După un exercițiu de excepție în ceea ce privește reducerea creditelor neperformante în 2021, accentul se plasează treptat pe restructurarea creditelor neperformante pentru debitorii viabili, precum și pe o îmbunătățire sustenabilă a profitabilității și a poziției de capital a băncilor. Rata creditelor neperformante a fost de 12,8% pe bază individuală în decembrie 2021, după ce a scăzut puternic de la 30,1% la finele anului 2020 și de la 40,6% la finele anului 2019. Utilizând securitizările din cadrul programului de protecție a activelor Hercules, două dintre cele patru bănci de importanță sistemică au înregistrat o rată a creditelor neperformante de o singură cifră la finele anului 2021, în timp ce celelalte două ar trebui să atingă același obiectiv cel târziu până la finele anului 2022. Cu toate acestea, rata creditelor neperformante din Grecia rămâne cea mai ridicată din zona euro. În plus, intrările nete limitate de noi credite neperformante ( ) au continuat în al patrulea trimestru din 2021 și vor trebui monitorizate îndeaproape, întrucât riscurile la adresa calității activelor băncilor persistă. În plus, soluționarea cu succes a creditelor neperformante depinde din ce în ce mai mult de administratorii de credite, responsabili de administrarea creditelor securitizate și vândute. Deși curățarea bilanțurilor băncilor a continuat să reducă rezervele de capital și profitabilitatea băncilor, perspectivele pentru 2022 beneficiază de reducerea nevoilor de provizionare și de generarea de capital intern prin îmbunătățirea rentabilității de bază. Cu toate acestea, poziția de capital a băncilor rămâne una dintre cele mai scăzute din zona euro, iar calitatea sa continuă să fie un motiv de îngrijorare, deoarece conține o pondere ridicată și în creștere a creditelor fiscale amânate. Incertitudinea sporită cu privire la perspectivele economice în urma agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei ar putea afecta creșterea creditelor în viitor.

·În urma adoptării modificărilor aduse legislației primare privind sistemul de asistență medicală primară, autoritățile vor adopta legislația secundară până la începutul lunii iunie 2022, care va specifica elementele-cheie ale sistemului, inclusiv stimulentele pentru înregistrarea și filtrarea pacienților. Autoritățile s-au angajat, de asemenea, să înceapă înregistrarea pacienților, cu obiectivul de a atinge 25% din populația totală înregistrată în sistem până la sfârșitul lunii octombrie și 50% până la sfârșitul anului 2022, precum și să finalizeze infrastructura IT pentru înregistrare și programări până la finele lunii iunie. Până la finele lunii iulie, înregistrarea medicilor de familie independenți în sistem va atinge un nivel care să permită acoperirea a cel puțin 85% din populație. Până în octombrie, autoritățile vor activa sistemul de stimulente/factori de descurajare pentru înregistrare și filtrare. Reformarea sistemului de asistență medicală primară a reprezentat o componentă-cheie a programului de asistență financiară, având ca obiective generale îmbunătățirea accesului cetățenilor la serviciile de asistență medicală și consolidarea guvernanței și a eficienței. Înregistrarea populației și un sistem eficace de filtrare sunt elemente definitorii cheie care contribuie la realizarea acestor obiective. În noul cadru, aceste elemente-cheie sunt urmărite prin stimulente financiare. Dacă este pus în aplicare integral, un astfel de sistem are potențialul de a atinge obiectivele. În același timp, aceasta creează provocări în ceea ce privește asigurarea accesului egal și îndeplinirea obiectivului de acoperire completă a populației, care va trebui monitorizat cu atenție.

De asemenea, autoritățile vor prezenta în Parlament o reformă mai amplă în domeniul justiției, și anume un nou Cod privind organizarea justiției și statutul judecătorilor. Codul va introduce numeroase îmbunătățiri în ceea ce privește îndeplinirea sarcinilor judiciare, evaluarea profesională și promovarea judecătorilor, cadrul lor disciplinar și măsurile de sporire a eficacității și eficienței procedurilor judiciare. Codul a fost prezentat Secretariatului General pentru afaceri juridice și parlamentare la 13 mai 2022 și urmează să fie prezentat Parlamentului până la finele lunii mai. Acesta va intra în vigoare imediat după aceea, cu excepția notabilă a normelor privind evaluarea judecătorilor, care vor intra în vigoare la începutul noului an judiciar. În plus, autoritățile vor adopta până la finele lunii mai versiunea finală a legislației secundare pentru operaționalizarea departamentului de statistică în domeniul justiției (JustStat), însărcinat cu colectarea, agregarea, prelucrarea și publicarea datelor judiciare de la instanțele și parchetele din Grecia; de asemenea, se așteaptă ca departamentul să protejeze și să îmbunătățească, în mod permanent, calitatea statisticilor judiciare.

Factorii prevăzuți în planul autorităților pentru a efectua două reduceri permanente ale impozitului favorabile creșterii în 2023, a căror punere în aplicare este prezentată în programul de stabilitate ca fiind condiționată de respectarea normelor bugetare aplicabile ale UE. Autoritățile au indicat în programul lor de stabilitate că intenționează să mențină în vigoare, începând din 2023, actuala rată redusă a contribuțiilor la asigurările sociale și a suprataxei de solidaritate. Aceste măsuri au scopul de a reduce sarcina fiscală ridicată asupra gospodăriilor (înainte de pandemie, sarcina fiscală asupra costului forței de muncă în Grecia era cu două puncte procentuale mai mare decât media zonei euro ), de a sprijini cererea de forță de muncă și de a stimula venitul disponibil al gospodăriilor, care se preconizează că va avea un efect pozitiv asupra consumului și a redresării economice în general. Ele se bazează pe măsurile introduse inițial pentru 2021 și 2022 pentru a atenua impactul pandemiei, care ar expira la finele acestui an. În special, măsurile fac permanentă reducerea temporară de trei puncte procentuale a contribuției la asigurările sociale (din care 1,8 puncte procentuale reprezintă o reducere a contribuțiilor angajatorilor și 1,2 puncte procentuale a contribuțiilor angajaților) și renunțarea la suprataxa de solidaritate acordată în timpul pandemiei. Suprataxa de solidaritate se aplică unei baze de impozitare diferite față de impozitul pe venitul persoanelor fizice, ceea ce permite o simplificare suplimentară a fiscalității. Costul bugetar al acestor măsuri este estimat la 0,8% din PIB pe an. Potrivit programului de stabilitate, punerea în aplicare a acestei acțiuni de politică depinde de conformitatea sa cu normele bugetare europene aplicabile începând cu 2023.

Autoritățile au decis să subvenționeze, timp de trei luni, costul combustibilului pentru persoanele cu un venit anual declarat al familiei de până la 30 000 EUR, sub forma unui card preplătit în valoare de 40 EUR. În plus, prețul motorinei este subvenționat cu 0,12 EUR pe litru, în timp ce șoferii de taxi au primit un beneficiu unic de 200 EUR pentru creșterea costurilor combustibilului. Se preconizează că costul bugetar al acestor măsuri va atinge 0,1% din PIB în 2022.

Grecia și-a rambursat împrumuturile restante din Fondul Monetar Internațional înainte de termen. Grecia a executat rambursarea anticipată a împrumuturilor rămase către fond la începutul lunii aprilie 2022. Suma rambursată a ajuns la 1,9 miliarde EUR. Aceste credite ar fi ajuns la scadență în principal în 2023-2024, conform calendarului inițial. Rambursarea anticipată a fost posibilă datorită îmbunătățirii poziției financiare a Greciei, condițiilor favorabile de finanțare și rezervei sale ridicate de lichidități. Se preconizează că Grecia va efectua o rambursare anticipată parțială a împrumuturilor sale în cadrul facilității de împrumut pentru Grecia spre finele anului 2022.

Rezerva de lichidități rămâne ridicată, fiind sprijinită de o nouă emisiune de obligațiuni și de prima tranșă a Mecanismului de redresare și reziliență. La finele lunii aprilie 2022, Grecia a obținut cu succes 1,5 miliarde EUR de pe piață prin redeschiderea portofoliilor de obligațiuni pe șapte ani care ajung la scadență în 2027. Randamentul obținut a fost de 2,4%, ceea ce reflectă faptul că randamentele și marjele peste obligațiunile de stat germane au rămas relativ ridicate în comparație cu nivelul lor din timpul pandemiei. Rezerva de lichidități a ajuns la aproximativ 38 de miliarde EUR la mijlocul lunii aprilie 2022 ( ). Această sumă include prima tranșă a Mecanismului de redresare și reziliență, în valoare de 3,6 miliarde EUR, pe care Grecia a primit-o la 8 aprilie 2022. Ratingul de credit al Greciei a fost actualizat la BB+ cu perspective stabile de către Standard &Poor’s la sfârșitul lunii aprilie 2022, datorită îmbunătățirii continue a eficacității politicilor Greciei. Prin aceasta, ratingul țării în funcție de Standard &Poor’s este doar la o treaptă distanță de categoria de investiții.

ANALIZA SUSTENABILITĂȚII DATORIEI

În urma publicării Raportului Comisiei privind sustenabilitatea finanțelor publice ( ), metodologia utilizată pentru analiza sustenabilității datoriei pentru Grecia a fost aliniată pe deplin la abordarea orizontală a Comisiei utilizată pentru toate celelalte state membre. Actualizarea metodologică actuală urmărește alinierea ipotezelor macroeconomice și a celor privind ratele dobânzii deja prezentate în cel de al 12-lea raport privind supravegherea mai strictă la abordarea orizontală a Comisiei și se referă la ipotezele privind politica bugetară. Ipoteza bugetară utilizată până în prezent în rapoartele privind supravegherea mai strictă a estimat un sold primar de 2,2% din PIB dincolo de orizontul previziunilor pe termen scurt, care va fi atins în medie în perioada 2023-2060. S-a estimat că această ipoteză va fi conformă cu Pactul de stabilitate și de creștere, pe baza unei evaluări efectuate în iunie 2018 pe baza datelor disponibile la momentul respectiv. Metodologia revizuită pune în aplicare ipoteza fiscală a menținerii politicilor actuale aplicată tuturor statelor membre în rapoartele Comisiei privind sustenabilitatea finanțelor publice și în Monitorul sustenabilității datoriei. În special, se presupune că soldul structural primar rămâne constant începând cu ultimul an de prognoză (în acest caz, 2023) ( ).

Ipoteza menținerii politicilor actuale implică, în medie, un sold primar nominal mai mare decât ipoteza anterioară pentru întregul orizont de proiecție. Tabelul 2 compară ipotezele privind soldul primar aplicate în raportul anterior și cele aplicate în prezentul raport. Pe termen scurt, ambele urmează previziunile bugetare ale Comisiei din primăvara anului 2022. Ipoteza unui sold primar structural constant implică, pentru perioada 2024-2026, un sold primar considerabil mai mare decât cel estimat anterior, având în vedere previziunile pozitive și în creștere privind deviația PIB și economiile la cheltuielile publice cu pensiile care decurg din reformele anterioare ale sistemului de pensii (și anume, un cost mai scăzut al îmbătrânirii populației). De la finele anilor 2020, odată ce deviația PIB se va încheia, soldul primar scade, dar rămâne ușor peste ipoteza anterioară până la sfârșitul anilor 2050, după cum sugerează previziunile actuale privind soldul structural primar și ipotezele privind costul îmbătrânirii populației. Spre sfârșitul orizontului, scăderea în continuare a costului îmbătrânirii populației – alte aspecte egale – determină o îmbunătățire semnificativă a soldului primar, ajungând la 3,6% în 2060 ( ). Abordarea orizontală a Comisiei presupune că reformele legate de sistemul de pensii conduc la economii fiscale prezentate în Raportul din 2021 privind îmbătrânirea populației ( ) și că toate economiile aferente sunt utilizate pentru rambursarea datoriilor.

Tabelul 2: Modificări ale ipotezei fiscale Sursă: Serviciile Comisiei Notă: Soldurile primare prezentate în acest tabel corespund Sistemului european de conturi 2010 și se bazează pe previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 pentru perioada 2022-2023.

Tabelul 3: Principalele ipoteze ale scenariului de referință – proiect Sursă: Serviciile Comisiei Notă: Soldul primar prezentat în acest tabel corespunde Sistemului european de conturi 2010 și se bazează pe previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 pentru perioada 2022-2023. Tabelul 4: Principalele ipoteze ale scenariilor – proiect Sursă: Serviciile Comisiei Notă: Soldurile primare prezentate în acest tabel corespund Sistemului european de conturi 2010 și se bazează pe previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 pentru perioada 2022-2023.

Actualizarea analizei sustenabilității datoriei are ca rezultat o schimbare semnificativă în sens descendent a traiectoriilor datoriei și nevoilor brute de finanțare în toate scenariile care reflectă punctul de plecare mai scăzut, anticipările mai mari privind inflația ( ) și noua traiectorie fiscală bazată pe ipoteza menținerii politicilor actuale ( ). În 2021, ponderea datoriei în PIB a atins 193%, cu 10 puncte procentuale mai mică decât se preconizase în raportul anterior. Această îmbunătățire s-a datorat, în primul rând, nivelului ridicat al PIB-ului nominal, dar și deficitului primar mai scăzut. În ansamblu, având în vedere nivelul ridicat al datoriei, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri ridicate pe termen mediu(). În scenariul de referință, ponderea datoriei în PIB scade la aproximativ 32% în 2060, în timp ce nevoile brute de finanțare scad sub 10% pe termen lung ( ). Unul dintre principalii factori determinanți ai modificării în comparație cu raportul anterior este creșterea mai rapidă a PIB-ului nominal, în special pe termen scurt și mediu, care este determinată în principal de creșterea inflației reflectată și de anticipările inflației bazate pe piață. Această îmbunătățire nu este pe deplin compensată de creșterea ratelor dobânzilor, din cauza scadenței medii ponderate foarte lungi a datoriei Greciei, care atenuează impactul fluctuațiilor ratelor dobânzilor de pe piață pe termen scurt și mediu. Cealaltă contribuție majoră la rezultatele actualizate este traiectoria fiscală bazată pe ipoteza menținerii politicilor actuale. Având în vedere previziunile privind soldul primar structural de 1,4% din PIB pentru 2023 și ipotezele privind costul evoluției îmbătrânirii populației, traiectoria fiscală din 2023 până în 2060 este, în medie, cu 0,4 puncte procentuale mai mare decât ipoteza anterioară de 2,2% din PIB. În scenariul cu prime de risc mai ridicate, datoria scade la 42% din PIB în 2060, iar finanțarea brută rămâne sub 10% din PIB pe termen lung. Chiar și în scenariul de creștere scăzută ( ), rata datoriei se menține pe o traiectorie descendentă pe termen lung, iar nevoile brute de finanțare rămân sub 20% din PIB. Pentru a face față riscurilor de politică bugetară, un al patrulea scenariu presupune o traiectorie mai scăzută a soldului primar ( ). Acest scenariu implică o scădere semnificativă a soldului primar, care se ridică, în medie, la 0,4% din PIB pentru perioada 2023-2060. În acest scenariu, datoria se menține pe o traiectorie descendentă, dar scade într-un ritm mult mai lent decât în celelalte scenarii, menținându-se la peste 100% din PIB până la sfârșitul orizontului de proiecție. Nevoile brute de finanțare sunt, de asemenea, mai ridicate, oscilând în jurul valorii de 15% din PIB pe termen mediu și ușor peste 20% din PIB pe termen lung.

Graficul 1: Rezultatele analizei sustenabilității datoriei Sursă: Serviciile Comisiei

Evaluarea sustenabilității datoriei depinde de ipotezele subiacente și este supusă unei incertitudini considerabile legate în special de șocul inflaționist actual. Noua traiectorie fiscală implică, în medie, un excedent primar semnificativ mai mare decât în ipoteza fiscală anterioară. Realizarea și menținerea unui sold primar mediu de 2,6% pe o perioadă de aproape 40 de ani este foarte ambițioasă și ar necesita o disciplină fiscală fără precedent în aproape toate statele membre ale UE. Ipoteza fiscală a menținerii politicilor actuale reprezintă cadrul actual al politicii bugetare și va fi revizuită în urma fiecărei previziuni a Comisiei. După cum s-a subliniat în scenariul privind soldul primar structural mai scăzut, în care riscurile legate de sustenabilitate sunt mai pronunțate, prudența bugetară este esențială pentru asigurarea sustenabilității datoriei. În ceea ce privește inflația, în cazul în care creșterea sa actuală ar fi mai puțin persistentă decât se presupune pe baza metodologiei actuale și a așteptărilor pieței, aceasta ar conduce la o traiectorie mai mare a datoriei din cauza unei creșteri nominale mai scăzute. În ceea ce privește creșterea reală, creșterea potențială a Greciei s-a situat recent sub creșterea pe termen lung preconizată atât în scenariul de referință, cât și în scenariul de creștere mai scăzută, care includ impactul preconizat asupra creșterii al investițiilor din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, pe baza simulărilor standard T+10 ale Comisiei ajustate pe baza modelului QUEST până în cel de al 10-lea an de previziune, și sunt ancorate în ipotezele macroeconomice din Raportul privind îmbătrânirea populației din 2021 ulterior ( ). Realizarea unor rate de creștere a producției potențiale mai ridicate preconizate va necesita punerea în aplicare a unor reforme structurale și a unor investiții puternice de stimulare a creșterii, inclusiv a celor prezentate în planul de redresare și reziliență al Greciei. Acestea sunt, de asemenea, esențiale pentru menținerea unor rate favorabile ale dobânzii pe termen lung.

EVOLUȚIILE DIN SECTORUL FINANCIAR

Băncile elene au finalizat un an de excepție în ceea ce privește reducerea creditelor neperformante, pe măsură ce accentul se plasează treptat pe restructurarea creditelor neperformante pentru debitorii viabili, acolo unde este posibil. Rata creditelor neperformante a fost de 12,8% pe bază individuală în decembrie 2021, după ce a scăzut puternic de la 30,1% la finele anului 2020 și de la 40,6% la finele anului 2019. Două dintre cele patru bănci de importanță sistemică au înregistrat o rată a creditelor neperformante de o singură cifră la finele anului 2021, în timp ce celelalte două ar trebui să atingă același obiectiv cel târziu până la finele anului 2022. Principalul factor determinant al acestei scăderi rapide a stocului de credite neperformante, care a scăzut la 18,4 miliarde EUR față de nivelul maxim de 107,2 miliarde EUR (finele lunii martie 2016) ( ), a fost reprezentat de tranzacțiile de securitizare din cadrul programului de protecție a activelor Hercules. Alte trei tranzacții de securitizare efectuate de bănci de importanță sistemică sunt încă în curs de pregătire ( ) și se preconizează că vor fi finalizate la timp. Costul pentru băncile de origine pentru tranzacțiile viitoare va crește din cauza creșterii comisioanelor de garantare ca urmare a impactului războiului din Ucraina asupra marjei instrumentelor de tipul credit default swap. Eforturile viitoare de a aduce rata creditelor neperformante mai aproape de media UE se vor baza din ce în ce mai mult pe oferta băncilor de noi credite (efectul de numitor), precum și pe gestionarea creditelor aflate în stare de nerambursare sau expuse riscului de nerambursare și pe capacitatea acestora de a oferi soluții viabile pe termen lung. În același timp, recuperarea efectivă a garanțiilor va fi esențială atunci când realizarea cu succes a restructurării nu este fezabilă.

Graficul 2: Evoluția stocului de credite neperformante brute și a ratei creditelor neperformante a băncilor elene Sursă: Banca Greciei Notă: Creditele neperformante brute ca procent din totalul creditelor acordate clienților, pentru creditele bilanțiere în conformitate cu definițiile Autorității Bancare Europene.

Crearea netă de noi credite neperformante continuă la o rată limitată, deoarece persistă riscurile la adresa calității activelor băncilor. Intrările nete ( ) de credite neperformante au continuat în al patrulea trimestru din 2021, pentru al cincilea trimestru consecutiv, deși într-un ritm mai limitat. Produsele „cu o rată crescătoare a dobânzii” oferite de bănci clienților viabili care se confruntă cu dificultăți temporare, precum și moratoriile de plată rămase acordate sectorului hotelier au expirat aproape complet la finele anului 2021, în timp ce numărul semnificativ de credite care beneficiază de măsuri de sprijin de stat prin schemele „Gefyra” și „Gefyra II” ( ) părăsesc treptat schemele în prima jumătate a anului. Băncile continuă să raporteze o rată stabilă și limitată de incapacitate de plată și de nerambursare pentru împrumuturi după expirarea moratoriilor, iar semnele inițiale indică o rată de nerambursare similară pentru împrumuturile care ies din sistemele „Gefyra” și rate oarecum mai ridicate pentru cele care ies din produsele „cu o rată crescătoare a dobânzii” oferite de bănci. Cu toate acestea, primele rezultate solide după încheierea acestor măsuri de sprijin nu vor fi disponibile înainte de finele lunii iunie 2022. În plus, deși expunerea directă sau indirectă a sectorului bancar elen la rezidenții ruși sau ucraineni este limitată, există riscuri de evoluție negativă pentru calitatea activelor băncilor care decurg din efectele secundare potențiale asupra perspectivelor economice și asupra venitului disponibil real al gospodăriilor legate de invadarea neprovocată a Ucrainei de către Rusia.

Soluționarea cu succes a creditelor neperformante private moștenite depinde din ce în ce mai mult de administratorii de credite responsabili de administrarea creditelor securitizate și vândute. Creditele neperformante care au ieșit din bilanțurile băncilor rămâne în mâinile unor instituții financiare nebancare specializate (și anume, administratorii de credite), care au gestionat credite predominant neperformante în valoare de 79,7 miliarde EUR la finele lunii decembrie 2021, din care o mare parte sub formă de portofolii de credite neperformante securitizate în cadrul programului Hercules. Aceste instituții urmăresc să maximizeze recuperările prin restructurări și, dacă este posibil, prin lichidări. Pandemia a complicat executarea lină a planurilor de afaceri ale administratorilor de credite pentru unele dintre portofoliile securitizate de credite neperformante. Se preconizează, de asemenea, că noul instrument de restructurare extrajudiciară și normalizarea procesului de executare a datoriilor, care a început în al patrulea trimestru din 2021, vor facilita eforturile administratorilor de credite de a îndeplini obiectivele planului de afaceri. În plus, pentru a îmbunătăți generarea fluxului de trezorerie pentru unele dintre aceste vehicule, administratorii de credite au în vedere vânzări specifice de portofolii de credite. Se preconizează că dezvoltarea treptată a unei piețe secundare pentru aceste împrumuturi va facilita refinanțarea bancară a debitorilor care vor fi restructurați și care vor deveni reperformanți, permițându-le eventual, în anumite condiții, să intre din nou în portofoliile de credite ale băncilor în viitor.

Profitabilitatea de bază a băncilor s-a îmbunătățit, cu elemente punctuale care afectează rezultatele. Toate cele patru bănci au înregistrat profituri în 2021, excluzând evenimentele punctuale. Rezultatele a două bănci de importanță sistemică au fost afectate de pierderile punctuale rezultate din curățarea creditelor neperformante. Cu toate acestea, conform calculelor băncilor, toate operațiunile recurente au fost profitabile, ceea ce indică o revenire treptată la profitabilitate. Creșterea robustă a taxelor și comisioanelor a contribuit la compensarea în mare măsură a presiunilor asupra veniturilor din dobânzi cauzate de mediul caracterizat de rate scăzute ale dobânzii și de finalizarea securitizărilor de credite neperformante ( ), îmbunătățind în același timp calitatea mixului de venituri. Având în vedere deținerile semnificative de obligațiuni suverane naționale, băncile de importanță sistemică au luat măsuri pentru a atenua impactul creșterilor potențiale ale randamentelor obligațiunilor suverane asupra profitabilității lor. În ceea ce privește costurile, băncile își continuă eforturile de limitare a costurilor cu personalul. Incertitudinea actuală de pe piață a avut un efect negativ asupra costurilor de finanțare negarantate pe termen lung ale băncilor și poate afecta strategia acestora privind alte emisiuni de titluri de creanță în vederea îndeplinirii cerinței minime de fonduri proprii și datorii eligibile (MREL) ( ), atât în ceea ce privește calendarul, cât și tipul de instrumente emise. Băncile intenționează să contrabalanseze presiunile potențiale asupra costului lor de finanțare cauzate de acești factori prin punerea în aplicare a planurilor de afaceri, care țin seama de perspectivele de creștere a creditelor, de reducerea deprecierilor în urma eforturilor recente de reducere a creditelor neperformante și de dezvoltarea unor surse alternative de venituri prin accelerarea transformării digitale a băncilor. Băncile și-au menținut obiectivele ambițioase ale planului de afaceri pentru noi împrumuturi importante, în pofida riscurilor de evoluție negativă generate de efectele secundare ale incertitudinii geopolitice actuale și ale costurilor ridicate ale energiei asupra cererii de credite. În același timp, natura cererii de credite din partea întreprinderilor se poate îndrepta mai degrabă către capitalul circulant decât către finanțarea nevoilor de investiții.

Curățarea bilanțurilor băncilor a continuat să aibă un impact asupra pozițiilor de capital ale băncilor, dar perspectivele pentru 2022 beneficiază de reducerea nevoilor de provizionare ( ) și de o generare mai puternică de capital intern prin creșterea profiturilor. Ratele medii ale fondurilor proprii de nivel 1 de bază și ale fondurilor proprii totale ale băncilor s-au situat la finele anului 2021 la 12,6% și, respectiv, 15,2% din activele ponderate la risc pe bază consolidată ( ). Poziția de capital a băncilor era în continuare mai scăzută decât la finele anului 2020 (15,0% și 16,6%), reflectând costul reducerii gradului de îndatorare a creditelor neperformante și eliminarea treptată a ajustărilor prudențiale tranzitorii ( ). Poziția de capital a băncilor a fost sprijinită în 2021 de majorările reușite de capital social efectuate de două bănci și de unele securitizări sintetice ( ). Se preconizează că viitoarele acțiuni de consolidare a capitalului se vor materializa în 2022, în timp ce se preconizează că poziția de capital a băncilor va beneficia, de asemenea, de generarea de profit organic, prin creșterea profiturilor. Întrucât cea mai mare parte a acțiunilor de reducere a creditelor neperformante a fost finalizată, se preconizează că impactul curățării creditelor neperformante asupra pozițiilor de capital va scădea. Cu toate acestea, poziția de capital rămâne una dintre cele mai scăzute din UE, iar calitatea sa continuă să fie un motiv de îngrijorare, deoarece conține o pondere ridicată și în creștere a creditelor fiscale amânate (aproximativ 64% din capitalul de supraveghere la finele anului 2021 la nivel consolidat).