RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 26.4.2007 
COM(2007) 212 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ŞI CĂTRE PARLAMENTUL 
EUROPEAN 
Politica Spa ţială European ă 
  
{SEC(2007) 504} 
{SEC(2007) 505} {SEC(2007) 506} 
 
RO 2   RO CUPRINS 
1. Introducere ................................................................................................................. .. 3 
2. Misiunea strategic ă a Politicii Spa ţiale Europene........................................................ 4 
3. Aplica ţii........................................................................................................................ 5 
3.1. Naviga ţia prin satelit .................................................................................................... 5 
3.2. Observarea P ământului ................................................................................................ 6 
3.3. Comunica ţiile prin satelit ............................................................................................. 7 
3.4. Securitate şi apărare ..................................................................................................... 7 
4. Fundamente.................................................................................................................. 8 
4.1. Ştiinţă şi tehnologie...................................................................................................... 8 
4.2. Sta ţia spaţială internaţională (ISS) şi explorarea sistemului solar ............................... 9 
4.3. Accesul la spa ţiu ........................................................................................................ 10 
5. O industrie spa ţială european ă competitiv ă............................................................... 10 
5.1. Cadrul de reglementare .............................................................................................. 10 5.2. Investi ţiile publice în spa ţiu ....................................................................................... 11 
6. Guvernan ţă................................................................................................................. 12 
6.1. Cadru institu ţional...................................................................................................... 12 
6.2. Programul spa ţial european coordonat....................................................................... 13 
6.3. Rela ţii internaţionale .................................................................................................. 13 
Anexa 1: Ac ţiuni-cheie............................................................................................................. 15 
Anexa 2: Glosar................................................................................................................ ........ 17 
 
RO 3   RO 1. I NTRODUCERE  
„La mijlocul secolului XX, ne-am contemplat, pentru prima dat ă, planeta din spa ţiu. Este 
posibil ca istoricii s ă considere c ă această viziune a avut un impact asupra gândirii mai mare 
decât cel pe care l-a avut revolu ţia lui Copernic în secolul al XVI-lea, revolu ţie care a 
bulversat imaginea pe care oamenii o aveau despre ei în şişi, prin dezv ăluirea faptului c ă 
Pământul nu este centrul Universului. Din Spa ţiu, vedem o minge mic ă şi fragilă dominată nu 
de activitatea şi construc ţiile oamenilor ci de o a şezare de nori, oceane, vegeta ţie şi 
terenuri. ” 1
   
Spaţiul ne ajut ă să înţelegem fragilitatea sistemelor noastre planetare şi corelaţia lor 
complexă. De asemenea, ne furnizeaz ă instrumentele necesare pentru abordarea multor alte 
provocări ale secolului XXI. Este esen ţial şi urgent ca aceste instrumente s ă fie utilizate în 
mod eficient în cadrul punerii în aplicare a unei game ample de politici. Sistemele bazate în 
spaţiu furnizeaz ă previziuni meteo îmbun ătăţite, servicii de radiodifuziune prin satelit şi 
servicii de naviga ţie avansate; acestea ofer ă noi posibilit ăţi în materie de teleeduca ţie şi 
telemedicin ă. Sistemele respective sunt de o importan ţă hotărâtoare pentru domeniile cheie 
ale economiei: sistemele de comunica ţii, reţele de electricitate şi reţele financiare depind toate 
de potrivirea în timp a satelitului pentru sincronizarea lor. Comunica ţiile prin satelit vor aduce 
avantaje tuturor cet ăţenilor prin furnizarea de solu ţii rentabile pentru servicii cum ar fi 
televiziunea de înalt ă definiţie, televiziunea în band ă largă sau televiziunea mobil ă, în special 
pentru zonele îndep ărtate sau pentru cele ru rale. De asemenea, spa ţiul contribuie la o societate 
bazată pe cunoa ştere, punând la dispozi ţie instrumentele ne cesare pentru în ţelegerea planetei, 
a originilor sale şi a mediului s ău, a sistemului solar şi a Universului. Spa ţiul poate contribui 
la coeziunea şi la identitatea europene, având acces la cet ăţenii din toate ţările. De asemenea, 
spaţiul poate aduce un sprijin pre ţios politicilor externe europe ne, în special în domeniul 
ajutorului umanitar şi al politicii dezvolt ării. 
Activităţile spaţiale în Europa au fost dezvoltate cu succes timp de 30 de ani în cadrul 
Agenţiei Spaţiale Europene (ESA). Cu toate acestea, într-o epoc ă în care apar noi puteri care 
afişează ambiţii şi capacităţi importante în ceea ce prive şte spaţiul, Europa nu poate s ă îşi 
permită să iasă în pierdere în ceea ce prive şte asigurarea avantajelor economice şi strategice 
potenţiale ale spa ţiului pentru cet ăţenii săi. Europa trebuie s ă desfăşoare eforturi suplimentare 
în vederea p ăstrării şi îmbunătăţirii poziţiei sale concuren ţiale mondiale. Aceasta trebuie s ă 
rămână un lider al sistemelor spa ţiale şi, prin urmare, un partener interna ţional esen ţial care să 
aducă contribuţii de calitate superioar ă la iniţiativele mondiale. 
Odată cu sosirea noului mileniu, necesitatea de a instaura o Politic ă Spaţială European ă 
exhaustiv ă în vederea r ăspunderii la aceste provoc ări a fost recunoscut ă pe larg de c ătre UE, 
ESA şi statele lor membre, a fost subliniat ă de către şefii de state şi guverne şi a fost afirmat ă 
la a doua întâlnire a Consiliului pentru spa ţiu în 2005. Politica Spa ţială European ă ar trebui s ă 
permită Uniunii Europene, Agen ţiei Spaţiale Europene (ESA) şi statelor lor membre s ă îşi 
coordoneze mai mult activit ăţile şi programele şi să îşi organizeze rolurile respective în 
materie de spa ţiu, furnizând un cadru mai flexibil în vederea facilit ării investi ţiei comunitare 
în activităţile spaţiale. Aceasta se aplic ă, de asemenea, în domeniile programelor spa ţiale de 
securitate şi de apărare şi în integrarea politicii spa ţiale într-o gam ă de relaţii externe ale 
Uniunii Europene. 
                                                 
1 Viitorul nostru comun: Raport al Comisiei mondiale pentru mediu şi dezvoltare, ONU 1987 
 
RO 4   RO Au fost luate m ăsuri importante în vederea consolid ării relaţiei dintre ESA şi UE, inclusiv 
încheierea unui acord-cadru între CE şi ESA2 şi lansarea proiectelor europene reprezentative 
GALILEO şi GMES3. 
Comisia a stabilit elementele preliminare ale politicii spa ţiale în cadrul comunic ării sale din 
mai 20054. Consiliul pentru competitivitate al UE şi Consiliul Ministerial al ESA, care s-au 
întrunit în iunie 2005, în conformitate cu aco rdul-cadru, în calitate de „Consiliu pentru 
spaţiu”, au reac ţionat prin stabilirea unor orient ări privind con ţinutul şi natura politicii 
europene spa ţiale şi a elementelor preliminare de înso ţire a unui program spa ţial european. 
În consecin ţă, prezentul document a fost elaborat în c onsultare cu statele membre ale ambelor 
organizaţii şi cu altor p ărţi interesate. Aceast ă primă politică spaţială european ă reprezint ă un 
document comun al Comisiei Europene şi al directorului general al ESA. 
2. M ISIUNEA STRATEGIC Ă A POLITICII SPA ŢIALE EUROPENE  
Dezvoltarea unei veritabile politici spa ţiale europene constituie o alegere strategic ă pentru 
Europa, în cazul în care aceasta nu dore şte să devină nesemnificativ ă. Sistemele spa ţiale 
reprezint ă active strategice care atest ă independen ţa şi disponibilitatea de a asuma 
responsabilit ăţi mondiale. Ini ţial concepute ca proiecte de ap ărare sau ştiinţifice, în 
prezent acestea pun la dispozi ţie infrastructuri comerciale care sunt necesare pentru 
bunul mers al unor sectoare importante ale economiei şi care joac ă un rol semnificativ 
în viaţa de zi cu zi a cet ăţenilor. Totu şi, sectorul spa ţial este expus unor riscuri 
tehnologice şi financiare ridicate şi solicită decizii strategice în materie de investi ţii.  
Europa are nevoie de o politic ă spaţială eficientă care să îi permit ă să îşi exercite rolul 
de lider mondial în domenii de ac ţiune specifice, în conformitate cu interesele şi valorile 
europene.  Pentru a îndeplini asemenea roluri, UE conteaz ă din ce în ce mai mult pe o 
activitate decizional ă autonom ă c a r e  s e  b a z e a z ă pe sisteme spa ţiale de informa ţii şi 
comunica ţii În consecin ţă, accesul independent la capacit ăţile spaţiale este un activ strategic 
pentru Europa.  
Sectorul spa ţial reprezint ă un motor şi un catalizator pentru parteneriatul pentru cre ştere şi 
locuri de munc ă. Spaţiul reprezint ă o piaţă mondială de 90 miliarde de euro, cu o cre ştere 
anuală de 7%. Companiile europene asigur ă 40% din pie ţele comerciale pentru fabricarea şi 
lansarea sateli ţilor şi furnizarea de servicii prin sateli ţi. De asemenea,  Spaţiul oferă un vast 
domeniu de aplicare pentru inova ţia de înalt ă tehnologie în anumite domenii, deschizând 
astfel posibilitatea de dezvoltare a pie ţelor pilot.  
Pentru a r ăspunde provoc ărilor descrise mai sus, misiunea strategic ă a politicii spa ţiale 
europene  se va baza pe exploatarea pacifist ă a spaţiului cosmic de c ătre toate statele membre 
şi va urmări: 
                                                 
2 Decizia Consiliului privind semnarea unui  acord-cadru între Comunitatea European ă şi Agenţia Spaţială 
European ă (12858/03 RECH 152, 7 octombrie 2003) 
3 Monitorizarea Global ă pentru Mediu şi Securitate  
4 Politica Spa ţială European ă – Elemente preliminare COM(2005) 208 final, 23.5.2005 
 
RO 5   RO • să dezvolte şi să exploateze aplica ţiile spaţiale aflate în serviciul politicii publice europene 
şi al nevoilor întreprinderilor şi cetăţenilor europeni, inclusiv în domeniul mediului, al 
dezvoltării şi al schimb ării climatice globale; 
• să satisfacă necesităţile Europei în materie de securitate şi apărare, în ceea ce prive şte 
spaţiul; 
• să asigure punerea în aplicare a unei industrii spa ţiale puternice şi competitive care s ă 
încurajeze inova ţia, creşterea şi dezvoltarea, ca de altfel şi prestarea de servicii durabile, 
rentabile şi de înaltă calitate; 
• să contribuie la o societate bazat ă pe cunoa ştere, investind puternic în ştiinţa spaţială şi 
jucând un rol semnificativ în efortul interna ţional de explorare; 
• să garanteze un acces f ără restricţii la tehnologiile, sistemele şi capacităţile noi şi strategice 
în scopul ob ţinerii unor aplica ţii spaţiale europene independente. 
În vederea îndeplinirii acestei misiuni strategice va  fi necesar ca UE, ESA şi statele lor 
membre s ă-şi îmbunătăţească eficienţa şi eficacitatea activit ăţilor lor spa ţiale prin luarea de 
măsuri semnificative  destinate :  
• să stabileasc ă un program spa ţial european şi coordonarea  activităţilor spaţiale 
desfăşurate la nivel na ţional şi european, concentrându-se as upra nevoilor utilizatorilor. 
• să mărească sinergia între tehnologiile şi programele spa ţiale militare şi de apărare, ţinând 
cont de competen ţele diferitelor institu ţii; şi  
• să dezvolte o strategie comun ă de relaţii interna ţionale  în spaţiu. 
3. A PLICAŢII 
Cheia pentru a asigura maximul de randament politic, economic şi social al investi ţiilor 
în tehnologiile spa ţiale rezid ă în dezvoltarea şi exploatarea aplica ţiilor spaţiale care 
răspund obiectivelor politicilor UE şi nevoilor întreprinderilor şi cetăţenilor europeni. 
Evoluţia nevoilor utilizatorul ui european face necesar ă dezvoltarea sistemelor spa ţiale 
integrate care leag ă, fără întrerupere, sisteme de telecomunica ţii terestre şi prin satelit, de 
poziţionare şi de monitorizare în domenii de interes strategic, economic şi societal.   
3.1. Naviga ţia prin satelit  
Europa este decis ă să stabileasc ă un sistem mondial civil de naviga ţie prin satelit care s ă 
fie plasat sub controlul UE. Conform estim ărilor, pieţele mondiale pentru echipamente şi 
servicii ar trebui s ă atingă 400 miliarde de euro pân ă în 2025. Dup ă punerea în aplicare a 
EGNOS5, GALILEO a fost dezvoltat ca o ini ţiativă comună a UE şi ESA. Fiind o structur ă 
strategică6, GALILEO încorporeaz ă, în sistemele sale de mana gement, toate instrumentele 
necesare pentru asigurarea securit ăţii sistemului.  
                                                 
5 European Geostationary Navigation Overlay Service - Serviciul european geosta ţionar mixt de navigare 
6 Consiliul European, Laek en, 14 decembrie 2001 
 
RO 6   RO Structurile de guvernan ţă vor trebui adaptate în vederea ob ţinerii celui mai bun raport calitate-
rezultat în desf ăşurarea şi exploatarea programului GALILEO, precum şi a celei mai eficiente 
participări atât a partenerilor publici cât şi a celor priva ţi. Numeroase state care nu sunt 
membre ale UE doresc s ă se asocieze acestui program. Colaborarea va fi fondat ă pe 
principiile de nediscriminare şi cooperare loial ă. 
Un suport tehnologic pentru GALILEO va continua s ă fie adus gra ţie lucrărilor de cercetare 
privind aplica ţiile şi unui program coerent de evolu ţie a sistemului. Pentru a furniza aplica ţii 
sigure şi garantate, cadrul necesar privind serviciile şi produsele certificate, normele mondiale 
şi capacităţile de monitorizare a interferen ţelor trebuie pus în aplicare. 
3.2. Observarea P ământului 
Accesul autonom la informa ţiile referitoare la mediu, la schimbarea climatic ă şi la 
securitate este de o importan ţă strategic ă pentru Europa. Avantaje economice şi sociale 
importante sunt asociate cu o mai bun ă utilizare a informa ţiilor obţinute în urma observ ării 
Pământului. Acestea din urm ă pot fi exploatate pentru a administra resursele naturale şi pentru 
a ajuta autorit ăţile publice s ă se pregătească la timp pentru a reduce efectele condi ţiilor 
meteorologice defavorabile şi ale schimb ării climatice, precum şi pentru gestionarea situa ţiilor 
de criză. 
Programul GMES va îmbun ătăţi capacităţile de monitorizare şi de evaluare ale Europei în 
cadrul politicii de mediu şi va contribui la satisfacerea nevoilor în materie de securitate. 
Acesta va u şura activitatea decizional ă la toate nivelele de conducere prin îmbun ătăţirea bazei 
de informa ţii probatorii în domenii de ac ţiune care ţin de cei trei pilieri ai Tratatului UE. De 
asemenea, monitorizarea este un elemen t cheie al luptei împotriva schimb ării climatice. 
Sistemul sistemelor pentru observarea global ă a Pământului (GEOSS) vizeaz ă crearea unei 
sinergii mondiale a observ ărilor Pământului, pentru care pr ogramul GMES reprezint ă 
principala contribu ţie european ă. Domeniul de aplicare a contribu ţiilor mutuale între GMES şi 
GEOSS va fi încorporat în strategia interna ţională GMES.  
Comisia a definit o strategie pentru punerea în aplicare a programului GMES7 în 
conformitate cu mandatul Consiliului8. Astfel va fi posibil ă optimizarea infrastructurilor 
spaţiale şi in situ  europene prev ăzute şi umplerea lacunelor iden tificate, pentru a r ăspunde 
aşteptărilor utilizatorilor serviciilor. Deciz iile care au fost deja luate marcheaz ă începutul 
procesului de gara ntare a disponibilit ăţii componentei spa ţiale, care va fi cofinan ţată de către 
ESA şi de către UE şi coordonat ă şi implementat ă de către ESA. În paralel, Europa î şi va 
întări infrastructurile şi serviciile meteorologice. 
                                                 
7 „Monitorizarea Global ă pentru Mediu şi Securitate (GMES): de la co ncept la realitate” – COM(2005) 
565 
8 Rezolu ţia Consiliului 2001/C 350/02 (13.11.2001)  Este esen ţial a veghea ca GALILEO s ă se desfăşoare de îndat ă şi să facă eforturi pentru 
a furniza solu ţii sigure şi de ultim ă generaţie. GALILEO va acorda acces echitabil şi 
nediscriminatoriu, precum şi continuitatea şi siguranţa serviciului.  
 
RO 7   RO 3.3. Comunica ţiile prin satelit 
Comunica ţiile prin satelit, impulsionate de c ătre investi ţiile sectorului privat, în special 
de investi ţiile apar ţinând sectorului radiodifuziunii şi telecomunica ţiilor, reprezint ă 
40% din veniturile curent ale sectorului spa ţial european. Comunica ţiile prin satelit 
reprezint ă o parte integrant ă a tehnologiilor informa ţiei şi comunica ţiilor, cum ar fi, de 
exemplu, programul de modernizare a gestion ării traficului aerian în Europa. Sistemele 
de comunica ţii rentabile se bazeaz ă pe o combina ţie a reţelelor satelitare şi terestre 
complementare.  Aplicaţiile opera ţionale sunt axate pe pia ţă. Companiile europene au succes 
pe pieţele mondiale pentru serviciile satelitare atât fixe cât şi mobile, care se 
caracterizeaz ă printr-o valoare ad ăugată ridicată, printr-o cre ştere puternic ă a 
productivit ăţii şi marje de profit importante. Multe noi aplica ţii vor apărea în cursul anilor 
viitori, asociate cu investi ţii foarte riscante şi pe termen lung. 
Politicile europene vor facilita introducerea de servicii inovatoare, inclusiv agregarea 
cererii în regiuni îndep ărtate sau rurale, pentru ca  serviciile satelitare s ă poată fi tot atât 
de viabile ca solu ţiile terestre. Capacit ăţile tehnice ale industriei spa ţiale trebuie s ă 
evolueze în acela şi ritm cu cel ale concuren ţilor mondiali, mul ţi dintre ace ştia fiind 
susţinuţi de către investi ţiile de ap ărare. UE va investi în promovarea dezvolt ărilor 
tehnologice pentru a reu şi convergen ţa şi interoperabilitatea între sectoarele re ţelelor 
terestre şi cele ale re ţelelor satelitare.  
3.4. Securitate şi apărare 
Strategia de securitate a UE9 a subliniat faptul c ă Europa se confrunt ă cu amenin ţări în 
permanent ă evoluţie, care sunt mai variate, mai pu ţin vizibile şi mai puţin previzibile.  
Comisia a desemnat securitatea cet ăţenilor UE ca fiind unul dintre cele trei obiective 
principale din programul s ău de lucru. Pentru a lupt a împotriva acestor amenin ţări în 
permanent ă evoluţie, este nevoie s ă se recurg ă la o combina ţie de solu ţii civile şi militare. 
Mijloacele spa ţiale aduc o contribu ţie semnificativ ă în această privinţă. 
Abordarea UE pentru gestionarea situa ţiilor de criz ă pune accentul pe sinergia dintre 
actorii civili şi cei militari. Necesit ăţile în materie de sisteme spa ţiale pentru planificarea 
şi conducerea opera ţiunilor civile şi militare de gestiune a crizelor se suprapun. Multe 
programe civile pot fi folosite în scopuri multiple şi anumite sisteme planificate, cum ar fi 
GALILEO şi GMES, pot avea utilizatori militari. În cadrul Consiliului10, statele membre au 
identificat nevoile generale ale Europei în materie de sisteme spa ţiale pentru opera ţiunile 
militare şi au insistat asupra interoperabilit ăţii necesare între ut ilizatorii civili şi cei militari11. 
Capacităţile militare vor r ămâne în competen ţa statelor membre. Capacit ăţile militare vor 
rămâne în competen ţa statelor membre. Acest lucru nu ar trebui s ă le împiedice pe acestea din 
                                                 
9 O Europ ă sigură într-o lume mai bun ă - Strategia european ă de securitate 
10 „PESA şi spaţiul”  
11 Comitetul pentru gestionarea crizelor civile al Consiliului European. Pentru ca programul GMES s ă devină pe deplin opera ţional, UE şi statele membre vor 
stabili mecanisme de finan ţare, politici, infrastructuri opera ţionale şi modalit ăţi de 
gestionare corespunz ătoare, în vederea asigur ării furniz ării de servicii de durat ă care să 
răspundă nevoilor identificate ale utilizatorului.  
 
RO 8   RO urmă să atingă cel mai bun nivel de capacit ăţi, în limite acceptabile pentru suveranitatea lor 
naţională şi pentru interesele lor esen ţiale în materie de securitate. Împ ărţirea şi punerea în 
comun a resurselor programelor spa ţiale civile şi militare europene, recurgerea la tehnologii 
cu utilizări multiple şi utilizarea normelor comune, ar permite solu ţii mai rentabile. 
4. F UNDAMENTE  
4.1. Ştiinţă şi tehnologie 
UE, ESA şi statele lor membre trebuie s ă facă în continuare investi ţii importante pentru 
a-şi păstra pozi ţia de lider în domeniul ştiinţei spaţiale. Astfel, limitele tehnologiei vor fi 
forţate constant, ceea ce va avea efect asupra aplica ţiilor şi, prin urmare, va contribui în mod 
direct la competitivitatea industrial ă. Oamenii de ştiinţă europeni au identificat priorit ăţile 
lor actuale.  Pentru ştiinţa spaţiului, aceste priorit ăţi sunt stabilite în „Viziunea cosmic ă” a 
ESA şi se concentreaz ă asupra condi ţiilor de apari ţie a vieţii şi pe formarea planetelor, precum 
şi pe originile şi legile fundamentale ale universului. Pentru ştiinţa în spaţiu, priorit ăţile sunt 
cercetările fundamentale şi aplicate în discipline ca fizica fluidelor şi a combustiei, ştiinţele 
materialelor şi fiziologia uman ă. Priorităţile pentru ştiinţa Pământului au fost stabilite în 
programul „Planeta vie” al ESA şi în PC7; ele includ ghea ţa polară, circulaţia oceanic ă şi 
fizica interiorului P ământului. Ştiinţa implică adesea o cooperare interna ţională, ducând 
ulterior la rela ţii mai strategice. În plus, consolidarea fundamentelor ştiinţei şi tehnologiei 
spaţiale a fost inclus ă în PC7 al UE. 
Europa se va ar ăta ambiţioasă în ceea ce prive şte inovaţia, identificarea tehnologiilor 
strategice şi garanţia finanţării lor.  Transferurile de tehnologie tr ebuie, din motive atât de 
securitate cât şi comerciale, monitorizate îndeaproape. Sinergiile cu tehnologiile non-spa ţiale 
vor fi maximalizate şi un sprijin corespunz ător va fi adus calific ării spaţiale a noilor 
tehnologii. Noi dezvolt ări tehnologice pot oferi industriilor statelor membre ale UE 
importante oportunit ăţi de nişă, în special în Europa central ă şi de est. Procesul de armonizare 
al programelor de dezvoltare tehnologic ă, condus de ESA, asigur ă transparen ţa cercetării în 
Europa şi deschide calea unei mai bune coordon ări. UE va desf ăşura activit ăţi complementare 
prin intermediul PC7. 
Întreţinerea şi dezvoltarea competen ţelor în ansamblul industriei spa ţiale europene sunt 
elemente fundamentale , în cazul în care se dore şte ca sistemele s ă fie dezvoltate pe baza 
exigenţelor politicilor europene şi ca industria s ă poată face faţă concuren ţei cu succes.  
Tehnologia spa ţială este determinat ă de către factorii institu ţionali.  Ţări cum ar fi China şi 
India reuşesc să domine cu rapiditate tehnologia spa ţială şi devin concurente serioase pe pia ţa 
comercial ă. Strategia dezvolt ării tehnologice a Europei va avea ca scop garantarea investi ţiilor 
susţinute şi coordonate, realizând în acela şi timp un mai bun echilibru între independen ţa 
tehnologic ă, cooperarea strategic ă şi încrederea în for ţele pieţei.  Economia şi securitatea Europei şi a cetăţenilor săi depind din ce în ce mai mult de 
capacităţile spaţiale care trebuie protejate împotriva oric ărei perturb ări. În cadrul 
principiilor şi competen ţelor institu ţionale existente în UE, Europa va îmbun ătăţi 
considerabil coordonarea între programele sale spa ţiale militare şi civile, men ţinând în 
acelaşi timp responsabilitatea primar ă a utilizatorului final pentru finan ţare. 
 
RO 9   RO Europa se confrunt ă cu un grav dezinteres din partea tinerilor în ceea ce prive şte ştiinţa, 
ingineria şi tehnologia (SIT), precum şi urmarea unei cariere în domeniile SIT.  Fără un 
capital uman suficient atât di n punct de vedere cantitativ cât şi calitativ în domeniile care ţin 
de SIT, economia bazat ă pe cunoa ştere va fi compromis ă în Europa. Programe de înv ăţământ 
şi medii de înv ăţare creativ ă dezvoltate în jurul proiectelor spa ţiale de vârf intereseaz ă elevii 
şi îi incită să urmeze o carier ă în disciplinele SIT12. Acelaşi lucru este realizat şi prin 
promovarea în ţelegerii ştiinţei în rândul publicului.  
Activităţile spaţiale evocă puternic tehnologiile de avangard ă şi au puterea de a trezi interesul 
tinerelor genera ţii. Comisia este hot ărâtă să mărească interesul tinerilor pentru SIT. În acest 
scop, anumite recomand ări sunt examinate în cadrul gr upului de înalt nivel pentru ştiinţă. În 
cadrul proiectului ESERO ( European Space Education Resource Office – Biroul european de 
resurse în materie de educa ţie spaţială) al ESA, se desf ăşoară deja activit ăţi cu exper ţi 
educaţionali din mai multe state membre, în scopul de a r ăspunde la nevoile educative 
specifice ale regiunilor respective şi pentru a facilita accesul la re ţelele naţionale deja 
existente. Europa va dezvolta în  continuare acest tip de activit ăţi sprijinindu-se pe aceast ă 
iniţiativă şi pe alte leg ături cu sectorul educativ. 
4.2. Sta ţia spaţială internaţională (ISS) şi explorarea sistemului solar 
Efortul interna ţional de explorare prezint ă un farmec politic considerabil într-o viziune 
a identităţii europene , datorită potenţialului său de a contribui la crearea de noi cuno ştinţe, 
datorită favorizării inovaţiei şi implicării noilor companii şi organiza ţii de cercetare în 
activităţile spaţiale. Statele Unite, China şi Rusia au realizat progrese cu proiecte ambi ţioase 
de explorare spa ţială şi Europa trebuie, în prezent, s ă răspundă de urgenţă acestor provoc ări. 
Zborurile spa ţiale realizate de c ătre oameni şi explorarea uman ă sunt aspecte 
emblematice ale spa ţiului. ISS oferă posibilit ăţi unice pentru efectuarea de cercetare 
fundamental ă şi aplicată în condi ţii disponibile în spa ţiu. Participarea european ă prin 
intermediul modulului la boratorului Columbus şi vehiculului de transport automat ATV, 
precum şi prezenţa membrilor europeni ai echipajului, confer ă vizibilitate rolului european în 
această aventură. Cunoştinţele şi învăţămintele dobândite la bordul ISS se traduc prin aplica ţii 
inovatoare spre beneficiul tuturor fiin ţelor umane, care vor servi, de exemplu, la dezvoltarea 
de noi materiale si terapii medicale şi la pregătirea viitoarelor mi siuni planetare. 
                                                 
12 'Pupils’ and Parents’ Views of the School Science Curriculum', King's College London, January 2000 Urmărirea unui nivel de excelen ţă ştiinţifică mondial ă e s t e  d e  i m p o r t a n ţă strategic ă 
pentru extinderea bazei de cuno ştinţe, pentru dezvoltarea de noi tehnologii şi aplicaţii şi 
pentru atragerea tinerilor înspre ştiinţe şi inginerie.  
Europa trebuie s ă optimizeze utilizarea sta ţiei spaţiale interna ţionale; să se pregătească 
pentru un program de  explorare vizibil ă, solidă şi abordabil ă din punct de vedere 
financiar, care s ă includă dezvoltarea şi demonstrarea de tehnologii şi capacit ăţi 
inovatoare, precum şi explorarea robotic ă a plantei Marte cu scopul de a c ăuta semne de 
viaţă şi de a înţelege condi ţiile în care planeta poate fi locuit ă. 
 
RO 10   RO 4.3. Accesul la spa ţiu 
Accesul la spa ţiu are nevoie de un sprijin politic  stabil în favoarea unui program 
european de lansatoare sus ţinut,  care să garanteze disponibilitatea infrastructurii la sol 
corespondente. Pe baza unei evalu ări pe termen lung pentru o cooperare strategic ă, vor fi 
realizate investi ţii în vederea îmbun ătăţirii lansatoarelor existente şi a dezvolt ării de noi 
sisteme de lansatoare. Un succes comercial continuu pe pie ţele mondiale este indispensabil 
pentru a asigura un caracter abordabil financiar. Datorit ă unei pieţe instituţionale domestice 
relativ mic ă şi deschisă, sectorul european al lansatoarelor este totu şi expus la puternice 
creşteri şi deprecieri pe pia ţa comercial ă, ceea ce pune industr ia în pericol. 
Europa are nevoie s ă beneficieze într-un mod coerent de activele de lansatoare care sunt 
sub controlul s ău. Decizia privind serviciile de la nsare pentru misiunile ESA, adoptat ă cu 
ocazia Consiliului Ministerial al ESA din 2005, a constituit un pas important în aceast ă 
direcţie. Politica Spa ţială European ă va stimula cer erea de sateli ţi pentru aplica ţii şi de servicii 
de lansare. Progresiv, o gam ă flexibilă de lansatoare va fi pus ă la dispozi ţie prin intermediul 
unui operator unic din portul spa ţial european (Centru spa ţial din Guiana), lansatorul Vega 
dezvoltat de c ătre ESA şi lansatorul rusesc Soyuz al ăturându-se lui Ariane 5. 
Accesul independent şi rentabil la spa ţiu trebuie s ă rămână un obiectiv strategic pentru 
Europa, care va lua întâi în considerare propr iile sale mijloace de lansare în momentul 
definirii şi executării programelor europene, pe baza  criteriilor de rentabilitate, de 
fiabilitate şi de aplicabilitate în raport cu misiunea.  
5. O  INDUSTRIE SPA ŢIALĂ EUROPEAN Ă COMPETITIV Ă 
O industrie spa ţială competitiv ă reprezint ă un element de o importan ţă strategică. Europa are 
nevoie de companii solide şi competitive pe plan mondi al în domeniile dezvolt ării şi fabricării 
sistemelor spa ţiale şi rezervelor de capacit ăţi satelitare şi de servicii cu valoare ad ăugată În 
vederea atingerii acestui scop, este esen ţial ca actorii politicii publice europene s ă defineasc ă 
obiective politice clare pentru activit ăţile spaţiale şi să investeasc ă fondurile publice necesare 
pentru realizarea acestora. Aceste investi ţii publice ar putea s ă ajute la crearea unei mase 
strategice care ar genera investi ţii publice şi private suplimentare. O politic ă industrial ă 
orientată asupra spa ţiului va stimula, de asemenea, companiile care sunt în concuren ţă pe 
parcursul întregului lan ţ de valori şi va ajuta industria s ă gestioneze varia ţiile puternic ciclice 
ale cererii, tipice pentru sectorul spa ţial, să investeasc ă în tehnologie şi să garanteze 
menţinerea capacit ăţilor strategice.  
O politică industrial ă eficientă trebuie s ă ia în considerare numeroase aspecte, cum ar fi 
reglement ările, achizi ţiile publice, cercetarea şi dezvoltarea (C-D).  
5.1. Cadrul de reglementare Mai mulţi factori cheie determin ă cadrul de reglementare specific al sectorului spa ţial: 
• Normele aduc claritate în ceea ce prive şte pieţele viitoare, care servesc ca baz ă pentru 
investiţii. În acele cazuri în care autorit ăţile publice sunt principa lii utilizatori ai spa ţiului, 
acestea trebuie s ă fie motorul dezvolt ării normelor.  
 
RO 11   RO • Deplina operabilitate între sistemele spa ţiale şi terestre na ţionale şi europene trebuie 
realizată de urgen ţă, în cazul în care se dore şte ca Europa s ă profite la maxim de 
diversele sale active spa ţiale. Interoperabilitatea şi standardizarea reprezint ă chestiuni 
aflate în strâns ă legătură. 
• Politici de acces, în special politici de acces la date vor fi dezvoltate, în conformitate cu 
dispoziţiile directivei INSPIRE , în vederea facilit ării achizi ţiei şi exploat ării de către 
furnizorii de servicii şi de către utilizatori, garantând în acela şi timp controlul disemin ării 
de informa ţii sensibile prin intermed iul unor protocoale clare.  
• Controalele exporturilor şi importurilor sunt intrinseci  oricărui sector sensibil, dar nu 
ar trebui s ă împiedice, în mod involunt ar, fluxul de tehnologii. 
• Licenţele paneuropene pentru servicii, spectrul şi conţinutul sunt necesare, ca de 
asemenea şi un sistem mai flexibil, axat mai mult pe pia ţă, pentru atribuirea 
spectrului radioelectric. O abordare activ ă din partea statelor membre vizând s ă reatribuie 
spectrul sub-utilizat atribuit în prezent serviciilor publice şi armatei, ar permite s ă se 
răspundă într-un mod mai echilibrat cererilor infrastructurilor spa ţiale şi infrastructurilor 
terestre, ca de asemenea şi să se protejeze bandele de frecven ţă ştiinţifică13. 
5.2. Investi ţiile publice în spa ţiu 
Spaţiul este o pia ţă pilot în cadrul c ăreia autorit ăţile publice pot crea condi ţii pentru o inova ţie 
condusă de către industrie14. Este esen ţial şi urgent s ă se recurg ă la o agregare eficient ă şi 
rentabilă a nevoilor politicilor publice în materie spa ţială în vederea asigur ării avantajelor 
economice poten ţiale şi a atragerii de investi ţii publice şi private suplimentare.  Liniile de 
finanţare interguvernamental ă şi a Uniunii Europene se vor dovedi, fiecare la rândul s ău, 
strategice, ca de altfel şi programele na ţionale şi multilaterale. Date fiind investi ţiile, relativ 
limitate, în spa ţiu, Europa este, mai mult ca niciodat ă, provocat ă să evite orice dubl ă utilizare 
nejustificabil ă. Accesul nediscriminatoriu la infrastructura finan ţată de fondurile publice 
trebuie, de asemenea, s ă fie garantat. 
IMM-urile sunt de o importan ţă crucială în ceea ce prive şte inovaţia şi explorarea noilor 
oportunit ăţi de piaţă. Acestea joac ă un rol important în dezvoltarea noilor servicii şi 
aplicaţii. Atât programele UE cât şi cele ale ESA încurajeaz ă cu succes participarea IMM-
urilor. 
CE îşi măreşte plafonul cheltuiel ilor în domeniul spa ţiului. În decursul perioadei 2007-1013, 
aceasta va consacra peste 2,8 miliarde de euro aplica ţiilor şi activităţilor spaţiale. Fondurile 
comunitare, inclusiv cele gestionate în cadrul programelor ESA, sunt reglementate de Regulamentul financiar al UE pe baza unei competi ţii deschise.  
Statele membre investesc pu ţin sub 3 miliarde de euro pe  an prin intermediul ESA şi o 
sumă similară în programele na ţionale. Programele ESA sunt reglementate de c ătre 
principiile de politic ă industrial ă stabilite de c ătre Conven ţia ESA, exploatând în special 
cererile de oferte, dar distribuind în acela şi timp contractele i ndustriale în propor ţie cu 
finanţarea statelor membre („compensa ţie echitabil ă”). Acest sistem îndeamn ă guvernele 
                                                
 
13 Raportul şi avizul grupului pentru politic ă în domeniul spectrului de frecven ţe radio din 25 octombrie 
2006  
14 „Transpunerea cuno ştinţelor în practic ă: o strategie ampl ă privind inova ţia în UE”, (COM(2006) 502) 
 
RO 12   RO să investeasc ă în programele europene de C-D spa ţială şi poate contribui la men ţinerea 
concurenţei între furnizorii în Europa, limitând astfel riscul asociat cu apari ţia monopolurilor.  
Sistemul respectiv a permis canalizarea de fonduri, apari ţia unor industrii competitive şi 
convergen ţa priorităţilor naţionale. Totu şi, acesta a antrenat o ra ţionalizare mai limitat ă a 
mijloacelor la antreprenorii principali şi a limitat specializarea printre furnizorii de sub-
sisteme.  
În vederea unei îmbun ătăţiri mai mari a eficien ţei, a specializ ării şi a competitivit ăţii 
industriei europene şi după o evaluare a celei mai recente reforme, procesul de flexibilizare 
suplimentar ă a regulilor ESA ar trebui continuat, ţinând seama, în special, de m ărirea 
prevăzută a numărului de membri ESA. 
6. G UVERNAN ŢĂ 
6.1. Cadru institu ţional 
UE îşi va folosi întregul poten ţial pentru a conduce în ceea ce prive şte identificarea şi 
regruparea nevoilor utilizatorilor  şi pentru a agrega voin ţa politică în serviciul acestor 
obiective şi a altor obiective politice mai vaste.  Aceasta va asigura disponibilitatea şi 
continuitatea serviciilor opera ţionale aflate în sprijinul politicilor sale. UE va contribui la 
dezvoltarea, desf ăşurarea şi exploatarea infrastructurii spa ţiale europene corespondente, 
utilizând în acela şi timp la maxim activele existente şi prevăzute accesibile Europei, inclusiv 
cele ale EUMETSAT15. Investiţiile comunitare au fost realizate în conformitate cu 
competen ţele existente şi au fost complementare celor ale statelor membre; şi această practică 
ar trebui men ţinută. Statele membre nou intrate în UE doresc s ă extindă către societ ăţile şi 
economiile lor beneficiile aduse de spa ţiu; mai multe dintre acestea solicit ă să devină membri 
cu drepturi depline ai ESA. 
ESA şi membrii s ăi, precum şi statele cooperante, vor dezvolta tehnologii şi sisteme 
spaţiale care vor veni în sprijinul inova ţiei şi competitivit ăţii mondiale şi vor preg ăti 
viitorul. Activităţile acestora se vor concentra asupra explor ării spaţiului şi asupra 
instrumentelor de baz ă: acces la spa ţiu, cunoştinţe ştiinţifice şi tehnologii. Acestea vor urm ări 
excelenţa ştiinţifică şi vor susţine elaborarea şi validarea tehnologice ale sistemelor spa ţiale 
care răspund nevoilor utilizatoril or, inclusiv celor ale pol iticilor UE. În consecin ţă, pentru 
punerea în aplicare a programelor de C-D care presupun o component ă spaţială şi a căror 
finanţare o asigur ă, UE se va baza pe expertiza tehnic ă şi de management a ESA, care va 
coordona activit ăţile altor agen ţii şi entităţi relevante în Europa. 
Abordările diferite, procedurile juridice distincte şi parteneriatul divergent la nivelul 
membrilor UE şi ESA pot conduce la procese decizionale pu ţin practice , după cum a 
demonstrat experien ţa dobândit ă, până în momentul respecti v, în cazul programului 
GALILEO. Acordul-cadru a adus progres e semnificative în ceea ce prive şte cooperarea dintre 
CE şi ESA, precum şi cu statele membre, în domeniul elabor ării politicilor. Acordul respectiv 
va face obiectul unei evalu ări şi, în cazul în care este necesar, îi vor fi aduse îmbun ătăţiri. 
Un cadru clar, care s ă asigure formularea eficient ă de politici şi managementul corect al 
programelor  este esen ţial pentru organismele publice respective şi pentru investitorii 
sectorului, precum şi pentru utilizatori. A cest cadru ar trebui s ă continue s ă cuprindă 
                                                 
15 Organiza ţia european ă pentru exploatarea sateli ţilor meteorologici 
 
RO 13   RO activităţile la care statele membre ar participa în mod facultativ în temeiul acordurilor 
interguvernamentale, beneficiind în acela şi timp de resursele comple mentare provenite de pe 
urma cercet ărilor şi, după caz, de bugetele comunitare opera ţionale. Acorduri administrative 
corespunz ătoare ar fi necesare pentru a ţine seama de situa ţia diferită a tuturor statelor 
membre ale UE şi ale ESA. Cadrul UE ar trebui examinat în vederea determin ării măsurii în 
care acesta ar putea permite asemenea mecanisme de coordonare eficace. 
6.2. Programul spa ţial european coordonat 
Programul spa ţial european va deveni o baz ă programatic ă comună, exhaustiv ă şi 
flexibilă pentru punerea în aplicare a tuturor activit ăţilor legate de spa ţiu. EUMETSAT 
şi alte entit ăţi relevante vor fi asociate acestui pro ces. Fiecare proiect relevant din cadrul 
programului face obiectul obliga ţiilor juridice şi financiare ale organismului care îi asigur ă 
finanţarea. Rolul sectorului privat  în dezvoltarea produselor şi serviciilor va fi maximizat şi 
recurgerea la parteneriate public-privat, care s ă permită o împărţire a riscurilor, va fi studiat ă 
în măsura în care este posibil. Elementele prelim inare ale programului s unt cuprinse într-un 
document legat de Politica Spa ţială. 
6.3. Rela ţii interna ţionale 
Europa trebuie s ă rămână un partener interna ţional de neînlocuit care s ă aducă 
contribuţii de prim ă clasă la iniţiativele globale şi care să exercite comanda  în domeniile 
de acţiune specifice, în conformitate cu interesele şi valorile europene. F ăcând dovad ă de o 
atitudine de deschide re în ceea ce prive şte cooperarea, Euro pa va trebui s ă decidă când este 
cazul să facă apel la parteneri şi când trebuie s ă îşi păstreze independen ţa. Europa va evalua 
oportunităţile de cooperare în func ţie de urm ătoarele criterii: accesul pe care acestea le ofer ă 
capacităţilor sau pie ţelor complementare; o împ ărţire echitabil ă a eforturilor între parteneri, 
costurilor şi riscurilor; contribu ţia acestora la politicile extern e ale UE, în special în ceea ce 
priveşte dezvoltarea de durat ă, cooperarea cu ţările dezvoltate, stabilitatea şi ajutorul 
umanitar, acordând o importan ţă deosebită Africii cât şi vecinătăţii europene; de asemenea, 
relevanţa lor în raport cu priorit ăţile programatice. Odat ă cu urmărirea acestor obiective, 
Europa va fi pe deplin decis ă să respecte tratatele şi convenţiile Naţiunilor Unite. 
UE va prelua conducerea în reprezentarea general ă a programelor care vizeaz ă să dezvolte 
aplicaţii pentru propriile sale politici (în spec ial GALILEO si GMES), în timp ce ESA va Acordul cadru CE-ESA furnizeaz ă o bază solidă pentru mecanismele de coordonare 
între acţiuni guvernamentale şi comunitare. Dat fiind c ă spaţiul va dobândi o 
dimensiune comunitar ă, obiectivul r ămâne, pentru UE şi ESA, acela de a urm ări o 
cooperare mai strâns ă şi mai eficient ă şi, în special, de a dezvolta sisteme spa ţiale şi de a 
susţine furnizarea de servicii asociate care s ă răspundă politicilor sectoriale pertinente 
ale UE.  
Europa trebuie s ă asigure în mod sistemat ic o complementaritate şi o transparen ţă 
maxime ale tuturor programelor spa ţiale, evitând în acela şi timp crearea atât a 
structurilor monopoliste cât şi a supracapacit ăţii. Statele membre ar trebui s ă continue 
să îşi orienteze programele c ătre obiective europene comune. Utilizatorii ar trebui s ă 
constituie o for ţă conductoare a acestui proces.  
 
RO 14   RO prelua conducerea în reprezentarea general ă a Europei pentru programele din domeniile 
ştiinţei, lansatoare, tehnologii şi zboruri spa ţiale realizate de c ătre oameni, cei doi parteneri 
consultându-se reciproc, cu  statele membre, precum şi, după caz, cu al ţi parteneri relevan ţi, 
cum ar fi EUMETSAT.  
 
RO 15   RO Anexa 1: Ac ţiuni-cheie  
Punerea în aplicare a Politicii Spa ţiale Europene pe termen scurt va implica realizarea unui 
număr de acţiuni specifice. Acestea au fost identificate şi sunt enumerate în cele ce urmeaz ă. 
(1) Pe parcursul anului 2007, Comisi a va elabora un plan de ac ţiune pe baza r ăspunsului 
public la Cartea sa verde privind aplica ţiile GALILEO  şi va propune, de asemenea, 
cadrul juridic şi de gestionare corespunz ător, în vederea satisfacerii cerin ţelor 
partenerilor interna ţionali, men ţinând în acela şi timp interesele europene.  
(2) Până în 2008, primele trei servicii GMES  funcţionale având ca obi ect monitorizarea 
suprafeţelor terestre, monitorizarea marin ă şi interven ţiile de urgen ţă vor intra într-o 
fază pilot a căror finanţare va fi asigurat ă conform PC7. Pân ă în 2009, dup ă o strânsă 
consultare cu p ărţile interesate, Comisia va fo rmula propuneri în ce prive şte cadrul 
problematic şi instituţional necesar la stabilirea u nui sistem GMES de durat ă. ESA va 
continua s ă coordoneze şi să pună în aplicare infrastructura spa ţială GMES în 
concordan ţă cu necesit ăţile identificate de c ătre utilizatorii de servicii şi va propune, de 
asemenea, pân ă în 2008, colaborând îndeaproape cu EUMETSAT, activit ăţi legate de 
satelitul Meteosat de genera ţia a treia.  
(3) În domeniul aplicaţiilor spaţiale integrate,  ESA împreun ă cu Comisia vor propune, 
înainte de finele anului 2008, noi proiecte de cercetare şi dezvoltare con ţinând în 
special integrarea cu sistemele tere stre. Un exemplu de cerere structurat ă pentru 
servicii integrate va fi SESAR, programul UE de modernizare a gestiunii traficului 
aerian. 
(4) Uniunea European ă va investi, prin interm ediul PC7, în dezvoltarea re ţelelor şi 
serviciilor integrate de comunicare prin satelit , funcţionând în interoperabilitate cu 
reţelele terestre pentru crearea de noi oportunit ăţi pe piaţă. ESA va investi în noile 
tehnologii, în capacit ăţile de concepere a sistemului şi în servicii i novatoare în cadrul 
programului s ău de cercetare şi dezvoltare în telecomunica ţii. 
(5) Diferiţii actori din domeniul securităţii şi al apărării vor continua s ă pună în aplicare 
foaia de parcurs „PESA şi spaţiul”16 şi vor stabili un mecanism de schimb de 
informaţii şi de identificare a posibilit ăţilor de înt ărire a coordon ării şi a sinergiei. 
Înainte de finele anului 2007, Consiliul Uniunii Europene va determina necesit ăţile în 
materie de servicii GMES pentru utilizatorii de sisteme de securitate în cadrul PESA. 
ESA va propune un program de dezvoltare a tehnologiilor şi infrastructurilor de 
securitate comun ă. 
(6) În materie de ştiinţă şi tehnologie spa ţială, ESA va elabora, pân ă în 2008, propuneri 
de finanţare a programului „Viziune cosmic ă” şi va propune noi activit ăţi de cercetare 
şi dezvoltare tehnologic ă în coordonare cu CE, prin intermediul PC7, în special în 
vederea reducerii dependen ţei de tehnologii strategice prov enite de la furnizori din 
afara Europei. 
                                                 
16 „Foaie de parcurs ini ţială pentru realizarea pa şilor menţionaţi în Politica Spa ţială European ă: PESA şi 
spaţiul” (9505/05) 
 
RO 16   RO (7) Europa va urm ări exploatarea şi utilizarea eficient ă a staţiei spaţiale interna ţionale  
după lansarea în 2007 a serviciilor bazate pe vehiculul de transport automat ATV şi a 
modulului Columbus. Pân ă în 2008, ESA va formula propuneri pentru participarea 
Europei la efortul interna ţional de explorare,  oferind posibilit ăţi de explorare 
planetară şi de dezvoltare în  cooperare a capacit ăţilor de transport. 
(8) În 2008, ESA va elabora scenarii şi va propune programe de d ezvoltare a tehnologiilor 
pentru lansatoarele de nou ă generaţie, susţinând exploatarea sistemelor existente. Pe 
parcursul anului 2007, Comisia va  evalua avantajele negocie rii deschiderii reciproce a 
pieţelor din sectorul public în dialogul cu principalii s ăi parteneri pentru spa ţiu. 
(9) Comisia inten ţionează să solicite organiza ţiilor europene pent ru standardizare s ă 
determine, într-un mod sistematic, necesit ăţile viitoare în materie de standardizare 
pentru aplicarea cadrului de reglementare; Comisia inten ţionează să evalueze 
necesitatea de legiferare la nivel european în vederea controlului difuz ării datelor 
provenind de la sateli ţi sau necesitat ea unei armoniz ări suplimentare a legisla ţiei; 
Comisia va încuraja, de asemenea, evolu ţia spre o abordare mai flexibil ă a atribuirii 
spectrului care r ăspunde nevoilor pie ţei şi încurajeaz ă adoptarea solu ţiilor paneuropene 
privitoare la utilizarea spectrului;  aceasta va discuta, de asemenea, cu statele membre 
şi cu partenerii interna ţionali, simplificarea reglement ării în materie de controlul 
exporturilor.  
(10) Până în 2008, Comisia şi ESA vor propune statelor membre un mecanism de 
coordonare al tuturor programelor , care le va permite s ă lucreze în strâns ă 
coordonare cu EUMETSAT şi cu alte organisme releva nte, în vederea consolid ării şi 
actualizării regulate a programului spa ţial european. 
(11) Acordul-cadru  CE-ESA va fi completat în func ţie de necesit ăţi pe baza unei evalu ări 
a experien ţei existente. În plus, Comisia şi ESA examineaz ă, în prezent, scenariile 
principale posibile de reducere a costurilor  în vederea optimiz ării organiz ării 
activităţilor spaţiale europene şi a adaptării relaţiei UE-ESA în consecin ţă, ca urmare a 
cererii formulate de „Consiliul pentru spa ţiu” în cadrul celei de-a doua reuniuni din 
iunie 2005. 
(12) UE, ESA şi statele lor membre vor stabili un mecanism de coordonare a relaţiilor 
internaţionale , până la finele anului 2007, asociind şi alte organisme relevante, în 
funcţie de caz, şi vor stabili o strategie comun ă pentru rela ţiile interna ţionale în 
domeniul spa ţial, până la finele anului 2008. 
 
RO 17   RO Anexa 2: Glosar  
Ariane Lansator spa ţial european pentru sarcini utile grele. Mai multe 
versiuni ale acestui lansator s-au succedat începând cu Ariane 1 în 
1979 până la actualul Ariane 5. 
ATV Vehicul de transport automat aeronav ă de suport multifunc ţional în 
dezvoltare de c ătre ESA, destinat ă transportului de provizii şi 
combustibil c ătre staţia spaţială internaţională. 
PESC Politica extern ă şi de securitate comun ă, instituită şi reglementat ă 
prin titlul V din Tratatul  privind Uniunea European ă. 
Columbus Laborator multifunc ţional al Agen ţiei Spaţiale Europene şi cea mai 
important ă contribuţie la staţia spaţială internaţională. 
Viziunea cosmic ă Plan pe termen lung al ESA pentru ştiinţa spaţială. 
CSG Centru spa ţial din Guiana, port spa ţial european, exploatat de 
Centrul na ţional de studii spa ţiale (CNES) în cadrul unui acord cu 
Agenţia Spaţială European ă. Instalaţie strategic ă vizând s ă permită 
Europei accesul în spa ţiu în condi ţii geografice optime pentru 
lansările geosta ţionare. 
Acord-cadru EC-ESA Acord-cadru  între Comunitatea European ă şi Agenţia Spaţială 
European ă: aprobat pentru CE prin Decizia Consiliului (12858/03 
RECH 152 7 octombrie 2003); a intrat în vigoare în mai 2004. 
EGNOS European Geostationary Navigation Overlay Service- Serviciul 
european geosta ţionar mixt de navigare, sistem de amplificare a 
semnalelor, destinat func ţionării în corela ţie cu sistemele militare de 
navigare prin satelit al e Statelor Unite (GPS- Global Positioning 
System ) şi ale Rusiei (GLONASS- Global Orbiting Navigation 
Satellite System ). 
PESA Politica european ă de securitate şi de apărare 
„PESA şi spaţiul”  Consiliu 11616/1/04 foaia de parcurs „PESA şi spaţiul” Foaie de 
parcurs ini ţială pentru realizarea pa şilor men ţionaţi în Politica 
Spaţială European ă: PESA şi spaţiul” (9505/05 la 30.5.2005) 
EUMETSAT European Organisation for the Ex ploitation of Meteorological 
Satellites  – Organiza ţie european ă pentru exploatarea sateli ţilor 
meteorologici, organiza ţie interguvernamental ă instituit ă prin 
convenţie. În prezent, aceasta cuprinde 20 de state membre şi 10 
state cooperante. 
Strategia european ă 
de securitate  „O Europ ă sigură într-o lume mai bun ă - Strategia european ă de 
securitate”; adoptat ă de către Consiliul European la 12 decembrie 
2003. 
 
RO 18   RO PC7 Al şaptelea program-cadru de cercetare şi dezvoltare tehnologic ă. 
GALILEO Sistem european de radionaviga ţie mondial ă prin satelit. Elaborat în 
comun de c ătre UE şi ESA şi compus dintr-o constela ţie de 30 de 
sateliţi în orbit ă terestră medie. GALILEO va oferi utilizatorilor 
servicii de datare şi poziţionare de înalt ă precizie. 
GEOSS Global Earth Observation System - Sistem pentru observarea 
globală a Pământului . Obiectivul GEOSS este de a realiza observa ţii 
exhaustive, coordonate şi continue ale sistemului terestru, cu scopul 
îmbunătăţirii monitoriz ării stării Pământului, a în ţelegerii proceselor 
terestre şi a capacit ăţilor de previziune a comportamentului 
sistemului terestru. 
GMES Global Monitoring for Environment and Security  - Monitorizarea 
globală pentru mediu şi securitate este o ini ţiativă comună EU/ESA 
corelând sistemele de observa ţie spaţiale şi in situ în sprijinul 
realizării obiectivelor europene pr ivind dezvoltarea de durat ă şi 
guvernanţa mondial ă. (a se vedea GMES: De la concept la realitate” 
– COM(2005) 565 final (10.11.2006)). 
GNSS Global Navigation Satellite System - Sistem global de naviga ţie prin 
satelit, termen generic pentru sist emele de furnizare de servicii 
mondiale de pozi ţionare şi datare. 
GSA GNSS Supervisory Authority - Autoritatea de control a GNSS, creat ă 
printr-un regulament al Consiliu lui Uniunii Europene pentru 
gestionarea interesului public în cadrul proiectului GALILEO. 
INSPIRE 'INfrastructure for SPatia l InfoRmation in Europe' - Infrastructuri de 
informare spa ţială în Europa, propunere de directiv ă a Comisiei 
Europene. 
ISS International Space Station- Staţie spaţială internaţională: un 
laborator de cercetare în orbita P ământului, în prezent în construc ţie, 
în cadrul unui parteneriat interna ţional. 
Planeta vie Plan pe termen lung al ESA pentru ştiinţa Pământului. 
Meteosat METEOrological SATellite- Satelit meteorologic, sistem european 
de sateliţi meteorologici în orbit ă geostaţionară, dezvolta ţi de către 
Agenţia Spaţială European ă şi exploata ţi în prezent de EUMETSAT.
Parteneriat pentru 
dezvoltare şi locuri de 
muncă  A se vedea programul de ac ţiune Lisabona pentru dezvoltare şi 
locuri de munc ă „Parteneriat pentru dezvoltare şi locuri de munc ă: 
Un nou început pentru strategia Lisabona” COM(2005)24, 2.2.2005. 
RSPG Radio Spectrum Policy Group- Grupul la nivel înalt pentru spectrul 
de radiofrecven ţe, a se vedea Decizia nr. 2002/622/CE a Comisiei 
din 26 iulie 2002 de instituire a unui Grup pentru politica în 
domeniul spectrului de frecven e radio [JO L 198 din 24.7.2002] 
 
RO 19   RO SESAR  Proiectul de cercetare privind gestionarea traficului în spa ţiul aerian 
unic european. 
Soyuz Lansator spa ţial rusesc în curs de a fi introdus în CSG în temeiul 
acordurilor între CNES, Agen ţia Spaţială Rusă şi ESA.  
Consiliul pentru 
spaţiu Reuniune concomitent ă a Consiliului pentru competitivitate al UE şi 
Consiliul Ministerial al ESA, instituit ă prin acordul-cadru CE-ESA. 
Vega Lansator de talie mic ă, în prezent în curs de realizare de c ătre ESA, 
conceput pentru a plasa sateli ţi cu o greutate între 300 şi 2000 kg pe 
orbita terestr ă joasă.