COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.12.2011 
SEC(2011) 1467 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
de stabilire a dispozi țiilor generale privind instituirea Instrumentului european de 
vecinătate 
{COM(2011) 839 final} 
{SEC(2011) 1466 final}  
 
RO 2   RO Articolul 8 din Tr atatul privind Uniunea European ă (TUE) prevede c ă Uniunea dezvolt ă 
relații privilegiate cu țările învecinate, în vederea stabil irii, la frontierele UE, a unui spa țiu de 
prosperitate și de bună vecinătate, întemeiat pe valorile Uniunii și caracterizat prin rela ții 
strânse și pașnice, bazate pe cooperare. Acest articol sp ecial, care a fost introdus de Tratatul 
de la Lisabona, subliniaz ă importan ța tot mai mare a rela țiilor UE cu vecinii s ăi.  
Politica european ă de vecin ătate (PEV) a fost creat ă în 2004 și se adreseaz ă unui num ăr de 
16 țări partenere situate la est și la sud de frontierele UE, și anume Algeria, Armenia, 
Azerbaidjan, Belarus, Egipt, Georgia, Isra el, Iordania, Liban, Libia, Republica Moldova, 
Maroc, teritoriile palestiniene ocupate, Siria, Tunisia și Ucraina. În cadr ul PEV, UE ofer ă 
vecinilor s ăi o relație privilegiat ă, care se bazeaz ă pe un angajament reciproc de respectare a 
unor valori cum ar fi democra ția și drepturile omului, statul de drept, buna guvernan ță, 
principiile economiei de pia ță și dezvoltarea durabil ă. Politica prevede, de asemenea, o 
asociere politic ă și o integrare economic ă mai aprofundat ă, o mobilitate sporit ă și 
consolidarea contactelor interpersonale. PEV beneficiaz ă de sprijin prin intermediul unui 
instrument specific, Instrumentul european de vecin ătate și parteneriat (IEVP), care vizeaz ă 
cele 16 țări partenere men ționate anterior, precum și Federația Rusă. 
1. DEFINIREA PROBLEMEI  
De la instituirea PEV s-au înregistrat mai multe evolu ții importante, inclusiv aprofundarea 
relațiilor cu partenerii, lansarea de ini țiative regionale și procese de tranzi ție democratic ă în 
țările vecine din Sud. Evolu ția relațiilor și contextul politic în schimbare au impus o revizuire 
a PEV. În consecin ță, a fost elaborat ă o nouă viziune a PEV, astfel cum s-a ar ătat în 
Comunicarea comun ă a Înaltului Reprezentant al UE pentru afaceri externe și politica de 
securitate și a Comisiei, intitulat ă „Un răspuns nou în c ontextul schimb ărilor din țările 
vecine”, adoptat ă la 25 mai 2011. Aceast ă nouă abordare prevede, în special, acordarea unui 
sprijin sporit partenerilor angaja ți în construirea unor societ ăți democratice și în realizarea de 
reforme, în conformitate cu prin cipiile „mai mult pentru mai mult” și „responsabilitate 
reciprocă”. 
2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
În țările vecine în care alinierea la normele și standardele UE este unul dintre obiectivele-
cheie în materie de politic ă, UE este cea mai în m ăsură să ofere aceast ă asistență. Unele 
măsuri de sprijin specific nu pot fi furnizat e decât la nivelul UE, cum ar fi promovarea 
integrării economice progresive în cadrul pie ței interne a UE, accesul la spa țiul Schengen sau 
participarea la programele UE.  Astfel, UE este principalul parten er în materie de cooperare în 
majoritatea țărilor care fac obiectul PEV,  rol recunoscut la scar ă largă de statele membre, de 
instituțiile financiare interna ționale și de alți donatori. Ajutorul acordat țărilor vecine UE în 
vederea alinierii acestora la politicile, normele și standardele UE este un vector fundamental 
pentru reformele din țările partenere care fac obiectul PEV.  
Cu cele 27 de state membre ale sale care ac ționează în cadrul politicilor și strategiilor 
comune, doar UE are masa critic ă necesară pentru a r ăspunde provoc ărilor mondiale. 
Acțiunea statelor membre poate fi limitat ă și fragmentat ă, cu proiecte care sunt adesea prea 
mici pentru a avea o contribu ție durabil ă în domeniu. Ra ționalizarea activit ății statelor 
membre prin intermediul UE permite o mai bun ă coordonare și eficientizeaz ă acțiunea UE.  
 
RO 3   RO Într-un moment de restric ții bugetare, când mai multe state membre au ales s ă se retrag ă din 
sectoare întregi de cooperare și să nu mai sus țină anumite țări, UE este în m ăsură să joace un 
rol activ în promovarea democra ției, a păcii, a stabilit ății, a prosperit ății și a reducerii s ărăciei 
în vecinătatea sa. În acest cont ext, dintr-o perspectiv ă pur economic ă, este mai justificat ca 
niciodată să se canalizeze ajutorul la nivelul UE, pentru ca acesta s ă ajungă acolo unde poate 
avea o contribu ție reală. A lucra cu UE este, de asemenea, mai ieftin. Costurile administrative 
sunt mai mici decât costurile administrative med ii suportate de principalii donatori de ajutor 
bilateral. 
3. OBIECTIVELE INI țIATIVEI UE  
Politica european ă de vecinătate are drept obiectiv stabilirea unui spa țiu de prosperitate și de 
bună vecinătate la frontierele UE, în special prin intermediul unei asocieri politice 
consolidate, al unei integr ări economice mai accentuate și al unei cooper ări mai strânse în 
anumite sectoare. În perioada 2014-2020, aceste obiective vor continua s ă fie susținute de UE 
prin intermediul unui instrument financiar specific, Instrumentul european de vecin ătate 
(IEV), care va oferi partenerilor  fonduri provenite în cea mai mare parte de la bugetul UE.  
Pentru ca acest instrument s ă realizeze dezideratele ambi țioase ale noii viziuni PEV, va fi 
necesar să se îndeplineasc ă o serie de obiective specifice prev ăzute de regulament, care sunt 
rezultatul contextului aflat în schimbare, al lec țiilor învățate și al evaluărilor, în special: 
• aplicarea principiilor „mai mult pentru mai mult” și „responsabilitate reciproc ă”, în 
conformitate cu PEV reînnoit ă, încurajând țările învecinate s ă realizeze în continuare 
reforme; abordarea complexit ății și a duratei program ării asisten ței acordate de UE în 
vederea ra ționalizării, reducerii și a unei mai bune direc ționări a procesului; 
• raționalizarea domeniului de aplicare a inst rumentului, asigurând echilibrul adecvat 
între flexibilitatea instrumentului și importan ța pe care acesta o acord ă obiectivelor 
de politic ă și principalelor domenii de cooperare; 
• adaptarea dispozi țiilor de punere în aplicare și îmbunătățirea coeren ței la nivelul 
instrumentelor de ac țiune extern ă; 
• îmbunătățirea dispozi țiilor privind cooperarea transfrontalier ă pentru a facilita 
punerea în aplicare eficace și rapidă a programelor; 
• promovarea unor leg ături mai strânse cu instrumentele și politicile interne ale UE, 
inclusiv prin consolidarea cooper ării cu serviciile competente ale Comisiei în cadrul 
etapei de programare și, dacă este relevant, prin intermediul unor mecanisme care 
permit o eventual ă punere în comun a fondurilor pr ovenite din rubr icile interne și 
externe ale bugetului UE;  
• formularea unui r ăspuns la evolu ția relațiilor cu Rusia, prin modificarea dispozi țiilor 
privind eligibilitatea acestei țări, astfel încât s ă poată beneficia de finan țarea acordat ă 
prin intermediul IEV, reflectând stat utul specific al Rusiei, deopotriv ă vecin și 
partener strategic al UE. 
 
RO 4   RO 4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Evaluarea impactului analizeaz ă patru opțiuni:  
• opțiunea 0:  „nicio ac țiune a UE” : UE întrerupe sprijinul financiar pe care îl acord ă 
prin intermediul unui instrument specific pentru țările învecinate; 
• opțiunea 1:  „nicio modificare” : cooperarea cu țările respective se men ține strict în 
cadrul Regulamentului IEVP existent, utilizat ca scenariu de referin ță pe parcursul 
analizei; 
• opțiunea 2:  „adaptarea structurii actuale ”: viitoarea propunere legislativ ă ar trebui 
să se bazeze pe actualul Regulamentul IEVP, c ăruia ar urma s ă i se aduc ă mai multe 
modificări, menite s ă formuleze un r ăspuns la noul c ontext de politic ă și la 
obiectivele specifice identificate. Op țiunea 2 con ține, de asemenea, diferite 
subopțiuni privind problemele specifice ridicate;  
• opțiunea 3:  „prezentarea unui instrument complet nou” , cu un domeniu de 
aplicare geografic ă diferit, axat pe obiective ma i ample decât cele ale PEV sau 
diferite de acestea.  
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
În cadrul structurii actuale (op țiunea 1 – „scenariul de referin ță”) se acord ă asistență într-o 
gamă largă de domenii care genereaz ă o serie de impacturi pozitive de natur ă economic ă, 
socială și ecologic ă în țările partenere. Cu toate acestea, im pacturile respective înregistrate în 
sectoarele men ționate anterior ar putea fi îmbun ătățite în continuare, în condi țiile unor 
mecanisme mai flexibile și unor abord ări mai inovatoare, de exemplu în ceea ce prive ște 
punerea în comun a fondurilor sau utilizarea unor instrumente financiare inovatoare. 
Întreruperea ac țiunii UE (op țiunea 0) ar reduce substan țial impacturile în toate cele trei 
domenii și ar pune în pericol durabilitat ea impacturilor în registrate pân ă în prezent; de 
asemenea, aceasta ar prejudicia rela țiile globale ale UE cu part enerii din cadrul PEV. Un 
instrument modificat (op țiunea 2) ar permite consolidar ea în continuare a impacturilor 
pozitive de natur ă economic ă, socială și ecologic ă obținute prin intermediul structurii actuale; 
în plus, se preconizeaz ă înregistrarea unui impact pozitiv suplimentar, în special în materie de 
guvernanță, prin aplicarea principiului „mai mu lt pentru mai mult”. Prin urmare, op țiunea 2 
generează cele mai mari impacturi pozitive. Prezentarea unui instrument complet nou 
(opțiunea 3) ar avea impacturi ne gative în special asupra coeren ței acțiunii UE în raport cu 
obiectivele PEV, ceea ce ar afecta cr edibilitatea UE în regiune. 
În plus, evaluarea impactului s-a axat, de asemenea, pe necesitatea și valoarea ad ăugată a 
acțiunii UE, comparativ cu ac țiunile întreprinse doar la nivelul statelor membre. 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Pe baza analizei și a compar ării diferitelor impacturi (de natur ă globală, economic ă, socială și 
ecologică), opțiunea 0 și opțiunea 3 nu au fost considerate op țiuni viabile, care s ă permită 
înregistrarea celor mai mari impacturi pozitive și realizarea obiectivelor PEV revizuite. 
Opțiunea 2 ar avea cel mai mare impact pozitiv și oferă potențialul maxim de adaptare a 
actualului cadru de cooperare la noul context de politic ă, la obiectivele PEV și la provoc ările 
 
RO 5   RO identificate prin intermediul evalu ărilor și al lecțiilor învățate. Opțiunea 1 ar fi a doua op țiune 
ca ordine de prioritate, care ar permite p ăstrarea impacturilor pozitive, f ără a permite îns ă nici 
realizarea obiectivelor noii vizi uni a PEV, nici abordarea provoc ărilor și a problemelor 
specifice identificate în cad rul structurii actuale. În consecin ță, opțiunea preferat ă este 
opțiunea 2.  
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Întrucât noul IEV va fi un re gulament de abilitare care va stabili elementele esen țiale ale 
intervenției UE și temeiul acesteia, obiectivele și acțiunile specifice în materie de cooperare 
pentru fiecare țară și regiune vor fi definite în etapele de programare și de punere în aplicare, 
care vor include și rezultatele preconizate. În acel moment, se vor identifica indicatori 
specifici, luându-se în considerare particularit ățile acțiunii în cauz ă.