CUPRINS:

PARTEA I – CADRUL FINANCIAR și INSTRUMENTELE SPECIALE 3

A. DISPOZIțII PRIVIND CADRUL FINANCIAR 3

B. DISPOZIțII PRIVIND INSTRUMENTELE SPECIALE CARE NU SUNT INCLUSE ÎN CADRUL FINANCIAR 3

B.1. Rezerva pentru ajutoare de urgență 3

B.2. Fondul de solidaritate al Uniunii Europene 4

B.3. Instrumentul de flexibilitate 4

B.4. Fondul european de ajustare la globalizare 5

B.5. Rezerva pentru crize în sectorul agricol 5

B.6. Marja pentru situații neprevăzute 6

PARTEA II – ÎMBUNĂTĂȚIREA COLABORĂRII INTERINSTITUȚIONALE ÎN CHESTIUNI BUGETARE 7

A. PROCEDURA DE COLABORARE INTERINSTITUțIONALă 7

B. ÎNCORPORAREA DISPOZIțIILOR FINANCIARE ÎN ACTELE LEGISLATIVE 7

C. CHELTUIELI PRIVIND ACORDURI ÎN DOMENIUL PESCUITULUI 8

D. FINANțAREA POLITICII EXTERNE șI DE SECURITATE COMUNă (PESC) 8

E. IMPLICAREA INSTITUțIILOR ÎN CEEA CE PRIVEșTE ASPECTELE POLITICII DE DEZVOLTARE șI FONDUL EUROPEAN DE DEZVOLTARE 10

F. COOPERAREA INSTITUțIILOR ÎN CADRUL PROCEDURII BUGETARE ÎN MATERIE DE CHELTUIELI ADMINISTRATIVE 10

PARTEA III - BUNA GESTIUNE FINANCIARĂ A FONDURILOR UE 11

A. PROGRAMARE FINANCIARă 11

B. AGENțIILE șI șCOLILE EUROPENE 12

ANEXĂ - COOPERAREA INTERINSTITUȚIONALĂ ÎN CURSUL PROCEDURII BUGETARE 13

Partea A. Calendarul procedurii bugetare 13

Partea B. Prioritățile în cadrul procedurii bugetare 13

Partea C. Întocmirea proiectului de buget și actualizarea estimărilor 13

Partea D. Procedura bugetară înainte de conciliere 14

Partea E. Procesul de conciliere 14

Partea F. Bugetele rectificative 17

Proiect de

Acord interinstituțional

între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară

PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI COMISIA EUROPEANĂ,

denumite în continuare „instituțiile”,

CONVIN DUPă CUM URMEAZă:

1. Obiectivul prezentului acord, adoptat în conformitate cu articolul 295 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) este de a îmbunătăți funcționarea procedurii bugetare anuale, precum și cooperarea între instituții privind chestiunile bugetare.

2. Acordul este obligatoriu pentru toate instituțiile pentru toată perioada în care este în vigoare.

3. Prezentul acord nu aduce atingere competențelor bugetare respective ale instituțiilor, astfel cum au fost stabilite în tratate, în Regulamentul (UE) nr. …./201x al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-20xx[1] (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”) și în Regulamentul (UE) nr./201x al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii (denumit în continuare „Regulamentul financiar”)[2].

4. Orice modificare a dispozițiilor prezentului acord necesită consimțământul tuturor instituțiilor.

5. Prezentul acord cuprinde trei părți:

6. partea I cuprinde dispoziții complementare privind cadrul financiar multianual și dispoziții privind instrumentele speciale care nu sunt incluse în cadrul financiar;

7. partea II se referă la colaborarea interinstituțională pe parcursul procedurii bugetare;

8. partea III cuprinde dispoziții referitoare la buna gestiune financiară a fondurilor UE.

9. Prezentul acord intră în vigoare la aceeași dată cu Regulamentul privind CFM și înlocuiește Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[3].

PARTEA I – CADRUL FINANCIAR și INSTRUMENTELE SPECIALE

A. DISPOZIțII PRIVIND CADRUL FINANCIAR

10. Informațiile privind operațiunile care nu sunt incluse în bugetul general al Uniunii Europene și evoluția previzibilă a diverselor categorii de resurse proprii ale Uniunii sunt prezentate, cu titlu orientativ, în tabele separate. Aceste informații sunt actualizate în fiecare an, odată cu documentele care însoțesc proiectul de buget.

11. Cu excepția subplafonului „Coeziune economică, socială și teritorială” din cadrul financiar, în vederea unei bune gestiuni financiare, instituțiile asigură, în măsura posibilităților, pe parcursul procedurii bugetare și în momentul adoptării bugetului, disponibilitatea unor marje suficiente sub plafoanele diverselor rubrici.

Actualizarea previziunilor pentru creditele de plată după 2020

12. În 2017, Comisia actualizează previziunile pentru creditele de plată pentru perioada de după 2020. Actualizarea respectivă ține seama de execuția efectivă a creditelor bugetare de angajament și a creditelor bugetare de plată, precum și de previziunile privind execuția. Se au în vedere, de asemenea, normele stabilite pentru a se asigura o evoluție ordonată a creditelor de plată în raport cu creditele de angajament și cu previziunile privind creșterea venitului național brut al Uniunii Europene.

B. DISPOZIțII PRIVIND INSTRUMENTELE SPECIALE CARE NU SUNT INCLUSE ÎN CADRUL FINANCIAR

B. 1. Rezerva pentru ajutoare de urgență

13. Rezerva pentru ajutoare de urgență are ca obiectiv să permită un răspuns rapid la cererile specifice de ajutor ale țărilor terțe, ca urmare a unor evenimente care nu puteau fi prevăzute în momentul întocmirii bugetului, în primul rând pentru operațiuni cu caracter umanitar, dar și pentru gestionarea civilă a crizelor și pentru protecția civilă, precum și pentru situații în care fluxurile de migrație exercită o presiune deosebită la frontierele externe ale Uniunii, atunci când circumstanțele impun acest lucru.

Cuantumul anual prevăzut pentru această rezervă este stabilit la 350 milioane de euro (prețuri 2011) și poate fi utilizat până în anul n+1 în conformitate cu Regulamentul financiar. Rezerva este înscrisă în bugetul general al Uniunii Europene ca provizion. Este utilizată mai întâi partea din cuantumul anual care rezultă din exercițiile anterioare, în ordinea vechimii. Partea din cuantumul anual pentru anul n care nu a fost utilizată în anul n+1 nu poate fi reportată.

Atunci când Comisia consideră că este necesar să se apeleze la rezervă, aceasta prezintă celor două componente ale autorității bugetare o propunere de transfer de credite din rezervă către liniile bugetare corespunzătoare.

Orice propunere de transfer a Comisiei în vederea efectuării unei trageri din rezervă trebuie să fie, cu toate acestea, precedată de o analiză a oportunității de realocare a creditelor.

În cazul unui dezacord, se inițiază o procedură de trilog.

Transferurile se efectuează în conformitate cu Regulamentul financiar.

B. 2. Fondul de solidaritate al Uniunii Europene

14. Fondul de solidaritate al Uniunii Europene este destinat să permită acordarea unui ajutor financiar în cazul unor dezastre majore produse pe teritoriul unui stat membru sau al unei țări candidate, după cum sunt definite acestea în actul de bază relevant. Plafonul sumei anuale puse la dispoziția fondului este stabilit la 1 miliard EUR (prețuri 2011). La data de 1 octombrie a fiecărui an, cel puțin un sfert din cuantumul anual rămâne disponibil pentru a acoperi nevoile apărute până la sfârșitul anului. Partea din suma anuală neînscrisă în buget nu poate fi reportată pentru exercițiile următoare.

În cazuri excepționale și dacă resursele financiare de care dispune fondul în anul în care s-a produs dezastrul, astfel cum este definit în actul de bază relevant, nu sunt suficiente pentru a acoperi valoarea ajutorului considerat necesar de către autoritatea bugetară, Comisia poate propune ca diferența să fie finanțată din sumele anuale disponibile pentru anul următor. Valoarea anuală a resurselor fondului incluse în buget în fiecare an nu poate depăși, în niciun caz, 1 miliard EUR.

Atunci când sunt îndeplinite condițiile de mobilizare a fondului, astfel cum sunt prevăzute în actul de bază relevant, Comisia prezintă o propunere de utilizare a acestuia. Atunci când există posibilitatea de a se efectua realocări ale creditelor la rubricile care necesită cheltuieli suplimentare, Comisia o ia în considerare la elaborarea propunerii necesare, în conformitate cu Regulamentul financiar, prin utilizarea instrumentului bugetar adecvat. Decizia de mobilizare a fondului este adoptată de comun acord de cele două componente ale autorității bugetare. Consiliul hotărăște cu majoritate calificată, iar Parlamentul European, cu majoritatea membrilor care îl compun și trei cincimi din voturile exprimate.

În cazul unui dezacord, se inițiază o procedură de trilog.

B.3. Instrumentul de flexibilitate

15. Instrumentul de flexibilitate, cu un plafon anual de 500 milioane EUR (prețuri 2011), este destinat să permită finanțarea, pentru un exercițiu financiar dat și în limita valorilor indicate, a unor cheltuieli identificate precis care nu ar putea fi finanțate în limitele plafoanelor disponibile pentru una sau mai multe rubrici.

Cuantumul anual al instrumentului de flexibilitate poate fi utilizat până în anul n+3. Este utilizată mai întâi partea din cuantumul anual care rezultă din exercițiile anterioare, în ordinea vechimii. Partea din cuantumul anual pentru anul n care nu a fost utilizată în anul n+3 nu poate fi reportată.

Comisia prezintă o propunere de utilizare a instrumentului de flexibilitate după ce a examinat toate posibilitățile de realocare a creditelor de la rubrica pentru care sunt necesare cheltuieli suplimentare.

Propunerea identifică nevoile care urmează a fi acoperite și suma aferentă. Propunerea poate fi prezentată, pentru orice exercițiu financiar, în cursul procedurii bugetare.

Decizia de mobilizare a instrumentului de flexibilitate este adoptată de comun acord de cele două componente ale autorității bugetare. Consiliul hotărăște cu majoritate calificată, iar Parlamentul European, cu majoritatea membrilor care îl compun și trei cincimi din voturile exprimate.

Obținerea unui acord se realizează în cadrul procedurii bugetare anuale.

B.4. Fondul european de ajustare la globalizare

16. Fondul european de ajustare la globalizare are ca obiectiv să ofere sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele schimbărilor structurale majore în configurația comerțului mondial și să le acorde asistență pentru reintegrarea pe piața muncii, precum și agricultorilor afectați de efectele globalizării.

Suma anuală maximă alocată fondului nu poate depăși 429 milioane EUR (prețuri 2011).

Creditele sunt înscrise în bugetul general al Uniunii Europene ca provizion.

Atunci când sunt îndeplinite condițiile de mobilizare a fondului, astfel cum sunt prevăzute în actul de bază relevant, Comisia va prezenta o propunere de utilizare a acestuia. Decizia de mobilizare a fondului este adoptată de comun acord de cele două componente ale autorității bugetare. Consiliul hotărăște cu majoritate calificată, iar Parlamentul European, cu majoritatea membrilor care îl compun și trei cincimi din voturile exprimate.

Concomitent cu prezentarea propunerii de decizie pentru mobilizarea fondului, Comisia prezintă celor două componente ale autorității bugetare o propunere de transfer către liniile bugetare relevante. În caz de dezacord, se inițiază o procedură de trilog.

Transferurile referitoare la fond se efectuează în conformitate cu Regulamentul financiar.

B. 5. Rezerva pentru crize în sectorul agricol

17. Rezerva pentru crize în sectorul agricol este menită să ofere un sprijin suplimentar sectorului dacă producția sau distribuția agricolă este afectată de crize majore, în cazul în care nu se poate asigura finanțarea în limitele plafonului disponibil pentru rubrica 2.

Suma anuală maximă alocată rezervei nu poate depăși 500 milioane EUR (prețuri 2011).

Creditele sunt înscrise în bugetul general al Uniunii Europene ca provizion.

Atunci când Comisia consideră că este necesar să se apeleze la rezervă, în conformitate cu actul de bază relevant, aceasta prezintă celor două componente ale autorității bugetare o propunere de transfer de credite din rezervă către liniile bugetare corespunzătoare. Cu toate acestea, orice propunere a Comisiei care vizează transferarea de resurse din rezervă trebuie să fie precedată de o analiză a posibilităților de realocare a creditelor.

În caz de dezacord, se inițiază o procedură de trilog.

Transferurile referitoare la rezervă se efectuează în conformitate cu Regulamentul financiar.

B. 6. Marja pentru situații neprevăzute

18. Se constituie o marjă pentru situații neprevăzute de până la 0,03 % din venitul național brut al Uniunii în afara plafoanelor cadrului financiar care să funcționeze ca instrument de răspuns în ultimă instanță în cazul unor circumstanțe neprevăzute.

Recurgerea la marja pentru situații neprevăzute nu depășește, într-un anumit an, suma maximă prevăzută la articolul 4 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind CFM și trebuie să fie compatibilă cu plafonul aferent resurselor proprii.

Mobilizarea integrală sau parțială a marjei pentru situații neprevăzute este propusă de Comisie după o analiză aprofundată a tuturor celorlalte posibilități financiare. Propunerea Comisiei de mobilizare a marjei pentru situații neprevăzute este însoțită de o propunere de realocare, în cadrul bugetului existent, a unei valori semnificative în măsura în care este validată de această analiză.

Decizia de mobilizare a marjei pentru situații neprevăzute este adoptată de comun acord de cele două componente ale autorității bugetare. Consiliul hotărăște cu majoritate calificată, iar Parlamentul European, cu majoritatea membrilor care îl compun și trei cincimi din voturile exprimate.

PARTEA II – ÎMBUNĂTĂȚIREA COLABORĂRII INTERINSTITUȚIONALE ÎN CHESTIUNI BUGETARE

A. PROCEDURA DE COLABORARE INTERINSTITUțIONALă

19. Detaliile colaborării interinstituționale pe parcursul procedurii bugetare sunt prezentate în anexă.

B. ÎNCORPORAREA DISPOZIțIILOR FINANCIARE ÎN ACTELE LEGISLATIVE

20. Fiecare act legislativ privind un program multianual adoptat prin procedura legislativă ordinară conține o dispoziție prin care autoritatea legislativă stabilește pachetul financiar aferent programului.

Cuantumul respectiv constituie referința primară pentru autoritatea bugetară în cursul procedurii bugetare anuale.

La întocmirea proiectului de buget, autoritatea bugetară și Comisia se angajează să nu se abată cu mai mult de 10 % de la suma respectivă pentru întreaga durată a programului în cauză, cu excepția cazului în care apar circumstanțe noi, obiective și pe termen lung, justificate în mod explicit și precis, ținându-se seama de rezultatele obținute prin punerea în aplicare a programului, în special pe baza evaluărilor. Orice majorare rezultată din astfel de variații trebuie să se încadreze în plafonul existent pentru rubrica respectivă, fără a aduce atingere utilizării instrumentelor menționate în Regulamentul privind CFM și în prezentul acord.

Prezentul punct nu se aplică creditelor pentru coeziune adoptate prin procedura legislativă ordinară și prealocate pentru fiecare stat membru, care cuprind un pachet financiar pentru întreaga durată a programului, și nici proiectelor de mare anvergură prevăzute la articolul 14 din Regulamentul privind CFM.

21. Actele legislative referitoare la programele multianuale care nu fac obiectul procedurii legislative ordinare nu conțin o „sumă considerată necesară”.

În cazul în care Consiliul dorește să includă o referință financiară, aceasta este considerată ca ilustrând voința autorității legislative și nu aduce atingere competențelor autorității bugetare, astfel cum sunt definite în TFUE. Această dispoziție este menționată în toate actele legislative care includ o astfel de referință financiară.

În cazul în care suma în cauză a făcut obiectul unui acord în temeiul procedurii de conciliere prevăzută în Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 4 martie 1975[4], suma respectivă este considerată sumă de referință în sensul punctului 17 din prezentul acord.

C. CHELTUIELI PRIVIND ACORDURI ÎN DOMENIUL PESCUITULUI

22. Următoarele norme specifice vor reglementa cheltuielile legate de acordurile în domeniul pescuitului.

Comisia se angajează să informeze periodic Parlamentul European cu privire la pregătirea și desfășurarea negocierilor, inclusiv în ceea ce privește implicațiile bugetare.

În cursul procesului legislativ privind acordurile în domeniul pescuitului, instituțiile se angajează să depună toate eforturile pentru a asigura executarea tuturor procedurilor în cel mai scurt timp.

Sumele prevăzute în buget pentru noile acorduri sau pentru reînnoirea acordurilor care intră în vigoare după data de 1 ianuarie a exercițiului bugetar aferent sunt trecute în rezervă.

În cazul în care creditele pentru acordurile în domeniul pescuitului (inclusiv rezerva) se dovedesc insuficiente, Comisia furnizează autorității bugetare informațiile necesare pentru un schimb de opinii sub forma unui trilog, eventual simplificat, privind cauzele situației și măsurile care ar putea fi adoptate în cadrul procedurilor stabilite. Dacă este necesar, Comisia propune măsuri adecvate.

În fiecare trimestru, Comisia prezintă autorității bugetare informații detaliate privind punerea în aplicare a acordurilor în vigoare și previziunile financiare pentru restul anului.

D. FINANțAREA POLITICII EXTERNE șI DE SECURITATE COMUNă (PESC)

23. În ceea ce privește cheltuielile PESC înscrise în bugetul general al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 41 din Tratatul privind Uniunea Europeană, instituțiile depun eforturi pentru a ajunge în fiecare an, în cadrul comitetului de conciliere și pe baza proiectului de buget elaborat de Comisie, la un acord privind cuantumul cheltuielilor de funcționare care urmează a fi incluse în bugetul Uniunii Europene și privind defalcarea acestei sume între articolele din capitolul bugetar PESC, astfel cum sunt indicate în al patrulea paragraf de la prezentul punct. În lipsa unui acord, se consideră că Parlamentul European și Consiliul înscriu în buget suma existentă în bugetul anterior sau suma propusă în proiectul de buget, reținându-se valoarea cea mai scăzută.

Cuantumul total al cheltuielilor operaționale PESC este defalcat între articolele din capitolul bugetar PESC, astfel cum se indică în al patrulea paragraf de la prezentul punct. Fiecare articol vizează instrumentele deja adoptate, instrumentele prevăzute, dar care nu sunt încă adoptate, precum și toate instrumentele viitoare – adică neprevăzute – care urmează să fie adoptate de Consiliu în cursul exercițiului financiar în cauză.

Întrucât, în conformitate cu Regulamentul financiar, Comisia are autoritatea de a transfera în mod autonom credite între articolele dintr-un capitol bugetar, flexibilitatea considerată necesară pentru punerea rapidă în aplicare a acțiunilor PESC este, deci, asigurată. În cazul în care suma înscrisă în capitolul bugetar PESC este insuficientă în cursul exercițiului financiar pentru a acoperi cheltuielile necesare, Parlamentul European și Consiliul vor căuta de urgență o soluție, la propunerea Comisiei, ținând seama de articolul 2 din Regulamentul privind CFM și de punctul 10 din prezentul acord.

În cadrul capitolului bugetar PESC, articolele la care trebuie înscrise acțiunile PESC ar putea fi următoarele:

- operațiuni de gestionare a crizelor, prevenirea, soluționarea și stabilizarea conflictelor, monitorizarea și aplicarea proceselor de pace și securitate;

- neproliferare și dezarmare;

- măsuri de urgență;

- acțiuni pregătitoare și ulterioare;

- reprezentanți speciali ai Uniunii Europene.

Suma destinată măsurilor înscrise la articolul menționat la a treia liniuță nu poate depăși 20 % din suma totală alocată capitolului bugetar PESC.

24. În fiecare an, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „Înaltul Reprezentant”) consultă Parlamentul European cu privire la un document prospectiv, care este transmis până la data de 15 iunie a anului în cauză și în care sunt prezentate principalele aspecte și opțiunile de bază ale PESC, inclusiv implicațiile financiare asupra bugetului general al Uniunii Europene, precum și o evaluare a măsurilor lansate în anul n-1. În plus, Înaltul Reprezentant informează Parlamentul European prin organizarea, de cel puțin cinci ori pe an, a unor reuniuni comune de consultare, în cadrul dialogului politic periodic privind PESC, care urmează să fie convenite, cel târziu, în cadrul comitetului de conciliere. Participarea la reuniunile respective este după cum urmează:

25. pentru Parlamentul European, birourile celor două comitete în cauză;

26. pentru Consiliu, președintele Comitetului politic și de securitate.

Comisia este invitată să ia parte la aceste reuniuni.

Atunci când Consiliul adoptă o decizie în domeniul PESC care presupune cheltuieli, Înaltul Reprezentant trimite Parlamentului European imediat și, în orice caz, în termen de cel mult cinci zile lucrătoare de la adoptarea deciziei finale, o estimare a costurilor avute în vedere („declarația financiară”), în special cele privind calendarul, personalul angajat, utilizarea spațiilor și a altor infrastructuri, facilități de transport, cerințele de formare profesională și dispozițiile în materie de securitate.

Trimestrial, Comisia informează autoritatea bugetară în privința punerii în aplicare a acțiunilor PESC și a previziunilor financiare pentru perioada rămasă până la sfârșitul anului.

E. IMPLICAREA INSTITUțIILOR ÎN CEEA CE PRIVEșTE ASPECTELE POLITICII DE DEZVOLTARE șI FONDUL EUROPEAN DE DEZVOLTARE

27. Comisia va institui un dialog comun cu Parlamentul European privind aspectele politicii de dezvoltare, indiferent de sursa acestora de finanțare. Controlul exercitat de Parlamentul European asupra Fondului european de dezvoltare va fi aliniat în mod voluntar la drepturile de control care există în cadrul bugetului general al UE, mai precis la Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare, în temeiul modalităților care urmează să se stabilească în cadrul dialogului informal.

F. COOPERAREA INSTITUțIILOR ÎN CADRUL PROCEDURII BUGETARE ÎN MATERIE DE CHELTUIELI ADMINISTRATIVE

28. Parlamentul European, Consiliul și Comisia au în vedere un acord privind partajarea cheltuielilor administrative, pe bază anuală și într-un stadiu incipient al procedurii bugetare anuale. Previziunile privind cheltuielile fiecărei instituții conțin estimări ale impactului bugetar posibil al modificărilor la dispozițiile Statutului funcționarilor. Parlamentul European și Consiliul convin să se asigure că acest impact va fi reflectat în nivelul creditelor autorizate pentru toate instituțiile.

Parlamentul European, Consiliul și Comisia convin asupra unei reduceri treptate a personalului cu 5 % între 2013 și 2018. Această reducere ar trebui să se aplice tuturor instituțiilor, organismelor și agențiilor.

PARTEA III - BUNA GESTIUNE FINANCIARĂ A FONDURILOR UE

A. PROGRAMARE FINANCIARă

29. Comisia prezintă de două ori pe an, prima dată în aprilie/mai (împreună cu documentele care însoțesc proiectul de buget) și a doua oară în decembrie/ianuarie (după adoptarea bugetului), o programare financiară completă pentru rubricile 1 (cu excepția subplafonului „Coeziune economică, socială și teritorială”), 2 (pentru mediu și pescuit), 3 și 4 din cadrul financiar. Documentul respectiv, structurat pe rubrici, domenii de politică și linii bugetare, trebuie să identifice:

(a) legislația în vigoare , cu o distincție între programele multianuale și acțiunile anuale:

- pentru programele multianuale, Comisia trebuie să menționeze procedura prin care au fost adoptate (procedura legislativă ordinară și cea specială), durata acestora, pachetul financiar total, partea alocată pentru cheltuieli administrative;

- pentru acțiunile anuale (proiecte-pilot, acțiuni pregătitoare, agenții) și pentru acțiunile finanțate în cadrul prerogativelor Comisiei, aceasta trebuie să furnizeze estimările multianuale și să comunice marjele rămase în cadrul plafoanelor autorizate stabilite în [regulamentul delegat privind modalitățile de aplicare a Regulamentului financiar];

(b) propunerile legislative în curs : propunerile în curs ale Comisiei, în versiunea lor actualizată.

Comisia trebuie să ia în considerare modalitățile de corelare a programării financiare și a programării legislative a acesteia pentru a emite previziuni mai precise și mai fiabile. Pentru fiecare propunere legislativă, Comisia trebuie să indice dacă aceasta este sau nu inclusă în programarea pentru perioada aprilie-decembrie. Autoritatea bugetară trebuie informată în special cu privire la:

(a) toate noile actele legislative adoptate și toate propunerile în curs de adoptare prezentate, dar neincluse în documentul pentru perioada aprilie-decembrie (cu sumele corespunzătoare);

(b) legislația prevăzută în programul de lucru legislativ anual al Comisiei, indicându-se acțiunile susceptibile de a avea un impact financiar (da/nu).

Comisia trebuie să menționeze, ori de câte ori este cazul, reprogramarea generată de noile propuneri legislative.

B. AGENțIILE șI șCOLILE EUROPENE

30. Înaintea prezentării propunerii sale de creare a unei noi agenții, Comisia ar trebui să efectueze o evaluare solidă, completă și obiectivă a impactului, ținând seama, printre altele, de masa critică a personalului și a competențelor, de aspectele legate de raportul costuri-beneficii, de impactul asupra activităților naționale și la nivelul UE, precum și de implicațiile bugetare pentru rubrica de cheltuieli în cauză. Pe baza informațiilor respective și fără a aduce atingere procedurilor legislative care reglementează înființarea agenției, cele două componente ale autorității bugetare se angajează, în cadrul cooperării bugetare, să ajungă în timp util la un acord cu privire la finanțarea agenției.

Se aplică următoarele etape procedurale:

- în primul rând, Comisia prezintă în mod sistematic orice propunere de înființare a unei noi agenții în cadrul primului trilog care urmează adoptării propunerii sale. Comisia prezintă fișa financiară care însoțește actul legislativ de propunere a creării agenției și descrie consecințele acesteia pentru restul perioadei din programarea financiară;

- în al doilea rând, ținând seama de progresele realizate în cadrul procesului legislativ și cu condiția ca fiecare componentă a autorității bugetare să fie în măsură să adopte o poziție privind consecințele financiare ale propunerii înainte de adoptarea actului legislativ, crearea noii agenții este inclusă pe ordinea de zi a următorului trilog (care, în cazuri urgente, va urmări o procedură simplificată) în vederea ajungerii la un acord privind finanțarea;

- în al treilea rând, acordul la care s-a ajuns în cadrul trilogului este confirmat printr-o declarație comună, sub rezerva aprobării de către fiecare componentă a autorității bugetare în conformitate cu propriul regulament de procedură.

Aceeași procedură s-ar aplica oricărei modificări a actului juridic de înființare a unei agenții care are impact asupra resurselor agenției în cauză.

În cazul modificării substanțiale a sarcinilor unei agenții fără modificarea actului juridic de înființare a agenției în cauză, Comisia informează autoritatea bugetară printr-o fișă financiară revizuită, astfel încât să permită celor două componente ale autorității bugetare să ajungă la un acord în timp util cu privire la finanțarea agenției.

Atunci când Consiliul guvernatorilor are în vedere crearea unei noi școli europene, trebuie aplicată o procedură similară în ceea ce privește implicațiile bugetare ale acesteia asupra bugetului UE.

Adoptat la Bruxelles, […]

Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Pentru Comisie

Președintele Președintele Membru al Comisiei

ANEXĂ - COOPERAREA INTERINSTITUȚIONALĂ ÎN CURSUL PROCEDURII BUGETARE

Partea A. Calendarul procedurii bugetare

31. Instituțiile respectă calendarul stabilit la punctele 2, 3, 5, 11, 12, 13, 14 și 15 de mai jos pentru diferitele etape ale procedurii bugetare. În timp util înainte de începerea procedurii bugetare, instituțiile pot decide de comun acord, dacă este cazul, cu privire la orice modificare a acestui calendar care este considerată adecvată.

Partea B. Prioritățile în cadrul procedurii bugetare

32. În timp util înainte de adoptarea de către Comisie a proiectului de buget și cel târziu în luna aprilie, se convoacă un trilog pentru a fi discutate eventualele priorități bugetare ale exercițiului financiar următor.

Partea C. Întocmirea proiectului de buget și actualizarea estimărilor

33. Instituțiile, cu excepția Comisiei, sunt invitate să își adopte situația estimativă înainte de sfârșitul lui martie, cel târziu.

34. Înainte de adoptarea situațiilor estimative, Parlamentul European, Consiliul și Comisia vor conveni asupra orientărilor privind variația anuală urmărită la nivelul cheltuielilor administrative pentru toate instituțiile.

35. Comisia adoptă proiectul de buget în ultima săptămână din aprilie sau cel târziu în prima săptămână din mai, îl finalizează, inclusiv situația generală a veniturilor, și îl pune la dispoziție în mod oficial înainte de sfârșitul lunii mai.

36. Comisia prezintă în fiecare an un proiect de buget în care evidențiază nevoile efective de finanțare ale Uniunii Europene.

Comisia ține seama de:

a) previziunile referitoare la fondurile structurale furnizate de statele membre;

b) capacitatea de utilizare a creditelor, încercând să se asigure menținerea unei relații stricte între creditele de angajament și creditele de plată;

c) posibilitățile de a demara noi politici prin proiecte pilot și/sau noi acțiuni pregătitoare sau de a continua acțiuni multianuale care se apropie de finalizare, după evaluarea posibilității de a obține un act de bază, în sensul Regulamentului financiar (definiția actului de bază, necesitatea unui act de bază în vederea execuției și excepții);

d) necesitatea de a se asigura că orice modificare a cheltuielilor în raport cu exercițiul anterior este conformă cu imperativele disciplinei bugetare.

37. Instituțiile evită, pe cât posibil, înscrierea în buget a unor elemente care implică valori nesemnificative ale cheltuielilor privind operațiunile.

38. Cele două componente ale autorității bugetare se angajează, de asemenea, să țină seama de evaluarea posibilităților de execuție bugetară, efectuată de Comisie în proiectele sale, precum și în legătură cu executarea bugetului curent.

39. În scopul unei bune gestiuni financiare și dat fiind efectul pe care modificările majore ale titlurilor și ale capitolelor din nomenclatura bugetară îl au asupra responsabilităților serviciilor Comisiei în materie de raportare privind gestiunea, cele două componente ale autorității bugetare se angajează să examineze alături de Comisie, în timpul procedurii de conciliere, orice modificare majoră de această natură.

40. Până la convocarea comitetului de conciliere, Comisia poate modifica, dacă este cazul, proiectul de buget în conformitate cu articolul 314 alineatul (2) din TFUE, inclusiv printr-o scrisoare rectificativă de actualizare a estimărilor privind cheltuielile din domeniul agriculturii. Comisia transmite celor două componente ale autorității bugetare, spre examinare, informații privind actualizările, de îndată ce acestea sunt disponibile. Aceasta furnizează autorității bugetare toate justificările care ar putea fi necesare.

Partea D. Procedura bugetară înainte de conciliere

41. Se convoacă un trilog în timp util înainte de lectura de către Consiliu pentru a permite instituțiilor să realizeze un schimb de opinii cu privire la proiectul de buget.

42. Pentru a permite Comisiei să evalueze în timp util posibilitățile de punere în aplicare a modificărilor avute în vedere de autoritatea bugetară prin care se creează noi acțiuni pregătitoare/proiecte pilot sau se prelungesc cele existente, cele două componente ale autorității bugetare informează Comisia până la mijlocul lunii iunie cu privire la intențiile pe care le au în acest sens, astfel încât o primă discuție să poată avea loc deja în cadrul acestui trilog.

43. Consiliul își finalizează lectura până la sfârșitul lunii iulie, cel târziu.

44. Comisia pentru bugete a Parlamentului European votează în cadrul lecturii sale până la sfârșitul lunii septembrie sau cel târziu până la începutul lunii octombrie, iar plenul Parlamentului European votează în cadrul lecturii sale până la sfârșitul lunii octombrie, cel târziu.

45. Ar putea fi convocat un trilog înainte de votul în sesiunea plenară a Parlamentului European.

Partea E. Procesul de conciliere

46. În cazul în care Parlamentul European votează amendamente la poziția Consiliului, președintele Consiliului va lua act, în cursul aceleiași ședințe plenare, de diferențele dintre pozițiile celor două instituții și își va da acordul ca președintele Parlamentului European să convoace de îndată comitetul de conciliere. Scrisoarea de convocare a comitetului de conciliere va fi trimisă cel târziu în prima zi lucrătoare din săptămâna următoare încheierii sesiunii parlamentare în care a avut loc votul în plen, iar perioada de conciliere va începe în ziua următoare. Termenul de 21 de zile este calculat în temeiul Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 1182/71 privind stabilirea regulilor care se aplică termenelor, datelor și expirării termenelor.

47. În cazul în care nu poate accepta toate amendamentele votate de Parlamentul European, Consiliul își va confirma poziția prin scrisoarea trimisă înaintea primului trilog prevăzut în perioada de conciliere. În acest caz, comitetul de conciliere va proceda conform condițiilor stabilite la punctele următoare.

48. Președinția comitetului de conciliere este exercitată în comun de reprezentanții Parlamentului European și ai Consiliului. Reuniunile comitetului sunt prezidate de copreședintele instituției care găzduiește reuniunea. Fiecare instituție își desemnează, în conformitate cu propriile regulamente de procedură, participanții pentru fiecare reuniune și își definește mandatul pentru negocieri.

49. În conformitate cu articolul 314 alineatul (5) al doilea paragraf din TFUE, Comisia participă la lucrările comitetului de conciliere și ia toate inițiativele necesare în vederea promovării unei apropieri între pozițiile Parlamentului European și ale Consiliului.

50. Pe parcursul procedurii de conciliere au loc triloguri, la diferite niveluri de reprezentare, în vederea soluționării problemelor restante și a pregătirii terenului pentru obținerea unui acord în cadrul comitetului de conciliere.

51. Reuniunile comitetului de conciliere și cele ale trilogurilor se organizează alternativ în clădirile Parlamentului European și ale Consiliului, în vederea împărțirii în mod egal a resurselor, inclusiv a serviciilor de interpretare.

52. Datele reuniunilor comitetului de conciliere și cele ale trilogurilor vor fi stabilite în prealabil, înainte de începerea procedurii bugetare, de comun acord între cele trei instituții.

53. Mai multe documente comune (documente de lucru) care compară diferitele etape ale procedurii bugetare vor fi puse la dispoziția comitetului de conciliere [5] . Acestea vor include cifrele „pentru fiecare linie”, totalurile pentru fiecare rubrică a cadrului financiar și un document consolidat cu cifre și observații pentru toate liniile bugetare considerate ca fiind „deschise” din punct de vedere tehnic. Fără a aduce atingere deciziei finale a comitetului de conciliere, toate liniile bugetare considerate ca fiind închise din punct de vedere tehnic vor fi cuprinse într-un document specific [6] . Aceste documente vor fi clasificate în funcție de nomenclatura bugetară.

Se vor anexa și alte documente la documentele de referință destinate comitetului de conciliere, inclusiv o scrisoare privind executabilitatea, elaborată de Comisie, referitoare la poziția Consiliului și amendamentele Parlamentului European și alte eventuale scrisori provenite de la alte instituții, referitoare la poziția Consiliului și amendamentele Parlamentului European.

54. În vederea ajungerii la un acord până la sfârșitul perioadei de conciliere, trilogurile:

55. vor defini sfera negocierilor privind aspectele bugetare care trebuie abordate;

56. vor aproba lista liniilor bugetare considerate închise din punct de vedere tehnic, sub rezerva acordului final privind întregul buget aferent exercițiului financiar;

57. vor discuta problemele menționate la prima liniuță în vederea ajungerii la eventuale acorduri care trebuie aprobate de comitetul de conciliere;

58. vor aborda chestiuni tematice, inclusiv pe rubricile cadrului financiar multianual.

Pe parcursul fiecărui trilog sau imediat după acesta, vor fi desprinse în comun concluzii provizorii, concomitent cu ordinea de zi a viitoarei reuniuni. Aceste concluzii vor fi înregistrate de instituția ce găzduiește trilogul și vor fi considerate aprobate cu titlu provizoriu după 24 de ore, fără a aduce atingere deciziei finale a comitetului de conciliere.

59. În cadrul reuniunilor comitetului de conciliere vor fi disponibile concluziile trilogurilor și un document cu liniile bugetare în cazul cărora s-a ajuns la un acord provizoriu în cursul trilogurilor, pentru o eventuală aprobare.

60. Textul comun prevăzut la articolul 314 alineatul (5) din TFUE este elaborat de secretariatele Parlamentului European și Consiliului, cu sprijinul Comisiei. Acesta va consta dintr-un document juridic introductiv, care va conține data acordului în cadrul comitetului de conciliere și anexele, care vor include:

61. sumele aferente fiecărei linii pentru toate posturile bugetare și un rezumat al sumelor defalcate pe rubricile cadrului financiar;

62. un document consolidat, care va cuprinde sumele și textul final al tuturor liniilor care au fost modificate în cadrul concilierii;

63. lista liniilor care nu sunt modificate în raport cu proiectul de buget sau poziția Consiliului cu privire la acesta.

Comitetul de conciliere poate aproba și concluziile și eventualele declarații comune referitoare la buget.

64. Textul comun va fi tradus în toate limbile (de către serviciile Parlamentului European) și va fi înaintat spre aprobare celor două componente ale autorității bugetare în termen de 14 zile de la data acordului privind textul comun în temeiul punctului 26.

Bugetul va face obiectul unei finalizări juridico-lingvistice după adoptarea textului comun prin integrarea anexelor textului comun și a liniilor bugetare care nu au fost modificate pe parcursul procedurii de conciliere.

65. Instituția care găzduiește reuniunea (trilog sau conciliere) va furniza servicii de interpretare cu un regim lingvistic integral aplicabil reuniunilor comitetului de conciliere și un regim lingvistic ad-hoc pentru triloguri.

Instituția care găzduiește reuniunea va asigura reproducerea și distribuirea documentelor de ședință.

Serviciile celor trei instituții vor coopera pentru a codifica rezultatele negocierii în vederea finalizării textului comun.

Partea F. Bugetele rectificative

Principii generale

66. Ținând seama de faptul că bugetele rectificative sunt adesea consacrate chestiunilor specifice și uneori urgente, instituțiile convin asupra principiilor de mai jos pentru a asigura cooperarea interinstituțională adecvată în vederea adoptării rapide și în bune condiții a bugetelor rectificative, evitând în același timp, pe cât posibil, necesitatea convocării unei reuniuni de conciliere cu privire la bugetele rectificative.

67. În măsura posibilităților, instituțiile încearcă să limiteze numărul bugetelor rectificative.

Calendar

68. Comisia informează în avans cele două componente ale autorității bugetare cu privire la datele la care pot fi adoptate proiectele de bugete rectificative, fără a aduce atingere datei finale de adoptare.

69. În conformitate cu regulamentele sale interne de procedură, fiecare componentă a autorității bugetare depun eforturi pentru examinarea proiectelor de bugete rectificative propuse de Comisie la scurt timp după adoptarea acestora de către Comisie.

70. Pentru a accelera procedura, cele două componente ale autorității bugetare asigură, în măsura posibilităților, coordonarea calendarelor lor de lucru respective în vederea facilitării unei desfășurări coerente și convergente a procedurilor. Prin urmare, acestea încearcă să stabilească, în cel mai scurt timp, un calendar indicativ al diverselor etape care conduc la adoptarea finală a bugetului rectificativ.

Cele două componente ale autorității bugetare țin seama de caracterul relativ urgent al bugetului rectificativ și de necesitatea de a îl aproba în timp util pentru a putea produce efecte în cursul exercițiului vizat.

Cooperarea pe parcursul lecturii de către fiecare componentă a autorității bugetare

71. Instituțiile cooperează cu bună-credință pe parcursul procedurii pentru a permite, în măsura posibilităților, adoptarea bugetelor rectificative într-un stadiu incipient al procedurii.

Dacă este cazul și atunci când există un risc de divergențe, fiecare componentă a autorității bugetare, înainte de a adopta o poziție finală privind bugetul rectificativ, sau Comisia pot propune convocarea unui trilog specific pentru a discuta divergențele și pentru a încerca să ajungă la un compromis.

72. Toate proiectele de bugete rectificative propuse de Comisie care nu au fost încă aprobate definitiv figurează sistematic pe ordinea de zi a trilogurilor planificate în cadrul procedurii bugetare anuale. Comisia prezintă proiectele de bugete rectificative, iar cele două componente ale autorității bugetare notifică, în măsura posibilităților, pozițiile lor respective înainte de trilog.

73. În cazul în care se ajunge la un compromis în timpul trilogului, fiecare componentă a autorității bugetare se angajează să țină cont de rezultatele trilogului atunci când deliberează cu privire la bugetul rectificativ în conformitate cu tratatul și cu regulamentul său intern de procedură.

Cooperarea după lectura de către fiecare componentă a autorității bugetare

74. În cazul în care Parlamentul European aprobă fără amendamente poziția Consiliului, bugetul rectificativ este adoptat.

75. În cazul în care Parlamentul European adoptă amendamente cu majoritatea membrilor săi, se aplică articolul 314 alineatul (4) litera (c) din TFUE. Cu toate acestea, înainte de reuniunea comitetului de conciliere, se convoacă un trilog.

76. În cazul în care se ajunge la un acord în cadrul trilogului și cu condiția ca fiecare componentă a autorității bugetare să fie de acord cu rezultatele trilogului, concilierea se va încheia printr-un schimb de scrisori, fără o reuniune a comitetului de conciliere.

77. În cazul în care nu se ajunge la un acord în cadrul trilogului, comitetul de conciliere se reunește și își organizează activitățile în funcție de circumstanțe, în scopul de a finaliza o parte cât mai mare a procesului decizional înainte de expirarea termenului de douăzeci și una de zile stabilit la articolul 314 alienatul (6) din TFUE. Comitetul de conciliere își poate încheia lucrările printr-un schimb de scrisori.

[1] JO L , p. .

[2] JO L , p. .

[3] JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

[4] JO C 89, 22.4.1975, p. 1

[5] Diversele etape includ: bugetul aferent exercițiului financiar în curs (inclusiv bugetele rectificative adoptate); proiectul inițial de buget; poziția Consiliului privind proiectul de buget; amendamentele Parlamentului European la poziția Consiliului și scrisorile rectificative ale Comisiei (dacă nu au fost deja aprobate de toate instituțiile).

[6] O linie bugetară considerată ca fiind închisă din punct de vedere tehnic este o linie în cazul căreia nu se înregistrează dezacorduri între Parlamentul European și Consiliu și pentru care nu a fost prezentată nicio scrisoare rectificativă.