adesea mai bine  abordate în cadrul cooper ării între ţări. Alături de 
valoarea activit ăţilor economice - valoarea total ă a serviciilor din UE dependente de spectrul 
de frecven ţe radio dep ăşeşte 200 de miliarde de euro, adic ă între 2% şi 2,5% din PIB-ul 
european - acesta este motivul pe ntru care Europa, ca regiune economic ă, trebuie s ă acorde 
importanţa cuvenită negocierilor interna ţionale care au un imp act asupra utiliz ării spectrului 
de frecven ţe radio. 
În ultimii ani a existat o intensificare a activit ăţilor de dezvoltare a un ei politici europene 
coerente în materie de spectru de frecven ţe radio, activit ăţi care au venit în sprijinul politicilor 
comune din domenii precum societatea informa ţională, mediu şi energie. Prin decizia privind 
spectrul de frecven ţe radio3, Comunitatea a stabilit baza u nui cadru de reglementare şi de 
politică pentru ca cerin ţele politicilor comunitare pertinente  în materie de spectru de frecven ţe 
radio să fie îndeplinite.  
În acest cadru, aspectele de politic ă sunt abordate în context comunitar la nivelul Grupului 
pentru politica în materie de spectru de frecven ţe radio (RSPG), organism consultativ al 
                                                 
1 Conform unui studiu recent realizat în Rega tul Unit, beneficiul economic rezultat din utilizarea 
spectrului de frecven ţe radio, pe baza excede ntului cons umatorului şi producătorului, este estimat în 
2005 la peste 1000 EUR per capita.  
2 Dup ă cum a fost subliniat de ac ţiunea prioritar ă 2 din procesul UE de la Lisabona, aprobat de Consiliul 
European de prim ăvară, unde se men ţionează în mod explicit rolul gestion ării spectrului de frecven ţe 
radio în promovarea cunoa şterii şi inovaţiei. 
3 Decizia nr. 676/2002/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 7 martie 2002.  
 
RO 4   RO Comisiei. M ăsurile de reglementare necesare pentru  a armoniza utilizarea spectrului de 
frecvenţe radio la nivelul Comunit ăţii sunt luate în cadrul Comitetului pentru spectrul de 
frecvenţe radio ( CSFR ).  
Coordinarea spectrului la nivel mondial este respons abilitatea Uniunii Interna ţionale a 
Telecomunica ţiilor ( UIT), o agenţie a Organiza ţiei Naţiunilor Unite care are misiunea de a 
menţine şi de a extinde cooperarea interna ţională în vederea îmbun ătăţirii şi utilizării raţionale 
a telecomunica ţiilor de toate tipurile. La intervale de  trei sau patru an i, UIT organizeaz ă 
Conferinţa interna ţională pentru radiocomunica ţii, acest proces vizând adaptarea 
regulamentului UIT privind radiocomunica ţiile (RR), existent sub forma unui tratat 
internaţional de coordonare la nivel mondial a utiliz ării spectrului de frecven ţe radio. 
Următoarea Conferin ţă mondial ă privind radiocomunica ţiile (CMR-07), rezultatul câtorva 
ani de activit ăţi de pregătire, se va desf ăşura la Geneva, între 22 octombrie şi 16 noiembrie 
2007.  
Comisia va participa la CMR-07 în  calitate de membru al UIT f ără drept de vot. În aceast ă 
calitate, Comisia va depune eforturi pentru sus ţinerea acelor pozi ţii comune europene care 
sunt conforme politicilor comunitare şi prezintă interes pentru acestea.  
Prezenta comunicare are drept scop informarea Parlamentului European şi a Consiliului cu 
privire la politicile comunitare care ar putea fi afectate de concluziile CMR-07. Comunicarea 
urmăreşte obţinerea sprijinului acestor institu ţii privind obiectivele de politic ă de realizat şi 
poziţia care trebuie adoptat ă de statele membre la conferin ţa CMR-07. 
2. P REGĂTIREA CMR-07  LA NIVEL EUROPEAN  
Statele membre ale UE negociaz ă în cadrul UIT în calitate de membri independen ţi. În 
practică, înainte de a negocia cu restul ţărilor pe baza unei unor pozi ţii europene comune 
(„propuneri europene com une”), statele membre î şi elaboreaz ă împreună poziţiile tehnice în 
cadrul CEPT, o asocia ţie de 47 de autorit ăţi naţionale din domeniul spectrului de frecven ţe 
radio şi al telecomunica ţiilor. Administra ţiile care particip ă la procesul CEPT convin s ă 
sprijine sau, cel pu ţin, să nu negocieze în mod activ împotriva acestor pozi ţii comune. 
În timp ce CEPT are capacitatea de a elabora în mod detaliat pozi ţiile europene de negociere 
care sunt necesare pentru o conferin ţă cu caracter tehnic şi de reglementare precum CMR, 
statele membre trebuie s ă respecte obliga ţiile asumate în temeiul Tratatului CE şi al 
acquis- ului comunitar4. Prin urmare, elaborarea pozi ţiilor tehnice în cadrul CEPT trebuie s ă 
fie completat ă de considera ţii asupra intereselor generale ale Comunit ăţii în cadrul 
negocierilor.  
În acest sens, decizia privind spectrul de frecven ţe radio necesit ă o coordonare a pozi ţiilor 
Comunităţii, precum şi stabilirea unor obiective comune de politic ă în cadrul CMR. Statele 
membre şi Comunitatea trebuie s ă elaboreze ac ţiuni comune şi să coopereze îndeaproape pe 
tot parcursul procesului de negociere pentru a garanta reprezentarea unitar ă a Comunit ăţii la 
nivel interna ţional.  
                                                 
4 Statele membre şi UE prezint ă o declara ţie comun ă în vederea includerii în Actele finale ale CIR, 
afirmând c ă se angajeaz ă să aplice versiunea modificat ă a regulamentului privind radiocomunica ţiile al 
UIT în conformitate cu obliga ţiile asumate în temeiul Tratatului CE. 
 
RO 5   RO În conformitate cu acest angajament, Comisia asigur ă coordonarea abord ărilor de politic ă prin 
adoptarea obiectivelor politicii  comunitare anterior desf ăşurării CMR şi supervizeaz ă 
participarea european ă la acest proces. Din acest motiv, Comisia a încredin ţat RSPG sarcina 
formulării unui aviz consultativ privind obiectivele Comunit ăţii pentru CMR-075. Această 
activitate a fost sprijinit ă de o consultare public ă, precum şi de două ateliere publice. 
Obiectivul general  al Comisiei Europe ne în cadrul procesul ui CMR este de a se asigura c ă 
sunt luate acele decizii care sprijin ă politicile  şi iniţiativele Comunit ăţii.  
Împreună cu preşedinţia Consiliului, Comisia se va str ădui să sprijine statele membre în 
apărarea pozi ţiilor comune de negociere în cadrul conferin ţei. În acest sens, statele membre 
trebuie să sprijine pozi ţiile identificate de Comisie şi aprobate de Consiliu şi de Parlamentul 
European, precum şi propunerile europene comune care îndeplinesc obiec tivele politicii 
comunitare. Eventualele modific ări ale pozi ţiilor în cursul negocierilor ar trebui s ă ţină seama 
în mod corespunz ător de interesele comunitare în cauz ă.  
3. P OLITICI COMUNITARE RELEVANTE PENTRU CMR-07 
Agenda CMR-07 trebuie analizat ă în contextul politicilor şi principiilor comunitare existente. 
Obiectivele generale ale UE care necesit ă sprijin în cadrul CMR includ: 
• consolidarea pieţei unice  europene; 
• eliminarea barierelor tehnice din calea comerţului interna ţional ; 
• promovarea concuren ţei între platforme alternative de infrastructur ă; 
• crearea unor condi ţii propice inova ţiei pentru noile tehnologii, inclusiv prin 
intermediul standardelor deschise. 
Următoarele politici sectoriale sunt, de  asemenea, relevante în acest sens:  
i2010 – Societatea informa ţională european ă 2010  este un nou cadru strategic, prin care se 
stabilesc orient ări generale de politic ă. Acest cadru promoveaz ă o economie digital ă deschisă 
şi competitiv ă şi subliniaz ă rolul TIC ca for ţă motrice a integr ării şi a calităţii vieţii. i2010 este 
un element cheie al parteneriatului reînnoit de la Lisabona pentru cre ştere şi locuri de munc ă 
şi pune bazele unei abord ări integrate privind societatea informa ţională şi politicile UE în 
domeniul audiovizualului . i2010 include crearea unui cadru co mun de reglementare la nivelul 
UE în ceea ce prive şte comunica ţiile electronice, care s ă se bazeze pe obliga ţii şi principii 
clare.  
Politica în domeniul audiovizualului  contribuie la transmiterea valorilor culturale şi sociale 
şi este legat ă de interese publice fundamentale , precum libertatea de exprimare şi promovarea 
diversităţii culturale. Serviciile şi reţelele de radiodifuziune sunt  reglementate de cadrul 
comunitar general privind comunica ţiile electronice şi s-a convenit asupra unei noi directive 
privind con ţinutul (serviciile media audiovizuale). 
                                                 
5 Aviz revizuit al RSPG din 14 februarie 2007 privind CMR-07. 
 
RO 6   RO Cercetarea şi dezvoltarea  în cadrul UE vizeaz ă sporirea avantajelor de competitivitate aduse 
de inovaţia tehnologic ă, prin coordonarea politicilor na ţionale şi europene, precum şi prin 
încurajarea cre ării de reţele formate din echipe de cercetar e. Programele-cadru ale Comunit ăţii 
privind cercetarea şi dezvoltarea permit finan ţarea unui mare num ăr de activit ăţi de cercetare 
preconcuren ţială. 
Protecţia mediului  este o prioritate politic ă a UE în contextul schimb ării climei. Ini ţiativele 
europene de politic ă în acest domeniu includ Monitorizarea Global ă pentru Mediu şi 
Securitate (GMES), al c ărei scop este s ă ofere factorilor de decizie europeni posibilitatea de a 
obţine capacitatea necesar ă unei monitoriz ări independente.  
Politica în domeniul transporturilor  vizează dezvoltarea unui sistem integrat de transport în 
Comunitatea European ă, care să includă toate modurile de transport. În vederea realiz ării 
acestei politici, se urm ăreşte aplicarea unei serii complexe de m ăsuri care vizeaz ă dezvoltarea 
sistemelor integrate de trans port (rutiere, aeriene, feroviare şi maritime). 
Spaţiul este o resurs ă strategic ă important ă pentru UE în atingerea anumitor obiective de 
politică mai generale. Aplica ţiile a căror dezvoltare este încurajat ă de Comunitate în acest 
context includ comunica ţiile în band ă largă prin satelit destinate reducerii „decalajului 
digital”, observarea P ământului şi sistemele de pozi ţionare. 
În avizul s ău privind CMR-07, RSPG a aprobat contextul general de politic ă al UE şi a oferit 
Comisiei o serie de avize privind pozi ţiile pe care Europa ar trebui s ă le adopte în cadrul 
conferinţei în ceea ce prive şte anumite puncte de negociere. În general, Comisia este de acord 
cu avizele RSPG. Pozi ţiile specifice în acest contex t sunt clarificate în urm ătoarele sec ţiuni.  
4. V IITOARELE COMUNICA ŢII MOBILE  
Viitoarele comunica ţii mobile reprezint ă o temă important ă a conferin ţei6. Activităţile de 
pregătire pentru CMR-2007 au demonstrat existen ţa unei cereri evidente în favoarea 
identificării la nivel mondial a unor frecven ţe suplimentare pentru aceste sisteme7.  
Pentru a r ăspunde acestei cereri sup limentare, se analizeaz ă posibilitatea recurgerii la benzi de 
frecvenţă atât superioare, cât şi inferioare, frecven ţelor utilizate în prezent  de sistemele mobile 
în Europa.  
Comisia consider ă că trebuie pus accent pe identif icarea acelor benzi de frecven ţă care pot 
stimula, pe termen lung, un mediu convergent  al telecomunica ţiilor. 
                                                 
6 În cadrul CMR-07 se vor analiza cerin ţele în materie de spectru de frecven ţe radio pentru a şa-numita 
tehnologie „IMT”, care include „IMT-2000”, seria de standarde pentru telefonia mobil ă recunoscute de 
UIT şi denumite în mod curent „3G”, precum „IMT-Advanced”, care acoper ă interfeţele radio destinate 
noilor func ţii ale IMT-2000. 
7 Una dintre principalele contribu ţii la analiza UIT a fost studiul realizat pentru Comisia European ă 
privind cerin ţele viitoarelor servicii mobile în materie de spectru de frecven ţe radio. 
 
RO 7   RO 4.1. frecven ţe mai mari 
Printre benzile utilizabile în acest sens şi care prezint ă frecvenţe superioare celor folosite în 
prezent pentru sistemele mobile în Europa se num ără banda C ( 3,4-4,2 GHz ). Această bandă 
prezintă interes pentru viitoarele sisteme mobile  din Europa, dar ea este deja utilizat ă ca reţea 
principală de bandă largă în serviciile prin satelit, în special în ţările în curs de dezvoltare. 
Aşadar, trebuie c ăutate cu prioritate solu ţii tehnice de utilizare în comun care r ăspund 
cerinţelor serviciilor mobile, protejând în acela şi timp şi în mod adecvat interesele serviciilor 
prin satelit în banda C, la un cost minim pentru operatorii de satelit. Ierarhizarea 
subbenzilor  din intervalul 3,4-4,2 GHz pent ru serviciile prin satelit şi cele terestre ar oferi 
ambelor tipuri de sisteme o garan ţie pe termen lung privind func ţionarea fără interferen ţe 
excesive în aceast ă bandă de frecven ţă. În acest sens, serviciile prin satelit ar trebui s ă păstreze 
o prioritate permanent ă în subbanda de 3,8-4,2 Ghz.  
4.2. Banda UHF  
Dată fiind frecven ţa sa joasă, banda de transmisie UHF (între 470 şi 862 MHz) ofer ă cele mai 
bune caracteristici de propagare a semnalului în ceea ce prive şte acoperirea şi pătrunderea în 
spaţii închise. Infrastructurile de re ţea din banda UHF ar putea fi astfel mult mai eficiente în 
ceea ce prive şte costurile  decât sistemele existente şi ar putea facilita desf ăşurarea sistemelor 
mobile în regiunile mai pu ţin populate şi în zonele extrem de urbanizate.  
Comisia a sus ţinut întotdeauna c ă E u r o p a  a r  t r e b u i  s ă urmărească obiectivul comun al 
maximizării potenţialului societal şi economic al „divide ndului digital”, adic ă acele benzi de 
frecvenţă care ar putea fi eliberate în urma trecerii la radiodifuziunea digital ă. Aceasta 
înseamnă că utilizarea benzii UHF nu trebuie s ă fie „blocat ă” de actuala repartizare a 
frecvenţelor radio, ci c ă ar trebui evaluat ă din perspectiva oportunit ăţilor oferite de noi 
utilizări eficiente, ţinând în acela şi timp seama de obiectivele de interes general8. 
Mai multe state membre pun deja în aplicare strategii na ţionale pentru a renun ţa la 
televiziunea analogic ă şi pentru a exploata dividendul dig ital. Prin urmare, se impune de 
urgenţă explorarea oric ărei valori ad ăugate europene. În acest sens, atât Consiliul European9, 
cât şi Parlamentul European10 au prezentat declara ţii politice la înalt ni vel. Grupul pentru 
politica din domeniul spectrului de frecven ţe radio a recomandat, de asemenea, Comisiei11 să 
promoveze avantajele introducerii unui grad adecva t de flexibilitate în utilizarea acestei benzi, 
astfel încât s ă se poată adapta viitoarelor progrese tehnologice, precum şi evoluţiei cerinţelor 
pieţei.  
                                                 
8 A se vedea COM(2005) 461. 
9 Consiliul din 14-15 decem brie 2006 a solicitat „… o abordare cât mai coordonat ă a utilizării spectrului 
de frecven ţe radio eliberate în urma tr ecerii la transmisiile digitale …”. 
10 La 14 februarie 2007, Parlamen tul European a adoptat o rezolu ţie în care declara c ă „…o parte dintre 
frecvenţele recuperate ar trebui alocate pentru armonizarea tehnic ă la nivel european ” şi că 
„…încurajeaz ă Comisia s ă ţină cont de realitatea recuper ării de frecven ţe atunci când stabile şte 
direcţia viitoare a politicii din dom eniul spectrului de frecven ţe radio …”. Parlamentul a invitat, de 
asemenea, Comisia s ă se asigure c ă „…că se ţine seama în mod adecvat de semnifica ţia radiodifuziunii 
pentru libertatea de opinie a indivizilor şi a publicului, precum şi de diversitatea de opinie, atunci când 
capacităţile de transmisie sunt alocate la nivel european ”. 
11 Avizul RSPG din 14 februarie 2007 privind dividendul digital. 
 
RO 8   RO În acelaşi timp, un tratament identic de reglementare a tuturor frecven ţelor radio utilizate în 
serviciile de comunica ţii electronice este esen ţial pentru a consolida cooperarea fructuoas ă a 
industriei, în special  în ceea ce prive şte serviciile mobile şi de multimedia convergente, 
precum televiziunea mobil ă şi ofertele „cu func ţionalitate tripl ă”, fără a exclude îns ă 
posibilitatea unor excep ţii justificate corespunz ător de necesitatea îndeplinirii cerin ţelor 
politicii audiovizuale de interes general.  
O utilizare optim ă a dividendului digital presupune eliminarea concret ă a obstacolelor 
nejustificate în materie de reglementare din calea furniz ării de servicii inovatoare în banda 
UHF. În prezent, regulamentul privind radiocomunica ţiile al UIT acord ă serviciilor de 
radiodifuziune un statut s uperior în materie de reglementare („alocare primar ă”)12 în banda 
UHF în Europa13. Întrucât CMR-07 analizeaz ă posibilitatea acord ării unor frecven ţe 
suplimentare pentru serviciile mobile, un prim pas în direc ţia unei mai mari flexibilit ăţi, cu 
prilejul acestei conferin ţe, ar fi să se confere acestor servicii acela şi statut ca cel al serviciilor 
de radiodifuziune14. 
4.3. Protec ţia frecven ţelor radio actuale ale serviciului mobil 
Anumite ţări din afara Europei lanseaz ă diverse sisteme de satelit care utilizeaz ă porţiuni ale 
benzii 2500-2690 MHz. Având în ve dere utilizarea acestor frecven ţe radio în viitorul apropiat, 
în Europa, pentru re ţelele mobile de a treia genera ţie, Europa ar trebuie s ă se asigure c ă 
interesele sale sunt ap ărate printr-o protec ţie adecvat ă şi prin compatibilitatea cu sistemele de 
satelit. 
Obiectivele politicii comunitare  
Este important din punct de vedere economic  pentru Comunitate ca sectorul comunica ţiilor 
mobile să aibă în continuare acces la suficiente resu rse în materie de spectru de frecven ţe 
radio. Prin urmare: 
– O porţiune a benzii de 3,4-4,2 GHz trebuie pus ă la dispozi ţia serviciilor mobile, în Europa, 
cu titlu neexclusiv. Trebuie aplicate solu ţii adecvate pentru  utilizatorii actuali de servicii 
prin satelit care folosesc aceast ă bandă de frecven ţă. 
– O îmbunătăţire a statutului serviciilor mobile din ba nda UHF în Europa ar aduce un plus de 
flexibilitate şi ar elimina un poten ţial obstacol din calea organiz ării optime în viitor a 
acestei benzi de frecven ţă. 
                                                 
12 Regulamentul UIT privind radiocomunica ţiile face distinc ţie între alocarea primar ă şi alocarea 
secundară. Serviciile care beneficiaz ă de alocare secundar ă nu trebuie s ă producă interferen ţe 
prejudiciabile pentru serviciile primare şi trebuie s ă accepte interferen ţele cauzate de acestea din urm ă. 
Atunci când într-o band ă de frecven ţă există mai multe servicii cu acela şi statut, acestea au drepturi 
egale; se acord ă prioritate serviciului care a fost exploatat primul. 
13 Oficial, a şa-numita „Regiune 1 a UIT”. În regulamentul UIT privind radiocomunica ţiile, lumea este 
împărţită în trei „regiuni” diferite. Regiunea 1 include Europa şi Africa. 
14 Acordul GE06 semnat în 2006 în urma conferin ţei CRR-06 a UIT prevede un cadrul de reglementare 
complet pentru protec ţia radiodifuziunii digitale împotriva interferen ţelor prejudiciabile. De asemenea, 
Comisia a încredin ţat CEPT un mandat oficial privind aspectele tehnice ale posibilit ăţilor de armonizare 
ale dividendului digital. 
 
RO 9   RO – Trebuie depuse toate eforturile în vederea minimiz ării riscurilor de interferen ţă cu reţelele 
IMT-2000 care func ţionează în UE în banda de 2,5-2,69 GHz, riscuri cauzate de serviciile 
prin satelit. 
5. A LTE ASPECTE PRIORITARE  
5.1. Sprijin acordat utiliz ării spectrului de frecven ţe radio în scopuri ştiinţifice 
Utilizarea în scopuri ştiinţifice a spectrului de frecven ţe radio prezint ă un interes social şi 
economic deosebit şi trebuie sprijinit ă15. Utilizarea în scopuri ştiinţifice a spectrului de 
frecvenţe radio include serviciul de explorare a P ământului prin satelit (EESS), sateli ţii 
meteorologici şi sistemele de cercetare spa ţială, care contribuie la pu nerea în aplicare a 
politicilor UE din domeniul mediului, al spa ţiului şi al cercet ării şi dezvoltării tehnologice. 
Observarea fenomenelor fizice naturale sau antropogene poate fi adeseori întreprins ă doar în 
anumite frecven ţe. Provocarea const ă, aşadar, în a garanta o func ţionare eficace a serviciilor 
ştiinţifice, fără a plasa constrângeri excesive as upra altor sectoa re importante. 
Obiectivele politicii comunitare  
EESS este un element esen ţial al iniţiativei GMES, contribu ţia european ă la Reţeaua mondial ă 
de sisteme de observare a P ământului (GEOSS), semnificativ ă în cadrul politicii comunitare 
de mediu. Aceast ă iniţiativă trebuie protejat ă în continuare împotriva interferen ţelor şi trebuie 
sprijinită alocarea justificat ă corespunz ător a unor frecven ţe suplimentare pentru serviciile 
ştiinţifice. 
5.2. Reorganizarea benzilor HF 
Benzile de înalt ă frecvenţă (HF), sau "undele scurte", care sunt esen ţiale în transmisia de 
semnale radio pe distan ţe mari, fac obiectul unor pr esiuni din partea diver şilor utilizatori, în 
special din partea servic iilor de radiodifuziune şi a serviciilor mobile aeronautice, militare şi 
maritime. Analizarea aprofundat ă a acestei benzi, desf ăşurată cu prilejul CMR-07 poate avea 
un impact asupra politicilor europene re levante din domeniul  audiovizualului şi al mediului.  
Transmisiile pe unde scurte sunt pe punctul de a profita de beneficiile tehnologiei digitale  şi 
ar trebui s ă fie sprijinite printr-o  capacitate suficient ă în ceea ce prive şte frecven ţele radio. 
Noile servicii de radiodifuziune bazate pe  tehnologii digitale, precum tehnologia DRM 
(Digital Radio Mondiale), ofer ă posibilitatea de a relansa radioul pe distan ţe mari şi contribuie 
la difuzarea culturii şi a perspectivelor eur opene pe scena mondial ă. Disponibilitatea altor 
frecvenţe HF pentru radiodifuziune va facilita adopt area cu succes a tehnologiilor digitale în 
acest domeniu. 
De altfel, importante servicii maritime HF adopt ă treptat transmisia digital ă. CMR-07 ar 
trebui să abordeze la momentul oportun necesit ăţile în materie de frecven ţe radio din acest 
sector, asigurând în acela şi timp continuitatea necesar ă a serviciilor analogice necesare. 
                                                 
15 A se vedea raportul şi avizul RSPG din 25 octombrie 2006 privind utilizarea în scopuri ştiinţifice a 
spectrului de frecven ţe radio. 
 
RO 10   RO Obiectivele politicii comunitare  
În sectorul transmis iilor pe unde scurte şi al serviciilor maritime, trecerea de la tehnologia 
analogică la cea digital ă ar trebui facilitat ă prin îndeplinirea cerin ţelor acestor sectoare în 
materie de frecven ţe radio, cu prilejul anali zei privind banda HF prev ăzută pentru CMR-07.  
5.3. Necesit ăţile aviaţiei în materie de frecven ţe radio  
Crearea cerului unic eu ropean în UE vizeaz ă optimizarea gestion ării traficului aerian şi a 
siguranţei aeriene, în vederea satisfacerii cerin ţelor tuturor utilizatorilor spa ţiului aerian. 
Acesta este un bun comun, care tr ebuie gestionat cole ctiv, indiferent de frontierele na ţionale. 
Interesele politicii comunitare în materie de avia ţie includ m ărirea capacit ăţii traficului şi 
creşterea eficien ţei în gestionarea traficului aeria n (ATM). Atingerea acestor obiective 
presupune introducerea coordonat ă a unor tehnologii noi, mai eficiente din punct de vedere al 
spectrului de frecven ţe radio. Se admite c ă funcţionarea în paralel a sistemelor aeronautice 
vechi şi a celor noi este de neevitat, dar aceast ă situaţie trebuie s ă fie limitat ă la un num ăr 
minim de cazuri. Frecven ţele radio alocate deja avia ţiei trebuie s ă fie folosite, de asemenea, 
într-un mod cât mai eficient, cu respectarea cerin ţelor de siguran ţă 
Obiectivele politicii comunitare  
Disponibilitatea suficient ă a resurselor în materie de frecven ţe radio pentru telemetria 
aeronautic ă şi transmisiile vocale şi de date de tip aer-sol ar cont ribui la atingerea obiectivelor 
cerului unic european, ţinând seama de necesitatea minimiz ării utilizării în paralel a spectrului 
de frecven ţe radio de c ătre sistemele noi şi vechi. 
5.4. Comunica ţiile prin satelit  
CMR-07 trebuie s ă examineze o parte din normele UIT aplicabile sistemelor prin satelit. 
Comunica ţiile prin satelit sunt recunoscute ca parte integrant ă a societăţii informa ţionale şi ca 
unul dintre principalii piloni ai politicii spa ţiale europene. Sateli ţii sunt un mediu alternativ 
important pentru se rviciile de comunica ţii electronice, oferind posibilit ăţi de acoperire 
paneuropean ă a noilor servicii, inclusiv transmisia de date în band ă largă. Sateliţii contribuie 
astfel la reducerea oric ărui „decalaj digital” ap ărut în zonele rurale şi izolate ale Europei.  
Obiectivele politicii comunitare  
Respectarea principiilor UIT privind accesul echitabil la spectrul de frecven ţe radio şi la 
resursele orbitale este un as pect fundamental, dar trebuie s ă se garanteze c ă, în acelaşi timp, 
cadrul mondial de reglementare sprijin ă iniţiativele industriale c oncrete de dezvoltare şi 
exploatare a sistemelor de comunica ţii prin satelit. Procedurile actuale de notificare a 
sateliţilor trebuie s ă fie simplificate, iar sist emele existente de sateli ţi trebuie s ă fie protejate în 
cadrul dispozi ţiilor regulamentului UIT privind radiocomunica ţiile, referitoare la planificarea 
orbitelor sateli ţilor.  
 
RO 11   RO 6. F LEXIBILIZAREA CADRULUI MONDIAL DE REGLEMENTARE APLICABIL SPECTRULUI 
DE FRECVEN ŢE RADIO  
Comisia şi-a exprimat recent pozi ţia16 conform c ăreia spectrul de frecven ţe radio trebuie s ă fie 
reglementat în mod mai flexibil, în conformita te cu un aviz anterior  al RSPG privind acest 
subiect17. 
CMR-07 ofer ă un prilej unic de dezbatere la nivel mondial asupra direcţiei strategice  pentru 
viitorul gestion ării spectrului de frecven ţe radio, luând în consider are rezultatele studiilor 
realizate de UIT privind eficien ţa, adecvarea şi impactul regulamentului privind 
radiocomunica ţiile în raport cu evolu ţia tehnologic ă, în vederea identific ării posibilit ăţilor de 
îmbunătăţire. Introducerea unui element pe agenda CMR-11 ar constitui un mijloc adecvat 
de stimulare a progreselor concrete în acest domeniu. 
Obiectivele politicii comunitare  
Interesele Comunit ăţi i  a r  f i  c e l  m a i  b i n e  s u s ţinute de un cadru global care s ă sprijine 
eliminarea restric ţiilor nejustificate de natur ă reglementar ă, care afecteaz ă utilizarea spectrului 
de frecven ţe radio, favorizând astfel o utilizare mai flexibil ă şi eficientă a acestuia, precum şi 
o concuren ţă crescută între diversele infrastructuri radio. 
7. A GENDA URM ĂTOAREI CONFERIN ŢE (CMR-11) 
La fiecare conferin ţă mondială privind radiocomunica ţiile se stabile şte agenda urm ătoarei 
conferinţe. Este în interesul Comunit ăţii să sprijine ini ţiativele în vederea viitoarelor 
conferinţe CMR, care sunt direct legate de anumite cerinţe ale politicilor UE .  
Comisia a stabilit deja c ă necesitatea flexibiliz ării cadrului mondial de reglementare aplicabil 
spectrului de frecven ţe radio trebuie abordat ă în mod explicit cu  prilejul conferin ţei CMR-11 
(a se vedea sec ţiunea 6). În acest contex t, posibilitatea amelior ării statutului serviciului fix în 
banda 470-862 MHz ar trebui s ă fie unul dintre elemente le de pe agenda CMR-1118.  
Majoritatea deciziilor CMR are un impact şi o aplicabilitate care acoper ă o perioad ă lungă de 
timp (adesea, 10-20 de ani de la conferin ţă). Prin urmare, este important s ă se procedeze astfel 
încât agendele conferin ţelor să fie suficient de „preg ătite pentru viitor”, pentru a putea aborda 
cerinţele în materie de frecven ţe radio aferente politicilor şi tendinţelor majore. Politicile UE 
relevante în acest context şi susceptibile de a c ăpăta şi mai mult ă importan ţă în aceast ă 
perioadă sunt urm ătoarele: 
• Dezvoltarea durabil ă şi schimbarea climei : trebuie acordat ă o atenţie deosebit ă 
eforturilor întreprinse pentru a identifica cerin ţele în materie de spectru de frecven ţe radio 
aferente aplica ţiilor viitoare din acest domeniu, precum şi pentru a garanta c ă aceste cerin ţe 
sunt integrate în momentul oportun în procesul UIT. 
                                                 
16 A se vedea COM(2007) 50.  
17 Avizul RSPG din 23 noiembrie 2005 privind WAPECS. 
18 Fără a aduce atingere aloc ării primare acordate de CMR-07  serviciului mobil în aceast ă bandă, în 
regiunea 1. 
 
RO 12   RO • Reţelele şi serviciile paneuropene  de transport şi comunica ţii electronice: de exemplu, 
poate exista o cerere de frecven ţe suplimentare pentru urm ătoarea genera ţie a sistemului de 
gestionare a traficului aerian19 (agenda CMR-11 trebuie s ă fie capabil ă să facă faţă acestei 
eventualit ăţi), precum şi pentru vehicu lele aeriene f ără echipaj şi pentru comunica ţiile 
aeronautice prin satelit. 
• Reducerea „decalajelor digitale” , cu care se confrunt ă în special zonele rurale, 
persoanele în vârst ă, cele cu dizabilit ăţi sau alte comunit ăţi dezavantajate. Este necesar s ă 
se ţină seama într-un mod mai sus ţinut de frecven ţele radio necesare comunica ţiilor prin 
satelit şi dispozitivelor aferente  tehnologiilor medicale şi de asisten ţă.  
Ca activitate de preg ătire pentru CMR-11, Comisia va colabora cu toate p ărţile interesate 
pentru a identifica necesit ăţile specifice în materie de frecven ţe radio aferente acestor politici, 
care trebuie sus ţinute cu prilejul conferin ţei. 
Obiectivele politicii comunitare  
Agenda urm ătoarei conferin ţe CMR din 2011 ar trebui s ă fie suficient de flexibil ă pentru a 
aborda orice necesitate în materie de frecven ţe radio care ar putea decurge din politici 
comunitare importante, precum cerul unic european şi dezvoltarea durabil ă. Un element 
specific al agendei ar trebui s ă fie consacrat, de asemenea, progr eselor legate de flexibilitatea 
generală a spectrului de frecven ţe radio, 
8. C ONCLUZIE  
Parlamentul European şi Consiliul sunt invitate s ă aprobe obiectivele comunitare identificate 
în prezenta comunicare, obiective care contri buie la aplicarea cu succes a politicilor 
comunitare relevante în acest context, precum şi, în special, ac ţiunile întreprinse de statele 
membre cu prilejul conferin ţei, şi anume: 
• satisfacerea cerin ţelor sistemelor mobile în materie de frecven ţe radio 
– alocarea în acest scop a benzii de  3,4-3,8 GHz, cu titlu neexclusiv; 
– ameliorarea statutului reglementat al serviciului mobil în banda UHF; 
– protejarea benzii de 2,6 GHz  pentru utilizarea de c ătre serviciul mobil 
terestru de a treia genera ţie; 
• asigurarea protec ţiei eficace a serviciului de explorare a P ământului şi a altor 
servicii ştiinţifice împotriva interferen ţelor prejudiciabile; 
• satisfacerea cerin ţelor în materie de frecven ţe radio aferente radiodifuziunii 
digitale şi serviciilor maritime în banda HF; 
• consolidarea cadrului de reglementare în vederea sprijinirii si stemelor veritabile 
prin satelit; 
• asigurarea unor frecven ţe radio suficiente pentru telemetria aeronautic ă şi pentru 
transmisiile vocale şi de date de tip aer-sol; 
                                                 
19 A se vedea COM(2007) 103.  
 
RO 13   RO • pregătirea unor ac ţiuni de sprijin pentru polit icile comunitare, în vederea 
următoarei conferin ţe CMR, prev ăzută pentru 2011. 
În urma CMR-07, Comisia va elabora un raport privind rezultatele conferin ţei în ceea ce 
priveşte politicile comunitare, precum şi privind preg ătirea următoarei conferin ţe, prevăzută 
pentru 2011. De asemenea, Comisia va demara de îndat ă pregătirile pentru transpunerea 
rezultatelor relevante ale conferin ţei CMR-07 în măsuri adecvate ale Comunit ăţii 
Europene .