RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 13.3.2007 
COM(2007) 99 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, 
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL 
EUROPEAN 
Strategia UE pentru politica de protec ţie a consumatorilor 2007-2013 
 
Mai mult ă putere consumatorilor, bun ăstare crescut ă şi protecţie eficient ă a acestora 
{SEC(2007) 321} 
{SEC(2007) 322} {SEC(2007) 323} 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, 
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL 
EUROPEAN 
Strategia UE pentru politica de protec ţie a consumatorilor 2007-2013 
 
Mai mult ă putere consumatorilor, bun ăstare crescut ă şi protecţie eficient ă a acestora 
 
(Text cu relevan ţă pentru SEE)  
1. R EZUMAT  
Cei 493 milioane de consumatori din UE se afl ă în centrul celor trei provoc ări principale cu 
care se confrunt ă UE: cre ştere, locuri de munc ă şi necesitatea reînnoirii leg ăturilor cu 
cetăţenii. Ei sunt for ţa vie a economiei, consumul lor reprezentând 58% din PIB-ul UE. 
Încrederea consumatorilor, informarea acestora şi acordarea de puteri sporite constituie 
motorul schimb ării economice, deoarece alegerile consumatorilor stimuleaz ă inovarea şi 
eficienţa. Totodat ă, în calitatea acestora de consumatori, UE poate influen ţa în modul cel mai 
direct viaţa cotidian ă a cetăţenilor şi demonstra beneficiile Uniunii Europene. 
Pentru a face fa ţă acestor provoc ări, consumatorii trebuie s ă dobândeasc ă acele competen ţe şi 
instrumente necesare pentru a- şi îndeplini rolul în economia modern ă; pieţele trebuie s ă-şi 
respecte angajamentele fa ţă de consumatori, iar ace ştia trebuie s ă fie proteja ţi în mod eficient 
împotriva riscurilor şi ameninţărilor pe care nu le pot preven i ca persoane particulare. 
Piaţa internă a jucat un rol central în scopul de a face fa ţă provocărilor economice ale Europei 
şi asigurarea unor av antaje palpabile cet ăţenilor Uniunii Europene. Dar locul consumatorilor 
pe piaţa internă şi, în special pe pie ţele cu am ănuntul, trebuie consolidat în continuare. Noul 
context economic, social, politic şi în materie de protec ţia mediului necesit ă o schimbare a 
politicii UE, orientat ă acum pe consumatori. 
Politica UE de protec ţie a consumatorilor va constitui pilonul central pentru urm ătoarea faz ă a 
pieţei interne, conform celor stabilite în comunicarea Comisiei privind Analiza pie ţei unice1 
adresată Consiliului European de prim ăvară.  
Piaţa internă are poten ţialul de a deveni cea mai mare pia ţă cu amănuntul2 din lume. În 
prezent, aceasta r ămâne puternic fragmentat ă de-a lungul frontierelor na ţionale, formând, în 
schimb, 27 de mini-pie ţe. Ajunul revolu ţiei comer ţului electronic, care nu a atins înc ă un 
volum critic, a transformat poten ţialul de integrare a pie ţelor interne în UE pentru a da un 
impuls semnificativ competitivit ăţii şi a extinde oportunit ăţile pentru cet ăţenii UE. În timp ce 
mijloacele tehnologice continu ă să se pună la punct, atitudinea întreprinderilor şi a 
                                                 
1 O PIA ŢĂ UNICĂ PENTRU CET ĂŢENI Raport interimar pentru Consiliul European de prim ăvară din 
2007 - Bruxelles, 21.2.2007 COM(2007) 60. 
2 Prin pia ţă cu amănuntul se în ţelege tranzac ţii economice efectuate în tre operatori economici şi 
consumatori finali (consumatori care opereaz ă în afara vie ţii lor profesionale), uneori numit ă „piaţa 
B2C” (întreprindere c ătre consumator). Întreprinderile, indiferent de m ărime, nu sunt incluse în aceast ă 
strategie în calitate de cump ărători. 
 
RO 3   RO consumatorilor înregistreaz ă o întârziere considerabil ă, limitată fiind de obstacolele pie ţei 
interne şi unei lipse de încredere în achizi ţiile transfrontaliere. 
Ca şi lupta împotriva fragment ării pieţei interne, trebuie consolidat ă poziţia consumatorului 
pentru îmbun ătăţirea func ţionării pieţelor consumatorilor. Rezu ltatele finale pentru 
consumatori din punct de vedere economic şi noneconomic reprezint ă arbitrul final în analiza 
capacităţii pieţei de a r ăspunde sau nu a şteptărilor cetăţenilor. Pie ţele care r ăspund mai 
eficient cerin ţelor consumatorilor vor fi mai perf ormante din punct de vedere al 
competitivit ăţii şi al inovării şi vor fi în armonie cu via ţa şi obiectivele cet ăţenilor UE. 
Politica european ă de protec ţie a consumatorilor poate avea o contribu ţie important ă în 
mutarea accentului pe legiferar ea obiectivelor axate pe cet ăţeni. De asemenea, poate aborda 
eşecuri ale pie ţei care dăunează bunăstării consumatorului şi integrării sociale şi economice, 
prin garantarea accesul ui la servicii esen ţiale la pre ţuri abordabile. Poate furniza instrumentele 
de piaţă pentru a permite cet ăţenilor, în calitate de consumatori, s ă facă alegeri durabile în 
materie de protec ţia mediului. De asemenea, poate juca un rol în garantarea valorilor europene 
fundamentale de corectitudine, desc hidere, solidaritate, viabilitate şi transparen ţă şi difuzarea 
acestora la scar ă internaţională. 
Acest program este în mod cert ambi ţios pentru o politic ă relativ tân ără a UE. Dar 
instrumentele necesare exist ă. În perioada 2007-2013, politica de protec ţie a consumatorilor 
va putea sprijini foarte mult UE s ă facă faţă provocărilor reprezentate de cre ştere, locuri de 
muncă şi necesitatea reînnoirii leg ăturilor cu cet ăţenii.  
UE va şti dacă şi-a îndeplinit misiunea în m ăsura în care pân ă în anul 2013 poate demonstra în 
mod credibil tuturor cet ăţenilor UE c ă pot face cump ărături oriunde în UE, de la magazinul de 
la colţul străzii sau pe internet, având certitudinea c ă sunt proteja ţi în mod eficient, fie 
împotriva produselor periculoase, fie împotriva comercian ţilor necinsti ţi; de asemenea, va 
trebui să poată demonstra tuturor comercian ţilor cu am ănuntul, dar în special IMM-urilor, c ă 
pot vinde oriunde urmând un set unic de reguli simple. 
În aprilie 2005, Comisia a adoptat o strategie comun ă în materie de s ănătate şi protecţia 
consumatorilor pentru perioada 2007-20133. Pentru a r ăspunde cererii institu ţiilor interesate, 
Consiliul şi Parlamentul European, aceast ă strategie consolideaz ă şi mai mult strategia pentru 
politica de protec ţie a consumatorilor. O analiz ă a principalelor rezultat e ale Strategiei pentru 
politica de protec ţie a consumatorilor 2002-2006, împreun ă cu o evaluare a impactului, sunt 
prezentate în documentele de lu cru ale serviciului responsabil. 
2. I NTRODUCERE ŞI PROVOC ĂRI PRINCIPALE  
2.1. Pie ţe complexe, consumatori încrez ători 
Politica de protec ţie a consumatorilor se g ăseşte din ce în ce mai mult în centrul principalelor 
provocări cu care se confrunt ă cetăţenii, economia şi societăţile. Complexitatea pie ţelor cu 
amănuntul cre şte rolul consumatorilor Datorit ă acestui lucru, consum atorii au acum puteri mai 
mari în ceea ce prive şte administrarea propriilor afaceri. În timp de mul ţi dintre ei pot ob ţine 
avantaje, cei mai vulnerabili sunt mai slab dota ţi – iar cre şterea nivelului de consum al 
copiilor şi îmbătrânirea popula ţiei duc la cre şterea num ărului de clien ţi mai vulnerabili. Cu 
                                                 
3 „Pentru o s ănătate, securitate şi încredere sporit ă a cetăţenilor: o strategie pentru s ănătatea şi protecţia 
consumatorilor” COM(2005) 115. 
 
RO 4   RO toate acestea, nevoia noastr ă de încredere din partea consumatorilor, care s ă stimuleze 
economia, nu a fost niciodat ă atât de mare. 
Serviciile, în general şi serviciile liberalizate, în particular, trebuie s ă se dezvolte, deoarece 
liberalizarea electricit ăţii, a gazului, a po ştei şi a telecomunica ţiilor continu ă şi ea. Deşi se 
aşteaptă beneficii considerabile, tranzi ţia va pune dificult ăţi consumatorilor şi organismelor de 
reglementare dac ă se doreşte maximizarea bun ăstării consumatorilor. Produsele şi serviciile 
vor fi din ce mai mult interconectate. 
Revoluţia tehnologic ă adusă de Internet şi digitalizare va lua amploare şi mai mult. Factorul 
cheie este dezvoltarea internetului de band ă largă, care ar putea da un impuls semnificativ 
comerţului electronic. Comer ţul electronic (e-commerce) prezint ă un mare poten ţial de 
creştere a bun ăstării consumatorilor deoarece extinde  oferta de produse disponibile, 
stimuleaz ă concuren ţa prin pre ţuri şi creează noi pieţe. De asemenea, aduce noi provoc ări 
semnificative pentru clien ţi, întreprinderi şi protecţia consumatorilor. Mai ales, sl ăbeşte 
influenţa publicit ăţii şi a tehnicilor de comerciale clasice pe pie ţele de consum. Acest lucru va 
pune sub semnul întreb ării modurile tradi ţionale de reglementare, de autoreglementare şi de 
punere în aplicare. IMM-urile vor dispune de un acces mai di rect la consumatori, iar 
produsele şi serviciile vor fi din ce în ce mai personalizate. În schimb drepturile tradi ţionale 
ale consumatorilor vor fi din ce în ce mai pu ţin adaptate la era digital ă. 
Globalizarea produc ţiei va continua şi ea, având ca efect o cre ştere permanent ă a consumului 
de produse importate în UE. Comercian ţii vor vinde din ce în ce mai mult consumatorilor din 
UE produse provenite de oriunde din lume gra ţie comer ţului electronic. Astfel, cresc 
dificultăţile, dar şi nevoia de a asigura o supraveghere eficient ă a pieţei. 
2.2. Rolul politicii UE de protec ţie a consumatorilor 
Piaţa internă deţine potenţialul de a fi, în termeni economici, cea mai mare pia ţă cu amănuntul 
din lume. Politica UE de protec ţie a consumatorilor este prin urmare esen ţială pentru a face 
faţă schimbărilor men ţionate la punctul 2.1. Ea poate ab orda probleme pe care persoanele 
particulare nu au mijloacele s ă le rezolve. Garanteaz ă securitatea produselor şi serviciilor, 
precum şi corectitudinea şi transparen ţa pieţelor, astfel încât consumatorii s ă poată alege în 
cunoştinţă de cauză, iar comercian ţii necinsti ţi să fie exclu şi. Această politică poate oferi 
consumatorilor mijloacele necesare pentru a face alegeri ra ţionale şi pentru a- şi asuma 
responsabilitatea promov ării propriilor interese. Gra ţie încrederii consumatorilor în 
funcţionarea pie ţei interne, UE poate  deveni o destina ţie fiabilă pentru comer ţul electronic din 
restul lumii. 
Rolul UE în gestionarea acestor schimb ări va continua s ă crească. Piaţa internă rămâne 
contextul fundamental pe ntru politica de protec ţie a consumatorilor. Aceast ă politică este de 
asemenea esen ţială pentru o func ţionare mai bun ă a pieţei interne. Extinderile din 2004 şi 
2007 ale pie ţei interne au adus cu sine noi provoc ări specifice. Dezvoltarea pie ţelor deschise 
şi adoptarea normelor de protec ţie a consumatorilor fiind relativ recente în aceste state 
membre, drepturile şi obligaţiile prevăzute de politica UE de protec ţie a consumatorilor sunt 
mai puţin ancorate în comportament ul consumatorilor, al agen ţiilor de control şi al 
întreprinderilor.  
Pieţele cu am ănuntul rămân puternic fragmentate de-a lungul frontierelor na ţionale, de şi 
pentru un num ăr din ce în ce mai mare de sectoare, cum ar fi spre ex. transportul aerian şi 
muzică, nu mai exist ă obstacole tehnologice pentru o pia ţă UE cu am ănuntul integrat ă. 
 
RO 5   RO Aşadar, exist ă potenţial pentru consolidarea pie ţelor cu am ănuntul la nivelul UE. Deschiderea 
pieţelor cu am ănuntul transfrontaliere este factorul cheie pe ntru valorificarea poten ţialului 
pieţei interne cu am ănuntul. Pe m ăsură ce comer ţul transfronta lier se dezvolt ă ca o alternativ ă 
credibilă la pieţele interne, consumatorii dispun de o palet ă mai largă de alegere, iar pie ţele 
naţionale sunt supuse unei concuren ţe mai mari. „Efectul integr ării” nu înseamn ă că toţi sau 
aproape to ţi consumatorii trebuie s ă-şi facă cumpărăturile peste hotare. Experien ţa Comisiei 
privind înl ăturarea obstacolelor pentru vânz ările transfrontaliere de vehicule noi arat ă că este 
suficient ca achizi ţiile transfrontaliere s ă fie o alternativ ă credibilă pentru ca pe pie ţele 
naţionale concuren ţa să fie mai acerb ă.  
Există unele semne c ă piaţa cu amănuntul transfrontalier ă evolueaz ă în cadrul UE. În 2006, 
26% dintre consumatori au f ăcut cel pu ţin o achizi ţie transfrontalier ă în cursul ultimelor 
douăsprezece luni, fa ţă de 12% în 20034. Comerţul electronic devine un canal de vânz ări din 
ce în ce mai popular: în 2006, 27% dintre to ţi consumatorii au f ăcut o achizi ţie pe internet, dar 
numai 6% au f ăcut acest lucru dintr-o alt ă ţară. 50% dintre consumatorii având conexiune 
internet la domiciliu au f ăcut o achizi ţie pe internet, dar numai 12% au f ăcut acest lucru dintr-
o altă ţară. 57% dintre comercian ţii cu amănuntul din UE (în majori tate IMM-uri) vând pe 
internet, iar 49% dintre  ei ar fi gata s ă vândă în cel pu ţin o altă ţară din UE5. Însă numai 29% 
fac acest lucru. Pentru serviciile financiare, cifrele sunt şi mai elocvente: 26% dintre 
consumatori au achizi ţionat un serviciu financiar la distan ţă de un vânz ător sau furnizor cu 
sediul în ţara lor de ba ştină, dar numai 1% au f ăcut acest lucru dintr-o alt ă ţară. Aceste cifre 
arată nevoia unor ac ţiuni destinate s ă crească nivelul de încredere al consumatorilor în pia ţa 
internă cu amănuntul.  
Obstacolele pentru o veritabil ă piaţă internă cu amănuntul sunt numeroase, iar ele ţin atât de 
lipsa de încredere, cât şi de reglementare. Politica na ţională de protec ţie a consumatorilor nu 
poate rezolva de una singur ă aceste probleme. S-au luat deja m ăsuri împotriva celor mai 
importante dintre ele: directiva privind practicile comerciale neloiale6, regulamentul privind 
cooperarea în domeniul protec ţiei consumatorilor7 şi reţeaua de centre europene ale 
consumatorilor8 constituie un bun început. De asemenea, moneda euro a fost foarte util ă 
pentru consumatori ajutându-i pe ace ştia să compare pre ţurile între ţări. Cu toate acestea, mai 
rămân obstacole semnificative, mai ales în domeniul contractelor şi căilor de recurs ale 
consumatorilor. 
Tratatul prevede de asemenea integrarea inte reselor consumatorilor în toate politicile UE. 
Potrivit comunic ării Comisiei privind analiza pie ţei unice, consumatorii ar trebuie s ă deţină un 
loc mai important în proces ul de elaborare a tuturor politicilor legate de pia ţa unică.  
                                                 
4 Eurobarometrul speci al nr. 252 „Protec ţia consumatorilor pe pia ţa intern ă”, 
http://ec.europa.eu/consumers/topics/eurobarometer_09-2006_en.pdf 
5 Eurobarometrul Flash nr. 186 „Atitudinile întreprinderilor fa ţă de vânzările transfrontaliere şi protecţia 
http://ec.europa.eu/consumers/topics/flash_eb_186_ann_report_en.pdf 
6 Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile 
comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe pia ţa internă faţă de consumatori (Jurnalul Oficial L 149, 
11.6.2005, p. 22). 
7 Regulamentul (CE) nr. 2006/2004  al Parlamentului European şi al Consiliului din 27 octombrie 2004 
privind cooperarea între autorit ăţile naţionale responsabile cu punerea în aplicare a legisla ţiei privind 
protecţia consumatorilor (Jurnalul Oficial L 364 , 9.12.2004, p. 1). 
8 http://ec.europa.eu/consumers/re dress/ecc_network/index_en.htm 
 
RO 6   RO 3. O BIECTIVE  
În perioada 2007-2013, politica de protec ţie a consumatorilor va putea  sprijini foarte mult UE 
să facă faţă dublei provoc ări reprezentate de cre ştere şi locuri de munc ă, pe de o parte şi 
necesitatea reînnoirii leg ăturilor cu cet ăţenii, pe de alt ă parte. Comisia va avea trei obiective 
majore în aceast ă perioadă: 
• Să dea mai mult ă putere consumatorilor din UE. Consumatorii de ţinând acum 
controlul, cet ăţenii pot ob ţine avantaje, iar concuren ţa poate cre şte în mod 
semnificativ. Consumatorii responsabiliza ţi au nevoie de alegeri veritabile, de 
informaţii exacte, de o pia ţă transparent ă şi de încredere bazat ă pe o protec ţie 
eficientă şi drepturi solide; 
• Să crească bunăstarea consumatorilor din UE din punct de vedere al pre ţurilor, 
alegerilor, calit ăţii, diversit ăţii, accesibilit ăţii şi securit ăţii. Bunăstarea 
consumatorilor este un pilon central al pie ţelor performante. 
• Să protejeze consumatorii în mod eficient împotriva riscurilor şi a amenin ţărilor 
pe care ace ştia nu le pot preveni ca persoane pa rticulare. Un nivel ridicat de 
protecţie împotriva acestor amenin ţări este esen ţial pentru încrederea 
consumatorilor. 
Astfel, obiectivul Comisiei  este de a realiza pân ă în 2013 o pia ţă internă mai integrat ă şi mai 
eficientă, în special în sectorul pie ţei cu amănuntul. Consumatorii vor beneficia în mod egal 
de un nivel ridicat de în credere în produse, agen ţi comerciali, tehnologii şi metode de vânzare 
pe pieţele cu am ănuntul de pe teritoriul UE, bazat în mod egal pe un nivel ridicat de protec ţie. 
Pieţele consumatorilor vor fi competitive, deschise, transparente şi echitabile. Produsele şi 
serviciile vor fi sigure. Consumat orii vor avea acces la servicii esen ţiale la pre ţuri rezonabile. 
Agenţii comerciali, îns ă în mod special IMM-urile, vor putea s ă comercializeze şi să vândă 
pur şi simplu produse consumatorilor pe teritoriul UE.  
În vederea realiz ării acestor trei obiective, Comisia se  va orienta cu ajutorul articolelor 
relevante din Tratat care sunt de asemenea reflectate în obiectivele opera ţionale ale noului 
program financiar în domeniul protec ţiei consumatorilor pent ru perioada 2007-20139 care 
stabileşte cadrul legal pentru cheltuielile privind protec ţia consumatorilor în UE pe durata 
perioadei reglementate de aceast ă strategie: 
(a) Să asigure un nivel ridicat de protec ţie a consumatorilor printr-un cadru legal 
simplu, prin îmbun ătăţirea informa ţiilor, a consult ării şi a reprezent ării 
intereselor consumatorilor.  
(b) Să asigure aplicarea eficient ă a regulilor, în specia l prin cooperarea în 
domeniul controlului aplic ării legisla ţiei, prin informare, educa ţie şi căi de 
recurs. 
Deşi resursele financiare aferente protec ţiei consumatorilor sunt limitate, programul ofer ă o 
gamă de instrumente diferite pentru a sprijini priorit ăţile stabilite mai jos, în special cu privire 
la controlul aplic ării legislaţiei privind protec ţia consumatorilor, la informare şi la educa ţie.  
                                                 
9 Decizia 1926/2006/CE din 18 decembrie 2006 (JO L 404 din 30.12.2006, p.39). 
 
RO 7   RO 4. P RIORITĂŢI 
Aceste obiective reflect ă un nivel ridicat de adaptare la obiectivele stabilite de UE privind 
protecţia consumatorilor. Perioada 2007-2013 va cunoa şte totuşi o schimbare a ritmului de 
evoluţie faţă de trecut şi priorităţi de acţiune diferite. În mod special, politica UE de protec ţie 
a consumatorilor va interac ţiona mai îndeaproape cu alte politici şi la nivelul UE. Se va 
urmări cooperarea mult mai strâns ă cu statele membre, reflectând astfel interdependen ţa 
ascendent ă dintre politicile UE de protec ţie a consumatorilor şi, respectiv, politicile na ţionale 
din domeniu. Au existat sugest ii referitoare la faptul c ă împrejurările privind consumatorii din 
cele 12 noi state membre necesit ă adoptarea unei stra tegii complet diferite10. În consult ările 
sale privind prezentul document, Comisia a constatat c ă această părere nu este foarte 
răspândită. Pentru a atinge obiectivele stab ilite mai sus, politica european ă de protec ţie a 
consumatorilor se va concentra pe urm ătoarele domenii prioritare: 
O mai bun ă monitorizare a pie ţelor consumatorilor şi a politicilor na ţionale de protec ţie a 
consumatorilor  
O mai bun ă legiferare şi necesitatea reînnoirii leg ăturilor cu cet ăţenii, contureaz ă necesitatea 
unei mai mari dezvolt ări a instrumentelor şi a indicatorilor de monitorizare în scopul evalu ării 
funcţionalităţii pieţei din perspectiva consumatorilo r. Factorii de decizie politic ă trebuie s ă 
dobândeasc ă o înţelegere mai aprofundat ă a comportamentului consumatorilor pentru a 
propune m ăsuri îmbun ătăţite. Sunt necesare instrumente în vederea monitoriz ării pieţelor din 
perspectiva indicatorilor fundamentali, precum siguran ţa, satisfac ţia, preţurile şi plângerile, 
dar şi în vederea unei mai bune monitoriz ări a integr ării pe pia ţa internă a comer ţului cu 
amănuntul şi a eficien ţei politicilor na ţionale în materie de protec ţie a consumatorilor. Pentru 
a reflecta contribu ţia semnificativ ă a politicii na ţionale de protec ţie a consumatorilor la 
competitivitate, politica privind protec ţia consumatorilor ar trebui recunoscut ă la punerea în 
aplicare a Strategiei de la Lisabona la nivel UE şi la nivel na ţional. Factorii de decizie politic ă 
şi autorităţile responsabile de punerea în aplicare a politicii de concuren ţă şi de protec ţie a 
consumatorilor  la nivel UE şi la nivel na ţional ar trebui s ă coopereze mai strâns pentru a- şi 
putea îndeplini obiectivele comune de protejare a bun ăstării consumatorilor. 
O mai bun ă legiferare privind protec ţia consumatorilor  
Legile existente la nivel UE privind protec ţia consumatorilor garanteaz ă protecţia 
fundamental ă a consumatorilor în toate statele membre . În multe state, aceste legi reprezint ă 
piatra de temelie a politicilor na ţionale în materie de protec ţie a consumatorilor. Cu toate 
acestea, contribu ţia UE nu cunoa şte o răspândire larg ă printre consumatori, de şi este o 
realitate în via ţa cotidian ă a acestora. De exemplu, un total de 15% dintre consumatori au 
returnat un produs cu defecte în primele doisprezece luni11, acesta fiind un drept garantat de 
legile europene. Legile europene sunt de asemenea tot mai prost adaptate la revolu ţia 
economic ă digitală de pe pia ţa bunurilor, a serviciilor şi a canalelor de distribu ţie în comer ţul 
cu amănuntul. Comisia a lansat re cent o consultare major ă12. 
                                                 
10 Rezolu ţia Parlamentului European din 15 decembrie 2005 privind promovarea şi protecţia intereselor 
consumatorilor în noile state membre. 
11 Eurobarometrul special, 252 „Protec ţia consumatorilor pe pia ţa intern ă”, 
http://ec.europa.eu/consumers/topics/eurobarometer_09-2006_en.pdf 
12 COM(2006) 744 CARTEA VERDE privind revizuirea acquis-ului privind protec ţia consumatorilor. 
 
RO 8   RO Majoritatea dispozi ţiilor comunitare privind protec ţia consumatorilor în UE sunt fondate pe 
principiul „armoniz ării minime”. Legisla ţia recunoa şte explicit dreptul statelor membre de a 
aplica reguli mai stricte impuse de pragul-limit ă stabilit de dreptul comunitar. Aceast ă 
abordare a fost întru totul justificat ă pe vremea când drepturile c onsumatorilor variau foarte 
mult de la un stat la altul şi când comer ţul electronic nu exista înc ă. Strategia precedent ă13 
prevedea o nou ă abordare fondat ă pe principiul „armoniz ării totale”. Aceasta înseamn ă pur şi 
simplu că, în vederea consolid ării pieţei interne şi a protejării consumatorilor, legisla ţia nu ar 
trebui, dat fiind domeniul s ău de aplicare, s ă lase statelor membre libertatea de a adopta 
măsuri suplimentare la nivel na ţional.  
Cartea verde a Comisiei, recent publicat ă, propune trei op ţiuni principale: armonizarea total ă, 
posibil completat ă de la caz la caz printr-o clauz ă de recunoa ştere reciproc ă cu privire la 
anumite aspecte care nu fac obiectul unei armoniz ări totale; armonizarea minim ă cu 
prevederea unei clauze de recunoa ştere reciproc ă; armonizarea minim ă cu prevederea 
principiului referitor la ţara de origine.  
În viitor, fiecare problem ă de reglementare şi solicitarea de propuneri, vor continua s ă fie 
judecate în func ţie de propriile merite şi de ansamblul instrumentelor de reglementare luate în 
considerare. Dac ă propunerile legislative sunt identificate ca fiind solu ţia adecvat ă, Comisia 
va acorda probabil prioritate armoniz ării totale a regulilor privind protec ţia consumatorilor la 
un nivel ridicat care s ă corespund ă acestei cerin ţe. De asemenea, Comisia va realiza o 
evaluare riguroas ă a impactului oric ăror propuneri legislative şi va colabora îndeaproape cu 
părţile interesate pentru a în ţelege pe deplin impactul diferitelor op ţiuni existente şi de a 
ajunge la un acord privind calea ce trebuie adoptat ă, astfel încât politica de protec ţie a 
consumatorilor s ă devină un model pentru „o mai bun ă legiferare”.  
Alegerea cu care se confrunt ă Uniunea nu las ă loc de interpret ări: dacă intenţionează să-şi 
atingă obiectivele în materie de cre ştere şi locuri de munc ă, are nevoie de o pia ţă internă 
eficientă. O bună funcţionare a pie ţei interne necesit ă armonizarea anum itor aspecte. Îns ă 
armonizarea nu este posibil ă fără voinţa statelor membre de a a- şi adapta anumite practici şi 
reguli. În acela şi timp, Comisia nu va încuraja o curs ă contra cronometru. Va face mereu 
eforturi pentru a atinge un nivel ridicat de protec ţie. 
Sporirea metodelor de aplicare a legisla ţiei şi a căilor de recurs  
Strategia anterioar ă a pus puternic accentul pe controlul aplic ării legisla ţiei, iar acest accent va 
fi menţinut în continuare. Punerea în aplic are a dreptului consumatorilor necesit ă intervenţia 
mai multor p ărţi: consumatorii; agen ţii comerciali, mass-media, ONG-urile consumatorilor, 
organismele de autoreglementare şi autorităţile publice. Ac ţiunea se va concentra pe 
realizarea proiectelor deja ini ţiate, completarea deficien ţelor care au r ămas şi asigurarea unei 
bune coordon ări şi coerenţe. De asemenea, Comisia va ve rifica eficacitatea sistemelor 
naţionale privind controlul legisla ţiei prin intermediul sondajelor şi al altor instrumente. 
Consumatori mai bine informa ţi şi educaţi 
UE poate contribui cu o valoare ad ăugată semnificativ ă la eforturile na ţionale, regionale şi 
locale de a informa şi educa consumatorii, printr-o cooperare strâns ă cu statele membre.  
                                                 
13 Strategia în domeniul politicii de protec ţie a consumatorilor 2002-2006 (COM(2002) 208). 
 
RO 9   RO Poziţionarea consumatorilor în centrul altor politici şi reglement ări ale UE  
Consumatorii sunt direct viza ţi de multe politici ale UE, cum sunt cele referitoare la pia ţa 
internă, la întreprinderi, la servicii financiare, transport, concuren ţă, energie şi comerţ. S-au 
înregistrat progrese în procesul de integrare a intereselor consumatorilor, în special în ceea ce 
priveşte siguran ţa produselor, transportul, telecomunica ţiile, energia şi concuren ţa. Obiectivul 
pentru viitor este de a construi pe baza acestor realiz ări pentru a permite o mai bun ă 
sistematizare a integr ării intereselor consumatorilor.  
Trebuie abordate dou ă teme mari. În primul rând, în timp ce liberalizarea principalelor servicii 
va aduce avantaje considerabile pentru majoritatea consumatorilor, trebuie men ţinute clauzele 
de salvgardare pentru cei, pu ţini la num ăr, în cazul c ărora nu func ţionează mecanismele 
pieţei. Un acces universal la principalele servicii la un pre ţ accesibil este indispensabil atât 
pentru o economie modern ă şi flexibilă, cât şi pentru integrarea social ă. A arăta că nici un 
consumator nu este uitat va contribui, de asemenea, la men ţinerea sprijinului politic în 
favoarea liberaliz ării. În al doilea, m ăsurile de liberalizare la nivelul UE trebuie s ă se 
concentreze cu prec ădere asupra monitoriz ării principalelor pie ţe de consum pentru a garanta 
rezultate pozitive pentru consumatori. În sfâr şit, principalele servicii trebuie s ă ofere, de 
asemenea, garan ţii mai mari în ceea ce prive şte transparen ţa pieţelor, precum si mecanisme 
mai bune în materie de reclama ţii şi de căi de atac. 
5. A CŢIUNI 
Deşi aceste priorit ăţi sunt specifice politicii de protec ţia a consumatorilor a UE , o evaluare a 
impactului strategiei anterioare14 asupra politicilor na ţionale de protec ţie a consumatorilor 
arată că există numeroase aspecte în care acestea se suprapun. Pentru a asigura o coordonare 
strânsă cu politicile de protec ţie a consumatorilor, Re ţeaua privind politica de protec ţie a 
consumatorilor existent ă, compusă din înalţi funcţionari în domeniul  politicii de protec ţie a 
consumatorilor va constitui un forum pentru coordonarea şi elaborarea politicilor.  
5.1. O mai bun ă monitorizare a pie ţelor de consum şi a politicilor na ţionale de 
protecţie a consumatorilor 
O serie de noi instrumente sunt necesare pentru  punerea în func ţiune a unei monitoriz ări a 
pieţei interne axate asupra consumatorilor. Se vor elabora indicatori şi statistici în urm ătoarele 
domenii: nivelul vânz ărilor transfrontaliere c ătre consumatorul final; convergen ţa/divergen ţa 
preţurilor, respectarea legisla ţiei, încrederea, reclama ţiile consumatorilor, pre ţurile, 
accesibilitatea şi satisfacţia. De asemenea, se va lucr a asupra unei mai bune cunoa şteri a 
comportamentului  consumatorilor, în special de a în ţelege cât de ra ţionali sunt consumatorii 
în practică şi cum îi afecteaz ă noile tehnologii şi practici comerciale. 
Al şaptelea Program-cadru pentru cercetare şi dezvoltare tehnologic ă va fi folosit, de 
asemenea, pentru a în ţelege mai bine comportamentul u tilizatorilor. În ceea ce prive şte 
interesele economice ale consumatorilor şi siguranţa produselor, precum şi alimenta ţia şi 
sănătatea, se preconizeaz ă acţiuni de cercetare şi planuri de finan ţare pentru a reduce 
fragmentarea activit ăţilor de cercetare în domeniul ştiinţei privind comportamentul 
consumatorilor, regrupând discipline precum economia, ştiinţele sociale şi cognitive. 
                                                 
14 http://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm 
 
RO 10   RO Consolidarea acestei discipline de sine st ătătoare va ajuta Comisia s ă elaboreze politici şi 
reglement ări mai bune într-o serie de dom enii comunitare pe baza unei în ţelegeri mai 
empirice a comportamentului consumatorilor. 
De asemenea, se va pune în practic ă o monitorizare mai sistematic ă a politicilor na ţionale de 
protecţie a consumatorilor, bazat ă pe indicatori de referin ţă. În toate domeniile politicilor 
comunitare, Comisia va c ăuta să dezvolte cercetarea axat ă pe consumatori, statisticile şi 
colectarea datelor, acordând o aten ţie special ă politicii comunitare în materie de statistici şi 
cercetare, acolo unde exist ă o lipsă acută de activit ăţi de cercetare şi statistici axate pe 
consumatori şi pe cerere. 
În domeniul siguran ţei produselor, principala prio ritate va fi sistemul de  colectare a datelor, la 
scara UE, privind accidentele şi leziunile  legate de produse şi servicii: ameliorarea bazei de 
date privind riscurile legate de siguran ţa produselor şi a serviciilor; ameliorarea metodelor de 
colectare şi analiză a datelor armonizate; şi proiectul de cercetare comun ă existent EIS-
Chemrisks (Sistemul european de informa ţii privind „riscurile legate de substan ţele chimice 
provenite din produse/articole de consum”). 
5.2. O legiferare mai bun ă privind protec ţia consumatorilor 
Revizuirea în curs este destinat ă să modernizeze normele comunitare privind consumatorii, s ă 
simplifice şi să amelioreze cadrul normativ at ât pentru întreprinderi, cât şi pentru 
consumatori. Primele concluzii ale Comisiei şi opţiunile posibile sunt expuse în Cartea verde 
privind revizuirea acquis-ului în domeniul protec ţiei consumatorilor , adoptat ă la 
8 februarie 2007. Dac ă primele concluzii se confirm ă, Comisia va formula propuneri în 2008. 
Aceste propuneri vor reprezenta, de asemenea, primele rezultate ale activit ăţilor Comisiei 
asupra unui cadru de referin ţă comun pentru dreptul contractual european. 
Comisia va aborda, de asemenea, problem e specifice directivelor speciale. Pân ă în prezent, 
Comisia a identificat o serie de probleme lega te de produsele de turism pe termen lung, care 
trebuie rezolvate urgent; se va înainta o propunere de modificare a directivei privind 
utilizarea pe durat ă limitată a bunurilor imobile15 („timeshare”) în 2007. Vor continua 
activităţile pentru a asigura adoptarea propunerii16 pentru o nou ă directivă privind creditele 
de consum . Comisia va prezenta un raport privind Directiva 2002/65/CE privind 
comercializarea la distan ţă a serviciilor financiare de consum17.  
Comisia va prezenta un raport în 2007 referitor la aplicarea directivei privind siguran ţa 
generală a produselor18 (DSGP) care reglementeaz ă: ameliorarea trasabilit ăţii produselor; 
funcţionarea supravegherii pie ţei; activit ăţile de standardizare; şi măsurile de interdic ţie 
comunitar ă. „Noua abordare” a reglement ărilor în domeniul siguran ţei produselor şi DSGP au 
consolidat semnificativ importan ţa standardelor  ca instrument legislativ. Prin urmare, 
susţinerea durabil ă a Asocia ţiei europene pentru coordonarea reprezent ării consumatorilor în 
                                                 
15 Directiva 94/47/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 26 octombrie 1994 privind protecia 
dobânditorilor în ceea ce privete anumite aspecte al e contractelor privind dobândirea dreptului de 
folosină pe durată limitată a bunurilor imobile (JO L 280, 29.10.1994, p. 83). 
16 COM(2005) 483. 
17 Directiva 2002/65/CE privind comercializarea la distan ţă a serviciilor financiare de consum din 
23.9.2002 (JO L 271, 9.10.2002, p. 16). 
18 Directiva 2001/95/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 3 decembrie 2001 privind siguran ţa 
generală a produselor (JO L 11, 15.1.2002, p. 4). 
 
RO 11   RO standardizare (ANEC) este esen ţială pentru asigurarea particip ării consumatorilor în procesul 
de standardizare. De asemenea, Comisi a va face eforturi pentru a garanta c ă interesul 
consumatorilor este reprezentat în standardizarea interna ţională.  
Organizaţiile europene de consumatori trebuie s ă aibă posibilitatea şi capacitatea de a 
contribui la ini ţiativele europene care îi vizeaz ă pe consumatori. Prin urmare, Comisia va 
continua s ă cofinanţeze funcţionarea organizaţiilor europene de consumatori . Grupul 
consultativ european al consumatorilor  (GCEC)19 va continua s ă fie, pentru Comisie, 
principalul forum de consultare a organiza ţiilor de consumatori na ţionale şi europene, creând 
totodată grupuri de utilizatori şi de discu ţii specializate, cum sunt grupul de utilizatori FIN-
USE şi subgrupurile GCEC consacrate finan ţelor şi concuren ţei. 
Mişcarea consumatorilor difer ă semnificativ în statele UE, atât în ceea ce prive şte amploarea, 
cât şi structura şi capacitatea lor. Prin urmare, Comisia va continua s ă sprijine organiza ţiile 
naţionale de consumatori, în speciale cel e din noile state membre, asigurându-le formare  în 
principalele domenii de competen ţă (management, lobbying sau legisla ţia privind 
consumatorii), dar şi în subiecte mai specializ ate. Aceste sesiuni de formare vor continua s ă se 
organizeze pe o baz ă multilateral ă. O mişcare de consumatori puternic ă la nivel na ţional este 
esenţială atât pentru o mi şcare puternic ă european ă, cât şi pentru buna func ţionare a pie ţelor 
naţionale. În cadrul monitoriz ării politicilor na ţionale de protec ţie a consumatorilor, Comisia 
va acorda o aten ţie special ă politicilor na ţionale care vizeaz ă mişcarea consumatorilor, în 
special în statele membre unde aceasta este cea mai slab ă.  
5.3. Ameliorarea controlului aplic ării şi a căilor de recurs 
Punerea în aplicare şi controlul aplic ării 
Comisia va continua s ă lucreze împreun ă cu statele membre pentru  a transpune în termenul 
cuvenit şi în mod uniform directiva privind practicile comerciale neloiale .  
Cooperarea între autorit ăţile publice responsabile de ap licarea normelor privind protec ţia 
consumatorilor şi siguranţa produselor  este esen ţială pentru func ţionarea pie ţei interne. Se 
va continua dezvoltarea sistemului de supraveghere a pie ţei şi a sistemului de avertizare 
rapidă („RAPEX”), având în vedere cre şterea num ărului de cazuri notificate (67 de notific ări 
în 2003, 701 în 2005). Se va continua dezvo ltarea instrumentului  care permite agen ţilor 
economici s ă notifice produsele periculoas e. Comisia va continua s ă promoveze Re ţeaua 
europeană pentru siguran ţa produselor şi să cofinanţeze acţiuni comune între autorit ăţile de 
control al aplic ării pentru a iden tifica cele mai bune practici în  sistemul existent de 
supraveghere a pie ţei. 
Aplicarea noului regulament privind Cooperarea pentru protec ţia consumatorilor (CPC) 
va aduce o schimbare semnificativ ă a modului în care autorit ăţile însărcinate cu aplicarea 
acestuia vor coopera între acestea şi cu Comisia. Principala provocare în urm ătorii ani este 
aceea de a garanta c ă măsurile semnificative luate deja la nivel legislativ, institu ţional şi 
administrativ sunt puse în aplicare în mod eficient şu duc la o cooperare efectiv ă pe teren, în 
beneficiul consumatorilor şi societăţilor merituoase.  
                                                 
19 http://ec.europa.eu/consumers/cons_org/associations/committ/index_en.htm 
 
RO 12   RO Căi de recurs  
Dacă se doreşte încrederea consumatorilor astfel încât ace ştia să efectueze achizi ţii în afara 
frontierelor propriului stat membru şi să beneficieze astfel de avantajele pie ţei interne, 
acestora trebuie s ă li se acorde garan ţii astfel încât ace ştia, în cazul în care apar probleme, s ă 
aibă la dispozi ţie căi de recurs  eficace. Litigiile consumatorilor necesit ă mecanisme adaptate, 
care să nu presupun ă costuri şi întârzieri dispropor ţionate în raport cu valoarea în cauz ă.  
Comisia va consolida monitorizarea şi încurajarea utiliz ării recomand ărilor existente20, care 
stabilesc o serie de garan ţii minime pentru dispozitivul Soluţionării Alternative a Litigiilor 
(SAL) .  
Directiva privind acţiunile în încetare  a stabilit o procedur ă comună, prin care s ă se permit ă 
organismelor consumatorilor s ă pună capăt practicilor ileg ale care prejudiciaz ă interesul 
colectiv al consumatoril or, oriunde pe teritoriul UE. Comisi a va prezenta un  raport privind 
directiva în cauz ă21 în cursul anului 2007 şi va lansa o c onsultare public ă privind inciden ţa 
acesteia. Comisia va realiza un studiu al situa ţiei. Aceasta va lua în considerare posibilitatea 
de a interveni în ceea ce prive şte mecanismele de recurs colectiv  pentru consumatori, atât în 
cazul înc ălcării normelor de protec ţie a consumatorilor, cât şi în cazul înc ălcării normelor 
antitrust, în conformitate cu Ca rtea verde din anul 2005 privind ac ţiunile private care 
cauzează prejudicii. 
5.4. Consumatori mai bine informa ţi şi corect educa ţi 
Reţeaua Centrelor Europene pentru Consumatori  (ECC-Net) urm ăreşte să consolideze 
încrederea consumatorului, furnizând cet ăţenilor informa ţii privind drepturile acestora în 
calitate de consumatori şi facilitând accesul la c ăile de recurs, în c azuri de controverse 
transfrontaliere. Comisia va continua cofinan ţarea şi administrarea re ţelei menţionate mai sus 
împreună cu statele membre şi va institui centre ale acesteia în fiecare stat membru. 
Se va duce la bun sfâr şit ciclul campaniilor de informare  în noile state membre, destinate s ă 
sensibilizeze opinia public ă asupra drepturilor consumatorilor şi a rolului ONG-urilor 
consumatorilor.  
Comisia va multiplica num ărul de exemplare ale Agendei şcolare europene şi va include alte 
teme de interes pentru tineri, în special aceea a consumului durabil. Comisia va încuraja 
dezvoltarea unor noi module de formare pentru adul ţi şi le va actualiza pe cele existente22, 
astfel încât s ă trateze chestiunile fundamentale privind protec ţia consumatorilor. Aceasta va 
favoriza dezvoltarea de cursuri de  formare modulare de calitate, privind chestiuni legate de 
protecţia consumatorilor, de nivel postuniversitar.  
Consumatori informa ţi şi care dispun de drep turi pot recurge mai u şor la schimb ări în modul 
propriu de via ţă şi în modul de consum, contribu ind astfel la ameliorarea st ării de sănătate, la 
                                                 
20 Recomandarea 98/257/CE a Consiliului din 30 martie 1998 privind principiile aplicabile organismelor 
responsabile pentru re zolvarea extrajudiciar ă a litigiilor consumatorilor (JO L 115 din 17.4.1998 p. 31) 
Recomandarea 2001/310/CE a Comisiei din 4 aprilie 2001 privind principiile aplicabile organismelor 
extrajudiciare îns ărcinate cu solu ţionarea mutual ă a disputelor consumatorilor (JO L 109 din 19.4.2001, 
p. 56). 
21 Directiva 98/27/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 19 mai 1998 privind ac ţiunile în 
încetare referitoare la protec ţia intereselor consumatorilor (JO 166, 11.6.1998, p. 51). 
22 www.dolceta.eu  
 
RO 13   RO un mod de via ţă mai durabil, precum şi la o economie cu emisii sc ăzute de carbon. 
Consumatorii joac ă un rol esen ţial în aspectele privind provoc ările ecologice, precum 
schimbările climatice, poluarea apei şi a aerului, amenaj ările teritoriului şi producerea 
deşeurilor. Protec ţia mediului şi lupta împotriva schimb ărilor climatice necesit ă o mai bun ă 
informare în anumite domenii, precum cel energetic şi cel al transporturilor, în care ac ţiunile 
consumatorilor pot avea consecin ţe concrete. 
5.5. Situarea consumatorilor în  centrul altor politici şi legislaţiei comunitare 
Reexaminarea pie ţei unice a pus în eviden ţă necesitatea lu ării de măsuri în sectorul serviciilor 
financiare cu am ănuntul. Ancheta sectorial ă recentă a Comisiei23 a indicat, de asemenea, c ă 
piaţa serviciilor bancare cu am ănuntul este în continuare fragmentat ă şi că obstacolele în calea 
concurenţei persist ă. Comisia va adopta o Carte verde privind serviciile financiare cu 
amănuntul şi o Carte alb ă privind creditele ipotec are. Aceasta va analiza obstacolele pe care le 
întâlnesc consumatorii la deschide rea, închiderea unui cont ban car sau la trecerea de la un 
cont bancar la altul şi va aborda chestiuni privind concuren ţa în sectorul serviciilor bancare cu 
amănuntul.  
Obiectivul Comisiei este  garantarea faptului c ă politica serviciilor de interes general (SIG) 
se armonizeaz ă cu măsuri adecvate privind protec ţia consumatorilor. Aceasta va asigura, 
acolo unde este necesar, protec ţia serviciilor universale la nivel comunitar şi naţional. În 
următoarea sa comunicare privind Se rviciile de Interes General (SIG), Comisia va aborda 
aspectul punerii în aplicare a drepturilor orizont ale ale consumatorilor în  Serviciile de Interes 
General. Aceasta va continua s ă pună în drepturi şi să protejeze consumatorii în cadrul 
legislaţiei sectoriale privind SIG.  
Comisia va extinde drepturile pasagerilor din sectorul avia ţiei la alte mijloace de transport, 
îndeosebi la pasagerii cu mobilitate redus ă. De asemenea, aceasta va adopta o cart ă a 
consumatorilor în sectorul energetic.  
Comisia va dezvolta o mai bun ă coordonare a preocup ărilor şi priorităţilor diferitelor politici 
referitoare la protec ţia consumatorilor în afara sectorului  alimentar (de exemplu, consumatori, 
sănătate, întreprinderi şi industrie, mediu, transporturi) şi la securitate (de exemplu, 
transportul aerian). 
Cu GCEC, Comisia va continua s ă garanteze participarea consumat orilor la toate grupurile de 
lucru pertinente, partic ipare care, în principiu, va fi rambursat ă de fiecare dintre direc ţiile în 
cauză. De asemenea, Comisia va analiz a moduri de implicare mai activ ă a celor interesa ţi de 
politica de protec ţie a consumatorilor în consult ări organizate în alte domenii politice ale UE 
cu efect semnificativ asupra consumatorilor24. Fiecare serviciu al Comisiei a c ărui acţiune are 
un interes semnificativ pentru consumatori va numi un consilier responsabil de rela ţiile cu 
consumatorii , după modelul Direc ţiei Generale pentru Concuren ţă, în scopul între ţinerii 
legăturii cu cei interesa ţi de protec ţia consumatorilor şi al garant ării că în fiecare domeniu 
politic sunt strânse dovezile necesare pentru a monitoriza impactul politicilor asupra consumatorilor.  
                                                
 
23 http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/o thers/sector_inquiries/financial_services 
24 Aceast ă implicare a p ărţilor interesate în procesul de elaborare a politicilor este de asemenea o 
component ă a Cărţii Verzi privind Ini ţiativa European ă pentru Transparen ţă (COM(2006) 194). 
 
RO 14   RO 5.6. Cre şterea protec ţiei consumatorilor din UE pe pie ţele interna ţionale 
Este în interesul comun al autorit ăţilor de reglementare şi celor de control din întreaga lume s ă 
coopereze pentru a identifica orice produse nesigure  şi riscuri şi pentru a realiza o evaluare a 
riscurilor. În 2005, Comisia a încheiat acor duri de cooperare cu Comisia american ă de 
securitate a produselor de consum şi Administra ţia general ă a controlului calit ăţii, inspecţiei şi 
carantinei din Republica Popular ă Chineză în domeniul siguran ţei produselor de consum. 
Comisia va înt ări cooperarea cu autorit ăţile americane şi chineze pe baza acordurilor existente 
şi va încerca, dac ă este necesar, s ă elaboreze noi acorduri.  
Dezvoltarea comer ţului electronic înseamn ă libertate de ac ţiune la nivel interna ţional pentru 
comercian ţii necinsti ţi. Regulamentul CPC prevede acorduri interna ţionale  privind sprijinul 
reciproc între UE şi terţe ţări. Comisia va încerca s ă negocieze cu Consiliul mandate pentru 
adoptarea unor astfel de acorduri cu ţări care înregistreaz ă importante fluxuri comerciale la 
nivel cu am ănuntul şi în care exist ă interes pentru cooperare. 
6. C ONCLUZII  
Politica de protec ţie a consumatorilor va putea sprijini foarte mult UE s ă facă faţă dublei 
provocări reprezentate de cre ştere şi locuri de munc ă, pe de o parte şi necesitatea reînnoirii 
legăturilor cu cet ăţenii, pe de alt ă parte. Viziunea Comisiei este s ă poată demonstra în mod 
credibil tuturor cet ăţenilor UE pân ă în 2013 c ă pot face cump ărături oriunde în UE, de la 
magazinul de la col ţul străzii sau pe internet, având certitudinea c ă sunt proteja ţi în mod 
eficient; şi să poată demonstra tuturor comercian ţilor cu am ănuntul că pot vinde oriunde 
urmând un set unic de reguli simple.  
Comisarul pentru protec ţia consumatorilor va ţine în fiecare an, cu ocazia Zilei europene a 
consumatorilor (15 martie) un discurs pentru a prezenta progresele înregistrate. De asemenea, va informa periodic Consiliul, Parlamentul şi statele membre. Înainte de martie 2011, 
Comisarul va redacta un raport la mijlocul peri oadei, iar înainte de decembrie 2015, un raport 
post-evaluare.