RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN Raportul anual pe 2012 privind asistența financiară pentru extindere (IPA, PHARE, CARDS, Instrumentul de preaderare pentru Turcia, Facilitatea de tranziție) /* COM/2013/0625 final */





Introducere Prezentul raport cuprinde cele mai importante evoluții în ceea ce privește acordarea asistenței pentru preaderare în 2012[1], inclusiv considerații privind perspectivele viitoare. Mai multe detalii privind activitățile specifice efectuate în decursul perioadei de raportare se găsesc în documentul tehnic de lucru al serviciilor Comisiei care completează prezentul raport[2], tratând într-un singur document atât IPA[3], cât și instrumentele anterioare de preaderare și instrumentele pentru Balcanii de Vest (și anume, PHARE, CARDS[4], Instrumentul de preaderare pentru Turcia și Facilitatea de tranziție). Raportul anual pe 2012 reprezintă o ocazie de a examina reușitele actuale și lecțiile învățate, într-un moment în care cadrul instituțional al noului instrument IPA pentru următorul cadru financiar multianual este în curs de finalizare. Raportul prezintă succint contextul politic și economic în care au avut loc activitățile finanțate de UE. Acesta evidențiază progresele realizate în vederea îmbunătățirii planificării strategice și a documentelor de programare, oferind rapoarte de sinteză privind implementarea proiectelor, rezultatele acestora și îmbunătățirea permanentă a coordonării donatorilor. Analiza experienței anterioare, realizată inclusiv pe baza evaluărilor și a concluziilor Conferinței IPA din 2012, este utilizată pentru a formula recomandări vizând îmbunătățirea în continuare a impactului fondurilor IPA până în 2013, precum și după această perioadă. 1. RETROSPECTIVA ANULUI: CONTEXTUL POLITIC ȘI ECONOMIC În 2012, țările implicate în procesul de aderare au înregistrat noi progrese în direcția integrării în Uniunea Europeană. Au existat o serie de evoluții pozitive în țările candidate[5] și potențial candidate[6], inclusiv progrese în ceea ce privește reformele legate de UE. A continuat procesul de ratificare a tratatului de aderare a Croației, pregătind aderarea Croației la 1 iulie 2013. În luna iunie au fost deschise negocierile de aderare cu Muntenegru, iar negocierile cu Islanda au continuat să avanseze. S-a dat un nou impuls relațiilor cu Turcia printr-o agendă pozitivă lansată de către Comisie în mai 2012. Consiliul European a acordat Serbiei statutul de țară candidată în luna martie a aceluiași an. Comisia a confirmat că între UE și Kosovo se poate încheia un acord de stabilizare și de asociere. S-au înregistrat progrese în cadrul dialogului Belgrad-Priștina. Un dialog la nivel înalt privind aderarea, purtat cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, a condus la sporirea atenției acordate reformelor de către autorități. În Albania, dialogul dintre guvern și opoziție a permis depășirea în mare măsură a impasului politic. A fost lansat un dialog la nivel înalt privind procesul de aderare cu Bosnia și Herțegovina, pentru a ajuta acest stat să îndeplinească cerințele de aderare la UE, ceea ce a avut ca rezultat o foaie de parcurs pentru integrarea în UE. În majoritatea țărilor, drepturile omului, buna guvernanță, statul de drept, inclusiv lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, precum și capacitatea administrativă continuă să reprezinte provocări majore. A fost nevoie adeseori de asumarea unei mai mari responsabilități în ceea ce privește reformele și de obținerea voinței politice necesare pentru a avansa. Consolidarea libertății de exprimare și a independenței mijloacelor de comunicare în masă este, de asemenea, o provocare majoră. Procesul de aderare a fost afectat uneori de probleme bilaterale. Au existat diferențe în ceea ce privește evoluțiile socioeconomice în țările implicate în procesul de aderare. În 2012, Turcia și Islanda au avansat pe calea redresării. După o perioadă de ușoară redresare, majoritatea economiilor țărilor din Balcanii de Vest s-au contractat din nou din cauza evoluțiilor economice negative din cadrul UE. Condițiile sociale au cunoscut o înrăutățire considerabilă. Rata șomajului și rata sărăciei au continuat să crească, în timp ce consolidarea fiscală și reforma piețelor muncii au rămas prioritățile economice cele mai urgente. Asigurarea bunei guvernanțe, a statului de drept și a capacității administrative au continuat să reprezinte provocări politice majore, cu efecte negative asupra mediului de afaceri. 2. Către o asistență mai eficientă și mai eficace Către un nou instrument de preaderare pentru perioada 2014-2020 După o amplă consultare a părților interesate și o evaluare ex-ante privind viitorul instrument de asistență pentru preaderare, care au contribuit în mod semnificativ la conturarea viitorului instrument, Comisia a adoptat, la 7 decembrie 2011, o propunere de Regulament IPA II ca parte a unui pachet de instrumente de acțiune externă. Propunerea Comisiei vizează stabilirea unor legături mai strânse între asistența pentru preaderare și prioritățile politicii de extindere, precum și evoluția către o abordare sectorială. În cursul anului 2012, propunerea de Regulament IPA II a fost supusă discuțiilor și negocierilor în Parlament și în Consiliu, negocierile fiind încă în desfășurare la momentul redactării prezentului raport. În paralel, Comisia a început să pregătească proiectul normelor de aplicare specifice IPA și documentele de planificare strategică, în vederea finalizării cadrului de programare și acordare a asistenței IPA II. Comisia a lansat un studiu privind punerea în aplicare a abordării sectoriale și a inițiat grupuri de lucru speciale care să abordeze diferitele dimensiuni ale modalităților de punere în aplicare a noului instrument. Abordarea sectorială Pe tot parcursul anului 2012, Comisia a continuat procesul de aplicare treptată a abordării sectoriale în programarea următorului instrument financiar de asistență pentru preaderare (IPA II) pentru perioada 2014-2020. În urma Conferinței IPA din octombrie 2009 s-a decis trecerea treptată la o abordare sectorială, în vederea înregistrării de rezultate, impact și valoare adăugată sporite în urma asistenței. Aceste principii au devenit esențiale pentru toate noile instrumente de acțiune externă pentru perioada 2014-2020. Trecerea la o abordare sectorială este deosebit de importantă într-un moment în care constrângerile bugetare cu care se confruntă statele membre și instituțiile financiare internaționale impun o asistență pentru preaderare mai eficientă și mai durabilă: o abordare strategică a programării, bazată pe nevoile și atuurile fiecărei țări, va contribui la creșterea eficacității și la o mai mare orientare spre rezultate în procesul de preaderare. În plus, o astfel de abordare maximizează potențialul de complementaritate, asigurând în același timp o responsabilitate sporită a autorităților naționale față de programe, deoarece abordarea sectorială se bazează pe strategii naționale. Aceasta crește efectul de levier al diferitelor moduri de sprijin și contribuie la raționalizarea sprijinului printr-o diviziune adecvată a muncii. Relevanța acestei noi abordări a fost confirmată în cadrul Conferinței IPA a părților interesate, care a avut loc la Zagreb în aprilie 2011, precum și în cadrul concluziilor evaluării privind actuala aplicare a IPA. Documentele indicative de planificare multianuală (DIPM) ale IPA pentru perioada 2011­2013 au fost redactate astfel încât să reflecte această abordare, concretizându-se în documente mai orientate și vizând o stabilire mai clară a priorităților și o direcționare mai precisă a asistenței. La sfârșitul anului 2011 fusese deja introdusă o nouă metodă de programare a exercițiilor bugetare 2012 și 2013, care includea noi modele de programare și orientări. În cursul anului 2012, toate autoritățile naționale au depus un efort susținut pentru a analiza în ce măsură sectoarele identificate în documentele DIPM proprii sunt pregătite să treacă la o abordare sectorială. Ca atare, în 2012 a avut loc prima încercare reală de punere în aplicare a unei abordări sectoriale în țările implicate în procesul de aderare, aceasta având rolul unui test-pilot pentru modificările mai substanțiale care vor avea loc în cadrul IPA II. Între timp, în 2012 Comisia a întocmit un proiect de ghid privind aplicarea abordării sectoriale în contextul asistenței pentru preaderare; acesta urmează să fie finalizat în 2013, pentru a fi utilizat în vederea programării IPA II. În 2013 Comisia a organizat, de asemenea, ateliere pe tema abordării sectoriale în toate țările beneficiare ale IPA, pentru a permite o înțelegere aprofundată a punerii în aplicare a abordării sectoriale în programarea fondurilor IPA II. Cooperarea cu comunitatea donatorilor privind eficacitatea ajutorului În 2012, Comisia a continuat să depună eforturi pentru a asigura coordonarea donatorilor, inclusiv eforturi de maximizare a eficacității ajutorului și de sporire a transparenței, în conformitate cu angajamentele asumate la cel de al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, desfășurat la Busan în noiembrie 2011, în cadrul căruia Comisia și-a exprimat acordul cu privire la importanța unor principii comune precum asumarea priorităților, importanța rezultatelor, transparența și responsabilitatea. În plus, comunitatea donatorilor, printre care și Comisia, s-a angajat să îmbunătățească eficiența și calitatea cooperării pentru dezvoltare și prin transparența ajutorului acordat. În cursul anului 2012, Comisia a luat noi măsuri pentru a asigura alinierea fondurilor alocate în cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) la standardele internaționale privind transparența ajutorului. În conformitate cu angajamentele asumate la Conferința privind parteneriatul pentru eficacitatea cooperării pentru dezvoltare, desfășurată la Busan în 2012, informațiile relevante cu privire la asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) vor fi puse la dispoziția publicului în format standard până cel mai târziu la sfârșitul anului 2015. Prin publicarea unor seturi de date care cuprind informații la nivel de organizație și de activitate, precum și informații cu privire la cheltuielile actuale și viitoare, Comisia va oferi autorităților statelor membre, cetățenilor acestora și țărilor terțe informații prompte, cuprinzătoare și orientate spre viitor referitoare la resursele furnizate prin cooperarea pentru dezvoltare. În concordanță cu recomandările Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din cadrul Evaluării inter pares a UE în 2012, efectuată de către CAD[7], Comisia și-a revizuit abordarea privind conceperea programului. Punerea în aplicare a abordării sectoriale concepute pentru IPA II are ca obiectiv gestionarea ajutorului extern într-un mod mai eficace și asigurarea unei asistențe pentru preaderare mai eficace, mai eficiente și mai orientate spre rezultate. În viitor se așteaptă ca IPA să înregistreze și alte evoluții, corespunzătoare unei abordări orientate mai mult spre rezultate. În acest sens, în 2012 a fost înființat un grup de lucru cu scopul de a elabora un cadru pentru indicatorii ce urmează să fie folosiți la nivelul strategiilor de țară pentru monitorizarea, evaluarea și revizuirea progreselor și a performanței. Comisia coordonează aceste procese pentru a se asigura că asistența pentru preaderare este conformă cu diversele inițiative adoptate în cadrul Comisiei, precum și de către statele membre ale UE, de instituțiile financiare internaționale și de comunitatea mai largă a donatorilor, pentru a îmbunătăți coordonarea donatorilor și eficacitatea ajutorului și pentru a asigura obținerea rezultatelor preconizate. 3. Aspecte principale ale implementării programelor în 2012 După semnarea tratatului de aderare la 9 decembrie 2011, Croația a continuat, pe parcursul anului 2012, aplicarea unor măsuri care să îi consolideze în continuare capacitatea de a-și îndeplini obligațiile care decurg din apartenența la UE. Începând cu 1 iulie 2013, Croația este stat membru al UE. Programul național[8] pentru componenta I, adoptat în 2012, se întinde pe două exerciții bugetare, și anume alocarea de asistență pentru tranziție și consolidarea instituțiilor în cadrul IPA 2012, precum și alocarea pe 6 luni pentru 2013 (având în vedere aderarea Croației la UE, prevăzută pentru 1 iulie 2013). Suma totală a programelor naționale pentru 2012 și 2013 a fost de 46,80 milioane EUR. Punerea în aplicare a asistenței financiare a UE în 2012 a însoțit aceste evoluții, prin furnizarea de sprijin suplimentar pentru completarea reformelor și consolidarea capacității în domeniile-cheie necesare pentru asumarea obligațiilor asociate calității de stat membru, în special în domeniul judiciar și al drepturilor fundamentale, al justiției, libertății și securității, precum și prin continuarea eforturilor de pregătire a Croației pentru gestionarea și utilizarea fondurilor postaderare. În plus, în 2012 Croația a finalizat pregătirile pentru renunțarea la controalele ex ante privind achizițiile publice, pentru a realiza pe deplin descentralizarea gestionării și punerea în aplicare a asistenței financiare a UE înainte de aderare. În 2012, agenda pozitivă pentru relațiile UE-Turcia a generat un nou dinamism, redresând procesul de aderare în mai multe domenii, după o perioadă de stagnare. Agenda s-a axat pe eforturile legate de interesele comune, printre care se numără: · alinierea la acquis; · îmbunătățirea cooperării în domeniul energiei; · vizele, mobilitatea și migrația; · acordurile comerciale și uniunea vamală, în privința căreia s-a lansat, împreună cu Banca Mondială, un studiu specific de evaluare a impactului global; · politica externă, inclusiv reformele politice și acțiunile de combatere a terorismului; · creșterea substanțială a participării la programele Uniunii. În 2012, asistența financiară IPA a continuat să sprijine prioritățile politice ale procesului de aderare, punându-se accentul pe statul de drept și pe realizarea unor reforme majore în ceea ce privește sistemul judiciar și drepturile fundamentale, în cadrul componentei I, cu o valoare totală de 225,74 milioane EUR în 2012. S-au observat, de asemenea, evoluții pozitive în ceea ce privește gestionarea asistenței financiare de către autoritățile naționale turce în cadrul gestiunii descentralizate. Procesul de acreditare în vederea transferării atribuțiilor de organizare a licitațiilor, de încheiere a contractelor și de gestiune financiară de la Oficiul de Plăți și Contractare PHARE (OPCP) la ministerele de resort a fost finalizat cu succes pentru toate structurile operaționale din cadrul componentelor III și IV ale IPA. De asemenea, unui număr de aproape 20 de provincii li s-au delegat competențe de gestionare a componentei V a IPA. Pe parcursul anului 2012 a fost consolidat dialogul cu instituțiile turce în domeniul migrației și azilului, precum și în domeniul gestionării integrate a frontierelor. Au fost explorate și alte posibilități de sprijinire a reformei instituționale cu asistență financiară din partea UE. A fost elaborată o rezervă de propuneri de proiecte, care a fost examinată de către toate părțile interesate relevante pentru programare în vederea finanțării în cadrul IPA, inclusiv de agențiile specializate ale ONU. Au continuat eforturile de îmbunătățire a sistemului de gestionare și control de către autoritățile turce responsabile cu punerea în aplicare a programelor IPA, deși sunt încă necesare îmbunătățiri în domeniul programării IPA și al monitorizării. În 2012 a fost finalizată ratificarea acordului-cadru privind IPA cu Islanda, în urma rezoluției parlamentare de mandatare a guvernului Islandei să aprobe acest acord. Hotărârea parlamentului a fost adoptată la 18 iunie 2012, deschizând calea pentru implementarea proiectelor avute în vedere în cadrul programelor naționale IPA pentru Islanda. După intrarea în vigoare a acordului-cadru privind IPA, în a doua jumătate a anului 2012 a început implementarea proiectelor prin Programul Național IPA 2011. Programul pe 2011 sprijină șapte proiecte. Bugetul este de 12 milioane EUR și a fost asigurat un echilibru între cele două axe prioritare stabilite în DIPM: · aceea de a spori și mai mult capacitatea Islandei de a-și asuma obligațiile care decurg din calitatea de stat membru, prin sprijinirea consolidării capacității instituționale pentru transpunerea și punerea în aplicare a acquis-ului; și · aceea de a consolida capacitatea instituțională a Islandei în pregătirile sale pentru participarea la fondurile structurale și la alte fonduri UE și pentru utilizarea acestora. Programul național pentru 2012 a fost adoptat la 16 iulie 2012, având drept obiectiv sprijinirea a trei proiecte cu un buget în valoare de 12 milioane EUR. Punerea în aplicare a proiectului a început parțial. Programul național pentru 2013 a fost adoptat la 2 decembrie 2012, cu o valoare totală de 10,8 milioane EUR. Ca urmare a alegerilor parlamentare din 27 aprilie 2013, guvernul recent înființat a suspendat negocierile de aderare până când Parlamentul va evalua stadiul negocierilor și evoluțiile din UE. În prezent se analizează consecințele pentru IPA. Comisia nu are în vedere avansarea altor proiecte în cadrul IPA până când guvernul islandez nu va decide dacă este necesar sau nu să continue procesul de aderare. Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei a continuat reformele legate de aderare cu sprijinul IPA, dar în 2012 s-a confruntat cu provocări majore în ceea ce privește programarea și punerea în aplicare a asistenței UE. În general, capacitățile instituțiilor naționale de gestionare a IPA au fost inegale, ceea ce a condus la întârzieri repetate în ceea ce privește achizițiile publice, la un nivel scăzut de contractare și la o rată scăzută a plăților. Programul național IPA 2012-2013 reprezintă o contribuție a UE la componenta I cu o valoare totală de aproximativ 28 de milioane EUR pe an. Acesta a fost elaborat și adoptat de Comisie în noiembrie 2012 și este format din cinci fișe sectoriale și șapte fișe de proiect aferente, care vin în sprijinul sectorului administrației publice, al justiției, al afacerilor interne și al drepturilor fundamentale, al dezvoltării sectorului privat, al agriculturii și al mediului și schimbărilor climatice. Cu aceeași ocazie au fost adoptate și noile alocări pentru programele operaționale din cadrul componentelor III, IV și V. Absorbția fondurilor disponibile din toate componentele IPA a fost o problemă căreia Comisia i-a acordat atenție, sprijinind eforturile autorităților. În luna martie și din nou la sfârșitul anului 2012 au avut loc întreruperi temporare ale plăților de către Comisie (DG Politică Regională, DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, DG Agricultură și Dezvoltare Rurală), cauzate de lipsa de personal și de capacitatea administrativă insuficientă în principalele instituții, în special în cele care exercită funcții de control, precum autoritatea de audit și responsabilul național cu autorizarea finanțării (RNAF). Datorită măsurilor ferme luate de guvern, capacitățile tuturor acestor instituții și-au atins aproape integral obiectivele privind personalul prevăzute în evaluările volumului de lucru (EVL) pentru 2012. Nevoia de consolidare a capacității instituționale și întârzierile acumulate reprezintă în continuare probleme grave, fiind necesare angajamente și eforturi constante la cel mai înalt nivel politic în vederea accelerării punerii în aplicare. În cursul anului 2012, Muntenegru a finalizat cu succes programarea asistenței pentru preaderare rămase din cea alocată pentru ultimii doi ani ai actualului cadru financiar. Programele naționale pentru 2012-2013 din cadrul componentei I – Asistență pentru tranziție și consolidarea instituțiilor – au continuat să reprezinte o parte importantă din finanțarea IPA (21,28 milioane EUR) și să sprijine principalele domenii de reformă, în concordanță cu programele anterioare. Deschiderea negocierilor de aderare, decisă de Consiliul European în iunie 2012, a reflectat și confirmat relevanța și eficiența implementării proiectelor IPA de către Delegația UE din Muntenegru în cadrul componentei I. În comparație cu fondurile din cadrul componentelor I și II ale IPA, în 2012 și 2013 cea mai mare parte a fondurilor IPA au fost alocate pentru pregătirea punerii în aplicare a politicii agricole și de coeziune ale UE în sectorul mediului, al transporturilor, al dezvoltării sociale și al agriculturii și dezvoltării rurale, adică în cadrul componentelor III, IV și V. Într-adevăr, odată cu acordarea statutului de țară candidată în 2010, au fost programate investiții-cheie prin adoptarea programelor operaționale corespunzătoare pentru perioada 2012-2013 în cadrul componentei III (22,24 milioane EUR) și al componentei IV (5,58 milioane EUR); componenta V, în cazul căreia adoptarea Instrumentului de Preaderare pentru Dezvoltare Rurală (IPARD) a fost amânată pentru 2013, reprezintă o excepție. În sfârșit, autoritățile din Muntenegru au înregistrat progrese semnificative pe tot parcursul anului în ceea ce privește pregătirea delegării competențelor de gestionare, în special prin depunerea pachetului de cereri pentru componentele I și II în iulie 2012. În cursul anului 2012, asistența financiară a UE a jucat un rol strategic în Albania, prin utilizarea a aproximativ 95 milioane EUR în cadrul componentelor I și II, în vederea consolidării capacităților administrative ale mai multor instituții și pentru încurajarea dezvoltării sociale, economice și a mediului. Proiectele în curs în domeniul justiției, al reformei administrației publice și al luptei împotriva corupției au avansat în continuare. Agențiile de aplicare a legii au dobândit capacități sporite ca rezultat al sprijinului strategic al UE și prezintă rezultate concrete în lupta împotriva criminalității organizate. Proiectele de asistență tehnică au continuat să sprijine diferite ministere de resort și instituții ale statului, având ca efect adoptarea a numeroase texte legislative relevante pentru alinierea la acquis. În schimb, proiectele de infrastructură se confruntă cu probleme legate de implementare, în principal din cauza lipsei de coordonare între ministerele de resort și între instituțiile naționale și locale, ceea ce afectează sustenabilitatea pe termen lung a proiectelor. Această situație a determinat Comisia să solicite un mecanism de coordonare interinstituțională a IPA pentru a asigura sustenabilitatea proiectelor. Albania a realizat eforturi substanțiale în ceea ce privește pregătirea pentru gestionarea descentralizată a fondurilor IPA. Sunt încă necesare acțiuni suplimentare concentrate pentru ca toate cerințele stabilite în cadrul de reglementare al IPA să se reflecte în sistemul de gestionare descentralizată existent. Cu toate acestea, în cazul în care condițiile vor fi îndeplinite, delegarea competențelor de gestionare va putea fi realizată în curând. În perspectiva acestei acreditări, autoritățile albaneze ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a asigura stabilitatea posturilor funcționarilor formați pentru gestionarea fondurilor IPA. Serbia a primit statutul de țară candidată în 2012 și și-a continuat pregătirile intense în vederea introducerii unui sistem de implementare descentralizată (SID) pentru gestionarea fondurilor IPA. Contribuția UE la componenta I a IPA, alocată în 2012, a fost de 170,60 milioane EUR. După o evaluare pozitivă privind conformitatea, realizată de un auditor independent, acreditarea națională a fost finalizată, iar pachetele de acreditare pentru toate cele patru componente ale IPA (I, II, III și IV) au fost transmise Comisiei Europene în 2012. Între timp, s-a decis să nu se avanseze cu deschiderea componentelor III și IV în contextul perspectivei financiare actuale pentru perioada 2007-2013. O primă misiune de audit a componentelor I și II a fost efectuată de către auditorii Direcției Generale Extindere în noiembrie 2012. Se preconizează că delegarea competențelor de gestionare a acestor componente va fi acordată Serbiei în cursul anului 2013. În 2012, Comisia a programat împreună alocările IPA 2012 și IPA 2013 din cadrul componentei I pentru Bosnia și Herțegovina, alocând astfel 84,77 milioane EUR în același exercițiu prin programul național pentru 2012. Aceasta a fost o situație diferită față de anii precedenți, când Comisia a programat câte un program pe an. Avantajul noii abordări a fost acela că intervențiile planificate au urmat un plan pe termen lung, asigurând astfel continuitate și economii de scară. În pofida pregătirii temeinice a procesului de programare, care a început cu reuniuni la nivel politic, programarea a înregistrat, ca și în anii anteriori, întârzieri semnificative cauzate de dificultățile interne ale Bosniei și Herțegovinei de a ajunge la un acord privind identificarea și formularea proiectelor. Comisia a îndemnat autoritățile să adopte un mecanism eficient de coordonare între stat și cele două entități pentru a depăși aceste dificultăți persistente. În ciuda problemelor întâmpinate în programarea și punerea în aplicare a asistenței IPA, o serie de proiecte au obținut rezultate bune și au avut un impact sesizabil, în special în sectorul afacerilor interne și în sprijinirea dezvoltării economice. Sistemul integrat de gestionare a frontierelor s-a îmbunătățit considerabil, iar sprijinul pentru dezvoltarea sectorului turismului și pentru întreprinderile mici și mijlocii a creat locuri de muncă și a asigurat ocuparea acestora. Punerea în aplicare a asistenței UE în Kosovo și-a depășit țintele financiare, atât în ceea ce privește contractele, cât și în ceea ce privește plățile. A fost finalizată pregătirea programului anual IPA 2012 pentru Kosovo, alocându-se 63,2 milioane EUR. Programul anual pentru 2013 a fost pregătit și aprobat de Comitetul IPA în noiembrie 2012, vizându-se adoptarea sa la începutul anului 2013. Participarea Kosovo în cadrul programului IPA pentru cooperare transfrontalieră (CTF) s-a desfășurat în condiții bune în 2012, semnându-se acorduri de finanțare pe 2011 pentru toate cele trei programe de cooperare transfrontalieră (cu Albania, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și, respectiv, Muntenegru). Prima cerere de propuneri din cadrul programului CTF Kosovo-Albania a fost lansată în iunie 2012. În martie 2012 s-a organizat o reuniune de consultări cu societatea civilă, la care guvernul a prezentat organizațiilor societății civile proiectele propuse și a permis purtarea unei discuții. Pentru Kosovo, a fost prima dată când o astfel de consultare a avut loc într-un stadiu timpuriu al procesului de programare a IPA. Cooperarea și programele regionale Cooperarea regională în Europa de Sud-Est a înregistrat progrese importante în ultimii ani, în special în domeniile comerțului, statisticii, energiei și transporturilor, cooperării pentru reforma administrației publice și protecției civile. Cea mai mare parte a sprijinului IPA către beneficiari se realizează prin intermediul programelor naționale. Cu toate acestea, aproximativ 9 % din fondurile disponibile sunt alocate prin programele cu beneficiari multipli (MB). Acestea completează programele naționale și consolidează relațiile multilaterale în Balcanii de Vest și Turcia în domeniile considerate esențiale pentru integrarea europeană și pentru stabilitatea în regiune. Domeniile de intervenție sunt abordate prin asistența MB doar în cazul în care există o nevoie clară de cooperare regională sau de acțiune orizontală, de exemplu prin soluționarea problemelor transfrontaliere sau prin creșterea eficienței ca urmare a instituirii unor abordări armonizate, a potențării instrumentelor existente sau a promovării rețelelor de experți. În 2012, alocarea orientativă disponibilă pentru aceasta s-a ridicat la un total de aproximativ 222,06 milioane EUR pentru componenta I. Un proiect regional de promovare a învățământului favorabil incluziunii a fost selectat ca prioritar în sectorul justiției și afacerilor interne, inclusiv în domeniul drepturilor fundamentale și al grupurilor vulnerabile, în timp ce un proiect regional de consolidare a protecției martorilor eficientizează lupta împotriva criminalității organizate și a corupției. Returnarea refugiaților și oferirea unor soluții durabile privind locuințele sunt aspecte abordate prin intermediul programului regional de locuințe din cadrul procesului de la Sarajevo, pentru care UE reprezintă cel mai important donator. S-a acordat o atenție deosebită proiectelor care ajută beneficiarii să depășească efectele crizei economice și financiare și care susțin redresarea economică emergentă prin continuarea sprijinului financiar pentru investițiile prioritare în infrastructură, în strânsă coordonare cu instituțiile financiare internaționale (IFI). Investițiile în eficiența energetică sunt orientate către realizarea unei creșteri economice durabile și aderarea la obiectivele Strategiei Europa 2020. În sectorul mediului și al schimbărilor climatice a fost selectat un proiect regional de consolidare a cooperării în materie de protecție civilă în Balcanii de Vest și Turcia. În vederea promovării reformelor și a cooperării regionale în domeniul învățământului, programul Beneficiari Multipli din cadrul IPA 2012 va continua practica anterioară și va sprijini acțiunile 1 și 2 din cadrul programului Erasmus Mundus, precum și programul „Tineretul în acțiune” în sectorul dezvoltării sociale. În ceea ce privește sprijinul acordat societății civile, în 2012 au fost semnate 18 acorduri-cadru de parteneriat cu peste 170 de organizații din regiune și din Europa în diverse sectoare prioritare precum lupta împotriva corupției, energia, drepturile omului și securitatea, mediul și resursele naturale. 4. AXAREA PE REFORME DURABILE ÎN ADMINISTRAȚIA PUBLICĂ, PE CONSOLIDAREA STATULUI DE DREPT ȘI A GUVERNANȚEI DEMOCRATICE Toate țările din Balcanii de Vest se confruntă cu importante provocări economice și financiare. Necesitatea de a asigura o creștere integrată, inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii – susținută de bună guvernanță pentru creștere – a fost recunoscută de miniștrii Procesului de Cooperare în Europa de Sud-Est (SEECP) atunci când au adoptat Viziunea pentru Europa de Sud-Est (ESE) 2020, în noiembrie 2012 la Tirana. Aceasta reprezintă o abordare constructivă a țărilor din regiune, menită să le ajute să facă față provocărilor actuale în cadrul unei perspective regionale. Buna guvernanță publică reprezintă unul dintre criteriile politice de aderare și include dimensiuni care depășesc reforma administrației publice (RAP), cum ar fi stabilitatea politică și respectarea principiilor democratice, eficacitatea guvernamentală, buna gestionare a finanțelor publice și respectarea statului de drept. Din acest motiv, Comisia se așteaptă ca toate țările din Balcanii de Vest să instituie strategii naționale semnificative și cuprinzătoare, care vor deveni domenii prioritare pentru sprijin financiar în cadrul viitorului instrument de asistență pentru preaderare (IPA II). Programul regional OCDE/SIGMA (Sprijin pentru îmbunătățirea guvernanței și a gestionării) acordă o asistență esențială în acest sens. Acesta a fost consolidat în continuare prin atribuția recent aprobată de a elabora evaluări de țară și de a furniza planuri de acțiune națională pentru a analiza dacă și în ce mod reformele naționale sunt puse în aplicare în mod eficace. Scopul său nu se limitează la monitorizarea cadrului juridic, ci constă în elaborarea unei abordări integrate a RAP, care ar trebui să permită Comisiei să utilizeze resursele disponibile într-un mod mai coerent, mai eficient și mai durabil și să confere o mai mare coerență dialogului politic. Pentru a asigura o măsurare eficientă a performanței, în conformitate cu Regulamentul IPA II, SIGMA va defini și standardele administrației publice, care ar urma să fie utilizate ca punct de referință pentru măsurarea progreselor înregistrate și pentru o mai bună desfășurare a dialogului politic la nivel înalt pe tema RAP cu țările implicate. Acțiunea programului SIGMA este strâns legată și completată de Școala Regională de Administrație Publică (ReSPA). În mod ideal, acest lucru ar putea genera o abordare comună a RAP în regiune, ceea ce ar contribui la coordonarea eforturilor și activităților nu doar la nivel național, ci și la nivelul donatorilor. Totuși, ReSPA trebuie să își stabilească legitimitatea regională de platformă pentru dialogul politic la nivel înalt pe tema RAP și să consolideze recunoașterea calității în rolul său de organism de formare pentru persoanele cu funcții de conducere. Tocmai din acest motiv se investesc în ReSPA eforturi suplimentare în vederea consolidării rolului acesteia în următoarele domenii: i) sensibilizare cu privire la reforma administrației publice în fiecare dintre țările partenere, prin punerea la dispoziție a unei rețele pentru discuții și evaluări inter pares; ii) înlesnirea schimbului de strategii naționale și de experiență în domeniu, în vederea îmbunătățirii administrației publice la toate nivelurile; iii) oferirea de cursuri de formare pentru consolidarea capacității funcționarilor publici din țările din Balcanii de Vest, punând accentul pe formarea formatorilor și a înalților funcționari, ceea ce ar asigura un impact maxim. Cu toate acestea, țărilor participante le revine responsabilitatea de a garanta impactul acțiunilor ReSPA prin urmărirea adecvată a lecțiilor învățate, inclusiv a experienței dobândite în pregătirea aderării Croației la UE. 5. ASISTENȚĂ TEHNICĂ ȘI SCHIMB DE INFORMAȚII (TAIEX) În 2012, flexibilitatea instrumentului TAIEX a fost demonstrată printr-un set amplu de activități. Se utilizează din ce în ce mai mult asistența tehnică pe termen mediu și o succesiune de intervenții convenite pe termen scurt. Această abordare a fost folosită în principal în agricultură și în sectorul siguranței alimentelor, precum și în asistența oferită pentru Islanda, Kosovo și comunitatea cipriotă turcă. TAIEX a sprijinit, de asemenea, evaluarea respectării de către Muntenegru a acquis-ul UE, așa-numita examinare analitică, o parte esențială a procesului de aderare la UE. În concordanță cu tendința înregistrată începând cu anul 2005, TAIEX a sprijinit un număr de aproximativ 30 000 de funcționari publici din țările beneficiare în 2012. Turcia, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Croația și Bosnia și Herțegovina au beneficiat cel mai mult de asistența TAIEX, Turcia înregistrând aproape cinci mii de participanți (4 767), iar țările din Balcanii de Vest numărând peste trei mii de participanți fiecare (3 431, 3 232 și, respectiv, 3 223). Instrumentul pentru administrație locală (IAL) a urmărit creșterea sensibilizării în rândul autorităților locale și regionale din Balcanii de Vest. Au fost organizate 14 evenimente IAL, de care au beneficiat aproape 400 de reprezentanți ai administrațiilor locale și regionale. Forța motrice a TAIEX se bazează pe cunoștințele tehnice furnizate de funcționarii din administrația publică a statelor membre ale UE. În cursul anului 2012 au fost mobilizate cunoștințele și competența a aproape 5 000 de experți, care au fost apreciați în general la superlativ de către beneficiari. În 2012, marea majoritate a evenimentelor și-au îndeplinit obiectivul; 99 % dintre participanții care au oferit feedback au raportat că participarea la evenimentul TAIEX le-a oferit ocazia să își îmbunătățească cunoștințele. În scopul măsurării atât a eficacității, cât și a impactului final al asistenței TAIEX, a fost instituit un nou sistem de evaluare. La șase luni de la desfășurarea unui eveniment, solicitanților li se cere să ofere un feedback online succint cu privire la asistența specifică furnizată. 6. CONCLUZIE Anul 2012 a marcat o etapă importantă în acordarea unei asistențe mai strategice și mai orientate către aderare pentru țările implicate în procesul de aderare, ca parte integrantă a strategiei de extindere. Cadrul juridic și strategic de planificare pe care Comisia l-a propus pentru punerea în aplicare a asistenței pentru preaderare începând cu 2014 va consolida legătura cu monitorizarea și raportarea politică prin instituirea unui cadru care urmărește rezultate concrete, realizează impactul dorit și recompensează performanța. Aceasta va contribui la o creștere și mai mare a valorii adăugate a fondurilor UE alocate țărilor implicate în procesul de aderare, prin crearea unor stimulente mai puternice pentru transformarea societăților, a sistemelor juridice și a economiilor acestor țări, în avantajul reciproc al Uniunii Europene și al țărilor beneficiare ale IPA, precum și al cetățenilor lor. Stadiul punerii în aplicare a asistenței financiare IPA pentru fiecare țară la 31 decembrie 2012 din totalul fondurilor angajate (2007-2012): Tabelele următoare prezintă, în milioane EUR, valoarea tuturor alocărilor IPA pentru țările candidate și potențial candidate în perioada 2007-2012, pe beneficiar și componentă. Cifrele iau în considerare transferurile efectuate între componentele I și II în cursul anului 2012. La 31 decembrie 2012 – Componenta I a IPA, gestionată de DG Extindere[9]: Milioane EUR || Angajate || Contractate || Procent || Plătite || Procent Croația || 242,08 || 205,93 || 85,07 % || 137,85 || 56,94 % Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei || 202,18 || 131,25 || 64,92 % || 78,69 || 38,92 % Islanda || 24,00 || 10,04 || 41,83 % || 3,41 || 14,19 % Muntenegru || 152,04 || 106,14 || 69,81 % || 90,43 || 59,48 % Turcia || 1 390,41 || 1 376,61 || 99,01 % || 772,50 || 55,56 % Albania || 430,01 || 299,24 || 69,59 % || 169,72 || 39,47 % Bosnia și Herțegovina || 474,60 || 248,99 || 52,46 % || 159,35 || 33,58 % Kosovo || 538,30 || 429,91 || 79,87 % || 285,09 || 52,96 % Serbia || 1 028,99 || 760,06 || 73,86 % || 541,33 || 52,61 % Total || 4 482,61 || 3 568,17 || 79,60 % || 2 238,37 || 49,93 % La 31 decembrie 2012 – Componenta II a IPA, gestionată de DG Extindere: Milioane EUR || Angajate || Contractate || Procent || Plătite || Procent Croația || 15,02 || 10,32 || 68,71 % || 6,75 || 44,94 % Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei || 16,22 || 4,13 || 25,46 % || 3,10 || 19,11 % Muntenegru || 18,10 || 9,83 || 54,31 % || 7,11 || 39,28 % Turcia || 6,93 || 6,93 || 100 % || 1,69 || 24,39 % Albania || 21,77 || 8,16 || 37,48 % || 5,76 || 26,46 % Bosnia și Herțegovina || 15,12 || 7,50 || 49,60 % || 5,88 || 38,87 % Kosovo || 4,80 || 0,17 || 3,47 % || 0,09 || 1,96 % Serbia || 18,97 || 12,11 || 63,85 % || 9,00 || 47,44 % Total || 116,93 || 59,15 || 50,59 % || 39,38 || 33,68 % La 31 decembrie 2012 – Componenta II a IPA, pusă în aplicare de DG Politică Regională: Milioane EUR || Angajate || Plătite || Procent Marea Adriatică || 205,66 || 59,45 || 28,9 % Slovenia-Croația || 35,75 || 16,24 || 45,4 % Ungaria-Croația || 43,90 || 19,85 || 45,2 % Ungaria-Serbia || 41,96 || 22,96 || 54,7 % România-Serbia || 44,47 || 18,43 || 41,4 % Bulgaria-Serbia || 26,26 || 9,15 || 34,8 % Bulgaria-fosta Republică iugoslavă a Macedoniei || 14,99 || 5,64 || 37,6 % Bulgaria-Turcia || 22,83 || 7,85 || 34,4 % Grecia-fosta Republică iugoslavă a Macedoniei || 12,60 || 6,08 || 48,3 % Grecia-Albania || 9,47 || 4,62 || 48,8 % Total || 457,89 || 170,27 || 37,19 % La 31 decembrie 2012 – Componenta III a IPA, pusă în aplicare de DG Politică Regională: Milioane EUR || Angajate || Plătite || Procent Croația || 329,68 || 88,64 || 26,9 % Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei || 199,93 || 48,15 || 24,1 % Turcia || 1 747,58 || 519,29 || 29,7 % Muntenegru || 22,24 || 0 || 0 % Total || 2 299,43 || 656,08 || 28,5 % La 31 decembrie 2012 – Componenta IV a IPA, pusă în aplicare de DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune: Milioane EUR || Angajate || Plătite || Procent Croația || 85,88 || 35,02 || 41 % Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei || 33,50 || 10,33 || 31 % Turcia || 382,9 || 109,48 || 28,6 % Muntenegru || 2,77 || 0 || 0 % Total || 403,18 || 96,32 || 23,9 % La 31 decembrie 2012 – Componenta V a IPA, pusă în aplicare de DG Agricultură și Dezvoltare Rurală: Milioane EUR || Angajate || Plătite || Procent Croația || 129,90 || 30,08 || 23,16 % Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei || 63,49 || 11,33 || 17,8 % Turcia || 650,38 || 81,25 || 12,5 % Total || 843,77 || 122,66 || 14,5 % [1]În Raportul anual de activitate (RAA) pe 2012 al DG Extindere se găsesc aspecte mai detaliate privind raportarea administrativă legate de aceste programe și cheltuieli – cum ar fi guvernanța și responsabilitatea, riscurile și controalele, legalitatea și regularitatea, indicii de eroare și consecințele potențiale în ceea ce privește asigurarea rezonabilă. În conformitate cu obligația Comisiei de a transmite informații detaliate Consiliului și Parlamentului European, aceasta publică anual un raport privind asistența pentru preaderare. Raportul precedent a fost publicat în anul 2012 pentru exercițiul bugetar 2011 și este pus la dispoziția publicului la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/enlargement/instruments/how-does-it-work/index_en.htm [2]Document de lucru al serviciilor Comisiei – care însoțește documentul „Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Raportul anual pe 2012 privind asistența financiară pentru extindere (IPA, PHARE, CARDS, Instrumentul de preaderare pentru Turcia și Facilitatea de tranziție)”. [3]Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) dispune de un buget total de 11,5 miliarde EUR pentru perioada 2007-2013. Beneficiarii IPA sunt Albania, Bosnia și Herțegovina, Croația, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia, Turcia, Islanda (din 2011), precum și Kosovo*. IPA sprijină reformele în țările beneficiare și alinierea progresivă a acestora la standardele și politicile Uniunii Europene și la acquis, în vederea pregătirii acestora pentru viitorul statut de membru al UE. [4]Creat inițial în 1989 sub forma programului „Polonia și Ungaria: Asistență pentru restructurarea economiilor acestor țări” (PHARE), programul PHARE s-a extins dincolo de Polonia și Ungaria, acoperind în final zece țări. Programul a sprijinit opt dintre cele zece state membre care au aderat în 2004: Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Polonia, Slovacia și Slovenia, precum și țările care au aderat în 2007 (Bulgaria și România), într-o perioadă de restructurări economice și de schimbări politice masive. Până în anul 2000 au beneficiat de PHARE și țările din Balcanii de Vest (Albania, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Bosnia și Herțegovina). Cu toate acestea, începând din 2001 aceste țări au primit asistență financiară prin programul CARDS (asistență comunitară pentru reconstrucție, dezvoltare și stabilizare în Balcani). Regulamentul abrogă Regulamentul OBNOVA, modifică Regulamentul PHARE și stabilește un cadru unic de asistență pentru țările din Europa de Sud-Est: programul CARDS (asistență comunitară pentru reconstrucție, dezvoltare și stabilizare). Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) îl înlocuiește începând din 2007. * Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244/1999 și cu Avizul CIJ privind declarația de independență a Kosovo. [5] Croația, Islanda, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia și Turcia. [6] Albania, Bosnia și Herțegovina, Kosovo. [7] Comitetul de asistență pentru dezvoltare, Direcția Cooperare pentru Dezvoltare (DCD-DAC), OCDE. [8] În prezentul raport, cifrele prevăzute în cadrul programelor naționale se referă la componenta I. [9] Croația, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Turcia beneficiază de gestionare descentralizată, care constă în autorizarea Ministerului Finanțelor din țara beneficiară să pună în aplicare fondurile alocate de UE , acesta devenind responsabil pentru gestionarea contractelor și a plăților efective.