Doi factori contribuie la explicarea realizărilor abordării UE în materie de SSM. În primul rând, UE și statele membre au elaborat un sistem de reglementare avansat pentru a stabili măsurile preventive și de protecție menite să abordeze riscurile profesionale. În al doilea rând, acesta se bazează pe abordarea tripartită conform căreia lucrătorii, angajatorii și administrațiile publice sunt implicate îndeaproape în elaborarea și implementarea acestor măsuri în materie de SSM la nivelul UE și la nivel național. În plus, sprijinul continuu acordat în special microîntreprinderilor și IMM-urilor contribuie la aplicarea corectă a normelor SSM.

Pe lângă sănătate și bunăstare, există argumente economice solide pentru un nivel ridicat de protecție a lucrătorilor. Accidentele de muncă și bolile profesionale reprezintă un cost de peste 3,3 % din PIB pe an pentru economia UE (aproximativ 460 de miliarde EUR în 2019) (figura 2). Deși costul bunăstării care stă la baza acestor cifre este necuantificabil, bunele practici în domeniul SSM ajută întreprinderile să devină mai productive, mai competitive și mai sustenabile. Estimările arată că pentru fiecare euro investit în SSM, angajatorul câștigă de aproximativ două ori mai mult. O structură solidă de sprijin pentru SSM care să răspundă nevoilor specifice ale IMM-urilor, coloana vertebrală a economiei UE, va oferi o contribuție vitală pentru crearea unei economii sustenabile și pentru succesul SSM în UE în general. O bună securitate și sănătate în muncă reduce de asemenea costurile asistenței medicale și alte sarcini societale, în timp ce o securitate și sănătate necorespunzătoare în muncă presupune costuri ridicate pentru cetățeni, întreprinderi și societate.

Ultimele trei decenii au adus progrese semnificative în domeniul SSM: accidentele de muncă mortale din UE au scăzut cu aproximativ 70 % între 1994 și 2018 (figura 1). Deși factori precum dezindustrializarea și o asistență medicală îmbunătățită au contribuit, fără îndoială, la această scădere, sistemul SSM al UE a jucat și el un rol important. În pofida acestor progrese, în 2018, în UE-27 s-au înregistrat totuși peste 3 300 de accidente mortale și peste 3,1 milioane de accidente neletale, iar peste 200 000 de lucrători mor în fiecare an din cauza bolilor profesionale. Acest lucru provoacă o imensă suferință umană. Menținerea și îmbunătățirea standardelor de protecție pentru lucrători reprezintă, prin urmare, o provocare și o necesitate permanentă.

·să ia măsuri și să actualizeze acordurile existente la nivel intersectorial și sectorial pentru a aborda noi aspecte ale SSM legate de piața digitală a muncii, în particular riscurile psihosociale și ergonomice, până în 2023;

·să dezvolte baza analitică, instrumentele electronice și orientările necesare evaluării riscurilor legate de locurile de muncă și de procesele verzi și digitale, inclusiv, în particular, riscurile psihosociale și ergonomice;

Dovezile sugerează că abordarea pericolelor la adresa bunăstării psihosociale necesită instituirea unui proces cu diferite etape care implică schimbări ale mediului de lucru. Comisia Europeană finanțează proiecte care abordează aceste provocări. Proiectele vizează dezvoltarea și implementarea de intervenții pentru promovarea unei stări bune de sănătate mintală și prevenirea bolilor mintale la locul de muncă. În particular, se preconizează că proiectele „Magnet4Europe” și „EMPOWER” din cadrul Orizont 2020 vor produce rezultate inovatoare. Pentru lucrătorii esențiali din sectorul sănătății sau al îngrijirii, proiectul „RESPOND” își propune să abordeze efectele negative asupra sănătății mintale cauzate de pandemia de COVID-19.

În general, procesul de abordare a substanțelor periculoase pe baza unei evaluări științifice, a consultării cu CCSS-ul tripartit și a implicării strânse a tuturor părților interesate s-a dovedit a fi un succes, deși el necesită mult timp și resurse. În temeiul prezentului cadru strategic, metodologia pentru abordarea substanțelor periculoase va continua să fie actualizată pentru a se identifica noi metode de creștere a eficienței în stabilirea valorilor-limită în materie de SSM în cadrul procesului decizional. În plus, Comisia va continua să simplifice interfața dintre SSM și Regulamentul REACH pentru a asigura protecția lucrătorilor în conformitate cu abordarea „o substanță, o evaluare” și cu abordarea actualizată privind o mai bună legiferare.

Procedura legislativă în curs privind limitele pentru acrilonitril, compușii de nichel și benzen în temeiul Directivei privind agenții cancerigeni și mutageni (DCM) va contribui la creșterea protecției împotriva substanțelor cancerigene și mutagene pentru peste 1 milion de lucrători. În plus, CCSS identifică în prezent substanțele care trebuie abordate în mod prioritar în temeiul DCM și al Directivei privind agenții chimici, pentru a asigura valori-limită actualizate pentru substanțele chimice periculoase.

Se va acorda prioritate actualizării și extinderii protecției lucrătorilor expuși la substanțe toxice pentru reproducere, în conformitate cu solicitările Parlamentului European. Substanțele toxice pentru reproducere pot avea două grupe de efecte diferite: (i) efectele asupra funcției sexuale și fertilității și (ii) efectele asupra dezvoltării fătului sau a copilului. Acestea sunt riscuri grave pentru sănătate și pot duce la avort spontan, la nașterea unui făt mort sau la o dezvoltare cognitivă deficitară a copiilor concepuți. Conform unei estimări a scenariului cel mai pesimist, substanțele toxice pentru reproducere pot fi cauza a până la 1 274 de noi cazuri de sănătate reproductivă precară în fiecare an, ceea ce se traduce printr-un cost economic de 381 de milioane EUR pe an. Plumbul este elementul cu cea mai mare contribuție la bolile cauzate de substanțele toxice pentru reproducere. Prin urmare, viitoarea propunere de stabilire a unor valori-limită obligatorii mai stricte pentru plumb va reprezenta un important pas înainte în abordarea substanțelor toxice pentru reproducere. Cu toate acestea, va fi totodată esențial să se întocmească o listă specifică a principalelor substanțe toxice pentru reproducere care trebuie să fie abordate urgent. În paralel, Grupul de lucru pentru substanțe chimice al CCSS va continua să discute necesitatea adăugării la DCM a substanțelor toxice pentru reproducere și a medicamentelor periculoase, precum și metodologia de stabilire a valorilor-limită.

Parlamentul European și părțile interesate au subliniat, de asemenea, necesitatea de a proteja personalul medical expus la medicamente periculoase, precum și la alte riscuri. Comisia Europeană și EU-OSHA au lansat studii și dialoguri ample cu experți și părți interesate cu privire la modalitățile de abordare a acestor riscuri ca parte a unei asigurări eficiente a asistenței medicale. Acest lucru a scos la iveală o mare nevoie de formare, instruire și orientare suplimentare, precum și provocările legate de adoptarea unei legislații obligatorii pentru abordarea acestei probleme.

Promovarea sănătății la locul de muncă

O forță de muncă sănătoasă reprezintă baza fundamentală a unei economii și a unei societăți puternice și reziliente. Încurajarea alegerii unui stil de viață sănătos la locul de muncă poate reduce semnificativ incidența absenteismului, a bolilor și a afecțiunilor netransmisibile (cum ar fi cancerul, obezitatea, bolile cardiovasculare și diabetul). De exemplu, prin intermediul Planului european de combatere a cancerului, vor fi lansate acțiuni de îmbunătățire a educației pentru sănătate în ceea ce privește riscurile și factorii determinanți ai cancerului, pentru a oferi oamenilor, inclusiv lucrătorilor, informațiile și instrumentele de care au nevoie pentru a face alegeri mai sănătoase.

Locuri de muncă pentru toți

Recunoașterea diversității, inclusiv a diferențelor și inegalităților de gen, precum și combaterea discriminării la nivelul forței de muncă sunt esențiale pentru asigurarea securității și sănătății lucrătorilor – atât femei, cât și bărbați – inclusiv atunci când se evaluează riscul la locul de muncă. De exemplu, pandemia a evidențiat riscurile prezentate de utilizarea unor instrumente și echipamente neadaptate (de exemplu, femeile din sectorul sănătății care trebuie să poarte echipamente individuale de protecție concepute pentru bărbați) și necesitatea de a furniza informații exacte, prompte și ușor de înțeles pentru a se asigura că toți lucrătorii, inclusiv cei mai defavorizați, pot înțelege pe deplin normele de la locul de muncă și își pot exercita drepturile. Vor fi încurajate acțiuni vizând evitarea prejudecăților de gen atunci când se evaluează și se acordă prioritate riscurilor de abordat, asigurându-se: (i) reprezentarea de gen în consultările lucrătorilor; (ii) o formare adaptată situației personale a angajaților și (iii) recunoașterea riscurilor în ocupații care sunt de mult timp trecute cu vederea sau considerate drept „muncă ușoară” (de exemplu, îngrijitorii sau personalul de curățenie).

În conformitate cu strategia Comisiei privind drepturile persoanelor cu handicap pentru perioada 2021-2030, Comisia va prezenta un pachet pentru a îmbunătăți rezultatele persoanelor cu handicap pe piața forței de muncă. Acest pachet va include orientări și sprijin pentru învățarea reciprocă cu privire la: asigurarea sănătății și securității la locul de muncă și la schemele de reabilitare profesională pentru persoanele care suferă de boli cronice sau pentru persoanele care au fost victimele unor accidente.

Violența, hărțuirea sau discriminarea la locul de muncă pe criterii de sex, vârstă, handicap, religie sau convingeri, origine rasială sau etnică și orientare sexuală pot afecta securitatea și sănătatea lucrătorilor și, prin urmare, pot avea consecințe negative pentru persoanele afectate și pentru familiile, colegii și organizațiile acestora, precum și pentru societate în general. Aceasta poate duce, de asemenea, la situații de exploatare prin muncă. Comisia va evalua modalități de consolidare a eficacității Directivei privind sancțiunile împotriva angajatorilor (2009/52/CE), inclusiv în ceea ce privește inspecțiile la locul de muncă vizând grupurile de lucrători deosebit de vulnerabile. Comisia a propus o decizie a Consiliului de autorizare a ratificării de către statele membre, în interesul UE, a Convenției Organizației Internaționale a Muncii din 2019 (nr. 190) privind violența și hărțuirea. Convenția include, de asemenea, norme specifice privind violența și hărțuirea pe criterii de gen la locul de muncă, care vor fi consolidate prin viitoarea propunere legislativă privind prevenirea și combaterea violenței pe criterii de gen împotriva femeilor și a violenței domestice, astfel cum s-a anunțat în Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025.

Comisia se angajează: ·să promoveze o abordare de tip „viziune zero” în ceea ce privește decesele la locul de muncă, prin: oîmbunătățirea colectării de date privind accidentele de muncă și bolile profesionale și analizarea cauzelor profunde pentru fiecare deces sau vătămare profesională; oînființarea unui grup de lucru tripartit „Vision Zero” în cadrul CCSS și elaborarea unor acțiuni și instrumente de informare specifice pentru a spori gradul de sensibilizare; oconsolidarea aplicării legii prin sprijinirea SLIC în ceea ce privește sporirea gradului de sensibilizare cu privire la reducerea deceselor profesionale la nivel de întreprindere, la schimbul de bune practici și la sprijinirea unei formări mai cuprinzătoare a inspectorilor de muncă. ·să actualizeze normele UE privind substanțele periculoase pentru combaterea cancerului, a bolilor reproductive și a bolilor respiratorii, prin: olansarea, în 2023, a unei consultări a partenerilor sociali privind reducerea valorilor-limită pentru gazele de sudură, hidrocarburile aromatice policiclice, izopren și 1,4-dioxan în cadrul DCM; oidentificarea unei liste prioritare a substanțelor toxice pentru reproducere care să fie abordată prin directivele relevante până la sfârșitul anului 2021; ·să furnizeze, până în 2022, orientări actualizate, inclusiv în ceea ce privește formarea, protocoalele, supravegherea și monitorizarea, pentru protejarea lucrătorilor împotriva expunerii la medicamente periculoase; ·să realizeze o prezentare generală din punctul de vedere al SSM a sectorului sănătății și îngrijirii, în cooperare cu EU-OSHA, până în T1 2024. ·să sprijine acțiunile de sensibilizare cu privire la afecțiunile musculo-scheletice, cancer și sănătate mintală, precum și cu privire la hărțuirea la locul de muncă și prejudecățile de gen; ·să furnizeze IMM-urilor informații sectoriale în cooperare cu EU-OSHA; ·să propună, înainte de sfârșitul anului 2021, o inițiativă legislativă privind prevenirea și combaterea violenței pe criterii pe gen împotriva femeilor și a violenței domestice. Comisia invită statele membre: ·să depună eforturi în vederea realizării abordării de tip „viziune zero” în ceea ce privește decesele profesionale în UE; ·să abordeze riscurile profesionale legate de bolile circulatorii; ·să promoveze în rândul lucrătorilor Codul european împotriva cancerului, pentru a le îmbunătăți cunoștințele în materie de sănătate și pentru a reduce riscurile de cancer; ·să evalueze și să abordeze riscurile, cu un accent deosebit pe grupurile cele mai afectate de pandemie, cum ar fi persoanele cu handicap; ·să sprijine activ reintegrarea, nediscriminarea și adaptarea condițiilor de muncă ale lucrătorilor care suferă de cancer sau care supraviețuiesc cancerului; ·să promoveze considerentele de gen în concepție, punere în aplicare și raportare; ·să abordeze activ pericolele din sectorul asistenței medicale prin instituirea și punerea în aplicare a unor proceduri de lucru sigure și prin asigurarea unei formări adecvate; ·să ofere orientări și formare îmbunătățite pentru măsurile de evaluare riscurilor și de prevenire, în special pentru microîntreprinderi și IMM-uri; să asigure formarea fermierilor prin intermediul serviciilor de consiliere agricolă, pentru a le spori competențele și gradul de sensibilizare cu privire la normele în materie de securitate și sănătate în ferme, inclusiv în ceea ce privește utilizarea în condiții de securitate a substanțelor chimice, în special a produselor de protecție a plantelor. Comisia invită partenerii sociali: ·să elaboreze orientări pentru sectorul asistenței medicale, care să se concentreze, printre altele, pe protecția lucrătorilor împotriva expunerii la medicamente periculoase, deschizând calea pentru dezvoltarea instrumentului online interactiv de evaluare a riscurilor (OiRA) în mod specific pentru sectorul asistenței medicale, în colaborare cu EU-OSHA.

2.3.Creșterea gradului de pregătire – reacția rapidă la amenințări

În perioade de criză precum COVID-19, securitatea și sănătatea în muncă au un rol esențial în sprijinirea lucrătorilor, a întreprinderilor și a administrațiilor publice pentru protejarea vieților omenești și gestionarea riscurilor la adresa bunăstării, dar și a continuității activității și a sustenabilității. Prin urmare, este esențial să se tragă învățăminte din pandemia de COVID-19 și să se crească gradul de pregătire pentru potențialele crize sanitare viitoare, dar și pentru reluarea activității după pandemie. Măsurile de sporire a igienei și de reducere a riscului de răspândire a bolii în comunitate, precum și sprijinul pentru sănătatea mintală ar trebui să beneficieze de o mai mare prioritate, prin îmbunătățirea promptitudinii și a eficacității răspunsului la astfel de crize, iar sinergiile dintre SSM și sănătatea publică ar trebui dezvoltate în continuare. Prin urmare, prezentul cadru contribuie la politicile în domeniul sănătății și ajută la creșterea gradului de pregătire pentru viitor, în paralel cu Comunicarea privind primele învățăminte desprinse din pandemia de COVID-19.

Pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța existenței unui cadru general care să impună angajatorilor să evalueze riscurile și să adopte măsuri preventive pentru a aborda riscurile la adresa sănătății lucrătorilor în caz de criză sanitară. Aceasta a evidențiat mai mult ca niciodată necesitatea ca lucrătorii să beneficieze de un mediu de lucru care să reducă riscul de transmitere a bolilor infecțioase. De la izbucnirea pandemiei, EU-OSHA a elaborat o serie de documente și instrumente de orientare, în consultare cu autoritățile naționale și cu partenerii sociali, care au explicat angajatorilor, în special IMM-urilor, cum să se conformeze cerințelor în materie de SSM în diferitele etape ale pandemiei. Aceste orientări vor fi adaptate pe măsură ce știința va înțelege mai bine riscurile, iar măsurile corespunzătoare de sănătate publică vor fi instituite. În plus, Comisia va elabora proceduri și orientări de urgență ale UE în materie de SSM pentru a permite aplicarea rapidă a măsurilor în cazul unor potențiale crize sanitare. Acestea vor include, printre altele, dispoziții privind actualizarea evaluărilor riscurilor, mecanisme prin care statele membre să informeze Comisia în timp util cu privire la apariția amenințărilor la adresa sănătății în diferite sectoare și locuri de muncă, precum și cu privire la planurile naționale corespunzătoare adoptate în materie de SSM.

În paralel, în temeiul Directivei privind agenții biologici, virusul SARS-CoV-2 a fost clasificat ca făcând obiectul unei proceduri de urgență. Această decizie contribuie la asigurarea protecției lucrătorilor din unitățile în care virusul este manipulat direct, cum ar fi centrele de producție și distribuire a vaccinurilor. Comisia va monitoriza acum punerea sa în aplicare și va elabora orientări pentru inspectorii de muncă pentru a contribui la asigurarea aplicării corecte a măsurilor.

Pandemia a evidențiat, de asemenea, faptul că, în unele cazuri, lucrătorii mobili și transfrontalieri, inclusiv lucrătorii sezonieri din UE și din afara UE, pot fi mai expuși la condiții de viață și de muncă periculoase și nesănătoase, cum ar fi cazarea precară sau supraaglomerată sau lipsa de informare cu privire la drepturile lor. Comisia a elaborat orientări privind lucrătorii sezonieri și lucrătorii din transporturi din UE în contextul epidemiei de COVID-19. Aceste orientări invită statele membre și întreprinderile să se asigure că-și respectă obligațiile de a proteja lucrătorii indispensabili și vulnerabili, inclusiv prin îndeplinirea obligațiilor lor în materie de SSM. Autoritatea Europeană a Muncii (ELA), cu sprijinul Comisiei Europene, a lansat, de asemenea, în iunie 2021, campania de sensibilizare „Rights for all seasons” („Drepturi pentru toate anotimpurile”), atrăgând atenția asupra necesității de a promova condiții de muncă echitabile și sigure pentru lucrătorii sezonieri angajați în toate țările din UE. În plus, EU-OSHA desfășoară, în cooperare cu SLIC, un sondaj privind opiniile inspectorilor de muncă în materie de SSM cu privire la ocupațiile cu risc ridicat, inclusiv munca sezonieră, în toate statele membre.

Recunoașterea COVID-19 ca boală profesională sau accident de muncă este deja o realitate în 25 state membre. Franța, de exemplu, a introdus în septembrie 2020 un decret guvernamental care permite recunoașterea automată a lucrătorilor din domeniul sănătății și din domenii similare în cazurile care duc la infecții respiratorii severe. În plus, Franța permite compensarea unor astfel de cazuri. În Danemarca, cazurile de COVID-19 pot fi recunoscute și compensate atât ca boală profesională, cât și ca accidente de muncă în toate profesiile, în urma unei evaluări efectuate de autoritățile relevante.

Deși abordarea UE în materie de SSM se axează pe prevenire, este, de asemenea, important să se sprijine lucrătorii infectați cu COVID-19 și familiile care au pierdut membri de familie din cauza expunerii profesionale la SARS-CoV-2. În acest scop, majoritatea statelor membre au raportat că recunosc COVID-19 ca boală profesională. Deși boala profesională este o chestiune strâns legată de securitatea socială, care este o competență națională, Recomandarea Comisiei privind bolile profesionale promovează recunoașterea de către statele membre a bolilor profesionale enumerate în recomandare, în vederea încurajării convergenței.

Comisia se angajează: ·să lanseze fără întârziere o evaluare aprofundată a efectelor pandemiei și a eficienței cadrelor UE și naționale în materie de SSM pentru a elabora proceduri și orientări de urgență pentru implementarea, punerea în aplicare și monitorizarea rapidă a măsurilor în cazul unor potențiale crize sanitare viitoare, în strânsă cooperare cu actorii din domeniul sănătății publice; ·să actualizeze, până în 2022, Recomandarea Comisiei privind bolile profesionale pentru a include COVID-19; ·să elaboreze, până în 2022, orientări pentru inspectorii de muncă cu privire la examinarea calității evaluărilor riscurilor și a măsurilor de gestionare a riscurilor în temeiul Directivei privind agenții biologici. Comisia invită statele membre: ·să elaboreze planuri de pregătire pentru crizele viitoare în cadrul strategiilor naționale privind SSM, inclusiv punerea în aplicare a orientărilor și instrumentelor UE; ·să elaboreze mecanisme de coordonare între autoritățile din domeniul sănătății publice și cele din domeniul SSM până în 2023; ·să intensifice monitorizarea și controlarea efectivă a respectării obligațiilor în materie de SSM în ceea ce privește lucrătorii sezonieri din profesiile cu grad ridicat de risc; ·să consolideze cooperarea și schimbul de informații între inspectoratele de muncă și alte autorități naționale relevante în vederea îmbunătățirii standardelor de securitate și sănătate în toate sectoarele ocupării forței de muncă.

3.Implementarea cadrului strategic actualizat