RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 113/62

Avizul Comitetului Regiunilor „Crearea unei culturi europene a guvernanței pe mai multe niveluri: inițiative în continuarea Cărții albe a Comitetului Regiunilor”

2012/C 113/12

COMITETUL REGIUNILOR

— reamintește necesitatea unei metode comunitare reînnoite, prin intermediul unui proces mai incluziv și prin punerea în practică a unei guvernanțe pe mai multe niveluri;

— salută consensul politic manifestat în legătură cu concepția sa privind guvernanța europeană și sprijinul instituțiilor europene pentru demersul său;

— a luat inițiativa elaborării unui Tablou de bord al guvernanței pe mai multe niveluri la nivelul Uniunii Europene, care va contribui în fiecare an la cuantificarea importanței acordate principalelor principii și mecanisme ale acestui mod de guvernanță în ciclul politic al Uniunii Europene, atenția concentrându-se asupra dimensiunii teritoriale a politicilor și strategiilor analizate;

— consideră că, în vederea consolidării demersului de monitorizare al Comitetului Regiunilor, guvernanța pe mai multe niveluri ar putea face obiectul unei atenții speciale cu ocazia următorului Forum al subsidiarității;

— își va concretiza în următoarele luni angajamentul de a prezenta Carta Uniunii Europene privind guvernanța pe mai multe niveluri, document care va trebui să inducă o mai mare participare a autorităților locale și regionale la exercitarea democrației europene. Procesul de elaborare a Cartei, bazat pe un concept incluziv și participativ, va trebui să înlesnească însușirea acesteia de către aleșii locali și regionali.

Raportor dl Luc VAN DEN BRANDE (BE-PPE), președintele Biroului de legătură Flandra-Europa

I. RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

1. confirmă angajamentul politic exprimat în Cartea sa albă privind guvernanța pe mai multe niveluri, adoptată la 17 iunie 2009 (1) și, ca atare, în siajul proiectului politic propus, de Construire a Europei în parteneriat , și combătând orice tendință contrară, dorește să vegheze la realizarea acestui obiectiv care servește procesului de integrare europeană (2);

A. Principii generale ale guvernanȚei pe mai multe niveluri

2. concepe guvernanța pe mai multe niveluri ca un principiu ce rezidă în acțiunea coordonată a Uniunii, a statelor membre și a autorităților locale și regionale, bazată pe principiile subsidiarității și proporționaității și pe parteneriatul concretizat într-o cooperare funcțională și instituționalizată care urmărește să elaboreze și să pună în aplicare politicile Uniunii Europene;

3. prin urmare, reamintește necesitatea unei metode comunitare reînnoite, prin intermediul unui proces mai incluziv și prin punerea în practică a unei guvernanțe pe mai multe niveluri care ar îmbunătăți eficiența acțiunii Uniunii Europene introducând o nouă cultură a cooperării interinstituționale și politice menită să favorizeze participarea la procesul european a aleșilor de la toate nivelurile, în orice caz, a celor care provin din regiunile cu competențe legislative;

4. salută consensul politic manifestat în legătură cu concepția sa privind guvernanța europeană și sprijinul instituțiilor europene pentru demersul său și este convins că realizarea unei adevărate culturi a guvernanței pe mai multe niveluri în Europa este condiționată de următoarele trei aspecte: — consolidarea fundamentelor și a principiilor subiacente acestui mod de guvernanță în cadrul instituțional și politic european și național; — punerea în aplicare a guvernanței pe mai multe niveluri, prin intermediul unor mecanisme și instrumente pertinente; — asigurarea condițiilor de autonomie financiară pentru diversele niveluri de guvernanță, mai ales pentru autoritățile locale și regionale, precum și a unei repartizări eficiente a resurselor, printr-o mai bună echilibrare a finanțelor publice;

5. reamintește că Tratatul de la Lisabona a integrat fără îndoială guvernanța pe mai multe niveluri în mecanismele de funcționare a Uniunii Europene, în special prin consolidarea statutului său în arhitectura instituțională și consacrând obiectivul coeziunii teritoriale și dimensiunea subnațională a principiului subsidiarității;

6. consideră că cea mai bună cale de a face să prevaleze interesul general al cetățenilor europeni și al statelor membre, precum și al autorităților regionale și locale este, ca atare și de bună seamă, aceea de a prezenta principiul subsidiarității ca fiind în prezent corolarul valorii adăugate europene, iar guvernanța pe mai multe niveluri – ca modul de guvernare flexibil și participativ capabil să consolideze valorile Uniunii Europene și etica sa pătrunsă de responsabilitate și solidaritate, astfel încât să se poate face față realităților unei lumi globale, din ce în ce mai interdependentă și competitivă;

7. consideră că orice reflecție privind guvernanța europeană permite revenirea la chestiunea esențială reprezentată de respectarea principiului subsidiarității în cadrul unui proces politic și legislativ dinamic, insistând asupra faptului că principiul subsidiarității și cel al guvernanței pe mai multe niveluri sunt indisociabile: unul face referire la competențele diferitelor niveluri ale puterii, celălalt pune accentul pe interacțiunea dintre acestea;

8. consideră că încadrarea subsidiarității și proporționalității în contextul guvernanței pe mai multe niveluri înseamnă și recunoașterea necesității unui efort de transversalitate și de decompartimentare a acțiunii politice europene: reușita strategiilor globale aflate astăzi în centrul agendei europene depinde într-adevăr, din ce în ce mai mult, de calitatea guvernanței partajate în Europa și de respectarea principiului subsidiarității, evitându-se astfel ca deciziile să se concentreze la un singur nivel de putere și garantându-se că politicile sunt concepute și aplicate la nivelul cel mai adecvat;

9. își înscrie propunerile în actualul context al procesului de integrare europeană, care necesită un efort sporit de responsabilitate și solidaritate din partea responsabililor politici europeni, naționali și teritoriali, în spiritul principiului reciprocității (3);

B. Consolidarea valorilor și principiilor guvernanței pe mai multe niveluri: Progrese și Îmbunătățiri

Către o nouă percepție a principiului echilibrului instituțional

10. subliniază că principiul echilibrului instituțional (4), element central al structurii Uniunii Europene, reprezintă o garanție fundamentală pentru democrația europeană și consideră că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, care îi conferă un statut instituțional și juridic consolidat din perspectiva apărării propriilor prerogative în fața Curții de Justiție, implică respectarea deplină a acestui principiu în ceea ce-l privește;

11. consideră că elaborarea unei Carte a Uniunii Europene privind guvernanța pe mai multe niveluri, care va ajuta la includerea printre valorile Uniunii a unei percepții comune și partajate asupra guvernanței europene, va reprezenta o etapă esențială în concretizarea proiectului său politic;

12. constată că nu există un sistem coerent de drept administrativ european care să garanteze standardele minime de aplicare a procedurilor de consultare, coordonare și participare a regiunilor și localităților; ca atare, invită Comisia Europeană să aibă în vedere, în perspectivă, elaborarea unui Act al procedurilor administrative europene care să transpună valorile și principiile-cheie ale acestei viitoare Carte în proceduri mai participative;

13. consideră că revizuirea acordului său de cooperare cu Comisia Europeană, aflat în curs de negociere, trebuie să acorde o mai mare atenție legitimității și responsabilității autorităților locale și regionale în cadrul funcționării Uniunii Europene și să asigure, în interesul general al întregului proces decizional european, respectarea celor două principii directoare ale acțiunii Uniunii Europene, principiile subsidiarității și proporționalității, precum și afirmarea principiului guvernanței pe mai multe niveluri ca principiu structurant;

14. este de părere că această revizuire trebuie însoțită de un proces dinamic, care să ducă la adoptarea, împreună cu Comisia Europeană, a unui Plan de acțiune permanent care să identifice inițiativele cele mai în măsură să aibă un impact teritorial, și analiza – ex-ante și, deopotrivă, ex-post – pe care ar putea s-o efectueze CoR mobilizând expertiza membrilor săi și a platformelor autorităților locale și regionale pe care le întreține (platforma Europa 2020, cea a subsidiarității, platforma GECT) (5);

15. invită Parlamentul European să-și intensifice mobilizarea instituțională în vederea transpunerii principiilor și mecanismelor guvernanței pe mai multe niveluri și abordarea integrată, reafirmându-și propunerea de instituire a unui standard european/unei etichete europene al/a guvernanței pe mai multe niveluri (6);

16. salută inițiativa Consiliului Uniunii Europene de a convoca pentru prima dată în martie 2010 (7) o reunuine ministerială informală dedicată guvernanței pe mai multe niveluri. Concluziile acestei reuniuni invită în mod explicit Comitetul Regiunilor să „înlesnească evaluarea politică continuă a progreselor înregistrate în materie de guvernanță pe mai multe niveluri în cadrul Uniunii Europene”, solicitând viitoarelor Președinții să reînnoiască acest demers. În plus, consideră că prezența sa mai sistematică la ședințele Consiliului și la cele de natură interguvernamentală reprezintă dovada progreselor înregistrate în luarea în considerare a acestui tip de guvernanță;

17. salută perspectiva unor relații mai strânse cu Președinția Consiliului European și disponibilitatea acesteia în legătură cu impactul deciziilor strategice luate la nivelul șefilor de stat și de guvern privind autoritățile locale și regionale și consideră potrivit, în acest context, să se organizeze o întâlnire înaintea fiecărui summit al Consiliului European de primăvară;

18. plănuiește să instaureze un dialog mai sistematic cu Curtea de Justiție (în legătură cu respectarea principiului subsidiarității, proporționalității și a obiectivului coeziunii teritoriale, din perspectiva bunei transpuneri a dreptului european și a impactului acestuia asupra autorităților locale și regionale, precum și asupra celor patru libertăți) și cu Curtea de Conturi (în legătură cu buna guvernanță a finanțărilor europene și cu impactul gestionării acestora asupra coeziunii teritoriale și a competitivității localităților și regiunilor);

Abordarea în parteneriat pusă în slujba unei reglementări inteligente

19. își însușește noua abordare centrată asupra noțiunii de reglementare inteligentă, bazată pe un ciclu politic al Uniunii Europene, în cursul căruia legislația să fie adaptată constant la mize și împrejurări și să facă obiectul unei evaluări amănunțite a punerii sale în aplicare, abordare care însă trebuie însoțită de o atenție mai mare acordată impactului său teritorial (8);

20. își reafirmă dorința ca, la următoarea revizuire a Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare, să fie anexat un protocol specific care să cuprindă anumite dispoziții referitoare în special la evaluarea impactului și la evaluarea ex post a legislației, dispoziții care să prevadă implicarea deplină a Comitetului;

21. dorește să dea mai multă greutate propriei participări la procesul de monitorizare a Planului de acțiune privind o mai bună legiferare, mai ales prin atenția acordată raportului său anual privind monitorizarea subsidiarității, ca o recunoaștere a contribuției sale la raportul anual al Comisiei privind o mai bună legiferare;

22. solicită revizuirea orientărilor pentru evaluarea impactului, propuse de Comisie, care să favorizeze evaluarea sistematică a impactului teritorial ex ante și ex post și elaborarea de indicatori teritoriali și de guvernanță favorabilă incluziunii, prezentând propuneri specifice în acest sens, bazate pe învățămintele ce reies din cooperarea deja lansată cu Comisia Europeană;

23. sprijină cu toată determinarea obiectivul prioritar din cadrul lucrărilor Grupului la nivel înalt pentru reducerea sarcinii administrative (Grupul Stoiber), în cadrul căruia își reafirmă angajamentul de a contribui la diminuarea poverii care apasă asupra autorităților locale și regionale;

24. regretă lipsa de implicare a autorităților locale și regionale în exercițiul comitologiei, invitând stăruitor Comisia Europeană să atenueze acest deficit care amenință buna aplicare a legislației europene la nivel teritorial;

Un răspuns necesar pentru o mai bună însușire de către cetățeni a procesului de integrare europeană

25. salută recomandările Grupului de reflecție mandatat de Consiliul European să ajute Uniunea Europeană în anticiparea mizelor pe termen lung (pentru perioada 2020-2030) și în confruntarea mai eficientă cu acestea, grup care, propunând un nou pact comunitar ( com-pact ), recunoaște temeinicia „unui sistem de guvernanță pe mai multe niveluri în care competențele sunt mai degrabă partajate decât divizate” și care „poate și trebuie să stea la baza procesului decizional și a relațiilor UE la toate nivelurile, între indivizi și generații, precum și între localități, regiuni și state membre”; de asemenea, salută recomandarea Grupului de „înțelepți”„de a încuraja consultarea și implicarea sa, în vederea consolidării cetățeniei politice în Europa, înlesnind astfel însușirea proiectului european de către cetățeni” (9);

26. consideră că ar fi nimerit să se procedeze la o evaluare anuală a situației regionalizării și descentralizării în interiorul Uniunii Europene, pentru a da măsura dinamicii autonomiei politice, juridice și fiscale a autorităților locale și regionale. Ar fi un demers potrivit, mai ales pentru a veni în sprijinul angajamentului Comitetului Regiunilor în ceea ce privește monitorizarea subsidiarității și în contextul cooperării aprofundate cu Congresul autorităților locale și regionale al Consiliului Europei;

27. pledează pentru introducerea unui program Erasmus pentru aleșii locali și regionali, în cadrul cooperării instituționale cu Parlamentul European și cu Comisia Europeană, și salută finanțarea unui proiect-pilot, așa cum a propus Parlamentul European;

28. subliniază că dorește să contribuie la concretizarea noului instrument al democrației directe, inițiativa cetățenilor europeni (ICE); în special, își pune la dispoziție propriile canale și rețele de informare, precum și pe cele ale membrilor săi, pentru a sensibiliza publicul în legătură cu această inițiativă și pentru a sprijini Comisia în orice mod considerat util, de exemplu în timpul evaluării ex-ante a acceptabilității inițiativelor propuse, din perspectiva impactului asupra principiilor subsidiarității și proporționalității; în plus, ar putea contribui la colectarea și diseminarea informațiilor privind inițiativele cetățenilor europeni planificate sau în desfășurare și în organizarea, la Bruxelles sau în alt loc, a dezbaterilor participative (10);în sfârșit, ar dori să se implice plenar în audierile ce urmează a fi organizate de Parlamentul European ca reacție la ICE de succes și se oferă să le sprijine;

29. solicită instituirea unei cooperări cu Comisia pentru a se înregistra progrese în acest proces, în aceleași condiții cu celelalte instituții; promovarea acestui instrument ar trebui să se realizeze în parteneriat și prin stimularea mai ales a dezbaterilor din cadrul autorităților locale și regionale și al parlamentelor regionale, mobilizând în acest sens media locale și regionale;

30. consideră că integrarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene în dreptul primar al Uniunii Europene și perspectiva aderării Uniunii Europene la Convenția europeană a drepturilor omului vor promova protecția pe mai multe niveluri a drepturilor fundamentale. Ca atare, Comitetul solicită să fie asociat la dialogul interinstituțional solicitat de Consiliul Uniunii Europene privind Raportul anual al Comisiei Europene privind aplicarea Cartei, care consideră că „aplicarea efectivă a cartei ar trebui să se bazeze pe acțiunile tuturor instituțiilor și organelor, oficiilor și agențiilor UE” (11);

31. dorește să-și consolideze cooperarea cu Agenția pentru drepturi fundamentale, în special în cadrul organizării dialogului anual privind protecția și promovarea pe mai multe niveluri a drepturilor fundamentale, lansând noi inițiative în vederea Anului european al cetăteniei (2013);

32. solicită adoptarea, la nivelul localităților și regiunilor europene, a unor măsuri de comunicare descentralizată în legătură cu realizările Uniunii Europene și cu impactul lor asupra cetățenilor și subliniază nevoia urgentă de a prevedea suficiente resurse financiare pentru a sprijini acțiunile Comitetului pe lângă media regională și locală care are o largă audiență în rândul cetățenilor;

C. Transpunerea guvernanței pe mai multe niveluri în strategiile și politicile uniunii europene

Principiul guvernanței pe mai multe niveluri ca principiu organizator al tuturor politicilor și strategiilor europene cu un puternic impact teritorial

33. consideră că arhitectura propusă pentru guvernanța Strategiei Europa 2020, ca și cea aplicabilă reformei politicii de coeziune trebuie să asigure o dublă schimbare de paradigmă: — guvernanța pe mai multe niveluri trebuie integrată pe deplin în dispozițiile legislative și normative ale politicilor cu un puternic impact teritorial, viitoarea politică de coeziune având, desigur, prioritate; — la punerea sa în aplicare, trebuie pus accentul mai mult pe principiul parteneriatului pe mai multe niveluri și al cooperării între mai mulți actori;

Un nou cadru de guvernanță pentru creșterea europeană

34. constată că, în contextul crizei bugetare pe care o traversează Europa și ale cărei efecte economice și sociale reprezintă prima grijă a cetățenilor, chestiunea valorii adăugate a Uniunii Europene și a mijloacelor de care aceasta dispune pentru a fi la înălțimea acestei mize îmbracă o importanță fundamentală;

35. sprijină abordarea „convențională”, la care trebuie să fie asociat, propusă de Parlamentul European și pusă în aplicare de Președinția poloneză, în vederea stabilirii în parteneriat a priorităților politice ale Uniunii Europene în materie de cheltuieli și a finanțării acestora pentru perioada 2014-2020;

36. dorește să fie asociat la acest demers, dată fiind contribuția indispensabilă a autorităților regionale și locale (care reprezintă 16% din PIB-ul Uniunii Europene și 58% din investițiile publice în Europa) la relansarea economică a Uniunii (12);

37. atrage atenția așadar asupra situației îngrijorătoare a finanțelor publice ale autorităților locale și regionale, o situație dăunătoare pentru relansarea economiei europene, care, din această cauză, pune sub semnul întrebării reușita Strategiei Europa 2020. De aceea, consideră că ar trebui să se prevadă un bilanț general al finanțelor publice locale și regionale din perspectiva următorului cadru financiar multianual;

Realizarea Strategiei Europa 2020 și a celor șapte inițiative emblematice în parteneriat, prin intermediul pactelor teritoriale

38. constată că toate instituțiile europene recunosc în mod clar necesitatea instaurării unei guvernanțe pe mai multe niveluri pentru realizarea obiectivelor-cheie ale Strategiei Europa 2020 și a celor șapte inițiative emblematice;

39. în acest sens, sprijină în mod special recomandarea Consiliului European care, în Concluziile sale din 25 martie 2011 (13), recunoaște că asumarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 în perspectiva punerii în aplicare a Semestrului european necesită asocierea strânsă în special a Comitetului Regiunilor și a regiunilor, precum și a altor actori politici și economici esențiali;

40. salută faptul că, în unele state membre, Programele naționale de reformă (PNR) țin mai bine seama de potențialul parteneriatelor dintre diversele niveluri de guvernare. Cu toate acestea, Comitetul deplânge lipsa vădită de mecanisme și proceduri credibile, care să materializeze principiul guvernanței pe mai multe niveluri, astfel încât să fie asigurată integrarea efectivă a politicilor și sincronizarea agendelor și bugetelor diverselor niveluri de guvernare, cu respectarea principiului subsidiarității;

41. invită prin urmare statele membre să asocieze pe deplin autoritățile regionale și locale atât la procesul de elaborare și de implementare a Programelor naționale de reformă, cât și la Programele de stabilitate sau de convergență, dat fiind că decalajul dintre obiectivele globale ale Strategiei Europa 2020 și resursele alocate prin PNR nu va putea fi anulat decât prin parteneriatul dintre diversele niveluri de guvernare (14);

42. pe de altă parte, solicită Comisiei Europene să monitorizeze mai amănunțit componenta guvernanță din PNR și din rapoartele privind progresele anuale ale statelor membre, astfel încât Consiliul Uniunii Europene să fie în măsură de a adopta recomandări explicite pentru a încuraja statele membre să extindă și să îmbunătățească parteneriatele între diversele niveluri de guvernare pentru implementarea PNR;

43. reafirmă obiectivul încheierii unor contracte între mai multe niveluri, care va trebui să însoțească realizarea celor șapte inițiative și concretizarea mecanismelor inovatoare (15) în spiritul agendelor digitale locale și al acordurilor dintre părțile interesate, propuse în cadrul Agendei digitale pentru Europa (ADE) (16), Platforma de specializare inteligentă, lansată de Comisia Europeană, și realizarea obiectivelor inițiativelor emblematice Tineretul în mișcare și O Uniune a inovării, prin îmbunătățirea coerenței între toți actorii și strategiile de la toate nivelurile (17);

44. regretă faptul că autoritățile regionale și locale nu sunt asociate direct la toate etapele metodei deschise de coordonare, în vederea implementării Strategiei Europa 2020, și insistă cu toată determinarea în favoarea integrării lor în acest proces;

45. reamintește valoarea adăugată a abordării integrate, în special pentru consolidarea sinergiilor între Strategia de dezvoltare durabilă a Uniunii Europene și Strategia Europa 2020, cu respectarea principiului subsidiarității, și pentru utilizarea mai eficientă a fondurilor structurale alocate investițiilor din sectorul energetic. De asemenea, obiectivul atenuării efectelor schimbărilor climatice și al adaptării la acestea trebuie integrat în ansamblul cadrelor strategice ale UE, mai ales în ceea ce privește politica agricolă și de dezvoltare rurală;

O nouă paradigmă pentru viitoarea politică de coeziune

46. reamintește că rezultatele consultării privind cel de-al cincilea Raport al Comisiei privind coeziunea confirmă pledoaria sa și a ansamblului autorităților regionale și locale pentru consolidarea principiului parteneriatului, abordare confirmată de Consiliu, care recunoaște importanța guvernanței pe mai multe niveluri în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 prin intermediul noii politici de coeziune (18);

47. constată cu satisfacție că Agenda teritorială 2020, adoptată de Consiliu în mai 2011, preconizează să se recurgă la guvernanța pe mai multe niveluri pentru realizarea coeziunii teritoriale, solicitând în special Comisiei Europene să ia în considerare dimensiunea teritorială în analizele sale de impact și Comitetului Regiunilor – să transmită contribuțiile autorităților locale și regionale.

48. constată cu satisfacție, în legătură cu politica de coeziune după 2013, că, la așteptările sale, Comisia a răspuns reluând anumite principii și mecanisme ale guvernanței pe mai multe niveluri și ale abordării integrate și multifuncționale (19) prin luarea în considerare în proiectul său pentru noul Regulament general privind fondurile structurale și fondul de coeziune a solicitărilor care vizează: — includerea în noul articol a unei referințe explicite la parteneriat și la guvernanța pe mai multe niveluri, două principii ce vor trebui respectate în toate diversele faze ale derulării contractelor de parteneriat și ale programelor operaționale; — reflectarea acestor principii generale în celelalte articole relevante ale regulamentului în legătură cu contractele de parteneriat și cu programele operaționale; — introducerea unei solicitări adresate statelor membre de a menționa în propriul raport anual progresele înregistrate în ceea ce privește respectarea principiilor parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri; — prevederea posibilității elaborării de programe operaționale funcționale.

49. salută propunerea Comisiei de creare a unui cadru strategic comun care să combine diversele pârghii de acțiune comunitară în favoarea dezvoltării teritoriale [FEADR, fonduri structurale (FEDER, FSE, Fondul de coeziune, FEP)] și solicită ca, și în acest cadru, autoritățile locale și regionale să fie asociate în mod concret la elaborarea contractelor de parteneriat.

50. solicită ca atare legiuitorului european să confirme aceste dispoziții și, mai ales, să le consolideze, pentru a prevedea: — prezența reprezentanților autorităților locale și regionale în delegația statelor membre atunci când conținutul contractului de parteneriat este negociat cu Comisia Europeană; — consolidarea puternică a principiilor de parteneriat și de guvernanță pe mai multe niveluri în viitorul Cod european privind obiectivele și criteriile acestor principii; — un dialog între Comisia Europeană și Comitetul Regiunilor în legătură cu aspectul guvernanței în rapoartele lor anuale, în scopul evaluării progreselor înregistrate și a obstacolelor întâlnite în fiecare stat membru, înainte de adoptarea de către Consiliu a recomandărilor sale; — stabilirea în viitor a unui indice de cooperare care să permită măsurarea gradului de guvernanță participativă în interiorul statelor membre;

51. concepe cooperarea teritorială ca o parte integrantă a politicii regionale, Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT) fiind un veritabil laborator pentru guvernanța pe mai multe niveluri (20);

52. salută faptul că propunerea de revizuire a Regulamentului GECT, prezentată de Comisia Europeană în octombrie 2010, reflectă dorința de punere în aplicare a obiectivului coeziunii teritoriale și reia o serie de propuneri formulate în amonte de CoR, în special în ceea ce privește constituirea de GECT bilaterale împreună cu entități din țări terțe (21). Atrage atenția asupra potențialului deținut de GECT ca structură de cooperare și în cadrul altor politici sectoriale ale UE, nu numai în cadrul politicii regionale;

53. subliniază rolul Platformei GECT din cadrul CoR în promovarea instrumentului și în sprijinirea operațională a punerii în aplicare a unor noi GECT, în special prin intermediul schimbului de bune practici;

54. cere Comisiei Europene ca, în ceea ce privește dezvoltarea strategiilor macroregionale, să se acorde o atenție specială: — respectării stricte a principiului guvernanței pe mai multe niveluri în cadrul organelor de consultare, de elaborare, de punere în aplicare și de monitorizare a strategiilor macro-regionale; — adoptării de instrumente de monitorizare și de programe financiare care, bazându-se pe strategii și planuri de dezvoltare locale și regionale, asigură o abordare pe mai multe niveluri, în vederea dezvoltării acestor macroregiuni și în calitate de clustere teritoriale; — asocierii structurale a autorităților regionale și locale la finalizarea construcției acestor strategii, pentru a evita posibila concentrare a guvernanței la nivel național; — evidențierii valorii adăugate europene a strategiilor menționate, în special în cadrul unei Cărți albe;

Realizarea pieței unice în parteneriat

55. salută propunerea referitoare la cele douăsprezece pârghii de creștere, competitivitate și progres social din Actul privind piața unică și sprijină solicitarea Consiliului, care a subliniat nevoia consolidării guvernanței Pieței unice, prin invitarea Comisiei Europene să-și continue activitatea în acest sens (22);

56. observă că, în Raportul său privind guvernanța și parteneriatul privind piața unică, Parlamentul European remarcă faptul „că normele pieței unice sunt deseori puse în aplicare de către autorități locale și regionale; solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte și să extindă în continuare parteneriate cu autoritățile locale și regionale, de la politica de coeziune la politicile privind piața unică” (23);

57. solicită în consecință să se asigure monitorizarea punerii în aplicare, în ansamblu, a Actului privind piața unică pentru garantarea coerenței demersului și pentru realizarea pieței unice în parteneriat; consideră că o astfel de misiune trebuie să revină Platformei de monitorizare a Strategiei Europa 2020, printre componentele căreia se numără și relansarea pieței unice;

58. subliniază contribuția sa, prin instituirea titlului de Regiune europeană întreprinzătoare, la dezvoltarea unei viziuni strategice asupra dezvoltării teritoriale integrate, articulată în special în jurul principiilor cuprinse în Small Business Act (24) și solicită ca atare crearea unor parteneriate privind Small Business Act pentru implementarea SBA la nivel regional, precum și instituirea unor reprezentanți ai IMM-urilor (SME envoys) atât la nivel național, cât și la nivel regional/teritorial, propunând să fie asociat la grupul consultativ SBA care va fi instituit;

59. reiterează necesitatea asocierii autorităților locale și regionale, și în special a regiunilor cu puteri legislative la mecanismele participative pentru transpunerea și aplicarea optimă a reglementării privind piața unică;

Viitoarele politici de mediu, în domeniul schimbărilor climatice și al energiei (25) (26)

60. invită instituțiile internaționale și Uniunea Europeană să ia în considerare valoarea adăugată pe care o pot aduce autoritățile locale și regionale în guvernanța globală a mediului și a dezvoltării durabile, inclusiv implementarea Acordurilor multilaterale de mediu precum Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Convenția privind diversitatea biologică (CBD), precum și Agenda Rio+20 pentru economie ecologică și guvernanța dezvoltării durabile (27);

61. susține că o modalitate constructivă de cooperare între nivelurile local și național în ceea ce privește măsurile de adaptare la schimbările climatice este aceea a acordurilor orientate spre rezultate, prin care toate nivelurile de guvernanță pot să se angajeze de bunăvoie să depună eforturi în vederea atingerii unor obiective privind atenuarea schimbărilor climatice și își asumă împreună angajamentul și responsabilitatea propriilor contribuții (28);

62. subliniază importanța crescândă a alianțelor energetice și climatice sectoriale și intersectoriale încheiate între regiuni și întreprinderi. Aceste alianțe trebuie stimulate în mod explicit, în vederea consolidării și accelerării la maximum a dezvoltării și implementării concrete a tehnologiilor cu emisii scăzute de CO2, prin parteneriate între factorii de decizie de la nivel local și regional și întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri);

63. observă că zonele urbane produc 75% din emisiile de CO2 și că eficiența acțiunii globale reclamă o abordare de tipul guvernanței pe mai multe niveluri, ceea ce presupune coordonarea eforturilor între nivelurile de guvernare local, regional, național și supranațional, bazată pe principiul subsidiarității. În acest sens, Comitetul subliniază că propunerea sa privind Pactul teritorial al autorităților regionale și locale cu privire la Strategia Europa 2020 poate fi un instrument eficient de combatere a schimbărilor climatice.

64. subliniază că este necesar să ia aminte la impactul orientărilor strategice și al dispozițiilor legislative legate de Strategia Energie 2020 privind sarcinile administrative și financiare pentru autoritățile locale și regionale și să se vegheze la respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității, pledând cu toată convingerea pentru crearea unor instrumente inovatoare de punere în aplicare a acestei strategii (29);

65. își reafirmă sprijinul pentru Convenția primarilor, pentru a contribui la atingerea obiectivului comun de reducerea a emisiilor de CO2, și recomandă extinderea sa tematică de la reducerea emisiilor la alte domenii ale economiei durabile, precum gestionarea apei, și extinderea geografică în cadrul Uniunii pentru Mediterana și al Parteneriatului estic, cu platformele politice lansate, adică ARLEM și CORLEAP, iar la nivel mondial, cu o Convenție Mundus a primarilor;

Viitoarea politică agricolă comună, politica în domeniul pescuitului și politica maritimă

66. consideră că introducerea unui cadru de guvernanță pe mai multe niveluri reprezintă o condiție absolut necesară pentru reușita reformei PAC după 2013, pentru a garanta implicarea autorităților locale și regionale în alegerea orientărilor și modalităților de punere în aplicare și de gestionare a acestei politici comune, precum și stabilirea de sinergii între politica de dezvoltare rurală și alte politici ale UE, în special politica de coeziune (30);

67. pentru a completa dispozitivul de asociere a autorităților locale și regionale, în amonte, la definirea PAC și a politicii de dezvoltare rurală, solicită să fie asociat pe deplin la lucrările pregătitoare ale grupurilor consultative ale Comisiei Europene;

68. consideră că abordarea integrată trebuie să inspire noua politică în domeniul pescuitului, pentru asigura viabilitatea exploatațiilor de pescuit și exploatarea durabilă a resurselor din pescuit. Comitetul este favorabil descentralizării procesului decizional, pentru reducerea incoerențelor cauzate de micromanagementul european, recurgând în anumite cazuri la procedura de comitologie și încredințând, în cadrul reglementărilor comunitare, gestionarea anumitor activități de pescuit statelor membre, regiunilor și sectorului însuși;

69. solicită coordonarea politicilor sectoriale relevante pentru utilizarea zonelor marine și pentru implementarea unui fond european unic pentru politicile maritimă și de pescuit, care să reunească toate instrumentele existente în aceste sectoare în același cadru, sprijinind ca atare realizarea unei platforme marine europene care să reunească autoritățile locale și regionale respective și actorii implicați, pentru a oferi un instrument ce ar putea ajuta la partajarea responsabilităților și la diseminarea bunelor practici (31);

Implementarea Programului de la Stockholm împreună cu autoritățile locale și regionale

70. reamintește importanța implicării sale în punerea în aplicare a planului de acțiune privind Programul de la Stockholm și în elaborarea modalităților de evaluare, astfel încât să se poată ține seama mai bine de experiențele întâlnite la nivelul autorităților locale și regionale;

71. consideră mai ales că asocierea autorităților locale și regionale la elaborarea unui cadru european privind imigrația legală, la definirea măsurilor de combatere a imigrației ilegale, la protecția drepturilor fundamentale ale imigranților și la punerea în aplicare a cooperării pentru dezvoltare cu țările de emigrație va contribui la legitimitatea acțiunii Uniunii, dacă principiul solidarității este strict respectat;

72. solicită elaborarea unor analize privind impactul teritorial al măsurilor de punere în aplicare a legislației luate la nivel european sau național, analize ce vor evalua exigențele impuse autorităților locale și regionale;

73. constată cu satisfacție că participarea sa la conferințele interministeriale anuale privind integrarea și contribuțiile sale la Forumul european pentru integrare, la manualul Comisiei privind integrarea (cu prezentarea bunelor practici ale autorităților locale și regionale) și la definirea priorităților anuale și multianuale ale Fondului european pentru integrare au determinat recunoașterea abordării pe mai multe niveluri în cea de-a doua Agendă europeană privind integrarea (32), aceasta prevăzând: — pacte teritoriale între actorii respectivi de la diverse niveluri; — participarea actorilor locali și regionali la definirea politicilor în materie de integrare în cadrul programelor UE; — consolidarea proceselor de consultare în cadrul întâlnirilor strategice cu Comitetul Regiunilor; — elaborarea unei serii de instrumente flexibile, cuprinzând module europene, pentru sprijinirea politicilor și practicilor naționale și locale.

Mecanismele guvernanței pe mai multe niveluri destinate susținerii strategiei de extindere a UE

74. este în favoarea ajustării instrumentului de asistență pentru preaderare (IAP), pentru a răspunde nevoilor autorităților locale și regionale din țările beneficiare și dezvoltării cooperării teritoriale, în special a instrumentului GECT. Ambele instrumente sunt esențiale pentru consolidarea dimensiunii paneuropene a guvernanței pe mai multe niveluri.

O politică de vecinătate consolidată prin guvernanța pe mai multe niveluri

75. reamintește că Adunarea autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM) și Conferința autorităților locale și regionale din cadrul Parteneriatului estic (CORLEAP), ce îi reunesc, pe de o parte, pe aleșii locali și regionali din Uniunea Europeană și pe cei din țările Uniunii pentru Mediterana și, pe de altă parte, pe cei din cadrul Parteneriatul estic, completează cadrul instituțional al acestor două procese;

76. consideră că democrația pe mai multe niveluri și abordarea favorabilă incluziunii sunt condițiile sine qua non pentru reușita lor și constată că aceste două inițiative politice ce consolidează dimensiunea teritorială a politicii de vecinătate răspund nevoii evidente de sprijin, în vederea instaurării unor structuri politice și administrative permanente la nivel local și regional, a utilizării eficiente a instrumentelor financiare și a implementării mecanismelor de favorizare a dezvoltării economice, sociale și teritoriale a țărilor partenere, datorită în principal avantajelor oferite de cooperarea interregională;

77. depune eforturi pentru ca ARLEM să contribuie semnificativ la guvernanța Uniunii pentru Mediterana, permițând astfel autorităților locale și regionale de pe cele trei țărmuri să participe la dialogul politic lansat în cadrul diverselor sale organe și să beneficieze de accesul la mecanismele și instrumentele create pentru adâncirea cooperării;

78. în cadrul demersului de consolidare a platformei instituționale stabilite cu CORLEAP, dorește un dialog permanent cu Comisia Europeană și cu țările partenere, pentru a găsi modalitățile concrete care să permită autorităților locale și regionale din țările Parteneriatului estic să participe la lucrările celor patru platforme ale parteneriatului, să fie implicate în pregătirea acordurilor de asociere, a documentelor strategice și a planurilor de acțiune și, mai ales, să pună în aplicare și să evalueze Programele indicative naționale;

Guvernanța pe mai multe niveluri în contextul globalizării: dinamici și perspective noi

79. pledează în favoarea abordării teritoriale în revizuirea politicii europene de dezvoltare și a participării sporite a autorităților locale și regionale în cadrul Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (33); insistă în acest sens asupra sprijinului necesar dezvoltării capacităților tehnice și financiare ale autorităților locale și regionale din țările partenere;

80. constată valoarea adăugată a cooperării descentralizate și, în special, a unor inițiative precum Forumul cooperării descentralizate (care au ca scop înlesnirea schimbului și a dialogului politic între autoritățile locale și regionale din UE, cele din țările în curs de dezvoltare și instituțiile UE), Portalul cooperării descentralizate și Bursa cooperării descentralizate, instrumente ce vor trebui consolidate în cadrul cooperării instituționale la nivel european;

81. observă cu satisfacție că contribuțiile semnificative ale mai multor organizații internaționale la procesul de consultare din cadrul Cărții albe privind guvernanța pe mai multe niveluri (34) au arătat cât de interesantă li s-a părut această abordare adoptată la nivelul Uniunii Europene, în vederea dezvoltării dimensiunii teritoriale a acțiunii lor și a punerii în aplicare, în alte regiuni ale lumii, a unor parteneriate care să favorizeze complementaritatea politicilor sectoriale.

82. în contextul rolului tot mai important al autorităților locale și regionale în mecanismele de guvernanță globală, subliniază: — tendința de a se ține seama mai bine de impactul teritorial al globalizării asupra autorităților locale și regionale, îndeosebi de către organizațiile internaționale, și emergența unei reflecții privind politica globală de dezvoltare echilibrată și de coeziune teritorială la scară mondială (35); — importanța diplomației alternative desfășurate de autoritățile locale și regionale, îndeosebi diplomația orașelor și cea desfășurată de regiunile cu puteri legislative; — contribuția dialogului și a schimburilor de experiențe cu celelalte mari spații regionale dotate cu o cameră la nivel substatal, precum Uniunea Economică și Monetară Vest-Africană (UEMVA) sau camera regională a Pieței Comune a Sudului (MERCOSUR); — existența unor noi posibilități de cooperare și de dialog politic propuse Comitetului Regiunilor și autorităților locale și regionale de anumite organizații internaționale (OCDE, BIM, PNUM, PNUD și UNHABITAT, UNESCO sau FAO etc.) (36);

83. ca atare, conchide că tendința de descentralizare constatată și creșterea puterii actorilor substatali în cadrul comunității mondiale nu pot determina decât implicarea acestora în mecanismele de guvernanță a mondializării, promovând astfel apariția unui nou multilateralism.

D. Noi etape de consolidare a punerii în aplicare a guvernanței pe mai multe niveluri

84. a luat inițiativa elaborării unui Tablou de bord al guvernanței pe mai multe niveluri la nivelul Uniunii Europene, care va contribui în fiecare an la cuantificarea importanței acordate principalelor principii și mecanisme ale acestui mod de guvernanță în ciclul politic al Uniunii Europene, atenția concentrându-se asupra dimensiunii teritoriale a politicilor și strategiilor analizate. Prima sa ediție semnalează progresele și obstacolele identificate în cadrul procesului decizional european, pentru patru strategii și politici determinante în programul politic al Uniunii Europene pe 2010, și anume Strategia Europa 2020, Strategia pentru energie 2011-2020, Programul de la Stockholm și Agenda de primăvară (37);

85. În legătură cu primul tablou de bord, constată că: — metodologia elaborată (38) revelează apariția unui sistem de guvernanță pe mai multe niveluri în contextul instituțional al UE, în care informațiile sunt fluide și comunicate (cel mai adesea) în mod deschis și transparent, transcendând nivelurile, în care mecanismele de consultare funcționează bine în mod normal și implică toate nivelurile etc. Totuși, evaluarea practicilor și mecanismelor suplimentare de guvernanță pe mai multe niveluri scoate la iveală neajunsuri majore, care se referă mai ales la utilizarea mecanismelor și instrumentelor inovatoare ce concretizează cerințele guvernanței pe mai multe niveluri în conținut al politicilor. — în ceea ce privește tabloul de bord comparativ, procesul politic legat de elaborarea Strategiei Europa 2020 este cel care a obținut cel mai bun scor general. Aceasta înseamnă că au fost evidențiate practici ce corespund mai mult indicatorilor guvernanței pe mai multe niveluri și care au fost puși la punct pentru evaluarea guvernanței pe mai multe niveluri. Cele mai slabe performanțe au fost înregistrate de guvernanța pe mai multe niveluri în cadrul Pachetului de primăvară 2010 privind Obiectivele Mileniului. În acest caz, lipsa de transparență a procesului de participare a părților interesate a fost factorul care a creat dificultăți și a dus la obținerea unui punctaj scăzut. În general, pentru fiecare din cele patru dosare politice există un anumit potențial de ameliorare a practicilor guvernanței pe mai multe niveluri (39);

86. consideră că, în vederea consolidării demersului de monitorizare al Comitetului Regiunilor, guvernanța pe mai multe niveluri ar putea face obiectul unei atenții speciale cu ocazia următorului Forum al subsidiarității, pentru a se analiza tendințele observate în primul tablou de bord și impactul acestora asupra procesului decizional european;

87. își va concretiza în următoarele luni angajamentul de a prezenta Carta Uniunii Europene privind guvernanța pe mai multe niveluri, document care va trebui să inducă o mai mare participare a autorităților locale și regionale la exercitarea democrației europene. Procesul de elaborare a Cartei, bazat pe un concept incluziv și participativ, va trebui să înlesnească însușirea acesteia de către aleșii locali și regionali.

Bruxelles, 16 februarie 2012 Președinta Comitetului Regiunilor Mercedes BRESSO

(1) Cartea albă a Comitetului Regiunilor privind guvernanța pe mai multe niveluri, CdR 89/2009 fin.

(2) În rezoluția sa privind prioritățile politice pentru 2011, CoR semnalează că „are intenția de a continua să dezvolte o cultură europeană a guvernanței pe mai multe niveluri (GMN) și va lua ca reper Cartea albă privind GMN în vederea evaluării punerii sale în practică și a monitorizării situației sale în Uniunea Europeană” – CdR 361/2010 fin. Acest proces este favorizat de dialogul cu asociațiile teritoriale europene și cu principalele grupuri de reflecție europene.

(3) Conform acestui principiu, fiecare nivel de guvernare care participă la procesul decizional comun are obligația promovării legitimității și competenței celorlalți participanți (Landy și Teles: "Beyond devolution: from subsidiarity to mutuality"). Cu alte cuvinte, guvernanța la niveluri diferite nu trebuie văzută ca o activitate a unor autorități care se concurează una pe cealaltă. Dimpotrivă, diversele niveluri de guvernare trebuie să se consolideze reciproc.

(4) Principiul constă într-un sistem de distribuție a competențelor între diversele instituții ale Uniunii care atribuie fiecăreia dintre ele propria sa misiune în structura instituțională a Uniunii și în îndeplinirea sarcinilor care i-au fost conferite acesteia. Curtea de Justiție asigură respectarea legii și a echilibrului instituțional, cu alte cuvinte că fiecare instituție își exercită propriile competențe, ținând seama de cele proprii celorlalte instituții [cf. Cauza 9/56, Meroni/Înalta Autoritate, (1957 și 1958), culegerea de jurisprudență 133-152 și Cauza 70/88, Parlamentul European/Consiliu (190) culegerea de jurisprudență I-2041-2072, alin. 21 și 22].

(5) Comunicatul de presă comun al dlui José Manuel Barroso și al dnei Mercedes Bresso, din 29 iunie 2010 (cf. MEMO/10/287 la adresa http://europa.eu/rapid).

(6) Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2010 (dna Mănescu), referitoare la buna guvernanță în materie de politică regională a UE: procedurile de asistență și control ale Comisiei Europene [2009/2231(NI), (P7_TA(2010) 0468)].

(7) Reuniunea informală a miniștrilor responsabili cu politica teritorială organizată la 17 martie 2010 în Malaga, la inițiativa Președinției spaniole, în prelungirea dinamicii dialogului teritorial de la Palma, din 18 ianuarie 2010.

(8) Avizul Comitetului Regiunilor privind reglementarea inteligentă – CdR 353/2010.

(9) Extras din raportul Grupului de reflecție al Consiliului European „Proiectul Europa 2030 – Provocări și oportunități”, martie 2010. Raport înaintat președintelui Consiliului European, dl Herman Van Rompuy, la 8 mai 2010.

(10) Avizul Comitetului Regiunilor privind inițiativa cetățenilor – CdR 167/2010 fin.

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenilor COM(2010) 119 final.

(11) Concluziile Consiliului privind acțiunea și inițiativele Consiliului în vederea punerii în aplicare a Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene – A 3092-a sesiune a Consiliului Afaceri generale, Bruxelles, 23 mai 2011.

(12) Avizul Comitetului Regiunilor privind mobilizarea investițiilor private și publice în vederea relansării economice și realizării unei transformări structurale pe termen lung: dezvoltarea parteneriatelor public-privat – CdR 21/2010 fin.

(13) Referitor la Concluziile Consiliului European din 24 și 25 martie 2011 (EUCO 10/1/11 REV 1), Comitetul Regiunilor a constatat, în cadrul lucrărilor Platformei sale, Europa 2020, că (pe baza informațiilor cuprinse în PNR):

— în două treimi din statele membre (19 din 27), autoritățile regionale și locale au jucat un rol în procesul de redactare a PNR;

— în cea mai mare parte a statelor membre, autoritățile locale și regionale au fost consultate și, în cazul a opt dintre ele, aceste autorități au participat direct la redactarea PNR;

— în PNR a 13 state membre (inclusiv primele 5 ca număr de locuitori) sunt menționate inițiative bazate pe guvernanța pe mai multe niveluri;

— două state membre (BE, PT) au adoptat obiective diferențiate în funcție de regiuni;

— un stat membru (RO) a anunțat că va adopta propunerea CoR privind pactele teritoriale, menționând-o în mod explicit;

— anumite state membre și-au fixat ca obiectiv să pună în aplicare o abordare integrată și să consolideze sinergiile dintre diversele niveluri de guvernare, prin intermediul unor structuri de coordonare/dialog mai performante.

(14) Avizul Comitetului Regiunilor privind rolul autorităților locale și regionale în îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 – CdR 72/2011 rev.1 și Rezoluția Comitetului Regiunilor privind implicarea mai puternică a autorităților locale și regionale în Strategia Europa 2020 – CdR 199/2010 fin.

(15) Rezoluția Comitetului Regiunilor Către un set de instrumente mai bun pentru punerea în aplicare a strategiei UE 2020: orientările generale pentru politicile economice și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și ale Uniunii – CdR 175/2010 fin.

(16) Documentul de lucru al Comisiei – SEC (2011)708 (http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/scoreboard/docs/scoreboard.pdf). În acest sens, CoR a solicitat în avizul său CdR 104/2010 un rol proactiv pentru Comitet, ARL și asociațiile acestora în ciclul de guvernanță al Agendei digitale europene (European Digital Agenda Governance Cycle).

(17) CdR 373/2010 fin.

(18) Concluziile Consiliului privind cel de-al cincilea Raport privind coeziunea economică, socială și teritorială – A 3068-a sesiune a Consiliului Afaceri generale, Bruxelles, 21 februarie 2011.

Avizul Comitetului Regiunilor privind contribuția politicii de coeziune la Strategia Europa 2020 – CdR 223/2010 fin.

(19) Aviz prospectiv al Comitetului Regiunilor privind viitorul politicii de coeziune, CdR 210/2009 fin.

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – Concluziile celui de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: viitorul politicii de coeziune – COM(2010) 642 final.

(20) Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind noile perspective pentru revizuirea regulamentului GECT – CdR 100/2010 fin.

(21) Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind noile perspective pentru revizuirea regulamentului GECT – CdR 100/2010 fin.

(22) Concluziile Consiliului privind Actul privind piața unică – prioritățile pentru relansarea pieței unice – a 3105-a sesiune a Consiliului Afaceri Economice și Financiare, Bruxelles, 12 iulie 2011.

Avizul Comitetului Regiunilor referitor la Actul privind piața unică – CdR 330/2010 fin.

(23) Raport privind guvernanța și parteneriatul în cadrul pieței unice [2010/2289(INI)].

(24) Proiect de aviz al Comitetului Regiunilor privind revizuirea Small Business Act pentru Europa – CdR 151/2011 rev.1.

(25) Cf. recomandările amănunțite cuprinse în avizul său de prospectivă CdR 164/2010 fin privind rolul autorităților locale și regionale în cadrul viitoarei politici de mediu, despre modul în care trebuie pusă în aplicare abordarea guvernanței pe mai multe niveluri în toate etapele elaborării politicii de mediu a UE.

(26) Cf., între altele, Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” – COM(2011) 144 final.

(27) Avizul Comitetului Regiunilor privind UE și politica internațională post-2010 în materie de biodiversitate (CdR 112/2010 fin), Avizul Comitetului Regiunilor privind politica climatică internațională post-Copenhaga (CdR 245/2010 fin), proiectul de aviz al Comitetului Regiunilor privind contribuția autorităților locale și regionale din UE la Conferința ONU din 2012 privind dezvoltarea durabilă (Rio+20) (CdR 187/2011 rev. 1.).

(28) Avizul Comitetului Regiunilor privind politica climatică internațională post-Copenhaga – CdR 245/2010 fin.

(29) Avizul prospectiv al Comitetului Regiunilor privind rolul autorităților locale și regionale în cadrul viitoarei politici de mediu – CdR 164/2011 și Avizul prospectiv al Comitetului Regiunilor privind integrarea politicii privind schimbările climatice și viitorul buget al UE – CdR 104/2010 fin.

(30) Avizul din proprie inițiativă al CoR privind viitorul PAC după 2013 – CdR 127/2010 fin.

(31) Avizul Comitetului Regiunilor privind dezvoltarea unei politici maritime integrate și cunoașterea mediului marin 2020 – CdR 339/2010 fin.

(32) Propunerea Comisiei – Agenda europeană pentru integrarea resortisanților țărilor terțe – COM(2011) 455 final.

(33) Avizul Comitetului Regiunilor și Cartea verde a Comisiei Europene „Politica de dezvoltare a UE în sprijinul creșterii favorabile incluziunii și al dezvoltării durabile – Sporirea impactului politicii de dezvoltare a UE” – CdR 408/2010 fin.

(34) Raport de consultare privind Cartea albă a Comitetului Regiunilor privind guvernanța pe mai multe niveluri, CdR 25/2010 fin.

(35) Cf. activitățile asociației Forumul global al asociațiilor regionale (FOGAR).

(36) Comitetul Regiunilor își exprimă din nou speranța că summitul Rio+20 va mandata PNUM sau Consiliul pentru dezvoltare durabilă (CDD) să creeze un comitet permanent pentru guvernele subnaționale și locale, o nouă structură care să reflecte în mod potrivit guvernanța pe mai multe niveluri și să reprezinte un mecanism permanent de consultare și cooperare cu guvernele regionale și autoritățile locale de la nivel internațional. Comitetul Regiunilor ar putea servi drept model în acest sens. De asemenea, este promițător faptul că, în cadrul așa-numitelor Convenții de la Rio ale Națiunilor Unite, există, de puțin timp, o mai mare recunoaștere a statutului special al guvernelor subnaționale și al autorităților locale ca instituții de guvernare, inclusiv recunoașterea lor ca „actori guvernamentali”: de exemplu, acordul de la Cancun și Decizia X/22 a COP 10 din cadrul Convenției privind diversitatea biologică (CDB) privind Planul de acțiune pentru guvernele subnaționale, orașe și alte autorități locale. CoR a reafirmat că, în cadrul instituțional al dezvoltării durabile, guvernele subnaționale autoritățile locale trebuie să-și găsească locul alături de guvernele naționale și de instanțele Națiunilor Unite. În proiectul său de aviz CdR 187/2011 rev.1 privind contribuția autorităților locale și regionale din UE la Conferința ONU din 2012 privind dezvoltarea durabilă (Rio+20), CoR deplânge faptul că în cadrul actualei arhitecturi internaționale de guvernanță, în pofida rolului lor specific în cadrul guvernanței, aceste autorități se găsesc adesea, în interiorul Națiunilor Unite, la același nivel cu societatea civilă, întreprinderile și alte grupuri importante.

(37) Acest prim tablou de bord este bazat pe un studiu încredințat spre elaborare Institutului European de Administrație Publică (EIPA).

(38) Sunt definite șase categorii cuprinse în cele două capitole cu practici concrete pentru guvernanța pe mai multe niveluri (I: Proceduri: Informare și consultare; Participarea părților interesate și Capacitatea de reacție; II. Conținutul politicilor UE: politică teritorială/integrată/pe teren; Mecanisme inteligente de reglementare și Instrumente inovatoare de punere în aplicare și de parteneriat). Este definită și ceea ce poate fi numită bună practică, cu referință la aceste șase practici ce reprezintă aplicarea principiilor și obiectivelor generale ale guvernanței pe mai multe niveluri. De asemenea, sunt stabiliți indicatori de măsurare sau evaluare a încetățenirii acestor practici.

(39) În ceea ce privește punctajele diferite pentru proceduri și conținut, acestea revelează că, cu excepția Pachetului de primăvară, practicile guvernanței pe mai multe niveluri sunt mai bine elaborate în capitolul referitor la proceduri (informare și consultare; participarea părților interesate și capacitatea de reacție) decât în cel referitor la conținut (instrumente inovatoare de implementare, mecanisme inteligente de reglementare și abordarea teritorială/integrată). Atât Strategia Europa 2020, cât și cea privind energia și climatul obțin punctajul minim de 3 din 6 pentru capitolul proceduri. Cu toate acestea, tabloul de bord arată de asemenea că Strategia Europa 2020 își datorează punctajul în general pozitiv performațelor relativ ridicate obținute în domeniul practicilor ce țin de procedurile guvernanței pe mai multe niveluri.

Dacă se examinează mai amănunțit cele trei componente ale fiecărui subgrup, diagramele tabloului de bord arată că – cu excepția Pachetului de primăvară – punctajul relativ mai ridicat obținut de capitolul proceduri în comparație cu capitolul conținut poate fi explicat prin performanțele (foarte) bune din categoria informare/consultare și, într-o anumită măsură, prin rezultatele satisfăcătoare privind participarea părților interesate. Totuși, în general, categoria capacitate de reacție obține un punctaj relativ mic. În cel de-al doilea capitol (Conținutul politicilor UE), doar Strategia Europa 2020 a atins un punctaj cât de cât satisfăcător în ceea ce privește mecanismele inteligente de reglementare și instrumentele inovatoare de punere în aplicare. Același lucru este valabil pentru Strategia privind energia și climatul și pentru Pachetul de primăvară în ceea ce privește practica abordării teritoriale/integrate. Toate celelalte practici înregistrează punctaje relativ mici.