RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 23.4.2014  
COM(2014) 230 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
privind evaluarea ex post a Fondului eu ropean de returnare pentru perioada 2008-2010
[raport prezentat în conformitate cu articolu l 50 alineatul (3) litera  (c) din Decizia nr. 
575/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 mai 2007]  
 
2 
 RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL E UROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
privind evaluarea ex post a Fondului eu ropean de returnare pentru perioada 2008-2010 
[raport prezentat în conformitate cu artico lul 50 alineatul (3) litera (c) din Decizia 
nr. 575/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 mai 2007] 
 
3 
 1. DOMENIUL  DE APLICARE  ȘI SCOPUL  RAPORTULUI1 
Fondul european de returnare (FER) a fost creat în 2007 pe ntru perioada 2008-2013, ca parte 
a programului general „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii”2. Acesta este unul 
dintre cele patru fonduri înfiin țate în temeiul programului general3. 
Obiectivul fondului este de a sprijini eforturile depuse de statele membre pentru a îmbun ătăți 
gestionarea return ărilor sub toate aspectele aces teia („gestionarea integrat ă a returnărilor”), 
inclusiv prin intermediul cooper ării între statele membre cu sc opul de a efectua economii de 
scară. Fondul are un buget total de 676 de milioane EUR . Resursele se distribuie între 26 de 
state membre4. 
Decizia de instituire a fondul ui prevede prezentarea de c ătre Comisie a unei evalu ări ex post 
pentru perioada 2008-20105 care să se bazeze pe rapoartele na ționale de eval uare privind 
rezultatele și impactul ac țiunilor cofinan țate de fond6. Fondul trebuie s ă fie evaluat de c ătre 
Comisie, în parteneriat cu statel e membre, „pentru a evalua relevan ța, eficien ța și impactul 
acțiunilor din perspec tiva obiectivelor gene rale [ale fondului]”7. De asemenea, Comisia va lua 
în considerare „complementaritatea dintre ac țiunile puse în aplicar e în cadrul fondului și cele 
desfășurate în cadrul altor politici, instrumente și inițiative comunitare relevante”8. 
Prezentul raport prezint ă rezultatele evalu ării ex post a punerii în aplicare a programelor 
anuale 2008-2010, acoperind peste 199 de milioane EUR din fondurile acordate  statelor 
membre. Statele membre trebuiau s ă își prezinte rapoartele na ționale pân ă la sfârșitul lunii 
iunie 2012. Cu toate acestea, întrucât perioada de eligibilitate pentru ac țiunile programului 
anual pentru 2010 s-a desf ășurat până la 30 iunie 2012 și pentru a permite includerea 
rezultatelor complete ale acestui program anua l în raport, termenul a fost prelungit pân ă la 
31 octombrie 2012.  
Următoarele capitole prezint ă principalele constat ări cu privire la relevan ța, eficien ța, 
eficacitatea, co mplementaritatea și valoarea ad ăugată a finanțării acordate prin Fondul 
european de returnare în perioada 2008-2010. 
                                                            
1 Prezentul raport a fost elaborat de Comisie în special pe baza date lor furnizate de statele membre 
participante. F ără a aduce atingere evalu ării calității efectuate de c ătre Comisie, nu se poate exclude 
prezența unor divergen țe sau date inexacte. Cu to ate acestea, Comisia consider ă că acestea nu ar trebui 
să fie de natur ă să afecteze semnifica ția și fiabilitatea concluziilor la care s-a ajuns în cadrul raportului.  
2 Comunicarea Comisiei c ătre Consiliu și Parlamentul European de instituire a unui program-cadru 
privind solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii pentru perioada 2007-2013, COM(2005) 123 
final. 
3  Alte fonduri ale programului general sunt: Fondul pentru frontierele externe, Fondul european pentru 
refugiați și Fondul european de integrare a resortisan ților țărilor terțe.  
4 În conformitate cu protocolul s ău, Danemarca nu particip ă la fond. 
5 Decizia nr. 575/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 mai 2007 de instituire a 
Fondului European de Returnare pentru perioada 2008-2013, ca parte a Programului general 
„Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii”, articolul 50 alineatul (3). 
6 Decizia 575/2007/CE, articolul 50 alineatul (2). 
7 Decizia 575/2007/CE, articolul 49 alineatul (2). 
8 Decizia 575/2007/CE, articolul 49 alineatul (3). 
 
4 
 RELEVAN ȚA FONDULUI  PENTRU  CONTEXTUL  EUROPEAN  ȘI CEL  NAȚIONAL 
Relevanța fondului pentru contextul UE care sprijin ă instituirea acestuia 
Returnarea resortisan ților țărilor terțe care nu îndeplinesc sau care nu mai îndeplinesc 
condițiile de intrare, de prezen ță sau de ședere pe teritoriul stat elor membre ale Uniunii 
Europene este esen țială pentru a se asigura c ă politica de admisie nu este subminat ă și pentru 
a se asigura respectarea stat ului de drept, o caracteristic ă esențială a spațiului de libertate, 
securitate și justiție. Cu toate acestea, în practic ă, punerea în aplicare a politicii de returnare 
reprezintă o provocare considerabil ă, în special pentru statele membre cu un nivel sc ăzut al 
PIB-ului ori cu mai pu țină experien ță sau pentru anumite state membre care se confrunt ă cu 
fluxuri dispropor ționate de migra ție din cauza pozi ției lor geografice sau a situa ției economice 
atractive. Gestionarea return ărilor este un proces co mplex. Aceasta necesit ă dezvoltarea de 
bune rela ții de lucru cu țările de returnare, men ținând în acela și timp un echilibru între 
drepturile individuale și anumite ra țiuni umanitare și interesul statului în aplicarea legii.  
Reducerea imigra ției neregulamentare printr-o politic ă de returnare eficient ă privește toate 
statele membre. Într-un spa țiu fără frontiere interne, în principiu, oamenii pot circula liber. 
Tolerarea șederilor neregulamentare într-un stat membru poate avea un efect negativ asupra 
luptei împotriva angaj ării ilegale pe întreg terito riul UE, ceea ce, la rândul s ău, acționează ca 
un factor de atrac ție pentru intensificarea imigra ției neregulamentare în UE. Pe de alt ă parte, 
existența unor politici de returnare eficace în întreaga UE ar put ea avea efecte benefice asupra 
credibilității politicii comune în domeniul imigra ției și ar contribui la  sporirea accept ării 
resortisan ților țărilor terțe cu ședere legal ă în statele membre. 
Fondul european de returnare se bazeaz ă pe acțiuni pregătitoare care au fost efectuate pentru 
exercițiile bugetare 2005-2007 și care au sprijinit statele membre s ă se pregătească pentru 
lansarea fondului în 2008. Pentru a spori eficacitatea luptei  împotriva migra ției 
neregulamentare la nivel na țional, Fondul european de return are a fost creat în scopul de a 
sprijini întoarcerea voluntar ă și, în cazul în care este necesar, întoarcerea for țată a 
resortisan ților țărilor terțe aflați în situa ție de ședere ilegal ă, într-un cadru comun de 
„gestionare integrat ă a returnărilor” și potrivit unor standarde co mune. În contextul migra ției 
descris mai sus, în care fl uxurile migratorii afecteaz ă în mod diferit statele membre, fondul a 
fost conceput pentru a se asigura c ă principiile solidarit ății și distribuirii echitabile a 
responsabilit ăților sunt respectate în rândul statelor membre , prin furnizarea de asisten ță 
financiară pentru sprijinirea eforturilor acestora de a îmbun ătăți gestionarea return ărilor în 
toate dimensiunile. Distribuirea resurselor disponibile ale UE între statele membre se bazeaz ă 
pe două criterii care reflect ă situația statului membru în raport cu obliga țiile asumate în acest 
domeniu în numele – sau în beneficiul global al – Uniunii: num ărul deciziilor de îndep ărtare 
care afecteaz ă resortisan ții din țări terțe și numărul de return ări către țări terțe. Fondul este pus 
în aplicare pe baza programelor multianuale strate gice care acoper ă întreaga perioad ă de 
programare 2008-2013 și a programelor anuale negociate în  fiecare an cu statele membre 
pentru punerea în aplicare a aloc ărilor financiare anuale.  
Fondul vizeaz ă patru priorit ăți:  
– prioritatea 1: sprijin pent ru elaborarea unei abord ări strategice a gestion ării 
returnărilor de către statele membre; 
– prioritatea 2: sprijin pentru cooperarea între statele membre în domeniul gestion ării 
returnărilor; 
 
5 
 – prioritatea 3: sprijin pentru instru mente inovatoare sp ecifice (inter)na ționale pentru 
gestionarea return ărilor; 
– prioritatea 4: sprijin pentru standardele și cele mai bune practici comunitare privind 
gestionarea return ărilor. 
 Pe lângă programele na ționale, în fiecare an, pân ă la 7 % din resursele disponibile din partea 
UE au fost utilizate direct de c ătre Comisie pentru proiecte transna ționale, studii sau alte tipuri 
de acțiuni de interes la nivelul UE prin „ acțiuni comunitare ” privind politica în domeniul 
returnării și măsurile aplicabile grupurilor- țintă. 
Pentru perioada 2005-2007 , s-au lansat ac țiuni pregătitoare, și anume, „Ac țiuni de returnare 
pregătitoare” 2005-2006 și „Acțiune preg ătitoare – Gestionarea migra ției, Solidaritatea în 
acțiune 2007 – repatrierea și reintegrarea persoanelor return ate”. Instrumentele au generat 
experiență practică directă în ceea ce prive ște proiectele transna ționale și, prin urmare, au 
sprijinit statele membre, ONG-urile și alte părți interesate s ă
 se pregătească pentru lansarea 
Fondului european de  returnare în 20089. Din 2008 pân ă la sfârșitul perioadei de programare, 
acțiunile comunitare prin Fondul eu ropean de returnare au cofinan țat (până la 90 % din 
costurile eligibile totale ale ac țiunii) proiecte transna ționale, în principal în domeniul 
returnării voluntare asistate (RVA), prin cereri  de propuneri specif ice publicate anual. 
Proiectele au completat programele na ționale și au încurajat cooperarea și schimbul de 
experiență la nivelul întregii Uniuni cu privire la diferite aspecte ale procedurii de returnare 
voluntară asistată.  
Este important de re ținut că prezentul raport de evaluare ex post acoper ă cea mai mare parte a 
resurselor Fondului european de returnare, care este pus în aplicare prin gestiune partajat ă 
prin programe na ționale. 
Relevanța fondului pentru contextul european și cel național în decursul primilor ani de 
punere în aplicare 
Perioada acoperit ă de programele anuale pentru 2008-2010, de la ini țierea până la încheierea 
acestora, s-a desf ășurat între 2008 și jumătatea anului 2012. În aceast ă perioadă, majoritatea 
statelor membre au realizat schimb ări semnificative la nivelu l politicilor, al legisla ției și al 
cadrelor institu ționale ale acestora, în  scopul de a consolida și a îmbun ătăți gestionarea 
returnării (forțate și voluntare).  
Transpunerea Directivei privind returnarea10 a simplificat procesul de gestionare a 
returnărilor, introducând posibilitatea pentru resortisan ții țărilor terțe de a opta pentru m ăsuri 
de returnare voluntar ă și prevăzând inclusiv standarde pentru re ținerea celor care fac obiectul 
unei decizii de returnare. Unel e state membre au introdus m ăsuri alternative de re ținere a 
resortisan ților vulnerabili din țări terțe. În perioada examinat ă, acțiunile au fost completate în 
unele cazuri cu dispozi ții legislative suplimentare menite s ă combat ă migrația 
neregulamentar ă și returnarea migran ților neregulamentari. Revoltele din Africa de Nord din 
2011  au contribuit în mod semnificativ la creșterea presiunii exercitate de migra ție asupra 
                                                            
9 Evaluarea ac țiunilor preg ătitoare este disponibil ă la adresa http://ec.europa.eu/home-
affairs/funding/2004_2007/solid arity/funding_solidarity_en.htm.  
10 Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind 
standardele și procedurile comune aplicabile în stat ele membre pentru returnarea resortisan ților țărilor 
terțe aflați în situa ție de ședere ilegal ă. Directiva se aplic ă tuturor statelor membre, cu excep ția 
Danemarcei, Irlandei și Regatului Unit. Termenul-limit ă de transpunere a fost  24 decembrie 2010. 
 
6 
 țărilor mediteraneene și, prin urmare, au da t un impuls eforturilor na ționale generale în 
materie de returnare. Din ianuarie 2008 pân ă la 30 iunie 2012, un total de 630 475  de 
resortisan ți ai țărilor terțe au fost returna ți prin operațiuni de returnare fie voluntar ă, fie 
forțată de către statele membre c ătre țări terțe11. 60 % din persoanele în cauz ă au fost 
returnate for țat, iar 40 %, prin opera țiuni de returnare voluntar ă. Nouă state membre12 
au reușit să returneze mai multe pers oane prin programe vol untare decât prin expulz ări 
forțate, în timp de șaisprezece state membre13 au returnat un num ăr relativ mai mare de 
persoane prin expulz ări forțate decât prin opera țiuni voluntare14. Mai mult de jum ătate din 
operațiunile de returnare voluntar ă au fost efectuate de numai dou ă state membre (SE, UK). 
Migranții neregulamentari (inclusiv persoanele care dep ășesc termenul de ședere și 
solicitanții de azil care au fost respin și) au depășit cu mult propor ția solicitan ților de azil 
și a refugia ților care s-au întors în mod voluntar în țara lor de origine. 
Numărul total al centrelor de deten ție (pentru resortisan ții țărilor terțe în așteptarea 
îndepărtării) de pe teritoriul Uniunii, astfel cum a fost raportat la sfâr șitul lui iunie 2012, era 
de 179, cu o capacitate total ă de 17 519 de poten țiali deținuți. 
În decursul perioadei de evaluare, dou ăzeci și unu de state membre au returnat 15 563 de 
resortisan ți ai țărilor terțe, prin zboruri de returnare comune15 (dintr-un total de 379 381 de 
resortisan ți ai țărilor terțe care au fost returna ți prin expulz ări forțate). Aproape 75 % din 
numărul total al persoanelor returnate utilizând as tfel de zboruri au fo st returnate de numai 
două state membre (ES, NL).  
În ceea ce prive ște contextul general descris mai su s, statele membre au exprimat, în 
general, opinii favorabile privind relevan ța fondului pentru nevoile lor na ționale.  În timp 
ce majoritatea au considerat obiectivel e programelor ca fiind relevante, Fran ța a raportat c ă 
unele nevoi pertinente (cum ar fi luarea în considerare a popula ției de migran ți 
neregulamentari în departamentul de peste m ări Mayotte) nu au putut fi abordate din cauza 
normelor de eligibilitate. De asemenea, Fran ța a considerat c ă prioritatea 2 este mai pu țin 
relevantă în domeniul zborurilor de retu rnare comune deoarece FRONTEX ofer ă, de 
asemenea, finan țare pentru zboruri de returnare comune.  
Pe de altă parte, unele state membre au considerat c ă nevoile și obiectivele corespunz ătoare 
ale programelor nu s-au modificat în  decursul perioadei de raportare, și anume, de la 
momentul definirii obiectivelor în  cadrul programului multianual pân ă la punerea în aplicare a 
programelor anuale. Altele au ad ăugat că obiectivele identificate au r ămas, de asemenea, 
relevante pentru interven țiile viitoare, finan țate prin bugetele na ționale sau din fond.  
COMPLEMENTARITATEA  FONDULUI  CU BUGETELE  NAȚIONALE  
CONSACRATE  RETURN ĂRII  ȘI CU ALTE  INSTRUMENTE  FINANCIARE   
Statele membre au raportat c ă cofinanțarea din Fondul european de returnare a fost 
complementar ă celei din partea altor in strumente financiare ale UE . Pentru mai multe 
state membre, Fondul european de returnare în gestionarea migra ției a avut un rol 
                                                            
11 Programe na ționale globale, inclusiv Fondul de returnare. 
12 AT, BE, CZ, IE, LU, PL, PT, SE, UK. 
13 BG, EE, FI, FR, DE, EL, HU, IT, LV, LT, MT, NL, RO, SK, SI, ES. 
14 Nu au fost furnizate datele privind returnarea voluntar ă pentru Cipru. 
15 Programe na ționale globale, inclusiv Fondul de returnare. 
 
7 
 complementar celorlalte trei fonduri16 care țin de programul genera l al UE „Solidaritatea și 
gestionarea fluxurilor migrat orii” (2007-2013). Alte finan țări din partea UE men ționate ca 
fiind complementare fondului au inclus Fondul social european și acțiunile preg ătitoare ale 
Fondului european de returnare desf ășurate înainte de perioada de programare actual ă.  
În ceea ce prive ște complementaritatea fondului cu investi țiile naționale în domeniul 
returnării, contribu ția fondului la bugetele na ționale variaz ă de la 100 % (BG, CY, LV, PT) la 
mai puțin de 1 % (CZ). Aloc ările din fond contribuie la 25 % și, respectiv, 21 % din 
cheltuielile totale în acest domeniu în Spania și Regatul Unit. Acestea sunt cote semnificative 
atunci când se ia în considerare cuantumul investi țiilor naționale în gestionarea return ărilor în 
statele membre respective. Dimpotriv ă, Franța a raportat c ă finanțarea din Fondul european de 
returnare are un impact financiar relativ sc ăzut asupra cheltuielilor na ționale în acest domeniu, 
reprezentând doar 4,9 % din cheltuielile cu returnarea for țată și 15,3 % din cheltuielile cu 
returnările voluntare (2009-2011).  
Contribuția fondului este stabilit ă la un maximum de 50 % din costul total al unei ac țiuni și la 
cel mult 75 % pentru statele membre car e fac obiectul Fondul ui de coeziune și pentru ac țiuni 
care corespund unor priorit ăți specifice. În acest sens, evaluarea indic ă faptul că cea mai mare 
contribuție a fondului se înregistreaz ă în domenii în care este mai pu țin probabil ca statele 
membre s ă investeasc ă fonduri na ționale, de exemplu, asisten ță pentru persoanele vulnerabile 
și punerea în aplicare a normelor și standardelor UE. Acest lucru este probabil cauzat de 
faptul că activitățile respective nu sunt  considerate priorit ăți naționale sau fac parte din 
prioritățile UE sprijinite la un nivel de 75 %.  
EFICIEN ȚA FONDULUI 
Alocare și cheltuieli 
În total, contribu ția acordat ă statelor membre din Fondul eu ropean de returnare în cadrul 
programelor anuale 2008-2010 s-a ridicat la peste 199 de milioane EUR . Finanțarea variaz ă 
de la peste 1 milion EUR pentru Luxemburg la peste 29 de milioane EUR pentru Regatul Unit 
și mai mult de 27 de milioane EUR pentru Grecia. Cele mai mari aloc ări au fost acordate 
statelor membre care au cele mai ridicate fluxuri de migran ți neregulamentari și cel mai 
ridicat num ăr de persoane return ate. Acestea sunt Regatul Unit, Grecia, Fran ța, Spania și 
Italia, care, împreun ă, au beneficiat de 59 % din contribu ția totală a UE  care a fost 
alocată statelor membre în perioada respectiv ă. 
        
                                                            
16 Fondul pentru frontierele externe, Fondul european pentru refugia ți și Fondul european de integrare a 
resortisan ților țărilor terțe. 
 
8 
 Graficul 1: Distribu ția finanțării FER per stat membru în mii EUR 29,759
27,267
21,983
19,802
18,666
11,533
9,750
9,653
6,290
5,534
4,808
3,198
3,137
3,087
2,779
2,689
2,679
2,601
2,076
2,066
1,985
1,827
1,732
1,599
1,547
1,004
0,00005,000010,000015,000020,000025,000030,000035,0000
 
Rata medie de execu ție17 a cofinan țării din partea UE a programului  anual pentru 2008 a fost 
de 66 % (au fost cheltuite 36,6 milioane EUR di n cele 55,5 milioane EUR alocate). Rata de 
execuție a cofinan țării din partea UE în cadrul programului  respectiv a variat între 16 % (NL) 
și 100 % (ES). Ratele medii de execu ție a cofinan țării din partea UE a programelor anuale 
pentru 2009 și 2010 au variat de la 27 % în Republica Ceh ă la 99 % în Spania. În total, 
șaisprezece state membre au înregistrat o rat ă de execu ție mai mare de 75 %18, iar în șase 
dintre acestea rata a fost mai mare de 90 %19. Șase state membre au prezentat o rat ă medie de 
execuție a cofinan țării din partea UE a programelor anuale pe 2009-2010 de 50 % sau mai 
scăzută20. Statele membre cu o rat ă ridicată de execu ție sunt adesea cele care beneficiaz ă 
de un nivel ridicat al aloc ărilor, în timp ce statele membre cu un nivel sc ăzut al ratei de 
execuție sunt adesea statele membre cu un nivel mai sc ăzut al aloc ărilor. Acest lucru se 
explică prin faptul c ă, în statele membre cu un nivel ridicat al aloc ărilor, contribu ția fondului 
reprezintă un mic procent din bugetul lor na țional alocat pentru returnare și țările respective 
obișnuiesc să pună în aplicare ac țiuni în acest domeniu pe baz ă de prefinan țare. Pe de alt ă 
parte, statele membre cu un nivel mai sc ăzut al aloc ărilor au adeseori mai pu țină experiență și 
un număr mai redus de actori activi în domeniul return ării.  
În total, statele membre au reu șit să cheltuiasc ă 76 %  din alocările care le-au fost acordate în 
cadrul programelor anuale 2008-2010 (aproximativ 151 de milioane EUR cheltuite din aproximativ 199 de milioane EUR alocate). 
Majoritatea ac țiunilor au fost puse în aplicare în cadrul priorit ății 1, urmat ă de priorit ățile 3, 4 
și 2. În ceea ce prive ște cheltuielile, accentul s-a pus pe prioritatea 1, urmat ă de priorit
ățile 3, 
4 și 2. 
                                                            
17 Rata de execu ție măsoară gradul în care state membre au che ltuit efectiv fondurile care le-au fost 
alocate ini țial. 
18 AT, BE, DE, ES, FI, FR, HU, IE, IT, LV, MT, PL, PT, SE, SK, UK. 
19 AT, DE, ES, FR, IT, PT. 
20 BG, CZ, EE, LT, LU, SI. 
 
9 
 Graficul 2: FER 2008-2010 pe priorit ăți: numărul acțiunilor, cheltuielile în milioane EUR și numărul de 
state membre care pun în aplicare prioritatea 
 
Cele mai multe cheltuieli în ca drul programelor anuale din perioada 2008-2010 s-au îndreptat 
spre acțiuni care pun în aplicare pr ioritatea 1 (sprijin pent ru elaborarea unei abord ări 
strategice a gestion ării return ărilor – 114 milioane EUR, reprezentând 82 % din totalul 
fondurilor cheltuite). Statele membre cu cel mai ridicat nivel al cheltuielilor din aceast ă 
categorie au fost Fran ța, Italia, Spania și Regatul Unit. De asemenea, 12 % din resursele UE 
au fost cheltuite pe ac țiuni care au pus în aplicare priori tatea 3 (sprijin pe ntru instrumente 
inovatoare pentru gestionarea return ărilor). Austria, Belgia, Grecia, Germania și Suedia au 
cheltuit cele mai ridicate sume în cadrul acestei priorit ăți. Numai 4,8 milioane EUR au fost 
cheltuite în cadrul priorit ății 4 (sprijin pentru standardele și cele mai bune practici 
comunitare), Fran ța, Letonia și Republica Slovac ă având cele mai ridicate cheltuieli. Dintre 
acestea din urm ă, Franța a efectuat 46 % din totalul cheltuielilor UE privind activit ățile 
desfășurate în cadrul priorit ății 4. Numai 4 milioane EUR au fost cheltuite în cadrul 
priorității 2 (sprijin pentru cooperarea dintre statele membre), Italia, Regatul Unit și Irlanda 
cheltuind cele mai ridicate sume în cadrul acestei priorit ăți.  
În ceea ce prive ște cheltuielile pe categorii de ac țiuni, majoritatea fondurilor au fost alocate 
categoriei de returnare for țată (38 % din cheltuielile totale), urmat ă de return ări voluntare 
(36 % din cheltuielile totale). Regatul Unit a cheltuit, de departe, cea mai ridicat ă sumă cu 
returnarea voluntar ă (61 % din cheltuie lile totale suportate pent ru categoria de returnare 
voluntară).  
Revizuiri 
Un număr total de 20 de state membre21 au raportat c ă, pentru cel pu țin unul dintre 
programele lor anuale, a fost necesar ă o revizuire formal ă. Majoritatea statelor membre22 
au trebuit s ă efectueze revizuiri ale bugetului de pe ste 10 % pentru unul sau mai multe 
programe anuale. Revizuirile au fost  introduse pentru asigurarea absorb ției totale a resurselor 
financiare r ămase și ajustarea previziunilor de  cheltuieli în scopul îmbun ătățirii eficien ței și a 
eficacității. Optsprezece23 state membre au raportat c ă au considerat revizuirile ca fiind 
                                                            
21 Urm ătoarele state membre nu au revizuit niciunul dintre programelor lor anuale din perioada 
2008-2010: AT, BG, CZ, LU, MT, SI. 
22 DE, EE, EL, ES, FI, FR, HU, IT, LV, PL, PT, RO, SE, SK, UK. 
23 BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HU, IT, LT, LV, NL, PL, PT, RO, SE, SK, UK. Cipru nu a furnizat nicio 
evaluare a revizuirii programului s ău pentru 2009. 
 
10 
 utile . Mai multe state me mbre au raportat c ă, datorită revizuirilor, bugetul  a fost redistribuit 
de la domenii în care ar fi existat o subutilizare la domenii care se confrunt ă cu o poten țială 
suprautilizare. Alte state membre au raportat c ă revizuirile au contribu it la asigurarea punerii 
în aplicare cu eficien ță a proiectelor și, prin urmare, au sporit eficien ța globală sau le-au 
permis să adapteze ac țiunile planificate ini țial unor necesit ăți noi sau aflate în evolu ție ori 
unor evenimente neprev ăzute. Cu toate acestea, unele state membre au raportat c ă programele 
anuale nu au fost suficient de flexibile pentru ca obiectivele s ă fie adaptate la evolu ția 
necesităților.  
Costuri cu gestionarea programului 
Principala surs ă de sprijin financiar pentru costur ile de gestionare a fost asisten ța tehnică 
acordată de către fond. Din cele 139 de milioane EUR che ltuite pentru proiecte în perioada 
care face obiectul evalu ării, peste 12 milioane EUR au fost cheltuite de statele membre pentru 
asistență tehnică (aproximativ 9 %). Majoritatea stat elor membre au utilizat asisten ța tehnică, 
în principal, pentru costur ile de persona l al autorit ății responsabile sau al autorit ății delegate, 
urmate de echipamente de tehnologia informa ției, în timp ce costurile cele mai sc ăzute au fost 
suportate pentru deplas ări și/sau evenimente. Majoritatea statelor membre au raportat c ă 
asistența tehnică a fost extrem de util ă, în special în sprijinirea administr ării fondului , 
contribuind la o gestionare mai eficient ă și mai eficace a fondului, de și unele state membre 
(LU, RO) au întâmpinat dificult ăți în ceea ce prive ște utilizarea aloc ărilor ca urmare a 
restricțiilor impuse asupra eligibilit ății și utilizării acestora.  
Evaluarea global ă a eficien ței 
Majoritatea statelor membre au considerat punerea în aplicare a programelor  ca fiind 
eficientă24. Unele state membre au considerat pun erea în aplicare ca fiind ineficient ă, în 
principal din cauza dificult ăților întâmpinate în asigurarea cofinan țării, a mecanismelor de 
punere în aplicare complexe și greoaie din punct de vedere administrativ și a raportului ridicat 
dintre costurile administrative și alocarea total ă (AT, CZ, CY, NL).  
Principalele provoc ări raportate în leg ătură cu punerea în aplicare25 sunt:  
• întârzierile înregistrate în aprobarea documentelor atât din partea statelor membre, cât 
și din partea Comisiei;  
• dificultăți în obținerea cofinan țării; 
• mecanismele și procedurile de punere în aplicare foarte l ungi, ceea ce a condus la 
întârzieri în punerea în  aplicare a proiectelor; 
• lipsa unei comunic ări și a unei cooper ări eficiente cu reprezentan ții țărilor terțe; 
• insuficien ța informa țiilor referitoare la sfera grupului- țintă beneficiar sau dificult ățile 
legate de returnarea acestora. 
Majoritatea statelor membre26 au raportat c ă au fost dependente atât  juridic, cât și financiar  
de aprobarea deciziei Comisiei privind lansar ea punerii în aplicare a programelor lor anuale. 
Unele state membre (FR, LU , SI, SE, UK) au raportat c ă nu au fost dependente financiar de 
aprobarea deciziilor Comisiei pentru a- și lansa programele anuale deoarece finan țarea a fost 
eliberată prin bugetele lor na ționale.  
                                                            
24 AT, BE, BG, EE, EL, ES, FI, FR, HU, IE, LT, LV, MT, NL, PL, PT, SE, SI, SK, UK. 
25 AT, BG, CZ, DE, EL, ES, FI, FR, HU, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, SE, SI, SK, UK. 
26 AT, BE, BG, CY, CZ, EE, EL, ES, FI, IT, LT, LV, MT, PL, PT, RO, SK. 
 
11 
 EFICACITATEA  ACȚIUNILOR  PUSE  ÎN APLICARE  PRIN  INTERMEDIUL  
FONDULUI 
Prezenta sec țiune ofer ă o prezentare general ă a realiz ărilor și rezultatelor ob ținute prin 
programele anuale 2008-2010 în cadrul fiec ăreia dintre cele patru priorit ăți ale fondului27. 
Rezultatele generale și principalele realiz ări 
Douăzeci și trei de state membre28 au evaluat rezultatele și realizările globale ale 
fondului ca fiind pozitive sau foarte pozitive , în timp ce doar trei state membre au prezentat 
o evaluare neutr ă29. Acestea din urm ă au procedat astfel deoa rece rezultatele preconizate nu 
au fost atinse, numai câteva ac țiuni au fost puse în aplicare (CZ) , rezultatele nu au fost atinse 
sau nu au putut fi cuantificate (LU) sau doar un num ăr mic de ac țiuni au fost puse în aplicare, 
ceea ce a f ăcut dificil ă realizare unei evalu ări generale (SE).  
Tabelul de mai jos prezint ă realizările și rezultatele glob ale ale fondului. 
Tabelul 1 Prezentarea general ă a realizărilor și rezultatelor agregate ale ac țiunilor puse în aplicare   
Categoria de ac țiuni  REALIZ ĂRI la nivelul UE ob ținute 
prin programe anuale în perioada 
2008-2010 REZULTATE la nivelul UE ob ținute 
prin programe anuale în perioada 
2008-2010 Prioritatea 
1. Un num ăr mai 
mare de return ări 
voluntare 51 341 de 
cereri/declara ții de 
intenție de returnare 
voluntară 9 788 de 
operațiuni de 
returnare 
voluntară 
efectuate  39 115 de 
persoane 
returnate 20 568 de persoane 
au beneficiat de 
sprijin pentru 
reintegrare (dup ă 
caz) Prioritățile 
1, 3 și 4 
2. Un num ăr mai 
mare de return ări 
forțate  2 404 de zboruri 
naționale de 
returnare for țată  97  962 de 
persoane 
returnate în 
operațiuni 
unilaterale de 
returnare for țată   Priorit ățile 
1 și 2 
3. 
Consiliere/informare 
sporită/mai bun ă 397 de 
activități/campanii 
de informare 
organizate 83 235 de 
persoane 
consiliate 17 699 de 
persoane 
returnate 
voluntar ca 
urmare a consilierii  Priorit ățile 
1 și 3 
4. Asisten ță 
sporită/mai bun ă 
oferită persoanelor 
vulnerabile  10 255 de persoane 
vulnerabile asistate  7 804 de 
persoane 
asistate returnate 
voluntar 232 de persoane 
asistate returnate 
forțat Prioritățile 
1 și 3  
                                                            
27 Prezentarea realiz ărilor și rezultatelor per prioritate reflect ă interpretarea pe care statele membre au dat-
o priorităților respective și clasificarea ulterioar ă a proiectelor acestora. Este posibil c ă proiecte similare 
au fost programate în cadrul unor priorit ăți diferite în state membre diferite. Exist ă o anumit ă 
suprapunere la nivelul rezultatelor și realizărilor fiecăreia dintre priorit ăți – de exemplu, return ările 
voluntare au avut loc ca urmare a ac țiunilor puse în aplicare în cadrul priorit ăților 1 și 3 sau persoanele 
vulnerabile au primit asisten ță prin intermediul ac țiunilor puse în aplicare în cadrul priorit ăților 1, 3 și 4.  
28 Foarte pozitive: AT, BE, CY, ES, FI, FR, IT, LV, LT, PL, PT, SK, UK (13). Pozitive: BG, DE, EE, EL, 
HU, IE, MT, NL, RO, SI (10). 
29 CZ, LU, SE. 
 
12 
 5. Asisten ță sporită/ 
mai bun ă privind 
reintegrarea  691 de activit ăți de 
reintegrare 
întreprinse 7 636 de 
persoane 
asistate 
privind 
reintegrarea 4 541 de 
persoane 
returnate dup ă 
sau în 
anticiparea 
activităților de 
reintegrare  Priorit ățile 
1 și 3 
6. Noi instrumente/ 
inițiative testate sau 
introduse 3 081 de noi 
instrumente/ini țiative 
introduse  6 230 de cazuri 
de returnare 
abordate/afectate 
de utilizarea de 
noi inițiative 2 041 de persoane 
returnate efectiv 
datorită noilor 
instrumente/ini țiative 
introduse Prioritățile 
1 și 3 
7. Îmbun ătățirea 
bazei de cuno ștințe 
în statele membre 14 112 de membri ai 
personalului 
autorităților publice 
au dobândit 
cunoștințe noi 3 091 de 
membri ai 
personalului 
din ONG-
uri/alți actori 
implicați au 
dobândit 
cunoștințe 
noi 310 parteneriate 
de cooperare 
dezvoltate 46 de dispozi ții 
legale sau practici 
administrative 
referitoare la 
returnare care au 
fost modificate sau 
introduse  Prioritățile 
1 și 3 
8. Cooperare 
sporită/mai bun ă cu 
alte state membre 5 noi parteneriate 
de cooperare30 
dezvoltate 41 de 
operațiuni 
comune de returnare 
efectuate cu 
alte state 
membre 820 de persoane 
returnate prin 
operațiuni 
comune de 
returnare  7 practici transferate 
și aplicate Prioritățile 
2 și 4 
9. O mai bun ă 
aplicare a normelor 
și standardelor UE 11 m ăsuri 
pregătitoare 
adoptate pentru 
transpunerea 
directivei 17 
organiza ții 
care aplic ă 
măsurile 2 184 de return ări 
efectuate în urma 
introducerii 
măsurilor   Prioritatea 
4  
 
  
 
10. Cooperare 
sporită/mai bun ă la 
nivel național  77 de noi 
parteneriate 
dezvoltate (ONG-
uri, ONG-uri și 
instituții de stat etc.) 15 activit ăți 
comune 
dezvoltate și 
întreprinse  27 de persoane 
returnate în mod 
voluntar, ca urmare a activităților 
comune/de 
cooperare Prioritățile 
1 și 4 
  
 
11. Cooperare 
sporită/mai bun ă cu 
țări terțe  269 de noi 
parteneriate 
dezvoltate 3 415 de 
cazuri 
documentate  
datorită unei 
cooperări 
mai bune cu 
țările terțe  25 007 de 
persoane 
returnate for țat, 
ca urmare a 
cooperării  39 687 de persoane 
returnate în mod voluntar, ca urmare 
a activităților 
comune/de cooperare  
Prioritatea 3 
                                                            
30 În contextul categoriilor de ac țiune 10 și 11, parteneriatul presupune o nou ă formă de cooperare la nivel 
național sau cu țări terțe, inițiată prin Fondul european de returnare, și anume, dezvoltarea de noi ini țiative de 
cooperare cu p ărțile interesate relevante. 
 
13 
  
Realizările și rezultatele ob ținute în cadrul priorit ății 1 (Sprijin pentru elaborarea unei 
abordări strategice a gestion ării return ărilor) 
În materie de returnare for țată, majoritatea (97 %) return ărilor forțate cofinan țate de fond au 
fost realizate pentru sus ținerea priorit ății 1 (altele au fost desf ășurate în cadrul priorit ății 2). 
Spania  a returnat cel mai ridicat num ăr de resortisan ți ai țărilor terțe (48 550), urmat ă de 
Grecia  (17 338), Italia  (8 321) și Cipru  (6 947). 
În materie de returnare voluntar ă, un procent total de 88 % din toate return ările voluntare au 
fost rezultatul ac țiunilor puse în aplicare în cadrul priorit ății 1. Regatul Unit  a returnat cel 
mai mare num ăr de resortisan ți ai țărilor terțe (14 110). Alte state membre care au returnat un 
număr mare de resortisan ți ai țărilor terțe în cadrul priorit ății 1 au fost Germania  (4 903), 
Franța (3 900), Polonia  (2 616) și Țările de Jos  (2 613). Regatul Unit a furnizat asisten ță 
pentru reintegrare cel ui mai ridicat num ăr de resortisan ți ai țărilor terțe (14 288), ace știa 
reprezentând 70 % din totalul persoanelor c ărora li s-a acordat sprijin de reintegrare. Alte state 
membre care au oferit asistență pentru reintegrare unui num ăr considerabil de 
resortisan ți ai țărilor terțe au fost Polonia  (3 510), Țările de Jos  (835) și Italia  (782). 
În cadrul priorit ății 1, douăsprezece state membre31 au pus în aplicare campanii de 
informare și douăsprezece state membre32 au pus în aplicare ac țiuni vizând direct 
furnizarea de consiliere pentru poten țiale persoane returnate . Spania, Finlanda și Irlanda 
au considerat c ă producția și difuzarea mai larg ă a informa țiilor privind returnarea au 
reprezentat una dintre realiz ările importante ale ac țiunilor puse în aplicare în cadrul acestei 
priorități. Numărul cel mai mare de persoane  care au beneficiat de ac țiuni de consiliere a fost 
înregistrat în Austria (26 687), Țările de Jos (24 634) și Germania (10 476), în timp ce în 
Austria (10 144), Germania (2 705) și Portugalia (1 871) s-a înre gistrat cel mai mare num ăr de 
returnări ca urmare a unor astfel de ac țiuni.  
Cincisprezece state membre33 au acordat asisten ță persoanelor vulnerabile pentru a le permite 
returnarea. Spania a acordat asisten ță celui mai mare num ăr de persoane (6 178), toate 
persoanele respective fiind returnate în mod voluntar.  Patru state membre (BE, HU, LT, 
EE) au raportat returnarea for țată a unor persoane vulnerabile, dup ă ce au beneficiat de 
asistență. 
Zece state membre34 au elaborat în cadrul priorit ății 1 noi instrumente sau ini țiative , 
care variaz ă de la instrumente de sensibilizare și de consolidare a capacit ăților pentru 
repatrierea voluntar ă asistată, de la publicarea de ghi duri privind returnarea și dezvoltarea de 
instrumente de gestionare  pentru administrarea și monitorizarea financiar ă a asisten ței pentru 
returnare și până la colectarea de informa ții biometrice privind solicitan ții de asisten ță de 
returnare.  Unele state membre35 au furnizat informa ții/formare autorit ăților publice 
și/sau ONG-urilor care lucreaz ă în domeniul return ării. 
În ceea ce prive ște rezultatele ac țiunilor în cadrul priorit ății 1, în special cele referitoare la 
informarea/formarea acordat ă autorităților publice și/sau ONG-urilor care lucreaz ă în 
domeniul return ării, s-a raportat instituirea unor  noi parteneriate de cooperare în 
                                                            
31 BG, CZ, DE, ES, FI, FR, IE, LT, PL, PT, RO, SK. 
32 AT, BG, CZ, DE, FI, IE, LV, LT, NL PL, PT, RO. 
33 AT, BE, BG, DE, EE, ES, FI, FR, HU, IT, LT, NL, PL, PT, SE. 
34 BE, CY, FI, FR, LV, LT, NL, PT, RO, SE. 
35  DE, FI, IE, LT, MT, PT, RO. 
 
14 
 Germania, Irlanda, Malta, Portugalia și România. Alte șase state membre (BE, EL, LV, MT, 
NL, PT) raporteaz ă îmbunătățiri la nivelul cooper ării cu țările terțe, ca urmare a ac țiunilor 
puse în aplicare în cadrul priorit ății 1. Se raporteaz ă că aceste ac țiuni au contribuit la 
efectuarea unor noi return ări forțate (428 din BE, 301 din EL) și returnări voluntare (120 din 
BE, 9 din MT, 168 din NL și 55 din SE).  
În ceea ce prive ște efectele pe termen lung ale activit ăților finanțate în cadrul acestei priorit ăți, 
statele membre au prezentat urm ătoarele informa ții:  
trei state membre36 au raportat c ă finanțarea FER a ini țiat activit ățile de returnare voluntar ă și 
reintegrare în țările lor, unde astfel de m ăsuri nu existau înainte; 
șapte state membre37 au raportat c ă acțiunile sprijinite au condus la amelior ări sistemice la 
nivelul gestion ării return ărilor,  contribuind la dezvoltarea unor abord ări 
standardizate; 
optsprezece state membre38 au considerat c ă acțiunile puse în aplicare în cadrul priorit ății 1 au 
avut o contribu ție majoră la îmbun ătățirea gestion ării globale a return ării la nivel 
național; 
s-au raportat, de asemenea, îmbun ătățiri la nivelul calit ății proceselor de returnare 
voluntară și forțată, de exemplu, dezvoltare a de noi instrumente39, acordarea de 
asistență pentru persoanele vulnerabile în cazul return ărilor forțate40, dezvoltarea de 
parteneriate cu ONG-urile și alte părți interesate41 sau o mai bun ă cooperare cu țările 
terțe42. 
Realizările și rezultatele ob ținute în cadrul priorit ății 2 (Sprijin pentru cooperarea între 
statele membre) 
Șapte state membre43 au întreprins opera țiuni comune de returnare  în cooperare cu alte 
state membre. În total, 820 de persoane au fost returnate prin opera țiuni comune de returnare 
puse în aplicare în cadrul priorit ății 2. 
Șapte state membre44 au raportat c ă acțiunile puse în aplicare în cadrul priorit ății 2 au 
servit la dezvoltarea de part eneriate cu alte state membre . În total, s-au creat șaisprezece 
noi parteneriate. Acestea au permis schimbul de experien ță privind procesul dificil de ob ținere 
a documenta ției persoanelor returnate de la anumite țări de origine, organizarea de reuniuni 
ale grupurilor de lucru cu alte state membre pe teme cum ar fi încheierea de acorduri de 
readmisie, precum și dezvoltarea de parteneriate  pentru returnare la grani ța comună (UK cu 
FR).  
Pentru dou ăsprezece45 dintre cele cincisprezece state membre în cauz ă, rezultatele ac țiunilor 
puse în aplicare în cadrul priorit ății 2 au avut o contribu ție pozitiv ă la îmbun ătățirea 
                                                            
36 CY, SI, LV. 
37 EE, ES, FI, FR, IT, MT, SE. 
38 BE, BG, CY, EE, EL, ES, FI, FR, HU, IE, IT, LT, LV, MT, PL, PT, SE, SI. 
39 BE, CY, FI, FR, LV, LT, NL, PT, RO, SE. 
40 BE, HU, LT, EE. 
41 DE, IE, PT, SE. 
42 BE, EL, LV, MT, NL, PT. 
43 BE, CY, EL, IE, PL, RO, UK. 
44 BG, CZ, DE, EE, EL, PL, UK. 
45 BE, CY, CZ, EE, EL, FR, IE, IT, LV, PL, RO, UK. 
 
15 
 gestionării globale a return ării la nivel na țional . În ceea ce prive ște efectele pe termen 
lung, statele membre au raportat:   
crearea de sinerg ii pe termen lung și efecte de creare de re țele prin zboruri comune de 
returnare și alte schimburi; 
efectele pozitive ale promov ării și aplicării standardelor europene și a criteriilor comune de 
formare pentru opera țiunile comune de returnare; 
îmbunătățirea comunic ării și a cooper ării cu țările terțe la nivelul consolid ării experien ței 
funcționarilor în gestionarea return ărilor. 
Numai trei state membre46 au raportat c ă rezultatele ac țiunilor puse în aplicare în cadrul 
priorității 2 au avut o contribu ție limitată la îmbun ătățirea gestion ării globale a return ării la 
nivel național. 
Realizările și rezultatele ob ținute în cadrul priorit ății 3 (Sprijin pentru instrumentele 
inovatoare) 
Realizările acțiunilor care țin de prioritatea 3 au variat de la dezvoltarea și/sau introducerea 
unor noi instrumente și inițiative  [baze de date privind țara de origine, linii de asisten ță 
telefonică care furnizeaz ă informații privind returnarea voluntar ă (asistată), site internet în 
mai multe limbi etc.] la furnizarea de formare sau de informa ții autorit ăților publice și 
ONG-urilor cu privire la instrumente și inițiative . De asemenea, statele membre au 
efectuat returnări voluntare , au oferit asistență persoanelor vulnerabile , au oferit 
consiliere/informa ții resortisan ților țărilor terțe și au susținut alte persoane prin acordarea 
de sprijin în vederea reintegr ării. În sfârșit, s-au stabilit o serie de parteneriate de cooperare 
cu țările terțe, cum ar fi parteneriate pentru proi ecte de reintegrare (AT, MT, ES). De 
exemplu, Spania a oferit unor func ționari din țări terțe seminarii de formare privind 
cooperarea și durabilitatea return ării. Alte state membre (BG, HU, PL, RO, SI) au dezvoltat 
cooperarea în cadrul serviciilor consulare și diplomatice privind documentarea identit ății 
persoanelor returnate. 
Evaluarea  de către statele membre a realiz ărilor a fost neuniform ă. Treisprezece state (BE, 
BG, ES, FI, HU, IE, IT, LT, NL, PL, RO, SI, UK) au considerat rezultatele ac țiunilor puse în 
aplicare în cadrul acestei priorit ăți ca fiind conforme cu ob iectivele stabilite ini țial. Unele 
state membre (AT, DE, EL, FR, LU , MT, SE, SK) au considerat c ă rezultatele nu au fost 
conforme sau au fost conf orme numai într-o anumit ă măsură, iar acest lucru s-a datorat 
faptului c ă obiectivele anumitor ac țiuni nu au fost îndeplinite integral sau anumite proiecte nu 
au fost implementate. 
În ceea ce prive ște efectele pe termen lung ale activit ăților, în 17 state membre47 s-a 
considerat c ă rezultatele au fost pozitive și au contribuit la gestionarea durabil ă a returnării, în 
timp ce alte state membre (MT, SE) au considerat c ă au fost puse în aplicare prea pu ține 
acțiuni pentru a produce un impact notabil asupra gestion ării returnărilor sau c ă perioada care 
face obiectul evalu ării a fost prea scurt ă pentru a evalua impact ul proiectelor (DE).  
                                                            
46 BG, EE, LU. 
47 AT, BE, BG, EL, ES, FI, HU, IE, IT, LT, LU, NL, PL, RO, SI, SK, UK. 
 
16 
 Realizările și rezultatele ob ținute în cadrul priorit ății 4 (Sprijin pentru standardele și 
cele mai bune practici comunitare) 
Cea mai frecvent ă realizare a ac țiunilor puse în aplicare în cadrul priorit ății 4 a fost 
dobândirea de cuno ștințe privind standardele și cele mai bune practici comunitare în  domeniul 
gestionării return ărilor de c ătre personalul autorit ăților publice și/sau de c ătre personalul 
ONG-urilor sau al altor actori implica ți. Paisprezece state membre48 au raportat c ă au oferit 
formare în materie de standarde și cele mai bune practici comun itare în domeniul gestion ării 
returnărilor. Italia a oferit formare celui mai mare num ăr de persoane (3 390), urmat ă de 
Polonia (2 666) și Grecia (2 234). 
Cinci state membre (BE, BG, HU, LT, SK) au pus în aplicare ac țiuni legate de implementarea 
Directivei privind returnarea, de exemplu, în Republica Slovac ă, acest lucru a condus la 
acordarea de asisten ță juridică unui num ăr de 273 de persoane returnate și la acordarea de 
asistență unui num ăr de 647 de persoane vulnerabile.   
În general, rezultatele au fost e valuate într-un mod foarte pozitiv  – considerându-se c ă 
acestea sunt conforme cu obiectivele stabilite ini țial și că amelioreaz ă gestionarea global ă a 
returnării. În situa țiile în care rezultatele au  fost considerate mai pu țin pozitive, acest lucru s-a 
explicat prin faptul c ă au fost puse în aplicare pu ține acțiuni (FI). 
VALOAREA  ADĂUGATĂ A FONDULUI 
Valoarea ad ăugată a fondului 
Efecte asupra volumului (practice):  măsura în care interven ția fondului a contribuit la gama 
generală de activit ăți privind returnarea  
În general, statele membre au raportat c ă sprijinul acordat din fond a contribuit la o 
amploare, durat ă și durabilitate sporite ale activit ăților naționale de returnare. 
Conform rapoartelor stat elor membre, valoarea ad ăugată a fondului pare a fi cea mai ridicat ă 
în domeniul return ării voluntare. Sprijinul acordat return ării voluntare a fost într-adev ăr 
menționat ca o valoare ad ăugată esențială de către o serie de state membre, și anume:  
sprijinul acordat din fond a permis intr oducerea unor programe de returnare voluntar ă în trei 
state membre în care acestea nu existau înainte (CY, LV, SI); 
finanțarea din fond a promovat sau a extins acce sul la programe de returnare voluntar ă (CZ, 
EE, ES, FI, MT, PL, PT); 
finanțarea din fond a condus la o cre ștere clară a disponibilit ății de returnare voluntar ă 
datorită introducerii consilierii privind returnarea și a asisten ței pentru reintegrare, 
furnizării de stimulente financiare pentru returnare (CZ, ES, FR, MT, PT, SK), 
disponibilit ății unor informa ții cuprinz ătoare (de exemplu, privind asisten ța la 
înființare în țara de returnare) și promovării și sensibiliz ării cu privire la posibilit ățile 
de returnare voluntar ă (BE, DE, FR, HU, IE, MT, PT). În aceast ă privință, Belgia a 
precizat c ă „fondul a contribuit în mod semnificativ la cre șterea num ărului 
returnărilor voluntare, nu numai prin furnizar ea unui nivel mai ridicat de asisten ță, ci 
și ... prin furnizarea de informa ții actualizate tuturor actorilor implica ți cu privire la 
returnarea voluntar ă și instrumentele de dialog despre o posibil ă returnare, care au 
sensibilizat mai mult cu privire la op țiunea return ării voluntare”; 
                                                            
48 BE, BG, CY, EE, EL, HU, IT, LT, LV, PL, RO, SE, SI, SK. 
 
17 
 finanțarea din fond a promovat implicarea ONG-urilor în activit ățile de returnare voluntar ă 
asistată (RVA) (CZ, NL).   
Mai multe state membre au raportat c ă fondul a adus  o valoare ad ăugată semnificativ ă și în 
domeniul return ării forțate, și anume: 
participarea la zboruri comune (BE, EL); o mai bun ă cooperare între statele membre și țările terțe (EE, EL, IT, MT, SI, SE și PL), în 
special în ceea ce prive ște: 
– facilitarea identific ării documentelor oficiale, fapt care reduce timpul de 
detenție și accelereaz ă procesul de returnare; 
– stabilirea de contacte în țările terțe, mai ales cele f ără prezență consular ă în 
statele membre, cu impact în ceea ce prive ște îmbunătățirile la nivelul facilit ării 
și al punerii în aplicare a acordurilor de readmisie; 
modernizarea echipamentelor de poli ție și instruirea ofi țerilor de poli ție cu privire la 
standardele UE, ceea ce a condus la servicii poli țienești mai bune pentru persoanele returnate 
și la o mai bun ă înțelegere a drepturilor acestora, a motivel or pentru care au fost în deten ție și 
a procedurilor în vederea return ă
rii acestora (BE, DE, EL, LT, PL, SI, SK). 
În ceea ce prive ște percepțiile cu privire la valoarea ad ăugată a programelor în compara ție cu 
programele și politicile na ționale existente și în ceea ce prive ște bugetul na țional, majoritatea 
statelor membre49 au asociat valoarea ad ăugată a fondului cu o creștere a mijloacelor 
financiare  – în special într-o perioad ă de restric ții bugetare – atât în cazul return ării forțate, 
cât și în cazul return ării voluntare. Cu toate acestea, unele state membre au men ționat 
valoarea ad ăugată limitată a Fondului european de ret urnare din cauza dimensiunii 
relativ mici a contribu ției fondului la bugetele na ționale alocate pentru gestionarea 
returnărilor  (LU, FR).  
Efecte asupra rolului statelor membre: m ăsura în care fondul a contribuit la preg ătirea 
statului membru pentru punerea în aplicare corespunz ătoare a Directivei privind 
returnarea  
În ceea ce prive ște punerea în aplicare a Directivei privind returnarea , șaptesprezece state 
membre50 dintre dou ăzeci și patru51 au considerat c ă fondul avut o contribu ție pozitiv ă la 
crearea sistemului de returnare for țată, precum și a sistemului de returnare voluntar ă, 
în conformitate cu Directiva privind returnarea . În Ungaria, fondul a contribuit în mod 
semnificativ la punerea în aplicare a unor programe de returnare voluntar ă asistată și la 
îmbunătățirea condi țiilor de deten ție și a calității operațiunilor de returnare for țată pe cale 
aeriană. Pentru Slovenia, cea mai important ă contribu ție a fondului a constat în sprijinul 
pentru lansarea programelor de returnare voluntar ă și de reintegrare pentru prima dat ă în 
această țară. Semnarea unui acord de cooperare între Ministerul de Inte rne al Estoniei și 
Crucea Ro șie estonă, în conformitate cu cerin ța prevăzută de directiv ă privind monitorizarea 
operațiunilor de returnare for țată, a fost una dintre cele mai importante interven ții ale fondului 
pentru țara respectiv ă. Alte state membre au men ționat că standardele lor na ționale de 
returnare erau deja în conformitate cu Directiva privind returnarea sau c ă punerea în aplicare a 
Directivei privind returnarea a fost sprijinit ă prin intermediul bugetului na țional în timpul 
                                                            
49 BE, CZ, ES, EE, IE, MT, NL, PL, PT, SE, UK. 
50 BE, BG, CY, DE, EE, EL, ES, FI, HU, IT, LT, LV, MT, PL, PT, RO, SI. 
51 Regatul Unit și Irlanda beneficiaz ă de o clauz ă de neparticipare la Directiva privind returnarea. 
 
18 
 perioadei de raportare și nu prin Fondul european  de returnare sau c ă Directiva privind 
returnarea a fost pus ă în aplicare dup ă perioada evaluat ă. 
Trebuie subliniat faptul c ă Parlamentul European a stabilit o leg ătură politică între Fondul 
european de returnare și adoptarea Directivei privind return area. Filosofia pe care se bazeaz ă 
legătura politic ă a fost aceea c ă fondurile UE pentru cofinan țarea activit ăților de returnare ale 
statelor membre ar trebui s ă fie transferate numai dac ă statele membre și-au exprimat mai 
întâi acordul de a adopta standarde comune care s ă garanteze c ă persoanele returnate 
beneficiaz ă de un tratament uman și demn. Aceast ă abordare a contri buit la deblocarea 
negocierilor care stagnau în cadrul Consiliului, conducând, în cele din urm ă, la adoptarea 
Directivei privind returnarea la sfâr șitul anului 2008. Cu toate acestea, faptul c ă Regatul Unit 
nu a decis pân ă în prezent s ă facă obiectul Directivei privind returnarea, de și această țară este, 
în același timp, beneficiarul cel mai important al F ondului european de returnare, reprezint ă o 
preocupare continu ă pentru Comisie.  
Efecte asupra domeniului de aplicare: m ăsura în care activit ățile cofinan țate de fond nu ar fi 
avut loc fără sprijinul financiar al UE  
Majoritatea statelor membre (AT, BE, CY, CZ, DE, EL, ES, HU, IT, LV, LT, MT, PL, PT, 
RO, SE, SK, UK) au considerat c ă unele activit ăți cofinanțate de fond ar fi putut fi puse în 
aplicare într-o m ăsură limitată fără sprijinul financiar al UE . Acestea au raportat c ă 
domeniul de aplicare a activit ăților, în special în ceea ce prive ște activitățile privind returnarea 
voluntară (informa ții, stimulente financiare pentru returnare, sprijin pentru reintegrare, 
consiliere), ar fi fost redus. Constatarea respectiv ă subliniaz ă din nou valoarea ad ăugată a 
fondului în domeniul return ării voluntare . În acest sens, Germania a specificat: „f ără... 
fond, multe m ăsuri de returnare nu ar fi put avea loc sa u, în cazul în care ar  fi avut loc, doar 
într-o măsură restrânsă. Finanțarea european ă a permis organizarea unor  sesiuni de consiliere 
privind returnarea mai intense, care au necesitat mai mult timp și care au propus solu ții 
individuale, ceea ce a avut, în mod clar, un impact pozitiv asupra dorin ței de returnare a 
persoanelor în cauz ă. Astfel, s-au putut oferi sesiuni de consiliere pentru anumite grupuri 
precum femeile traumatizate... Datorit ă acestor m ăsuri extensive de consiliere și de sprijin, în 
prezent are loc o schimbare în ceea ce prive ște măsurile de returnare, în sensul reintegr ării 
durabile”.  
De asemenea, anumite state membre au raportat c ă persoanelor vulnerabile returnate (cu 
nevoi speciale sau familii) li s-ar fi acordat, totodat ă, mai puțin sprijin (EE, BE, LT). 
Unele state membre (BE, BG, CZ, EE, FI, HU, IE, LV, NL, PT , RO, SI, SK) au raportat c ă 
unele activit ăți cofinan țate din fond nu ar fi putut fi efectuate deloc f ără sprijinul 
financiar din partea UE, afectând,  în special, returnarea voluntar ă și activitățile ONG-
urilor . De exemplu, Estonia a indicat c ă, cel mai probabil, activit ățile de reintegrare nu ar fi 
fost lansate. Republica Ceh ă a raportat c ă activitățile legate de stimulentele financiare pentru 
returnare, împreun ă cu activit ățile legate de reintegrarea persoanelo r returnate, nu ar fi putut fi 
puse în aplicare f ără ajutorul fondului. Grecia a raportat, de asemenea, c ă cooperarea cu alte 
state membre sau întâlnirile bilaterale cu autorit ățile țărilor terțe ar fi fost foarte dificile f ără 
asistență din partea fondului.  
Pe de alt ă parte, unele state membre (EE, PT, RO, ES, BE) au men ționat că, în lipsa 
fondului, activit ățile referitoare la returnarea for țată ar fi putut fi puse în aplicare în 
cadrul bugetului na țional . De exemplu, Spania a observat c ă în fiecare an au fost rezervate 
resurse na ționale semnificative exclusiv din bugetul na țional, care au sus ținut asisten ța 
acordată persoanelor returnate, comisiile de identificare și zborurile de returnare. Unele state 
 
19 
 membre (CZ, FI, FR, LU) au raportat c ă unele activități cofinanțate din fond ar fi putut fi 
în mare m ăsură puse în aplicare . Acest lucru este valabil,  de asemenea, în mare m ăsură, în 
cazul expulz ărilor, întrucât în majoritatea statelor membre exist ă temeiul juridic pentru 
acestea.  
Cele mai bune practici și lecțiile învățate 
Unele state membre au raportat c ă următoarele practici administrative  au contribuit în mod 
semnificativ la ges tionarea eficace a return ării: 
• stabilirea unor bune rela ții cu beneficiarii;  
• instituirea unor m ăsuri de programare pentru prevenirea subutiliz ării fondurilor 
alocate; 
• punerea în aplicare a unor proiecte mai îndelungate și multianuale;  
• asigurarea în țelegerii reciproce între diferitele p ărți interesate.  
În ceea ce prive ște practicile de gestionare a return ării aplicate cu succes, s-au raportat 
următoarele: 
• sisteme de returnare voluntar ă (UK); 
• legături strânse cu țările de origine  (LT, NL, PL, PT);  
• furnizarea de activit ăți de consiliere  privind sistemele de returnare pentru poten țialele 
persoane returnate (DE, HU, IE, IT, MT); 
• crearea unei abordări integrate a return ării – de la preg ătirile dinaintea plec ării la 
asistența pentru reintegrare (BE, EE, PT); 
• cooperarea ONG-urilor  în furnizarea de sisteme de returnare voluntar ă și pentru 
cartografierea comunit ăților de migran ți (IT, PT);  
• participarea unor centre de deten ție și de primire la furnizarea de informa ții 
pentru poten țialii beneficiari ai sistem elor de returnare voluntar ă (FI, RO). 
De asemenea, unele state membre au raportat dezvoltarea urm ătoarelor bune practici în 
domeniul cooperării cu țările de returnare : 
• o conferin ță pentru a dezvolta rela țiile între statele membre și țările terțe, urmată 
de semnarea unor acorduri de readmisie;  
• contacte cu autorit ățile consulare din țările terțe responsabile pent ru confirmarea 
identității persoanelor returnate; 
• cooperarea între ONG-urile na ționale și organiza țiile surori din țările de primire în 
domeniul opera țiunilor de returnare voluntar ă.  
În sfârșit, unele state membre au subliniat lecțiile învățate în domeniul gestion ării și 
administr ării fondului, inclusiv:  
• îmbunătățirea planific ării;  
• simplificarea procedural ă; 
• procese de finan țare mai eficiente;  
• îmbunătățirea achizi țiilor publice; 
 
20 
 • elaborarea unor evalu ări ale nevoilor și a unor practici pentru a ob ține rezultate mai 
durabile.  
Ultimul punct se refer ă la adaptarea atent ă a asisten ței pentru reintegrare la nevoile 
individuale ale resortisan ților țărilor terțe, asigurarea transferului de cuno ștințe între 
administratorii de proiecte, corelarea activit ăților de reintegrare cu politicile de dezvoltare 
locale din țările de origine, recurgerea la consilieri nativi care s ă informeze poten țialele 
persoane returnate cu privire la sistemele de returnare voluntar ă și efectuarea unor vizite 
periodice de monitorizare în țările de origine unde sunt puse în aplicare astfel de 
programe. 
CONCLUZII 
După analizarea rapoartelor de evaluare  primite de la statele membre și ținând seama de alte 
informații suplimentare, Comisia constat ă că imaginea de ansamblu asupra punerii în aplicare 
a programelor Fondului european de re turnare pentru peri oada 2008-2010 este destul de 
satisfăcătoare . Organiza țiile de implementare a proiectelor și autoritățile naționale au putut 
obține rezultate bune, chiar dac ă primul an de punere în aplicare a fondului a fost dificil 
pentru unele state membre. 
De asemenea, se poate concluziona c ă fondul își onoreaz ă promisiunea de a stimula 
punerea în aplicare a gestion ării integrate a return ărilor în statele membre. Fondul a 
sprijinit organizarea unor campanii de informare și difuzarea la scar ă largă a informa țiilor 
privind returnarea, în diferite limbi și prin căi de comunicare specifice, introducerea sau 
dezvoltarea unor activit ăți de consiliere pentru poten țialele persoane returnate (de exemplu, 
activități care au fost extinse pentru a include noi cate gorii de migran ți, precum persoanele 
aflate în deten ție, familiile, victimele traficului de persoane), introducerea sau dezvoltarea 
asistenței în vederea reintegr ării în țara de origine, precum și dezvoltarea unor b aze de date cu 
informații specifice fiec ărei țări. Din punctul de vedere al r ezultatelor, statele membre au 
raportat c ă acțiunile cofinan țate din fond au contribuit – în mod semnificativ, pentru unele 
state membre — la dezvoltarea unei abord ări integrate a gestion ării returnărilor, la cre șterea 
numărului de persoane returnate și la o îmbun ătățire a calității procesului de returnare. 
Mai mult, fondul a contribuit la cre șterea gradului de utilizare a return ării voluntare în 
comparație cu returnarea for țată și chiar a permis introducerea unor activit ăți de returnare 
voluntară și de reintegrare în unele state membre. Cu toate acestea, în general, statele membre 
returnează în continuare mai mul ți migranți în mod for țat decât în mod voluntar. În viitor, ar 
trebui să se pună un accent și mai mare pe returnarea voluntar ă, în conformitate cu principiul 
întâietății returnării voluntare promovat de standardele UE. 
Chiar dac ă au fost raportate o serie de realiz ări în domeniul cooper ării între statele membre 
(de exemplu, zboruri comune de returnare, schimbul de bune practici), dimensiunea redus ă a 
alocărilor aferente acestui obiectiv (sub 3 % din suma total ă cheltuită de statele membre în 
perioada evaluat ă) relevă fie dificult ăți în ceea ce prive ște stabilirea unor re țele de cooperare, 
fie o preferin ță pentru zborurile comune  organizate de FRONTEX. În viitor ar trebui plasat 
un accent mai mare pe promovarea cooper ării practice, cu sc opul de a reduce 
duplicarea eforturilor, de exemplu, în cooperarea cu țările terțe, activitățile de formare 
și colectarea de informa ții privind situa ția din țările de returnare.  
În ceea ce prive ște principiul solidarit ății care st ă la baza fondului , Regatul Unit, Grecia, 
Franța, Spania și Italia – ale c ăror alocări au reprezentat, în total, 59 % din contribu ția totală a 
 
21 
 UE care a fost alocat ă în perioada 2008-2010 – au îndeplin it destul de bine sarcinile de 
gestionare a fondului și de implementare a programelor, cu o rat ă medie de execu ție de 83 %. 
Statele respective, cu excep ția unuia, au evaluat rezultatele generale și realizările fondului ca 
fiind foarte pozitive. Grecia le-a evaluat ca fiind pozitive din cauza dificult ăților legislative și 
administrative cu care s-a confruntat  în punerea în aplicare a fondului. 
Procedurile și sistemele aferente no ilor fonduri instituite pe ntru perioada 2014-2020 
abordează criticile exprimate de statele membre, car e au subliniat necesitatea de simplificare 
și de reducere a sarcinii administrative. Prima genera ție a instrumentelor de finan țare de 
solidaritate (fondurile SOLID – inclusiv Fondul european de returnare) combin ă un cadru 
multianual cu programe anuale, ceea ce face ca sistemul s ă fie complex, s ă necesite mult timp 
și să fie destul de dificil de gestionat.  Viitoarele fonduri vor trece la o abordare de 
programare multianual ă, care vizeaz ă să furnizeze o flexibilitate sporit ă, să reducă în 
mod semnificativ volumul de munc ă al Comisiei, al statelor membre și al beneficiarilor 
și să permită o gestionare a fondurilor axat ă mai mult pe rezultate . De asemenea, în timp 
ce în prezent exist ă patru fonduri diferite cu patru acte de baz ă diferite în cadrul programului 
general „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor de migra ție”, structura fondurilor urm ătoare va 
fi simplificat ă prin reducerea num ărului de programe la o structur ă cu două fonduri:  Fondul 
pentru securitatea intern ă și Fondul pentru azil și migrație (care comaseaz ă Fondul european 
de returnare, Fondul european pentru refugia ți și Fondul european de integrare a 
resortisan ților țărilor terțe, existente în prezent).