Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, depășirea preconizată a valorii de referință de 3 % din PIB nu are un caracter temporar, estimând că deficitul va rămâne peste valoarea de referință în 2021.

COM

COM

Acești factori sunt clarificați mai amănunțit la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, care prevede, de asemenea, că „orice alți factori care, în opinia statului membru în cauză, sunt relevanți pentru evaluarea globală a respectării criteriilor privind deficitul și datoria și pe care statul membru i-a prezentat Consiliului și Comisiei” trebuie să fie luați în considerare în mod adecvat.

În situația actuală, un factor suplimentar esențial care trebuie luat în considerare în ceea ce privește anul 2020 este impactul economic al pandemiei de COVID-19, care are efecte majore asupra situației bugetare și are drept rezultat o perspectivă foarte nesigură. Pandemia a condus, de asemenea, la activarea clauzei derogatorii generale.

3.1. Pandemia de COVID-19

Pandemia de COVID-19 a dus la un șoc economic major care are un impact negativ semnificativ în întreaga Uniune Europeană. Consecințele asupra creșterii PIB-ului vor depinde atât de durata pandemiei, cât și de măsurile luate de autoritățile naționale și la nivel european și mondial pentru a-i încetini răspândirea, pentru a proteja capacitățile de producție și pentru a sprijini cererea agregată. Țările au adoptat deja sau sunt pe cale să adopte măsuri bugetare pentru a spori capacitatea sistemelor de sănătate și pentru a oferi ajutor persoanelor fizice și sectoarelor deosebit de afectate. Au fost adoptate, de asemenea, măsuri semnificative de sprijin sub formă de lichidități și alte garanții. Sub rezerva unor informații mai detaliate, autoritățile statistice competente vor examina dacă măsurile respective au sau nu un impact imediat asupra soldului bugetului general. Alături de scăderea activității economice, respectivele măsuri vor contribui la creșterea substanțială a pozițiilor deficitului și datoriei publice.

3.2 Poziția economică pe termen mediu

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se preconizează că PIB-ul real al Estoniei va scădea cu aproximativ 7 %, urmat de o redresare rapidă în 2021. Pe lângă șocul asupra cererii interne, se preconizează că exporturile vor suferi din cauza scăderii cererii din străinătate. Se estimează că rata șomajului va depăși 9 % în 2020, față de 4,4 % în 2019.

Previziunile macroeconomice ale programului de stabilitate indică un grad ridicat de incertitudine în ceea ce privește durata pandemiei și incertitudine privind impactul său economic. Programul prevede o scădere cu 8 % a PIB-ului în 2020, dar o redresare în 2021, ținând cont de faptul că situația de urgență va dura până la sfârșitul lunii mai 2020 și că, ulterior, va începe o creștere progresivă a activității economice. Scăderea puternică a PIB-ului este un factor atenuant în evaluarea respectării de către Estonia a criteriului deficitului în 2020.

3.3 Poziția bugetară pe termen mediu

La 13 iulie 2018, Estoniei i s-a recomandat să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 4,1 % în 2019 („criteriul de referință privind cheltuielile”), ceea ce corespunde unei ajustări structurale de 0,6 % din PIB. Pe baza datelor privind rezultatele bugetare și a previziunilor Comisiei, creșterea cheltuielilor a depășit acest criteriu de referință, cu o abatere de 1,7 % din PIB în 2019, ceea ce indică o abatere semnificativă. Concluzia este, de asemenea, confirmată pentru anii 2018-2019 luați împreună. Soldul structural a rămas neschimbat în 2019, ceea ce indică o abatere ușoară, de 0,3 % din PIB, în 2019, indicând în același timp o abatere semnificativă în anii 2018-2019 luați împreună. Evaluarea globală indică o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată către atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019.

Programul de stabilitate estimează că deficitul de 10,1 % din PIB din 2020 va scădea în 2021, când se preconizează că economia se va redresa și cea mai mare parte a măsurilor bugetare vor expira. Se estimează că poziția bugetară structurală se va ameliora de la un deficit de 5,2 % în 2020 la un deficit 0,8 % din PIB în 2021. Programul de stabilitate oferă informații privind măsurile substanțiale menite să mențină sub control pandemia și să sprijine economia, estimând impactul bugetar al acestor măsuri de sprijin direct la 4,3 % din PIB în 2020. Perspectiva bugetară pe termen mediu continuă să fie marcată de un grad ridicat de incertitudine.

3.4 Alți factori prezentați de statul membru

La 12 mai 2020, autoritățile estone au transmis o scrisoare privind factorii relevanți în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Analiza prezentată în secțiunile anterioare acoperă deja, în linii mari, principalii factori propuși de autorități.

4. Concluzii

În conformitate cu Programul de stabilitate, se preconizează că deficitul public al Estoniei va crește până la 10,1 % din PIB în 2020, situându-se peste valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat și nefiind aproape de aceasta. Depășirea preconizată a valorii de referință este considerată excepțională, dar nu temporară.