GLOSAR

Angajament : Obligație bugetară juridică, de exemplu decizia de finanțare sau contractul de finanțare.

Eurostat : Eurostat este oficiul statistic al Uniunii Europene și, în același timp, una dintre direcțiile generale din cadrul Comisiei Europene.

Fondul european de integrare (FEI) : Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe sprijină inițiativele naționale și ale UE vizând facilitarea integrării imigranților din afara UE în societățile europene.

Fondul european de returnare (FR) : Fondul european de returnare urmărește să încurajeze intensificarea cooperării între statele membre ale UE și țările de returnare.

Fondul european pentru refugiați (FER) : Fondul european pentru refugiați sprijină eforturile pe care le depun statele membre ale UE în vederea admiterii refugiaților și a persoanelor strămutate, precum și în vederea garantării accesului la proceduri de azil coerente, echitabile și eficace.

Fondul pentru frontierele externe (FFE) : Fondul pentru frontierele externe stabilește o solidaritate financiară prin sprijinirea statelor membre care suportă o sarcină financiară grea, în vederea punerii în aplicare a unor standarde comune de control al frontierelor externe ale UE.

Fondul social european (FSE) : Unul dintre fondurile structurale ale UE, instituit pentru a reduce diferențele de prosperitate și diferențele privind nivelul de trai între diferitele state membre și regiuni ale UE.

Obiective SMART : Obiectivele sunt SMART atunci când sunt precise, măsurabile, realizabile, pertinente și delimitate în timp (specific, measurable, achievable, relevant and timely).

Program anual : Programul de activitate al unui stat membru, prin intermediul căruia se implementează programul multianual.

Program-cadru de cercetare : Principalul instrument al UE pentru finanțarea cercetării în Europa, cel de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică (PC7) actual se întinde între 2007 și 2013.

Programul SOLID : Programul general "Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii", pentru perioada 2007-2013, constând în patru fonduri (FEI, FER, FFE, FR).

Protecție subsidiară : Solicitanții care nu pot fi considerați refugiați, dar care, în cazul în care ar fi trimiși în țara lor de origine, ar fi expuși unui risc real de a suferi vătămări grave (tortură sau tratamente inumane sau degradante, pedeapsa cu moartea sau execuția, amenințări grave și individuale la adresa vieții sau a persoanei unui civil ca urmare a violenței generalizate) au dreptul la protecție subsidiară.

Refugiat : Orice resortisant al unei țări terțe care, ca urmare a unei temeri bine fondate de a fi persecutat din cauza rasei sale, a religiei, a naționalității, a opiniilor sale politice sau din cauza apartenenței sale la un anumit grup social, se află în afara țării al cărei cetățean este și care nu poate sau nu dorește să se întoarcă în țara respectivă, sau orice apatrid care, aflându-se din aceleași motive menționate anterior, în afara țării în care își avea reședința obișnuită, nu poate sau, din cauza acestei temeri, nu dorește să se întoarcă în respectiva țară.

Resortisanți ai țărilor terțe : Cetățenii țărilor care nu fac parte din Uniunea Europeană (cetățenii țărilor terțe).

Sistem de gestiune și de control : Set de proceduri și de mecanisme practice care au fost instituite de un stat membru pentru implementarea fondurilor SOLID.

Solicitant de azil : Persoană care depune o cerere pentru a i se acorda statutul de refugiat sau pentru a beneficia de protecție subsidiară.

SINTEZĂ

I. Programul SOLID al UE sprijină acțiunile care promovează integrarea resortisanților țărilor terțe în statele membre ale UE și consolidează solidaritatea prin participarea la sarcina financiară rezultată din gestionarea frontierelor externe comune și din implementarea unor politici comune în domeniul azilului și al imigrației.

II. Obiectivul auditului Curții a fost de a evalua dacă Fondul european de integrare și Fondul european pentru refugiați, care fac parte din programul SOLID, contribuie în mod eficace la integrarea resortisanților țărilor terțe. Aceste fonduri sunt implementate în cadrul gestiunii partajate asigurate de Comisie și de statele membre.

III. Curtea a constatat că statele membre și Comisia nu au putut evalua contribuția fondurilor SOLID la integrare din cauza faptului că statele membre auditate nu au stabilit niveluri-țintă și indicatori adecvați pentru programele lor anuale. Raportul intermediar privind rezultatele obținute și aspectele calitative și cantitative ale punerii în aplicare, întocmit de Comisie și bazat pe rapoartele statelor membre, nu furniza informații suficiente pentru ca fondurile să poată fi evaluate sau coordonate. La nivelul proiectelor individuale, pe baza eșantionului auditat de Curte, s-au constatat rezultate pozitive, însă acestea nu puteau fi corelate cu succesul de ansamblu al programului, nu în ultimul rând din cauza faptului că rata de implementare a fost scăzută pentru programele anuale naționale din 2007 și din 2008. Programele derulate mai târziu nu erau încă finalizate.

IV. Eficacitatea fondurilor a fost subminată de modul în care programul SOLID a fost conceput, și anume în mod fragmentat, împovărător și necoordonat corespunzător cu alte fonduri ale UE. Divizarea finanțării pentru grupurile-țintă cu nevoi similare a creat probleme pentru autorități și pentru beneficiari. Acest lucru, la care se adaugă combinarea fondurilor multiple și programarea anuală, plus un lanț lung de controale din partea a trei autorități, a dus la un volum administrativ excesiv și disproporționat în raport cu dimensiunea fondurilor implicate. Nivelul insuficient de coerență și de complementaritate cu alte fonduri ale UE duce la suprapuneri, la pierderea oportunităților de a se obține o sinergie și la riscul de a se acorda dublă finanțare.

V. Autoritățile responsabile își îndeplinesc în cea mai mare parte sarcinile-cheie, în pofida problemelor inerente legate de concepție și de personalul insuficient. Cu toate acestea, programul SOLID a suferit întârzieri încă de la demararea sa, legislația aferentă fiind adoptată tardiv. Această situație a dus la depunerea cu întârziere a programelor, la punerea tardivă la dispoziție a normelor de aplicare și a orientărilor, și anume abia în cursul implementării programelor, precum și la neînțelegeri din partea celor trei autorități cu privire la rolurile care le reveneau.

VI. Întârzierile continuă să existe atât la depunerea programelor și a rapoartelor de către statele membre, cât și în ceea ce privește procesul de examinare și de aprobare care trebuie desfășurat de Comisie. Mai mult, Comisia nu a identificat cu suficient timp înainte deficiențele care afectau sistemele de gestiune și de control instituite de statele membre, iar într-un stat membru continuă să se manifeste neajunsuri grave la nivelul autorității de certificare și al celei de audit.

VII. Curtea recomandă următoarele:

(a) Legiuitorul ar trebui să simplifice mecanismele de programare prin introducerea unor programe naționale unice care să acopere întreaga perioadă.

(b) La stabilirea sistemelor de gestiune și de control, Comisia și statele membre ar trebui să acorde o atenție cuvenită atât proporționalității în raport cu volumul fondurilor implicate, cât și impactului asupra resurselor, precum și să ia în considerare experiența anterioară acumulată în cadrul unor programe similare.

(c) Comisia ar trebui să efectueze o evaluare exhaustivă a nevoilor în materie de integrare, indiferent de cetățenia migranților, și anume cetățenie UE sau cetățenia unei țări terțe. Pe baza acestei evaluări, ar trebui să se conceapă o structură corespunzătoare a fondului (fondurilor) care să pună capăt separării populației-țintă pe criterii de cetățenie și care să fie orientată spre nevoile beneficiarilor finali. Stabilirea unei priorități obligatorii de finanțare a resortisanților țărilor terțe ar urma să garanteze faptul că aceștia beneficiază de atenția specială necesară.

(d) Comisia ar trebui să acorde o importanță mai mare obținerii unor detalii concrete privind modul în care statele membre asigură coerența și complementaritatea între fondurile UE.

(e) Comisia și statele membre ar trebui să stabilească un sistem obligatoriu de indicatori comuni, iar statele membre ar trebui să fixeze valori-țintă pentru programele lor naționale.

(f) Pentru demararea noului program, Comisia ar trebui să se asigure că orientările-cheie sunt pregătite în avans și că statele membre au instituit sisteme adecvate de gestiune și de control.

INTRODUCERE

1. Integrarea resortisanților țărilor terțe [1] constituie o prioritate pe agenda politică a statelor membre și, în cursul ultimului deceniu, UE și-a intensificat în mod considerabil activitățile în acest domeniu. Chiar dacă, la nivelul UE, nu există o definiție oficială a integrării, Principiile de bază comune pentru politica de integrare a imigranților interpretează integrarea ca fiind "un proces dinamic bidirecțional de acomodare reciprocă din partea tuturor imigranților și rezidenților din statele membre", pe baza "respectului față de valorile fundamentale ale Uniunii Europene" [2]. Potrivit principiilor de bază comune, ingredientele-cheie ale integrării sunt următoarele: ocuparea forței de muncă, cunoașterea limbii și a civilizației țării gazdă, educația, accesul egal la bunuri și servicii, precum și participarea politică.

2. Politica de integrare a evoluat ca parte a politicii în domeniul imigrației care, aflându-se în centrul suveranității statale, a ținut o lungă perioadă de timp de competența fiecărui stat membru în parte. Odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Amsterdam în 1999, Uniunea Europeană [3] a dobândit competențe în materie de imigrație, angajându-se să dezvolte un "spațiu de libertate, securitate și justiție". Consiliul European de la Tampere din 1999 a concluzionat că UE "trebuie să asigure un tratament echitabil resortisanților țărilor terțe care locuiesc în mod legal pe teritoriul statelor membre", subliniind necesitatea unei "politici mai energice în domeniul integrării" pentru a acorda resortisanților țărilor terțe drepturi și obligații comparabile cu cele ale cetățenilor Uniunii.

3. Deși politica de integrare continuă să țină de competența națională, statele membre recunosc faptul că "atunci când un stat membru nu elaborează și nu implementează o politică de integrare de succes, acest lucru poate avea un impact negativ, sub diverse forme, asupra altor state membre și asupra Uniunii Europene" [4]. În plus, succesul procesului de integrare este considerat a avea o importanță esențială pentru coeziunea economică și socială în cadrul UE și pentru realizarea în integralitate a potențialului pozitiv pe care îl are migrația în construirea unei economii competitive și durabile [5].

4. Contribuția UE la stabilirea unui "cadru european coerent pentru integrarea resortisanților țărilor terțe" [6] îmbracă, în general, trei forme. În primul rând, UE elaborează cadrul legislativ/normativ prin adoptarea, în acest domeniu, a unor instrumente cu forță juridică obligatorie și a unor instrumente care nu au un caracter obligatoriu [7]. În al doilea rând, prin contribuția UE, se facilitează schimbul de bune practici între statele membre prin intermediul rețelelor și al manualelor din acest domeniu [8]. În al treilea rând, UE sprijină integrarea prin intermediul unor instrumente financiare, mai exact, prin Programul general "Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii" pentru perioada 2007-2013 (programul SOLID, a se vedea tabelul).

TABEL

FONDURILE DIN CADRUL PROGRAMULUI SOLID, 2007-2013

Notă: Suma cifrelor detaliate poate să difere față de totaluri ca urmare a rotunjirii.

Sursa: Comisia Europeană.

Instrumentul financiar | Implementare | Fonduri UE (milioane de euro) |

Fondul european de integrare (FEI) | 2007-2013 | 830 |

Fondul european pentru refugiați (FER) | 2008-2013 | 623 |

Fondul pentru frontierele externe (FFE) | 2007-2013 | 1908 |

Fondul european de returnare (FR) | 2008-2013 | 681 |

Total | | 4043 |

5. Programul SOLID urmărește să îmbunătățească gestionarea fluxurilor migratorii la nivelul Uniunii Europene și să consolideze solidaritatea între statele membre. Acesta participă la sarcina financiară rezultată din gestionarea integrată a frontierelor externe comune și din implementarea unor politici comune în domeniul azilului și al imigrației. Programul este format din patru fonduri: Fondul pentru frontierele externe, Fondul european de returnare, Fondul european pentru refugiați și Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe. Figura 1 prezintă, pe state membre, angajamentele din cadrul FEI pentru 2010.

FIGURA 1

ANGAJAMENTELE PENTRU 2010 ÎN CADRUL FEI, PE STATE MEMBRE

+++++ TIFF +++++

Sursa: Calculul alocării în cadrul FEI, 2010.

PENTRU CINE ANUME ACORDĂ SPRIJIN FEI ȘI FER?

6. Două dintre cele patru fonduri ale programului vizează integrarea. Fondul european de integrare (FEI) sprijină statele membre în eforturile lor privind facilitarea integrării din punct de vedere social, civic și cultural a resortisanților țărilor terțe în societățile europene (a se vedea caseta 1) [9]. Conform temeiului său juridic, fondul ar trebui să se axeze în principal pe integrarea resortisanților țărilor terțe care sunt nou-veniți.

7. Fondul european pentru refugiați (FER) vizează acordarea de sprijin în ceea ce privește politica în domeniul azilului și urmărește să consolideze eforturile pe care le depun statele membre în vederea admiterii refugiaților și a persoanelor strămutate, inclusiv măsurile de integrare (a se vedea caseta 2) [10].

8. Atât FEI, cât și FER furnizează finanțare pentru 50 % din costurile eligibile ale proiectului și maximum 75 % în cazuri specifice, restul fiind finanțat din surse naționale.

Proiect FEI care se adresează resortisanților țărilor terțe, implementat de Poradna pro integraci (Centru de consiliere pentru integrare), Republica Cehă

+++++ TIFF +++++

© Poradna pro integraci.

CASETA 1

OBIECTIVELE FONDULUI EUROPEAN DE INTEGRARE (ARTICOLUL 3 DIN DECIZIA FEI)

FEI poate sprijini:

(a) elaborarea și punerea în aplicare a unor proceduri de admitere care să susțină procesul de integrare;

(b) elaborarea și punerea în aplicare a procesului de integrare a resortisanților țărilor terțe nou-veniți;

(c) sporirea capacității statelor membre de a elabora, pune în aplicare, monitoriza și evalua politici și măsuri de integrare a resortisanților țărilor terțe;

(d) schimbul de informații, al celor mai bune practici și cooperarea în cadrul și între statele membre.

CASETA 2

ACȚIUNI ELIGIBILE ÎN DOMENIUL INTEGRĂRII CARE POT FI FINANȚATE DE FONDUL EUROPEAN PENTRU REFUGIAȚI (ARTICOLUL 3 DIN DECIZIA FER)

FER poate sprijini, printre altele, acțiuni legate de integrarea persoanelor menționate la articolul 6 (refugiați, persoane care beneficiază de protecție subsidiară, solicitanți de azil), a căror ședere într-un anumit stat membru este stabilă și de durată.

Aceste acțiuni eligibile pot să includă:

(a) consiliere și asistență în domenii precum cazarea, mijloacele de subzistență, integrarea pe piața muncii, îngrijirile de natură medicală, psihologică și socială;

(b) acțiuni care permit unor asemenea persoane să se integreze din punct de vedere sociocultural în societatea statului membru și să împărtășească valorile înscrise în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

(c) acțiuni care promovează participarea durabilă și sustenabilă la viața civilă și culturală;

(d) măsuri care vizează educația, formarea profesională și recunoașterea calificărilor și a diplomelor;

(e) acțiuni care urmăresc să promoveze autonomia acestor persoane și să le permită să se întrețină singure;

(f) acțiuni care promovează interacțiunea semnificativă și dialogul constructiv între asemenea persoane și societatea care le găzduiește;

(g) măsuri de sprijinire a dobândirii de aptitudini de către asemenea persoane, inclusiv cursuri de limbă;

(h) acțiuni care promovează egalitatea accesului, precum și egalitatea rezultatelor în raport cu demersurile acestor persoane pe lângă instituțiile publice.

9. Fondul european de integrare vizează integrarea resortisanților țărilor terțe, și anume a cetățenilor din țările care nu fac parte din Uniunea Europeană. În 2010, pe teritoriul UE locuiau 32,5 milioane de persoane care nu erau cetățeni ai țării lor de reședință, constituind 6,5 % din populația totală a UE. Din acest număr (a se vedea figura 2), 20,2 milioane erau resortisanți ai țărilor terțe, fiind astfel potențial eligibili pentru sprijin în cadrul FEI și al FER, iar 12,3 milioane erau cetățeni ai UE care aveau reședința într-un alt stat membru decât cel a cărui naționalitate o au [11]. Cetățenii UE nu sunt eligibili pentru sprijin în cadrul FEI sau al FER, însă pot beneficia de ajutor din partea altor fonduri ale UE, precum FSE.

FIGURA 2

NUMĂRUL DE REZIDENȚI STRĂINI ÎN UNIUNEA EUROPEANĂ, 2010

Notă: Date din 2009 referitoare la refugiați și la solicitanții de azil. Suma cifrelor detaliate poate să difere față de totaluri ca urmare a rotunjirii.

Sursa: Eurostat, ICNUR (Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați).

Total locuitori ai UE 501 milioane | Rezidenții străini din statele membre ale UE – 32,5 milioane |

Resortisanți ai țărilor terțe – 20,2 milioane | Cetățeni ai UE care locuiesc într-un alt stat membru decât cel a cărui naționalitate o au 12,3 milioane |

Grupul-țintă al FEI Migranți în scopuri legate de aspecte economice, în scopul efectuării de studii și în scopuri de cercetare Migranți în scopul reîntregirii familiei 18,6 milioane | Grupul-țintă al FER Refugiați, persoane care beneficiază de protecție subsidiară și de protecție temporară 1,4 milioane Solicitanți de azil 0,3 milioane |

10. Distribuția resortisanților țărilor terțe variază de la un stat membru la altul, după cum se arată în figura 3.

11. Resortisanții țărilor terțe sau apatrizii care au depus o cerere de azil (solicitanții de azil) sau care au primit statutul de refugiat sau de persoane care beneficiază de protecție subsidiară sunt excluși de la sprijinul FEI, însă sunt incluși în grupul-țintă al Fondului european pentru refugiați [12]. În 2010, s-au înregistrat în UE 258940 de cereri de azil [13].

FIGURA 3

RESORTISANȚII ȚĂRILOR TERȚE, CA PROCENT DIN POPULAȚIA NAțIONALĂ ȘI ÎN CIFRE ABSOLUTE, 2010

+++++ TIFF +++++

Sursa: Eurostat și calculul realizat de Direcția Generală Afaceri Interne cu privire la alocarea în cadrul FEI.

ROLURI ȘI RESPONSABILITĂȚI

12. Dispozițiile legate de gestiune și de control sunt aceleași pentru toate cele patru fonduri SOLID și sunt puse în aplicare în cadrul gestiunii partajate. Conform acestui principiu, statele membre sunt responsabile de punerea în aplicare (din punct de vedere operațional și financiar) a acțiunilor finanțate, în timp ce Comisia răspunde de execuția generală a bugetului. Pentru fiecare dintre aceste fonduri, Comisia adoptă orientări strategice care prezintă cadrul de programare al UE. Fiecare stat membru participant elaborează un program multianual, aplicând aceste orientări strategice la contextul propriilor nevoi.

13. Programul multianual este implementat prin intermediul unor programe anuale. Atât programul multianual, cât și programele anuale trebuie să fie aprobate de Comisie. La finalizarea fiecărui program anual, statele membre întocmesc rapoarte finale.

14. Comisiei îi revine, în plus, responsabilitatea de a se asigura că statele membre au instituit sisteme de gestiune și de control adecvate, că proiectele finanțate fac obiectul unei publicități și informări corespunzătoare, precum și al unei monitorizări ulterioare adecvate, și că acțiunile implementate sunt coerente și complementare în raport cu alte politici și inițiative relevante ale Uniunii.

15. Implementarea realizată de statele membre este urmărită de Comisie prin intermediul verificărilor documentare ale descrierilor existente pentru sistemele de gestiune și de control, prin intermediul rapoartelor privind progresele înregistrate și al rapoartelor finale pe care aceasta le primește, precum și prin intermediul vizitelor de monitorizare și de audit efectuate în statele membre.

16. La nivelul statelor membre, sistemul de gestiune și de control (a se vedea figura 5) cuprinde următoarele elemente:

(a) autoritatea responsabilă de gestionarea și de implementarea programului multianual. În special, aceasta prezintă Comisiei programul multianual și programele anuale, selectează operațiunile și verifică eligibilitatea cheltuielilor declarate de beneficiarii finali [14];

(b) autoritatea de audit, care desfășoară audituri pentru a verifica modul de funcționare a sistemelor de gestiune și de control [15];

(c) autoritatea de certificare, care atestă faptul că cheltuielile declarate sunt conforme cu normele aplicabile [16].

SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI

17. Obiectivul global al auditului și, implicit, întrebarea generală de audit, a fost de a evalua dacă, prin intermediul FEI și al FER, programul SOLID contribuie în mod eficace la integrarea resortisanților țărilor terțe. Pentru a răspunde la întrebarea principală de audit, s-au examinat următoarele trei aspecte subordonate acesteia:

(a) Sunt rezultatele fondurilor SOLID susținute de o monitorizare și o evaluare eficace a programului?

(b) Modul în care au fost concepute fondurile a contribuit la o implementare eficace a acestora?

(c) Sunt sistemele prin care se implementează măsurile de integrare în cadrul programului SOLID bine gestionate?

18. Auditul s-a axat pe sistemele de gestiune și de control instituite de Comisie și de statele membre în cadrul programului general privind solidaritatea și migrația pentru perioada 2007-2013, atât pentru FEI, cât și pentru FER. Evaluarea rezultatelor are la bază, în principal, programele anuale care erau deja finalizate la momentul începerii acestui audit (programele anuale din 2007 și din 2008). Auditorii Curții nu și-au propus să efectueze o evaluare directă a eficacității măsurilor de integrare din statele membre.

19. Auditul s-a bazat pe:

(a) o examinare a documentelor Comisiei în ceea ce privește pregătirea, implementarea și evaluarea fondurilor SOLID, precum și pe interviuri cu membri ai personalului Comisiei din cadrul DG Afaceri Interne și, în scop informativ, din cadrul DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune;

(b) auditul anumitor aspecte ale sistemului de gestiune și de control al FEI și al FER din cinci state membre (Republica Cehă, Germania, Luxemburg, Portugalia, Regatul Unit), inclusiv interviuri cu reprezentați ai autorităților responsabile, ai autorităților de audit și ai autorităților de certificare. Aceste state membre au fost selectate pe baza numărului și a procentului de resortisanți ai țărilor terțe calculat în raport cu populația națională totală, pe baza cotei de care beneficiază din ansamblul angajamentelor FEI și pe baza progresului înregistrat în elaborarea legislației în domeniul integrării, astfel cum este acesta măsurat cu ajutorul MIPEX [17];

(c) vizite la fața locului pentru 22 de proiecte finalizate în statele membre selectate, în cadrul programelor anuale din 2007 (FEI) și din 2008 și 2009 (FER și FEI), pentru un eșantion (nestatistic) selectat pe baza raționamentului profesional (a se vedea anexa );

(d) o analiză a propunerilor legislative ale Comisiei cu privire la Fondul pentru azil și migrație și a dispozițiilor generale conexe pentru perioada 2014-2020.

OBSERVAȚII

LA NIVEL INDIVIDUAL, PROIECTELE S-AU BUCURAT DE SUCCES, ÎNSĂ CONTRIBUȚIA GLOBALĂ A FONDURILOR LA INTEGRAREA RESORTISANȚILOR ȚĂRILOR TERȚE NU A PUTUT FI MĂSURATĂ

20. Rezultatele aferente fiecărui proiect pot fi măsurate, însă, dincolo de acest nivel, în ceea ce privește contribuția globală a fondurilor la integrarea resortisanților țărilor terțe, acest lucru nu mai este posibil. La originea acestei situații se află lipsa unui sistem de evaluare și de monitorizare adecvat, atât în statele membre auditate, cât și la nivelul Comisiei. De asemenea, lipsa unor indicatori măsurabili sau a unor niveluri-țintă cuantificate în documentele de programare a dus la imposibilitatea de a măsura rezultatele. Deficiențele care au afectat raportul intermediar privind rezultatele obținute și aspectele calitative și cantitative ale punerii în aplicare a fondului [18] au redus valoarea pe care o prezintă acesta în scopul evaluării eficacității fondurilor. Ratele de implementare ale programelor din 2007 și din 2008 au fost scăzute. Cu toate acestea, proiectele auditate au contribuit în mod clar la integrarea resortisanților țărilor terțe.

21. Curtea a examinat, pentru cinci state membre (a se vedea punctul 19) și pentru FEI și FER, programele multianuale, programele anuale pentru 2007, 2008 și 2011, precum și rapoartele finale privind programele anuale finalizate. Au fost vizitate și auditate la fața locului 22 de proiecte finalizate în aceste țări (a se vedea anexa).

22. Pentru a evalua succesul acțiunilor de integrare desfășurate în cadrul fondurilor SOLID, Curtea a examinat dacă programele anuale includeau obiective SMART având la bază indicatori măsurabili. Auditorii Curții au urmărit să identifice măsura în care proiectele individuale și programele anuale au contribuit la programele multianuale și să stabilească dacă raportarea la nivel de proiect și de program s-a realizat ținând cont de indicatorii și nivelurile-țintă stabilite.

23. Pentru a veni în sprijinul unei coordonări eficace a programului, statele membre au obligația de a depune rapoarte de evaluare, pe care Comisia le utilizează pentru a elabora un raport intermediar care este înaintat Parlamentului European și Consiliului. Acesta se referă la rezultatele obținute și la aspectele calitative și cantitative ale implementării fondurilor.

Proiect FEI implementat de Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (ASTI) (Asociația pentru sprijinirea lucrătorilor imigranți), Luxemburg

+++++ TIFF +++++

© Comisia Europeană.

STATELE MEMBRE AUDITATE NU AU STABILIT NIVELURI-ȚINTĂ ȘI INDICATORI CU UN GRAD SUFICIENT DE CUANTIFICARE …

24. Deși statele membre aveau obligația de a completa o secțiune din cadrul programelor anuale intitulată "Rezultate cuantificabile", s-au stabilit niveluri-țintă măsurabile doar pentru aproximativ jumătate din acțiunile examinate în programele anuale ale celor cinci state membre. Acest lucru nu a fost detectat sau corectat de Comisie (a se vedea punctele 67-69). Mai mult, majoritatea nivelurilor-țintă stabilite se refereau doar la numărul de proiecte sau de participanți, în loc să măsoare și o serie de aspecte mai detaliate ale proiectelor, cum ar fi rata de succes în obținerea unei calificări.

25. Curtea recunoaște faptul că integrarea este un concept dificil de măsurat, în special atunci când se încearcă să se evalueze impactul unor instrumente specifice. Cu toate acestea, Comisia a demonstrat [19] că este posibil să se definească indicatori pentru realizările imediate și pentru efectele acțiunilor finanțate. În caseta 3 sunt prezentate o serie de exemple de indicatori utilizați de statele membre auditate.

CASETA 3

EXEMPLE DE INDICATORI UTILIZAȚI ÎN PROGRAMELE AUDITATE

EXEMPLU POZITIV 1: INDICATOR DE REALIZĂRI IMEDIATE, MĂSURABIL, CARE DISPUNE DE UN NIVEL-ȚINTĂ ȘI CARE FACE REFERIRE LA SITUAȚIA CURENTĂ

Obiectivul măsurii: Conceperea și organizarea de activități educaționale adresate resortisanților țărilor terțe (cursuri de limbă, cursuri de educație civică etc.).

Indicator de realizări imediate: Numărul și categoriile de resortisanți ai țărilor terțe care au participat la aceste activități.

Nivelul-țintă: 300 de participanți din rândul resortisanților țărilor terțe (total pentru 2007-2013).

Situația de referință: Nu existau anterior astfel de cursuri.

EXEMPLU POZITIV 2: INDICATORI DE EFECTE, MĂSURABILI, AFERENȚI MĂSURII PREZENTATE ANTERIOR

Indicator de efecte:

- Numărul de resortisanți ai țărilor terțe care s-au declarat satisfăcuți de activitățile în cauză.

- Numărul de resortisanți ai țărilor terțe care au finalizat cu succes activitățile în cauză.

EXEMPLU NEGATIV: DOI INDICATORI DE REALIZĂRI IMEDIATE CARE NU SUNT DEFINIȚI ÎN MOD CLAR, CARE ESTE POSIBIL SĂ SE SUPRAPUNĂ ȘI CARE, PRIN URMARE, NU SUNT MĂSURABILI

Obiectivul măsurii: Crearea de locuri de întâlnire între imigranți și membri ai societății-gazdă (schimburi culturale, activități de sensibilizare).

Indicator de realizări imediate: Numărul și tipul de discuții/subiecte discutate, clasificate drept "subiecte cu caracter mai superficial" și "subiecte cu caracter mai personal".

Indicator de realizări imediate: Numărul de participanți și clasificarea acestora: "părinți și copii", "tineret și copii".

26. În rapoartele finale, statele membre auditate au inclus adesea realizări imediate cuantificabile, însă, numai în câteva cazuri, se stabiliseră niveluri-țintă în raport cu care succesul putea fi evaluat. Chiar și în cazurile în care proiectele erau evaluate în aceste rapoarte finale ca fiind satisfăcătoare, nu se furniza întotdeauna o imagine completă a progreselor realizate în vederea îndeplinirii obiectivelor stabilite în programele anuale și în programul multianual.

27. Din cauza acestor deficiențe legate de programare și de raportare la nivel național, nu se poate efectua o evaluare clară a rezultatelor. Nici statele membre, nici Comisia nu pot să aprecieze în ce măsură fondurile sunt eficace în îndeplinirea obiectivelor lor. Se pot stabili rezultate doar la nivel de proiect și, chiar și în acest caz, acest lucru este posibil doar dacă s-au stabilit niveluri-țintă și indicatori clari.

… IAR INFORMAȚIILE PREZENTATE ÎN RAPORTUL INTERMEDIAR ÎNTOCMIT DE COMISIE PENTRU FEI AU FOST LIMITATE

28. Conform legislației, raportul intermediar trebuie prezentat de către Comisie Parlamentului European și Consiliului până la 31 decembrie 2010 [20]. Acest lucru s-a realizat doar cu aproximativ un an mai târziu, la 5 decembrie 2011, din cauza:

(a) depunerii cu întârziere de către statele membre a rapoartelor finale privind programele anuale sau a caracterului incomplet al acestor rapoarte și

(b) din cauza calendarului nerealist stabilit de legislație.

29. Raportul intermediar nu conține niciun rezultat cantitativ al programelor, în afară de numărul de proiecte finanțate în fiecare stat membru și de numărul de state membre care au finanțat proiecte pentru o prioritate anume. Tabelul din raport, prin care, conform titlului, se intenționează să se indice tipurile de operațiuni care au fost efectiv finanțate, prezintă mai multe deficiențe:

(a) se bazează doar pe planificări în loc să se sprijine pe implementarea efectivă;

(b) nu indică în niciun fel sumele cheltuite și

(c) conține anumite inexactități (de exemplu, auditorii Curții au examinat un proiect în cadrul căruia erau pregătite persoanele urmând să emigreze în Germania, însă acest tip de acțiuni nu erau înregistrate în tabel).

30. Lipsa unor rezultate cuantificate adecvate în raportul intermediar se datorează cel puțin parțial faptului că nu există indicatori comuni obligatorii care ar permite compararea rezultatelor între diferitele state membre. În perspectiva viitoarei evaluări ex post, Comisia ia în prezent măsuri în vederea soluționării problemei privind lipsa de date comparabile, solicitând statelor membre să furnizeze informații referitoare la o serie de indicatori de bază comuni. Cu toate acestea, având în vedere că acești indicatori nu au fost stabiliți în avans, informațiile conexe nefiind colectate în cursul implementării, validitatea și utilitatea raportului sunt limitate, iar procesul de compilare devine ineficient. În propunerea sa pentru perioada 2014-2020, Comisia a propus elaborarea, la demararea programului, a unui set de indicatori comuni obligatorii.

31. În raportul intermediar, sunt prezentate exemple de proiecte care ilustrează tipurile de activități desfășurate, însă nu se indică reprezentativitatea acestora din punctul de vedere al frecvenței sau al valorii lor.

32. Deși, în mod prezumtiv, statele membre își stabilesc propriile programe în funcție de nevoile și obiectivele identificate, două state membre (Țările de Jos și Polonia) au declarat [21] că programele lor nu erau relevante pentru situația lor specifică. Polonia a explicat că sfera programelor era prea restrânsă, iar Țările de Jos au raportat că "alocarea fondului a reprezentat o proporție relativ mică din bugetul național pentru integrare și nu a fost percepută ca adăugând valoare reală strategiilor naționale". Această declarație nu a fost contestată sau evaluată în sens critic în raportul Comisiei.

33. Aceste deficiențe ale raportului intermediar indică faptul că acesta nu aduce decât o contribuție foarte limitată la evaluarea rezultatelor sau la coordonarea fondurilor.

RATA SCĂZUTĂ DE IMPLEMENTARE A FONDURILOR ÎN CURSUL PRIMILOR DOI ANI REDUCE EFICACITATEA POTENȚIALĂ A ACESTORA …

34. Figura 4 indică faptul că rata de execuție a bugetului FEI [22] în statele membre pentru 2007 și 2008 (singurii ani pentru care existau programe care fuseseră deja finalizate la momentul auditului) a fost în general scăzută, deși, din 2007 până în 2008, rata totală de execuție pentru toate statele membre a crescut de la 66 % la 77 % în al doilea an. Datele indică o variație semnificativă de la un stat membru la altul, și anume (pentru 2007) de la 15 % (Republica Cehă) la 100 % (Franța). Pentru majoritatea statelor membre cu rate de execuție foarte scăzute în 2007, situația s-a îmbunătățit în 2008, însă doar pentru unul dintre state rata a crescut peste pragul de 50 %. În pofida îmbunătățirilor la nivel global, șapte țări au fost afectate de o scădere a ratei de execuție între 2007 și 2008. În iunie 2012, Comisia nu primise încă declarațiile de cheltuieli ale statelor membre pentru șase programe anuale (o declarație de cheltuieli pentru programele anuale din 2007: Malta, și cinci declarații de cheltuieli pentru programele anuale din 2008 – Grecia, Spania, Malta, Țările de Jos și Regatul Unit). Aceste declarații de cheltuieli trebuiau să fie prezentate la 30 septembrie 2010 (pentru programele anuale din 2007) și, respectiv, la 31 martie 2011 (pentru programele anuale din 2008).

35. Factorii care contribuie la această rată scăzută de absorbție sunt prezentați în observațiile de la punctele următoare (punctele 42-75). Din cauza gradului insuficient de execuție a bugetelor prevăzute în cadrul programelor anuale, există riscul să nu se obțină realizările imediate planificate și impactul urmărit.

FIGURA 4

EXECUȚIA BUGETULUI FEI

+++++ TIFF +++++

Sursa: Comisia Europeană și calcule efectuate de Curte.

… CU TOATE ACESTEA, PROIECTELE AUDITATE AU OBȚINUT REZULTATE POZITIVE, IAR STATELE MEMBRE AU CONSIDERAT CĂ FONDURILE AU ADUS O CONTRIBUȚIE VALOROASĂ ÎN DOMENIUL INTEGRĂRII

36. Având în vedere lipsa de cuantificare a nivelurilor-țintă și a indicatorilor, precum și deficiențele raportului intermediar, singurul mod în care Curtea a fost în măsură să obțină probe pentru a evalua eficacitatea FER și a FEI a fost vizitarea de proiecte.

37. Din cele 22 de proiecte care au fost auditate la fața locului, Curtea a considerat că 18 au obținut rezultate care au avut o contribuție pozitivă la integrarea resortisanților țărilor terțe în măsura în care acestea făceau parte din strategiile statelor membre (a se vedea caseta 4).

CASETA 4

EXEMPLE DE PROIECTE CARE AU OBȚINUT REZULTATE POZITIVE

În Luxemburg, FEI a sprijinit un proiect intitulat Partenariats pour l’intégration interculturelle: mise en place de services d’information et d’orientation (Parteneriate pentru integrarea interculturală: crearea de servicii de informare și de orientare).Proiectul a fost realizat de Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés(Asociația pentru sprijinirea lucrătorilor imigranți) – ASTI. Obiectivul proiectului a vizat îmbunătățirea integrării resortisanților țărilor terțe prin acordarea unui acces egal la informații privind drepturile și obligațiile cetățenilor. Activitățile desfășurate au inclus stabilirea unui parteneriat cu diferite asociații, crearea unui site web (www.bienvenue.lu) și a unui serviciu de interpretariat. Cofinanțarea asigurată de FEI a fost de 50 %, acoperind 112000 de euro din Programul anual 2009.

În Germania, FER a sprijinit un proiect intitulat "…und drin bist Du?" Flüchtlinge als Teil der Gesellschaft – auf dem Weg in ein selbstbestimmtes Leben ("Faci și tu parte din societatea noastră?" Refugiații, parte a societății noastre – drumul către o viață autonomă).Proiectul a avut o durată de trei ani și a fost pus în aplicare de Caritasverband für das Erzbistum Berlin e.V. (Caritas, Arhidieceza de Berlin). În primul an, a beneficiat de o finanțare în cuantum de 42509 euro de la bugetul Programului anual 2009 din cadrul FER (rată de cofinanțare de 50 %). Obiectivul său a fost de a îmbunătăți condițiile de primire a solicitanților de azil/a refugiaților și de a consolida serviciile și structurile în zona de est a Brandenburgului. Un total de 683 de persoane au participat la activitățile proiectului, care au inclus cursuri de limba germană sau cursuri de formare a personalului care interacționează cu persoane provenind din diferite culturi.

38. Din cele patru proiecte auditate care nu și-au îndeplinit obiectivele, două au fost finalizate după ce obiectivele lor au fost revizuite în sensul reducerii nivelului la care acestea trebuiau să fie atinse. De asemenea, un proiect care se prezenta ca fiind potențial util și inovator a eșuat, parțial din cauza caracterului nerealist al nivelurilor-țintă și al metodologiei, care au fost stabilite în cererea de finanțare și care au fost aprobate de autoritatea responsabilă (a se vedea caseta 5).

39. Nu există însă o legătură directă între reușita proiectelor individuale și obținerea succesului de ansamblu, din cauza nivelurilor-țintă inadecvate stabilite la nivel de program, a lipsei de rezultate cuantificate conexe, precum și din cauza ratei scăzute de execuție bugetară.

40. Potrivit raportului intermediar întocmit de Comisie, majoritatea statelor membre percep FEI ca fiind un element care aduce o "valoare adăugată", în pofida dificultăților legate de implementare. În statele membre al căror cadru de politici privind integrarea era mai slab dezvoltat, fondul a făcut posibilă conceperea unui cadru cuprinzător în acest domeniu. Pentru unele state membre, fondul fie a completat deficitul de resurse naționale, fie a furnizat o oportunitate de a extinde sprijinul către grupuri-țintă specifice. În plus, raportul intermediar a constatat o creștere a cooperării în acest domeniu între autoritățile din cadrul unui stat membru sau între autoritățile din diferite state membre.

CASETA 5

EXEMPLU DE PROIECT CARE NU ȘI-A ÎNDEPLINIT OBIECTIVELE PROPUSE

În Regatul Unit, FER a sprijinit un proiect care s-a soldat cu un eșec. Merseyside Fire and Rescue Service (MFRS – Serviciul de pompieri și de salvare) a solicitat finanțare pentru o propunere de proiect inovatoare, care urmărea să diminueze riscurile de incendiu identificate ca având un nivel ridicat în cadrul populației de refugiați. Astfel, acest serviciu își propunea să efectueze vizite de verificare la domiciliu (800 de locuințe), să ofere stagii de muncă în cadrul serviciului de pompieri, să creeze un site web, să difuzeze prospecte în peste 30 de limbi și să ofere instruire în acest sens proprietarilor de imobile. În primul an, proiectul urma să fie susținut financiar prin intermediul unui grant FER, care se ridica la valoarea de 21325 de euro. Însă, proiectul nu a trecut de mai multe etape de control ale autorității responsabile. Nivelul-țintă de 800 de vizite de verificare la domiciliu s-a dovedit a fi nerealist, întrucât populația de refugiați vizată era mult mai mică decât se presupusese, iar adresele membrilor populației-țintă nu puteau fi obținute de către MFRS. Autoritatea responsabilă a abordat problema ipotezelor și nivelurilor-țintă nerealiste ale proiectului doar după ce finanțarea a fost acordată, iar vizitele de monitorizare a proiectului care fuseseră planificate nu au avut loc în timp util. Mai mult, autoritatea responsabilă a solicitat, contrar orientărilor Comisiei referitor la acest aspect, ca MFRS să colecteze dovezi care să ateste statutul de refugiat. Acest lucru a redus disponibilitatea populației-țintă de a mai accepta verificări din partea MFRS. Prin urmare, s-au finanțat doar 60 de verificări la domiciliu, iar proiectul a fost abandonat după primul său an de existență.

41. Rezultatele raportului, prezentate mai sus, sunt, cel puțin parțial, sprijinite de probe colectate în cursul auditului Curții. Statele membre auditate au raportat că fondurile le-au oferit posibilitatea de a întreprinde activități noi sau suplimentare în domeniul integrării.

ESTE POSIBIL CA EFICACITATEA CONTRIBUȚIEI FONDURILOR LA INTEGRARE SĂ FIE LIMITATĂ DEOARECE …

42. Secțiunea anterioară indică faptul că eficacitatea până în prezent a fondurilor nu poate fi măsurată. În următoarele două secțiuni se va explica faptul că potențialul fondurilor de a fi eficace este limitat din cauza deficiențelor legate de concepere și de implementare. Prin urmare, este puțin probabil ca fondurile să fie pe deplin eficace în ceea ce privește contribuția lor la integrarea resortisanților țărilor terțe.

43. Curtea a evaluat dacă modul în care fondurile SOLID sunt organizate din punct de vedere administrativ și juridic este de așa natură încât să permită o gestionare eficace la un nivel rezonabil de administrare și de control. Auditorii Curții au examinat dacă nevoile statelor membre în domeniul integrării fuseseră identificate prin intermediul unui proces consultativ satisfăcător și prin intermediul unei evaluări de impact. Auditul a verificat dacă a existat o abordare coerentă și coordonată cu alte instrumente ale Uniunii.

Proiect FEI implementat de Türkische Gemeinde in Deutschland e.V. (TGD) (Comunitatea turcă în Germania)

+++++ TIFF +++++

© Vorintegrationsprojekt Türkische Gemeinde in Deutschland e.V.

… DIVIZAREA MĂSURILOR DE INTEGRARE ÎNTRE FER ȘI FEI CAUZEAZĂ DIFICULTĂȚI DE ORDIN PRACTIC

44. În patru din cele cinci state membre vizitate, autoritatea responsabilă (a se vedea caseta 6) și beneficiarii finali au întâmpinat dificultăți de natură practică în separarea grupurilor-țintă ale FER, pe de o parte, și ale FEI, pe de altă parte, în special în ceea ce privește "măsurile de integrare", din cauza următoarelor motive:

anumite activități ar fi direcționate, în mod normal, în comun către grupurile-țin- tă ale FER și ale FEI, deoarece nevoile acestora sunt similare în cazul ambelor fonduri, de exemplu, nevoia de a beneficia de cursuri de limbă sau de a participa la activități interculturale;

sarcina administrativă asociată alocării costurilor către diferitele fonduri (FER și FEI) pentru aceeași activitate (de exemplu, un curs de limbă), care descurajează autoritățile statelor membre și beneficiarii finali de la conceperea unor activități care să vină în întâmpinarea nevoilor lor în mod eficient.

PROGRAMAREA ANUALĂ DETERMINĂ UN VOLUM ADMINISTRATIV EXCESIV …

45. Cele patru fonduri SOLID dispun de un sistem prin care statele membre realizează o programare și o raportare, pe bază anuală. În consecință, în fiecare an, Comisia primește, spre revizuire și aprobare, în jur de 100 de programe anuale pentru cele patru fonduri SOLID. În plus, statele membre trebuie să depună un raport final pentru fiecare program anual finalizat, care trebuie să fie validat de Comisie. În urma acestui demers, se produce o valoare adăugată redusă sau nu se aduce niciun plus de valoare. Procesul respectiv determină un volum administrativ excesiv atât în sarcina autorităților din statele membre, cât și în sarcina Comisiei. La momentul conceperii programului SOLID, nu s-a avut în vedere în mod adecvat impactul unui astfel de sistem.

CASETA 6

FEI, COMPARATIV CU FER

Pentru autoritatea responsabilă din Regatul Unit, "cerința de a separa diferitele categorii de migranți acționează în contradicție directă cu noțiunile de integrare, de apreciere a diversității și de coeziune în cadrul comunității", "creează confuzie și este excesiv de complexă la nivelul administrării și gestionării proiectelor, deoarece costurile trebuie să fie separate și alocate. Un "grup mixt" care să includă cetățeni ai UE ar trebui să fie posibil", deoarece, în acest fel, "s-ar încuraja elaborarea de propuneri de proiecte care implică o participare mai mare și un grad mai mare de inovare, proiecte care ar putea fi mai eficace din punctul de vedere al producerii unor efecte în domeniul integrării".

Autoritatea responsabilă din Republica Cehă a considerat că separarea între FER și FEI era artificială în anumite cazuri, în special în ceea ce privește centrele regionale de integrare finanțate prin FEI. Aceste centre ar putea oferi asistență și formare profesională atât resortisanților țărilor terțe, cât și solicitanților de azil/refugiaților. Potrivit autorității responsabile, activitățile desfășurate de centre sunt dublate, ceea ce se dovedește a fi ineficient îndeosebi atunci când grupurile-țintă sunt mici.

46. În prezent, statele membre și Comisia pledează pentru utilizarea doar a programelor multianuale. În plus, Comisia a subliniat faptul că unele state membre au dedus din ciclul de programare anual, contrar intențiilor sale, că, de exemplu, proiectele se puteau derula doar pe durata unui program anual.

47. În concordanță cu constatările acestui audit și cu rezultatul unei consultări publice, Comisia propune schimbarea sistemului pentru perioada 2014-2020, prin trecerea la un program național unic pentru fiecare fond în parte, program care să acopere întreaga perioadă financiară. Aceasta ar însemna să existe mai puțin de 60 de programe care să acopere atât Fondul pentru azil și migrație, cât și Fondul pentru securitate internă pe parcursul întregii perioade.

… ȘI MECANISMELE DE FINANȚARE SUNT ONEROASE

48. După ce au cheltuit 60 % din plata inițială de prefinanțare, statele membre au dreptul de a solicita o a doua plată. Legislația nu a fost însă formulată în mod clar, ceea ce a dus la confuzii de interpretare în rândul statelor membre. Procedurile de solicitare și de obținere a celei de a doua plăți sunt împovărătoare, descurajând autoritățile responsabile de la acest demers. Acest lucru a dus, la rândul lui, la efectuarea cu întârziere a plăților de către autoritatea responsabilă și la probleme de flux de numerar pentru beneficiarii finali.

ÎN FAZA DE CONCEPERE, S-A INTRODUS UN LANȚ LUNG DE CONTROALE, IAR UNELE STATE MEMBRE AU CONTRIBUIT ȘI ELE LA ACEASTĂ SARCINĂ ADMINISTRATIVĂ …

49. Controalele efectuate de cele trei autorități (autoritatea responsabilă, autoritatea de certificare, autoritatea de audit) erau realizate mai degrabă în duplicat în loc să se completeze unele pe altele. În timp ce controalele și compensările sunt necesare în orice sistem de finanțare, modul în care programul SOLID este configurat are la bază modelul fondurilor structurale [23], cauzând o sarcină disproporționată în raport cu sumele relativ mici care sunt implicate (a se vedea punctul 54). Sistemul actual cauzează o pierdere de resurse atât la nivelul Comisiei, cât și la nivel național.

50. Deși autoritățile statelor membre auditate de Curte au deplâns faptul că structura administrativă a cauzat o sarcină inutilă în ceea ce privește gestionarea fondurilor, două dintre cele cinci state membre auditate au agravat situația prin efectuarea unor controale disproporționat de detaliate la nivelul beneficiarilor. În Regatul Unit, autoritatea responsabilă a stabilit un sistem riguros de monitorizare care cuprinde elemente ce promovează o implementare adecvată a proiectelor (a se vedea caseta 8), dar care, în același timp, presupune efectuarea unor controale suplimentare precum raportarea lunară, verificări în proporție de 100 % din partea autorității responsabile, audituri ex post ale autorității de audit și cerințe excesive impuse beneficiarilor de proiecte pentru atestarea eligibilității participanților (a se vedea caseta 5). În Germania, parțial din cauza lipsei unui sistem adecvat de gestionare a datelor, autoritatea de certificare a trebuit să compileze informații cu privire la fiecare proiect prin evaluarea tuturor rapoartelor finale înainte de a putea face o selecție în vederea unor controale suplimentare.

51. O serie de deficiențe precum lipsa de indicatori, caracterul anual al programului și ierarhizarea autorităților din statele membre (a se vedea punctul 70) ar fi putut fi evitate dacă, la conceperea FEI și a FER, s-ar fi luat mai bine în considerare experiența gestionării fondurilor structurale. Nici statele membre auditate, nici Comisia nu au urmărit să își valorifice experiența dobândită anterior în contextul fondurilor structurale.

… IAR NIVELUL INSUFICIENT DE COERENȚĂ ȘI DE COMPLEMENTARITATE CU ALTE FONDURI ALE UE A DUS LA SUPRAPUNERI ȘI LA PIERDERI DE SINERGIE

52. Evaluarea ex ante [24]și consultarea părților interesate, demersuri pe care Comisia le-a efectuat cu privire la nevoile din UE în domeniul integrării, în vederea pregătirii propunerii sale legislative, au avut un caracter limitat. Nu s-a elaborat nicio strategie globală cu privire la modul în care să fie abordate nevoile UE în materie de integrare. Prin urmare, nu s-a profitat de oportunitățile existente pentru a consolida calitatea propunerii [25].

53. În afara programului SOLID, mai există și alte instrumente ale Uniunii care sprijină acțiuni similare ce pot contribui la integrarea resortisanților țărilor terțe. Dintre aceste instrumente fac parte următoarele:

(a) Fondul social european (FSE) – urmărește să prevină și să combată șomajul și să dezvolte resursele umane și integrarea socială pe piața muncii. Fondul finanțează programe de integrare a migranților indiferent de cetățenia lor, vizând în special "creșterea participării [acestora] la [piața muncii] și intensificarea integrării lor sociale în această manieră".

(b) programele Direcției Generale Educație și Cultură – activitățile din cadrul Programului "Cultura" (2007-2013) și din cadrul Programului "Cetățenie" (2007-2013) pot include proiecte legate de dialogul intercultural, de cetățenia activă etc. Programul de învățare pe tot parcursul vieții 2007-2013 include prioritatea de a "promova incluziunea socială și egalitatea de șanse între femei și bărbați în educație și formare profesională, inclusiv integrarea migranților și a romilor".

(c) Programele-cadru de cercetare – au fost utilizate pentru a finanța activitatea de cercetare în chestiuni legate de migrație, prin dezvoltarea unor noi cunoștințe și a unor noi instrumente, indicatori și baze de date în materie, în scopul sprijinirii politicii europene în domeniul migrației, în special în ceea ce privește piața muncii, bunăstarea socială, coeziunea socială și lupta împotriva diverselor forme de discriminare.

54. În cadrul activității sale pregătitoare, Comisia nu a luat în considerare programele derulate de DG Educație și Cultură și nici programele-cadru de cercetare. Deși evaluarea ex ante a Comisiei a identificat faptul că FSE cuprindea o serie de acțiuni relevante în domeniul integrării, întreaga amploare a suprapunerii cu FEI a rămas o necunoscută. Nu există date specifice disponibile pe baza cărora să se poată aprecia în ce măsură FSE sprijină integrarea resortisanților țărilor terțe. Comisia estimează că, în perioada 2007-2013, bugetul prevăzut pentru "Creșterea gradului de participare a migranților la piața muncii" în cadrul FSE este de 1,17 miliarde de euro [26]. FSE finanțează de asemenea măsuri de incluziune socială care pot sprijini integrarea migranților, astfel încât cel puțin o parte din bugetul de 9,98 miliarde de euro prevăzut în acest sens este utilizată în scopuri relevante pentru integrarea resortisanților țărilor terțe [27]. Comisia nu a identificat acest lucru în cadrul evaluării ex ante pe care a realizat-o pentru programele SOLID sau pentru perioada 2014-2020. Drept consecință, finanțarea alocată prin FSE pentru aspecte legate de integrare este cu mult mai mare decât valoarea combinată a finanțării alocate prin FEI (830 de milioane de euro pentru perioada 2007-2013) și prin FER (623 de milioane de euro pentru perioada 2008-2013).

55. Intenția Comisiei a fost ca FEI să se afle într-o relație de complementaritate cu FSE, astfel încât acțiunile pe care acesta din urmă nu le poate finanța să fie sprijinite de FEI [28]. Resortisanții țărilor terțe nu au aceleași drepturi legale precum cetățenii UE, acest lucru fiind prezentat drept justificare pentru tratamentul separat acordat acestora în cadrul diferitelor fonduri. Cu toate acestea, auditul a relevat că majoritatea măsurilor aferente FEI, dacă nu chiar toate, puteau fi finanțate prin FSE. Pentru autoritățile din statele membre și pentru beneficiarii finali, separarea între FSE și FEI determină o sarcină birocratică suplimentară, în special deoarece aceste fonduri dispun de structuri și cerințe administrative diferite (a se vedea figura 5).

56. Problemele de concepție care afectează FEI sunt accentuate de caracterul limitat al funcționării sistemelor instituite pentru a asigura coerența și complementaritatea. În faza de adoptare a programelor din cadrul FSE și al FEI, Comisia nu a pus un accent suficient pe complementaritatea dintre cele două fonduri. În timp ce coordonarea între DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune și DG Afaceri Interne s-a îmbunătățit în ultimii ani, în trei dintre cele cinci state membre auditate, mecanismul de coordonare obligatorie [29] între FEI și FSE nu era instituit sau nu era adecvat ori fusese stabilit cu puțin timp în urmă, în ciuda declarațiilor autorităților acestor state membre potrivit cărora mecanismul respectiv fusese stabilit încă de la început. Comisia nu a identificat această problemă atunci când a evaluat sistemul de gestiune și de control al FEI.

57. Ca urmare a lipsei de coerență în concepție și în implementare, există un grad semnificativ de suprapunere între FEI și FSE, acesta din urmă având alocate pentru integrarea resortisanților țărilor terțe sume considerabil mai mari. Această situație de suprapunere cauzează costuri suplimentare (de exemplu, costuri legate de personal), precum și o pierdere de sinergii potențiale (a se vedea caseta 7).

58. Chiar dacă, prin noua propunere pentru perioada 2014-2020, grupul-țin- tă vizat de măsurile regionale și locale de integrare este extins pentru a include și cetățenii UE care provin din familii de imigranți (persoanele care au cel puțin un părinte care este resortisant al unei țări terțe), problema fundamentală privind suprapunerea cu FSE nu este abordată în propunerea respectivă.

59. Fără o componentă specializată în cadrul FSE sau un fond de integrare separat care să aibă la bază temeiurile juridice ale FSE și FEI, nu este posibil să se răspundă nevoilor din domeniul integrării într-un mod exhaustiv.

CASETA 7

CENTRELE DE APEL DIN PORTUGALIA ȘI COMPARAȚIA ACIDI A FINANȚĂRII, PE DE O PARTE, PRIN FEI ȘI, PE DE ALTĂ PARTE, PRIN FSE

În Portugalia, doar două organizații pot solicita finanțare prin FEI: Alto Comissariado para a Imigração e Diálogo Intercultural (ACIDI) și Serviço de Estrangeiros e Fronteiras (SEF). ACIDI, care este un organism public integrat în Ministerul de Interne, este cea mai importantă dintre cele două, fiind și organizația responsabilă de integrarea imigranților și a minorităților în Portugalia. În cursul vizitei la fața locului efectuată de Curte, reprezentanții organizației au declarat că există o suprapunere între finanțarea acordată pentru integrare, pe de o parte, prin FSE și, pe de altă parte, prin FEI. Pentru perioada 2008-2011, cele două organizații au primit în jur de 18,2 milioane de euro de la FSE și 7,4 milioane de euro de la FEI [30]. Activitățile enumerate în programul operațional al FSE puteau fi finanțate și prin programul sprijinit prin FEI. Un exemplu identificat de Curte consta în finanțarea a două centre de apel similare multilingve. Centrul național de asistență pentru imigranți (Centro Nacional de Apoio ao Imigrante – CNAI) al ACIDI găzduiește un centru de apel care a fost creat pentru a veni în sprijinul resortisanților țărilor terțe (finanțat prin FSE). Atunci când SEF a solicitat finanțare pentru crearea unui centru de apel pentru a gestiona diverse informații specifice resortisanților țărilor terțe, nu s-a ținut cont de proiectul ACIDI și cererea pentru centrul de apel al ACIDI a scăzut ulterior deschiderii centrului SEF.

Având în vedere că organizațiile care gestionează subproiecte în domeniul migrației pot solicita sprijin atât în cadrul FSE, cât și pentru subproiecte ale ACIDI, există un risc crescut de incoerență în abordare și de dublă finanțare.

ANGAJAMENTUL AUTORITĂȚILOR RESPONSABILE ESTE UNUL FERM, ÎNSĂ ÎNTÂRZIERILE CARE AFECTEAZĂ TOATE NIVELURILE, PRECUM ȘI DEFICIENȚELE SISTEMULUI DE GESTIUNE ȘI DE CONTROL POT REDUCE ȘI MAI MULT EFICACITATEA PROGRAMELOR

60. Programul este implementat prin intermediul gestiunii partajate, ceea ce înseamnă că atât Comisia, cât și statele membre sunt responsabile pentru respectarea principiilor bunei gestiuni financiare.

61. Curtea a examinat o serie de aspecte ale sistemelor de la nivelul Comisiei și de la nivelul statelor membre, aspecte care prezintă o relevanță directă pentru eficacitatea fondurilor.

ÎNTÂRZIERI LEGATE DE ADOPTAREA LEGISLAȚIEI ȘI DE ÎNDEPLINIREA DE CĂTRE STATELE MEMBRE ȘI DE CĂTRE COMISIE A UNOR SARCINI ESENȚIALE …

62. Decizia Consiliului și a Parlamentului European de instituire a FER pentru perioada 2008-2013 și Decizia Consiliului de instituire a FEI pentru perioada 2007-2013 nu au fost adoptate mai devreme de 23 mai 2007 și, respectiv, 25 iunie 2007. Deciziile Comisiei de stabilire a normelor de punere în aplicare au fost adoptate abia la 19 decembrie 2007 și, respectiv, la 5 martie 2008. În principiu, programele anuale ar trebui depuse de statele membre până cel târziu la data de 1 noiembrie a anului n-1, înainte de începerea programului. Din cauza adoptării cu întârziere a legislației, s-au acordat derogări pentru a putea depune programele anuale 2007 și 2008 mai târziu [31]. Comisia are obligația de a informa statele membre în termen de o lună de la depunerea programului anual dacă acesta poate fi aprobat sau nu și să adopte deciziile de finanțare până la 1 martie a anului în cauză.

63. Auditorii au examinat, pentru cinci state membre, procesul de depunere a programelor anuale pentru 2007 [32], 2008 și 2011. Din cele 25 de programe anuale examinate care au fost depuse în cadrul FEI și în cadrul FER, doar trei au fost depuse de statele membre la termenul prevăzut. Potrivit statelor membre, întârzierile au fost cauzate de volumul de muncă considerabil plasat în sarcina autorităților responsabile, de schimbările politice care au determinat o reorganizare internă, iar, potrivit Comisiei, întârzierile se datorează întocmirii unor programe excesiv de elaborate.

64. În plus, în niciunul dintre cazurile examinate, Comisia nu a respectat termenul de o lună pentru a informa statele membre dacă programele anuale puteau fi aprobate sau nu și nici nu a adoptat deciziile de finanțare în termenul stabilit în legislație. Cele mai grave întârzieri s-au înregistrat pentru programele anuale 2007 și 2008, deciziile de finanțare pentru programul 2007 din cadrul FEI fiind adoptate cu șapte luni mai târziu față de termenul prevăzut în legislație. Pentru programele anuale 2011, durata medie de întârziere pentru FEI a fost de două luni, iar pentru FER, de o lună.

… CEEA CE A DUS LA PUBLICAREA CU ÎNTÂRZIERE DE CĂTRE COMISIE A ORIENTĂRILOR ADRESATE STATELOR MEMBRE

65. Comisia a publicat o gamă diversă de orientări, acoperind teme precum eligibilitatea cheltuielilor sau diverse aspecte ale sistemelor de gestiune și de control ale statelor membre. În majoritatea domeniilor, aceste orientări au fost exhaustive și utile pentru statele membre. Mai mult, statele membre auditate au raportat că serviciile Comisiei au răspuns în mod eficace la solicitările de informații.

66. Cu toate acestea, o parte importantă a orientărilor au fost publicate cu întârziere, parțial din cauza adoptării tardive a legislației, inclusiv a normelor de punere în aplicare (a se vedea punctul 62) și a "manualului privind eligibilitatea", care prezenta informații mai detaliate și care a fost publicat pentru prima dată în iulie 2008. Acest lucru, la care s-a mai adăugat și perioada de așteptare până la adoptarea deciziilor de finanțare, a însemnat că acele state membre care aveau posibilitatea de a aloca finanțare națională pentru demararea proiectelor la timp nu au putut informa beneficiarii finali cu privire la normele de eligibilitate convenite. Alte state membre au fost nevoite să amâne demararea programelor lor. Ambele situații au contribuit la rate scăzute de absorbție a fondurilor în primii ani ai programului (a se vedea punctul 35).

COMISIA NU A DETECTAT DEFICIENȚELE DIN CADRUL SISTEMELOR DE MONITORIZARE ALE STATELOR MEMBRE

67. Înainte de a demara programul, statele membre aveau obligația de a prezenta Comisiei spre aprobare descrieri ale sistemelor lor de gestiune și de control. Comisia a efectuat verificări ulterioare prin desfășurarea de vizite în statele membre pentru a controla sistemele la fața locului. Curtea a examinat evaluarea realizată de Comisie cu privire la sistemele de gestiune și de control, axându-se pe sistemele de monitorizare a proiectelor și a programelor, și a efectuat comparații cu sistemele pe care le-a auditat în statele membre.

68. Pentru evaluarea sistemelor de gestiune și de control, Comisia a utilizat o listă de verificare bazată pe acordarea de punctaje. Pentru toate cele cinci state membre auditate de Curte, Comisia a aprobat sistemele de gestiune și de control și, în mod special, a acordat punctaj maxim fiecăruia dintre cele patru criterii legate de monitorizarea proiectelor și a programelor.

69. Lista de verificare a Comisiei nu includea întrebări prin care să se verifice dacă erau instituite sisteme pentru colectarea și agregarea indicatorilor-cheie operaționali și financiari. Curtea a constatat că, în trei din cele cinci state membre auditate, sistemele de monitorizare erau inadecvate, în principal fie din cauza lipsei unor sisteme corespunzătoare de colectare a datelor pentru indicatori și niveluri-țintă, fie din cauza caracterului insuficient al vizitelor de monitorizare a proiectelor. Această situație a continuat în a doua jumătate a anului 2011 în ciuda vizitelor pe care Comisia le efectuase în statele membre în cauză. Nedetectarea de către Comisie a acestei deficiențe este parțial consecința faptului că lista sa de verificare nu includea o serie de elemente esențiale. La această situație a contribuit și faptul că serviciile Comisiei au acceptat descrieri care nu făceau decât să prezinte intențiile statelor membre transpuse din legislație. În lipsa unor sisteme de monitorizare care să funcționeze în mod adecvat, implementarea programului 2007-2013 nu poate fi nici evaluată, nici coordonată.

DEFICIENȚE ȘI NEAJUNSURI PERSISTENTE ÎN CADRUL AUTORITĂȚILOR DE CERTIFICARE ȘI AL CELOR DE AUDIT

70. La fel ca în cazul fondurilor structurale, programul SOLID dispune de o structură organizată pe trei niveluri, care include autoritatea responsabilă (sau autoritatea de management) și autoritățile de certificare și de audit. Diferența constă în faptul că, în cazul structurii SOLID, autoritatea de certificare se află în vârful modelului de asigurare (a se vedea figura 5), acordând o foarte mare credibilitate activității autorității de audit, în timp ce, în cazul fondurilor structurale, care au deja o lungă tradiție, structura este inversă. Acest lucru a dus la neînțelegeri din partea statelor membre în ceea ce privește rolurile și sarcinile autorității de certificare și, respectiv, ale autorității de audit. Comisia nu a detectat acest aspect atunci când a evaluat sistemul de monitorizare și de control, iar orientări în acest sens au fost furnizate abia în octombrie 2010 [33]. În Germania, din cauza lipsei unei relații clare între cele trei autorități, s-au înregistrat întârzieri de câteva luni în procesul de raportare pentru ambele programe anuale, 2007 și 2008, ceea ce a dus la efectuarea cu întârziere a plăților către beneficiarii finali.

71. Auditul Curții a relevat o serie de deficiențe grave în activitatea autorității de certificare și a autorității de audit în Portugalia. Conform legislației, autoritatea de audit trebuie să auditeze un eșantion de cel puțin 10 % din totalul cheltuielilor eligibile pentru fiecare program anual. Autoritatea responsabilă din Portugalia încheie contracte de servicii de audit cu un organism privat, utilizând activitatea acestuia drept control de nivel primar al declarațiilor de cheltuieli ale proiectelor. Contrar legislației, autoritatea de audit utilizează aceleași rapoarte de audit pentru a-și îndeplini obligația de a audita procentul de 10 %. Chiar dacă autoritatea de audit efectuează, de asemenea, propriile audituri la fața locului la nivelul proiectelor, acestea nu acoperă totalitatea programelor anuale și corespund unui procent mai mic de 10 % din costurile eligibile.

72. Serviço de Estrangeiros e Fronteiras (SEF) a fost desemnat drept autoritatea de certificare în Portugalia. În urma auditului desfășurat în vederea Declarației de asigurare 2009, Curtea a identificat deficiențe grave legate de certificarea realizată de SEF pentru FER II, care precede FER III. În 2011, autoritatea de certificare nu își îndeplinea în continuare responsabilitățile, atât din punctul de vedere al calității activității desfășurate, cât și din punctul de vedere al finalizării la timp a certificării. Autoritatea responsabilă depășise deja termenul prevăzut pentru depunerea rapoartelor privind execuția programelor finale și, la momentul auditului, autoritatea de certificare agravase și mai mult situația prin faptul că nu a emis certificări pentru rapoartele pe 2008 privind FEI și FER și nici pentru raportul privind progresele înregistrate privind FEI pentru 2009. Mai mult, vizitele la fața locului au fost organizate în grabă și timpul alocat acestora a fost insuficient pentru ca activitatea necesară pentru certificare să poată fi desfășurată în mod adecvat. Nu s-a putut prezenta nicio probă cu privire la activitatea rea- lizată, însă se poate afirma că metodele de eșantionare descrise în cursul auditului Curții erau greșite, astfel încât era puțin probabil ca ele să fi dus la rezultate fiabile. Autoritatea de audit însăși a emis o opinie cu rezerve cu privire la activitatea autorității de certificare. Situația persistă, iar, în acest timp, obligațiile de control prevăzute pentru aceste fonduri nu sunt îndeplinite, ceea ce mărește riscurile la care este expusă buna gestiune financiară și duce la probleme de trezorerie la nivelul beneficiarului final.

FIGURA 5

MODELELE DE ASIGURARE PENTRU FIECARE DINTRE CELE DOUĂ TIPURI DE FONDURI

+++++ TIFF +++++

AUTORITĂȚILE RESPONSABILE ÎȘI ÎNDEPLINESC ÎN CEA MAI MARE PARTE SARCINILE-CHEIE, ÎN POFIDA LIMITĂRILOR CARE AFECTEAZĂ CONCEPȚIA ȘI IMPLEMENTAREA

73. Autoritățile responsabile s-au confruntat cu dificultăți în primele etape ale programului din cauza presiunilor legate de timp rezultate din adoptarea cu întârziere a legislației (a se vedea punctul 62). Ele se lovesc în continuare de cerințe oneroase în ceea ce privește programarea și raportarea, la acestea adăugându-se, în trei din cele cinci state membre auditate, problema numărului insuficient de personal disponibil. În Germania, în cursul primilor ani ai programului, din cauza lipsei de personal la nivelul autorității responsabile, verificările proiectelor nu au putut fi efectuate la timp, însă această situație era deja remediată la momentul desfășurării auditului Curții. În Republica Cehă, din cauza constrângerilor în materie de resurse, nu se produc rapoarte intermediare și nici nu se formulează cereri de plăți intermediare. Mai mult, ghidul adresat beneficiarilor finali nu a fost încă elaborat. Lipsa de personal în cadrul autorității responsabile din Portugalia s-a tradus printr-un sprijin limitat acordat la fața locului beneficiarilor finali.

74. Autoritățile responsabile auditate de Curte au făcut dovada unor niveluri ridicate de angajament, îndeplinindu-și în mod satisfăcător majoritatea sarcinilor fundamentale necesare pentru gestionarea fondurilor. S-au observat exemple de bune practici care contribuie în mod substanțial la eficacitatea fondurilor. Printre aceste bune practici se numără vizitele prealabile demarării proiectelor, vizite care sunt efectuate în Regatul Unit la beneficiarii finali (a se vedea caseta 8), precum și progresele înregistrate de Germania și de Luxemburg în instituirea unor sisteme pentru colectarea indicatorilor privind proiectele.

CASETA 8

VIZITELE PREALABILE EFECTUATE DE AUTORITATEA RESPONSABILĂ DIN REGATUL UNIT

Autoritatea responsabilă din Regatul Unit a inclus, din mai 2010, în cadrul procesului său de gestionare și de monitorizare a proiectelor, vizite "prealabile de obținere a asigurării înaintea demarării proiectului". Aceste vizite aduc un nivel suplimentar de sprijin și de îndrumare în cadrul "atelierelor de obținere prealabilă a asigurării", care sunt organizate pentru beneficiari multipli. Vizitele sunt efectuate de funcționari ai autorității responsabile la sediul beneficiarilor proiectelor care au fost selectați pentru finanțare prin FEI sau prin FER. Întrucât au loc înainte de semnarea acordului de grant și înainte de implementarea acțiunilor, ele au ca scop informarea beneficiarului cu privire la aspectele practice ale derulării proiectului, verificarea faptului că beneficiarii dispun de sistemele necesare pentru a asigura succesul proiectului, precum și îmbunătățirea nivelului de cunoaștere a așteptărilor și a criteriilor de eligibilitate în ceea ce privește finanțarea. Se pune accent pe realizările imediate care se așteaptă să se obțină în cadrul proiectului, pe verificarea faptului că obiectivele și activitățile sunt realiste și fezabile, precum și pe asigurarea faptului că demersurile necesare de monitorizare și de colectare a datelor vor avea loc în cursul proiectului.

75. În trei din cele cinci state membre [34], beneficiarilor finali li s-au furnizat orientări scrise insuficiente cu privire la eligibilitatea costurilor. Comisia pusese la dispoziție un manual referitor la eligibilitate, cu mențiunea să se acorde o atenție sporită utilizării sale corespunzătoare, intenția sa fiind ca autoritățile responsabile să îl difuzeze însoțit de explicații și îndrumări suplimentare. Însă aceste state membre au interpretat atenționarea Comisiei în sensul că manualul respectiv nu trebuie în niciun caz transmis beneficiarilor și nu au furnizat niciun fel de orientări scrise alternative.

Proiectul FER intitulat Accommodate PRS (Private Rented Sector) (Locuințe în sectorul locativ privat), implementat de Housing Associations’ Charitable Trust (HACT), Regatul Unit

+++++ TIFF +++++

© HACT.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

76. Auditul Curții a examinat dacă FEI și FER din cadrul programului SOLID contribuie în mod eficace la integrarea resortisanților țărilor terțe. Auditul a concluzionat că măsurarea gradului de succes al programelor anuale nu a putut fi realizată din cauza lipsei unui sistem adecvat de monitorizare și de evaluare. Cu toate acestea, majoritatea proiectelor individuale auditate au obținut rezultate pozitive, iar statele membre consideră, în general, că fondurile au adus o valoare adăugată.

77. Eficacitatea fondurilor a fost subminată de o concepere fragmentată, de o complementaritate insuficientă cu alte fonduri ale UE, în special cu FSE, precum și de întârzieri succesive și anumite deficiențe din cadrul sistemelor de gestiune și de control. Prin urmare, este puțin probabil ca fondurile să fie pe deplin eficace.

78. Concluziile și recomandările de la punctele următoare prezintă mai întâi rezultatele disponibile cu privire la contribuția fondurilor la integrare, precum și cu privire la conceperea și implementarea lor. Multe dintre constatări pot fi valabile și pentru alte fonduri SOLID întrucât dispozițiile de gestiune și de control sunt similare.

EFICACITATEA FEI ȘI A FER NU A PUTUT FI MĂSURATĂ

79. Comisia și statele membre nu sunt în măsură să evalueze eficacitatea globală a fondurilor în ceea ce privește sprijinirea integrării resortisanților țărilor terțe deoarece statele membre nu au instituit sisteme eficace de monitorizare și de evaluare pentru a raporta cu privire la realizarea programelor. Deși Comisia a pus la dispoziție orientări detaliate referitor la indicatori, în cazul a patru state membre din cele cinci auditate s-au constatat deficiențe semnificative legate de includerea de obiective SMART în programe, de stabilirea unor sisteme informatice corespunzătoare de colectare a datelor și/sau de raportare cu privire la atingerea nivelurilor-țintă. În consecință, capacitatea acestor state de a monitoriza și de a coordona programele a fost subminată. Comisia nu a detectat sau remediat aceste deficiențe.

80. Valoarea informativă a raportului intermediar întocmit de Comisie pentru FEI a fost diminuată din cauza lipsei de date comparabile și din cauza publicării tardive a acestuia. Raportul respectiv nu examinează decât într-o foarte mică măsură rezultatele FEI pentru părțile interesate. În perspectiva viitoarei evaluări ex post, Comisia ia în prezent măsuri în vederea soluționării problemei privind lipsa de date comparabile, solicitând statelor membre să furnizeze informații referitoare la o serie de indicatori de bază comuni. Cu toate acestea, având în vedere că acești indicatori nu au fost stabiliți în avans, informațiile conexe nefiind colectate în cursul implementării, validitatea și utilitatea potențială a raportului sunt reduse, iar procesul devine ineficient.

RECOMANDAREA 1

Comisia ar trebui să definească un set minim de indicatori comuni obligatorii pentru măsurarea de către statele membre a realizărilor imediate și a efectelor programelor lor, fundamentându-se pe dispozițiile prezentate în propunerea sa pentru perioada 2014-2020.

RECOMANDAREA 2

Înainte de aprobarea programelor, Comisia ar trebui să solicite statelor membre să stabilească indicatori SMART și să instituie sisteme informatice care să colecteze datele necesare încă de la început.

RECOMANDAREA 3

Acolo unde este posibil, statele membre ar trebui să stabilească valori-țintă pentru obiective, astfel încât să poată măsura gradul de realizare a programelor.

RECOMANDAREA 4

Comisia și statele membre ar trebui să se angajeze într-un schimb de bune practici cu privire la monitorizare și evaluare.

PROIECTELE AUDITATE CONTRIBUIE ÎNTR-O MARE MĂSURĂ LA INTEGRARE, ÎNSĂ NU TOATE FONDURILE DISPONIBILE SUNT UTILIZATE

81. Aproape toate proiectele auditate au obținut rezultate referitor la care s-a constatat că au contribuit la integrarea resortisanților țărilor terțe în contextul strategiilor stabilite de statele membre în acest sens. Aproape toate statele membre ale UE au specificat în raportul intermediar pentru FEI că fondurile au furnizat o valoare adăugată.

82. Rata de execuție a bugetului FEI în statele membre pentru programele anuale 2007 și 2008 a fost în general scăzută, deși sunt vizibile variații semnificative de la un stat membru la altul. Chiar dacă rata totală de execuție a fondului s-a îmbunătățit, crescând de la 66 % (2007) la 77 % (2008), subutilizarea fondului a continuat să fie semnificativă în mai multe state membre.

RECOMANDAREA 5

Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a asigura faptul că programele sunt pe deplin implementate. Acest lucru poate fi realizat prin extinderea sferei programelor naționale, prin liberalizarea normelor naționale astfel încât să se asigure că există finanțare disponibilă pentru toate organizațiile care au capacitatea de a contribui la strategia de integrare sau prin desfășurarea unor activități mai extinse de informare și de publicitate.

CONCEPEREA FRAGMENTATĂ A FONDURILOR CAUZEAZĂ O SARCINĂ ADMINISTRATIVĂ DISPROPORȚIONATĂ ȘI EXCESIVĂ PENTRU BENEFICIARII FINALI, PENTRU STATELE MEMBRE ȘI PENTRU COMISIE

83. Cerințele de gestiune și de control și, în special, sistemul programelor anuale, mecanismele privind cea de a doua plată aferentă prefinanțării și structura celor trei autorități au impus statelor membre, beneficiarilor finali și Comisiei o sarcină disproporționat de mare. Unele state membre au mărit această sarcină prin intermediul legislației naționale și prin crearea unor obligații suplimentare. Acest lucru descurajează beneficiarii finali, cauzând o pierdere de resurse atât la nivelul Comisiei, cât și la nivel național.

84. Programarea anuală a presupus angajarea unor resurse considerabile din partea Comisiei, ceea ce a dus la întârzieri în activitatea acesteia. Nici Comisia, nici legiuitorii nu au acordat o atenție adecvată programării anuale în faza de planificare.

85. Experiența dobândită prin gestionarea fondurilor structurale, referitor la programare, la mecanismele de plată și la sistemele de monitorizare, nu a fost valorificată nici de Comisie, nici de statele membre auditate, astfel încât să se desprindă învățăminte sau să se anticipeze eventualele probleme.

RECOMANDAREA 6

În concordanță cu propunerea Comisiei pentru perioada 2014-2020, legislația ar trebui să introducă un sistem de programe naționale unice care să acopere întreaga perioadă de programare financiară, în locul sistemului existent de programare anuală.

RECOMANDAREA 7

Legislația ar trebui să simplifice mecanismele de plată ale Comisiei, astfel cum este prezentat în propunerea Comisiei pentru perioada 2014-2020.

RECOMANDAREA 8

Înainte de introducerea unor noi cerințe de gestiune și de control și în momentul stabilirii sistemelor aferente, Comisia și statele membre ar trebui să acorde o atenție cuvenită proporționalității și impactului asupra resurselor și să ia în considerare experiența gestionării unor programe similare.

COERENȚA ȘI COMPLEMENTARITATEA CU ALTE FONDURI ALE UE NU AU FOST ASIGURATE ÎN MOD SUFICIENT

86. Nu a existat o evaluare cuprinzătoare a nevoilor în materie de integrare în UE și, în consecință, nu s-a elaborat nicio strategie globală care să răspundă acestor nevoi. Mai mult, Comisia nu a identificat, în cadrul activității sale de planificare, o serie de instrumente importante ale UE, existente sau planificate, care sprijineau acțiuni similare.

87. FEI și FER (partea consacrată integrării) au fost stabilite ca instrumente separate derivate din FSE, deja existent, care viza integrarea resortisanților țărilor terțe și a cetățenilor UE. Deși Comisia a depus unele eforturi pentru a asigura coerența și complementaritatea cu FSE, atât în faza de concepție, cât și în cea de implementare, acestea nu au fost eficace. Statele membre auditate nu respectă nici măcar cerințele minime de coordonare cu FSE. Prin urmare, există un grad semnificativ de suprapunere între FEI și FSE, acesta din urmă având alocate pentru integrarea resortisanților țărilor terțe sume considerabil mai mari. În afară de riscul crescut de dublă finanțare, această situație de suprapunere cauzează costuri suplimentare (de exemplu, costuri legate de personal), precum și o pierdere de sinergii potențiale.

RECOMANDAREA 9

Comisia ar trebui să efectueze o evaluare exhaustivă a nevoilor în materie de integrare, indiferent de cetățenia migranților, și anume cetățenie UE sau cetățenia unei țări terțe.

RECOMANDAREA 10

Pe baza acestei evaluări, ar trebui să se conceapă o structură corespunzătoare a fondului (fondurilor) care să pună capăt separării populației-țin- tă pe criterii de cetățenie și care să fie orientată spre nevoile beneficiarilor finali. Stabilirea unei priorități obligatorii de finanțare a resortisanților țărilor terțe ar urma să garanteze faptul că aceștia beneficiază de atenția specială necesară.

RECOMANDAREA 11

Comisia ar trebui să acorde o importanță mai mare obținerii unor detalii concrete cu privire la sistemele statelor membre vizând asigurarea coerenței și a complementarității între fondurile UE.

ÎNTÂRZIERI SUCCESIVE CARE AU AFECTAT PROCESUL DE IMPLEMENTARE ATÂT LA NIVEL DE STAT MEMBRU, CÂT ȘI LA NIVELUL COMISIEI

88. Adoptarea cu întârziere a bazei legale a întârziat în special implementarea programelor anuale 2007 și 2008 și a contribuit la o rată scăzută de execuție. Lipsa, încă de la începutul programelor, a unor cerințe clare sporește riscul de finanțare a unor activități neeligibile.

89. S-au înregistrat întârzieri atât din partea statelor membre auditate la depunerea programelor lor anuale, cât și din partea Comisiei la aprobarea deciziilor de finanțare aferente. În cazul statelor membre care nu erau pregătite să angajeze fonduri înainte de aprobarea programelor, demararea proiectelor a fost întârziată, iar perioada de implementare a fost scurtată.

90. Se înregistrează în continuare întârzieri la depunerea și aprobarea programelor și a rapoartelor, atât din partea statelor membre, cât și din partea Comisiei, în cea mai mare parte din cauza sarcinii administrative.

Proiect FER implementat de Conselho Português para os Refugiados (CPR) (Consiliul Portughez pentru Refugiați)

+++++ TIFF +++++

© Conselho Português para os Refugiados (CPR).

RECOMANDAREA 12

Dacă se face uz de învățămintele desprinse din experiența perioadei de programare 2007-2013, ar trebui să existe o legislație pregătită pentru noua perioadă de programare (2014-2020).

STABILIREA CU ÎNTÂRZIERE A UNOR STRUCTURI EFICACE DE GESTIUNE ȘI DE CONTROL ÎN STATELE MEMBRE

91. Comisia a publicat o gamă extinsă de orientări în atenția autorităților statelor membre, referitor la o serie de aspecte importante privind sistemul de gestiune și de control. Aceste orientări nu au fost însă furnizate în timp util, ceea ce a limitat posibilitatea statelor membre de a înțelege pe deplin cerințele impuse. Serviciile Comisiei au răspuns, de regulă, în mod eficace la întrebările formulate ad hoc de statele membre cu privire la astfel de chestiuni.

92. În aproape niciunul dintre statele membre auditate, sistemele de gestiune și de control nu erau pregătite încă de la început. Verificarea descrierilor acestor sisteme, realizată de Comisie, nu a detectat acest lucru. În ciuda dificultăților prezente încă de la început și a numărului insuficient de resurse umane disponibile, autoritățile responsabile din statele membre vizate asigură o bună gestionare a programelor.

93. Într-un stat membru, atât autoritatea de certificare, cât și autoritatea de audit continuă să nu își îndeplinească sarcinile care le revin, ceea ce determină expunerea la risc a bunei gestiuni financiare a programului SOLID.

RECOMANDAREA 13

Comisia ar trebui să se asigure că statele membre dispun de orientări de o importanță esențială încă de la începutul perioadei de programare.

RECOMANDAREA 14

Comisia ar trebui să se asigure că sistemele de gestiune și de control sunt deja pregătite la momentul demarării programului, prin realizarea unor controale adecvate care să solicite o descriere a modului concret în care legislația de bază este implementată într-un stat membru.

RECOMANDAREA 15

Statele membre ar trebui să pună la dispoziția autorităților resursele umane necesare pentru ca acestea să își poată îndeplini obligațiile legale.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Louis GALEA, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 13 noiembrie 2012.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Președinte

[1] Cetățenii țărilor care nu fac parte din Uniunea Europeană (cetățenii țărilor terțe).

[2] Principiile de bază comune pentru politica de integrare a imigranților în Uniunea Europeană (Common Basic Principles for Immigrant Integration Policy in the European Union) adoptate de Consiliu și de reprezentanții guvernelor statelor membre la 19 noiembrie 2004.

[3] La acel moment, "Comunitatea Europeană".

[4] Concluziile Consiliului care stabilesc Principiile de bază comune pentru politica de integrare a imigranților, considerentul 4.

[5] Programul de la Stockholm din 2009, Agenda comună din 2011, Concluziile Consiliului privind Agenda comună din 2011, Strategia UE 2020.

[6] COM(2005) 389 final din 1 septembrie 2005 – O agendă comună pentru integrare – Cadru pentru integrarea resortisanților țărilor terțe în Uniunea Europeană.

[7] Principiile de bază comune, sub formă de orientări fără caracter obligatoriu.

[8] De exemplu, punctele de contact naționale privind integrarea, Forumul european pentru integrare, manualele privind integrarea.

[9] Decizia Consiliului din 25 iunie 2007 de instituire a Fondului european de integrare a resortisanților țărilor terțe pentru perioada 2007-2013, ca parte a programului general "Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii" (2007/435/CE) ("Decizia FEI") (JO L 168, 28.6.2007, p. 18). Decizia Comisiei din 5 martie 2008 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Deciziei 2007/435/CE (2008/457/CE) (JO L 167, 27.6.2008, p. 69).

[10] Decizia nr. 573/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 mai 2007 de instituire a Fondului european pentru refugiați pentru perioada 2008-2013, ca parte a Programului general "Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii", precum și de abrogare a Deciziei 2004/904/CE a Consiliului ("Decizia FER") (JO L 144, 6.6.2007, p. 1). Decizia Comisiei din 19 decembrie 2007 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Deciziei nr. 573/2007/CE (2008/22/CE) (JO L 7, 10.1.2008, p. 1).

[11] Eurostat, Statistics in Focus, 34/2011.

[12] Grupul-țintă al FER include, de asemenea, persoanele care fac obiectul "relocării" (persoanele care au fost transferate dintr-o țară terță într-un stat membru al UE).

[13] Eurostat, Statistics in Focus, 48/2011.

[14] În ceea ce privește FEI, responsabilitățile sunt prevăzute la articolul 25 din Decizia 2007/435/CE.

[15] În ceea ce privește FEI, responsabilitățile sunt prevăzute la articolul 28 din Decizia 2007/435/CE.

[16] În ceea ce privește FEI, responsabilitățile sunt prevăzute la articolul 27 din Decizia 2007/435/CE.

[17] MIPEX (Migrant Integration Policy Index – indicele politicilor de integrare a migranților) măsoară progresul elaborării legislației vizând integrarea migranților în statele membre ale UE și în anumite țări terțe.

[18] Articolul 48 alineatul (3) litera (b) din Decizia FEI a Consiliului face referire la "raportul intermediar privind rezultatele obținute și aspectele calitative și cantitative ale punerii în aplicare a fondului" care trebuie întocmit de Comisie. În prezentul raport, acesta este denumit "raportul intermediar".

[19] Document prezentat Comitetului SOLID, SOLID/2007/27.

[20] Articolul 48 din Decizia 2007/435/CE.

[21] Secțiunea 7.5. din raportul intermediar.

[22] Rate calculate pe baza sumei declarate de statele membre.

[23] Avizul nr. 7/2011 al Curții de Conturi (JO C 47,17.2.2012, p. 1).

[24] O evaluare ex ante implică o examinare a condițiilor în care urmează să fie lansat un program sau în care urmează să fie înființată o instituție.

[25] Propunerea privind FEI a vizat doar resortisanții țărilor terțe care beneficiau de o ședere legală, întrucât a utilizat temeiul juridic al politicii în domeniul imigrației.

[26] Comisia Europeană, DG Afaceri Interne (2011), Impact assessment study on the Multi-annual Financial Framework (MFF) in the area of Home Affairs (Studiu de evaluare a impactului asupra cadrului financiar multianual în domeniul afacerilor interne), studiu realizat de GHK.

[27] The European Social Fund: migrants and minorities (Fondul social european: migranți și minorități), 2010 (http://ec.europa.eu/esf).

[28] COM(2005) 123 final din 6 aprilie 2005 – Propunere de decizie a Consiliului de instituire a Fondului european pentru integrarea resortisanților țărilor terțe pentru perioada 2007-2013, ca parte a programului general "Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii".

[29] Considerentul 12 al Deciziei 2007/435/CE.

[30] Sursa: Listele de proiecte finanțate în cadrul FSE, publicate pe site-ul programului FSE corespunzător, informații obținute de la autoritatea responsabilă în legătură cu proiecte finanțate prin FEI.

[31] Articolul 51 din Decizia 2007/435/CE.

[32] FER III a demarat în 2008.

[33] SOLID 2010/15/REV.

[34] Republica Cehă, Germania, Portugalia.

--------------------------------------------------

ANEXĂ

PROIECTELE AUDITATE

Țara | Beneficiarul final | Denumirea proiectului | Programul anual |

Republica Cehă | Správa uprchlických zařízení MV | Zřízení a provoz Center na podporu integrace cizinců I. Crearea și administrarea unor centre de asistență pentru integrarea străinilor Obiectivul proiectului a fost înființarea unor centre care să acorde sprijin pentru integrarea străinilor care beneficiază de o ședere legală în Plzeň și în Pardubice. Scopul centrelor este să ofere consiliere socială și juridică și să funcționeze ca o platformă pentru părțile interesate. | FEI 2007 |

Výzkumný ústav práce a sociálních věcí | Metodika hodnocení monitorovacích nástrojů integračního procesu cizinců z třetích zemí v ČR – 1. Fáze Metodologie de evaluare a instrumentelor destinate monitorizării procesului de integrare a resortisanților țărilor terțe în Republica Cehă – Faza 1 Scopul proiectului a fost să furnizeze o metodologie și un set de indicatori-cheie pentru monitorizarea resortisanților țărilor terțe. | FEI 2008 |

Občanské sdružení Berkat | Pracovní poradenství v komunitním centru InBáze Consultanță în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, acordată în cadrul centrului comunitar InBáze Scopul proiectului a fost să furnizeze orientare profesională și cursuri de recalificare profesională pentru solicitanții de azil. | FER 2008 |

Poradna pro integraci, občanské sdružení | Adaptace azylantů v novém domově Adaptarea refugiaților la "noua casă" Activitățile proiectului au inclus furnizarea de informații esențiale, de consiliere socială și juridică și de asistență individuală pentru refugiați. | FER 2008 |

Germania | Türkische Gemeinde in Deutschland e.V. (TGD) | Initiative für Einwanderung und Integration Inițiativa pentru imigrare și integrare În cadrul proiectului s-a oferit consiliere, s-au derulat activități de informare și s-au organizat cursuri elementare de limba germană pentru resortisanții țărilor terțe care emigrează în Germania din motive legate de reîntregirea familiei. Activitățile au loc în Turcia. | FEI 2007 |

Diakonisches Werk der Evangelischen Kirche in Deutschland e.V. | Mitten im Leben – Diakonie in der Einwanderungsgesellschaft La mijlocul vieții – Dieceza, în comunitatea de imigranți Proiectul a sprijinit "deschiderea interculturală" a serviciilor sociale oferite de Dieceză (Diakonie). Activitățile derulate au inclus organizarea unor ateliere la care a participat personal provenind din diferite regiuni ale asociației, a unei conferințe etc. | FEI 2007 |

OASE Berlin | Junge Flüchtlinge in Berlin Tineri refugiați la Berlin Activități de calificare și de orientare profesională și activități de recreere pentru minorii neînsoțiți care au statut de refugiați. | FER 2008 |

Caritasverband für das Erzbistum Berlin e.V. | "…und drin bist Du?" Flüchtlinge als Teil der Gesellschaft – auf dem Weg in ein selbstbestimmtes Leben "Faci și tu parte din societatea noastră?" Refugiații, parte a societății noastre – drumul către o viață autonomă Obiectivul proiectului a fost de a îmbunătăți condițiile de primire, fiind vizați în mod direct solicitanții de azil/refugiații și serviciile/structurile din zona de est a Brandenburgului. | FER 2008 |

Luxemburg | Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (ASTI asbl) | Partenariats pour l'intégration interculturelle: mise en place de services d'information et d'orientation Parteneriate pentru integrare interculturală: crearea de servicii de informare și de orientare Proiectul includea servicii de orientare și de informare pentru imigranți, activități desfășurate cu participarea societății-gazdă, precum și servicii de interpretariat. | FEI 2008 |

Fondation Caritas Luxembourg | Partages: faisons connaissance! Să facem cunoștință! Obiectivul proiectului era să intensifice întâlnirile dintre imigranți și membrii societății-gazdă cu scopul de a consolida relația între cele două părți. | FEI 2008 |

Comité de liaison des associations d’étrangers (CLAE) | Échanges d'expériences et de bonnes pratiques relatives aux mesures d'intégration des ressortissants des pays tiers et participation de ces ressortissants à la définition et à la mise en œuvre de politiques d’intégration / A Citoyenneté Égale Schimb de experiențe și de bune practici în ceea ce privește integrarea resortisanților țărilor terțe și participarea acestora la elaborarea și punerea în aplicare a politicii în domeniul integrării / Drepturi egale de cetățenie Activitățile proiectului au inclus identificarea asociațiilor de imigranți și stabilirea de contacte cu acestea | FEI 2008 |

Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (ASTI asbl) | Participation et Formation pour le Vivre Ensemble Participare și educație, pentru o viață împreună Scopul proiectului a fost să îmbunătățească procesul de incluziune a solicitanților de azil în societatea luxemburgheză cu ajutorul cursurilor de limbă și al cursurilor de calificare profesională și să organizeze diverse activități în acest sens și sesiuni de informare. | FER 2008 |

Fondation Caritas Luxembourg | Form'actif Proiectul a vizat solicitanții de azil și refugiații tineri, urmărind să mărească șansele acestora de integrare prin îmbunătățirea atât a nivelului lor de cunoaștere a limbii luxemburgheze, a culturii luxemburgheze și a stilului de viață luxemburghez, cât și a competențelor lor profesionale. | FER 2008 |

Comité de liaison des associations d’étrangers (CLAE) | Encadrement social et d’activités de loisirs dans centres d’hébergement Asistență socială și activități de recreere în centrele de cazare Proiectul a inclus organizarea de activități socioculturale și de cursuri în centrele de cazare pentru refugiați. | FER 2008 |

Portugalia | Serviço de Estrangeiros e Fronteiras (SEF) | Centro de contacto multilingue com gestão automática e integrada do agendamento Centru de contact multilingv cu gestionare automatizată și integrată a planificării apelurilor Proiectul a inclus achiziția și instalarea de echipamente VoIP (Voice over Internet Protocol – servicii de telefonie prin internet), cursuri de formare și activități de mentenanță în acest domeniu pentru un centru de intermediere telefonică. | FEI 2007 |

Alto Comissariado para a Imigração e Diálogo Intercultural, I.P. (ACIDI) | Projectos municipais para a promoção da interculturalidade Proiecte municipale pentru promovarea interculturalității Proiectul sprijinea activități desfășurate de autoritățile municipale și de societatea civilă în vederea unei mai mari integrări locale a migranților. | FEI 2008 |

Conselho Português de Refugiados (CPR) | Acolhimento de Refugiados e Interacção com a Comunidade Local Primirea refugiaților și interacțiunea cu comunitatea locală Proiectul sprijinea, prin intermediul centrului de primire, activitățile legate atât de primul contact de primire a solicitanților de azil, a refugiaților reinstalați într-o terță țară și a minorilor neînsoțiți, cât și de integrarea acestora. | FER 2008 |

Conselho Português de Refugiados (CPR) | Formar e Informar para o Asilo e Refugiados Formare și informare cu privire la azil și la refugiați Scopul proiectului era să sensibilizeze și să informeze socie- tatea-gazdă cu privire la chestiuni legate de refugiați, prin intermediul mai multor activități, printre care se numără un curs de formare și învățare online, precum și prin intermediul unor conferințe adresate studenților și profesorilor. | FER 2008 |

Regatul Unit | Slough Borough Council | Migration Works (Migrația, în beneficiul societății) Scopul proiectului era să dezvolte un model de sprijin pentru integrarea resortisanților țărilor terțe prin crearea de oportunități de învățare și de relaționare. | FEI 2007 |

Bradford College | Bradford welcomes new arrivals (Bradford le urează bun venit celor nou-sosiți) Scopul proiectului era să ofere cursuri intensive în limba engleză pe diverse teme menite să faciliteze integrarea resortisanților țărilor terțe, de exemplu învățarea limbii. | FEI 2008 |

The Housing Associations' Charitable Trust (HACT) | Refugee Community Housing and Employment Project (Proiectul vizând oferirea de locuri de muncă refugiaților în cadrul asociațiilor pentru locuințe sociale) Proiectul sprijinea refugiații prin furnizarea de formare profesională și de stagii de muncă și prin stimularea parteneriatelor între serviciul local de sprijin pentru integrarea refugiaților și de asistare a acestora în procesul de căutare a unui loc de muncă (Refugee Integration and Employment Service), asociațiile care oferă locuințe sociale, autoritățile locale și organizațiile pentru refugiați constituite la nivel de comunitate. | FER 2008 |

Merseyside Fire and Rescue Service | Fire awareness, accommodation and integration for refugees (Informarea refugiaților cu privire la riscurile de incendiu, îmbunătățirea în acest sens a condițiilor din locuințele oferite refugiaților și integrarea refugiaților) Proiectul includea vizite la domiciliu pentru a se verifica dacă există măsuri de siguranță împotriva incendiilor, crearea unui site web, difuzarea de prospecte, instruirea proprietarilor de imobile cu privire la aspectele de siguranță împotriva incendiilor și informarea lor cu privire la furnizarea de locuințe în condiții de siguranță în ceea ce privește riscul de incendii. | FER 2009 |

--------------------------------------------------