[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 25.2.2010

COM(2010)60 final

RAPORT ANUAL AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CĂTRE CONSILIU

privind eforturile depuse de statele membre în 2008 pentru realizarea unui echilibru sustenabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit

[SEC(2010)146] [SEC(2010)147]

CUPRINS

RAPORT ANUAL AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CĂTRE CONSILIU privind eforturile depuse de statele membre în 2008 pentru realizarea unui echilibru sustenabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit

1. Introducere 3

2. Sinteza rapoartelor anuale ale statelor membre 3

3. Respectarea regulilor de gestionare a capacității de pescuit. Rezultate globale 8

3.1. Rezultate pentru flota continentală (cu excepția navelor înregistrate în regiunile ultraperiferice) 8

3.2. Rezultate pentru flotele înregistrate în regiunile ultraperiferice 9

4. Concluziile Comisiei 9

INTRODUCERE

Statele membre au obligația[1] de a transmite Comisiei, înaintea datei de 1 mai a fiecărui an, un raport cu privire la eforturile depuse în anul anterior pentru realizarea unui echilibru sustenabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit. Rapoartele statelor membre pot fi consultate pe site-ul web Europa[2]. Pe baza acestor rapoarte și a datelor din Registrul flotei de pescuit a UE, Comisia a întocmit o sinteză pentru 2008, pe care a prezentat-o Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) și Comitetului pentru pescuit și acvacultură. În raportul de față, Comisia prezintă Consiliului și Parlamentului European această sinteză a rapoartelor statelor membre, însoțită de o anexă tehnică [SEC(2010) 146] și de avizele comitetelor menționate mai sus [SEC(2010) 147]. Anexa tehnică include comentarii detaliate privind gestionarea capacității de pescuit[3], precum și tabele și grafice care indică tendințele generale ale flotei de pescuit a UE și respectarea de către statele membre a regimului de intrare/ieșire. În plus, pe site-ul web Europa, sunt disponibile în limba engleză următoarele informații:

- rezultate detaliate pentru fiecare stat membru privind gradul de respectare a regulilor;

- rezultatele înregistrate în fiecare regiune ultraperiferică a Uniunii;

- rapoartele statelor membre.

SINTEZA RAPOARTELOR ANUALE ALE STATELOR MEMBRE

Anul acesta, doar nouă state membre și-au transmis rapoartele la timp, celelalte rapoarte fiind depuse cu întârzieri de una până la 12 săptămâni. În ciuda acestor întârzieri, până la 31 iulie 2009, Comisia a prezentat sinteza acestor rapoarte comitetelor mai sus menționate. Trebuie adăugat că, deși multe dintre statele membre au respectat structura raportului stabilită la articolul 13 din Regulamentul nr. 1438/2003, nu întotdeauna informațiile furnizate au fost de calitatea necesară pentru ca acest raport să-și atingă scopul.

Prezentul raport sintetizează descrierile furnizate de statele membre cu privire la flotele lor de pescuit, impactul actualelor programe de reducere a efortului de pescuit și respectarea de către statele membre a regimului de intrare/ieșire.

Pentru a ajuta statele membre să efectueze o analiză armonizată și bine întemeiată a echilibrului dintre flotele lor și posibilitățile de pescuit existente, Comisia a pus la punct, în colaborare cu CSTEP, o serie de linii directoare pentru o mai bună analiză a echilibrului dintre capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit. La redactarea raportului pe 2007, doar câteva state membre au folosit aceste linii directoare. La raportul pe 2008, gradul de aplicare a liniilor directoare s-a îmbunătățit, având în vedere că 12 țări au putut prezenta calcularea și interpretarea indicatorilor recomandați sau a unora dintre aceștia. Într-o serie de cazuri, calculele furnizate indică o capacitate excedentară considerabilă. Documentul de lucru al serviciilor Comisiei prezintă o explicație mai detaliată a modului în care s-au folosit liniile directoare și o sinteză a indicatorilor furnizați.

Belgia: Raportul Belgiei a aplicat liniile directoare la segmentul traulelor laterale, cel mai important segment al flotei belgiene. Pentru segmentul 12-24 m, se raportează utilizarea scăzută a capacității și un randament negativ al investițiilor, care indică un excedent de capacitate; pentru segmentul 24-40 m, în schimb, se constată un grad mai mare de utilizare a capacității și randamentul investițiilor este pozitiv. În 2008 s-a înregistrat o mică reducere a tonajului fără ajutor de stat. În conformitate cu Programul operațional FEP pentru 2007-2013, Belgia intenționează să elaboreze un program de adaptare a flotei pentru perioada 2009-2010 pentru segmentul mare de flotă (peste 221 kW) care pescuiește cu traule laterale. Segmentul de flotă cu traule laterale de 24-40 m a realizat o exploatare ridicată a cotei la cambulă și limbă de mare în toate zonele, cu excepția zonei VIIa. Potrivit raportului, utilizarea redusă a capacității în această zonă s-a datorat altor factori (creșterea cotei naționale ca urmare a schimburilor, costul ridicat al combustibilului și dezmembrarea unor nave în 2006).

Bulgaria: Flota bulgară este alcătuită în proporție de 96% din nave mici. Potrivit raportului, dintr-un total de 2 547 de nave, 1 820 nu au avut activitate în 2008. Două nave au intrat în flotă pe baza unei decizii administrative adoptate înainte de aderare. Raportul bulgar a aplicat liniile directoare. Indicatorul tehnic arată o utilizare redusă a capacității la toate segmentele flotei. Navele sub 6 m lungime au avut cea mai negativă evaluare și Bulgaria intenționează să ia măsuri pentru a ameliora situația acestui segment. Flota bulgară nu face obiectul niciunui program de ajustare a efortului de pescuit. Bulgaria aplică regimul cotelor numai la cele două specii principale: calcan și șprot.

Danemarca: Raportul danez a aplicat liniile directoare la 11 segmente de flotă clasificate conform regulamentului de colectare a datelor[4]. Indicatorii calculați arată un echilibru între stocurile de pește și dimensiunea flotei active. Se estimează că există o capacitate excedentară la navele sub 12 m lungime. Multe segmente au rezultate economice bune. În perioada 2003-2008, capacitatea flotei daneze de pescuit s-a redus cu 23% ca tonaj brut (GT), cu 22% ca putere (kW) și cu 22% ca număr de nave. Principala reducere s-a înregistrat la segmentul navelor de 12-24 m. Conform raportului, 901 nave cu un tonaj total de 11 594 GT și 44 238 kW nu au avut activitate în 2008. Flota daneză face obiectul măsurilor din anexa II în cadrul planului de refacere a rezervelor de cod și, în consecință, numărul total al zilelor de pescuit a fost redus cu 48%, iar numărul navelor a fost redus cu 41% comparativ cu nivelurile din 2003.

Germania: Raportul german nu a aplicat liniile directoare. A fost utilizată, în schimb, o abordare biologică calitativă pentru examinarea echilibrului dintre capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit pe fiecare segment de flotă. Raportul a evaluat în ce măsură evoluția capacității la fiecare segment de flotă concordă cu evoluția populației piscicole și a nivelului de pescuit la principalele stocuri vizate. Au fost retrase 30 de nave din segmentul micului pescuit costier, nouă din segmentul traulelor laterale (listele I+II) și alte nouă din segmentul pescuitului de midii și de specii care nu fac obiectul cotelor. Cu toate acestea, datorită intrărilor de nave sub 12 m cu unelte fixe și a intrărilor din segmentele de traule și de traule laterale, capacitatea totală a înregistrat o ușoară creștere (+0,1% GT, + 0,26% kW). Potrivit raportului, programele de reducere a efortului de pescuit au avut un impact limitat asupra reducerii flotei, care nu a fost exprimat în cifre.

Estonia: Raportul Estoniei a aplicat parțial liniile directoare. Indicatorul tehnic relevă un clar excedent de capacitate în segmentul traulerelor de peste 12 m. În cursul perioadei de raportare, șapte nave au intrat în flotă și șapte au fost retrase fără niciun ajutor de stat. În 2008, nu s-a introdus niciun nou plan multianual de gestionare și refacere nici în Marea Baltică, nici în zona de reglementare a NAFO și NEAFC. Flota estoniană din Marea Baltică a făcut obiectul măsurilor de refacere a rezervelor de cod din Marea Baltică, dar raportul nu oferă nicio evaluare a efectului acestor măsuri.

Grecia: Raportul Greciei a inclus calcularea unora dintre indicatorii recomandați în liniile directoare. În subzona geografică 22-23, a scăzut substanțial utilizarea navelor cu năvoade (12-24 m) în 2008, în timp ce gradul de utilizare al navelor costiere (12-24 m) s-a ameliorat. În subzona geografică 20, segmentul navelor de pescuit cu plasă-pungă (12-24 m) a fost subexploatat în ultimii ani. Ajutoarele de stat au continuat să finanțeze reducerea capacității în cursul anului 2008, ducând la o dezafectare totală de 1 807 GT și 6 769 kW.

Spania: Raportul spaniol nu a aplicat liniile directoare și nu a cuprins nicio evaluare a capacității flotei în raport cu posibilitățile de pescuit. În 2008 au fost dezafectate 1 736 de nave cu un tonaj total de 12 803 GT, dar numai 25 de nave cu un tonaj total de 2 408 GT au fost retrase din flotă cu ajutor de stat. Un număr de 141 de nave cu un tonaj total de 2 958 GT au intrat în flotă în 2008. Datorită planului de refacere a rezervelor de halibut negru în zona NAFO, în 2008 numărul zilelor de pescuit pe care flota spaniolă le-a consacrat acestei activități a fost cu 84% mai mic decât în 2003. Ca urmare a planului de refacere a rezervelor de Merluccius australis și de langustină, flota spaniolă și-a redus efortul de pescuit cu 10% pe an, de la 260 de zile de pescuit în 2005 la maximum 194 în 2008.

Franța: Raportul francez nu a aplicat liniile directoare. Raportul prezintă o sinteză a măsurilor de gestionare naționale, internaționale și ale UE, cum ar fi TAC și cotele care se aplică flotei franceze în diferite zone piscicole. În schimb, raportul nu dă nicio evaluare a echilibrului dintre dimensiunea flotei și posibilitățile de pescuit alocate acesteia. Ca urmare a unor programe de dezafectare inițiate începând din noiembrie 2007, au fost dezmembrate 169 de nave cu un tonaj total de 10 175 GT și o putere de 40 779 kW. Alte 220 de nave sunt vizate de un program de dezafectare lansat în 2008 și aflat în curs de desfășurare.

Irlanda: Raportul irlandez nu a aplicat liniile directoare și nu cuprinde nicio evaluare a echilibrului dintre capacitatea flotei și posibilitățile de pescuit. Se specifică totuși că multe dintre stocurile vizate se situează în afara limitelor biologice de siguranță. În 2008 s-a încheiat programul de dezafectare a flotei de păstrăv argintiu, în urma căruia au fost retrase din flotă nave totalizând 6 900 GT și 19 000 kW. Flota irlandeză este implicată în programul de reducere a efortului de pescuit, adoptat în temeiul anexei II la regulamentul privind TAC și cotele, și în programul pentru apele occidentale. Activitățile de pescuit incluse în planul de refacere a stocurilor (zonele ICES VIa și VIIa) au un caracter foarte variat. În consecință, administrația irlandeză a avut greutăți în a determina impactul programelor de reducere a efortului de pescuit.

Italia: Raportul italian a aplicat liniile directoare. Indicatorii sunt prezentați mai întâi la nivel național. Indicatorul tehnic arată o exploatare ridicată a capacității la traulere și la traulerele laterale, în timp ce la traulerele pelagice, la navele cu plasă-pungă și la drage, s-au înregistrat cifre scăzute. În plus, s-a efectuat și prezentat o analiză regională a indicatorului pe baza unui sistem de tip „semafor” pentru diferitele zone geografice. Programul FEP cuprinde mai multe planuri de refacere treptată a echilibrului stocurilor de pește, care sunt corelate cu planuri de gestionare adoptate la nivel național în contextul măsurilor de conservare ale UE. Aceste planuri ar trebui să determine reduceri ale efortului de pescuit de 3% până la 30%. În perioada 2007-2015, retragerile din flotă ar urma să se ridice la 27 300 GT, reprezentând 13% din actuala capacitate. În 2007 și 2008, retragerile din flotă cu ajutor de stat au totalizat 11 008 GT și 47 716 kW.

Cipru: Raportul nu furnizează nicio evaluare a echilibrului între capacitate și posibilitățile de pescuit și nu aplică liniile directoare recomandate. Nu s-au înregistrat ieșiri din flotă în 2008, cu excepția unei singure nave care a fost raportată ca distrusă. Pescuitul din Cipru nu face obiectul niciunui program de reducere a efortului de pescuit.

Letonia: Raportul leton nu a aplicat liniile directoare. Cu toate acestea, se afirmă că segmentul flotei de larg are o capacitate proporțională cu cotele existente. Pentru perioada 2007-2013, există planuri de dezafectare pentru 70 de nave din segmentul baltic și 110 din segmentul navelor de dimensiuni mici, fiind prevăzute reduceri și în alte segmente. Raportul nu precizează numărul navelor dezmembrate în 2008. De la 1 mai 2004, au fost retrase din flotă 139 de nave din care 110 au fost dezmembrate cu ajutor de stat. Flota letonă a făcut obiectul măsurilor de refacere adoptate pentru Marea Baltică și majoritatea navelor retrase erau specializate în pescuitul codului. Starea proastă a stocurilor de cod, îmbătrânirea navelor și creșterea cheltuielilor cu combustibilul i-au determinat pe proprietarii de nave să solicite prime de dezafectare.

Lituania: Raportul lituanian a aplicat liniile directoare la segmentele care exploatează stocurile de cod. Acestea sunt prezentate sub forma unui sistem tip „semafor” care arată că flota de pescuit pentru cod este disproporționată față de nivelul stocurilor. Potrivit raportului, capacitatea flotei care exploatează stocurile de pește pelagic și somonul este proporțională cu posibilitățile de pescuit. Un echilibru între efortul de pescuit și posibilitățile de pescuit urmează să fie atins prin implementarea planului lituanian de reducere a efortului de pescuit pe 2008-2009. Printre principalele măsuri ale acestuia se numără reglementarea capacităților de pescuit la traulerele demersale în zona de coastă a Mării Baltice și în zonele de reglementare NAFO și NEAFC Lituania intenționează să reducă cu 1,2% capacitatea navelor de pescuit de larg și cu 44% capacitatea navelor de pescuit costier cu ajutorul FEC.

Malta: Raportul maltez a aplicat liniile directoare. Indicatorul tehnic arată o exploatare redusă a flotei, cu o tendință de scădere la navele cu unelte active (traulere) și o exploatare relativ stabilă a capacității la navele cu unelte fixe. Potrivit raportului, capacitatea flotei este proporțională cu resursele disponibile și nu se prevede nicio reducere. Flota este formată din nave exploatate integral și parțial. Navele de dimensiuni mici, sub 12 m, reprezintă 99% din navele exploatate în regim parțial și 78% din navele comerciale exploatate integral. Flotei malteze nu i s-a aplicat niciun program de ajustare a efortului de pescuit.

Țările de Jos: Raportul olandez a aplicat liniile directoare la segmentul traulelor laterale. La cambulă, limbă-de-mare și cod a scăzut substanțial mortalitatea datorată pescuitului. De asemenea, s-au îmbunătățit indicatorii economici și social în raport cu 2007, în special ca urmare a prețului bun înregistrat la creveți în 2008. În 2008, flota olandeză de cutere a scăzut considerabil ca dimensiune (cu aproximativ 15%) și ca efort de pescuit (cu 23,1%). Această evoluție s-a datorat implementării unor planuri de gestionare, raționalizării flotei de cutere în 2008, utilizării unor nave de pescuit mai mici și întreruperii temporare voluntare a activității în principal la cuterele mari cu traule laterale în vara lui 2008, ca urmare a prețului ridicat al petrolului. Flota face obiectul limitării numărului de zile pe mare în Marea Nordului (programul din anexa II). Țările de Jos examinează posibilitatea de a reduce capacitatea de pescuit cu plase fixe, care a crescut constant în ultimii câțiva ani. În 2008, un număr important de pescari au trecut de la pescuitul cu traule laterale la cel cu traule tradiționale, în special din cauza consumului mai mic de combustibil. Capacitatea flotei pelagice a scăzut cu o navă. Raportul susține că dimensiunile flotei rămase se justifică având în vedere starea și dimensiunile actuale ale stocurilor de pește.

Polonia: Raportul polonez nu a aplicat liniile directoare și nu a cuprins nicio evaluare a capacității flotei în raport cu posibilitățile de pescuit. În 2008, din flota baltică au fost retrase cu ajutor de stat 34 de nave. În segmentul de larg, a fost retrasă o navă, dar au intrat două, capacitatea flotei crescând astfel cu 15 570 GT și 11 216 kW. Capacitatea totală a flotei poloneze a înregistrat o ușoară creștere ca urmare a înlocuirii unei nave și a modernizării altei nave, pe baza unei decizii administrative adoptate înainte de aderare. Potrivit raportului polonez, ca urmare a programului de reducere a efortului de pescuit, numărul zilelor de pescuit ale flotei baltice în 2008 a fost cu 36,1% mai mic decât în 2004. Din 2004 până în 2008, numărul zilelor de pescuit la cod a scăzut cu nu mai puțin de 38%.

Portugalia: Raportul portughez nu a aplicat liniile directoare și nu a cuprins nicio evaluare a capacității flotei în raport cu posibilitățile de pescuit. S-au furnizat totuși date socioeconomice pentru perioada 2003-2007. În 2008, a fost dezmembrată cu ajutor de stat o singură navă. Aplicarea planului de refacere pentru merluciu și langustină a continuat în 2008, dar nu s-a raportat nicio reducere de capacitate în acest context. Cu toate acestea, efortul de pescuit a scăzut cu 30% comparativ cu nivelul din 2007. În 2008 s-a adoptat un plan de ajustare pentru navele autorizate să utilizeze drage la pescuitul scoicilor în zona sudică, în vederea reducerii dimensiunii flotei din această zonă. În 2008 s-au primit cinci cereri, dar nu s-a luat nicio decizie. Navele care operează în zona NAFO sunt sub incidența planului de refacere a rezervelor de halibut negru. Timpul de pescuit al acestor nave a scăzut cu 50% în raport cu nivelul din 2003. Măsuri naționale pentru limitarea efortului de pescuit se aplică speciilor de adâncime.

România: Liniile directoare nu au fost aplicate în raportul românesc care, cu toate acestea, apreciază că flota operează sustenabil și că speciile de pește sunt disponibile în cantități suficiente. Flota, în ansamblu, este veche și în proastă stare tehnică. Există planuri de dezmembrare pentru perioada de programare FEP 2007-2013, dar nu s-a precizat ce capacitate va fi afectată. În 2008 șase noi nave au intrat în flotă pe baza unor decizii administrative adoptate înainte de aderare și șapte nave au fost retrase fără ajutor de stat.

Slovenia: Slovenia a aplicat liniile directoare. Indicatorul tehnic arată o exploatare redusă la majoritatea navelor. În 2008 a intrat o navă în segmentul navelor sub 12 m. Flota are probleme structurale, în special din cauză că navele sunt vechi și echipamentul este depășit. Sunt prevăzute dezmembrări pentru perioada de programare FEP 2007-2013, dar mărimea capacității afectate nu este precizată. Flotei slovene nu i se aplică niciun program de reducere a efortului de pescuit.

Finlanda: Raportul finlandez nu a aplicat liniile directoare și nu a cuprins nicio evaluare a capacității flotei în raport cu posibilitățile de pescuit. În perioada 2003-2008, capacitatea s-a diminuat cu 19% ca tonaj (GT) și cu 10% ca putere (kW). În ciuda acestei reduceri de capacitate, efortul total de pescuit al flotei finlandeze a fost în creștere începând din 2005 și nu s-a stabilizat decât în 2008. Cea mai mare creștere a efortului de pescuit s-a înregistrat la segmentul de pescuit pelagic. Dimpotrivă, segmentul pescuitului de cod cu unelte fixe și-a redus treptat efortul și, în ultimii doi ani, nu a mai avut nicio activitate de pescuit ca urmare a interzicerii setcilor în derivă. Flotei finlandeze nu i s-a aplicat nici un program de reducere a efortului de pescuit în 2008. Există planuri pentru un nou program de reducere a capacității în 2009-2010, care va avea ca obiect segmentul navelor cu unelte fixe, având în vedere rentabilitatea redusă a pescuitului de somon în larg.

Suedia: Raportul suedez a aplicat liniile directoare, indicatorii având la bază date din 2007. Împărțirea pe segmente a flotei nu este consecventă în tot raportul. Potrivit indicatorului biologic, trei segmente funcționează nesustenabil. Rezultatele economice din 2007 au fost mai bune decât în anul precedent datorită creșterii prețurilor la pește și capturilor abundente, dar pentru 2008, se prevede o scădere ca urmare a majorării prețurilor la combustibil și a ieftinirii peștelui. Indicatorul tehnic relevă depășiri de capacitate la toate segmentele. Efortul de pescuit a fost redus treptat în cadrul planurilor multianuale de gestionare și refacere, care au fost puse în practică la o serie de stocuri din Marea Nordului, Skagerrak, Kattegat și Marea Baltică. În 2008, Suedia a înaintat Comisiei planul său de adaptare a pescuitului de cod din Marea Baltică. Acest segment al flotei a fost vizat de o campanie specială de dezmembrare în cadrul programului FEP de acordare a unor prime de dezmembrare pentru șase traulere.

Regatul Unit: Și acest raport se referă la anul 2007, deoarece nu a fost înaintat la timp. Nu s-au aplicat liniile directoare, deși s-au furnizat alte câteva date tehnice, biologice și socioeconomice. Raportul nu cuprinde nicio evaluare a echilibrului între capacitatea flotei și posibilitățile de pescuit. În perioada 2000-2008, ca urmare a regimului de refacere a rezervelor de cod, efortul în kW-zile a fost redus cu 43% la navele de peste 10 m. Programul de dezafectare din 2007 a fost legat de regimul de refacere introdus pentru stocurile de limbă-de-mare din Canalul de Vest. La navele de peste 10 m din acest sector, efortul în kW-zile s-a redus cu 13% în perioada 2004-2008. Flota este implicată și în regimul de efort pentru speciile din apele occidentale și de adâncime. Principalele diminuări ale efortului de pescuit în kW-zile s-au înregistrat în segmentele traulelor și năvoadelor demersale (-45%), unde reducerea s-a datorat regimului de refacere a rezervelor de cod, și în segmentul traulelor laterale (-61%), unde s-a datorat scăderii posibilităților de pescuit, programului de dezafectare din 2007 și creșterii prețurilor la combustibil. Toate segmentele, cu excepția celor care folosesc vârșe și capcane, și-au redus capacitatea în perioada 2000-2008.

RESPECTAREA REGULILOR DE GESTIONARE A CAPACITățII DE PESCUIT. REZULTATE GLOBALE

Rezultate pentru flota continentală (cu excepția navelor înregistrate în regiunile ultraperiferice)

Conform registrului flotei comunitare, în șase ani, din 2003 în 2008, capacitatea totală a flotei UE s-a redus cu aproximativ 331 000 GT și 1 123 000 kW, reprezentând o reducere netă de aproximativ 16% ca tonaj și 15% ca putere, și aceasta în ciuda a două extinderi succesive. Numărul total de nave a scăzut cu aproximativ 12 400, reprezentând o reducere de 13,3%

În perioada 2003-2008, capacitatea flotei UE-15 s-a redus cu 260 486 GT și 989 984 kW, iar capacitatea flotei UE-10[5] s-a redus cu 70 354 GT și 132 980 kW în raport cu capacitatea existentă la aderare (1 mai 2004). În termeni relativi, reducerea flotei UE-10 începând cu momentul aderării a fost mai substanțială decât reducerea flotei UE-15 în perioada 2003-2008 (24% față de 14%, în ceea ce privește puterea motorului). România și Bulgaria au retras aproximativ 5% din capacitate ca tonaj și sub 1% ca putere.

În perioada 2003-2008, din flota UE (cu excepția regiunilor ultraperiferice) s-au retras cu ajutor de stat circa 224 590 GT și 733 119 kW, din care 25 657 GT și 89 024 kW au fost retrase în 2008.

În general, se pare că reducerile nete din flota UE sunt încă insuficiente, ținând seama de îmbunătățirile tehnologice care anulează efectele reducerilor de capacitate și de starea proastă a majorității zonelor de pescuit din UE.

Tabelele 1 și 2 din Documentul de lucru al serviciilor Comisiei anexat la prezentul raport arată, în sinteză, măsura în care statele membre au respectat regimul de intrare/ieșire și nivelurile de referință la 31 decembrie 2008. Toate statele membre au respectat aceste reguli.

Informații detaliate (tabele și grafice) privind tendințele capacității flotelor statelor membre sunt disponibile pe site-ul web Europa[6].

Rezultate pentru flotele înregistrate în regiunile ultraperiferice

Capacitatea flotelor înregistrate în regiunile ultraperiferice și evoluția acestei capacități în perioada 1 ianuarie 2003 - 31 decembrie 2008 sunt prezentate în tabelul 4 din Documentul de lucru al serviciilor Comisiei anexat la prezentul raport. Rezultatele arată că flota înregistrată în regiunile ultraperiferice ale Spaniei și Portugaliei s-a redus considerabil, atât ca tonaj, cât și ca putere. În aceeași perioadă, capacitatea flotei din departamentele franceze de peste mări a crescut odată cu intrarea în flotă a 343 de nave noi.

La sfârșitul lui 2008, nivelurile de referință la segmentele demersal și pelagic sub 12 m înregistrau o foarte ușoară depășire în Réunion și în Guyana Franceză.

CONCLUZIILE COMISIEI

Rapoartele prezentate de statele membre în 2008 au fost calitativ mai bune decât în 2007. Cu toate acestea, majoritatea rapoartelor nu au descris flotele statelor membre în raport cu activitățile de pescuit de o manieră care să-i permită Comisiei să analizeze eforturile depuse pentru realizarea unui echilibru între capacitatea flotei de pescuit și posibilitățile de pescuit, așa cum prevede articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. În schimb, statele membre au evidențiat sistemele naționale de gestionare a flotei pe care le-au implementat și tendințele de evoluție a capacității flotei în raport cu regimul de intrare/ieșire.

Douăsprezece state membre au utilizat într-o oarecare măsură liniile directoare la elaborarea rapoartelor naționale, pentru a evalua echilibrul dintre capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit. În unele cazuri, indicatorii relevă existența unei capacități de pescuit excedentare. Comisia înțelege problemele legate de disponibilitatea anumitor date și va încerca să le remedieze și să îmbunătățească liniile directoare în colaborare cu CSTEP. Dacă toate statele membre vor folosi indicatorii recomandați în liniile directoare, următoarele rapoarte de acest tip vor fi probabil mai concludente în ceea ce privește eforturile statelor membre de a realiza un echilibru mai bun între capacitatea flotei și posibilitățile de pescuit.

Din informațiile cuprinse în majoritatea rapoartelor, este greu să se facă o legătură clară între măsurile de gestionare a efortului și ajustările aduse capacității flotei sau să se obțină o analiză critică a tendințelor din punctul de vedere al efortului real depus. Pe ansamblu, impactul măsurilor de ajustare a efortului de pescuit asupra capacității flotei pare limitat. Ca și în anii precedenți, reducerea capacității flotei pare să fie în principal determinată de rezultatele economice slabe ale acesteia și de disponibilitatea fondurilor UE sau naționale. Acest lucru s-ar putea datora, în parte, lipsei unor sisteme de gestionare a efortului pentru unele activități de pescuit, dar și efectului limitat al celor existente (anexa II, activitățile de pescuit în apele occidentale și de adâncime, anumite programe naționale etc.). Se pare că utilizarea drepturilor individuale transferabile a contribuit la reducerea capacității în unele țări.

Ca urmare a crizei combustibilului din 2008, Consiliul a adoptat, în iulie 2008, o serie de măsuri concrete temporare pentru restructurarea flotei de pescuit a UE, dând astfel posibilitatea ca restructurarea necesară a flotei să se realizeze. Efectul acestor măsuri a fost foarte limitat până acum, deoarece, la momentul elaborării prezentului raport, planurile de ajustare a flotei prevăzute în regulament nu fuseseră încă implementate. Ieșirile din flotă pe baza ajutoarelor de stat au fost în 2008 sub nivelul din 2007.

În 2008 capacitatea de pescuit a flotei UE a scăzut cu o proporție medie anuală de 2,6% ca tonaj și 2,3 % ca putere. Figurile 3-5 din Documentul de lucru al serviciilor Comisiei arată că aceasta a fost tendința generală din ultimii 17 ani, ea nefiind însă atât de uniformă la nivelul statelor membre individuale.

Evaluarea științifică arată că 30% din stocurile pentru care există date sunt pescuite în afara limitelor biologice de siguranță și că 80% dintre ele sunt pescuite la niveluri care depășesc randamentul maxim sustenabil. În același timp, în importante sectoare ale flotei, capacitatea este subexploatată, adică numărul zilelor de pescuit este sub nivelul maxim posibil. În lumina acestor considerații, reducerile de capacitate care s-au realizat apar ca insuficiente pentru a asigura, pe termen scurt, un echilibru sustenabil între capacitatea și posibilitățile de pescuit, în special dacă se ține seama de progresul tehnologic, estimat ca fiind de același ordin de mărime ca și reducerile de capacitate observate.

Supracapacitatea flotei rămâne una dintre problemele fundamentale ale politicii comune în domeniul pescuitului, după cum arată Cartea Verde cu privire la reforma PCP. Flotele europene continuă să fie prea mari pentru resursele disponibile și acest dezechilibru se află la baza multor probleme legate de slabele rezultate economice, de nerespectarea legislației și de supraexploatarea resurselor.

[1] În conformitate cu articolul 14 din Regulamentul 2371/2002 și cu articolul 12 din Regulamentul 1438/2003.

[2] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.

[3] În conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (PCP), adoptată în decembrie 2002, flotele de pescuit sunt gestionate pe baza regulii generale conform căreia capacitatea nouă, exprimată în tonaj și putere, care se adaugă unei flote, nu poate depăși capacitatea retrasă.

[4] Regulamentul (CE) nr. 1639/2001 al Comisiei (JO L 222, 17.8.2001, p. 53-115).

[5] Statele membre care au aderat la UE la 1 mai 2004.

[6] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.