RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

privind evaluarea intermediară a Acordurilor de cooperare externă în materie de învățământ superior, formare și tineret cu Statele Unite ale Americii și Canada

Introducere

Prezentul raport a fost întocmit în temeiul articolului 7 al Acordului dintre Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii, semnat la 4 decembrie 2006[1], și al Acordului dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Canadei, semnat la 18 decembrie 2006[2], în materie de învățământ superior, formare și tineret[3]. Raportul prezintă poziția Comisiei cu privire la principalele concluzii și recomandări în urma evaluării intermediare a acestor două acorduri. Evaluarea este disponibilă la adresa:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm.

Deși rezultatele evaluării sunt recunoscute, din nefericire, din cauza constrângerilor bugetare, atât autoritățile americane, precum și cele canadiene au hotărât să anuleze toate cererile de propuneri actuale și viitoare privind proiecte bilaterale, până în anul 2013, când ambele acorduri vor înceta. În observațiile sale din secțiunea 5 pe marginea recomandărilor formulate de evaluatori, Comisia ține seama de această evoluție neașteptată a evenimentelor.

Acordurile de cooperare

Scopuri

Ambele acorduri urmăresc obiective educaționale, interpersonale și de diplomație publică. Acestea contribuie la educația și formarea de calitate în Uniunea Europeană, prin promovarea cooperării cu Statele Unite și cu Canada. Acordurile urmăresc să aibă un impact în două domenii:

1. promovarea dialogului intercultural și a înțelegerii reciproce; și

2. dezvoltarea aptitudinilor și competențelor relevante pentru economia bazată pe cunoaștere.

Instrumentele de intervenție

Principalele acțiuni derulate în temeiul acordurilor sunt parteneriatele transnaționale care:

- implică instituții de învățământ superior și/sau de formare atât din America de Nord, cât și din UE;

- cooperează în vederea elaborării de programe comune de învățământ la nivelul studiilor de licență/masterat, inclusiv diplome comune/duble;

- promovează mobilitatea transatlantică atât a studenților, cât și a cadrelor didactice universitare.

Acțiunile desfășurate în mod specific în cadrul acordului UE-SUA sunt:

3. programul ATLANTIS, cu trei subacțiuni: (i) proiectele privind diplomele transatlantice (DT); (ii) proiectele mobilitatea pentru excelență (MPE); și (iii) măsuri cu caracter politic (MCP);

4. programul de burse Schuman-Fulbright;

5. asociația de foști studenți OCEANS[4]; și

6. măsuri de sprijin tehnic, inclusiv studii și forumuri anuale dedicate politicilor.

Acțiunile desfășurate în mod specific în cadrul acordului UE-Canada sunt:

7. programul UE-Canada, care cuprinde acțiuni în domeniul învățământului superior și formării, în special Parteneriatele pentru schimburi transatlantice (PST) și Parteneriatele privind diplomele transatlantice (PDT);

8. acțiuni în domeniul tineretului, în special mese rotunde pe această temă; și

9. acțiuni complementare, în special programe de stagii și vizite de studiu UE-Canada și asociația de foști studenți OCEANS.

Detalii suplimentare referitoare la aceste instrumente și documente de referință pot fi obținute de pe site-urile Comisiei[5].

Finan țare și rezultate

Ca regulă generală, Uniunea Europeană oferă fonduri care pot fi utilizate direct de către instituțiile, cadrele didactice universitare și studenții din UE, în timp ce Statele Unite ale Americii și Guvernul Canadei oferă fonduri care pot fi utilizate direct de instituțiile, cadrele didactice universitare și studenții din țările lor.

Bugetul alocat de Uniunea Europeană pentru programul ATLANTIS a fost de 23,2 milioane EUR pentru perioada 2006-2010, iar cel pentru programul UE-Canada a fost de 5,1 milioane EUR pentru perioada 2007-2010[6]. Finanțarea programelor se realizează pe baza principiului alocării de fonduri echivalente de către părțile fiecărui acord, ceea ce înseamnă că bugetele alocate de UE sunt în final dublate de fondurile echivalente puse la dispoziție de autoritățile americane, respectiv canadiene.

Programul ATLANTIS a permis, până în prezent, participarea unui total de 5 034 de persoane și 317 de instituții la 67 de proiecte de mobilitate .

Programul UE-Canada a permis, până în prezent, participarea unui total de 2 804 de persoane și 195 de instituții la 37 de proiecte de mobilitate.

Programul de burse Schuman-Fulbright este cofinanțat de UE cu 320 000 EUR anual[7] și a avut, până în prezent, 83 de participanți.

EVALUAREA

Contractul pentru evaluarea intermediară a acordurilor UE-SUA și UE-Canada a fost atribuit companiei ECOTEC/ECORYS în martie 2010. Evaluarea s-a desfășurat în perioada martie 2010-ianuarie 2011. Comisia a primit raportul de evaluare finală la 15 iunie 2011.

În ceea ce privește metodologia, evaluatorii au colectat datele pentru evaluarea pe care au efectuat-o prin discuții cu părțile interesate din America de Nord purtate la Washington, DC și Ottawa, discuții cu funcționarii Comisiei Europene și cu personal din cadrul Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) și al Comisiei Fulbright Belgia-Luxembourg din Bruxelles, interviuri detaliate cu 95 de parteneri și coordonatori de proiect (și studenți) din cadrul unui număr de 20 de proiecte tematice, inclusiv vizite la fiecare dintre proiectele în cauză, un sondaj de opinie online cu partenerii și coordonatorii de proiect, care a generat 209 răspunsuri, sondaje de opinie online în rândul studenților și al beneficiarilor de burse Schuman-Fulbright, care au generat 53, respectiv 57 de răspunsuri, un sondaj de opinie telefonic cu 5 solicitanți respinși și o analiză a documentației relevante.

Rezultatele evaluării

Rezultatele evaluării sunt, în general, foarte pozitive, după ce s-a analizat relevanța acordurilor în raport cu nevoile reale, măsura în care acestea se suprapun, completează sau intră în conflict cu alte politici și acțiuni, eficacitatea acordurilor în ceea ce privește atingerea efectelor și obiectivelor vizate și valoarea adăugată, eficiența și rentabilitatea acestora, și eficiența măsurilor de gestionare și alte aspecte operaționale, precum diseminarea și exploatarea rezultatelor proiectului, precum și măsura în care activitățile sprijinite sunt durabile.

Relevanța în raport cu nevoile reale

Evaluatorii au constatat că acordurile sunt extrem de relevante în satisfacerea unei serii de nevoi importante și din ce în ce mai semnificative: globalizarea și procesul paralel de internaționalizare în educație. S-a constatat că obiectivele acordurilor:

- sunt ample și flexibile, permițând guvernelor să urmărească o gamă largă de obiective economice și politice;

- creează o platformă continuă pentru discuții, într-un moment în care complexitatea și concurența sunt în creștere, protejând o activitate care, astfel cum o arată experiențe de alt tip, poate fi extrem de fragilă;

- oferă noilor „actori” oportunități de acces pe scena educațională mondială; și

- oferă instituțiilor ocazia de a se angaja în cele mai sofisticate și mai noi forme de parteneriat internațional sub forma cooperării multiinstituționale și a diplomelor comune/duble.

Complementaritatea cu alte politici și măsuri

Evaluatorii au constatat că programele nu se suprapun, nici nu intră în conflict cu gama largă de inițiative UE în domeniul cooperării internaționale, al mobilității, educației și formării, cu care acordurile împart anumite caracteristici similare. Dimpotrivă, acordurile sunt unice în mai multe feluri, în special datorită naturii lor de acorduri bilaterale internaționale și beneficiilor generate de această formă de cooperare instituționalizată în temeiul dreptului internațional public. Deși activitățile sprijinite de acorduri sunt relativ reduse în contextul volumului cooperării internaționale care are loc în mod obișnuit în acest sector între UE, SUA și Canada, acestea oferă, totuși, o gamă largă de oportunități. Doar în ceea ce privește domeniul tineretului (doar în cazul Canadei), evaluatorii au constatat că anumite măsuri nu au fost puse în aplicare, ceea ce a făcut dificilă evaluarea complementarității.

Eficacitatea

Evaluatorii au constatat că acordurile au contribuit la toate obiectivele vizate, însă au înregistrat progrese mai reduse decât se anticipase în privința oferirii de oportunități pentru dezbateri și schimburi în materie de politici și, în Canada, în domeniul tineretului. Acordurile au fost extrem de benefice pentru studenții care au participat la programe, în ceea ce privește dezvoltarea lor personală și profesională (competențe sociale, abilitățile lingvistice, competențele interculturale și competențele utile pe piața globală a muncii și în mediile de lucru internaționale). S-a constatat, de asemenea, că acordurile aduc beneficii majore personalului și profesioniștilor, precum și instituțiilor implicate în proiecte, în special în ceea ce privește instituirea și menținerea rețelelor internaționale, creșterea vizibilității și a reputației, consolidarea capacității de a funcționa la nivel internațional, și crearea de „agenți ai schimbării”, care pot transmite în cascadă rezultatele pozitive în cadrul respectivelor instituții.

Valoarea adăugată

În urma evaluării s-a constatat că aspectul finanțării bilaterale a acordurilor a avut o valoare adăugată semnificativă la nivel strategic și că acordurile acoperă un clar „deficit al pieței” finanțării cooperării internaționale între UE și SUA sau Canada. Majoritatea partenerilor și coordonatorilor consideră că proiectele lor au o calitate mai bună, sunt mai utile și mai adecvate comparativ cu alte programe de cooperare internațională în domeniu. S-a constatat că acordurile au reprezentat modele pentru alte țări industrializate, nu în ultimul rând datorită faptului că acestea susțin mobilitatea de înaltă calitate a studenților, promovează utilizarea abordărilor inovatoare în ceea ce privește elaborarea programelor, transparența și portabilitatea, și că oferă un mijloc de modelare a naturii cooperării internaționale.

Eficien ța

Evaluatorii au constatat că, deși sunt necesare mai multe date pentru a realiza o evaluare completă a eficienței programelor, în comparație cu programul Erasmus Mundus, de exemplu, și ca rezultat al principiului fondurilor echivalente, bugetul mediu alocat de UE pentru fiecare student participant la un schimb a fost considerabil mai redus în cadrul acordurilor, ceea ce explică rentabilitatea acordurilor. Totuși, bugetul extrem de redus disponibil în cazul UE-Canada reprezintă un handicap considerabil pentru atingerea obiectivelor acordurilor.

Durabilitatea

Evaluatorii au constatat că există o puternică tendință de continuare a parteneriatelor formate în temeiul acordurilor: jumătate dintre partenerii și coordonatorii de proiect păstrează legătura după finalizarea proiectelor lor, iar trei sferturi dintre beneficiarii burselor Schuman-Fulbright continuă să coopereze cu colegii din instituțiile gazdă, în general în activități de cercetare. Totuși, la nivel de proiect, deși coordonatorii se așteaptă să continue cooperarea având în vedere investițiile personale semnificative în proiect, din cauza constrângerilor actuale cu privire la resursele instituțiilor, continuarea completă a activităților după ciclul de viață al proiectului reprezintă o excepție, iar întreprinderile sunt încă o sursă rară de finanțare, în special în rândul participanților din UE.

Promovare, diseminare și exploatare

Importanța obținerii unor efecte mai ample care depășesc proiectele imediate a fost, evident, subliniată de evaluatori. Totuși, au fost identificate anumite obstacole în calea atingerii acestui rezultat, în special în ceea ce privește o presupusă absență a vizibilității și/sau a renumelui programelor (cu excepția programelor de burse Schuman-Fulbright), precum și a unui nume de marcă (doar în cazul Canadei). În continuare, evaluatorii au constatat că publicitatea cu privire la acorduri și diseminarea rezultatelor ar putea fi îmbunătățite. Aceștia au subliniat, de asemenea, că ar trebui menținută Conferința directorilor de proiecte, ca forum important care oferă oportunități de interacțiune între diverse proiecte și instituții. Comunicarea verticală a rezultatelor MCP către părțile interesate trebuie îmbunătățită. Beneficiile potențiale ale asociației foștilor studenți OCEANS în materie de promovare și diseminare au fost accentuate de evaluatori. Potențialul de exploatare a rezultatelor în cadrul instituțiilor a fost evaluat drept ridicat, în condițiile în care evaluatorii au luat deja în considerare gradul sporit de exploatare între instituții.

Recomandări

Recomandările evaluatorilor (cu litere italice ) sunt detaliate mai jos, împreună cu observațiile Comisiei.

Relevan ță

10. Acordurile rămân extrem de relevante pentru nevoile din domeniul învățământului superior, iar adoptarea diplomelor comune/duble în 2006 demonstrează capacitatea acestora de a se menține în avangarda evoluțiilor. Faptul că aceste activități nu sunt puse în aplicare în cadrul acordului UE-Canada înseamnă că nu este exploatat întregul potențial al acordului. Trebuie să se acorde prioritate punerii în aplicare a acordului în perioada care a mai rămas până în 2013.

Comisia și instituțiile omoloage din Canada au luat măsurile necesare pentru a încuraja și pune în aplicare proiectele privind diplomele comune/duble în cadrul cererii bilaterale de propuneri din 2010. Ca urmare, a fost acordată o subvenție unui parteneriat pentru diplome transatlantice în domeniul silviculturii.

11. Acordurile sunt bine adaptate nevoilor în materie de învățământ superior, însă mai puțin în ceea ce privește nevoile în materie de educație și formare profesională (EFP). Trebuie să se acorde atenție sporită modului în care acordurile sunt adaptate la nevoile sectorului; o promovare mai intensă a acordurilor pentru sectorul EFP nu va asigura, în mod individual, o mai bună absorbție și un interes sporit.

Comisia a discutat de mai multe ori cu omologii săi transatlantici, metode de a satisface într-o mai mare măsură nevoile sectorului EFP, prin cereri de propuneri anuale. Aceste discuții au condus la relaxarea unora dintre cerințele programului pentru instituțiile EFP.

12. Calitatea este considerată a fi inerentă de către participanți și administratorii programelor. Programul Erasmus Mundus a încercat să dezvolte calitatea ca parte a „valorii de marcă” a programului, fiind dezvoltată și asigurată chiar de către participanți; o abordare similară este recomandată pentru proiectele din cadrul acordurilor, în special în ceea ce privește diplomele comune/duble.

Deși este de acord cu sensul acestei recomandări, Comisia subliniază că aceasta se bazează pe un eșantion destul de limitat și, astfel, nu pe deplin reprezentativ de feedback-uri din partea studenților. Calitatea proiectelor și a rezultatelor acestora este, în general, foarte ridicată. Totuși, Comisia va analiza modalități de îmbunătățire într-o și mai mare măsură a calității proiectelor puse în aplicare în temeiul ambelor proiecte. Într-o primă etapă, Comisia se va asigura, prin intermediul EACEA, că toți partenerii implicați în proiectele bilaterale sunt informați cu privire la manualul de asigurare a calității și instrumentul de autoevaluare Erasmus Mundus și le utilizează[8].

Eficacitatea

13. Canada nu dispune de un mecanism pentru discuții și schimburi de experiență regulate cu privire la aspecte legate de politică. Deși divizarea responsabilităților între administrația federală și cele provinciale poate face dificilă instituirea unui mecanism similar celui din SUA, trebuie depuse eforturi reînnoite în vederea realizării obiectivului desfășurării unor evenimente regulate privind aspecte de interes comun.

Comisia ia notă de această recomandare . Prin diverse canale, Comisia a analizat modalitățile pentru inițierea unui dialog semnificativ și reciproc avantajos cu Canada în privința politicilor referitoare la educație, formare și tineret. Acest dialog a fost eficient, până în prezent, la nivelul asociațiilor pan-canadiene în domeniul învățământului superior, educației și formării profesionale, precum și în domeniul educației internaționale. Comisia va depune în continuare eforturi, vizând în special nivelul federal și cel provincial din Canada.

14. Acordurile au avut contribuții la obiectivele UE în domenii importante, însă au înregistrat progrese mai reduse decât s-a anticipat în privința creării de oportunități pentru dezbateri și schimburi în materie de politici și, în Canada, în domeniul tineretului. Ambele domenii trebuie să devină o prioritate strategică în cea de-a doua parte a ciclului de viață al acordurilor. În Canada, trebuie să se ia rapid o decizie în legătură cu măsura în care domeniul tineretului este o prioritate strategică meritând a fi pusă în aplicare pe parcursul ultimilor ani ai acordului actual. În cazul în care lipsa de activitate continuă, bugetul UE alocat acestui domeniu trebuie realocat către alte părți ale programului pentru a preveni risipirea resurselor.

În timp ce dezbaterile și schimburile în legătură cu politicile sunt până în prezent mai puțin dezvoltate cu Canada [a se vedea observațiile la recomandarea (4) ], Comisia și Departamentul pentru Educație din SUA au organizat deja două forumuri de politică în domeniul educației: în 2009, un forum privind reformele din învățământul superior și cooperarea dintre universități și întreprinderi și, în 2010, un forum privind calitatea din învățământul superior, dezvoltarea școlilor și a cadrelor didactice și competențele necesare în viitor. În 2011, este planificat un alt forum care să discute problema studentului din secolul 21, cadrele referitoare la calificări și procesul de învățare al studenților.

În ceea ce privește domeniul tineretului și Canada, Comisia și interlocutorii săi canadieni au luat măsuri de punere în aplicare a unei serii de măsuri. Având în vedere evoluțiile recente, o realocare a fondurilor nu mai pare necesară.

15. Trebuie explorate legături mai puternice în cadrul acordului UE-SUA între forumurile de politică și măsurile axate pe politici, pentru o mai bună exploatare a potențialelor sinergii și pentru a se asigura analizarea la nivel național/UE a constatărilor în legătură cu MCP.

Comisia este de acord cu această recomandare și analizează moduri concrete de consolidare a sinergiilor dintre, și de diseminare mai la scară mai largă a rezultatelor forumurilor de politică și ale MCP.

16. Beneficiile participării trebuie să devină disponibile la scară mai largă instituțiilor de mai mici dimensiuni și cu mai puțină experiență, în special în domeniul EFP. Trebuie să aibă loc o promovare mai intensă care să se adreseze acestor instituții, de exemplu prin elaborarea unui ghid de bune practici care să vizeze sectorul EFP. Ar trebui să se acorde atenție instituirii unui mecanism de sprijinire a proiectelor relativ noi în vederea desfășurării unei etape de dezvoltare a proiectului. De asemenea, se poate acorda prioritate anumitor instituții subreprezentate în ceea ce privește cererile de propuneri anuale și trebuie să se depună eforturi pentru identificarea și sprijinirea participanților admiși anterior din cadrul instituțiilor subreprezentate, pentru a deveni susținători ai promovării participării în sectoarele din care provin. Pentru EFP, trebuie să se acorde atenție realizării unei broșuri cu proiectele EFP de succes, care să vizeze în mod specific sectorul.

Comisia este parțial de acord cu această recomandare. Au fost depuse eforturi de facilitare a accesului instituțiilor EFP conform cererilor de propuneri anuale precedente [a se vedea observațiile la recomandarea (2) ]: aceste cereri au prevăzut sprijinirea unei game variate de instituții sau selectarea pe bază de priorități a instituțiilor noi sau care încă nu au primit finanțare.

Totuși, Comisia subliniază că toți participanții trebuie tratați în mod egal, ceea ce presupune că mecanismele de asistență nu pot fi direcționate doar către un tip de solicitanți. EACEA a instituit diverse instrumente de sprijin pentru potențialii solicitanți, în special ghiduri privind programele multianuale, întrebări frecvente, compendii ale proiectelor și cutii poștale funcționale, unde pot fi abordate probleme care pot apărea în timpul etapei de punere în aplicare. De asemenea, Comisia a lansat EVE[9], punct unic de informare privind proiectele europene în materie de educație, formare, cultură și tineret, conținând mii de proiecte și rezultatele acestora, în special ca rezultat al celor două acorduri. Acest instrument de diseminare și exploatare a rezultatelor proiectului este disponibil publicului larg și poate fi utilizat ca sursă de inspirație pentru instituțiile de mai mici dimensiuni sau cu mai puțină experiență.

17. După patru ani de la lansarea acordului reînnoit [cu Canada], există puține rezultate concrete care pot fi prezentate în domeniul tineretului, dinamismul fiind foarte redus. Trebuie să se acorde o mai mare prioritate acțiunilor din domeniu, pentru a deveni realitate.

Comisia este doar parțial de acord cu această recomandare . În urma unui debut lent, domeniul tineretului a devenit mai dinamic începând cu anul 2009. A se vedea observațiile la recomandarea (5) .

Eficien ța

18. Trebuie instituite procese de comunicare mai structurate cu privire la necesitățile de informare și monitorizare, de exemplu printr-o mai bună utilizare a reuniunilor la nivel de servicii între Comisie și EACEA.

Comisia este de acord cu această recomandare și intenționează să organizeze mai regulat reuniuni la nivel de servicii cu EACEA.

19. Trebuie, de asemenea, să se utilizeze mai des instrumente de raportare actualizate sau cel puțin formate standardizate, pentru ca această activitate să fie mai eficientă pentru parteneri și coordonatorii de proiect, precum și pentru EACEA în colectarea de informații/date. Se recomandă instituirea unui format standard pentru înregistrarea studenților și a posibililor foști studenți în momentul selecției.

EACEA a început deja să își revizuiască instrumentele de raportare. În special, o nouă bază de date online privind mobilitatea trebuie să fie gata pentru utilizare la începutul anului 2012. Se anticipează că acest nou instrument va îmbunătăți în mod special localizarea studenților și a foștilor studenți.

20. Trebuie pus în aplicare un ciclu structurat de reuniuni între Comisia Europeană (DG EAC) și Comisia Fulbright Belgia/Luxemburg, în vederea schimbului de informații calitative privind programul de burse Schuman-Fulbright și (posibila) sinergie cu alte măsuri în conformitate cu acordul cu SUA. În special, CE trebuie să primească informații calitative regulate privind beneficiarii, precum răspândirea geografică și materiile de specialitate ale acestora.

Trebuie discutat și convenit un format pentru transmiterea de date cantitative privind beneficiarii burselor către DG EAC.

Comisia este de acord cu această recomandare. Vor fi luate măsuri concrete pentru a se obține informații calitative privind programul de burse Schuman-Fulbright într-un mod structurat și regulat, în vederea creării de sinergii cu alte măsuri puse în aplicare în conformitate cu acordul cu SUA și alte programe UE.

21. Trebuie dezvoltată o abordare pragmatică și realizabilă pentru a monitoriza datele inițiale și datele finale (reale) ale proiectelor, pentru a face vizibilă rentabilitatea și trebuie formulat un set de criterii simple pentru evaluarea mai calitativă a rentabilității.

Comisia ia notă de această recomandare , dar subliniază, de asemenea, constatarea evaluatorilor că „se poate argumenta prima facie că acordurile nu prezintă motive de îngrijorare în ceea ce privește rentabilitatea”. Date fiind bugetele relativ reduse alocate atât acordurilor, cât și proiectelor individuale, ar putea fi mai rentabilă dezvoltarea unei astfel de abordări pragmatice și fezabile în cadrul unui program UE mai extins, pentru a fi ulterior aplicată mutatis mutandis în proiecte bilaterale. Trebuie remarcat faptul că EACEA a instituit un sistem de monitorizare administrativă și pe teren pentru a evalua punerea în aplicare a proiectului în raport cu planurile prezentate în programele de lucru convenite.

22. Ar trebui realizat un inventar al celor mai frecvente obstacole (juridice) și ar trebui aplicate soluții care să fie apoi prezentate tuturor noilor solicitanți.

Comisia este de acord cu conținutul acestei recomandări , însă subliniază că a publicat deja în 2008 un ghid de bune practici, oferind sfaturi practice privind proiectarea și punerea în aplicare a unui proiect bilateral de succes[10]. De asemenea, în cadrul proiectului MCP 2007 – „Proiectul de inventariere a programelor privind diplomele transatlantice (TDP)”[11], a fost elaborată o publicație care abordează în special obstacolele și oportunitățile create de elaborarea programelor de diplome duble și comune. Această publicație a fost distribuită gratuit tuturor promotorilor și partenerilor de proiect în cadrul Conferinței directorilor de proiecte, desfășurată la Berlin, în octombrie 2010. Comisia se va asigura că va găsi cea mai bună metodă de completare și consolidare a informațiilor disponibile, precum și de diseminare a acestora la scară cât mai largă către publicul interesat.

Durabilitatea

23. Menținerea principiului investițiilor proprii realizate de instituțiile participante, pentru a menține angajamentul părților implicate pe parcursul și ulterior finanțării.

Comisia nu are nicio intenție de a modifica acest principiu.

24. Încurajarea intensificării implicării și investițiilor partenerilor din afara sectorului educațional.

Încă de la crearea programelor și pentru a consolida relațiile dintre organizațiile educaționale și de formare și mediul profesional, Comisia a încurajat consorțiile să asocieze organizații precum întreprinderi, sindicate, grupuri comerciale și industriale, ONG-uri, editori, departamente guvernamentale, camere de comerț și institute de cercetare, la activitățile proiectului. Astfel de organizații pot furniza, printre altele, stagii, oferi sfaturi și consultanță specializată, și pot ajuta un proiect să obțină vizibilitatea națională și internațională necesară pentru a avea succes, dincolo de finanțare.

25. Crearea posibilității unor aplicații inovatoare „de continuare”, pe lângă acțiunea „mobilitate pentru excelență”(MPE), fiind necesară includerea unor parteneri noi – de preferat din țări mai slab reprezentate în cadrul acordurilor.

Deși Comisia ia notă de această recomandare, nu îi va da curs din cauza anulării cererilor de propuneri bilaterale atât de către autoritățile canadiene, cât și de către cele americane.

Promovare, diseminare și exploatare

26. Situația acordurilor trebuie consolidată în UE pentru a se obține aceeași marcă precum ATLANTIS în SUA. Comisia trebuie să încurajeze publicitatea activităților din cadrul acordurilor, de exemplu prin sprijinirea invitării de către coordonatorii de proiecte a unor părți interesate de prestigiu în vederea participării la aceste activități.

Programul UE-Canada ar beneficia de o mai mare vizibilitate, pentru a crește amploarea programului și potențialul de generare a unui impact la scară mai mare. Pentru a atinge acest obiectiv, trebuie puse în aplicare mai multe măsuri inovatoare și este recomandată introducerea unui titlu precum ATLANTIS pentru a ajuta în publicitate și marketing, de exemplu, MAPLE (Mobilitatea pentru promovarea transatlantică a schimburilor în scopul învățării) sau CHAMPLAIN (Colaborare consolidată pentru o mai mare promovare la nivel transatlantic a mobilității, învățării și rețelelor internaționale). De asemenea, se recomandă examinarea rețelei OCEANS pentru puncte de vedere privind un posibil nume, eventual printr-un mic concurs.

Deși Comisia recunoaște nevoia unei promovări îmbunătățite a acordurilor în UE, nu va da curs acestei recomandări din cauza anulării cererilor de propuneri bilaterale atât de către autoritățile canadiene, cât și de către cele americane.

27. Un proiect de plan de diseminare trebuie inclus în raportul intermediar al coordonatorilor de proiect. În cazul proiectelor MCP, trebuie elaborat un plan de comunicare la începutul proiectului, utilizând comunicate de presă. Printre țintele diseminării trebuie să se numere funcționari guvernamentali și alte proiecte. O cerință de elaborare a planului de diseminare/vizibilitate ar putea face deja parte din această aplicare.

Împreună cu EACEA, Comisia va analiza care este cea mai bună abordare privind aspectele de comunicare, diseminare și vizibilitate a proiectelor sau în legătură cu acestea, precum și a rezultatelor/realizărilor către părțile interesate relevante.

28. Părțile interesate de la niveluri intermediare sau superioare (organizațiile naționale ale instituțiilor universitare și EFP din țările/statele implicate, organizații internaționale, ministere și alte părți interesate relevante) ar trebui să fie implicate mai mult în MCP, și cel puțin să fie informate permanent cu privire la debutul, evoluția și rezultatele acestor proiecte.

Pe lângă strategiile obligatorii privind durabilitatea și diseminarea, Comisia a încurajat deja promotorii MCP să includă părțile interesate relevante ca parteneri de proiect și le-a invitat să difuzeze rezultatele în mod sistematic către aceste organizații și organisme.

29. Rețeaua OCEANS are potențialul de a contribui în mod considerabil la promovarea și diseminarea acordurilor. Această rețea ar trebui încurajată și sprijinită în mod activ în acest rol de către CE și de autoritățile federale canadiene și americane.

Comisia ia notă de această recomandare.

30. Conferința directorilor de proiecte este singura oportunitate majoră pentru comunitatea participanților de a se reuni și de a comunica puncte de vedere. Este important ca aceasta să fie menținută.

Comisia este întru totul de acord cu această recomandare. Totuși, întrucât niciun proiect bilateral nou nu va fi selectat în viitorul apropiat, nevoia de organizare a unei astfel de conferințe s-a diminuat.

31. Stimularea exploatării între instituțiile educaționale prin oferirea unui instrument online pentru întrebări și răspunsuri privind cooperarea multiinstituțională. Un astfel de instrument ar trebui să permită părților interesate sau „noilor” solicitanți să învețe din lecțiile predecesorilor în ceea ce privește aplicarea și implementarea proiectelor, dar și să disemineze rezultatele/realizările.

A se vedea observațiile la recomandările (2) și (13) .

Concluzii

Comisia împărtășește evaluarea generală a evaluatorilor, potrivit căreia acordurile sunt extrem de relevante și își ating obiectivele generale și mai specifice, în special în contextul dezvoltării rolului UE la nivel mondial, precum și obiectivele menționate la articolele 165 și 166 din TFUE.

Acordurile nu se suprapun și nu intră în mod semnificativ în conflict cu o gamă largă de inițiative relevante ale UE și oferă beneficii substanțiale și concrete studenților, cadrelor didactice universitare și instituțiilor. Interesul părților interesate în ceea ce privește acordurile crește în ritm constant, numărul solicitărilor sporind în mod considerabil atât în 2009, cât și în 2010. Majoritatea activităților nu ar fi fost posibile fără finanțare atât din partea UE, cât și din partea SUA sau a Canadei.

Întrucât acordurile sunt comparativ eficiente din punct de vedere al costurilor, datorită finanțării bilaterale, care are o valoare adăugată considerabilă la nivel strategic, acestea reprezintă un model de urmat pentru alte țări industrializate și cu venituri ridicate.

Având în vedere cele menționate anterior, Comisia deplânge încetarea bruscă a principalelor activități de cooperare puse în aplicare în temeiul ambelor acorduri.

Evaluatorii au formulat o serie de propuneri pentru îmbunătățirea anumitor aspecte ale programelor, însă nu au găsit nicio deficiență majoră. Comisia a luat deja măsuri cu privire la anumite propuneri, și va analiza și altele în maniera indicată mai sus.

[1] Decizia nr.2006/910/CE (JO L 346, 9.12.2006, p. 33 ) .

[2] Decizia nr. 2006/964/CE a Consiliului (JO L 397, 30.12.2006, p. 14 ) .

[3] Tineret = Acord exclusiv UE-Canada.

[4] www.oceans-network.eu.

[5] Acordul UE-SUA: http://ec.europa.eu/education/eu-usa/doc1901_en.htm.

Acordul UE-Canada: http://ec.europa.eu/education/eu-canada/doc1688_en.htm.

[6] Din cauza adoptării tardive a acordului, nicio cerere de propuneri aferentă acordului UE-Canada nu a fost publicată în 2006.

[7] Cu excepția anului 2006, când cofinanțarea din partea UE a fost în valoare de 260 000 EUR.

[8] Disponibile gratuit la: http://www.emqa.eu.

[9] http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/eve/index_en.htm.

[10] http://ec.europa.eu/education/external-relation-programmes/doc1949_en.htm.

[11] http://www.tdp-project.de.