RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 253/6

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 253/04

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cerere în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„KARP ZATORSKI”

NR. CE: PL-PDO-005-0401-26.04.2007

IGP ( ) DOP ( X )

1. Denumire:

„Karp zatorski”

2. Statul membru sau țara terță:

Polonia

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1. Tip de produs:

Clasa 1.7. Categoria: Pești, moluște, crustacee proaspete și produse derivate.

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Karp zatorski” (Cyprinus carpio) este un hibrid obținut prin încrucișarea liniei pure de „Karp zatorski” cu următoarele linii pure: ungară, iugoslavă, Gołysz și israeliană (Dor-70). „Karp zatorski” este un pește viu vândut proaspăt și neprelucrat. „Karp zatorski” este crescut doar în heleșteie, în conformitate cu metoda de piscicultură din Zator, bazată pe un ciclu de creștere de doi ani.

Caracteristici:

— greutatea corporală a peștelui comercializabil: 1 100-1 800 g;

— culoare: măsliniu sau albastru-măsliniu;

— solzi: solzi-oglindă plasați pe alocuri, sub formă de linii sau dorsal.

Compoziția chimică a cărnii de „Karp zatorski”:

— substanță uscată: 22,50 %;

— cenușă brută: 1,23 %;

— proteine totale: 19,25 %;

— grăsimi brute: 1,55 %.

3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Peștii se hrănesc în principal cu nutrimentele prezente în heleșteie în mod natural. Datorită productivității ridicate a heleșteielor din zona în cauză, hrana peștilor se bazează pe nutrimentele prezente în heleșteie în mod natural. În toate etapele producției, peștii primesc ca supliment doar hrană naturală din cereale (grâu, orz, triticală, porumb), care provin în proporție de cel puțin 70 % din aria definită la punctul 4, având o calitate superioară și respectând standarde sanitare înalte grație caracteristicilor pedologice și climatice. La achiziționarea cerealelor, se ține seama de calitatea și conținutul de umiditate al acestora, care nu trebuie să depășească 11 %. Hrana achiziționată în afara ariei de producție a „Karp zatorski” se utilizează numai dacă este insuficientă aprovizionarea cu hrană din aria definită la punctul 4. Pentru producerea „Karp zatorski” nu se utilizează hrană artificială și nici suplimente nutritive.

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Tot ciclul de producție a peștilor „Karp zatorski” trebuie să aibă loc în aria geografică definită la punctul 4. Peștii obținuți prin încrucișarea liniei pure de „Karp zatorski” cu liniile pure ungară, iugoslavă, Gołysz și israeliană (Dor-70) cresc mai repede, au o rezistență mai mare la boli, o calitate superioară a cărnii și sunt foarte bine adaptați la condițiile naturale din aria definită la punctul 4. Tot ciclul de producție a peștilor are la bază metoda de piscicultură din Zator, bazată pe un ciclu de creștere redus la doi ani. Ciclul de producție a peștilor „Karp zatorski” este format din următoarele 5 etape:

1. Depunerea icrelor

Pentru reproducere, se aleg exemplarele cu cele mai bune caracteristici. Depunerea icrelor are loc în iazuri naturale de reproducere, în pământ, dar se autorizează și reproducerea artificială în stații de reproducere. Larvele astfel obținute se așază în pepiniere, heleșteiele piscicole de vară nefiind folosite în acest scop.

2. Creșterea alevinilor

Larvele din iazurile de reproducere sunt transferate în heleșteiele în care are loc creșterea alevinilor de vară. Aceste heleșteie trebuie să fie menținute intens populate, având o densitate de 200 000 de larve la hectar. Alevinii de vară sunt mutați când ating o greutate de 2-4 g.

3. Creșterea și iernarea puietului de toamnă

În iulie, heleșteiele sunt populate cu alevini de vară sau, în anumite cazuri, direct cu larve din iazurile de reproducere. Puietul din heleșteie este hrănit cu hrana din cereale menționată la punctul 3.4. Hrana se macină la început sub formă de făină și devine mai granuloasă pe măsură ce puietul crește. Puietul este hrănit de trei ori pe săptămână până la sfârșitul lunii septembrie și trebuie să atingă o greutate unitară de 60-150 g până la terminarea primului ciclu biologic. Puietul de toamnă rămâne în heleșteie pentru iernare. Monitorizarea zilnică a greutății este esențială in acest stadiu.

4. Alimentarea bazinelor pentru obținerea peștilor adulți

Primăvara, crapii sunt scoși din heleșteiele pentru puiet și transferați în bazine pentru pești adulți, unde sunt hrăniți din mai până în septembrie conform unui program predefinit. Faza cea mai intensă de hrănire se desfășoară în iunie, iulie și august. Începând cu luna octombrie, peștii sunt scoși din bazine și transferați în viviere speciale în vederea transportului. După transfer, peștii sunt triați după mărime, sunt cântăriți și transportați în instalații de depozitare, formate din bazine fără vegetație, cu o adâncime de 1,7-2,0 m, un bun circuit al apei și o oxigenare optimă. Datorită acestor instalații, carnea de „Karp zatorski” nu miroase a nămol.

5. Scoaterea crapilor din instalațiile de depozitare

În decembrie (în perioada premergătoare Crăciunului), peștii „Karp zatorski” se scot din bazinele de stocare și se transportă la punctele de vânzare, unde se așază în acvarii speciale oxigenate.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7. Norme specifice privind etichetarea:

Denumirea „Karp zatorski” se utilizează pentru comercializarea de pești vii. Prin urmare, în cazul livrărilor angro de pești în viviere folosind autovehicule, denumirea de origine protejată figurează pe facturi, pe dispozițiile de livrare, pe avizele de însoțire a mărfii și, eventual, pe vivieră sau autovehicul. La punctele de desfacere cu amănuntul, peștii se așază în acvarii speciale oxigenate care poartă inscripții foarte vizibile cu mențiunea „Karp zatorski”.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice:

„Karp zatorski” este produs în 3 localități situate în partea de vest a voievodatului Polonia Mică. Acestea sunt: Zator și Przeciszów, în circumscripția Oświęcim, și Spytkowice, în circumscripția Wadowicki. Aria geografică are o suprafață de 134 km2, dar producția se concentrează mai ales în localitatea Zator.

5. Legătura cu aria geografică:

5.1. Specificitatea ariei geografice:

Factori naturali

Apele de suprafață

Un aspect caracteristic pentru aria de producție a „Karp zatorski” este rețeaua hidrografică bogată: la numeroasele râuri se adaugă o întinsă rețea de șanțuri de drenare și de canale care alimentează cu apă diferitele bazine. Bazinele piscicole, care au o productivitate naturală ridicată (adică o creștere rapidă a biomasei), ocupă aproximativ 22 % din teritoriul localității Zator. Bazinele piscicole din această arie furnizează peștilor o hrană naturală abundentă, formată din zooplancton, fitoplancton și bentos. Datorită rețelei sale extinse de lacuri, heleșteie și bazine, aria geografică definită la punctul 4 este numită popular „valea crapilor” (Dolina Karpia).

Apele subterane

Aria de producție a „Karp zatorski” este situată în regiunea hidrogeologică subcarpatică. Pânza freatică este situată la o adâncime de 5-10 m, iar grosimea stratului acvifer este estimată la 4,8 m, cu un coeficient de infiltrare de 244/24 de ore. Apa este de bună calitate (clasa Ib).

Clima

Aria de producție a „Karp zatorski” este situată în zona de climă central-europeană, în partea inferioară a regiunii climatice carpatice, care se caracterizează prin temperaturi mai ridicate. Climatul acestei arii suportă atât influențe continentale și marine, cât și influențe montane datorate proximității munților. Perioada de vegetație (temperaturi medii zilnice de peste 5 °C) este de 224 de zile, perioada de creștere intensă (temperaturi medii zilnice de peste 10 °C) durează de la sfârșitul lunii aprilie până la mijlocul lunii octombrie, cu o perioadă fără îngheț de 172 de zile.

Solurile

Aria de producție a „Karp zatorski” prezintă o mare varietate de soluri: soluri brune și criptopodzoluri, soluri aluviale, soluri argiloase, cernoziomuri, soluri bogate în turbă și soluri mlăștinoase.

Zone rurale protejate

Zona de creștere a „Karp zatorski” se distinge mai ales prin aerul pur și prin abundența florei și faunei, caracterizate prin diversitate și prin prezența unor specii rare. Datorită bogăției florei și faunei, Societatea Națională pentru Protecția Păsărilor (OTOP, Ogólnopolskie Towarzystwo Ochrony Ptaków) a propus, pe baza criteriilor Birdlife International, înscrierea zonelor de pe valea inferioară a Skawei [Doliny Dolnej Skawy (PL 125)] în rețeaua Natura 2000, care are un rol-cheie în protejarea resurselor naturale ale Uniunii Europene.

Factori umani

Pescuitul și creșterea crapilor datează de la sfârșitul secolului al XI-lea și începutul secolului al XII-lea în Zator (cel mai vechi centru de acest tip din regiune), sectorul pescuitului și, mai apoi, al pisciculturii evoluând neîncetat de-a lungul timpului. Dezvoltarea pisciculturii a fost favorizată de bogata rețea hidrografică (râurile Soła și Skawa și cursul superior al Vistulei), de condițiile pedologice favorabile cultivării celor patru tipuri de cereale principale utilizate pentru hrănirea crapilor, de clima blândă și de posibilitatea transportării peștilor pe căile fluviale la Cracovia și în împrejurimile sale. Bazinele au fost construite în șirag de-a lungul râurilor, lucru care a facilitat umplerea și golirea (inclusiv secarea) acestora cu ajutorul gravitației. Piscicultura s-a dezvoltat considerabil după primul război mondial, când se reconstruiesc bazinele distruse în timpul războiului, se introduc noi tehnologii, se reglementează comerțul cu pește efectuat de micii comercianți și se deschide la Cracovia prima pescărie. În 1946, administrarea proprietăților de stat din Zator a fost încredințată Universității Jagellone și s-a înființat Institutul zootehnic, în cadrul căruia s-au efectuat cercetări pentru îmbunătățirea performanțelor crapului.

Linia locală de crap, menținută ca linie consangvină din 1955 și crescută în aria geografică definită la punctul 4, nu a fost niciodată comercializată. Pe baza observațiilor și a cercetărilor efectuate, precum și ca urmare a experienței acumulate, piscicultorii și oamenii de știință din regiune au obținut un hibrid, prin încrucișarea liniei pure de „Karp zatorski” cu alte linii de crap, care prezintă o adaptare optimă la condițiile de mediu din zonă. Metoda de piscicultură din Zator, bazată pe un ciclu de creștere de doi ani, a fost introdusă treptat începând cu 1946 și a condus la o creștere a greutății corporale a peștilor în primul an de la 60 la 150 g și la supraviețuirea acestora în proporție de până la 86 %. Această metodă, combinată cu rezervele bogate de hrană naturală ale apelor din regiune, a făcut posibilă scurtarea ciclului de creștere a crapilor la doi ani. Se obțin astfel crapi cu o greutate de 1 100-1 800 g, grație marelui potențial de creștere al peștilor în al doilea an al ciclului de producție. Majoritatea operațiilor legate de producerea „Karp zatorski” se efectuează manual, prin urmare cunoștințele și experiența umană joacă un rol important. Piscicultorii au dobândit, de-a lungul multor ani de experiență, însușirile necesare efectuării diverselor activități care fac parte din procesul de producție, precum selecționarea inițială a larvelor pentru a obține o densitate de 200 000 de larve la hectar, reducând astfel riscul de propagare a bolilor, limitând pierderile și valorificând la maximum resursele de hrană naturală. De asemenea, este foarte importantă capacitatea de a adapta granularitatea și dozajul hranei din cereale în funcție de greutatea peștelui.

5.2. Specificitatea produsului:

Aspectele caracteristice ale „Karp zatorski” care fac din acesta un produs unic sunt:

— aspectul robust;

— un coeficient de creștere corporală (greutatea hranei/creșterea în greutate) de 2,2-2,4;

— creștere rapidă;

— un randament de carne de 61-64 %;

— un coeficient de îngrășare (indicele Fulton) de 3,9-5,0;

— carne fără miros de nămol, cu un miros proaspăt de pește și un gust delicat;

— un coeficient de hrană de 5 în cazul cerealelor;

— o rată de supraviețuire de 86 %;

— o rezistență la boli peste medie.

Produsul care posedă caracteristicile de mai sus se obține ca urmare a unui ciclu de creștere de doi ani.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Calitatea excepțională a „Karp zatorski” este legată în mod esențial de mediul natural din aria geografică definită la punctul 4. Calitatea „Karp zatorski” rezultă însă nu numai din proprietățile unice ale mediului natural, ci și din tradițiile și tehnicile locale de piscicultură. Obținerea crapilor care au caracteristicile descrise la punctul 5.2 devine posibilă doar prin împletirea factorilor menționați mai sus.

Factorii naturali descriși la punctul 5.1 favorizează dezvoltarea în bazinele piscicole a unei hrane naturale de foarte bună calitate și în cantități suficiente. Aria de producție prezintă de asemenea condiții pedoclimatice favorabile pentru creșterea celor patru cereale de bază. Datorită, în special, productivității naturale ridicate a bazinelor, peștii se hrănesc cu hrană naturală, fără a se utiliza hrană artificială și nici suplimente nutritive. Datorită productivității ridicate a bazinelor și în lipsa hranei artificiale bogate în hidrocarbonați ușor fermentabili, se limitează prezența agenților patogeni. Acest fapt influențează sănătatea peștilor și proprietățile organoleptice excepționale ale „Karp zatorski”, și în special mirosul proaspăt de pește și gustul delicat al produsului. Caracteristicile ariei geografice menționate mai sus au de asemenea o importanță decisivă pentru obținerea de pești care au un bun coeficient de creștere corporală și un bun randament de carne, după cum atestă coeficientul de îngrășare menționat la punctul 5.2. Producția de „Karp zatorski” este strâns legată de locul său de origine, în această arie găsindu-se în abundență sursele de apă esențiale pentru piscicultură, datorită proximității naturale a cursurilor de apă și a corpurilor de apă, inclusiv a râurilor și a afluenților lor. Construcția unui astfel de complex de bazine, amplu și funcțional, a devenit posibilă datorită terenului din aria geografică. Solurile pe care s-au construit bazinele și condițiile climatice (în special perioada de vegetație mare), precum și bogăția și calitatea ridicată a resurselor naturale de hrană, au un impact direct asupra productivității naturale ridicate a bazinelor (respectiv cantitatea de pește care se poate obține la hectar fără hrănire), de 150-300 kg/ha.

Calitatea și proprietățile „Karp zatorski” sunt obținute nu numai datorită mediului natural (de care sunt legate în mod esențial), ci și prin folosirea tradițiilor și a tehnicilor de creștere din aria geografică. Pe baza observațiilor și a cercetărilor efectuate, precum și ca urmare a experienței acumulate, piscicultorii și oamenii de știință din regiune au selecționat crapul care prezintă o adaptare optimă la condițiile de mediu din zonă. Totuși, se crește și o linie pură de „Karp zatorski”, încrucișată cu liniile pure ungară, iugoslavă, Gołysz și israeliană (Dor-70). Produsele astfel obținute prin încrucișare au caracteristici excelente, precum o rată de supraviețuire ridicată și o bună utilizare a hranei, care se reflectă în valorile scăzute ale coeficientului de conversie a hranei. Efectul de heterozis are drept consecințe creșterea mai rapidă a peștilor, rezistența mai mare la boli, calitatea superioară a cărnii și adaptarea foarte bună la condițiile naturale locale. Folosirea metodei de producție din Zator, adaptată la condițiile de mediu din aria definită la punctul 4 face posibilă obținerea produsului care are caracteristicile specificate la punctul 5.2. Prin scurtarea perioadei de creștere la doi ani, s-au putut obține crapi tineri cu un gust și cu proprietăți organoleptice excelente, și a căror carne are un conținut de grăsime mai mic decât cel al peștilor comercializați la vârste mai mari ca urmare a ciclului de producție mai lung folosit de obicei. Fiind tânăr, „Karp zatorski” are un gust delicat care îl deosebește de crapii produși în alte arii geografice. Acest lucru determină și calitatea cărnii și proprietățile organoleptice ale acesteia, foarte apreciate de consumatori, care recunosc calitățile „Karp zatorski” și îl cumpără la un preț cu 10-15 % mai mare decât cel al crapilor produși în alte arii geografice.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Wnioski-przeslane-do-UE-od-kwietnia-2006-roku

(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.