RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 29.5.2013  
COM(2013) 378 final 
  
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă al Regatului Unit pentru 2013  
 
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergen ță al Regatului 
Unit pentru perioada 2012-2017  
 
{SWD(2013) 378 final}  
RO 2   RO   
. 
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă al Regatului Unit pentru 2013  
 
și care include un aviz al Consiliulu i privind Programul de convergen ță al Regatului 
Unit pentru perioada 2012-2017  
 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozi țiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice1, în special articolul 9 alineatul (2), 
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului 
din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibr elor macroeconomice2, în 
special articolul 6 alineatul (1), 
având în vedere recomandarea Comisiei Europene3, 
având în vedere rezolu țiile Parlamentului European4, 
având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea for ței de munc ă, 
după consultarea Comitetului economic și financiar, 
întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o 
nouă strategie pentru cre ștere economic ă și ocuparea for ței de munc ă, Strategia Europa 
2020, bazat ă pe coordonarea sporit ă a politicilor economice, care se va concentra pe 
domeniile-cheie în care sunt necesare ac țiuni în vederea stimul ării potențialului de 
creștere durabil ă și de competitivitate al Europei. 
(2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare 
privind orient ările generale pentru politicil e economice ale statelor membre și ale 
Uniunii (2010-2014) iar, la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orient ările 
pentru politicile de ocupare a for ței de munc ă ale statelor membre
5, care formeaz ă 
împreună „orientările integrate”. Statele me mbre au fost invitate s ă țină seama de 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1. 
2 JO L 306, 23.11.2011, p. 25. 
3 COM (2013) 378 final. 
4 P7_TA(2013)0052 și P7_TA(2013)0053. 
5 Decizia 2013/208/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013. 
RO 3   RO orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a for ței de munc ă 
aplicate la nivel na țional. 
(3) La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru 
creștere economic ă și locuri de munc ă, prin care se ofer ă un cadru coerent de ac țiune 
la nivel na țional, dar și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizeaz ă toate pârghiile, 
instrumentele și politicile existente. Ei au stabilit ac țiunile care trebuie întreprinse la 
nivelul statelor membre, exprimându- și în special angajamentul deplin fa ță de 
îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a 
recomand ărilor specifice fiec ărei țări. 
(4) La 6 iulie 2012, Consiliul a adoptat  o recomandare privind Programul na țional de 
reformă pe 2012 al Regatului Unit și a emis un aviz cu privire la Programul de 
convergen ță al Regatului Unit pentru perioada 2012-2017. 
(5) La 28 noiembrie 2012, Comi sia a adoptat analiza anual ă a creșterii6, marcând 
începutul semestrului european 2013 pentru  coordonarea politicilor economice. Tot la 
28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în te meiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, 
Raportul privind mecanismul de alert ă7, în care a identificat Regatul Unit ca fiind unul 
dintre statele membre pentru care urma s ă se efectueze un bilan ț aprofundat. 
(6) La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat priorit ățile pentru asigurarea 
stabilității financiare, a consolid ării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a 
creșterii economice. Consiliul European a eviden țiat că este necesar s ă se continue 
consolidarea finan țelor publice diferen țiată, favorabil ă creșterii, să fie restabilite 
condițiile normale de creditare a economiei, s ă se promoveze cre șterea și 
competitivitatea, s ă se combat ă șomajul și consecin țele sociale ale crizei și să se 
modernizeze administra ția publică. 
(7) La 10 aprilie 2013, Comisia a publicat rezu ltatele bilan țului aprofundat8 pentru 
Regatul Unit, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În baza 
analizei efectuate, Comisia concluzioneaz ă că Regatul Unit se confrunt ă cu 
dezechilibre macroeconomice care necesit ă monitorizare și acțiuni de politic ă. În 
principal, evolu țiile macroeconomice în ceea ce prive ște îndatorarea gospod ăriilor, 
legate de nivelul ridicat al datoriilor ipotecare și de caracteristicile pie ței imobiliare, 
precum și evoluțiile nefavorabile în materie de competitivitate extern ă, în special în 
ceea ce prive ște exportul de m ărfuri și creșterea redus ă a productivit ății, necesit ă în 
continuare aten ție.  
(8) La 30 aprilie 2013, Regatul Unit și-a prezentat Programul de convergen ță pentru 2013, 
care vizeaz ă perioada 2012-2017 și Programul na țional de reform ă pentru 2013. Pentru 
a se ține seama de leg ăturile dintre cele dou ă programe, acestea au fost evaluate în 
același timp. 
(9) În temeiul punctului 4 din Protoc olul nr. 15 privind anumite dispozi ții referitoare la 
Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, obliga ția de la articolul 126 
alineatul (1) din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene referitoare la evitarea 
deficitelor publice generale excesive nu se aplic ă Regatului Unit. La punctul 5 din 
protocol se prevede c ă Regatul Unit va depune eforturi în vederea evit ării unui deficit 
public excesiv. La 8 iulie 2008, Consiliul a d ecis, în conformitate cu articolul 104 
                                                 
6 COM (2012) 750 final. 
7 COM (2012) 751 final. 
8 SWD (2013) 125 final. 
RO 4   RO alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunit ății Europene, c ă în Regatul Unit 
există un deficit excesiv.  
(10) Pe baza evalu ării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a 
Programului de convergen ță pentru 2013, Consiliul consider ă că scenariul 
macroeconomic care st ă la baza proiec țiilor bugetare din program este plauzibil. 
Obiectivul strategiei bugetare prez entate în Programul de convergen ță este de a ob ține 
un buget ajustat ciclic, apro ape echilibrat, la sfâr șitul unei perioade de cinci ani. 
Deficitul public a atins nivelul cel  mai ridicat, 11,5 % din PIB, în 2009-20109, 
reducând-se la 5,6 % din PIB în 2012-2013, ca urmare a m ăsurilor cu caracter 
excepțional care au redus artificial deficitu l cu 2 puncte procentuale în 2012-2013. Cu 
toate acestea, conform Programului de convergen ță, guvernul nu va putea respecta 
termenul 2014-2015 pentru corectarea deficitului excesiv stabilit de c ătre Consiliu, dat 
fiind că deficitul pentru acel an este estimat la 6,0 % din PIB. Conform previziunilor 
programului, anul în care deficitul exces iv va fi corectat este 2017-2018, când va 
atinge nivelul de 2,3 % din PIB, la trei ani dup ă termenul stabilit de Consiliu în 
decembrie 2009. Programul prevede c ă deficitul public structural, astfel cum a fost 
recalculat de c ătre Comisie, se va ameliora marginal, de la 5,6 % din PIB în 
2013-2014 la 5,1 % din PIB în 201 4-2015. În perioada cuprins ă între 2010-2011 și 
2012-2013, efortul mediu bugetar ajustat este estimat la 1,0 % din PIB, cu mult sub 
nivelul de 1¾% din PIB recomandat de C onsiliu. Principalele  riscuri pentru 
previziunile bugetare rezult ă dintr-o cre ștere mai redus ă decât cea preconizat ă ca 
urmare a nivelului constant ridicat al infla ției, care reduce consumul privat, și din 
eventuala deteriorare a mediului interna țional, care ar putea afecta schimburile 
comerciale și investițiile. Programul de convergen ță nu include un obiectiv bugetar pe 
termen mediu, astfel cum prev ede Pactul de stabilitate și de creștere. Guvernul a 
continuat strategia sa de consolidare a finan țelor publice, dar, din cauza faptului c ă, 
sub efectul ac țiunii stabilizatorilor automa ți nivelul cheltuielilor a fost mai ridicat 
decât se estimase și a unui nivel al veniturilor mai redus comparativ cu estim ările, 
deficitul este mai mare decât se prev ăzuse. De asemenea, m ăsurile de consolidare 
adoptate pân ă în prezent nu au fost suficiente pentru a se realiz a efortul bugetar 
necesar pentru corectarea deficitului excesiv. Mai mult, poten țialul reformei 
structurale, care, de exemplu, vizeaz ă creșterea eficien ței sistemului taxelor și 
impozitelor prin revizuirea structurii cotelo r de TVA de a genera venituri, este în 
continuare relativ insuficient valorificat. Datoria public ă ca procent din PIB a crescut 
de la 56,1% în 2008-2009 la 90,7% în 2012- 2013. Conform programului, se estimeaz ă 
că rata datoriei publice va cre ște la 100,8 % în 2015-2016 și 2016-2017, urmând s ă 
scadă la 99,4% în 2017-2018.  
(11) Reducerea gradului de îndatorare a gospod ăriilor a continuat în 2012, îns ă la nivelul de 
96 % din PIB, datoria gospod ăriilor din UK se men ține cu mult peste media zonei 
euro, iar reducerea gradul ui de îndatorare nu ar putea continua odat ă ce condi țiile 
economice se amelioreaz ă, iar tranzac țiile imobiliare revin la un nivel mai normal. 
Prețurile locuin țelor sunt în continuare ridicate și volatile în contextul unei penurii de 
locuințe. Din cauza combina ției între pre țurile ridicate la locuin țe și utilizarea 
răspândită a ipotecilor cu rat ă variabilă, gospodăriile sunt deosebit de expuse la 
modificările ratei dobânzii, precum și la creșterea șomajului. Guvernul a luat m ăsuri 
de reformare a legisla ției în materie de amenajare a teritoriului, îns ă construcțiile de 
locuințe se mențin la un nivel sc ăzut, iar sistemul de amenajare a teritoriului, inclusiv 
restricțiile în materie de spa ții verzi, reprezint ă în continuare o constrângere 
                                                 
9 2009-2010 se refer ă la exercițiul financiar care începe la 1 aprilie și se încheie la 31 martie. 
RO 5   RO important ă asupra ofertei de locuin țe. Interven țiile guvernului, care stimuleaz ă cererea 
de locuin țe, mai degrab ă decât oferta, inclusiv schema anun țată recent de ajutoare 
pentru cump ărarea de locuin țe (Help to Buy ) ar putea exacerba aceast ă situație prin 
creșterea prețurilor la locuin țe și a îndator ării gospod ăriilor. Sistemul de impozitare a 
proprietăților din Regatul Unit combin ă impozitele regresive recurente (impozit local) 
cu o taxă progresiv ă pe tranzac ții (taxă de timbru pentru teren). Pre țurile ridicate la 
locuințe, alături de situa ția financiar ă tensionat ă a gospod ăriilor și de criteriile de 
acordare a împrumuturilor mai responsabile vor împiedica cel mai probabil în continuare marea parte a gospod ăriilor cu venituri medii s ă cumpere o locuin ță. În 
acest context, închirierea de la particulari ar putea fi o alternativ ă mai atractiv ă și mai 
viabilă pe termen lung în raport cu de ținerea unei locuin țe. 
(12) Regatul Unit se confrunt ă cu provoc ări atât în ceea ce prive ște 
șomajul, cât și în ceea 
ce privește subocuparea, în special  în rândul tinerilor. Șomajul s-a situat la 7,8 % la 
începutul anului 2013 și se preconizeaz ă că, în linii mari, va r ămâne la acest nivel în 
2013 și 2014. Rata șomajului în rândul tineril or este mult mai ridicat ă, 20,7%, și a 
crescut constant din anul 2007, când era de  14,3 %. Ponderea tinerilor care nu sunt 
încadrați profesional și care nu urmeaz ă niciun program educa țional sau de formare 
este de 14,0 %. Ocuparea for ței de munc ă în sectorul privat s-a dezvoltat puternic în 
ultimul an, având în vedere încetinirea cre șterii PIB, îns ă productivitatea și creșterea 
salariilor au fost modera te. De asemenea, Regatul Unit are un exces de ofert ă de 
lucrători cu un nivel sc ăzut de calificare, pentru  care cererea este în sc ădere. În acela și 
timp, Regatul Unit are un deficit de lucr ători cu competen țe profesionale și tehnice de 
înaltă calitate, fapt care  contribuie la o lips ă de competitivitate extern ă. În pofida unor 
progrese înregistrate în ultimii ani, o pondere semnificativ ă a tinerilor nu are 
competen țele și calificările necesare pentru a concura cu succes pe pia ța forței de 
muncă. Rata șomajului pentru persoanele slab ca lificate cu vârste cuprinse între 15 și 
25 de ani este de 37,2 %, cu mu lt peste media UE. Actuala politic ă în materie de 
învățământ profesional și de formare s-a axat prea mult pe competen țele de baz ă și pe 
calificările de nivelul 2, în timp ce economia solicit ă tot mai mult calific ări mai 
avansate. De și s-au depus eforturi de îmbun ătățire a calit ății programelor de ucenicie, 
sunt necesare eforturi suplimentare în  acest sens. În special, sistemul calific ărilor este 
în continuare foarte complex, ceea ce ar putea avea un impact negativ asupra 
implicării întreprinderilor în programele de ucenicie. Regatul Unit ar putea porni de la 
actualul contract privind tineretul pe ntru a pune în aplicare „o garan ție pentru tineret” 
și pentru a aborda problema șomajului în rândul tinerilor și al celor care nu sunt 
încadrați profesional și care nu urmeaz ă niciun program educa țional sau de formare. 
(13) Stimulentele insuficiente pentru munc ă sunt o problem ă persistent ă în Regatul Unit. 
Autoritățile intenționează să abordeze aceast ă problemă prin introducer ea creditului 
universal, care va permite persoanelor s ă beneficieze de o parte mai important ă din 
prestațiile primite atunci când î și găsesc un loc de munc ă. Deși creditul universal ar 
putea avea un impact pozitiv asupra ocup ării forței de munc ă, mult va depinde de 
aplicarea efi cace a acestei m ăsuri și de serviciile de sprijin, inclusiv de interac țiunea cu 
alte presta ții sociale. În paralel, mai multe presta ții acordate persoanelor în vârst ă de 
muncă și credite fiscale vor fi majorate cu 1 % pe an pân ă în 2016, nivel care este sub 
rata estimat ă a inflației. O serie de alte reforme în domeniul presta țiilor sociale au fost, 
de asemenea, introduse în aprilie 2013. Exist ă un risc de cre ștere a nivelului s ărăciei, 
inclusiv a s ărăciei în rândul copi ilor din acele gospod ării care nu î și găsesc un loc de 
muncă. În schimb, domeniul de aplicare, nivelul și majorarea atât a presta țiilor 
universale, cât și a celor acordate în func ție de venituri pensiona rilor au fost în mare 
parte scutite de t ăieri. Primele rezultate ale programului de lucru sugereaz ă că există 
RO 6   RO loc pentru îmbun ătățirea aplicării programului și a rezultatelor acestuia. De asemenea, 
Regatul Unit se confrunt ă în continuare cu provoc ări în ceea ce prive ște creșterea ratei 
de ocupare a p ărinților și în ceea ce prive ște îmbunătățirea accesului la servicii de 
îngrijire a copiilor accesibile și de înalt ă calitate. La nivelul de 17,3%, ponderea 
copiilor din Regatul Unit care tr ăiesc în gospod ării în care p ărinții nu au un loc de 
muncă este pe locul al doilea din UE. În prezen t, costurile cu îngr ijirea copiilor din 
Regatul Unit sunt printre cele ma i ridicate din UE, ceea ce ridic ă probleme speciale 
pentru cuplurile în care ambii parteneri contribuie la venitul familiei și pentru familiile 
monoparentale. În 2010, numai 4 % din copiii sub trei ani erau înscri și, cu norm ă 
întreagă, în structuri formale de îngrijire a co piilor, cu mult sub media UE de 14 %.  
(14) Nivelul datoriilor întrep rinderilor din Regatul Unit este destul de ridicat, cu toate 
acestea unele firme întâmpin ă dificultăți în ceea ce prive ște accesul la credite, iar 
investițiile întreprinderilor r ămân la un nivel foarte sc ăzut. Scăderea fără precedent a 
investițiilor după 2007 a dus la reducerea form ării brute de capital fix la nivelul de 
14,2 % din PIB în 2012. Acesta este al treilea cel mai sc ăzut nivel din UE. Regatul 
Unit are un nivel sc ăzut în ceea ce prive ște cheltuielile întreprinderilor pentru C-D, 
care a sc ăzut de la 1,17 % din PIB în 2001 la 1,09 % în 2011. Investi țiile 
întreprinderilor au început s ă crească ușor, cu o cre ștere anual ă de 4,9 % în 2012, îns ă 
nivelul acestora este în continuare sc ăzut. Capacitatea net ă de finan țare a sectorului 
corporativ a r ămas negativ ă în 2012. În timp ce întrepri nderile mai mari, cu bilan țuri 
solide, pot s ă împrumute de la un cost sc ăzut comparativ cu perioadele precedente, 
multe alte întreprinderi, în special IMM-uri, au dificult ăți în ceea ce prive ște accesul la 
credite. Aceast ă situație este amplificat ă de concuren ța limitată în sectorul bancar. 
Aplicarea corespunz ătoare a recomand ărilor Comitetului privind politica financiar ă în 
materie de estimare prudent ă a cerințelor de capital impuse b ăncilor și în materie de 
abordare a deficitelor de capital identificate f ără a afecta capacitatea de creditare a 
economiei ar trebui s ă contribuie la consolidarea stabilit ății financiare a sistemului 
bancar din Regatul Unit. 
(15) Regatul Unit se confrunt ă cu provocarea reprezentat ă de reînnoirea și modernizarea 
infrastructurii sale energetice și de transport. Regatul Unit are nevoie de investi ții 
substanțiale în noi capacit ăți de generare a ener giei electrice pân ă în 2020, atât pentru 
a înlocui vechile instala ții programate a fi închise, cât și pentru a îndeplini 
angajamentul privind en ergiile regenerabile și standardele mai stricte de emisii de 
carbon. La 3,8 %, ponderea sursel or regenerabile de energi e în consumul final de 
energie se situeaz ă pe locul 25 din cele 27 de state me mbre (media la nivelul UE este 
de 13,0 %). Certitudinea în materie de reglementare va fi necesar ă pentru a facilita 
investițiile adecvate și în timp util. Deficien țele în materie de capacitate și de calitate a 
rețelelor de transport ale Regatului Unit reprezint ă o problem ă structural ă pentru 
economie, în special pentru produc ătorii de bunuri, pentru distribuitori și exportatori. 
În prezent, exist ă un decalaj semnificativ  între fondurile publice și private angajate și 
necesitățile de investi ții pentru proiectele în curs în  domeniul transporturilor, guvernul 
încercând s ă reducă acest decalaj prin stabilirea de priorit ăți pentru cheltuielile publice 
pentru infrastructur ă și prin atragerea de investi ții private suplimentare. Costurile 
unitare în ceea ce prive ște construc țiile și întreținerea în domeniul transportului se 
mențin, de asemenea, la un nivel ridicat în Regatul Unit. 
(16) În contextul semestrului eu ropean, Comisia a efectuat o analiz ă aprofundat ă a politicii 
economice a Regatului Unit. A evaluat Programul de convergen ță și Programul 
național de reform ă și a prezentat un bilan ț aprofundat. Comisia a ținut seama nu 
numai de relevan ța acestora pentru o politic ă bugetară și socioeconomic ă sustenabil ă 
RO 7   RO în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în 
vedere necesitatea de  a consolida guvernan ța economic ă globală a Uniunii Europene 
prin contribu ția UE la deciziile na ționale viitoare. Recomand ările Comisiei emise în 
cadrul semestrului european sunt reflectate în recomand ările de la punctele 1-6 de mai 
jos. 
(17) În lumina acestei evalu ări, Consiliul a examinat  Programul de convergen ță al 
Regatului Unit, iar avizul s ău10 este reflectat îndeosebi în recomandarea de la 
punctul 1 de mai jos. 
(18) În lumina rezultatelor bilan țului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evalu ări, 
Consiliul a examinat Programul na țional de reform ă al Regatului Unit și Programul de 
convergen ță. Recomand ările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul 
(UE) nr. 1176/2011, se reflect ă în recomand ările de la punctele 2, 3, 5 și 6 de mai jos, 
RECOMAND Ă ca, în perioada 2013-2014, Regatul Unit s ă întreprind ă acțiuni astfel încât: 
1. S ă pună în aplicare o strategie bugetar ă consolidat ă, sprijinită de măsuri suficient de 
bine definite, pentru exerci țiul 2013-2014 și exercițiile următoare. Să asigure 
corectarea în mod sustenabil a deficitului excesiv pân ă în 2014/2015 și realizarea 
efortului bugetar men ționat în recomand ările Consiliului din cadrul procedurii 
aplicabile deficitelor excesive și să direcționeze rata ridicat ă a datoriei publice pe o 
traiectorie de sc ădere susținută. Corectarea durabil ă a dezechilibrelor fiscale necesit ă 
punerea în aplicare în mod credibil  a unor reforme structurale ambi țioase, care ar 
majora capacitatea de ajustare și ar stimula poten țialul de cre ștere. Să aibă o abordare 
diferențiată, favorabil ă creșterii în ceea ce prive ște rigoarea fiscal ă, inclusiv prin 
acordarea de prioritate che ltuielilor de capital oportune  cu un randament economic 
ridicat și prin abordarea echilibrat ă în ceea ce prive ște compozi ția măsurilor de 
consolidare și promovarea sustenabilit ății fiscale pe termen mediu și lung. Pentru a 
colecta venituri, s ă recurgă mai mult la cota standard de TVA.  
2. S ă ia măsuri suplimentare pentru a cre ște oferta de locuin țe, inclusiv prin 
liberalizarea ulterioar ă a legisla ției în materie de amenajare a teritoriului și prin 
exploatarea eficient ă a sistemului de amenajare a teritoriului. S ă se asigure c ă politica 
în materie de locuin țe, inclusiv schema de ajutor pentru cump ărarea de locuin țe, nu 
încurajeaz ă creditele ipotecare excesive și nu duce la cre șterea prețurilor la locuin țe. 
Să continue reformele în materie de impozitare a terenurilor și imobilelor pentru a 
reduce denatur ările și a promova construirea la timp de locuin țe. Să ia măsuri în 
vederea îmbun ătățirii cadrului juridic al pie ței chiriilor, în special prin condi ții mai 
atractive de închirie re pe termen mai lung, atât pentru chiria și, cât și pentru 
proprietari. 
3. Plecând de la contractul privind tineretul, s ă intensifice m ăsurile de abordare a 
șomajului în rândul tinerilor, de ex emplu prin intermediul unei „garan ții pentru 
tineret”. S ă asigure o mai bun ă calitate a stagiilor de ucenicie și să mărească durata 
acestora, s ă simplifice sistemul calific ărilor și să consolideze implicarea 
angajatorilor, în special în ceea ce prive ște furnizarea de competen țe tehnice avansate 
și intermediare. S ă reducă numărul tinerilor cu vârste cuprinse între 18 și 24 de ani 
care au competen țe de bază foarte slabe, inclusiv prin  aplicarea în mod eficient a 
programului de stagii de formare. 
4. S ă intensifice eforturile  de sprijinire a gospod ăriilor cu venituri mici și de reducere a 
sărăciei în rândul copiilor, pr in asigurarea faptului c ă reforma creditului universal și 
                                                 
10 Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) di n Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului. 
RO 8   RO alte reforme în domeniul protec ției sociale contribuie la un sistem de impozite și 
prestații echitabil, cu stimulente mai clare pentru munc ă și servicii de sprijin. S ă 
grăbească punerea în aplicare a m ăsurilor planificate pentru a reduce costurile legate 
de îngrijirea copiilor și pentru a îmbun ătăți calitatea și disponibilitatea serviciilor de 
îngrijire a copiilor. 
5. S ă ia noi m ăsuri pentru a îmbun ătăți disponibilitatea finan țării bancare și nebancare 
pentru întreprinderi, asigurându-se, în acela și timp, că măsurile vizeaz ă în principal 
întreprinderile viabile, în special IMM-urile. S ă reducă barierele la intrarea în 
sectorul bancar, s ă reducă costurile legate de schimbarea b ăncii și să faciliteze 
apariția băncilor concurente prin dezinve stirea activelor bancare. S ă aplice în mod 
eficient recomand ările Comitetului privind politica financiar ă în materie de evaluare 
prudentă a cerințelor de capital impuse b ăncilor și în materie de abordare a 
deficiențelor de capital identificate. 
6. S ă adopte m ăsuri pentru a facilita cre șterea oportun ă a investițiilor în infrastructurile 
de rețea, în special prin promovar ea unor procese mai eficiente și mai robuste de 
planificare și de luare a deciziilor. S ă ofere un cadru de reglementare stabil pentru 
investițiile în noile capacit ăți de generare a energiei, inclusiv în domeniul energiei 
regenerabile. S ă amelioreze capacitatea și calitatea re țelelor de transport, oferind un 
grad mai mare de predictibilitate și certitudine privind planificarea și finanțarea, 
precum și prin mobilizarea surselor de capital publice și private într-un mod cât mai 
eficace posibil. 
Adoptată la Bruxelles, 
 Pentru Consiliu 
 Pre ședintele