[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 24.1.2011

COM(2011) 14 final

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind evaluarea intermediară a Întreprinderii comune SESAR și a progreselor sale în ceea ce privește executarea Planului general european de management al traficului aerian

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind evaluarea intermediară a Întreprinderii comune SESAR și a progreselor sale în ceea ce privește executarea Planului general european de management al traficului aerian

CONTEXTUL GENERAL

Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cadrul cerului unic european reprezintă pilonul tehnologic al inițiativei „cerul unic european” ( Single European Sky - SES)[1]. SESAR a definit, dezvoltă și va desfășura o nouă generație de tehnologii, sisteme și proceduri de înaltă calitate pentru managementul traficului aerian ( air traffic management - ATM), conforme cu obiectivele și cerințele SES ( tehnologii și proceduri SES ). Unul din rezultatele esențiale ale fazei de concepție a SESAR îl reprezintă Planul general european ATM ( Planul general ), care reprezintă o foaie de parcurs elaborată în comun, aprobată de Consiliul UE și recunoscută de părțile interesate, în vederea atingerii obiectivului privind aplicarea unei noi generații de tehnologii și proceduri ATM în următorii 10-15 ani. Planul general dirijează programul de lucru pentru dezvoltarea acestor tehnologii și va constitui instrumentul fundamental pentru gestionarea desfășurării lor.

Programul SESAR se află în prezent în faza de dezvoltare, care are loc sub îndrumarea Întreprinderii comune SESAR (SJU), primul parteneriat public-privat pentru managementul traficului aerian instituit ca organism al UE. Misiunea SJU este de a asigura modernizarea sistemului european ATM prin coordonarea și concentrarea tuturor eforturilor de cercetare și dezvoltare relevante depuse pe teritoriul UE. SJU dezvoltă și validează noua generație de tehnologii și proceduri ATM, care se va concretiza ulterior în tehnologiile și procedurile SES . De asemenea, SJU este responsabilă cu executarea și administrarea Planului general . Membrii săi fondatori sunt UE și Eurocontrol, SJU fiind alcătuită din 15 membri din sectorul industrial și alți câțiva parteneri asociați.

Conform celor prevăzute de Regulamentul SJU [2], Comisia a desfășurat în 2010 o primă evaluare intermediară a SJU și va prezenta rezultatele Parlamentului European și Consiliului. Mai mult, în Rezoluția sa din 30.3.2009, Consiliul i-a adresat Comisiei solicitarea de a întocmi un raport cu privire la progresele realizate de SJU în privința executării Planului general . Respectivul raport abordează aceste două subiecte, respectând astfel cerințele amintite.

PROGRAMUL SESAR

Programul SESAR reprezintă unul dintre cele mai importante proiecte de cercetare și dezvoltare lansate vreodată de UE în domeniul ATM. SES oferă cadrul juridic pentru proceduri mai eficiente, mai performante, mai sigure și mai ecologice aplicabile ATM. SESAR va pune la dispoziție soluțiile tehnologice, funcționalitățile, sistemele și propunerile de standarde care să permită atingerea obiectivelor de performanță în materie de SES ce vizează triplarea capacității, înjumătățirea costurilor ATM, îmbunătățirea siguranței cu un factor egal cu 10 și reducerea cu 10% a impactului de mediu al fiecărui zbor.

SESAR este alcătuit din trei faze:

Faza de concepție

Faza de concepție (2005-2008) a constat din definirea foii de parcurs pentru atingerea nivelurilor de performanță în materie de ATM și stabilirea unui plan de lucru de înalt nivel care să definească conținutul noii generații de sisteme ATM prin identificarea elementelor necesare realizării acestuia. În faza de concepție a participat un consorțiu alcătuit din 30 de organizații reprezentând o gamă variată de părți interesate din domeniul ATM, sub coordonarea tehnologică a Eurocontrol. Costul total al acestei faze a fost de 60 de milioane de euro, sumă finanțată în mod egal de UE și Eurocontrol.

Faza de dezvoltare

Faza de dezvoltare (2008-2013) are în vedere dezvoltarea elementelor necesare pe baza rezultatelor fazei de concepție. Întreprinderea comună SESAR a fost desemnată ca fiind responsabilă cu gestionarea fazei de dezvoltare. Costul estimat al fazei de dezvoltare se ridică la 2,1 miliarde de euro, suma fiind finanțată de membri ai SJU prin combinarea de fonduri publice și private.

Faza de desfășurare

Faza de desfășurare (2013-2020) vizează producția și implementarea la scară largă a noii infrastructuri ATM. Această infrastructură se va baza pe noile tehnologii și proceduri rezultate din faza de dezvoltare și va contribui la atingerea obiectivelor SES care vor duce la performanțe ridicate în sectorul transportului aerian european. Costul estimat al fazei de desfășurare se ridică la 30 de miliarde de euro[3] pentru perioada 2008-2025.

ÎNTREPRINDEREA COMUNă SESAR

Întreprinderea comună SESAR este un parteneriat public-privat cu statut de organism UE, înființat în conformitate cu articolul 187 din Tratatul privind funcționarea UE; durata sa de viață va acoperi perioada 27.2.2007 - 31.12.2016. Mandatul SJU constă din:

- coordonarea și concentrarea tuturor activităților de cercetare în domeniul ATM, în conformitate cu Planul general

- executarea Planului general

- asigurarea finanțării necesare pentru faza de dezvoltare

- asigurarea implicării părților interesate

- organizarea activităților de ordin tehnic, inclusiv a activităților de validare

- asigurarea supervizării activităților referitoare la dezvoltarea de produse comune

Deciziile de execuție se iau de către consiliul de administrație, prezidat de Comisie ca reprezentantă a UE. Directorul executiv este responsabil cu managementul de zi cu zi al SJU.

În calitate de membri fondatori, UE și Eurocontrol au contribuit cu 700 de milioane de euro fiecare la SJU. Jumătate din contribuția Uniunii provine din Cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare, iar cealaltă jumătate din programul multianual al Programului privind rețeaua transeuropeană de transport. Membrii din sectorul industrial, aleși în urma unei proceduri de selecție deschise, au contribuit împreună cu aproximativ 700 de milioane de euro.

Programul de lucru al SJU, alcătuit din 17 module de lucru[4] și implementat cu ajutorul a aproximativ 300 de proiecte desfășurate de membrii SJU și de asociații lor, este divizat în funcție de următoarele arii tematice:

1. Cercetare privind managementul operațional al traficului aerian , inclusiv: operațiuni de rută, operațiuni desfășurate în arii de management al terminalelor, operațiuni aeroportuare și operațiuni de creare de rețele

2. Cercetare privind sistemele , inclusiv: sisteme de bord, sisteme de management al traficului aerian de rută sau de apropiere, centre operaționale civile și militare și servicii de informare meteorologică, sisteme aeroportuare, sistem de management al informațiilor privind rețeaua și sisteme neavionice de comunicare, navigație, supraveghere

3. Managementul informațiilor la nivel de sistem

4. Activități transversale: cum ar fi infrastructura de validare, elaborarea de dosare de securitate, de siguranță, de mediu și de performanță umană, gestionarea și actualizarea Planului general , conceptul-țintă și arhitectura sa

Prin concentrarea eforturilor pe activitățile de cercetare și dezvoltare, prin direcționarea lor către desfășurare și prin implicarea activă a părților interesate, SJU reprezintă răspunsul optim la nevoile utilizatorilor spațiului aerian și ale prestatorilor de servicii. Parteneriatul public-privat la nivelul UE este o abordare care asigură, de asemenea, integrarea și internalizarea în cadrul programului a obiectivelor SES cu mare relevanță pentru societate, cum ar fi siguranța și reducerea emisiilor de CO2. Această abordare a permis mobilizarea și atragerea de fonduri și de experiență profesională, reducând astfel fragmentarea cauzată de proiecte naționale și regionale similare. SJU poate să beneficieze de competențele și de capacitatea de inovare a sectorului privat în limitele unor acorduri corespunzătoare de partajare a riscurilor încheiate cu sectorul public. Totuși, este important să se asigure atingerea la timp de către SJU a rezultatelor preconizate de reducere a riscurilor pentru faza de desfășurare.

Pe măsură ce activitățile de dezvoltare ating viteza de croazieră, Comisia își va consolida activitatea de supraveghere pentru a asigura coerența cu obiectivele SES. În speță, Comisia trebuie să garanteze că, prin angajamentul și sprijinul membrilor săi, SJU va lua măsurile necesare pentru a dispune de experiența profesională necesară, pentru a crea platforme adecvate de validare, pentru a permite lansarea procesului de desfășurare și pentru a produce rapid avantaje.

La nivel internațional, SJU a devenit „ambasadorul tehnologic” al UE pentru promovarea interoperabilității globale a ATM, oferind totodată noi oportunități pentru industrie. Un pas important în acest sens l-a reprezentat negocierea unui memorandum de cooperare între UE și SUA în ceea ce privește cercetarea și dezvoltarea în materie de aviație civilă. Memorandumul conține o anexă specifică referitoare la acțiunile de cooperare care vin în sprijinul interoperabilității SESAR NextGen[5], ce va fi pusă în aplicare de SJU pentru partea europeană.

SJU a dovedit că este un instrument flexibil și dinamic, care contribuie la menținerea unei relații interactive între dezvoltare și desfășurare, prin capacitatea sa de a se adapta la nevoile prestatorilor de servicii și ale utilizatorilor și la cerințele evolutive impuse de SES, precum și prin integrarea progreselor în materie de aeronave.

Rezultatele primei evaluări intermediare a Întreprinderii comune SESAR

Conform articolului 7 din Regulamentul SJU , Comisia trebuie să desfășoare la fiecare trei ani o serie de evaluări privind:

- punerea în aplicare a Regulamentului SJU

- rezultatele obținute de SJU și metodele sale de lucru

- situația financiară generală a SJU

Primele evaluări au fost lansate în martie 2010 și au vizate perioada 27.2.2007 - 31.12.2009[6].

Abordarea evaluărilor

Comisia a desfășurat primele evaluări cu sprijinul unui consultant extern independent, COWI A/S.

Evaluările au la bază 5 criterii standard de evaluare utilizate de Comisie:

5. Relevanța vizează măsura în care obiectivele SJU sunt pertinente din perspectiva nevoilor, a problemelor și a aspectelor care urmează să fie abordate.

6. Eficacitatea vizează gradul de îndeplinire a obiectivelor stabilite. Acest criteriu include totodată funcționarea structurilor de management și modalitatea prin care ele sprijină organizația să aibă rezultate.

7. Eficiența cuantifică măsura în care efectele dorite sunt atinse cu costuri rezonabile

8. Utilitatea reprezintă măsura în care efectele obținute corespund nevoilor, problemelor și aspectelor care urmează să fie abordate. Având în vedere că SJU se află la începuturile sale, s-a realizat doar o evaluare foarte timpurie a utilității, care a ținut cont de progresul activității și de rezultatele obținute până în prezent.

9. Sustenabilitatea este măsura în care efectele pozitive sunt susceptibile să dureze după încheierea intervenției. În ceea ce privește estimarea „utilității” SJU, evaluarea vizează doar o analiză preliminară a sustenabilității probabile a rezultatelor care urmează să fie obținute de SJU.

Datele au fost colectate în principal de direcția generală mamă a SJU (DG Mobilitate și Transporturi), iar COWI a realizat o analiză documentară. Aceste informații au fost însoțite de un sondaj electronic care a vizat membrii consiliului de administrație al SJU și statele membre UE (prin intermediul Comitetului pentru cerul unic[7]), precum și de interviuri individuale și cu grupuri-țintă desfășurate de COWI. Cu toate că ratele de răspuns au fost prea mici pentru a permite exploatarea exhaustivă a datelor colectate, rezultatele oferă un indiciu cu privire la percepția asupra SJU a principalelor părți interesate. În total, s-au desfășurat 30 de interviuri individuale și 3 interviuri cu grupuri-țintă.

Rezultatele evaluărilor

Concluzia generală a primelor evaluări intermediare este aceea că SJU a cunoscut performanțe bune în perioada de referință în ceea ce privește instituirea și dezvoltarea sa, precum și realizarea sarcinilor care i-au fost atribuite. De asemenea, rezultă că părțile interesate afiliate la SJU sunt în general satisfăcute de performanța acesteia. Raportul anual de activitate al SJU pentru 2009[8] oferă o descriere detaliată a activităților întreprinse și a situației sale financiare din perioada de referință.

Punerea în aplicare a regulamentului

Dispozițiile Regulamentului SJU au fost puse în aplicare în mod corespunzător în perioada de referință, deși în unele cazuri s-au înregistrat întârzieri. Este important de menționat faptul că modificarea adusă Regulamentului SJU , prin are SJU este transformat într-un organism al UE, a încetinit procesul de instituire, în speță din cauza nevoii de a adopta noi reguli financiare, noi contracte cu personalul, precum și principiile de contabilitate specifice organismelor UE.

Rezultatele obținute de SJU și metodele sale de lucru

În general, SJU a implementat activitățile propuse și a obținut rezultatele scontate. Nivelul de satisfacție al părților interesate în privința activității SJU este ridicat. Printre realizările ce au avut loc în perioada de referință se numără:

- reunirea și angajarea părților interesate în ceea ce privește un program comun de cercetare și dezvoltare

- elaborarea unui program de lucru care să favorizeze raționalizarea și coerența, evitându-se lacunele și suprapunerile

- elaborarea metodelor și a instrumentelor necesare pentru implementarea programului

- inițierea unui număr de proiecte într-un termen scurt, fără a compromite cerințele de calitate și nevoia de coordonare dintre modulele de lucru și proiecte

SJU a realizat progrese importante de la înființarea sa și constituie o bază solidă pentru executarea Planului general . Provocările cu care se va confrunta SJU țin de menținerea capacității sale de a coordona toate modulele de lucru și proiectele și de a valida rezultatele.

Structura organizațională este aliniată la sarcinile atribuite SJU. Efectivul de personal corespunde obiectivului, există o distribuție clară a sarcinilor, iar sistemele și procedurile de management sunt clar definite. Managementul financiar și capacitatea de audit sunt în vigoare, deși unele sisteme și măsuri de sprijin nu erau încă implementate la momentul evaluării.

Toți membrii SJU sunt conștienți de importanța unui cadru eficient de management al riscurilor care să îi implice pe deplin în instituirea sa. Un „Cadru de management al riscurilor pentru întreprinderi” este în curs de elaborare, introducerea sa fiind preconizată pentru 2010.

Sprijinul acordat programului și unitățile responsabile cu strategia și coerența în ceea ce privește executarea Planului general reprezintă o componentă importantă a organizării SJU. Utilizarea unui plan de management al programelor asigură aplicarea aceleiași metodologii în cazul tuturor proiectelor, pentru a se realiza astfel coerența rezultatelor, cu toate că potențialul complet al acestui plan nu este încă atins din cauza etapei timpurii în care se află implementarea programului de lucru.

Procesele și instrumentele de comunicare trebuie dezvoltate în continuare, pentru a răspunde nevoilor de comunicare diferențiate ale membrilor fondatori, ale membrilor SJU și ale celorlalte părți interesate, membri și nemembri în consiliul de administrație.

Informarea și coordonarea consiliului de administrație sunt satisfăcătoare, deși unii membrii SJU sunt de părere că s-a pus un accent prea mare pe aspectele administrative și preferă înscrierea pe agenda consiliului a unor aspecte mai tehnice. Această situație se datorează faptului că, în timpul perioadei de referință, SJU și-a îndreptat eforturile mai ales către instituirea sa, puține fiind activitățile operaționale care au fost lansate.

Datele produse sau colectate de SJU ar trebui utilizate în mod exhaustiv în vederea realizării analizei cost-beneficii pentru faza de desfășurare. Aceste informații ar trebui integrate în exercițiile de comunicare strategică, care le oferă factorilor politici de decizie de la nivel european instrumentele adecvate pentru activitățile de comunicare referitoare la impactul socio-economic al Programului SESAR, precum și la măsurile de atenuare.

În general, coordonarea dintre SJU, membrii săi fondatori și membrii selecționați este satisfăcătoare. Repartizarea clară a responsabilităților între SJU, membrii fondatori și membrii selecționați se face conform cadrului juridic. Coordonarea dintre cei doi membri fondatori este satisfăcătoare, aceștia căutând să își coordoneze intervențiile în cadrul Consiliului de administrație al SJU. Înțelegerile în materie de monitorizare și raportare dintre SJU și Comisie sunt definite într-un acord general încheiat în decembrie 2009 și sunt satisfăcătoare.

Pentru a asigura eficiența și eficacitatea operațiunilor, astfel cum este cazul în fiecare organizație nou instituită, managementul SJU ar trebui să se concentreze pe crearea unei culturi organizaționale comune, menite să dirijeze funcționarea unui model de PPP atât de inovator.

SJU ar trebui să elaboreze procese și instrumente de formare atractive destinate membrilor, care să fie aplicate pentru a crește capacitatea globală a membrilor personalului responsabili cu proiectele.

Situația financiară generală

SJU a implementat un cadru adecvat care respectă regulile financiare ale SJU și principiile unui management financiar sănătos. Curtea de Conturi a făcut recent o serie de observații pe marginea regulilor financiare ale SJU, evidențiind necesitatea îmbunătățirii anumitor domenii. SJU ia în prezent o serie de măsuri în vederea implementării acestor îmbunătățiri.

Toți membrii SJU și-au oficializat angajamentele financiare prin intermediul unor acorduri corespunzătoare încheiate cu SJU:

- Comisia contribuie cu 700 de milioane de euro, în întregime în numerar

- Eurocontrol contribuie cu 700 de milioane de euro, din care 535 de milioane de euro în natură și 165 de milioane de euro în numerar

- ceilalți membri s-au angajat cu o sumă totală de 537 de milioane de euro, din care 5% în numerar

Relevanța

În general, Regulamentul SJU și SJU sunt evaluate ca fiind extrem de relevante. Acest lucru are la bază următoarele concluzii:

- datele colectate indică faptul că modelul SJU este un instrument de implementare adecvat pentru faza de dezvoltare a SESAR și pentru executarea Planului general

- dată fiind complexitatea programului și valoarea bugetului aferent, dezvoltarea inițiativei SESAR necesită o gestionare țintită și recrutarea de experiență profesională de la diverse părți interesate. Percepția părților interesate este că alegerea instrumentului SJU este justificată

- obiectivele strategice ale SJU pentru 2012 și planurile anuale de lucru sunt aliniate la Planul general și la sarcinile SJU

- SJU funcționează conform cerințelor PC7 și ale programelor TEN-T.

Eficacitatea

Eficacitatea SJU este evaluată ca fiind ridicată. În general, SJU și-a îndeplinit atribuțiile și a avut realizările și rezultatele scontate:

10. Instituirea SJU a fost eficace și oportună. În special, SJU:

11. și-a constituit consiliul de administrație, a numit directorul executiv și și-a stabilit sediul

12. a adoptat Planul general pe baza căruia și-a stabilit programul de lucru

13. a negociat și a încheiat acorduri de aderare, precum și acordul-cadru multilateral, acordul general cu Comisia și acordul specific cu Eurocontrol

14. a recrutat principalii membri ai personalului și a stabilit regulile și procedurile necesare conform statutului funcționarilor UE

15. SJU a finalizat transformarea sa într-un organism al UE. Cu toate că această schimbare de statut are un important impact pozitiv asupra SJU și asupra fazei de dezvoltare, ea a încetinit într-o oarecare măsură finalizarea instituirii SJU.

16. SJU a organizat și coordonează în prezent activitățile tehnice în conformitate cu Planul general , evitând fragmentarea și duplicarea activităților

17. SJU a mobilizat și gestionează fonduri provenite de la membrii săi

18. SJU a depus eforturi pentru a implica o gamă variată de părți interesate prin intermediul procesului de aderare și prin instituirea Comitetului științific și a Parteneriatului strategic pentru performanță. Mai mult, consiliul de administrație a introdus în 2010 statutul de „asociați”, care vizează să acorde SJU și membrilor săi posibilitatea de a facilita participarea la activitățile SJU a unei game mai variate de părți interesate, în special întreprinderi mici și mijlocii, institute de cercetare și mediul academic. Modalitățile de colaborare au fost de asemenea stabilite împreună cu autoritățile naționale de supervizare și cu Agenția Europeană de Siguranță a Aviației

19. Totodată, SJU a dezvoltat cooperarea sa internațională prin lansarea unor activități de ordin tehnic precum AIRE ( Atlantic Interoperability Initiative to reduce emissions – Inițiativa transatlantică de interoperabilitate pentru reducerea emisiilor) și OPTIMI ( Oceanic position tracking improvement and monitoring – Ameliorarea și supravegherea localizării prin satelit în spațiul oceanic). De asemenea, au fost întreprinse activități privind interoperabilitatea SESAR – NextGen, care vor fi continuate în temeiul unui memorandum de cooperare dintre UE și SUA

Eficiență

Cu toate că este prea devreme să se evalueze eficiența globală a SJU, progresele realizate în perioada de referință indică faptul că modelul SJU s-a dovedit a fi mai eficient decât dacă faza de dezvoltare a SESAR ar fi fost implementată ca urmare a unei cereri de oferte convenționale în domeniul cercetării și dezvoltării. SJU s-a dovedit extrem de eficace în ceea ce privește cooptarea părților interesate relevante și coordonarea eforturile de cercetare în materie de management al traficului aerian în UE. Implementarea eficientă a fazei de dezvoltare depinde în mare măsură de managementul coordonat al modulelor de lucru și al proiectelor practicat de SJU, asigurând totodată și realizarea de economii de scară.

Datele colectate indică faptul că SJU funcționează eficient atunci când este vorba de proceduri interne de lucru și de management. Se preconizează o sporire a eficienței odată cu implementarea, în 2010, a unor noi sisteme IT, destinate în special managementului financiar (ABAC/SAP).

Sustenabilitate/utilitate

Colaborarea dintre părțile interesate din cadrul SJU constituie o bază solidă care va permite realizarea de beneficii pe termen lung pentru transportul aerian și sprijinirea obiectivelor SES. Cu toate acestea, este prea devreme să se stabilească dacă aceste condiții sunt suficiente pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung. Printre factorii care influențează atingerea obiectivelor pe termen lung se numără:

- un cadru de reglementare care să vină în sprijinul desfășurării de tehnologii și proceduri și sprijinirea autorităților de reglementare

- adeziunea unor actori cheie (utilizatori ai spațiului aerian, personal relevant, aeroporturi, prestatori de servicii de navigație aeriană etc.) care să desfășoare și să finanțeze aplicarea de tehnologii și proceduri validate

- dezvoltarea de noi tehnologii ATM în alte regiuni și convergența lor cu sistemele europene

- dezvoltarea economică viitoare și tendințele cererii în domeniul transportului aerian

PLANUL GENERAL

Planul general reprezintă foaia de parcurs convenită, administrată și pusă în aplicare de SJU, în vederea trecerii la un nou concept operațional ATM care să vină în sprijinul obiectivelor SES. Acesta trebuie considerat ca fiind referința europeană pentru o planificare stabilă și credibilă, care le permite părților interesate să anticipeze noi funcționalități, să le alinieze la ciclurile de investiții și să planifice activități de ajustare. Planul general reprezintă un document „viu”, care se axează pe fazele de dezvoltare și de desfășurare ale SESAR. Planul general dirijează programul de lucru pentru faza de dezvoltare și, de asemenea, va constitui instrumentul fundamental pentru gestionarea fazei de desfășurare.

Progresele realizate de SJU privind executarea Planului general

Faza de concepție a SESAR constituie baza pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unui nou concept ATM, vizând activități de cercetare și dezvoltare și de validare, urmate de o desfășurare coordonată. Principala realizare a fazei de concepție a SESAR este Planul general SESAR, care integrează domenii de îmbunătățire a performanței, elemente ale noului concept ATM, analiza costuri-beneficii, și care descrie foaia de parcurs pentru integrarea îmbunătățirilor operaționale într-un program de lucru coerent. Conform Regulamentului SJU , Planul general SESAR a fost transferat de la Eurocontrol la SJU la data de 7.11.2008.

La data de 30.3.2009, Consiliul a aprobat Planul general SESAR cu titlul de versiune inițială a Planului general care furnizează foaia de parcurs pentru fazele de dezvoltare și desfășurare ale programului SESAR. De asemenea, Consiliul a confirmat faptul că modernizarea ATM și calendarul propus pentru realizarea acestui obiectiv constituie în continuare o prioritate politică esențială pentru UE. Consiliul de administrație al SJU a adoptat Planul general la 12.6.2009.

Nivelul actual de executare

20. Faza de dezvoltare

Activitățile de cercetare și dezvoltare ale SJU au fost lansate la 3.6.2009. Un an mai târziu, 85% din cele 300 de proiecte fuseseră lansate, aproximativ 160 dintre acestea demarând deja activitățile efective de cercetare și dezvoltare. În cazul celor mai avansate proiecte, primele rezultate au fost deja prezentate SJU. La ora actuală, prin intermediul SJU, 1 500 de experți aparținând unui număr de 16 membri din 17 state diferite conlucrează pentru a dezvolta și valida viitorul sistem ATM european.

Prioritatea actuală este obținerea de beneficii rapide pornind de la primele rezultate privind managementul informațiilor, atribuirea rutelor și ghidajul traficului, precum și partea aeriană a managementului rutelor. Se așteaptă ca SJU să livreze primele tehnologii validate la începutul anului 2012.

21. Faza de desfășurare

Planul general definește în prezent 3 module de punere în aplicare care sunt subordonate unul altuia:

- modulul de punere în aplicare I (IP1) conține funcționalitățile și tehnologiile de bază validate ale conceptului operațional SESAR, care nu necesită o cercetare suplimentară și care sunt gata de a fi desfășurate. IP1 stabilește baza pentru viitoarea desfășurare a unor funcționalități mai avansate

- modulul de punere în aplicare II (IP2) este alcătuit din elemente ATM care necesită o cercetare și dezvoltare suplimentară și care pot fi propuse pentru standardizare și implementare începând cu 2014

- modulul de punere în aplicare III (IP3) este alcătuit din cele mai avansate elemente ale conceptului operațional SESAR, permițând tranziția completă către o gestionare 4D a rutelor și exploatarea de aeronave în funcție de timp, în vederea unei desfășurări care să aibă loc după 2020

În această fază a programului, este în curs de desfășurare doar modulul de punere în aplicare IP1 de către diverși actori implicați în managementul traficului aerian Toate dispozitivele care permit îmbunătățirile operaționale ale IP1 au fost validate și industrializate și sunt fie pregătite pentru desfășurare, fie deja desfășurate. IP1 vizează obținerea unor îmbunătățiri pe termen scurt ale actualului sistem ATM european și sporirea coerenței acestuia, prin implementarea celor mai bune practici, printr-o mai bună coordonare și pregătire pentru operațiunile de rută și pentru cele condiționate de timp.

IP1 reprezintă un aspect de desfășurare esențial, având în vedere că orice întârziere în implementarea inițiativelor pe termen scurt reprezintă un risc major pentru programul SESAR. Ca răspuns la nevoia urgentă de administrare a desfășurării IP1, Comisia a instituit un Grup director pentru IP1, care funcționează sub egida Comitetului pentru cerul unic și cu sprijinul statelor membre, al SJU, al Eurocontrol și al părților interesate. Grupul a fost instituit la 27.4.2020 ca structură de lucru ad-hoc, având ca obiectiv supervizarea desfășurării IP1. Grupul director IP1 va face recomandări Comisiei, statelor membre ale UE, Eurocontrol, SJU și investitorilor privați (prestatori de servicii aeriene, companii aeriene, aeroporturi) privind reducerea discrepanțelor dintre planul de desfășurare, astfel cum este descris în Planul general , și realitate.

22. Actualizări ale Planului general

Consiliul i-a adresat Întreprinderii comune SESAR solicitarea de a prezenta, până în martie 2010, prima actualizare a Planului general [9]. SJU a înaintat propunerea planificată consiliului său de administrație, care a discutat-o la 30.4.2010. Obiectivul acestei prime actualizări era limitat, deoarece nu viza planificarea globală, investițiile necesare sau performanțele preconizate și consta din[10]:

- finisarea îmbunătățirilor operaționale ale IP1

- introducerea unor foi de parcurs cu rol de reglementare și de standardizare

- actualizarea planului de management al riscurilor

Comitetul pentru cerul unic al UE și Grupul consultativ al părților interesate al Eurocontrol au aprobat propunerea fără nicio modificare, la 7.5.2010 și, respectiv, 17.5.2010. Consiliul de administrație al SJU a adoptat propunerea la 12.7.2010.

Actualizările ulterioare sunt prevăzute să aibă loc la fiecare 18 – 24 de luni, ceea ce ar trebui să permită reflectarea corectă a progreselor realizate, asigurând totodată stabilitatea documentului și adeziunea părților interesate. Următoarea versiune actualizată a Planului general ar putea viza legătura dintre planul de performanță (nevoi de înalt nivel) și Planul general (reacție tehnologică la nevoia de îmbunătățire a performanței rețelelor).

[1] Regulamentele (CE) 549/2004, 550/2004, 551/2004, 552/2004, JO L 96, 31.3.2004, p. 1-26, modificate prin Regulamentul (CE) 1070/2009 din 21.10.2009, JO L 300, 14.11.2009, p. 34.

[2] Regulamentul (CE) 219/2007 al Consiliului din 27.2.2007, JO L 64, 2.3.2007, p. 1.

[3] Planul general , p. 84. http://www.sesarju.eu/sites/default/files/documents/reports/European_ATM_Master_Plan.pdf

[4] Descriere tehnică detaliată a activității: http://www.sesarju.eu/public/standard_page/library_list.html

[5] NextGen reprezintă programul de modernizare ATM al SUA.

[6] Raport exhaustiv: http://ec.europa.eu/transport/evaluations/research_en.htm sau http://ec.europa.eu/transport/evaluations/trans_european_networks_en.htm

[7] Articolul 5 din Regulamentul (CE) Nr. 549/2004 din 10.3.2004, JO L 96, 31.2.2004.

[8] Raportul anual de activitate pentru 2009 al Întreprinderii comune SESAR, 10.3.2010: www.sesarju.eu/sites/default/files/documents/reports/Annual_Activity_Report_2009_Adopted.pdf

[9] Rezoluția Consiliului din 30.3.2009, alineatul (3).

[10] https://www.atmmasterplan.eu