RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 22.7.2009 
COM(2009) 402 final 
RAPORT AL COMISIEI 
CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU 
privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul Mecanismului de cooperare și 
verificare 
   
{SEC(2009) 1074}  
RO 2   RO RAPORT AL COMISIEI 
CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU 
privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul Mecanismului de cooperare și 
verificare 
1. INTRODUCERE – CONTEXT șI METODOLOGIE  
1.1. Obiectiv:  
În ianuarie 2007, când Bulgaria a aderat la Uniunea European ă, a fost instituit un 
Mecanism de cooperare și verificare (MCV)1 pentru a ajuta acest nou stat membru s ă 
abordeze necesitatea recunoscut ă de a realiza o reform ă profundă a sistemului 
judiciar și să combată corupția și criminalitatea organizat ă. MCV este o decizie 
autonomă a Comisiei, care are la baz ă Tratatul de aderare. Acest mecanism îi permite 
Comisiei s ă conlucreze îndeaproap e, la nivel politic și tehnic, cu autorit ățile bulgare 
pentru a monitoriza și evalua progresele realizate, precum și pentru a-i furniza 
consiliere tehnic ă și sprijin financiar. MCV permite tuturor celorlalte state membre 
să urmărească și să sprijine evolu țiile înregistrate în aceste domenii în Bulgaria, 
precum și să îi acorde expertiz ă și sprijin financiar. Rapoartele intermediare și anuale 
pregătite de Comisie în cadrul MCV evalueaz ă progresele și identific ă deficiențele 
care mai trebuie remediate, ajutând astfel Bulgaria s ă stabileasc ă ce acțiuni trebuie 
întreprinse în mod prioritar pentru a î ndeplini pe deplin obi ectivele de referin ță 
stabilite la momentul ader ării.  
Prezentul raport prezint ă evaluarea f ăcută de Comisie în ceea ce prive ște progresele 
înregistrate în îndeplinirea acestor obiective de la ultimul s ău raport complet 
(23 iulie 2008). Acesta include, de asemenea, recomand ări adresate Bulgariei, bazate 
pe evaluarea efectuat ă de către Comisie. În actualizarea tehnic ă, anexată la raport, 
este prezentat ă evaluarea detaliat ă a progreselor înregist rate în ceea ce prive ște 
fiecare obiectiv de referin ță, efectuat ă de Comisie. Raportul se bazeaz ă pe 
informațiile furnizate regulat de c ătre autorit ățile bulgare, în special ca r ăspuns la 
chestionarele detaliate trimise de Comi sie pentru fiecare obiectiv de referin ță. 
Comisia a fost asistat ă de o serie de exper ți de nivel înalt di n statele membre și s-a 
bazat, de asemenea, pe documenta ția și informațiile primite din diverse alte surse. 
1.2. Metodologia privind obiectivele de referin ță  
Comisia consider ă că toate obiectivele de referin ță sunt strâns lega te între ele. În 
dialogul s ău cu Bulgaria, au fost prezentate numeroase dovezi privind faptul c ă 
înregistrarea de progrese în privin ța unui obiectiv de referin ță contribuie la ob ținerea 
de progrese și în ceea ce prive ște alte obiective de referin ță. Scopul MCV nu este de 
a stabili o list ă de verificare, ci de a dezvolta  un sistem judiciar independent și stabil, 
în măsură să detecteze și să sancționeze conflictele de interese, s ă combată corupția 
                                                 
1 Decizia nr. 2006/929/CE a Comisiei  din 13 decembrie 2006 de stab ilire a unui mecanism de cooperare 
și de verificare a progreselor realizate de Bulgaria  în vederea atingerii unor obiective de referin ță 
specifice în domeniul reform ei sistemului judiciar și al luptei împotriva corup ției și a criminalit ății 
organizate, (JO L 354, 14.12.2006, p. 58). 
RO 3   RO la toate nivelurile și să lupte în mod eficace împotriva criminalit ății organizate. Prin 
urmare, Comisia nu are în vedere elimin area pe rând a obiectivelor de referin ță, ci 
intenționează să conlucreze cu Bulgaria pân ă când MCV va înceta în întregime. 
2. SITUAțIA PROCESULUI DE REFORM Ă DIN BULGARIA  
Realizări 
La fel ca în anii preceden ți, în actualizarea factual ă anexată la prezentul raport se 
regăsește o evaluare detaliat ă efectuată de către Comisie cu privire la progresele 
înregistrate în îndeplinir ea obiectivelor de referin ță prevăzute în cadrul MCV. 
Raportul principal sintetizeaz ă constatările principale ale Comisiei și prezintă 
recomand ări privind ac țiunile care ar trebui întreprinse de c ătre Bulgaria.  
Raportul MCV din iulie 2008 și raportul privind administrarea fondurilor comunitare 
în Bulgaria au dus la o schimbare de atitudine și la un dialog mai deschis și mai 
franc, la toate nivelurile, cu autorit ățile bulgare. Nu mai este negat ă prezența extinsă 
a criminalit ății organizate și a corupției și au fost întreprinse unele eforturi de c ătre 
organele de urm ărire penal ă și de către sistemul judiciar pentru a combate aceste 
probleme. Au fost întreprinse o serie de m ăsuri pentru a se da curs recomand ărilor 
făcute de Comisie în ultima sa evaluare. 
Combaterea criminalit ății organizate 
Bulgaria a început, din septembrie 2008, s ă își restructureze organele de urm ărire 
penală pentru a le cre ște eficien ța, acordând o aten ție special ă urmăririi penale a 
cazurilor grave de criminalitate.  
Înființarea unor echipe comune, formate din reprezentan ți ai parchetului, poli ției, ai 
Serviciului Na țional de Investiga ții și ai Agenției de Stat pentru Securitate Na țională 
au îmbun ătățit coordonarea și au permis realizarea de progrese concrete în ceea ce 
privește anchetele, în special cele referi toare la fraudele la adresa UE, a șa cum 
demonstreaz ă numărul în cre ștere de cazuri de anchete și de trimiteri în judecat ă. 
Înființarea unei echipe comune permanente pentru eradicarea infrac țiunilor împotriva 
sistemului financiar european reprezint ă o inițiativă excelent ă, întrucât regrupeaz ă 
sub o singur ă autoritate mai multe func ții, precum culegerea de informa ții, cunoștințe 
specializate și anchete referitoare la un tip specific de criminalitate.  
În ceea ce prive ște criminalitatea organizat ă, nu a fost înc ă stabilită aceeași structură 
organizațională eficientă, în acest domeniu echipele comune func ționând doar pe o 
bază ad hoc. Cu toate acestea, aceste echipe ad  hoc au demonstrat deja o abordare 
mai proactiv ă în ceea ce prive ște vizarea membrilor cunoscu ți ai grup ărilor de 
criminalitate organizat ă. Primele condamn ări au fost pronun țate în cadrul unei 
proceduri de negociere judiciar ă și în urma unei proceduri accelerate („procedur ă de 
urgență”). Totuși, acest proces duce, de multe  ori, la o condamnare mai mic ă decât 
minimul prev ăzut de lege, în cazul în care pârâtul recunoa ște faptele. Cele dou ă 
proceduri sunt folosite în prezent de manier ă proactiv ă împotriva membrilor 
grupărilor de criminalitate organizat ă, pentru a contracara ineficien ța general ă a 
procedurilor penale din Bu lgaria. Pentru prima dat ă, aceste proceduri au dus la 
trimiterea la închisoare a câtorva membri ai grup ărilor de criminalitate organizat ă, 
fapt care a fost perceput ca un important mesaj c ătre opinia public ă, conform c ăruia 
RO 4   RO criminalii cunoscu ți nu mai sunt deasupra legii. Aceste condamn ări ar putea s ă 
faciliteze înghe țarea activelor și anchetele privind sp ălarea banilor, care ar putea duce 
la o posibil ă nouă condamnare. Cu toate acest ea, ar trebui analizat dac ă utilizarea 
instituției negocierii judiciar e în cazurile de crim ă organizat ă asigură, în general, un 
efect suficient de descurajare. Mai mult decât atât, acest lucru nu ar trebui s ă 
împiedice Bulgaria s ă organizeze un sistem adecvat pentru derularea proceselor. 
Aceste prime succese trebuie analizat e în contextul în care continu ă asasinatele 
legate de criminalitatea organizat ă, iar criminali cunoscu ți nu sunt aresta ți. Sunt 
necesare dovezi clare c ă autoritățile și clasa politic ă sunt în mod neechivoc decise s ă 
eradicheze cauzele profunde ale problemei. Aceast ă situație provoac ă neliniște și 
incertitudine la nivelul administra ției, al poli ției și al sistemului judiciar. Nu se poate 
aștepta ca aceste institu ții să lupte împotriva criminalit ății organizate și a corupției 
când semnalele provenite de la autorit ăți și de la conduc ătorii politici sunt 
neconcordante și neclare. Trebuie evitat ca eforturile l ăudabile ale acestor institu ții să 
le expună la amenin țări și intimidare. 
Reforma poli ției continu ă, dar nivelul efectivelor de personal, structurile și 
procedurile din cadrul noului serviciu de criminalistic ă și al serviciului reorganizat de 
anchete poli țienești trebuie consolidat e în continuare. Suprapunerile organiza ționale 
persistă în cadrul noii structuri, fapt care nu a permis înc ă o eficacitate sporit ă în ceea 
ce privește anchetarea infrac țiunilor grave. 
Bilanțul Comisiei privind înghe țarea și confiscarea activelor ob ținute în mod ilicit 
(CEPACA) s-a îmbun ătățit în mod semnificativ de la jum ătatea anului 2008, cu peste 
130 de cazuri care a șteaptă acum hot ărârile instan țelor. Deși cadrul juridic în vigoare 
pare să permită înghețarea activelor din momentul desc hiderii unei anchete oficiale, 
de exemplu în cazuri de sp ălare a banilor, aceasta nu pare s ă fie practicat ă decât la 
câteva luni dup ă începerea fazei precontencioase sau la momentul trimiterii în 
judecată și, în consecin ță, își pierde cea mai mare parte din efectul s ău operațional. În 
plus, condi țiile stabilite de legisla ție pentru înghe țarea activelor sunt prea restrictive 
și nu corespund situa ției reale a criminalit ății din Bulgaria. Modific ările legislative 
pentru cre șterea eficien ței procesului de înghe țare și confiscare a averilor, prezentate 
în noiembrie 2008, au fost respinse de majoritatea parlamentar ă, cu voturi din partea 
tuturor partidelor.  Confruntat ă cu aceste dificult ăți, CEPACA a dezvoltat o practic ă 
de obținere, în astfel de cazuri, a unor hot ărâri civile de confiscare. Dar, în general, 
lacunele legislative submineaz ă serios eficien ța activității CEPACA. 
Reforma sistemului judiciar  
Orice progres înregistrat în ceea ce prive ște urmărirea penal ă, de exemplu în 
domeniul luptei împotriva fr audei la adresa UE va r ămâne limitat, cu excep ția 
cazului în care se opereaz ă reforme suplimentare în domeniul sistemului judiciar și 
se demonstreaz ă un angajament crescut cu privire la eficien ța sistemului judiciar. 
Preocupări serioase persist ă în ceea ce prive ște întârzierile nejustificate ale 
procedurilor judiciare. Aceste întârzieri su nt cauzate, în cea mai mare parte, de 
formalismul extrem a procedurilor penale, de o anumit ă pasivitate a co rpului judiciar 
și de posibilit ățile aparent nelimitate oferite pârâ ților de dreptul de procedur ă penală 
pentru a întârzia procedurile.  
RO 5   RO În absența unor ini țiative legislative adecvate pentru remedierea acestei probleme, un 
grup de lucru din cadrul Consiliului Judici ar Suprem (CJS) a efectuat un inventar și o 
analiză detaliate ale cazurilor specifice. Pentru fiecare caz individual,  au fost propuse 
sau adoptate m ăsuri pentru a se încerca acce lerarea procedurilor, sub form ă de 
recomand ări care vizeaz ă îmbunătățirea celerit ății în „cauzele care prezint ă un interes 
public ridicat”.  Este vorba despre cauze care implic ă figuri emblematice și care au 
făcut obiectul unor multiple întârzieri. Recomand ările CJS sugereaz ă modificări 
legislative (de exemplu, introducerea înregistr ării reziden ței), precum și modific ări 
substanțiale în ceea ce prive ște organizarea instan țelor și practica juridic ă. Inițiativa 
CJS este l ăudabilă; impactul recomand ărilor și punerea lor ulterioar ă în aplicare 
trebuie înc ă demonstrate.  
Complexitatea și formalismul procedurii penale reprezint ă, ea însăși, o cauză majoră 
o ineficien ței sistemului judiciar. Acest fapt oblig ă serviciile de anchet ă și 
procuratura s ă se concentreze asupra unor metode simpliste, în vederea ob ținerii de 
probe și a evitării anchetelor complicate. În plus, aceast ă abordare formal ă nu este 
nici măcar în beneficiul pârâ ților, întrucât autorit ățile de aplicare a legii utilizeaz ă în 
mod curent tehnicile de anchet ă cele mai invazive, întruc ât probele „mai vagi” nu 
sunt acceptate de instan ță. 
Din iunie 2008, Inspectoratul de pe lâng ă Consiliul Judiciar Suprem a devenit pe 
deplin opera țional și a obținut rezultate încuraja toare în ceea ce prive ște anchetarea 
abaterilor disciplinare și a deficien țelor sistemice ale practicii judiciare. Unele dintre 
constatările sale au dus la îmbun ătățiri, în special datorit ă deciziilor interpretative ale 
Curții Supreme de Casa ție.  
Curtea Suprem ă de Casa ție a întreprins, de asemenea,  eforturi pentru a promova 
uniformizarea jurispruden ței, prin întâlniri periodice cu instan țele regionale. Și mai 
important, Curtea Suprem ă a utilizat în mod activ puterile sale juridice pentru a emite 
o serie de decizii interp retative care sunt obligat orii pentru fiecare instan ță și care 
asigură aplicarea uniform ă a legii. 
Acțiunea legislativ ă demonstreaz ă o abordare neuniform ă și uneori contradictorie: 
legislația a fost ini țiată pentru a evita abuzurile privind drepturile pârâ ților (ordonan ța 
privind concediul de boal ă) și pentru a m ări sancțiunile în cazurile de fraud ă la 
adresa UE, dar, în acela și timp, o lege privind amnistia excepta de la urm ărirea 
penală actele de neglijen ță pasibile de pedeaps ă până la 5 ani, inclusiv cele comise în 
exercitarea unei func ții publice înainte de iulie 2008. Ac est fapt transmite un semnal 
care contrazice angajamentul guve rnului de a eradica corup ția la toate nivelurile, în 
special în ceea ce prive ște actele de neglijen ță comise în timpul exercit ării unei 
funcții publice.  
În mod similar, Ministerul Justi ției a depus unele eforturi pentru a schi ța o nouă 
politică penală, însă, în acela și timp, nu s-a dat curs unei serii de recomand ări 
adoptate în 2006, de simplificar e a procedurilor penale ex cesiv de formaliste. Codul 
penal, el însu și, este dep ășit. În consecin ță, sistemul juridic continu ă să prezinte 
deficiențe semnificative, în special în ceea ce prive ște legislația penală de bază, dar și 
referitor la alte legisla ții importante, de exemplu privind confis carea bunurilor 
obținute în mod ilicit. Lipsa de ini țiativă din partea legislator ului privind legisla ția 
penală de bază reprezint ă o deficien ță important ă. Formalismul excesiv al practicii 
judiciare, sl ăbiciunea și lipsa de responsabilitate a administra ției publice, în general, 
RO 6   RO precum și lipsa de ini țiativă în cadrul unui sistem strict ierarhizat trebuie corectate 
prin modernizarea cadrului juridic, în vederea evit ării întârzierilor în luarea deciziilor 
și a creșterii simțului de responsabilitate.  
Combaterea corup ției 
Din vara trecut ă, la nivelul Consiliului de Mini ștri au fost întreprinse m ăsuri pentru a 
consolida coordonarea interministerial ă și pentru a ini ția activitățile pregătitoare 
pentru o nou ă strategie anticorup ție, bazată pe o evaluare și pe consultarea p ărților 
interesate. În plus, a fost înfiin țat un site web central pentru a semnaliza infrac țiunile 
de corupție (prin intermediul unui proiect finan țat cu fonduri UE) care permite atât 
depunerea unei plângeri, de o manier ă centralizat ă, împotriva tuturor institu țiilor, cât 
și verificarea situa ției plângerii. Au fost asigur ate coordonarea, supravegherea și 
sprijinul tehnic pentru toat e birourile regionale de lupt ă împotriva corup ției și a fost 
înființată o rețea de inspectorate la nivelul tuturor ministerelor.  
În același timp, este necesar ă o abordare mai proactiv ă în domeniile și sectoarele 
vulnerabile, precum s ănătatea și educația, de exemplu prin intermediului unor 
orientări administrative referitoare la modalit ățile de limitare a acestor riscuri și 
printr-un control mai riguros al respect ării legii. Se observ ă o lipsă generalizat ă de 
inițiativă în aceste sectoare vulnerabile. De și indiciile de fraud ă și corupție (inclusiv 
înțelegerile cu grup ările de criminalitate organizat ă) sunt numeroase în domeniul 
public, agen țiile de aplicare a legi i par a fi reticente s ă aibă inițiativă și par să aștepte 
ca o altă administra ție să le semnaleze în mod oficial neregularit ățile, înainte de a 
începe o anchet ă. Sunt mult prea pu ține anchete „ ex officio ” - respectiv anchete 
demarate din proprie ini țiativă și nebazate pe plângeri sau pe o not ă administrativ ă. 
Această lipsă de inițiativă privind aplicarea legii este cauzat ă în mare m ăsură de 
atitudinea pasiv ă și de susținerea politic ă limitată pentru o abordare proactiv ă în ceea 
ce privește combaterea fraudei și a corupției. Aceast ă lipsă de susținere determin ă un 
sentiment de insecuritate la nivelul personalului de aplicare a legii, care ezit ă să 
lanseze o anchet ă ce riscă să demaște corupția la nivel înalt. În acest context, 
Bulgaria ar putea avea în vedere instit uirea unor structuri specializate pentru 
urmărirea și judecarea cazurilor de corup ție la nivel înalt și de criminalitate 
organizată. Astfel de structuri ar trebui s ă fie independente de guvern din punct de 
vedere func țional și politic și ar dispune de un mandat clar pentru o ac țiune 
proactivă. 
3. CLAUZE DE SALVGARDARE  
Având în vedere evaluarea de mai sus, se pune întrebarea dac ă ar trebui activat ă 
clauza de salvgardare. În discu țiile publice privind MCV se face adesea confuzie 
între durata probabil ă a mecanismului și clauzele de salvgardare, care au o durat ă 
limitată, prevăzute în Tratatul de aderare. Nu exist ă o legătură automată între MCV și 
clauzele de salvgardare consacrate în Tratat ul de aderare a Bulgariei. Clauzele de 
salvgardare sunt o caracteristic ă standard inclus ă în tratatele de aderare. Clauzele de 
salvgardare au fost introduse pentru a asigura func ționarea eficient ă a pieței interne și 
a spațiului de libertate, securitate și justiție. Acestea pot fi activate pân ă la sfârșitul 
anului 2009 pentru a permite suspendarea temporar ă a aplicării legisla ției comunitare 
relevante, dac ă este necesar. Comisia consider ă, pe baza evalu ării de mai sus, c ă nu 
sunt îndeplinite condi țiile pentru activarea clauzelor de salvgardare.  
RO 7   RO Este deja cel de-al treilea an de existen ță a MCV. Acesta nu a fost introdus pentru o 
perioadă fixă, întrucât ar trebui s ă se renunțe la acesta numai în momentul în care vor 
fi fost îndeplinite satisf ăcător toate obiectivele de referin ță. Este clar c ă îndeplinirea 
acestora este o sarcin ă pe termen lung: de exemplu, eliminarea cauzelor profunde ale 
corupției și eradicarea criminalit ății organizate va necesita timp. Schimb ările radicale 
necesare nu pot proveni decât din interiorul societ ății bulgare. MCV este un 
instrument de sprijin în acest efort; acesta nu este un scop în sine și nu poate înlocui 
angajamentul pe care autorit ățile bulgare trebuie s ă și-l asume pentru a alinia 
sistemul și practica judiciar ă la standardele generale ale UE. 
4. CONCLUZII șI RECOMAND ĂRI 
Comisia a constatat c ă, de la raportul Comisiei din iulie 2008, Bulgar ia a început s ă 
imprime o nou ă dinamică eforturilor de îmbun ătățire a sistemului judiciar și de luptă 
împotriva corup ției. Cea mai bun ă dovadă în acest sens o constituie eforturile 
întreprinse de actori individuali din parchete și din sistemul judiciar pentru abordarea 
problemelor structurale.  Eforturile lor merit ă sprijin și recunoa ștere. Aceste m ăsuri 
pragmatice contribuie la cre șterea eficien ței sistemului judiciar și la consolidarea 
parchetelor și, în unele cazuri , au limitat oportunit ățile de corup ție. 
Totuși, aceste m ăsuri sunt doar la nivelul tehnic și au un impact limitat. De și atât 
creșterea conștientizării generale, cât și aceste ini țiative individuale trebuie salutate, 
acestea nu sunt sus ținute în mod corespunz ător de un consens politic larg și de o 
strategie conving ătoare, care s ă facă din lupta împotriva criminalit ății organizate și a 
corupției o prioritate de prim rang pentru Bulgaria. În consecin ță, percepția opiniei 
publice este c ă justiția în Bulgaria este lent ă, uneori inechitabil ă și, în unele cazuri, 
supusă influențelor și interferen țelor. În acela și timp, m ăsurile întreprinse sunt 
considerate ca fiind fragmentare și nu sunt aplicate în mod sistematic la toate 
nivelurile. Ceea ce lipse ște încă este un angajament politic  suficient în favoarea unor 
inițiative mai extinse, care ar putea constitui o abordare mai ferm ă și mai strategic ă.  
În ciuda unor m ăsuri pragmatice încurajatoare, menite s ă crească eficiența sistemului 
judiciar și să lupte împotriva corup ției și a criminalit ății organizate de o manier ă mai 
activă, există multe deficien țe care trebuie remediate urgent de c ătre guvernul bulgar. 
Pe baza evalu ării sale cele mai recente, Comisia invit ă Bulgaria s ă întreprind ă măsuri 
în domeniile urm ătoare:  
în ceea ce prive ște criminalitatea organizat ă și lupta împotriva corup ției:  
• să elaboreze o strategie integrat ă de luptă împotriva criminalit ății organizate și a 
corupției; 
• să permanentizeze structura ad hoc de echipe comune de anchet ă privind 
criminalitatea organizat ă;  
• să înființeze structuri specia lizate pentru urm ărirea penal ă și judecarea cazurilor 
de corupție la nivel înalt și de criminalitate organizat ă, care să beneficieze de o 
independen ță funcțională și politică adecvată; 
• să promoveze ini țierea, de c ătre toate autorit ățile administrative cu func ții de 
control, de anchete ex officio  privind corup ția;  
RO 8   RO • să asigure punerea în aplicare eficace a re centei legi privind conflictele de 
interese, prin elaborarea normelor de aplicare și prin intermediul unui sistem 
centralizat de raportare; 
• la nivel orizontal, s ă monitorizeze impactul legisla ției privind lupta împotriva 
corupției și a criminalit ății organizate și să modifice legisla ția, acolo unde este 
cazul; 
• să îmbunătățească eficiența sistemului de înghe țare/confiscare a activelor ob ținute 
în mod ilicit; 
• să consolideze capacitatea inspectoratului general și a inspectoratelor de pe lâng ă 
ministere și agenții și să le ofere mandatul de a ac ționa în mod proactiv pentru 
identificarea și reducerea punctelor vulnerabile; 
• să consolideze cele 28 de c onsilii regionale anticorup ție, în parteneriat cu 
societatea civil ă; 
• să adopte dispozi ții administrative mai eficient e pentru protejarea denun țătorilor 
de abuzuri;  
• să monitorizeze îndeaproape progresele înregistrate, la nivel central și local, în 
lupta împotriva corup ției, prin intermediul unui grup de coordonare 
interministerial ă;  
în ceea ce prive ște eficiența sistemului judiciar: 
• să identifice de o manier ă proactiv ă și să analizeze aplicarea neuniform ă a 
legislației, precum și să încurajeze Curtea Suprem ă să emită în continuare decizii 
interpretative; 
• să continue de urgen ță proiectul privind documentul de reflec ție referitor la o 
revizuire complet ă a Codului penal; 
• să aibă în vedere o reform ă aprofundat ă a Codului de procedur ă penală, pentru a 
simplifica procedurile de urm ărire penal ă și a reduce formalismul excesiv;  
• să pună în aplicare de urgen ță recomand ările practicienilor pentru îmbun ătățirea 
practicii, în cadrul actua lului Cod de procedur ă penală; 
• să pună în aplicare toate recomand ările formulate de CJS privind întârzierile 
înregistrate în cauze penale importante și să extindă monitorizarea, în mod 
sistematic, la toate cazurile relevante; 
• să monitorizeze utilizarea și impactul procedurii de urgen ță (pedepse mai reduse, 
în schimbul recunoa șterii faptelor în fa ța autorităților judiciare) și al negocierii 
judiciare; 
• să controleze respectarea efectiv ă de către toate instan țele a cerin ței de a publica 
toate hotărârile; 
• să asigure o evaluare obiectiv ă a performan țelor tuturor magistra ților și să 
reexamineze ordonan ța privind normele și criteriile aplicabile numirilor efectuate 
de CJS; 
• să analizeze și să ia măsuri în ceea ce prive ște practica contradictorie a CJS 
referitoare la proced urile disciplinare; 
RO 9   RO • să dea curs, în mod rapid și eficace, recomand ărilor și constatărilor inspectoratului 
CJS. 
Comisia invit ă Bulgaria s ă continue procesul de reform ă și să pună în aplicare 
recomand ările pe care i le-a f ăcut. Comisia va sprijini și va monitoriza, în anul viitor, 
pe această bază, progresele realizate. Presiunea pentru ob ținerea de rezultate concrete 
trebuie men ținută, iar Comisia invit ă celelalte state membre s ă continue s ă acorde 
asistență Bulgariei și să o ajute s ă realizeze progrese. În ceea ce o prive ște, Comisia 
va continua s ă sprijine eforturile Bulgar iei, prin dialog politic și tehnic și prin 
furnizarea de expertiz ă adecvată, dacă este necesar. 
Perspective: 
Acest raport demonstreaz ă că, la nivel tehnic, au fost întreprinse unele m ăsuri pentru 
a răspunde recomand ărilor conținute în raportul Comisi ei din iulie 2008. A fost 
creată o nouă dinamică, ce produce primele rezultate. Cu toate acestea, sunt necesare 
mai multe rezultate substan țiale în ceea ce prive ște cercetarea, urm ărirea penal ă și 
judecarea cazurilor de corup ție la nivel înalt și de criminalitate organizat ă pentru a se 
putea asigura o schimbare durabil ă în Bulgaria. Înc ă nu a început o reform ă profundă 
a sistemului judiciar. Aceasta necesit ă un angajament politic neechivoc și pe termen 
lung. Comisia consider ă că mecanismul este un instrument de sprijin care trebuie 
menținut până la realizarea acestor reforme. În consecin ță, Comisia va evalua 
progresele viitoare în vara anului 2010.