RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 5.1.2011 
COM(2010) 805 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU 
 
privind 
Memorandumurile de în țelegere referitoare la conservarea p ăsărilor de prad ă și a 
rechinilor migratori în temeiul Conven ției privind conservarea speciilor migratoare de 
animale s ălbatice 
RO 2   RO COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU 
 
privind 
Memorandumurile de în țelegere referitoare la conservarea p ăsărilor de prad ă și a 
rechinilor migratori în temeiul Conven ției privind conservarea speciilor migratoare de 
animale s ălbatice 
Din 1983, UE este parte la Conven ția privind speciile migratoare (CMS)1. Toate statele 
membre ale UE sunt, de asemenea, p ărți la conven ție. În anexa I la conven ție figureaz ă o listă 
a speciilor migratoare pe cale de dispari ție, iar în anexa II o list ă a speciilor migratoare care au 
un statut de conservare nefavorabil și care necesit ă încheierea unor acorduri interna ționale în 
scopul conserv ării și gestionării lor, precum și a speciilor migratoare care au un statut de 
conservare ce ar beneficia semnificativ de pe urma cooper ării interna ționale care ar putea fi 
realizate printr-un astfel de acord interna țional. 
Aceasta este și situația rechinilor migratori și a păsărilor de prad ă din Africa și Eurasia, 
reglementat ă de două memorandumuri de în țelegere cu caracter juridi c neobligatoriu încheiate 
în temeiul conven ției, conform celor expuse mai jos.  
1. Memorandumul de în țelegere privind conservarea rechinilor migratori 
La 12 februarie 2010, la Manila, în Filipine,  cea de-a treia reuniune având ca obiect 
cooperarea interna țională în domeniul rechinilor mi gratori în temeiul conven ției a 
adoptat un memorandum de în țelegere (MI) privind conservarea rechinilor 
migratori2. MI a fost deschis spre semnar e, fiind semnat imediat de zece țări din aria 
de răspândire (state care î și exercită jurisdicția asupra oric ărei părți a ariei de 
răspândire a rechinilor migratori ori state al c ăror pavilion este arbor at de nave care 
sunt angajate, în afara limitelor jurisdic ționale na ționale, în capturarea de rechini 
migratori sau care ar putea captura rech ini migratori): Congo, Costa Rica, Ghana, 
Guineea, Liberia, Palau, Filipine, Senegal, Togo și SUA. Aceasta înseamn ă că MI a 
intrat în vigoare la 1 martie 2010, deoarece num ărul minim de semn ături necesare 
pentru intrarea sa în vigoare  era stabilit la 10. MI r ămâne deschis pentru noi 
semnături. MI este un instrument f ără caracter juridic obligator iu care se va aplica 
celor 7 specii de rechini men ționate în anexele I și II la conven ție3. În urma 
consensului semnatarilor se pot ad ăuga noi specii. 
UE și-a stabilit o pozi ție coordonat ă și a participat la negocieri le pentru acest MI. Ca 
organizație de integrare economic ă regională, conform defini ției din MI, UE poate s ă 
                                                 
1 Conven ția privind conservarea speciilor migratoare de animale s ălbatice (CMS), semnat ă la Bonn la 
23 iunie 1979, vizeaz ă cooperarea interna țională în scopul conserv ării speciilor migratoare. 
Articolul IV.4 din conven ție încurajeaz ă semnatarii s ă încheie acorduri (inclu siv acorduri administrative 
fără caracter juridic obligatoriu) referitoare la orice popula ții de specii migratoare. Uniunea European ă 
și toate statele membre ale UE sunt câteva dintre cele 113 p ărți la CMS. Comisia European ă reprezint ă 
Uniunea European ă în cadrul acestei conven ții internaționale. 
2 http://www.cms.int/species/sharks/ MoU/Migratory_Shark_MoU_Eng.pdf 
3 Rechinul-balen ă (Rhincodon typus ), rechinul pelerin ( Cetorhinus maximus ), rechinul alb ( Carcharodon 
carcharias ), Isurus paucus , Isurus oxyrinchus, rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) , câinele de mare 
(populațiile din emisfera nordic ă) (Squalus acanthias) . 
RO 3   RO devină semnatar și să participe la reuniunea semnatarilo r, care este organismul de 
conducere al MI. Majoritatea st atelor membre ale UE, fiind și state care fac parte din 
aria de răspândire, vor fi de asemenea în m ăsură să semneze MI. Din punct de vedere 
al biodiversit ății, pescuitului și coerenței cu politica extern ă, aderarea la acest MI va 
aduce valoare ad ăugată UE. Se propune a șadar ca, prin semnarea MI de c ătre un 
reprezentant al Comisiei Europene (care reprezint ă, la rândul s ău, UE în cadrul 
Convenției privind speciile migratoare), UE s ă devină semnatar al acestui MI . 
Semnarea MI nu împiedic ă formularea de c ătre Comisie a unor opinii cu privire la 
rezultatul a șa-numitului proces de evaluare in tersesional privind forma viitoare  a 
organizării și activităților CMS  și a instrumentelor CMS, lansat în cadrul celei de-a 
noua conferin țe a părților (CP9) la conven ție în scopul explor ării posibilit ăților de 
consolidare a CMS și a acordurilor aferente.  
MI conține o secțiune care stabile ște obiectivele generale ale unui plan de conservare 
și obiectivele și acțiunile specifice care urmeaz ă a fi implementate de semnatari. În 
cadrul reuniunii nu s-a reu șit finalizarea unui plan de conservare mai detaliat și mai 
ambițios, dar lucr ările vor continua prin e-mail pentru ca textul s ă fie finalizat pân ă la 
data primei reuniuni a se mnatarilor, care trebuie s ă-l adopte prin consens. MI 
abordează o serie de aspecte semnificative pe ntru conservarea rechinilor, precum 
practicile de t ăiere a înot ătoarelor, capturile ac cidentale, cooperarea 
interguvernamental ă și la nivelul organiza țiilor neguvernamentale și relația cu 
Organizația Națiunilor Unite pentru Alimenta ție și Agricultur ă (FAO), cu 
organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (RFMO), cu p ărțile interesate din 
industria pescuitului, cu comunit ățile locale, cu conven țiile maritime regionale, 
Convenția privind comer țul interna țional cu specii s ălbatice de faun ă și floră pe cale 
de dispari ție (CITES) și Conven ția privind diversitatea biologic ă (CBD). Valoarea 
adăugată a acestui MI este stabilirea unei în țelegeri comune în vederea îmbun ătățirii 
statutului de conservare al speciilor migratoare de rechini sau a reîncadr ării sale la 
categoria „favorabil”, asigurând totodat ă sustenabilitatea pescuitului direct  și indirect 
de exemplare din aceste specii. Cercetarea,  monitorizarea, schimbul de informa ții, 
conștientizarea de c ătre publicul larg și participarea sunt, de asemenea, obiective 
cheie. Succesul acestui MI depinde de implementarea m ăsurilor la nivel na țional.  
MI este pe deplin compatibil și conform cu planul de ac țiune al Comunit ății 
Europene pentru conservarea și gestionarea resurselor de rechini, adoptat de Comisie 
în februarie 2009 și sprijinit de Consiliul Agricultur ă și Pescuit în concluziile sale din 
23 aprilie 2009. Mai mult, acesta este primul acord de pescuit în temeiul CMS și 
include specii de interes comercial în special pentru schimburile comerciale internaționale. El contribuie la promovarea conserv ării și gestionării resurselor de 
rechini migratori prin aducerea și temei referitoare la pescuitul de rechini pe agenda 
politică internațională și sprijină eforturile depuse în temeiul CITES și al conven țiilor 
maritime regionale. 
Aspectele administrative, financiare și procedurale ale MI sunt men ținute la un nivel 
minim. Aceasta înseamn ă mai puține cheltuieli cu personalul și întrunirile, fiind 
preferate mijloacele de comunicare electronic ă. Conform MI, semnatarii se angajeaz ă 
să finanțeze implementarea din surse na ționale sau din alte  surse, existând 
posibilitatea constituirii unui fond din care s
ă se finan țeze cheltuielile legate de 
participarea țărilor în curs de dezvoltare la reuniunile semnatarilor. Tot conform MI, 
reuniunea semnatarilor trebuie s ă instituie un secretariat al conven ției, care s ă 
îndeplineasc ă funcția de secretariat interimar pân ă la instituirea unui secretariat 
RO 4   RO permanent. Secretariatul conven ției trebuie s ă convoace cât de curând prima reuniune 
a semnatarilor, care s ă își adopte regulamentul de procedur ă în prima sesiune. 
Reuniunea semnatarilor va stabili o serie de detalii, ținând cont și de deciziile care 
urmează a fi luate în privin ța formei viitoare a CMS. 
2. Memorandumul de în țelegere privind conservarea p ăsărilor de prad ă din 
Africa și Eurasia 
La 22 octombrie 2008, la Abu Dhabi, în Emiratele Arabe Unite, s-a încheiat în 
temeiul CMS un Memorandum de în țelegere privind conservarea p ăsărilor de prad ă 
migratoare din Africa și Eurasia4 (cunoscut și sub denumirea de „MI privind 
răpitoarele”). La data respectiv ă, MI a fost semnat de 28 de state din aria de 
răspândire, printre care se num ără și cinci state membre ale UE: Finlanda, Ungaria, 
Țările de Jos, Portugalia și Regatul Unit. Luxemburgul a fost cel de-al șaselea stat 
membru care a semnat MI, la 19 iulie 2010. MI  a intrat în vigoare la 1 noiembrie 
2008. Pân ă în prezent, MI a fost semnat de 30 de p ărți și de o organiza ție de 
susținere. UE și-a stabilit o pozi ție coordonat ă și a participat la negocierile pentru 
acest MI. Ca organiza ție de integrare economic ă regională, conform defini ției din 
MI, UE poate s ă devină semnatar și să participe la reuniunea semnatarilor, care este 
organismul decizional al MI. UE poate s ă contribuie la o implementare reu șită a 
acestui MI prin asumarea calit ății de semnatar și printr-o strategie la nivelul UE care 
ar urma s ă fie elaborat ă în urma unor consult ări tehnice în coordonare cu statele 
membre.  
Implementarea în UE este facilitat ă de faptul c ă majoritatea m ăsurilor au fost deja 
implementate în UE prin dispozi țiile directivelor P ăsări și Habitate. Nu va fi necesar ă 
suplimentarea legisla ției UE în materie. Toate demersurile care se vor întreprinde 
trebuie să respecte cadrul legal al UE și să țină seama de planurile de ac țiune 
existente pentru speciile din UE, de  rezultatele proiectelor LIFE, de m ăsurile de 
conservare din ariile de protec ție special ă (SPA), precum și de inițiativele actuale 
care abordeaz ă aspecte cu impact poten țial în interiorul și în exteriorul SPA, precum 
lucrările științifice având ca tem ă impactul turbinelor eoliene, al hr ănirii vulturilor și 
al practicilor agricole durabile. 
Instrumentul este un MI f ără caracter juridic obligatoriu, care con ține, printre altele, 
o listă a măsurilor generale de conservare, o sec țiune privind implementarea și 
raportarea, precum și dispoziții finale. Memorandumul de în țelegere este înso țit de 
un plan de ac țiune ce con ține acțiunile specifice care trebuie implementate de 
semnatari. 
Se estimeaz ă că, în condi țiile implement ării corecte a MI, se vor ob ține rezultate 
bune în domeniul protec ției păsărilor de prad ă migratoare din Europa, Asia și Africa, 
contribuind astfel la realiz area obiectivelor strategice  ale UE atât în UE, cât și pe 
plan interna țional. Printre aceste obiective se num ără consolidarea angajamentelor și 
acțiunilor UE pentru  conservarea p ăsărilor la nivel mondial, promovarea gestion ării 
căilor migratorii și cooperarea cu conven țiile interna ționale relevante, astfel cum s-a 
evidențiat în 2004, în conc luziile conferin ței de aniversare a 25 de ani de la intrarea 
în vigoare a directivei P ăsări. Se propune a șadar ca UE s ă devină semnatar al acestui 
                                                 
4 http://www.cms.int/species/rap tors/MoU_&_AP/Eng/MoU_Birds_of_Prey_with_annexes_E.pdf 
RO 5   RO MI prin semnarea sa de c ătre un reprezentant al Comisiei Europene, care reprezint ă 
UE în cadrul Conven ției privind speciile migratoare. Semnarea MI nu împiedic ă 
formularea de c ătre Comisie a unor opinii cu privire la rezultatul a șa-numitului 
proces de evaluare intersesional privind forma viitoare a organiz ării și activităților 
CMS  și a instrumentelor CMS, lansat în cadrul celei de-a noua conferin țe a părților 
(CP9) la conven ție în scopul explor ării posibilit ăților de consolidare a CMS și a 
acordurilor aferente.  
Datorită caracterului juridic neob ligatoriu al MI, contribu țiile la implementarea 
planului de ac țiune sunt voluntare. Exist ă totuși o înțelegere conform c ăreia se vor 
căuta surse de finan țare a programelor de conservare anticipate. Conform MI, 
semnatarii se angajeaz ă să finanțeze, din surse na ționale sau din alte surse, 
implementarea pe teritoriul lor a m ăsurilor necesare pentru conservarea p ăsărilor de 
pradă. Pe lângă aceasta, se angajeaz ă să se sprijine reciproc în procesul de implementare 
și finanțare a punctelor cheie din planul de ac țiune.  Trebuie încercat s ă se obțină 
contribuții voluntare de la statele semnatare și de la statele din aria de r ăspândire, 
utilizându-se proceduri bugetare intern e pentru a determina nivelul contribu ției lor. 
Emiratele Arabe Unite (EAU) și-au luat angajamentul de a finan ța integral, în primii 
trei ani, costurile administrative și instituționale ale unei unit ăți de coordonare. 
Sediul acestei unit ăți, care și-a început activitatea în iunie 2009, se afl ă la Abu Dhabi. 
Această ofertă acoperă următoarele servicii: cheltuielile o cazionate de plata salariilor 
pentru personalul Programului Organiza ției Națiunilor Unite pentru Mediu, de 
întruniri, de chirie, de echipamente, de materialele informatice, de comunica ții, de 
traduceri, de c ălătoriile Bonn/Abu Dhabi și de derularea unui mic program de 
granturi. Deoarece EAU vor suporta, cel pu țin pentru o perioad ă definită, costurile 
aferente secretariatului acestu i MI, toate celelalte contribu ții voluntare se vor aloca 
direct acțiunilor de implementare. 
Prin urmare, Comisia solicit ă din partea Consiliului autorizarea de a semna aceste dou ă 
memorandumuri în numele UE.