21.Normele privind conflictul de legi în materia dreptului familiei constituie, prin urmare, un domeniu bine definit care nu intră sub incidența competențelor exclusive ale Uniunii, în sensul tratatelor, în care poate fi instituită cooperarea consolidată.

29.În 2007, în UE au fost oficiate aproximativ 300 000 de căsătorii internaționale și aproximativ 500 000 de căsătorii internaționale au fost dizolvate (prin divorț sau decesul unuia dintre soți). Peste 460 de milioane EUR sunt în joc în fiecare an în momentul în care sunt dizolvate căsătorii internaționale. În 2007, peste 41 000 de noi parteneriate înregistrate din UE aveau o „dimensiune internațională” în ceea ce privește patrimoniul lor. Aproximativ 10 000 de parteneriate înregistrate încetează prin separare sau deces în fiecare an. În plus, numărul parteneriatelor înregistrate crește în mod uniform, în special întrucât numărul de state membre care au introdus instituția parteneriatelor înregistrate a crescut de la 17 state membre în 2011 la 20 în prezent. În consecință, numărul de lichidări ale patrimoniului care rezultă în urma dizolvării parteneriatului sau a decesului unuia dintre membrii săi este în creștere.

4.3.2.Situația actuală în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care include atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate

30.În prezent, cetățenii se confruntă cu diverse probleme practice cu privire la planificarea activelor în condițiile în care au încheiat o căsătorie internațională sau un parteneriat internațional. Cetățenii Uniunii se deplasează din ce în ce mai mult în afara granițelor naționale și această situație conduce la creșterea numărului de cupluri internaționale sau de cupluri care au o dimensiune internațională: soți de cetățenii diferite, cupluri care locuiesc într-un stat membru, dar nu dețin cetățenia acestui stat, care dețin active în diferite state membre sau divorțează sau decedează într-o altă țară decât țara lor de origine. Problema constă în faptul că pentru cetățeni este foarte dificil de știut care sunt instanțele competente și legile aplicabile în situația lor personală și în cazul patrimoniului lor. Drept urmare, cuplurile se confruntă cu consecințe neprevăzute și dezavantajoase nu doar în ceea ce privește gestionarea zilnică a bunurilor lor, ci și în cazul unei despărțiri sau al decesului unuia dintre membrii cuplului.

31.Deși există norme ale Uniunii privind competența și legea aplicabilă în materie civilă și comercială, precum și în anumite domenii ale dreptului familiei, în prezent nu există asemenea reglementări în ceea ce privește regimurile patrimoniale sau cuplurile internaționale. Această temă este, așadar, reglementată de dreptul național și, într-o măsură foarte limitată, de acordurile internaționale dintre statele membre.

32.Cauzele problemelor actuale pentru cuplurile care au înregistrat un parteneriat sunt aceleași ca pentru cuplurile căsătorite. Cu toate acestea, există unele provocări suplimentare importante pentru cuplurile care au înregistrat un parteneriat, deoarece conceptul de parteneriat înregistrat există doar în 20 de state membre, nu toate statele membre au legi materiale privind regimul patrimonial și chiar mai puține au adoptat norme privind competența și conflictul de legi.

33.Regulamentele propuse vizează cuplurile care sunt angajate în mod formal într-o instituție de familie, în special căsătoria și parteneriatele înregistrate. Uniunile de facto nu fac obiectul acestor propuneri.

34.Obiectivul acestei cooperări consolidate este de a institui un cadru juridic clar în cadrul statelor membre participante pentru a stabili competența și legislația aplicabilă regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, precum și de a facilita circulația hotărârilor judecătorești și a actelor autentice în aceste materii între statele membre.

4.3.3.Beneficiile cooperării consolidate în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate

35.Șaptesprezece state membre au solicitat o formă de cooperare consolidată în domeniul regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate: Suedia, Belgia, Grecia, Croația, Slovenia, Spania, Franța, Portugalia, Italia, Malta, Luxemburg, Germania, Republica Cehă, Țările de Jos, Austria, Bulgaria și Finlanda. Populația totală a acestor șaptesprezece state membre solicitante este de 340 de milioane de locuitori, care reprezintă 67 % din populația Uniunii. Aceasta înseamnă că un număr semnificativ din cele aproximativ 16 milioane de căsătorii internaționale din UE va beneficia de această cooperare consolidată. Cu cât este mai mare numărul de state membre care participă la cooperarea consolidată, cu atât este mai mare numărul de cetățeni care vor beneficia de aceasta.

36.Cooperarea consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate le-ar aduce cetățenilor următoarele beneficii:

(a)tratarea regimurilor patrimoniale ale cuplurilor într-un mod coerent în temeiul unei singure legislații aplicabile și de către o singură autoritate;

(b)facilitarea alegerii de către cuplurile internaționale a legii aplicabile regimului lor patrimonial;

(c)creșterea securității juridice pentru cuplurile internaționale, prin aplicarea – ca regulă generală – a legii statului cu care cuplul are cea mai strânsă legătură;

(d)punerea la dispoziția cetățenilor a posibilității ca aceeași instanță să fie sesizată cu diverse proceduri și, prin urmare, să se evite procedurile paralele și hotărârile judecătorești contradictorii și

(e)îmbunătățirea previzibilității pentru cuplurile internaționale, simplificând procedurile de recunoaștere și executare a hotărârilor judecătorești și circulația actelor autentice pe teritoriul Uniunii Europene.

4.3.4.Îndeplinirea cerințelor prevăzute la articolul 20 alineatul (1) din TUE

37.Articolul 20 alineatul (1) din TUE prevede că formele de cooperare consolidată urmăresc să favorizeze realizarea obiectivelor Uniunii, să apere interesele acesteia și să consolideze procesul său de integrare.

38.Una dintre sarcinile Uniunii este de a oferi cetățenilor săi un spațiu de libertate, securitate și justiție, fără frontiere interne, în interiorul căruia este asigurată libera circulație a persoanelor [articolul 3 alineatul (2) din TUE]. Spațiul de justiție cuprinde dezvoltarea unei cooperări judiciare în materie civilă cu incidență transfrontalieră, întemeiată pe principiul recunoașterii reciproce a deciziilor judiciare și extrajudiciare [articolul 81 alineatul (1) din TFUE]. În acest scop, Uniunea poate adopta măsuri care urmăresc să asigure, în primul rând, recunoașterea reciprocă între statele membre a hotărârilor judecătorești și executarea acestora și, în al doilea rând, compatibilitatea normelor aplicabile în statele membre în materie de conflict de legi și de competență [articolul 81 alineatul (2) literele (a) și (c) din TFUE].

39.Armonizarea normelor privind conflictul de legi și de competență facilitează recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești. Într-adevăr, faptul că instanțele judecătorești din state membre diferite aplică aceleași norme pentru conflictele de competență și conflictele de legi, în scopul de a stabili instanța competentă și legea aplicabilă în cauza respectivă, consolidează încrederea reciprocă în deciziile judiciare pronunțate în alt stat membru.

40.Cooperarea consolidată între statele membre solicitante în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, ar avansa îndeplinirea obiectivului Uniunii de a asigura compatibilitatea normelor aplicabile în statele membre în materie de conflicte de legi și de competență. Cooperarea consolidată în acest domeniu ar crește nivelul de compatibilitate a normelor statelor membre referitoare la stabilirea instanței competente să se pronunțe cu privire la o chestiune legată de regimurile patrimoniale ale cuplurilor internaționale și a legislației pe care instanța ar trebui să o aplice, precum și la recunoașterea și executarea într-un stat membru a hotărârilor în această privință pronunțate într-un alt stat membru, în comparație cu situația actuală în care în domeniul regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale nu există nicio normă armonizată privind conflictul de legi și de competență și privind recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești.