Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

(2020/C 208/06)

Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în temeiul articolului 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

Cererea de aprobare a acestei modificări minore poate fi consultată în baza de date eAmbrosia a Comisiei.

DOCUMENT UNIC

„MELA DI VALTELLINA”

Nr. UE: PGI-IT-0574-AM01 – 17.2.2020

DOP ( ) IGP (X)

1. Denumirea (denumirile)

„Mela di Valtellina”

2. Statul membru sau țara terță

Italia

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1. Tipul de produs

Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale, în stare proaspătă sau prelucrate.

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Pentru producerea „Mela di Valtellina” se utilizează următoarele soiuri de fructe: „Red Delicious” – „Golden Delicious” – „Gala”. La momentul introducerii lor pe piață în vederea consumului, fructele prezintă următoarele caracteristici descrise mai jos. Merele Red Delicious: Epicarpul gros, ușor cerat, de un roșu aprins strălucitor, culoare care predomină pe mai mult de 80 % din suprafață, neted, fără rugozitate (pete maronii) și fără pruină, rezistent la manipulare. Formă tronconică alungită, cu cinci lobi și o secțiune ecuatorială pentagonală. Calibru cu un diametru minim de 65 mm. Conținut minim de zahăr de peste 10 °Brix. Pulpa: albă cu un parfum de măr care variază de la mediu spre intens. Are arome foarte distincte de miere, iasomie și caisă. Este foarte crocantă și zemoasă. Prevalează gustul dulce, cu o oarecare aciditate și cu o aromă de intensitate medie. Fără gust amar. Fermitatea pulpei este mai mare sau egală cu 5 kg/cm2. Merele Golden Delicious se caracterizează prin: Epicarpul ușor cerat, de culoare galbenă intensă la maturare, prezentând uneori o pată roz pe partea expusă la soare, existând câteodată posibilitatea de a căpăta rugozitate, sensibil la manipulare. Formă sferică sau tronconică, cu ușoare striații în secțiune transversală. Calibru cu un diametru minim de 65 mm. Conținut minim de zahăr de peste 11,5 °Brix. Pulpa de culoare albă-crem, cu parfum intens de măr. Textura este destul de fermă, crocantă și zemoasă și aproape deloc făinoasă. Fructele se disting prin dulceață, păstrând totodată anumite note de aciditate semnificative, semn de prospețime a fructului. Aroma mărului este de intensitate medie spre ridicată. Fără gust amar. Fermitatea pulpei este mai mare sau egală cu 5 kg/cm2. Merele Gala prezintă următoarele caracteristici: Epicarpul roșu strălucitor, culoarea roșie predominantă extinzându-se pe cel puțin 30 % din suprafața unui măr Gala standard și pe 65 % din suprafața clonelor ameliorate. Forma tronconică scurtă, cu cinci lobi apicali destul de pronunțați. Calibru cu un diametru minim de 65 mm. Conținut minim de zahăr de peste 11 °Brix. Pulpă albă-crem cu parfum de intensitate medie. Textura este destul de fermă, foarte zemoasă și deloc făinoasă. Gustul este dulce, ușor acid, cu o aromă plăcută de intensitate medie. Fără gust amar. Fermitatea pulpei este mai mare sau egală cu 5 kg/cm2. Pe piață sunt introduse fructele din categoriile de calitate „Extra” și „I”.

3.3. Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Operațiunile de producție trebuie să se efectueze în aria geografică delimitată.

3.5. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. produsului la care se referă denumirea înregistrată

„Mela di Valtellina” este introdus pe piață ambalat în cutii (lădițe) alveolate, tăvițe de carton, cutii telescopice de carton (numite traypack), casete din lemn, casete reutilizabile din material plastic, ambalaje sigilate conținând mai multe fructe (tăvi, cutii și săculețe).

3.6. Norme specifice aplicabile în cazul etichetării produsului la care se referă denumirea înregistrată

Cuvintele „Mela di Valtellina – Indicazione Geografica Protetta” (sau acronimul IGP) trebuie să fie aplicate în mod clar și perfect lizibil, cu litere mai mari decât ale oricăror alte cuvinte prezente, pe ambalajele sigilate sau direct pe fructe. Acolo unde fructele sunt etichetate individual cu buline adezive, cel puțin 50 % din fructele prezente în ambalaj trebuie să aibă o astfel de etichetă. Dacă fructele nu sunt etichetate individual cu buline adezive, trebuie să se utilizeze ambalaje închise și sigilate. Sigla este reprezentată de cuvintele „Mela di Valtellina – Indicazione Geografica Protetta”. Culorile folosite sunt următoarele: roșu (pantone red 032), verde (pantone 355) și negru (100 %). Caracterul de literă utilizat este „Futura Bold”.

4. Descrierea succintă a delimitării ariei geografice

Aria de producție a „Mella di Valtellina” cuprinde teritoriile următoarelor comune din provincia Sondrio: Albosaggia, Andalo Valtellino, Ardenno, Berbenno di Valtellina, Bianzone, Buglio in Monte, Caiolo, Castello dell’Acqua, Castione Andevenno, Cedrasco, Cercino, Chiavenna, Chiuro, Cino, Civo, Colorina, Cosio Valtellino, Dazio, Delebio, Dubino, Faedo Valtellino, Forcola, Fusine, Gordona, Grosio, Grosotto, Lovero, Mantello, Mazzo di Valtellina, Mese, Mello, Montagna in Valtellina, Morbegno, Novate Mezzola, Piateda, Piantedo, Piuro, Poggiridenti, Ponte in Valtellina, Postalesio, Prata Camportaccio, Rogolo, Samolaco, San Giacomo Filippo, Sernio, Sondalo, Sondrio, Spriana, Talamona, Teglio, Tirano, Torre di Santa Maria, Tovo di Sant’Agata, Traona, Tresivio, Verceia, Vervio, Villa di Chiavenna, Villa di Tirano.

5. Legătura cu aria geografică

Particularitatea zonei în care se produce „Mela di Valtellina” constă în expunerea deosebit de favorabilă a văii Valtellina. Această vale este orientată către est-vest, este protejată la nord de Alpii Retici și la sud de Prealpii Orobie. Așadar, valea se bucură de o climă foarte blândă, cu o ventilație specială datorată fenomenului Foehn, un vânt cald și uscat care produce creșteri de temperatură și scăderi ale umidității aerului. Valea se întinde la o altitudine care pornește de la 200 m și ajunge până la 900 m; din acest motiv, livezile se bucură de condiții favorabile în ceea ce privește expunerea la lumină și aerisirea. Acestea sunt situate în special în conuri de origine aluvionară, caracterizate de prezența scheletului grosier, permeabile, în care stagnarea hidrică este practic inexistentă, iar reacția solului este subacidă sau acidă.

Analiza senzorială a evidențiat caracteristici comune celor trei soiuri ale denumirii „Mela di Valtellina”, și anume pulpa fermă, compactă, crocantă și aromată. În special:

— soiul Gala are pulpa relativ compactă, foarte zemoasă și deloc făinoasă. Gustul este dulce, ușor acid, nu este amar și are o aromă plăcută de intensitate medie;

— soiul Golden Delicious se distinge prin pulpa relativ fermă, crocantă și zemoasă, deloc făinoasă. Gustul este dulce, iar aroma intensă;

— soiul Red. Delicious prezintă un parfum foarte intens cu note de miere, iasomie și caisă. Pulpa are textura foarte fermă, crocantă și zemoasă; de asemenea, are o aromă de intensitate medie.

O altă particularitate este reprezentată de coloritul foarte intens al fructelor și de forma alungită, foarte atrăgătoare; aceste caracteristici sunt intensificate de expunerea la soare, datorată modului în care sunt dispuse teritoriile din valea Valtellina menționate la punctul 4.

Faima merelor „Mela di Valtellina” datează din perioada de după cel de al doilea război mondial și a luat amploare progresiv, de-a lungul anilor, grație contribuției diferitelor cooperative de legume-fructe care, în colaborare cu instituții universitare specializate în cultura mărului, au consolidat „sectorul mărului” în valea Valtellina. Încă din 1968, la Ponte in Valtellina s-a desfășurat, sub patronajul Società Orticola Italiana, „Cel de al doilea congres național al culturii fructelor în zonele montane”, urmat în 1983 de „Congresul privind alegerea soiurilor și reînnoirea culturii fructelor în zonele montane”. Cultivarea mărului respectă anumite practici de cultivare tradiționale și consolidate. În prezent, acestea se referă la cultivarea profesională a mărului care, de-a lungul anilor și o dată cu progresul înregistrat în domeniu, a devenit unul dintre pilonii economiei din vale. Există, de fapt, multe activități legate de acest tip de cultură: mecanizarea, ingineria în materie de irigații, furnizorii de mijloace tehnice, serviciile de comercializare, sectorul ambalării, al transporturilor etc. Prestigiul culturii mărului din Valtellina a condus, totodată, la realizarea unor investiții importante cum ar fi, de exemplu, sistemul de irigații de la Consorzio Sponda Soliva, care gestionează irigarea a 2 000 ha, creat în anii 1970 și finanțat din împrumuturi administrate din fondurile europene FEOGA (Fondul european de orientare și garantare agricolă). Popularitatea crescândă a acestor fructe în rândul consumatorilor se datorează calităților specifice teritoriului de producție. Într-adevăr, situarea sa pe direcția est-vest a văii, unică printre teritoriile alpine în care se cultivă fructe, asigură o expunere maximă a terenurilor la lumină, factor care conferă epicarpului fructelor caracteristicile menționate la punctul 3.2. Această configurație orografică a teritoriului, care permite o expunere optimă la razele soarelui, însoțită de variațiile termice importante între zi și noapte, de soluri afânate, lipsite de stagnare hidrică și de precipitații atmosferice echilibrate, cu o alternanță între ciclurile umed/uscat pentru epicarpul fructelor, contribuie la maturarea optimă a merelor, menținându-le pulpa fermă și crocantă și forma mai alungită și cu ușoare striații. Cele trei soiuri cu indicație geografică reprezintă concretizarea excelenței în ceea ce privește producția de mere din valea Valtellina. Într-adevăr, interesele consumatorilor și ale cultivatorilor s-au concentrat progresiv asupra acestor trei soiuri, Golden Delicious, Red. Delicious și Gala, deoarece acestea au beneficiat, mai mult decât toate celelalte soiuri, de particularitățile teritoriului, inclusiv de factorul uman. Specificitatea teritoriului și capacitățile cultivatorilor, care au știut să mențină de-a lungul anilor tehnicile de cultivare care respectă și protejează văile și munții, precum și voința producătorilor care, din anii 1980, au dorit să informeze consumatorii cu privire la calitatea merelor, evidențiind proveniența acestora din Valtellina prin indicații explicite plasate pe ambalajele introduse pe piață, au contribuit la distribuirea pe scară largă a produsului în rândul consumatorilor italieni și străini. Acest lucru este confirmat de faptul că „Mela di Valtellina” se comercializează la punctele de vânzare din cadrul rețelei de distribuție moderne și în magazinele specializate, unde sunt încadrate în categoria de calitate superioară. Prețul mediu înregistrat de producție per kilogram a ajuns de la 85 de lire pentru Golden și 80 de lire pentru Red în 1968, la 105 și, respectiv, 110 lire în 1974. În câțiva ani, în 1979, prețurile s-au triplat, ajungând la 330 de lire/kg pentru Golden și la 420 de lire/kg pentru Red; în deceniul următor, în 1987, prețurile medii per kilogram erau de 680 și, respectiv, 830 de lire. Din 1996 și până astăzi, prețurile au urmat o tendință ascendentă, înregistrând, în 2006, valori de 0,31 EUR/kg pentru Golden și de 0,37 EUR/kg pentru Red și Gala. În medie, prețurile celor trei soiuri menționate anterior au fost cu cel puțin 10 % mai mari decât prețurile medii naționale pentru aceleași soiuri.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

Textul consolidat al caietului de sarcini poate fi consultat prin accesarea adresei următoare:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau, alternativ:

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Qualità” (în partea dreapta-sus a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP IGP e STG” (pe laterala stângă a ecranului) și, în cele din urmă, pe „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

(1) JO L 179, 19.6.2014, p. 17.