1. INTRODUCERE – STRATEGIA EUROPEANĂ ÎN DOMENIUL INTELIGENȚEI ARTIFICIALE (IA)

Ca și electricitatea în trecut, inteligența artificială (IA) transformă lumea în care trăim. Este la îndemâna noastră, atunci când traducem texte online sau utilizăm o aplicație pentru dispozitive mobile căutând cea mai bună modalitate de a ajunge la următoarea noastră destinație. Acasă, un termostat inteligent poate reduce facturile la energie cu până la 25 %, analizând obiceiurile oamenilor care trăiesc în casă și ajustând temperatura în consecință. În domeniul asistenței medicale, algoritmii îi pot ajuta pe dermatologi să stabilească mai bine diagnosticul, de exemplu detectând 95 % din cazurile de cancer de piele grație observării unor volume mari de imagini medicale.

Interpretând cantități considerabile de date pentru a oferi soluții eficiente, IA îmbunătățește produse, procese și modele de afaceri din toate sectoarele economice. Aceasta poate ajuta societățile să identifice echipamentele care necesită întreținere înainte ca acestea să se defecteze. De asemenea, IA transformă serviciile publice.

Inteligența artificială se referă la sistemele care manifestă comportamente inteligente prin analizarea mediului lor înconjurător și care iau măsuri– cu un anumit grad de autonomie– pentru a atinge obiective specifice. Utilizăm IA zilnic, de exemplu pentru a bloca mesajele electronice nesolicitate (spam) sau pentru a vorbi cu asistenți digitali. Creșterea puterii de calcul, disponibilitatea datelor și progresele realizate în ceea ce privește algoritmii au transformat IA în una dintre cele mai importante tehnologii ale secolului XXI.

Schimbările generate de IA constituie, de asemenea, un motiv de îngrijorare. Lucrătorii se tem că își vor pierde locul de muncă din cauza automatizării, consumatorii se întreabă cui îi revine responsabilitatea în cazul în care un sistem bazat pe inteligența artificială ia o decizie greșită, întreprinderile mici nu știu cum să aplice IA în activitatea lor, întreprinderile din domeniul IA nou-înființate nu găsesc resursele și talentul de care au nevoie în Europa, iar concurența internațională este mai puternică decât oricând, având în vedere investițiile masive efectuate în acest domeniu în SUA și China.

Pentru a face față acestor provocări și pentru a valorifica la maximum oportunitățile oferite de IA, Comisia a publicat o strategie europeană în aprilie 2018. Comisia a propus o abordare care plasează factorul uman în centrul dezvoltării IA (IA care are în centru factorul uman) și care încurajează utilizarea acestei tehnologii puternice pentru soluționarea celor mai importante provocări mondiale: de la eradicarea bolilor la combaterea schimbărilor climatice și la anticiparea dezastrelor naturale, la îmbunătățirea siguranței transporturilor, la combaterea criminalității și la îmbunătățirea securității cibernetice.

Această strategie sprijină o IA etică, sigură și de vârf realizată în Europa. Ea este fondată pe atuurile științifice și industriale ale Europei și are la bază trei piloni: consolidarea investițiilor publice și private în IA, pregătirea pentru schimbări socioeconomice și asigurarea unui cadru etic și juridic adecvat. Pentru ca IA să se bucure de succes, este esențială coordonarea la nivel european.

2. PLANUL COORDONAT PRIVIND IA – PREZENTARE GENERALĂ

În strategia sa privind IA pentru Europa, Comisia s-a declarat pregătită să colaboreze cu statele membre la elaborarea unui plan coordonat privind IA până la sfârșitul anului 2018, cu scopul de a maximiza impactul investițiilor la nivelul UE și la nivel național, de a încuraja sinergiile și cooperarea la nivelul UE, de a face schimb de bune practici și de a defini împreună calea de urmat pentru a se asigura că întreaga Uniune poate concura la nivel mondial. Propunerea privind un plan coordonat s-a bazat pe declarația de cooperare în domeniul inteligenței artificiale, lansată în aprilie 2018 cu ocazia Zilei digitale și semnată de toate statele membre și de Norvegia. Aceasta a fost aprobată de Consiliul European în iunie 2018.

Statele membre (în cadrul grupului privind digitalizarea industriei europene și IA), Norvegia, Elveția și Comisia au pregătit planul în cursul mai multor reuniuni organizate în perioada iunie-noiembrie 2018. Au avut loc, de asemenea, schimburi pe parcursul reuniunilor Consiliului Competitivitate, sub egida președinției austriece a UE.

În cursul acestor reuniuni, statele membre și Comisia au identificat o serie de acțiuni comune menite să asigure creșterea investițiilor, punerea în comun a datelor – materia primă pentru IA, încurajarea talentelor și asigurarea încrederii, pe baza strategiei europene. Acestea au stabilit domeniile de interes public prioritare, cum ar fi asistența medicală, transportul și mobilitatea, siguranța, securitatea și energia, precum și sectoarele economice importante, cum ar fi industria prelucrătoare și serviciile financiare.

Rezultatul acestei activități comune, planul coordonat, constituie anexa la prezenta comunicare. Acesta detaliază acțiunile care urmează să fie inițiate în perioada 2019-2020 și pregătește terenul pentru activitățile care se vor desfășura în anii următori. Planul va fi revizuit și actualizat anual.

Prezenta comunicare evidențiază principalele obiective și inițiative ale planului.

2.1. Obiective comune și eforturi complementare

Planul coordonat oferă un cadru strategic pentru strategiile naționale în domeniul inteligenței artificiale. La ora actuală, cinci state membre au adoptat deja o strategie națională în acest domeniu, care beneficiază de un buget specific. Toate celelalte state membre sunt încurajate să își dezvolte strategia națională în domeniul inteligenței artificiale până la jumătatea anului 2019, pe baza activității desfășurate la nivel european. Se așteaptă ca aceste state să definească nivelurile de investiții și măsurile de punere în aplicare.

În cursul anului viitor, statele membre și Comisia vor conveni, de asemenea, asupra unor indicatori comuni pentru a monitoriza utilizarea și dezvoltarea IA în Uniune, precum și rata de succes a strategiilor instituite, cu sprijinul AI Watch, proiect dezvoltat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei.

Europa a rămas în urmă în ceea ce privește investițiile private în IA. Fără eforturi majore, UE riscă să nu valorifice oportunitățile oferite de IA, să se confrunte cu un exod de inteligență și să fie un consumator de soluții elaborate în altă parte. De aceea, strategia europeană privind IA a stabilit obiective ambițioase, dar realiste: în Uniune, trebuie făcute mai multe investiții publice și private în IA pentru a atinge obiectivul de 20 de miliarde EUR pe an în următorul deceniu. Ca un prim pas, Comisia mărește la 1,5 miliarde EUR, în perioada 2018­2020, investițiile în IA din programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020. Această sumă corespunde unei creșteri cu 70 % față de perioada 2014-2017. Dacă statele membre și sectorul privat depun eforturi similare, investițiile totale în Uniune vor depăși 20 de miliarde EUR pentru perioada 2018-2020, ceea ce va permite Uniunii să își intensifice în continuare eforturile în următorul deceniu, investițiile ajungând treptat la 20 de miliarde EUR pe an. Aceasta ar corespunde unei investiții anuale de 7 miliarde EUR realizată de sectorul public (statele membre și Comisie), la egalitate cu investițiile realizate pe alte continente. Pentru următoarea perioadă de programare 2021-2027, Comisia a propus ca Uniunea să investească în IA cel puțin 1 miliard EUR pe an din programele Orizont Europa și Europa digitală.

Luând în considerare aceste obiective, statele membre au convenit că trebuie să dea dovadă de ambiție și că trebuie să își intensifice eforturile la nivel național. Eforturile publice coordonate vor contribui la mobilizarea mai multor investiții private.