RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU

privind modalitățile de participare a Uniunii Europene la Grupul de state împotriva corupției (GRECO) al Consiliului Europei

INTRODUCERE

Conform prevederilor Programului de la Stockholm[1], Comisia prezintă Consiliului raportul privind modalitățile de aderare a Uniunii Europene la Grupul de state împotriva corupției (GRECO) al Consiliului Europei.

GRECO este mecanismul de monitorizare anticorupție cel mai integrator care există la nivel european, la acesta participând toate statele membre UE. GRECO a avut un rol important în instituirea unor standarde europene minime pentru un cadru juridic și instituțional de combatere a corupției. Cu toate acestea, corupția continuă să pună probleme grave în unele state membre și, la nivelul UE nu se obțin, în mod consecvent, rezultate eficiente. Acest lucru întărește convingerea Comisiei potrivit căreia angajamentul politic de combatere a corupției este în continuare inegal la nivelul UE.

Comunicarea privind o politică a UE împotriva corupției[2] recomandă participarea UE la GRECO, precum și instituirea unui mecanism UE de raportare în materie de combatere a corupției. Astfel ar trebui să existe potențialul de stimulare a voinței politice în rândul statelor membre și de eficientizare a cadrului juridic și instituțional existent.

Prezentul raportul definește obiectivele principale ale cooperării consolidate între UE și GRECO și analizează modalitățile și beneficiile posibile pentru participarea UE la lucrările GRECO.

ROLUL ȘI FUNCȚIONAREA GRECO

GRECO a fost creat în 1999 de Consiliul Europei, pentru „îmbunătățirea capacității membrilor săi de a lupta împotriva corupției, veghind la punerea în practică a angajamentelor pe care și le-au luat în acest domeniu, prin intermediul unui proces dinamic de evaluare și presiune reciproce”[3]. GRECO are acum 49 de membri (48 de state europene și Statele Unite ale Americii).

Activitatea GRECO este reglementată de statutul său[4] și de regulamentul său intern[5]. Fiecare membru numește până la doi reprezentanți, cu drept de vot, în reuniunile plenare. Membrii furnizează, de asemenea, GRECO o listă a experților disponibili pentru efectuarea evaluărilor.

Evaluările membrilor GRECO sunt împărțite în runde și se efectuează în conformitate cu standardele stabilite în cele douăzeci de Principii directoare pentru lupta împotriva corupției[6], în Convenția civilă asupra corupției[7], precum și în Convenția penală privind corupția[8] și protocolul adițional la aceasta[9]. Prima rundă de evaluare realizată de GRECO s-a desfășurat în perioada 2000-2002 și a tratat aspectele legate de independența, specializarea și mijloacele de care dispun organele naționale implicate în prevenirea și combaterea corupției, precum și aspectele legate de imunitățile funcționarilor publici. A doua rundă de evaluare, realizată în perioada 2003-2006, s-a axat pe sechestrarea și confiscarea veniturilor obținute în urma actelor de corupție, prevenirea și depistarea corupției în administrația publică, prevenirea și combaterea corupției în sectorul privat. A treia rundă de evaluare a început în ianuarie 2007 și este încă în desfășurare. Aceasta tratează aspecte legate de urmărirea penală a infracțiunilor în conformitate cu Convenția penală privind corupția și aspecte legate de finanțarea partidelor politice.

Rapoartele de evaluare sunt publicate după discutarea lor cu statul evaluat și apoi sunt dezbătute și aprobate de plen. Ca regulă, rapoartele sunt confidențiale, dar pot fi publicate, cu acordul statului evaluat. Fiecare raport cuprinde recomandări pe care țara trebuie să le respecte într-o anumită perioadă de timp (de exemplu, 18 luni). Pentru a verifica dacă s-a dat curs recomandărilor, are loc o procedură de verificare a conformității, procedura încheindu-se cu redactarea de rapoarte de conformitate, eventual însoțite de anexe.

VALOAREA ADĂUGATĂ A PARTICIPĂRII UE LA ACTIVITĂȚILE GRECO

Memorandumul de înțelegere din 2007 încheiat între Consiliul Europei și Uniunea Europeană prevede dezvoltarea ulterioară a cooperării juridice care reglementează statul de drept (inclusiv lupta împotriva corupției) între cele două părți pentru a asigura coerența între legislația UE și convențiile Consiliului Europei, deși acest lucru nu împiedică Uniunea Europeană să adopte norme mai complexe.

Participarea UE la GRECO a fost deja evidențiată ca element cheie al politicii UE de combatere a corupției în comunicarea[10] din 28 mai 2003. După adoptarea comunicării din 2003, au fost analizate diferite posibilități de participare în contextul competențelor juridice ale UE în temeiul Tratatului privind Uniunea Europeană și al Tratatului de instituire a Comunității Europene. Dată fiind competența limitată a Comunității de la acea dată cu privire la Convenția civilă și Convenția penală privind corupția ale Consiliului Europei, decizia a trebuit amânată până la adoptarea Tratatului de la Lisabona. Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede o competență mai raționalizată a UE în materie de combatere a corupției și deschide calea spre o politică consolidată a UE în materie de combatere a corupției, inclusiv participarea la activitățile GRECO. Mai mult, calea deschisă de aderarea UE la Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC)[11] ar fi consolidată printr-o decizie de aderare la mecanismul european de monitorizare regională.

Principalul punct slab al politicilor din UE-27 de combatere a corupției este eficacitatea în aplicarea cadrului existent. GRECO a stimulat unele acțiuni în statele membre UE prin intermediul procesului de monitorizare, în special în zonele mai puțin reglementate la nivel internațional (de exemplu finanțarea partidelor politice[12]). Cu toate acestea, capacitatea GRECO de a genera voința politică necesară pentru a adopta sau a menține măsuri solide de combatere a corupției are limitele sale. De asemenea, capacitatea GRECO de a semnala problemele sistemice generate de corupție s-a dovedit a fi destul de redusă în anumite situații[13]. Participarea activă a UE la activitatea GRECO poate, așadar, aduce beneficii ambelor organizații, combinând expertiza GRECO în monitorizarea eforturilor de combatere a corupției și rolul politic al instituțiilor UE în vederea asigurării aplicării eficace a politicilor de combatere a corupției în UE-27.

În acest scop, Comisia va institui un mecanism european de raportare în materie de combatere a corupției. Participarea UE la GRECO va fi în concordanță cu noul mecanism al UE. Mai mult, participarea UE la pregătirea evaluărilor GRECO poate contribui, de asemenea, la îmbunătățirea metodologiei și a rezultatelor acestor evaluări. În cadrul mecanismului UE de raportare în materie de combatere a corupției, Comisia se va baza pe contribuția GRECO și pe alte surse relevate, inclusiv informațiile obținute în cadrul Convenției OCDE privind combaterea corupției funcționarilor publici în tranzacțiile internaționale (Convenția privind combaterea mituirii) și al Convenției ONU împotriva corupției.

În lumina celor de mai sus, următoarele obiective specifice ar fi cele mai relevante pentru participarea UE la GRECO:

- implicarea în vizitele în diversele țări, care au ca rezultat evaluările statelor membre UE și/sau ale țărilor candidate și potențial candidate, în cazul în care acestea din urmă sunt de acord;

- formularea de sugestii privind proiectele de rapoarte de evaluare și participarea la dezbaterile plenare ale GRECO privind rapoartele de evaluare/ conformitate pentru statele membre ale Uniunii Europene și/sau pentru țările candidate și potențial candidate, în cazul în care acestea din urmă sunt de acord;

- asociere în activitatea Biroului GRECO[14], care are un rol important în pregătirea evaluărilor și în redactarea rapoartelor;

- contribuția la bugetul GRECO;

- analiză comparativă[15] ce urmează a fi efectuată de către GRECO pe baza rapoartelor de evaluare și de conformitate existente cu privire la statele membre UE drept contribuție pentru viitorul raport al UE privind combaterea corupției;

- identificarea recomandărilor GRECO în curs cu relevanță pentru UE, pentru care viitorul mecanism de raportare al UE poate oferi stimulul suplimentar pentru acțiuni ulterioare corespunzătoare.

Aceste obiective specifice își au originea în necesitatea de a se evita orice sarcini suplimentare pentru statele membre și duplicarea eforturilor cu activități care au fost deja tratate de către GRECO.

Cu scopul de a asigura reciprocitatea, Comisia poate examina modalitățile de participare a unui reprezentant GRECO în cadrul grupului de experți care va fi instituit pentru a sprijini activitatea legată de raportul UE privind combaterea corupției.

MODALITĂȚILE DE PARTICIPARE A UE LA ACTIVITĂȚILE GRECO

Cadrul juridic care reglementează funcționarea GRECO prevede două forme de asociere la activitatea GRECO: statut de observator și participare, fiecare fiind analizate în cele ce urmează.

În ceea ce privește participarea, se iau în considerare două alternative: calitatea de membru deplin și calitatea de membru cu drepturi de vot limitate. De asemenea, este analizată alternativa unui program comun.

Prima evaluare de mai jos are la bază analiza Comisiei cu privire la aspectele juridice și practice ale unei potențiale cooperări întărite cu GRECO. În etapa următoare, Comisia va solicita Consiliului autorizarea de a iniția negocieri pentru participarea UE la GRECO.

Statut de observator

Rezoluția Statutară (93) 28 a Comitetului Miniștrilor Consiliului Europei privind acordurile parțiale și lărgite prevede posibilitatea ca anumite activități să fie realizate de către statele părți împreună cu unul sau mai multe state nemembre, prin acorduri lărgite sau parțial lărgite. GRECO a fost creat prin intermediul unui acord parțial lărgit. Orice stat nemembru al Consiliului Europei și orice organizație internațională pot fi invitate de către Comitetul Miniștrilor să participe în calitate de observator la activitățile unui acord parțial lărgit. Rezoluția nu definește caracteristicile drepturilor și obligațiilor observatorilor în acordurile parțiale și lărgite. Prin urmare, dispozițiile generale ale Rezoluției statutare (93) 26 a Comitetului Miniștrilor Consiliului Europei se aplică în cazul statutului de observator. Conform acestor dispoziții, statutul de observator nu conferă dreptul de reprezentare în Comitetul Miniștrilor sau în Adunarea Parlamentară, cu excepția cazului în care o decizie specială în acest sens a fost luată de către unul dintre aceste organe.

GRECO a acordat statutul de observator OCDE și ONU, reprezentată de Oficiul ONU pentru combaterea traficului de droguri și prevenirea criminalității (UNODC). Această practică a fost, de asemenea, urmată în alte acorduri parțiale ale Consiliului Europei[16]. Observatorul nu are obligația unei contribuții bugetare.

În timp ce invitația UE de participare la GRECO în calitate de observator poate urma exemplul altor cazuri de statut de observator în alte organizații internaționale și nu are implicații bugetare, domeniul limitat de aplicare a unui astfel de regim și valoarea sa adăugată scăzută descurajează adoptarea acestei opțiuni.

Statutul de observator poate asigura numai participarea limitată la evaluarea statelor membre. Nu ar permite implicarea UE în pregătirea globală a evaluărilor și, prin urmare, nu facilitează concentrarea atenției asupra aspectelor relevante pentru UE. Prin urmare, nu poate garanta contribuția necesară pentru viitorul raport UE privind combaterea corupției. De asemenea, acest statut nu ar fi pe deplin conform cu Programul de la Stockholm, care prevede elaborarea unei politici globale de combatere a corupției, în strânsă cooperare cu GRECO.

Participare

Rezoluția statutară (93) 28 a Comitetului Miniștrilor Consiliului Europei conține dispoziții ample pentru participarea (fostei) Comunități Europene la acorduri parțiale și lărgite, în temeiul acestor dispoziții modalitățile de participare urmând a fi stabilite în invitația de participare. Statutul GRECO[17] reiterează acest lucru, menționând că modalitățile pentru participarea (fostei) Comunități la GRECO urmează a fi stabilite în rezoluția prin care i se adresează invitația de participare.

Regulamentul intern al GRECO[18] prevede la regula 2 că (fosta) Comunitate Europeană poate deveni „membru” al GRECO prin următoarele mijloace:

- în urma invitației Comitetului Miniștrilor Consiliului Europei de participare la GRECO. În acest scop, GRECO ar trebui să formuleze o propunere în vederea aprobării de către comitetul său statutar. Invitația oficială îmbracă forma unei rezoluții adoptate de Comitetul Miniștrilor, urmată de un acord cu UE, prin intermediul unui schimb de scrisori;

- aderarea la Convenția penală privind corupția, la invitația Comitetului Miniștrilor;

- aderarea la Convenția civilă asupra corupției.

Până în prezent, UE participă la acorduri parțiale precum Comisia de la Veneția[19] și la grupul de cooperare pentru prevenirea, protecția și organizarea ajutorului împotriva riscurilor naturale și tehnologice majore[20]. UE este și membru al Convenției privind elaborarea unei farmacopee europene și al Observatorului European al Audiovizualului și participă, de asemenea, la un număr important de acorduri parțiale ale Consiliului Europei.

Dat fiind că statutul GRECO face trimitere la participarea UE la GRECO și dat fiind că regulamentul intern al GRECO face trimitere la „statutul de membru”, participarea presupune un statut de membru ale cărui detalii sunt stabilite într-un acord specific. În consecință, prezentul raport analizează două modalități de participare: statutul de membru deplin (și anume drepturi de vot depline) și statutul de membru cu drepturi de vot limitate.

Statut de membru deplin

Statutul de membru deplin ar conferi UE drepturi de vot în plenul GRECO cu privire la toate aspectele care intră în competența GRECO (de exemplu, rapoarte de evaluare/conformitate, aspecte procedurale, aspecte financiare/bugetare). Întrucât UE nu va acționa în numele statelor membre în plenul GRECO, ar avea un vot, ca toți ceilalți membri.

În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din statutul GRECO „Membrii GRECO care participă la evaluarea reciprocă au drept de vot”[21]. Deși UE nu este parte la Convenția penală privind corupția și la Convenția civilă asupra corupției ale Consiliului Europei conform cadrului de reglementare al GRECO, cu toate acestea UE ar putea face obiectul evaluării. Evaluarea instituțiilor UE s-ar referi în principal la cele douăzeci de Principii directoare pentru lupta împotriva corupției[22] și ar presupune o formă de aprobare prealabilă (eventual o declarație unilaterală) a acestor principii. Prin aderarea la UNCAC, s-a creat un precedent pentru statutul de membru deplin al UE în cadrul unei organizații care efectuează, de asemenea, analize cu privire la membrii săi. Cu toate acestea, în cazul UNCAC, în prezent, UE nu participă la procesul de analiză reciprocă.

Conform acestei opțiuni, UE ar participa pe deplin la procedura de evaluare a statelor membre, precum și a țărilor candidate, a țărilor potențial candidate și a altor țări terțe. Prin urmare, UE ar putea să numească un reprezentant în Biroul GRECO, în conformitate cu normele aplicabile (și anume pe bază de rotație). UE ar fi membru al comitetului statutar al GRECO, care are competențe decizionale în chestiuni bugetare. Toate celelalte drepturi și obligații prevăzute în statutul și în regulamentul intern al GRECO s-ar aplica și în cazul UE.

UE ar contribui la bugetul GRECO. Analiza de impact care însoțește decizia Comisiei privind instituirea unui mecanism al UE de raportare pentru evaluarea periodică[23] a estimat costurile financiare potențiale ale participării UE la GRECO la aproximativ 450 000 de euro pe an. Costurile ar acoperi contribuția la bugetul GRECO (adică aproximativ 300 000 de euro pentru un mare contribuabil), precum și costurile activităților care nu sunt efectuate în prezent de GRECO și care ar fi în principal în folosul UE (de exemplu rapoarte comparative și identificarea recomandărilor nerezolvate pentru UE­27). Aceste activități pot fi finanțate, de exemplu, prin intermediul contractelor de servicii sau a granturilor pentru acțiuni.

Această opțiune are un potențial ridicat de realizare a tuturor obiectivelor specifice menționate în secțiunea 3. De asemenea, ar asigura: o mare vizibilitate a cooperării UE-GRECO; complementaritate între GRECO și viitorul mecanism UE de raportare; potențialul pentru a asigura îmbunătățirea în continuare a sistemului de evaluare GRECO; un accent mai mare pe domeniile de politică ale UE.

Cu toate acestea, evaluarea instituțiilor UE de către GRECO este o acțiune care trebuie să fie evaluată în mai mare detaliu din punct de vedere al premiselor, fezabilității și impactului potențial, sistemul de evaluare al GRECO fiind adaptat mai mult pentru țări decât pentru organizații. În timp ce unele din cele douăzeci de principii directoare pot fi aplicate și în cazul organizațiilor (de exemplu, integritatea în administrația publică), o evaluare în cadrul actualelor proceduri GRECO nu ar fi cuprinzătoare, iar valoarea sa adăugată este destul de neclară atât pentru GRECO, cât și pentru Uniune. Fără evaluarea instituțiilor UE de către GRECO, UE nu ar beneficia de drepturi de vot depline în plenul GRECO[24].

Statut de membru cu drepturi de vot limitate

Statutul GRECO prevede că modalitățile de participare ale UE vor fi stabilite în rezoluția prin care Uniunea Europeană este invitată să participe, fără nicio mențiune specială cu privire la tipul participării. Așadar, participarea UE poate îmbrăca, de asemenea, forma de membru cu drepturi de vot limitate.

Această alternativă ar putea să nu necesite evaluarea UE de către GRECO, dar ar presupune instituirea unui cadru pentru o evaluare comună suplimentară de către cele două organizații ale premiselor, fezabilității și impactului potențial al evaluării instituțiilor UE, ținând cont de caracteristicile și de competențele UE. Cu toate acestea, la cea de a 50-a reuniune, plenul GRECO a subliniat că, deși recunoaște că ar putea fi necesare măsuri speciale pentru a ține seama de particularitățile UE, evaluarea instituțiilor UE de către GRECO trebuie să fie mai mult decât o simplă posibilitate îndepărtată (de exemplu, evaluarea va trebui să ducă progresiv la analiza UE).

Conform acestei opțiuni, UE contribuie la bugetul GRECO, contribuția fiind puțin mai redusă[25] decât în cazul unui membru deplin. UE ar avea dreptul de a vota cu privire la aspecte procedurale, financiare și bugetare[26]. Nu ar avea drept de vot în plenul GRECO cu privire la adoptarea rapoartelor de evaluare și de conformitate, nu ar avea niciun reprezentant în Biroul GRECO și nu ar participa la alegerile pentru președinte și vicepreședinte. UE ar putea numi reprezentați în plenul GRECO, ar putea participa la dezbateri, ar putea formula recomandări cu privire la rapoartele de evaluare/conformitate și eventual ar putea avea un reprezentant care să participe în calitate de observator la vizitele în statele membre[27], țările candidate, țările potențial candidate și în alte state care ar accepta participarea. UE ar fi în măsură să formuleze sugestii cu privire la organizarea evaluărilor și la acțiunile ulterioare acestora.

Modalitățile practice pentru participarea UE la GRECO ar fi analizate periodic de către Comisie și GRECO (de exemplu, la fiecare 5 ani), iar eventualele modificări pot fi adoptate de comun acord între GRECO și UE.

Această opțiune ar garanta contribuția la viitorul raport al UE privind combaterea corupției: respectiv o analiză comparativă efectuată de GRECO pe baza rapoartelor de evaluare și de conformitate existente cu privire la statele membre și identificarea celor mai relevante recomandări nerezolvate. Prin această opțiune s-ar întruni în mare măsură obiectivele specifice menționate în secțiunea 3, permițând participarea UE la evaluarea statelor membre. Deși nu ar avea putere de decizie în procesul de evaluare, UE poate fi implicată în mod activ în procesul de punere în aplicare și în acțiuni prompte, care ar putea asigura punerea unui accent suplimentar pe domeniile de politică mai relevante pentru UE. Cooperarea între GRECO și UE ar avea o pondere politică mai mare și s-ar evita duplicarea. Problema evaluării instituțiilor UE de către GRECO ar trebui clarificată cu prioritate în cadrul negocierilor. Avantajele unei forme simplificate de participare sunt totuși mai evidente în situația în care nu ar exista obligația ca UE să asume un angajament cu privire la evaluarea instituțiilor sale.

Program comun

Programul comun ar presupune acordarea de asistență financiară din partea UE către GRECO sub forma unui grant pentru furnizarea de rezultate specifice predefinite și se poate întinde pe o perioadă determinată (2-3 ani), cu posibilitatea de reînnoire periodică. O soluție de acest tip, de cooperare bine definită între UE și GRECO, a fost deja pusă în aplicare. De exemplu, Consiliul Europei participă la Parteneriatul estic în calitate de partener privilegiat, sprijinind, cu expertiza sa, UE și țările din cadrul Parteneriatului estic.

Pentru a oferi o anumită importanță politică parteneriatului, s-ar putea încheia cu GRECO un memorandum de înțelegere sau un acord, ca în cazul acordului dintre Consiliul Europei și Agenția pentru drepturi fundamentale a Uniunii Europene.

În ceea ce privește obiectivele, un program comun ar putea să garanteze contribuția GRECO la viitorul raport al UE privind combaterea corupției, în special prin analiza comparativă a rapoartelor de evaluare/conformitate existente, întocmite de GRECO cu privire la statele membre și prin identificarea recomandărilor nerezolvate. Prin aceasta s-ar evita, de asemenea, duplicarea. Bugetul implicat ar fi mai redus decât cel necesar pentru statutul de membru cu drepturi de vot limitate (respectiv aproximativ 200 000-250 000 de euro pe an, incluzând elaborarea de rapoarte comparative, costuri de logistică, ateliere etc.).

Cu toate acestea, deși un program comun ar întruni unele obiectivele specifice, nu ar îndeplini obiectivul general de a crea sinergii între expertiza GRECO și levierul politic al UE. Parteneriatul între cele două organizații ar fi mai puțin vizibil și implicarea UE în evaluările GRECO ar fi mai puțin activă. Această opțiune ar putea fi percepută ca o soluție strict tehnică, UE acționând mai degrabă ca un contractant decât ca un partener. Valoarea adăugată ar fi mai redusă în acest caz decât în cazul participării la GRECO.

CONCLUZII

Consiliul este invitat să ia în considerare opțiunile identificate în acest raport.

Luând în considerare competențele sporite ale UE și necesitatea unei politici europene globale de combatere a corupției, participarea la GRECO (și anume statutul de membru) este, în opinia Comisiei, calea cea mai potrivită de urmat pentru a îndeplini obiectivele stabilite prin Programul de la Stockholm . Dat fiind că viitorul mecanism de raportare al UE urmărește să măsoare eforturile de combatere a corupției în statele membre, cu scopul de a identifica tendințele europene și de a propune o politică și o acțiune legislativă la nivelul UE, participarea la GRECO ar facilita sarcina de monitorizare. S-ar asigura o mai mare vizibilitate în ceea ce privește cooperarea și s-ar evita riscul de suprapunere.

Mai mult, participarea în calitate de membru deplin sau de membru cu drepturi de vot limitate ar asigura o bună utilizare a beneficiilor reciproce ale expertizei GRECO în monitorizarea eforturilor de combatere a corupției, precum și un levier politic al UE asupra statelor membre. Ar putea, așadar, să contribuie, împreună cu viitorul mecanism de raportare al UE, la crearea unui dinamism pentru asigurarea aplicării mai eficace a politicilor de combatere a corupției din UE-27.

Comisia a purtat câteva discuții preliminare cu secretariatul GRECO, cu scopul de a identifica principalele aspecte de interes și alternativele potențiale în ceea ce privește fezabilitatea juridică și practică a participării UE la GRECO. În ceea ce privește fezabilitatea practică, statutul de membru cu drepturi de vot limitate ar părea o opțiune posibilă și adecvată pentru a fi luată în considerare în cadrul negocierilor. Cu toate acestea, un aspect-cheie care trebuie abordat în temeiul acestei opțiuni este evaluarea instituțiilor UE de către GRECO, această evaluare ar presupune statut de membru deplin.

Modalitățile efective de participare ale UE la GRECO (de exemplu, forma participării, participarea la organele Consiliului Europei, aranjamente practice, contribuție bugetară) vor trebui să fie atent negociate cu GRECO. În acest scop, Comisia va solicita Consiliului să autorizeze începerea negocierilor pentru participarea UE la GRECO . Negocierile ar urma să fie organizate în funcție de principiile generale de cooperare între UE și Consiliul Europei, în special:

- specificitatea și limitele competenței UE. Cu toate acestea, ar trebui să se permită UE să stabilească standarde mai ridicate în interiorul frontierelor sale;

- relație de lucru privilegiată pentru a se asigura o abordare coordonată la nivel european în ceea ce privește corupția. Pentru UE, accesul la primele etape ale rundelor de evaluare și elaborarea de rapoarte de țară, precum și analiza comparativă a evaluărilor statelor membre și identificarea recomandărilor nerezolvate, reprezintă elemente esențiale. La rândul său, statutul de membru al UE ar consolida vizibilitatea GRECO și ar oferi posibilitatea ca recomandările GRECO să fie luate în considerare și, atunci când este cazul, urmărite în cadrul mecanismului UE de raportare în materie de combatere a corupției.

În cele din urmă, pe lângă acordul cu plenul GRECO, eventuala participare a UE la GRECO necesită aprobarea Comitetului Miniștrilor Consiliului Europei, care inițiază procedura oficială de participare. În consecință, Comunicarea privind politica UE împotriva corupției invită statele membre să sprijine pe deplin, în cadrul Comitetului Miniștrilor Consiliului Europei, cererea UE de participare la GRECO .

FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI

1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

1.1. Denumirea propunerii/inițiativei

1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB

1.3. Tipul propunerii/inițiativei

1.4. Obiectiv(e)

1.5. Motivele propunerii/inițiativei

1.6. Durata și impactul financiar

1.7. Metoda (metodele) de gestiune preconizată (preconizate)

2. MĂSURI DE GESTIONARE

2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare

2.2. Sistemul de gestiune și control

2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor

3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale

3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ

3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual

3.2.5. Participarea terților la finanțare

3.3. Impactul estimat asupra veniturilor

FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI

CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

Denumirea propunerii/inițiativei

Decizie a Comisiei de instituire a unui mecanism UE de raportare cu privire la combaterea corupției pentru evaluare periodică („Raportul UE privind combaterea corupției) și Raportul privind modalitățile de participare a Uniunii Europene la Grupul de state împotriva corupției (GRECO) din cadrul Consiliului Europei

Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[28]

Afaceri interne

Securitate și protecția libertăților

Tipul propunerii/inițiativei

( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă

( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[29]

( Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea unei acțiuni existente

( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă

Obiective

Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Planul de acțiune de la Stockholm – Protecția împotriva infracțiunilor grave și a criminalității organizate

Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză

Obiectivul specific nr. 2

Consolidarea capacității UE de a preveni, combate și limita consecințele actelor criminale

Sub-obiective specifice[30]:

Raportul UE privind combaterea corupției

1. elaborarea, publicarea și difuzarea raportului;

2. consultarea cu experți (și anume constituirea unui grup de experți);

3. contribuția societății civile;

4. înființarea și funcționarea rețelei naționale a corespondenților de cercetare;

5. program de schimb de experiență

Participarea UE la GRECO

6. analiza comparativă și identificarea recomandărilor nerezolvate pentru statele membre UE pe baza informațiilor disponibile, cu secretariatul GRECO;

7. statutul de membru al UE în cadrul GRECO.

Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză

1805 Securitate și protecția libertăților

Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate

A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.

Raportul UE privind combaterea corupției va evalua periodic eforturile în materie de combatere a corupției în UE-27. Acesta va oferi o imagine clară a stadiului actual din Uniune și va identifica punctele slabe și tendințele UE, cu scopul de a impulsiona o mai mare voință politică din partea statelor membre pentru a aborda problema corupției și pentru a pregăti viitoarele acțiuni de politică ale UE.

Participarea UE la GRECO ar garanta că se creează sinergii între cele două mecanisme.

Indicatori de rezultat și de impact

A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.

Raportul UE privind combaterea corupției va fi gestionat de Comisie și publicat o dată la doi ani. Comisia va fi asistată de un grup de experți, o rețea a corespondenților de cercetare locali și de evaluările societății civile. Comisia va supraveghea periodic activitatea experților și contribuțiile corespondenților de cercetare și ale societății civile. La fiecare rundă de evaluare, vor fi analizate acțiunile întreprinse ca urmare a recomandărilor din rapoartele anterioare.

Ca urmare a adoptării raportului privind modalitățile de participare a UE la GRECO, Comisia va solicita Consiliului să autorizeze inițierea negocierilor cu Consiliul Europei. În cazul în care UE participă la GRECO, Comisia intenționează să revizuiască periodic modalitățile practice de participare (de exemplu, la fiecare 5 ani), pe baza rezultatelor cooperării consolidate.

Motivele propunerii/inițiativei

Cerința (cerințele) de îndeplinit pe termen scurt sau lung

La fiecare rundă de evaluare, Comisia va selecta o serie de elemente transversale relevante la nivelul UE la un moment dat, precum și aspecte specifice fiecărui stat membru. Acestea vor fi evaluate în funcție de anumiți indicatori , unii selectați în conformitate cu standardele deja existente, iar alții nou elaborați.

Comisia va fi asistată de:

- un grup de experți instituit print-o decizie distinctă a Comisiei (care va fi adoptată imediat după pachetul anticorupție), care oferă consultanță privind: indicatorii, evaluarea performanței statelor membre, identificarea celor mai bune practici și a tendințelor UE, recomandările și posibilele propuneri ale UE;

- o rețea a corespondenților de cercetare locali , instituită de Comisie prin proceduri de achiziții publice și alcătuită din reprezentanți ai societății civile și ai mediului academic, rețeaua urmând a colecta informațiile relevante în fiecare stat membru.

- evaluările societății civile (care urmează să fie contractate prin cereri de propuneri bine definite). Organizațiile societății civile vor fi încurajate să candideze pentru evaluările tematice specifice ale eforturilor statelor membre de combatere a corupției.

Elaborarea unui program de schimb de experiență poate fi avută în vedere pentru a ajuta statele membre, ONG-urile locale sau alte părți interesate să identifice cele mai bune practici și deficiențele, să contribuie la sensibilizare sau să ofere formare. Decizia de instituire a unui astfel de program și de stabilire a detaliilor privind modul de derulare al acestuia poate fi adoptată/clarificată într-o etapă ulterioară, de îndată ce pregătirile pentru primul raport sunt într-un stadiu mai avansat.

Valoarea adăugată a implicării UE

Programul de la Stockholm recunoaște corupția ca o amenințare transnațională la adresa securității interne a UE. Este necesară o acțiune la nivelul UE, deoarece problemele asociate cu corupția nu pot fi rezolvate în mod corespunzător de către statele membre în mod individual.

Consolidarea luptei împotriva corupției este, de asemenea, relevantă pentru domeniile de politică în care sunt implicate resurse importante ale UE. UE dispune de levierul politic necesar și, prin urmare, este mai în măsură să acționeze ca un catalizator pentru impulsionarea politicii anticorupție a UE și a statelor membre.

Învățăminte desprinse din experiențe similare anterioare

Până în prezent nu s-a instituit niciun mecanism la nivelul UE pentru a măsura în mod coerent aplicarea politicilor anticorupție. Singurul instrument european de monitorizare care acoperă, de asemenea, aspectele legate de combaterea corupției este mecanismul de cooperare și verificare pentru România și Bulgaria care, în timp, a reușit să mențină sau să revigoreze un anumit dinamism al reformelor.

Având la bază evaluări anuale, indici și analize calitative, activitatea organizațiilor societății civile, precum Transparency International, a introdus corupția direct în agenda politică a multor țări din lume și a generat presiune politică pentru realizarea de reforme.

La nivel internațional, principalele mecanisme de evaluare existente (de exemplu, GRECO, Grupul de lucru al OCDE privind combaterea dării și luării de mită și Convenția ONU împotriva corupției), în pofida avantajelor evidente, au făcut, de asemenea, dovada limitărilor lor, în special în ceea ce privește stimularea unei voințe politice mai puternice la nivel național. UE are o pârghie unică pentru a genera această voință politică. Noul raport UE privind combaterea corupției se dorește a fi bazat pe fapte, la obiect, clar și flexibil.

Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante

Pachetul UE de combatere a corupției se încadrează în inițiativa strategică mai amplă a Comisiei privind protecția economiei legale, care cuprinde și noua strategie a Comisiei de combatere a fraudei și inițiativa legislativă privind recuperarea activelor. Propunerea actuală este corelată cu ambele.

Durata acțiunii și impactul financiar

( Propunere/inițiativă cu durată limitată

- ( Propunere/inițiativă în vigoare din [ZZ/LL]AAAA până la [ZZ/LL]AAAA

- ( Impact financiar din AAAA până în AAAA

( Propunere/inițiativă cu durată nelimitată

- punere în aplicare cu o perioadă de demarare de la data adoptării deciziei Comisiei în cazul raportului UE privind combaterea corupției și de la data actului de aderare a UE în cazul participării UE la GRECO. Prezentul cadru financiar legislativ acoperă primii cinci ani de punere în aplicare

- urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.

Tipul (tipurile) de gestionare preconizat(e)[31]

( Gestiune centralizată directă de către Comisie

( Gestiune centralizată indirectă , prin delegarea sarcinilor de execuție:

- ( agențiilor executive

- ( organismelor instituite de Comunități[32]

- ( organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public

- ( persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar

( Gestiune partajată cu state membre

( Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe

( Gestiune în comun cu organizații internaționale ( de precizat )

Dacă se indică mai multe tipuri de gestiune, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“.

Observații

MĂSURI DE GESTIONARE

Dispoziții în materie de monitorizare și raportare

A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții.

Raportul UE privind combaterea corupției va fi publicat o dată la doi ani, începând din 2013. Punerea în aplicare face obiectul monitorizării și evaluării viitoare. Indicatorii potențiali sunt: clasificarea UE în Indicele de percepție a corupției, strategii naționale anticorupție, experiențe relatate în legătură cu corupția, noi politici/practici anticorupție, numărul de activități de învățare inter pares sponsorizate de Comisie, nivelul de sensibilizare, timpul necesar pentru transpunerea și punerea în aplicare a legislației, percepții asupra transparenței. Recomandările GRECO în curs privind statele membre vor fi preluate de mecanismul de raportare al UE.

Sistemul de gestiune și control

Riscul (riscurile) identificat(e)

- reacție nefavorabilă a statelor membre, teama de suprapunere cu alte mecanisme existente și de sarcină suplimentară pentru administrațiile naționale;

- dificultăți în colectarea informațiilor și/sau lipsa de implicare activă a experților, cercetătorilor și organizațiilor societății civile.

Metoda (metodele) de control preconizată (preconizate)

Se iau în considerare evaluările periodice privind eficacitatea noului mecanism de raportare, prima evaluare fiind realizată după publicarea primelor două rapoarte ale UE privind combaterea corupției. Apoi, Comisia poate întocmi rapoarte de evaluare la fiecare 5 ani, iar pe baza constatărilor poate lua în considerare modificări sau eventuale evoluții ale mecanismului.

Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

A se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.

Activitățile pregătitoare cu implicații financiare (respectiv grup de experți, rețea de corespondenți de cercetare, acțiuni de sprijin pentru redactarea raportului, contribuția societății civile, un potențial program de schimb de experiență, participarea la GRECO) vor face obiectul controlului financiar al Comisiei și al auditurilor Curții de Conturi.

IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

- Linii bugetare de cheltuieli existente

În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.

Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Contribuție |

Număr [Descriere…………………………...…...….] | CD/CND ([33]) | Țări AELS[34] | Țări candidate[35] | Țări terțe | În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar |

3A | 18.05.09 – Prevenirea și combaterea criminalității | CD | NU | NU | NU | NU |

- Noile linii bugetare a căror creare se solicită

În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.

Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Contribuție |

Număr [Rubrică ………………………………………] | CD/ CND | Țări AELS | Țări candidate | Țări terțe | În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar |

[XX.YY.YY.YY] | DA/NU | DA/NU | DA/NU | DA/NU |

Impactul estimat asupra cheltuielilor

Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Rubrica din cadrul financiar multianual: | Număr 3A | Libertate, securitate și justiție |

milioane EUR (cu 3 zecimale)

( Resurse umane | 0,165 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 1,333 |

( Alte cheltuieli administrative | 0,009 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,197 |

Total DG Afaceri interne | Credite | 0,174 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 1,530 |

RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual |

Resurse umane | 0,165 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 1,333 |

Alte cheltuieli administrative (Sub-obiectivul specific nr. 2 – grup de experți)[46] | 0,009 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,197 |

Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual | 0,174 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 1,530 |

În afara RUBRICII 5[47] din cadrul financiar multianual |

Resurse umane |

Alte cheltuieli cu caracter administrativ |

Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual |

TOTAL |

Necesarul de resurse umane estimat

- ( Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane

- ( Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:

Estimarea trebuie exprimată în valoare întreagă (sau cel mult cu o zecimală)

Anul 2011 | Anul 2012 | Anul 2013 | Anul 2014 | Anul 2015 |

( Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) |

18 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) | 1,3[48] | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,3 |

XX 01 01 02 (în delegații) |

XX 01 05 01 (cercetare indirectă) |

10 01 05 01 (cercetare directă) |

( Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[49] |

XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) |

XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) |

XX 01 04 yy[50] | - la sediu[51] |

- în delegații |

XX 01 05 02 (AC, END, INT - cercetare indirectă) |

10 01 05 02 (AC, INT, END - cercetare directă) |

Alte linii bugetare (a se preciza) |

TOTAL |

18 este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză.

Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau redistribuite intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și luând în considerare constrângerile bugetare.

Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate:

Funcționari și agenți temporari | Coordonarea și organizarea de reuniuni/conferințe, prelucrarea și evaluarea informațiilor, activități de secretariat pentru grupul de experți și rețeaua corespondenților de cercetare, întocmirea rapoartelor UE privind combaterea corupției, cooperarea cu GRECO etc. |

Personal extern |

Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual

- ( Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual existent.

- ( Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.

A se explica reprogramarea necesară, precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente.

- ( Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[52].

A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni, precizând rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente.

Participarea terților la finanțare

- ( Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților

- Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:

Credite în milioane EUR (cu 3 zecimale)

Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | …a se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6) | Total |

Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | A se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctului 1.6) |

Articolul ………. | | | | | | | | | |Pentru diversele venituri alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate).

A se preciza metoda de calcul al impactului asupra veniturilor.

[1] JO C 115, 4.5.2010, p. 1.

[2] COM(2011) 308.

[3] Rezoluția (99) 5 a Comitetului Miniștrilor Consiliului Europei de instituire a „Grupului de state împotriva corupției - GRECO”.

[4] Anexă la Rezoluția (99) 5 a Comitetului Miniștrilor Consiliului Europei de instituire a „Grupului de state împotriva corupției - GRECO”.

[5] Regulamentul intern adoptat de GRECO la 4-6 octombrie 1999.

[6] Rezoluția (97) 24 a Comitetului Miniștrilor Consiliului Europei.

[7] Convenția civilă asupra corupției, adoptată la 4 noiembrie 1999, în vigoare de la 1 noiembrie 2002.

[8] Convenția penală privind corupția, adoptată la 27 ianuarie 1999, în vigoare de la 1 iulie 2002.

[9] Protocol adițional la Convenția penală privind corupția, adoptat la 15 mai 2003, în vigoare de la 1 februarie 2005.

[10] COM(2003) 317.

[11] Decizia 2008/801/CE a Consiliului (JO L 287, 29.10.2008).

[12] Evaluările GRECO au dus la schimbări importante în cadrul juridic și instituțional pentru finanțarea partidelor politice în unele state membre UE (Slovenia, Finlanda, Estonia, Letonia).

[13] De exemplu, raportul de evaluare GRECO din 2005 nu a semnalat gravitatea problemelor sistemice care au generat un lanț de scandaluri de corupție legate de criza financiară, care s-a declanșat la scurt timp.

[14] Biroul este format din președintele și vicepreședintele GRECO și alți cinci reprezentanți ai membrilor GRECO care au drept de vot. Biroul pregătește proiectul de program anual de activități și proiectul de raport anual de activitate, formulează propuneri cu privire la proiectul de buget, organizează vizite în diverse țări, propune componența echipelor de evaluare, pregătește ordinea de zi pentru sesiunea plenară GRECO și propune dispozițiile care urmează să fie selectate pentru evaluare.

[15] Analiza comparativă înseamnă sarcini suplimentare pentru secretariatul GRECO. Cu toate acestea, analiza se va baza pe rapoartele de evaluare/de conformitate existente. Nu va însemna o etapă de evaluare suplimentară. Va evalua numai elementele realizate deja de către GRECO.

[16] Organizația Mondială a Sănătății are, de exemplu, statut de observator în cadrul Farmacopeea europeană.

[17] Statutul GRECO, articolul 5.

[18] Regulamentul intern al GRECO, regula 2: „Participarea Comunității Europene”.

[19] Rezoluția (2002) 3 adoptată de Comitetul Miniștrilor la 21 februarie 2002 (http://www.venice.coe.int/site/main/Statute_E.asp).

[20] Înființat prin Rezoluția (87) 2/1987 a Comitetului Miniștrilor al Consiliului Europei (http://conventions.coe.int/Treaty/EN/PartialAgr/Html/Europa8702.htm).

[21] Respectiv statutul de membru deplin ar presupune evaluarea UE de către GRECO.

[22] A se vedea nota de subsol nr. 5.

[23] C(2011) 3673.

[24] Articolul 8 alineatul (6) din statutul GRECO.

[25] Dat fiind că statutul de membru cu drepturi de vot limitate presupune o participare mai restrânsă în procesul de evaluare, costurile ocazionate de aceste activități vor fi deduse din contribuția UE la bugetul GRECO (astfel, contribuția s-ar situa sub nivelul de 300 000 de euro pe an).

[26] În aceste aspecte, UE ar avea un vot.

[27] Plenul GRECO a subliniat faptul că ar fi necesar acordul statelor membre.

[28] ABM (Activity Based Management): gestiune pe activități – ABB: (Activity Based Budgeting): întocmirea bugetului pe activități.

[29] Astfel cum se menționează la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.

[30] Împărțirea suplimentară în sub-obiective se efectuează pentru a facilita calculul defalcării impactului estimat asupra cheltuielilor în secțiunea 3.2.

[31] Explicații privind tipurile de gestiune, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[32] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.

[33] CD = credite diferențiate / CND = credite nediferențiate.

[34] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.

[35] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest.

[36] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.

[37] Realizările se referă la produsele și serviciile care vor fi furnizate (de exemplu: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construiți etc.).

[38] Conform descrierii din secțiunea 1.4.2. „Obiectiv(e) specific(e)…”

[39] A se vedea sub-obiectivul specific nr. 2 (grup de experți) din secțiunea 3.2.3 (cheltuieli de natură administrativă).

[40] Prin cererile de propuneri bine definite în cadrul programului UE pentru prevenirea și combaterea criminalității (cerere de propuneri vizând infracțiunile financiare și economice), organizațiile societății civile vor fi încurajate să candideze pentru evaluările tematice speciale ale eforturilor anticorupție ale statelor membre. Numărul exact și obiectivul specific al fiecărui contract nu poate fi estimat în acest moment.

[41] Proceduri de achiziții publice. Contractantul va avea sarcina de a constitui rețeaua celor 27 de corespondenții locali de cercetare și să trateze aspectele de coordonare/logistice.

[42] S-a avut un vedere un cost mediu de 30 000 de euro pe corespondent, calculat pentru o contribuție anuală de aproximativ 50 de zile lucrătoare (pentru actualizări lunare, 2-3 analize/studii mai cuprinzătoare pe teme specifice și colectarea de informații relevante).

[43] Decizia de a institui un astfel de program, precum și detaliile privind modul de derulare al acestuia pot fi adoptate/clarificate într-o etapă ulterioară, de îndată ce pregătirile pentru primul raport sunt într-un stadiu mai avansat. O posibilitate pentru instituirea programului ar fi prin intermediul procedurilor de atribuire (respectiv un contractant cu sarcina de a organiza aproximativ 5 ateliere/evenimente de schimb de experiență pe an). Costurile au fost estimate la aproximativ 50 de participanți + 5 vorbitori, cu 1 000 de euro cost/persoană și costul total de 100 000 de euro pentru organizarea/logistica/difuzarea/comunicarea pentru fiecare eveniment.

[44] Posibilitatea de a fi contractate prin procedură negociată, deoarece este vorba de compilarea informațiilor de care dispune numai GRECO și necesită expertiza sa unică în evaluarea statelor membre.

[45] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.

[46] 9 000 și, respectiv, 47 000. Presupunând că 17 experți vor face parte din grup și că, în fiecare an, se vor organiza 5 reuniuni, cu începere din 2012, iar în 2011 este posibil să se organizeze o reuniune. Cost mediu pe expert – 550 de euro).

[47] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă, cercetare directă.

[48] Numărul de persoane.

[49] AC = agent contractual; INT = personal interimar („ Intérimaire ”); JED= „Jeune Expert en Délégation” (tânăr expert în delegații); AL= agent local; END= expert național detașat.

[50] Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”).

[51] În special pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).

[52] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.

[53] În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după deducerea a 25% pentru costuri de colectare.