Raportul special Supravegherea bancară 
europeană prinde 
contur – Evoluția 
Autorității Bancare 
Europene într-un mediu  
în schimbareRO 2014  nr. 05
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014
ISBN 978-92-872-0502-5
doi:10.2865/95763
© Uniunea Europeană, 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
RO 2014  nr. 05
Raportul special Supravegherea bancară 
europeană prinde 
contur  – Evoluția 
Autorității Bancare 
Europene într-un mediu 
în schimbare
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]
02
 Cuprins
Puncte
 Acronime
 Glosar
I-VIII  Sinteză
1-16  Introducere
4-11 Inițiative ale Comisiei începând din 2008
6 -11  Înființarea ABE ca parte a dispozitivului de supraveghere bancară creat în 2011
12-16  Evoluții recente în procesul de creare a unei uniuni bancare
14-15  ABE și crearea mecanismului unic de supraveghere
16 Crearea mecanismului unic de rezoluție
17-21  Sfera și abordarea auditului
22-80  Observații
23-38  Reforma în materie de reglementare: Comisia a reacționat printr-un program amplu de 
reglementare pentru sectorul bancar, iar ABE a contribuit prin elaborarea de standarde tehnice și 
de orientări
24-27  Comisia a elaborat textele legislative în timp util, dar …
28-35  … ABE a trebuit să facă față unor termene foarte scurte, consultările publice au fost de scurtă durată, iar 
Comisia nu a pregătit o evaluare a impactului global
36-38  Există riscul ca procesul decizional urmat de Consiliul supraveghetorilor din cadrul ABE să nu fie optim
39-55  Reforma în materie de supraveghere: ABE a contribuit la supravegherea transfrontalieră, dar unele 
provocări subzistă
44-52  … Convergența activităților de supraveghere prin intermediul colegiilor de supraveghetori s-a îmbunătățit, 
dar rămâne limitată
53-55  … Rolul de mediere al ABE a fost limitat de constrângeri de natură juridică
03 Cuprins
56-64  Reforma în materie de supraveghere: rolul ABE în cadrul testelor de rezistență
56-61  Fiabilitatea testelor de rezistență efectuate în 2011 la nivelul băncilor prezintă unele probleme, dar  …
62-64  … Exercițiul de recapitalizare din 2012 a contribuit la restabilirea încrederii
65-74  Reforma în materie de supraveghere: nu au fost dezvoltate încă sisteme de protecție 
a consumatorilor și nici sisteme-cheie de gestiune
65-72  … Resurse minime și puțini membri cu drept de vot care dispun de un mandat complet în domeniul 
protecției consumatorilor
73-74  … ABE nu a implementat încă sistemele interne cheie necesare pentru a asigura eficiența și eficacitatea 
activităților sale
75-80  Reforma în materie de supraveghere: rolul în evoluție al ABE
81-90 Concluzii și recomandări
83 Reforma în materie de reglementare
84-90  Evoluții în materie de supraveghere și implicații pentru rolul de supraveghere al ABE
 Anexa  I – Prezentare generală a abordării auditului
 Anexa  II – Competențele și activitățile Autorității Bancare Europene
 Anexa  III – Grupul de experți
 Anexa  IV – Inițiative legislative selectate în vederea examinării
 Anexa  V – Mecanismele de rezoluție și garantarea depozitelor în Statele Unite și în Canada
 Anexa  VI – Un cadru pentru redresarea și rezoluția băncilor
 Anexa  VII – Bibliografie
 Răspunsul Comisiei
 Răspunsul Autorității Bancare Europene
04
 Acronime
ABE : Autoritatea Bancară Europeană
BCE : Banca Centrală Europeană
CEBS : Comitetul european al inspectorilor bancari (CEBS - Committee of European Banking Supervision )
CERS : Comitetul european pentru risc sistemic
CRD IV : Directiva privind cerințele de capital IV
DG Piața Internă și Servicii : Direcția Generală Piața Internă și Servicii
EIOPA : Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale
ESMA : Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe
FSB : Consiliul pentru stabilitate financiară
G20 : Grupul format din douăzeci de miniștri de finanțe și guvernatori ai băncilor centrale
PIB: Produs intern brut
SESF : Sistemul european al supraveghetorilor financiari
TARP : Troubled Asset Relief Program  (program al SUA de salvare a activelor toxice)
UE: Uniunea Europeană
05
 Glosar
Active ponderate în funcție de risc : activele și angajamentele în afara bilanțului ale unei bănci, ponderate în funcție de 
risc și utilizate pentru determinarea cerințelor de capital sau a gradului de adecvare a capitalului unei instituții financiare.
Autoritate de supraveghere din țara de origine : autoritatea de supraveghere responsabilă de supravegherea 
prudențială în statul membru al UE în care instituția financiară respectivă a obținut autorizația de a desfășura activități 
bancare la nivelul Uniunii (țara de origine).
Autoritate de supraveghere din țara -gazdă : autoritatea de supraveghere responsabilă de supravegherea prudențială 
în statul membru al UE în care o instituție financiară are o filială, altul decât statul membru de origine care a acordat 
instituției financiare respective autorizația de a desfășura activități bancare la nivelul Uniunii.
Cadru unic de reglementare : cadrul unic de reglementare își propune să ofere un set unic de norme prudențiale 
armonizate, care sunt obligatorii în toate elementele lor și direct aplicabile pe întreg teritoriul UE. Acest cadru va asigura 
aplicarea uniformă a Acordului Basel III în toate statele membre și va permite eliminarea lacunelor de reglementare, 
contribuind astfel la funcționarea mai eficace a pieței interne. Cadrul unic este format din standarde tehnice obligatorii, 
care vin în completarea instrumentelor legislative la care se referă.
Capital reglementat : (concept cunoscut și ca „cerințe legale în materie de capital” sau „adecvarea capitalului”) – nivelul 
de capital pe care o bancă sau orice altă instituție financiară are obligația de a -l deține, în conformitate cu normele 
stipulate de autoritatea de reglementare de care aparține. Acesta este exprimat, de regulă, sub forma ratei de adecvare 
a capitalurilor proprii care trebuie deținute ca procent din activele ponderate în funcție de risc.
Colegii de supraveghetori : structuri de coordonare care reunesc autorități de reglementare din diferitele țări implicate 
în supravegherea unui grup bancar transfrontalier. Aceste colegii sunt un mecanism care permite schimbul de informații 
între autoritățile de supraveghere din țara de origine și cele din țara -gazdă, planificarea și desfășurarea în mod coordonat 
sau în comun a sarcinilor de supraveghere, precum și pregătirea pentru situațiile de urgență și gestionarea acestora.
Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară : comitet format din autoritățile de supraveghere bancară, înființat 
în 1974 de către guvernatorii băncilor centrale din cadrul G10, cu obiectivul de a îmbunătăți înțelegerea principalelor 
aspecte legate de supraveghere, precum și calitatea supravegherii bancare la nivel mondial. Comitetul definește orientări 
și standarde în diverse domenii, cum ar fi standardele internaționale privind adecvarea capitalului (acordurile Basel, 
Basel II și Basel III).
06 Glosar
Consultare publică : proces de reglementare prin care sunt solicitate și primite opiniile publicului cu privire la chestiuni 
care îl privesc. Obiectivul principal al acestui proces este de a îmbunătăți eficiența, transparența și participarea publicului 
la elaborarea legislației și a politicilor. Consultările sunt o condiție prealabilă esențială pentru calitatea evaluărilor 
impactului.
Datorie suverană : cunoscută, de asemenea, ca datorie de stat, datorie publică sau datorie națională. Este vorba despre 
datoria deținută de administrația centrală. Criza datoriilor suverane se referă la dificultatea sau imposibilitatea pentru 
anumite țări de a rambursa sau de a își refinanța datoria publică fără asistența unor terțe părți.
Evaluarea impactului : o serie de etape logice care ajută Comisia Europeană să evalueze posibilele consecințe 
economice, sociale și asupra mediului ale unei noi inițiative. Este vorba despre un proces care urmărește să pună la 
dispoziția factorilor de decizie politică elemente probante cu privire la avantajele și dezavantajele diferitelor opțiuni de 
politică, evaluând impactul potențial al acestora.
Manualul unic (în domeniul supravegherii) : un cadru comun pentru identificarea, măsurarea și analizarea riscurilor 
pentru bănci, împreună cu orientări comune referitoare la intervenția autorităților de supraveghere și la acțiunile 
corective. Manualul va reprezenta o colecție (fără caracter juridic obligatoriu) a celor mai bune practici în materie de 
supraveghere aplicate în UE.
Mecanism de sprijin financiar : mecanism sau fond care urmărește să garanteze că sunt disponibile fonduri adecvate 
pentru finanțarea rezoluției instituțiilor financiare sau pentru alte tipuri de sprijin destinate acestora. Acest mecanism 
poate fi utilizat doar în ultimă instanță.
Piața financiară : piață pe care persoanele fizice și juridice pot tranzacționa active și pasive financiare. Piețele monetare și 
piețele de capital fac parte din piețele financiare.
Reglementare bancară : o formă de reglementare publică, prin care le sunt impuse băncilor anumite cerințe, restricții și 
orientări. Structura de reglementare creează transparență între instituțiile bancare și clienții lor. Reglementarea bancară 
vizează, printre altele: obiective prudențiale (reducerea nivelului de risc la care sunt expuși creditorii băncilor), reducerea 
riscului sistemic (reducerea riscului de perturbare a activității care rezultă din condiții de piață nefavorabile pentru bănci 
și care provoacă insolvabilitatea mai multor bănci sau al unor bănci de mari dimensiuni) și norme privind tratamentul 
echitabil al clienților.
Supraveghere bancară : activitate de monitorizare a performanței financiare și a operațiunilor financiare ale băncilor, 
cu scopul de a se garanta că acestea își desfășoară activitatea în condiții de siguranță și în mod riguros și că respectă 
normele și reglementările. Supravegherea bancară este asigurată de autoritățile publice de reglementare și urmărește să 
prevină insolvabilitatea bancară.
Supraveghere macroprudențială : supravegherea care se concentrează pe stabilitatea unui sistem financiar în ansamblul 
său, mai degrabă decât pe componentele acestuia. Reglementarea macroprudențială a sistemului este necesară deoarece 
activitățile societăților individuale care acționează cu prudență și respectă orientările pot cauza, în mod colectiv, 
instabilitatea sistemului, de exemplu în cazul în care toți creditorii își restricționează activitatea de creditare sau în cazul 
în care toate societățile vând active în același timp.
07 Glosar
Supraveghere microprudențială : se concentrează asupra stabilității părților componente ale unui sistem financiar. 
Supravegherea microprudențială se concentrează în special pe siguranța și soliditatea diferitelor instituții financiare.
Reglementare prudențială : un cadru juridic corespunzător pentru operațiunile financiare, care urmărește să prevină sau 
să limiteze problemele sectorului financiar.
Recapitalizare : operațiune prin care o entitate juridică își modifică structura de capital (raportul dintre capitalurile 
proprii deținute și datorii), cu scopul de a -și îmbunătăți raportul datorii/capital propriu.
Rezoluție : orice măsură luată de o autoritate, cu sau fără participarea sectorului privat, menită să soluționeze problemele 
grave cu care se confruntă o instituție financiară care nu mai este viabilă și în cazul căreia nu există nicio perspectivă 
rezonabilă de restabilire a viabilității, nici chiar prin restructurarea sa.
Testarea rezistenței : exercițiu de simulare menit să evalueze capacitatea unei anumite instituții financiare de a face față 
unei crize economice. Testele de rezistență sunt organizate cu obiectivul de a evalua soliditatea unei instituții financiare 
în circumstanțe diferite.
08
 Sinteză
I
În urma crizei financiare, Comisia a luat măsuri pentru 
a stabiliza sectorul bancar, urmărind să consolideze 
cadrul de reglementare și supravegherea băncilor, în spe -
cial a celor care operează la nivel transfrontalier. Ca parte 
a propunerilor de anvergură vizând modificări în materie 
de reglementare, o nouă Autoritate Bancară Europeană 
(ABE) a fost înființată în 2011.
II
Obiectivul auditului desfășurat de Curte a fost de a eva -
lua dacă Comisia și ABE se achitaseră în mod satisfăcător 
de responsabilitățile care le revin în ceea ce privește 
punerea în aplicare a noilor dispoziții privind sistemul 
de reglementare și de supraveghere a sectorului bancar. 
În același timp, Curtea a urmărit să evalueze eficacitatea 
acestor noi dispoziții.
III
În opinia Curții, reforma legislației din sectorul bancar 
întreprinsă de Comisie, înființarea ABE și activitățile aces -
teia și ale Comisiei legate de dezvoltarea noului sistem 
de reglementare și de supraveghere a sectorului bancar, 
instituit în 2011, au constituit un prim pas important 
ca răspuns la criza financiară. Cu toate acestea, au fost 
identificate deficiențe în modul de funcționare a noilor 
dispoziții în ceea ce privește supravegherea bancară 
transfrontalieră, evaluarea capacității de rezistență a băn -
cilor din UE și promovarea protecției consumatorilor pe 
piața produselor și a serviciilor financiare în UE.IV
Potrivit constatărilor Curții, Comisia și ABE au reacționat 
la criza financiară printr -un program cuprinzător de 
reglementare. Comisia a elaborat textele legislative în 
timp util, dar perioadele de consultare publică prevăzute 
de ABE și de DG Piața Internă și Servicii au fost scurte. 
Pe lângă aceasta, ABE s -a confruntat cu termene -limită 
scurte și nu a existat o evaluare a impactului global al 
pachetului legislativ.
V
Ca parte a reformei în domeniul supravegherii, ABE 
a contribuit la îmbunătățirea supravegherii transfronta -
liere a băncilor, acționând pentru a facilita și a coordona 
activitatea autorităților naționale de supraveghere. 
Totuși, în numeroase domenii, rolul său în cadrul sarcini -
lor de supraveghere bancară a fost limitat. Supraveghe -
rea cotidiană a băncilor rămâne prerogativa autorităților 
naționale de supraveghere. ABE nu exercită o supra -
veghere directă a instituțiilor financiare. Convergența 
activităților de supraveghere prin intermediul colegiilor 
de supraveghetori este limitată și aceste colegii consacră 
prea mult timp dezbaterilor referitoare la proceduri în loc 
să se concentreze asupra riscurilor.
VI
ABE nu dispune de autoritatea necesară pentru a lua sau 
a pune în aplicare decizii privind convergența activităților 
de supraveghere sau pentru a soluționa dezacordu -
rile dintre autoritățile naționale de supraveghere. Deși 
depune eforturi considerabile pentru a soluționa deza -
cordurile dintre autoritățile naționale de supraveghere, 
competențele sale legale în materie de mediere sunt 
limitate. Curtea a constatat de asemenea că ABE a fost 
nevoită să se bazeze pe un mandat legal restrâns și pe 
resurse de personal limitate pentru efectuarea testelor 
de rezistență din 2011. În general, resursele aflate la 
dispoziția autorității în faza de demarare a activității sale 
au fost insuficiente pentru a -i permite să își îndeplinească 
mandatul.
Sinteză 09
VII
Începând cu toamna anului 2014, Banca Centrală Euro -
peană (BCE) va avea autoritatea de a supraveghea 
sectorul bancar în toate statele membre din zona euro 
și în alte state membre care doresc să participe la acest 
proces. Acest mecanism unic de supraveghere va presu -
pune cooperarea dintre BCE și autoritățile naționale de 
supraveghere. Responsabilitatea pentru funcționarea de 
ansamblu a mecanismului va reveni BCE.
VIII
Curtea consideră că succesul supravegherii bancare 
la nivelul UE depinde de o diviziune clară a rolurilor 
și a responsabilităților între ABE, BCE și autoritățile 
naționale de supraveghere, atât cele din cadrul mecanis -
mului unic de supraveghere, cât și cele din afara acestui 
mecanism. Pentru a evita riscul suprapunerii sarcinilor și 
al lipsei de claritate cu privire la responsabilitățile care 
revin BCE, autorităților naționale de supraveghere și 
ABE în anumite domenii, Curtea recomandă ca rolurile și 
responsabilitățile acestor instituții să fie clarificate în con -
tinuare în legislație sau în memorandumuri de înțelegere. 
De asemenea, Curtea recomandă să fie stabilite proce -
duri care să asigure cooperarea strânsă și frecventă și 
schimbul de informații între diferitele organisme și să se 
acorde o atenție deosebită perioadei de tranziție care 
precedă intrarea în funcțiune pe deplin a mecanismului 
unic de supraveghere.
10
 Introducere
01 
Criza mondială care a afectat sectorul 
financiar începând din 2007 a fost re -
zultatul unei combinații între asumarea 
excesivă de riscuri și evoluțiile negative 
înregistrate pe piețele financiare. Criza 
a provocat pierderi considerabile la 
nivelul investițiilor și a împins capitalul 
reglementat al băncilor sub nivelurile 
cerute. Băncile nu au mai fost în măsură 
să obțină finanțare pe piețele monetare 
și de capital. Mai mult, deoarece băncile 
erau atât de strâns interconectate, fali -
mentul unei mari instituții financiare ar 
fi putut antrena falimentul pentru multe 
alte instituții, punând astfel în pericol 
întregul sistem financiar.
02 
Pentru a evita prăbușirea sistemului 
bancar, statele membre ale UE au utilizat 
fonduri publice pentru a -și recapitaliza 
băncile, în timp ce băncile centrale au 
injectat lichidități în sistemul bancar. 
Instituțiile UE și statele membre au luat 
măsuri de urgență în efortul de a resta -
bili încrederea în instituțiile financiare și 
au întreprins ulterior reforme în materie 
de reglementare și de supraveghere (a se 
vedea punctele 4-16).03 
Între 2008 și 2012, Comisia a aprobat un 
sprijin în valoare de 5 000 de miliarde 
de euro (40,3 % din PIB -ul UE1) pentru 
sectorul financiar, acordat în principal 
sub formă de garanții și de recapitaliza -
re. În unele state membre, amploarea 
sprijinului acordat a contribuit la o criză 
a datoriei suverane, care amenința sta -
bilitatea financiară a zonei euro. Pentru 
a se evita o eventuală destabilizare, 
a fost acordată o asistență financiară prin 
intermediul diferitelor mecanisme de 
sprijin create ca răspuns la criza financi -
ară. Figura 1  conține un istoric detaliat 
al crizei financiare și al răspunsului oferit 
de UE și de statele sale membre.
Inițiative ale Comisiei 
începând din 2008
04 
În contextul crizei mondiale din sectorul 
financiar, Comisia a luat măsuri pentru 
a stabiliza sectorul bancar, urmărind să 
consolideze:
 — cadrul de reglementare aplicabil 
băncilor care își desfășoară activita -
tea în UE;
 — supravegherea băncilor, în special 
a celor care funcționează la nivel 
transfrontalier; și
 — protecția consumatorilor europeni în 
domeniul produselor financiare.1  COM(2012) 778 final din 
21 decembrie 2012 și 
SWD(2012) 443 final din 
21 decembrie 2012, p. 29.
11 Introducere
05 
Începând din 2008, DG Piața Internă și 
Servicii din cadrul Comisiei a prezentat 
propuneri detaliate vizând modificări 
în materie de reglementare (a se vedea 
anexa IV ), majoritatea acestora fiind 
rezultatul eforturilor internaționale de -
puse de G20 și de Comitetul de la Basel 
pentru supraveghere bancară în vederea 
stabilizării sistemului financiar mondial. 
Una dintre aceste propuneri se referea 
la crearea Autorității Bancare Europene 
(ABE).Înființarea ABE ca parte a dis -
pozitivului de supraveghere 
bancară creat în 2011
06 
ABE a fost înființată la 1 ianuarie 20112. 
Ea a înlocuit Comitetul european al 
inspectorilor bancari (CEBS)3 și are un rol 
mai important în cadrul reglementării și 
al supravegherii prudențiale, precum și 
în procesul legislativ (a se vedea tabe -
lul 1 ). Rolul autorității include, de aseme -
nea, protecția consumatorilor4.
Mandatul Comitetului european al inspectorilor bancari și 
mandatul ABE
CEBS ABE
ReglementareUn rol pur consultativ.
Emite orientări și recomandări care nu au 
caracter obligatoriu.Elaborează standarde tehnice care iau 
apoi forma unui regulament al UE aplicabil 
direct în statele membre după adoptarea 
de către Comisie.
Supraveghere Participă, în mod voluntar, la o serie de 
colegii de supraveghetori.Are dreptul de a participa la toate colegiile 
de supraveghetori și de a introduce subiec -
te pe ordinea de zi.
Rol de mediere în caz de dezacord între 
autoritățile naționale de supraveghere.
Protecția 
consumatorului Nu este cazul.Promovează transparența, simplicitatea 
și echitatea pe piață pentru produsele sau 
serviciile financiare de consum în UE.
Sursa:  Analiză realizată de Curtea de Conturi Europeană.Tabelul 12  Regulamentul (UE) 
nr. 1093/2010 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
24 noiembrie  2010 de 
instituire a Autorității 
europene de supraveghere 
(Autoritatea bancară 
europeană), de modificare 
a Deciziei nr. 716/2009/CE și de 
abrogare a Deciziei 
2009/7 8/CE  a Comisiei 
(JO L 331, 15.12.2010, p. 12).
3  Regulamentul (UE) 
nr. 1093/2010.
4  Articolul 9 din Regulamentul 
(UE) nr. 1093/2010.
12 Introducere18 martie 20113 august 2011
6 aprilie 2011 15 iulie 20112 June 201027 iunie 2012 12 septembrie 201210 iulie 2013 23 octombrie 2013 14 noiembrie 2013
28 noiembrie 2010
Miniștrii ﬁnanţelor din zona euro 
convin asupra creării viitorului 
Mecanism european de stabilitate 
(MES), dispozitiv permanent de salvare 
care va înlocui Fondul european de 
stabilitate ﬁnanciară (FESF) începând 
cu jumătatea anului 2013.13 octombrie 2011  
După ratiﬁcarea de către ţările din 
zona euro, Fondul european de 
stabilitate ﬁnanciară consolidat devine 
operaţional. Fondul are o capacitate de 
creditare efectivă de 
440 de miliarde de euro, prin 
angajamentele de garantare asumate 
de cele 17 ţări.
1 ianuarie 2011
Sunt create cele trei noi autorităţi 
europene de supraveghere.
13 decembrie 2012
Consiliul își dă acordul cu privire la 
mecanismul unic de supraveghere.
26 iunie 2013
Sunt adoptate A patra directivă privind 
cerinţele de capital și Regulamentul 
privind cerinţele de capital.2 martie 2012
Este semnat Tratatul privind 
stabilitatea, coordonarea și guvernanţa 
în cadrul uniunii economice și 
monetare.
3 noiembrie 2013
Intră în vigoare Regulamentul privind 
mecanismul unic de supraveghere.20 decembrie 2013
Consiliul își dă acordul cu privire la 
mecanismul unic de rezoluţie.
Autoritatea Bancară Europeană 
publică detaliile următoarelor teste de rezistenţă desfășurate la nivelul 
băncilor din întreaga Uniune, 
explicând scenariile și metodologia pentru un eșantion de 
bănci europene.
Comisia Europeană publică 
o propunere privind un mecanism 
unic de supraveghere pentru toate 
băncile din zona euro.
Comisia prezintă o propunere 
privind un mecanism unic de rezoluţie, care să vină în completarea mecanismului unic de supraveghere; propunerea prevede 
crearea unui fond unic de rezoluţie 
bancară, aﬂat sub controlul unui comitet unic de rezoluţie.BCE demarează o evaluare 
cuprinzătoare înainte de asumarea 
rolului de supraveghetor.Declaraţia Eurogrupului privind 
ieșirea Spaniei și a Irlandei din programele lor de ajustare economică.Autoritatea Bancară Europeană publică rezultatele testelor de 
rezistenţă desfășurate în 2011 la 
nivelul băncilor.
Portugalia solicită activarea 
mecanismului de asistenţă de către Eurogrup și ECOFIN (UE îi acordă împrumuturi în valoare de 52 de miliarde de euro).
Spania și Cipru solicită asistenţă ﬁnanciară.Președintele Barroso face o declaraţie privind pieţele 
obligaţiunilor de stat din zona euro și îngrijorările 
suscitate de evoluţia pieţelor obligaţiunilor de stat din 
Italia și Spania.Figura 1 Istoricul crizei financiare și al răspunsului UEÎnceputul lui 2007 Decembrie 2007 15 septembrie 2008 Octombrie 2008 15 octombrie 2008
21 noiembrie 201026 ianuarie 200925 februarie 2009 Aprilie 2009 23 iunie 2009 13 iulie 2009Aprilie 2010
23 septembrie 200923 iulie 2010 2 iunie 2010 26 mai 2010
19 noiembrie 2008Tensiuni legate de creditele 
ipotecare subprime din SUA încep să provoace deﬁcite de lichiditate pe pieţele monetare din lume.
Bank of Canada, Bank of England, 
BCE, Sistemul Federal de Rezerve al 
SUA și Banca Naţională a Elveţiei 
anunţă măsuri destinate să corecteze presiunile de pe pieţele de ﬁnanţare pe termen scurt.Comisia adoptă propunerile legislative de creare a primului sistem de supraveghere la nivel european - Sistemul european al supraveghetorilor ﬁnanciari (SESF). 
Noile autorităţi europene de 
supraveghere sunt create prin transformarea unor comitete de nivelul 3 care existau anterior pentru sectorul bancar, al valorilor mobiliare și al asigurărilor și pensiilor ocupaţionale.Lehman Brothers Holdings Inc., a patra bancă de investiţii ca mărime din SUA, își declară falimentul. Piaţa ﬁnanciară, deja sub presiune, se regăsește într-o situaţie de volatilitate extremă.
Comisia Europeană adoptă 
o propunere privind revizuirea 
Directivei existente privind cerinţele de capital. Comisia adoptă o propunere privind noi modiﬁcări ale Directivei privind cerinţele de capital.Comisia propune crearea de fonduri de rezoluţie bancară, ﬁnanţate printr-o taxă impusă băncilor.
Comisia publică propuneri privind 
îmbunătăţirea supravegherii în UE 
a agenţiilor de rating al creditelor. 
Comitetul european al inspectorilor 
bancari publică rezultatele testelor 
de rezistenţă desfășurate la nivelul băncilor.Comisia Europeană propune 
majorarea până la 100 000 EUR 
a pragului minim de garantare a depozitelor bancare. În plus, Comisia propune modiﬁcări ale Standardelor internaţionale de contabilitate, cu scopul de a atenua consecinţele crizei ﬁnanciare.
Grupul De Larosière, care a primit misiunea de a formula recomandări pentru Comisia Europeană cu privire la consolidarea supravegherii ﬁnanciare în UE, își publică raportul. Liderii G20, reuniţi la Londra pentru 
a discuta despre pieţele ﬁnanciare și economia mondială, convin asupra înﬁinţării noului Consiliu pentru Stabilitate Financiară, cu un mandat mai puternic, ca succesor al Forumului pentru Stabilitate Financiară  (FSF).
Memorandum de înţelegere privind acordarea de asistenţă ﬁnanciară pentru Ungaria - asistenţă pentru balanţa de plăţi de până la 6,5 miliarde de euro.Memorandum de înţelegere privind acordarea de asistenţă ﬁnanciară pentru balanţa de plăţi pentru România – 5 miliarde de euro.
Memorandum de înţelegere privind acordarea de 
asistenţă ﬁnanciară pentru Letonia, ca parte a pachetului 
de asistenţă ﬁnanciară internaţională pentru această 
ţară, în valoare totală de 7,5 miliarde de euro.Guvernul irlandez solicită sprijin 
ﬁnanciar din partea UE și a FMI.Mecanismul de sprijin ﬁnanciar pentru Grecia devine pe 
deplin operaţional și, în mai 2010, Grecia solicită oﬁcial 
un sprijin ﬁnanciar din partea ţărilor din zona euro și 
a FMI, care convin asupra unui pachet de împrumut în 
valoare de 110 miliarde de euro.
9 mai 2010
Reuniune extraordinară a ECOFIN: miniștrii 
decid detaliile unui pachet cuprinzător de 
măsuri, care include Mecanismul european 
de stabilizare ﬁnanciară (MESF) și Fondul 
european de stabilitate ﬁnanciară (FESF), 
cu un volum total de până la 
500 de miliarde de euro, pachet bazat pe 
o condiţionalitate puternică și pe termeni 
și condiţii.
7 iunie 2010
Este creat Fondul european de stabilitate 
ﬁnanciară (FESF).
16 octombrie 2010
Intră în vigoare legislaţia prin care este 
instituit Comitetul european pentru risc 
sistemic (CERS).
13 Introducere18 martie 20113 august 2011
6 aprilie 2011 15 iulie 20112 June 201027 iunie 2012 12 septembrie 201210 iulie 2013 23 octombrie 2013 14 noiembrie 2013
28 noiembrie 2010
Miniștrii ﬁnanţelor din zona euro 
convin asupra creării viitorului 
Mecanism european de stabilitate 
(MES), dispozitiv permanent de salvare 
care va înlocui Fondul european de 
stabilitate ﬁnanciară (FESF) începând 
cu jumătatea anului 2013.13 octombrie 2011  
După ratiﬁcarea de către ţările din 
zona euro, Fondul european de 
stabilitate ﬁnanciară consolidat devine 
operaţional. Fondul are o capacitate de 
creditare efectivă de 
440 de miliarde de euro, prin 
angajamentele de garantare asumate 
de cele 17 ţări.
1 ianuarie 2011
Sunt create cele trei noi autorităţi 
europene de supraveghere.
13 decembrie 2012
Consiliul își dă acordul cu privire la 
mecanismul unic de supraveghere.
26 iunie 2013
Sunt adoptate A patra directivă privind 
cerinţele de capital și Regulamentul 
privind cerinţele de capital.2 martie 2012
Este semnat Tratatul privind 
stabilitatea, coordonarea și guvernanţa 
în cadrul uniunii economice și 
monetare.
3 noiembrie 2013
Intră în vigoare Regulamentul privind 
mecanismul unic de supraveghere.20 decembrie 2013
Consiliul își dă acordul cu privire la 
mecanismul unic de rezoluţie.
Autoritatea Bancară Europeană 
publică detaliile următoarelor teste de rezistenţă desfășurate la nivelul 
băncilor din întreaga Uniune, 
explicând scenariile și metodologia pentru un eșantion de 
bănci europene.
Comisia Europeană publică 
o propunere privind un mecanism 
unic de supraveghere pentru toate 
băncile din zona euro.
Comisia prezintă o propunere 
privind un mecanism unic de rezoluţie, care să vină în completarea mecanismului unic de supraveghere; propunerea prevede 
crearea unui fond unic de rezoluţie 
bancară, aﬂat sub controlul unui comitet unic de rezoluţie.BCE demarează o evaluare 
cuprinzătoare înainte de asumarea 
rolului de supraveghetor.Declaraţia Eurogrupului privind 
ieșirea Spaniei și a Irlandei din programele lor de ajustare economică.Autoritatea Bancară Europeană publică rezultatele testelor de 
rezistenţă desfășurate în 2011 la 
nivelul băncilor.
Portugalia solicită activarea 
mecanismului de asistenţă de către Eurogrup și ECOFIN (UE îi acordă împrumuturi în valoare de 52 de miliarde de euro).
Spania și Cipru solicită asistenţă ﬁnanciară.Președintele Barroso face o declaraţie privind pieţele 
obligaţiunilor de stat din zona euro și îngrijorările 
suscitate de evoluţia pieţelor obligaţiunilor de stat din 
Italia și Spania.
14 Introducere
07 
ABE face parte din Sistemul european al 
supraveghetorilor financiari (SESF), creat 
în 2011 cu scopul de a asigura supra -
vegherea microprudențială. Obiectivul 
principal al SESF este acela de a contribui 
la stabilitatea pe termen scurt, mediu 
și lung a sistemului financiar pentru 
economia Uniunii și pentru cetățenii și 
întreprinderile sale. SESF este format 
din Autoritatea Bancară Europeană, 
Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) și Autorita -
tea Europeană de Asigurări și Pensii 
Ocupaționale (EIOPA) care, împreună cu 
autoritățile naționale de supraveghere, 
asigură supravegherea microprudențială. 
Împreună cu Comitetul european pentru 
risc sistemic (CERS), responsabil cu 
supravegherea macroprudențială, aceste 
entități formează arhitectura europeană 
de supraveghere (a se vedea figura 2 ).Figura 2Arhitectura  europeană de supraveghere creată în 2011
Non v oting members: O ne
represen tative of na tional
sper visors f or each Member
States/EFC pr esiden tSprijin din partea BCE
Comisia Europeană
Informaţii 
microprudenţialeAlerte de risc 
RecomandăriSectorul ﬁnanciar din UEPreședintele ABE, 
președintele EIOPA și 
președintele ESMAMembri fără drept de vot:
un reprezentant din ﬁecare stat 
membru din cadrul autorităţilor 
naţionale de supraveghere/
președintele Comitetului
economic și ﬁnanciarGuvernatorii băncilor 
centrale naţionale, 
președintele și 
vicepreședintele BCE 
Autoritatea Bancară 
Europeană
Autorităţile naţionale de 
supraveghere bancarăAutoritatea Europeană de 
Asigurări și Pensii 
Ocupaţionale
Autorităţile naţionale de 
supraveghere în domeniul 
asigurărilor și al pensiilorAutoritatea Europeană
pentru Valori Mobiliare
și Pieţe
Autorităţile naţionale de 
supraveghere în domeniul 
valorilor mobiliareComitetul european pentru
risc sistemic
Supraveghere macroprudenţială
Sistemul european al
supraveghetorilor ﬁnanciari 
Supraveghere microprudenţială
Sursa:  BCE.
15 Introducere
08 
Pentru toate statele membre ale UE, ABE 
are următoarele sarcini principale:
 — de a elabora Manualul unic și, astfel, 
de a contribui la elaborarea de stan -
darde și practici comune de înaltă 
calitate în materie de reglementare 
și supraveghere;
 — de a contribui la aplicarea consec -
ventă a actelor juridice cu caracter 
obligatoriu ale Uniunii;
 — de a stimula și a facilita delegarea 
de sarcini și responsabilități între 
autoritățile competente;
 — de a monitoriza și a evalua 
evoluțiile pieței în domeniile sale de 
competență;
 — de a promova protecția 
deponenților și a investitorilor;
 — de a contribui la funcționarea con -
secventă și coerentă a colegiilor de 
supraveghetori și
 — de a promova transparența, simpli -
citatea și echitatea pe piață pentru 
produsele sau serviciile financiare de 
consum din întreaga piață internă.09 
Deși, în comparație cu fostul Comitet 
european al inspectorilor bancari, ABE are 
un rol mai important în ceea ce privește 
supravegherea în UE (a se vedea punc -
tul 6), supravegherea cotidiană a bănci -
lor rămâne de competența autorităților 
naționale de supraveghere. ABE nu exer -
cită o supraveghere directă a instituțiilor 
financiare. Sistemul european de su -
praveghere bancară se bazează, printre 
altele, pe cooperarea dintre autoritățile 
de supraveghere din țara de origine și 
cele din țara -gazdă, care fac schimb de 
informații prin intermediul colegiilor de 
supraveghetori pentru a avea o imagine 
de ansamblu consolidată asupra expunerii 
la risc a unei bănci.
10 
ABE este finanțată în proporție de 60 % 
de autoritățile naționale de supraveghere 
și în proporție de 40 % din bugetul UE. 
În 2012, autoritatea a dispus de un buget 
anual de 20,7 milioane de euro (12,7 mi -
lioane de euro în 2011). Resursele sale 
de personal sunt limitate (94 de angajați 
în 2012). ABE se bazează în mare măsură 
pe personalul din cadrul autorităților 
naționale de supraveghere (experți 
naționali sau asistență pe termen scurt 
pentru anumite sarcini), precum și pe 
agenți contractuali.
11 
Reglementarea serviciilor financiare 
face obiectul procedurii de codecizie 
a Consiliului și a Parlamentului European 
(articolul 294 TFUE: „procedura legislativă 
ordinară”). Prin urmare, noile regulamente 
și directive sunt adoptate împreună de 
Consiliu și de Parlament. Comisia aprobă 
proiectele de standarde tehnice elabo -
rate de ABE prin intermediul actelor de 
punere în aplicare sau al actelor delegate, 
după cum se specifică în regulamentul 
sau în directiva respectivă (a se vedea, de 
asemenea, punctele 29-30).
16 Introducere
Evoluții recente în proce -
sul de creare a unei uniuni 
bancare
12 
În contextul unei crize financiare pre -
lungite, șefii de stat și de guvern din 
zona euro au convenit, în 2012, că sunt 
necesare măsuri suplimentare pentru 
îmbunătățirea reglementării și a supra -
vegherii sectorului bancar5. S-a decis 
că trebuie elaborată „o foaie de parcurs 
specifică, încadrată în timp, pentru 
realizarea unei uniuni economice și mo -
netare veritabile” și că aceasta trebuie 
să includă propuneri concrete privind 
prezervarea unității și a integrității pieței 
unice a serviciilor financiare6. Uniunea 
bancară este unul dintre elementele foii 
de parcurs prezentate de președintele 
Consiliului European la 26 iunie 2012.
13 
Uniunea bancară este alcătuită din 
următoarele componente (a se vedea 
tabelul 2 ):5  Reuniunea la nivel înalt a zonei 
euro din 29 iunie 2012.
6  Towards a Genuine Economic 
and Monetary Union  (Către 
o veritabilă uniune economică 
și monetară), raport prezentat 
de președintele Consiliului 
European, Herman Van 
Rompuy, 26 iunie 2012, p. 7 și 
„Foaie de parcurs către 
o uniune bancară” COM(2012) 
510 din 12.9.2012.
17 Introducere
Progrese în ceea ce privește diferitele componente ale 
uniunii bancareTabelul 2Componentă Stadiu Descriere
Mecanismul 
unic de 
supraveghere 
(a se vedea 
punctele  14-15)La 15 octombrie 2013, Consiliul 
a adoptat regulamentele de înființare 
a mecanismului unic de supraveghere.În cadrul mecanismului unic de 
supraveghere, BCE va fi responsabilă, 
împreună cu autoritățile naționale de 
supraveghere, de supravegherea băncilor 
din zona euro și din alte state membre care 
doresc să participe. BCE își va asuma în 
integralitate sarcinile de supraveghere la 
4 noiembrie  2014.
Cadrul integrat 
de gestionare 
a crizelorÎn decembrie 2013, Consiliul și 
Parlamentul European au ajuns la un 
acord privind cadrul pentru redresarea și 
rezoluția băncilor.Cadrul își propune să asigure gestionarea 
băncilor în dificultate și, după caz, să 
permită încetarea treptată, într -un mod 
previzibil și eficient, a activității băncilor 
aflate în dificultate majoră, recurgându -se 
la cât mai puține fonduri publice posibil. 
Odată operațional, mecanismul unic de 
rezoluție va fi autoritatea însărcinată cu 
aplicarea acestor norme.
La 20 martie 2014, Parlamentul 
European și Consiliul au ajuns la 
un acord cu privire la mecanismul 
unic de rezoluție.). Prima lectură 
a Parlamentului European cu privire 
la propunerea de regulament privind 
crearea unui mecanism unic de rezoluție 
a băncilor în dificultate majoră a avut loc 
la 15 aprilie 2014. După adoptarea finală 
a textului, Consiliul Uniunii Europene 
va adopta regulamentul fără dezbateri 
suplimentare.Consiliul și Parlamentul au convenit asupra 
creării unui comitet de rezoluție, dotat cu 
competențe extinse în caz de rezoluție 
bancară. Acest comitet sau BCE, în calitate 
de autoritate de supraveghere a sectorului 
bancar, pot iniția procesul de rezoluție 
a unei bănci aflate în dificultate majoră. 
Acordul prevede un fond unic de rezoluție, 
finanțat prin taxe impuse băncilor, și se va 
sprijini inițial pe compartimente naționale, 
care vor fuziona treptat într -o perioadă 
de 8 ani. Mecanismul unic de rezoluție va 
cuprinde toate băncile din statele membre 
participante.
Sistemul comun 
de garantare 
a depozitelorOrganele legislative au convenit că 
fiecare stat membru ar trebui să 
instituie un sistem parțial prefinanțat 
care să garanteze toate depozitele sub 
100 000 de euro.În prezent, există numai sisteme naționale 
de garantare a depozitelor. La momentul 
auditului, Comisia nu prezentase încă 
o propunere de sistem european comun de 
garantare a  depozitelor7.
Cadrul unic de 
reglementareDe la înființarea sa, ABE a depus eforturi 
pentru instituirea unui cadru unic de 
reglementare. În 2013, activitățile sale 
în acest domeniu erau încă în curs de 
desfășurare.În 2012, șase orientări, patru documente 
de reflecție, 14 documente de consultare 
și 23 de proiecte de standarde tehnice au 
fost publicate în vederea unui proces de 
consultare publică - de exemplu, pentru a fi 
integrate în Directiva privind cerințele de 
capital IV (a se vedea punctul 29).7  Directiva actuală [Directiva 
2009/14/CE a Parlamentului 
European și a Consiliului din 
11 martie 2009 de modificare 
a Directivei 94/19/CE privind 
sistemele de garantare 
a depozitelor în ceea ce 
privește plafonul de garantare 
și termenul de plată 
a compensațiilor (JO L 68, 
13.3.2009, p. 3)] asigură 
acoperirea depozitelor de 
până la 100 000 de euro în 
toate statele membre ale UE. 
În iulie 2010, Comisia a adoptat 
o propunere legislativă de 
revizuire aprofundată 
a directivei, cu scopul de 
a armoniza și simplifica 
sistemele naționale de 
garantare a depozitelor, de 
a accelera plățile și de 
a ameliora modul de finanțare 
a sistemelor. În cadrul 
reuniunii Consiliului European 
din 27-28 iunie 2013, liderii UE 
au solicitat ca această 
propunere să fie adoptată 
înainte de sfârșitul anului.
18 Introducere
ABE și crearea mecanismului 
unic de supraveghere
14 
În octombrie 2013, Consiliul a aprobat un 
regulament prin care se conferea Băncii 
Centrale Europene autoritatea necesară 
pentru supravegherea sectorului bancar. 
De asemenea, Consiliul a aprobat mo -
dificări ale Regulamentului de instituire 
a ABE8. Regulamentul BCE prevede 
cooperarea dintre BCE și autoritățile 
naționale de supraveghere, dar autorita -
tea responsabilă de funcționarea genera -
lă a mecanismului unic de supraveghere 
este BCE. Aceasta va asigura suprave -
gherea directă a majorității băncilor cu 
importanță sistemică din zona euro, în 
timp ce restul băncilor vor rămâne sub 
supravegherea autorităților naționale competente. Acestea vor fi responsabile 
în continuare de sarcinile care nu au 
fost conferite BCE, de exemplu în ceea 
ce privește protecția consumatorilor și 
supravegherea sucursalelor băncilor din 
țări terțe.
15 
În perioadă ulterioară creării mecanis -
mului unic de supraveghere, rolul de 
reglementare al ABE ar trebui să rămâ -
nă, în esență, neschimbat (a se vedea 
punctul 76). Cu toate acestea, în ceea ce 
privește supravegherea, există anumite 
domenii în care trebuie clarificat modul 
de repartizare a responsabilităților între 
ABE și BCE (a se vedea punctele 77-80).8  Regulamentul (UE) 
nr. 1024/2013 al Consiliului din 
15 octombrie 2013 de conferire 
a unor atribuții specifice Băncii 
Centrale Europene în ceea ce 
privește politicile legate de 
supravegherea prudențială 
a instituțiilor de credit – 
Regulamentul privind 
mecanismul unic de 
supraveghere (JO L 287, 
29.10.2013, p. 63).  
Regulamentul (UE) 
nr. 1022/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
22 octombrie 2013 de 
modificare a Regulamentului 
(UE) nr. 1093/2010 de instituire 
a Autorității europene de 
supraveghere (Autoritatea 
bancară europeană) în ceea ce 
privește conferirea de atribuții 
specifice Băncii Centrale 
Europene în temeiul 
Regulamentului (UE) 
nr. 1024/2013 al Consiliului 
(JO L 287, 29.10.2013, p. 5).Figura 3Supravegherea financiară europeană în urma introducerii mecanismului unic de 
supraveghere
Sursa:  schemă bazată pe un model elaborat de Institutul Regal de Relații Internaționale Egmont 
(Royal Institute for International Relations Egmont ).Ţările din cadrul 
mecanismului unic 
de supraveghere
Ţări care nu fac 
parte din 
mecanismul unic
de supraveghereInstituţii de credit
Alte instituţii 
ﬁnanciare 
Sub supraveghere 
naţionalăSub supraveghere 
naţionalăSub supravegherea 
directă a BCE 
Sub supraveghere 
naţională și sub 
supravegherea 
generală a BCEInstituţii de credit 
semniﬁcative
În interiorul 
mecanismului 
unic de 
supraveghere 
În afara mecanismului unic de supraveghere Alte instituţii
de credit
19 Introducere
Crearea mecanismului unic 
de rezoluție
16 
La 20 martie 2014, Parlamentul Euro -
pean și Consiliul au ajuns la un acord cu 
privire la mecanismul unic de rezoluție. 
Proiectul de regulament aprobat de 
Parlamentul European și de Consiliu 
prevede înființarea un comitet unic de 
rezoluție, cu competențe extinse în caz 
de rezoluție bancară. În urma notificării 
de către Banca Centrală Europeană cu 
privire la faptul că o bancă se confruntă 
sau este susceptibilă de a se confrunta 
cu dificultăți majore, sau din proprie 
inițiativă, acest comitet va adopta un 
plan de rezoluție pentru banca re -
spectivă. Comitetul va stabili aplicarea 
instrumentelor de rezoluție și utilizarea 
fondului unic de rezoluție. (A se vedea 
anexa VI  pentru mai multe informații 
privind cadrul de rezoluție bancară și 
„Atributele -cheie ale unor regimuri 
eficace de rezoluție” stabilite de Consiliul 
pentru Stabilitate Financiară).
20
 Sfera și abordarea  
auditului
17 
În cadrul acestui audit, Curtea a urmărit:
 — să evalueze dacă Comisia și ABE se 
achitaseră în mod satisfăcător de 
responsabilitățile care le revin în 
ceea ce privește punerea în aplicare 
a noilor dispoziții privind sistemul 
de reglementare și de supraveghere 
a sectorului bancar creat în 2011;
 — să examineze eficacitatea aceste noi 
dispoziții în ceea ce privește supra -
vegherea bancară transfrontalieră, 
evaluarea rezistenței băncilor din UE 
și promovarea protecției consumato -
rilor pe piața produselor și a servicii -
lor financiare în UE.
18 
Activitatea de audit a acoperit 
activitățile desfășurate de DG Piața 
Internă și Servicii în ceea ce privește 
elaborarea legislației din sectorul finan -
ciar, monitorizarea punerii în aplicare 
a acesteia și evaluarea impactului său, 
precum și activitățile ABE în materie de 
reglementare, supraveghere și protecția 
consumatorilor. Activitatea de audit 
pe teren desfășurată pe lângă aceste 
organisme a fost derulată în 2012 și la 
începutul anului 2013.19 
Au fost efectuate vizite în vederea co -
lectării de informații pe lângă autorități 
naționale de supraveghere, bănci 
centrale și asociații bancare din șase 
state membre9. Auditorii s -au deplasat la 
sediul Autorității Europene pentru Valori 
Mobiliare, al Autorității Europene de 
Asigurări și Pensii Ocupaționale, al Comi -
tetului european pentru risc sistemic și 
al BCE. De asemenea, ei s -au întâlnit cu 
reprezentanți ai autorităților de supra -
veghere și de reglementare bancară din 
Statele Unite ale Americii și din Canada 
[a se vedea anexa I punctul 6 litera (c) ]. 
Observațiile inițiale au fost discutate cu 
un grup de experți (a se vedea anexa III ). 
Auditorii au consultat, de asemenea, 
o gamă largă de publicații academice 
referitoare la viitorul sistem de suprave -
ghere bancară (a se vedea anexa VII ).
20 
Activitatea de audit desfășurată a permis 
Curții să informeze cu privire la faptele 
pertinente și să analizeze care sunt con -
cluziile formulate în urma auditului care 
ar putea fi utile pentru supravegherea 
bancară în cadrul mecanismului unic de 
supraveghere.
21 
Abordarea auditului și metodele de co -
lectare a probelor de audit sunt descrise 
în detaliu în anexa I .9  Republica Cehă, Germania, 
Spania, Franța, Suedia și 
Regatul Unit.
21
 Observații
22 
Următoarele observații trebuie să fie in -
terpretate ținându -se seama de provocă -
rile cu care se confrunta sectorul bancar 
european în ansamblul său și de faptul 
că, în perioada examinată, ABE se afla 
încă în faza de demarare a activității.
Reforma în materie de 
reglementare: Comisia 
a reacționat printr -un 
program amplu de regle -
mentare pentru sectorul 
bancar, iar ABE a contri -
buit prin elaborarea de 
standarde tehnice și de 
orientări
23 
Termenul reglementare  se referă la un set 
de norme cu caracter obligatoriu emise 
de un organism public sau de către 
o instituție privată care se bazează însă 
pe un mandat public. Aceste norme sunt 
aplicate de către toate autoritățile de 
reglementare în îndeplinirea funcțiilor 
lor; în domeniul serviciilor financiare, 
ele includ norme prudențiale aplicabile 
pieței (destinate să prevină apariția unor 
entități cu reputație îndoielnică sau 
care nu dispun de capacitatea financi -
ară necesară pentru activitățile pe care 
intenționează să le desfășoare), precum 
și norme legate de controlul riscurilor 
aferente activităților financiare, de 
guvernanța corporativă, de sistemele de 
control intern, de regulile de conduită în 
afaceri și de metodele de supraveghere10.Comisia a elaborat textele 
legislative în timp util, dar ...
24 
Gestionarea timpului ar trebui să includă 
procesele care permit finalizarea la 
timp a unui proiect, și anume: definirea 
activităților, programarea unei ordini 
a acestora, estimarea resurselor, estima -
rea duratei activităților, stabilirea calen -
darului și monitorizarea respectării sale11.
25 
G20 și Comitetul de la Basel s -au aflat în 
prima linie a eforturilor de introducere 
a unei reglementări mai puternice și 
mai bine coordonate la nivel mondial în 
industria serviciilor financiare. Comisia 
a participat la negocierile desfășurate 
în cadrul G20 și al Comitetului de la 
Basel cu privire la legislația din sectorul 
financiar. Una dintre cele mai importante 
evoluții de la nivel mondial este Acordul 
Basel III, care prevede că instituțiile fi -
nanciare trebuie să își mărească niveluri -
le de capital pentru a -și acoperi riscurile 
financiare și a asigura astfel o mai mare 
stabilitate pe piețele financiare. Comisia 
a reacționat la criza financiară elabo -
rând un program cuprinzător de regle -
mentare. Pentru a introduce normele 
Basel III în UE, DG Piața Internă și Servicii 
a elaborat Directiva privind cerințele 
de capital IV (CRD IV) și Regulamentul 
privind cerințele de capital. Alte propu -
neri importante prezentate de Comisie 
pentru reglementarea sectorului bancar 
sunt prezentate în anexa IV .10  Pe baza definiției date de 
Banca Mondială, Legal Aspects 
of Financial Services Regulation 
and the Concept of a Unified 
Regulator , Banca Mondială, 
Washington DC, 2006.
11  Project Management Institute, 
Project Management Body of 
Knowledge (PMBOK Guide),  
capitolul 6 – Time 
management  (Gestionarea 
timpului), ediția a patra, 2008.
22 Observații Tabelul 3Durata etapelor -cheie ale procesului de elaborare a actelor legislative
Lansarea 
procesului CRD II CRD IIICRD IV și 
Regula -
mentul 
privind 
cerințele 
de capitalDirectiva de instituire 
a unui cadru pentru 
redresarea și rezoluția 
instituțiilor de credit 
și a întreprinderilor de 
investițiiSistemul 
de ga -
rantare 
a depozi -
telorSistemul 
de ga -
rantare 
a depozi -
telorRevizu -
irea Di -
rectivei 
contabileRevizuirea 
Directivei 
privind 
transparențaDurată 
medie (în 
săptă -
mâni)
Activități 
pregătitoare37 7 100 77 69 63 108 69 66
Consultare for -
mală interservicii7 6 8 2 4 3 3 3 5
Finalizarea textu -
lui legislativ2 0 0 1 1 3 20 8 4
Adoptarea de 
către colegiul 
comisarilor4 1 1 1 2 4 1 5 2
Adoptarea de 
către Parlament 
și Consiliu50 71 104 Nu a fost adoptatăNu a fost 
adoptată65 85 85 77
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.26 
Tabelul 3  prezintă timpul alocat de 
Comisie pentru principalele etape ale 
elaborării unei directive sau a unui re -
gulament, precum și etapele procesului 
politic de adoptare care urmează.
27 
În general, DG Piața Internă și Servicii 
a pregătit propunerile legislative la timp. 
Curtea a constatat că datele planificate 
pentru adoptarea legislației coincideau 
în mare parte cu datele efective de adop -
tare. O comparație între datele efective 
de adoptare a propunerilor legislative 
și datele planificate de DG Piața Internă 
și Servicii arată că aceasta a elaborat la timp actele legislative în cursul crizei 
financiare. Mai mult, colegiul comisarilor 
a adoptat rapid propunerile primite de la 
DG Piața Internă și Servicii (în medie, în 
termen de 2,4 săptămâni).
23 Observații
... ABE a trebuit să facă față 
unor termene foarte scurte, 
consultările publice au fost 
de scurtă durată, iar Comi -
sia nu a pregătit o evaluare 
a impactului global
ABE a trebuit să facă față unor 
termene foarte scurte
28 
ABE joacă un rol important în etapa 
pregătitoare a procesului legislativ și 
volumul de activitate de reglementare 
care îi revine și termenele -limită sunt 
prestabilite în legislație. Autoritatea 
elaborează apoi proiectele de standarde 
tehnice care conțin detalii tehnice aduse 
în completarea legislației privind servi -
ciile financiare. Ulterior, Comisia adoptă 
aceste standarde tehnice pentru ca ele 
să producă efecte juridice obligatorii.
29 
Comisia a propus mai întâi Directiva 
privind cerințele de capital IV (CRD IV) și 
Regulamentul privind cerințele de capi -
tal în iulie 2011. În martie 2013, Comisia, 
Consiliul și Parlamentul European au 
ajuns la un acord privind CRD IV și Re -
gulamentul privind cerințele de capital. 
La 16 aprilie 2013, Parlamentul European 
a aprobat cu modificări propunerea 
CRD IV și textul final a intrat în vigoare 
la 17 iulie 2013. Data punerii în aplicare 
a fost stabilită pentru 1 ianuarie 2014, 
cu un an mai târziu decât se planificase 
inițial.30 
CRD IV și Regulamentul privind cerințele 
de capital încredințează ABE sarcina 
de a elabora peste 100 de proiecte de 
standarde tehnice de reglementare și de 
punere în aplicare. Directiva și regula -
mentul propuse de Comisie în iulie 2011 
prevedeau obligația ABE de a furniza cea 
mai mare parte a standardelor tehnice 
până la 1 ianuarie 2013, data preconizată 
la acea vreme pentru punerea în aplicare 
a celor două acte legislative. Întrucât 
termenele care trebuiau respectate de 
autoritate nu s -au modificat, aceasta s -a 
văzut nevoită să lucreze la standardele 
tehnice pe baza proiectului de propu -
nere a Comisiei, cu riscul ca schimbările 
aduse directivei și regulamentului să 
antreneze modificări ale standardelor 
tehnice. În cursul negocierilor cu privire 
la CRD IV și la Regulamentul privind 
cerințele de capital, autoritatea nu 
a fost invitată să participe în calitate de 
observator la procesul legislativ și, prin 
urmare, nu a putut să își exprime în mod 
sistematic opinia cu privire la mandate -
le și la calendarul stabilite în procesul 
legislativ.
Consultările publice au fost de 
scurtă durată
31 
Comisia și ABE prevăd o perioadă stan -
dard pentru procesul de consultare pu -
blică. Înainte de 2012, această perioadă 
era de opt săptămâni; după 2012, a fost 
stabilită o perioadă de 12 săptămâni12.
32 
Atât Comisia, cât și ABE consultă părțile 
interesate pe mai multe căi, în cursul 
procesului de elaborare a textelor legis -
lative. Consultările publice sunt o parte 
importantă a acestui proces.12  Nu este vorba de o normă cu 
caracter obligatoriu, ci de 
termenul considerat necesar 
pentru ca părțile interesate 
externe să își poată pregăti în 
mod corespunzător 
răspunsurile la proiectele de 
propuneri legislative.
-  COM(2002) 277 final din 
5 iunie 2002 intitulată 
Towards a reinforced 
culture of consultation and 
dialogue – Proposal for 
general principles and 
minimum standards for 
consultation of interested 
parties by the Commission  
(Spre o cultură 
consolidată a consultării și 
a dialogului – Principii 
generale și standarde 
minime aplicabile 
consultărilor angajate de 
către Comisie cu părțile 
interesate). Din 2012, 
perioada autorizată este 
de 12 săptămâni.
-  ABE, Public Statement on 
Consultation Practices  
(Declarație publică 
privind practicile de 
consultare), 
25 septembrie  2012, 
punctul 3.3.
24 Observații
33 
Analiza Curții a arătat că atât Comisia, cât 
și ABE organizaseră mai multe consultări 
publice în cadrul cărora părțile interesa -
te externe au avut la dispoziție o peri -
oadă foarte scurtă pentru a -și prezenta 
răspunsurile. De exemplu, termenul 
acordat de Comisie pentru consultările 
cu privire la Directivele CRD II, III, IV și la 
Regulamentul privind cerințele de capi -
tal a fost, în medie, de 4,8 săptămâni. În 
cazul a 11 consultări desfășurate în 2012 
și examinate de Curte, perioada medie 
de consultare stabilită de ABE a fost de 
8,7 săptămâni. Ca o consecință a acestor 
termene scurte (a se vedea puncte -
le 28-30), Comisia și autoritatea nu și -au 
respectat propriile bune practici privind 
termenul acordat părților interesate pen -
tru a -și exprima opiniile. A apărut astfel 
riscul de a se obține un număr limitat de 
răspunsuri sau ca răspunsurile să nu fie 
suficient de aprofundate, în special în 
cazul asociațiilor bancare, ceea ce ar pu -
tea conduce la elaborarea de propuneri 
legislative de o calitate mai slabă.
Comisia nu a pregătit 
o evaluare a impactului global 
al pachetului legislativ
34 
Toate inițiativele Comisiei care au un 
impact semnificativ, inclusiv propunerile 
de acte delegate și de acte de punere 
în aplicare, ar trebui să fie însoțite de 
o evaluare a impactului. Aceasta ar 
trebui să evalueze efectele potențiale 
ale noilor propuneri legislative sau de 
politică asupra economiei (inclusiv în 
domeniul competitivității), a societății și 
a mediului13.35 
De la începutul crizei financiare, Comisia 
a lansat numeroase propuneri legislative 
privind sectorul bancar, piețele valorilor 
mobiliare, asigurările și pensiile (a se 
vedea anexa IV ) și a elaborat evaluările 
impactului și proiectele de propuneri 
legislative în paralel. Cu toate acestea, 
Comisia nu a realizat până în prezent 
o evaluare transsectorială a impactului 
cumulat pe care pachetul complet de 
propuneri legislative care afectează 
instituțiile financiare îl va avea pe piețele 
financiare.
Există riscul ca procesul 
decizional urmat de Consiliul 
supraveghetorilor din cadrul 
ABE să nu fie optim
36 
Membrii Consiliului supraveghetorilor ar 
trebui să acționeze independent și doar 
în interesul Uniunii14.
37 
Consiliul supraveghetorilor este principa -
lul organ decizional al ABE15 și este format 
din șefii autorităților publice naționale 
cu competență de supraveghere 
a instituțiilor de credit din cele 28 de sta -
te membre. În conformitate cu legislația, 
membrii Consiliului supraveghetorilor 
trebuie să acționeze în mod independent 
și obiectiv în interesul exclusiv al Uniu -
nii. Regulamentul detaliat de procedură 
stabilește modul de funcționare a Consi -
liului supraveghetorilor (reuniuni, regulile 
de votare etc.)16.13  SEC(2009) 92 din 
15 ianuarie 2009.
14  Considerentul 52 și articolul 42 
din Regulamentul de instituire 
a ABE.
15  Articolele 40-44 din 
Regulamentul de instituire 
a ABE (numirea președintelui, 
desemnarea Grupului de 
mediere, numirea membrilor 
Grupului părților interesate din 
domeniul bancar, adoptarea 
avizelor, a recomandărilor și 
a deciziilor etc.).
16  Adoptat în ianuarie 2011 și 
modificat în iulie 2012.
25 Observații
38 
În cadrul întâlnirilor cu reprezentanții ABE 
și ai autorităților naționale de suprave -
ghere, aceștia au declarat că membrii 
Consiliului supraveghetorilor reprezentau 
în primul rând interesele lor naționale. 
Curtea a constatat că, în cadrul reuniunii 
Consiliului supraveghetorilor din februa -
rie 2013, majoritatea membrilor și -au 
prezentat pozițiile naționale, mai degrabă 
decât să propună o poziție europeană 
comună. Această practică este contrară 
obiectivului prevăzut în legislație.
Reforma în materie de 
supraveghere: ABE a con -
tribuit la supravegherea 
transfrontalieră, dar unele 
provocări subzistă
39 
Supravegherea  bancară este activitatea de 
monitorizare a performanței financiare 
și a operațiunilor financiare ale bănci -
lor, cu scopul de a se garanta că acestea 
își desfășoară activitatea în condiții de 
siguranță și în mod riguros și că respectă 
normele și reglementările. Supravegherea 
bancară este exercitată de autoritățile 
publice de reglementare și urmărește să 
prevină intrarea băncilor în stare de insol -
vabilitate17. În contextul actual al Uniunii 
Europene (mecanismul unic de suprave -
ghere nu a fost încă introdus), suprave -
gherea băncilor transfrontaliere complexe 
se realizează prin interacțiunea și coo -
perarea dintre autoritățile de reglemen -
tare din țara de origine și din țara -gazdă 
care se întâlnesc periodic, împreună cu 
reprezentanți ai ABE, în cadrul colegiilor 
de supraveghetori.
40 
Sub efectul integrării rapide a piețelor de 
servicii financiare din UE și al dezvoltării 
conceptului de bancă universală, băncile 
își dezvoltaseră semnificativ, înainte de 
criză, activitățile transfrontaliere cu grad 
ridicat de risc, atât în UE, cât și la nivel 
mondial. Cu toate acestea, supravegherea 
băncilor a rămas o competență națională18.41 
Deși ABE are un rol mai important în 
ceea ce privește supravegherea în UE în 
comparație cu predecesorul său, Comi -
tetul european al inspectorilor bancari, 
ea nu exercită o supraveghere directă 
a instituțiilor financiare (a se vedea 
punctul 9). ABE joacă un rol esențial în 
elaborarea și implementarea în mod 
coerent a Manualului unic aplicabil tutu -
ror statelor membre, precum și în ceea 
ce privește consolidarea convergenței 
practicilor de supraveghere la nivelul 
întregii Uniuni.
42 
Autoritatea a înființat un departament 
pentru supraveghere, care este format 
din două unități: o unitate de analiză 
a riscurilor și o unitate de coordona -
re a relațiilor între țara de origine și 
țara -gazdă. Această din urmă unitate 
se ocupă de colegiile supraveghetori -
lor, participă la cele mai mari 44 dintre 
acestea, pe care le și monitorizează, 
realizează analize tematice și facilitează 
convergența practicilor de suprave -
ghere. Unitatea dispune însă de resurse 
insuficiente de personal: pe durata 
auditului, efectivul unității era de numai 
șase persoane. Unitatea de analiză a ris -
curilor se ocupă de testele de rezistență 
(a se vedea punctul 59) și efectuează 
analize periodice cu privire la stabilitatea 
financiară a sectorului bancar european. 
În plus, unitatea a elaborat o serie de 
indicatori de risc utilizați pentru rapor -
tarea cu privire la riscurile bancare și 
sectoriale (așa -numitele „tablouri de 
riscuri”) și transmite periodic evaluările 
sale Comitetului european pentru risc 
sistemic, Parlamentului European, Consi -
liului UE și altor organe ale UE.17  Webster’s New World Finance 
and Investment Dictionary .
18  Alford, D., „The Lamfalussy 
Process And EU Bank 
Regulation:  Another Step On 
The Road To Pan -European 
Regulation?, în Annual Review 
of Banking & Financial Law  
(Vol. 25: 1), p. 396, 2006.
26 Observații
43 
ABE a contribuit la îmbunătățirea supra -
vegherii transfrontaliere a băncilor prin 
rolul său de facilitare și de coordonare 
a activităților autorităților naționale 
de supraveghere. Ea nu dispune însă 
de autoritatea necesară pentru a lua 
sau a pune în aplicare decizii privind 
convergența activităților supraveghere 
sau pentru a soluționa dezacordurile din -
tre autoritățile naționale de supraveghe -
re (a se vedea punctele 44-55). În plus, 
testele de rezistență desfășurate în 2011 
au arătat că rolul ABE în cadrul acestui 
instrument esențial de supraveghere 
a fost limitat (a se vedea punctele 56-64).
... Convergența activităților 
de supraveghere prin inter -
mediul colegiilor de suprave -
ghetori s -a îmbunătățit, dar 
rămâne limitată
Rolul ABE în cadrul colegiilor de 
supraveghetori s- a îmbunătățit, 
dar rămâne limitat
44 
Autoritatea contribuie la promovarea 
și monitorizarea funcționării eficiente, 
eficace și consecvente a colegiilor de 
supraveghere19. Astfel de colegii trebuie 
să fie înființate pentru toate grupurile 
financiare cu un volum semnificativ 
de activități transfrontaliere în UE. Ele 
trebuie să se întrunească în mod regulat 
și să asigure coordonarea corespunză -
toare a activităților de supraveghere ale 
autorităților competente.45 
Înființarea colegiilor de supraveghetori 
(denumite în continuare „colegiile”) 
a fost unul din elementele -cheie ale 
efortului de consolidare a convergenței 
în materie de supraveghere între 
autoritățile naționale competente20. Con -
form legislației, responsabilitatea pentru 
supravegherea globală a organizării gru -
purilor bancare și pentru coordonarea 
colegiului revine autorității de suprave -
ghere din țara de origine21.
46 
Cele mai importante sarcini ale colegiilor 
sunt următoarele22:
 — să acționeze ca forum pentru schim -
bul de informații;
 — să ia decizii comune cu privire la 
nivelul de capital pentru grupurile 
bancare transfrontaliere;
 — să realizeze evaluări comune ale 
riscurilor;
 — să ofere un cadru pentru activitățile 
de supraveghere în situații de 
urgență.
47 
ABE are dreptul de a participa în cadrul 
colegiilor, rolul său fiind de a raționaliza 
procesul de schimb de informații. 
Obiectivele urmărite sunt favorizarea 
convergenței și a coerenței între diferi -
tele colegii în ceea ce privește aplicarea 
dreptului Uniunii, precum și contribuția 
la depășirea crizei actuale și prevenirea 
unor crize viitoare.19  Articolul 21 din Regulamentul 
de instituire a ABE.
20  Colegiile au fost create prin 
legislația UE, respectiv prin 
Directiva revizuită privind 
cerințele de capital (CRD II), 
aplicabilă de la 
31 decembrie  2010 
(20 09/111/CE).
21  Ceilalți participanți din cadrul 
colegiilor sunt: autoritățile 
competente responsabile de 
supravegherea filialelor unei 
instituții de credit mamă din 
UE sau ale unui holding 
financiar mamă din UE; 
autoritățile competente ale 
unei țări -gazdă în care își au 
sediul sucursale semnificative; 
băncile centrale, după caz; 
precum și, dacă este cazul, 
autoritățile competente din 
țări terțe.
22  Raportul anual al ABE 
pentru 2011, graficul 8, p. 29.
27 Observații
48 
Autoritatea a contribuit la activitatea co -
legiilor în numeroase feluri, inclusiv prin:
 — elaborarea unui document 
conținând bune practici care permit 
asigurarea coerenței conținutului de -
ciziilor comune și a compatibilității 
acestora;
 — realizarea unui studiu referitor 
la aplicarea orientărilor privind 
funcționarea operațională a cole -
giilor și a deciziilor privind gradul 
de adecvare a capitalului băncilor 
transfrontaliere23;
 — în 2011 și 2012, prezentarea unor pla -
nuri de acțiune vizând consolidarea 
funcționării colegiilor și monitoriza -
rea măsurilor luate în urma acestor 
planuri;
 — furnizarea unui instrument pentru 
schimbul de informații în cadrul 
colegiilor, prin intermediul unei 
platforme informatice.
49 
Mai mult, examinarea dosarelor a arătat 
că ABE a depus eforturi semnificative 
în vederea soluționării pe cale informa -
lă a dezacordurilor dintre autoritățile 
naționale de supraveghere (a se vedea 
punctul 55). Astfel, rolul de facilitator 
exercitat de ABE în cadrul colegiilor 
a contribuit la îmbunătățirea activității 
acestora. De asemenea, până la sfârșitul 
lui 2013, ABE tratase mai multe cazuri de 
mediere24. Cu toate acestea, impactul pe 
care autoritatea l -a avut prin intermediul 
colegiilor asupra convergenței în materie 
de supraveghere a fost limitat, deoarece 
ABE nu este responsabilă de organizarea 
colegiilor (stabilirea agendei de lucru, de 
exemplu) și nu poate participa în mod 
oficial la procesul decizional al acestora.În unele cazuri, colegiile 
consacră prea mult timp 
dezbaterilor referitoare 
la proceduri în loc să se 
concentreze asupra riscurilor
50 
Examinarea dosarelor și discuțiile purtate 
cu autoritățile naționale de supraveghere 
au arătat că, în mai multe cazuri, în reuniu -
nile colegiilor s -a consacrat mai mult timp 
unor discuții cu privire la aspecte proce -
durale decât dezbaterilor aprofundate 
legate de riscuri. De exemplu, autoritățile 
de supraveghere din țări de origine au 
informat participanții la colegiu cu privire 
la progresele înregistrate de băncile lor în 
cadrul testului de rezistență organizat de 
ABE, însă rezultatele au fost rareori discu -
tate. ABE a susținut mai multe prezentări 
în cadrul colegiilor, dar, până în prezent, 
acestea s -au axat, în cea mai mare parte, 
pe aspecte operaționale. Totuși, din 2011, 
activitatea colegiilor a înregistrat o serie 
de progrese, prin introducerea evaluărilor 
comune ale riscurilor și a deciziilor comu -
ne la nivelul UE.
Schimbul de informații în cadrul 
colegiilor și documentația nu 
erau complete
51 
În conformitate cu legislația, colegiile 
trebuie să funcționeze pe baza unor 
dispoziții scrise25. Examinarea documen -
tară a arătat că dosarele ABE referitoare 
la colegii nu conțineau toate documen -
tele -cheie, cum ar fi dispozițiile scrise 
obligatorii privind funcționarea colegiu -
lui. Una dintre contribuțiile esențiale ale 
autorității în cadrul colegiilor este feed -
backul oferit cu privire la funcționarea 
acestora către autoritatea de supraveghe -
re din țara de origine26. Totuși, în mai mul -
te cazuri, dosarele referitoare la colegii 
nu conțineau niciun element de probă 
cu privire la acest feedback furnizat de 
autoritate. ABE nu dispune de un sistem 
adecvat de gestiune a documentelor de 
natură să faciliteze stocarea informațiilor.23  Comitetul european al 
inspectorilor bancari publicase 
anterior orientări privind 
funcționarea operațională 
a colegiilor (Orientarea 34), 
evaluarea comună a riscurilor 
bancare și deciziile comune 
luate în cadrul colegiilor cu 
privire la gradul de adecvare 
a capitalului băncilor 
transfrontaliere 
(Orientarea 39).
24  Declarația președintelui ABE 
pronunțată în cadrul Comisiei 
pentru afaceri economice și 
monetare  – 
30 septembrie  2013.
25  Articolul 42a alineatul (3) din 
Directiva 2009/111/CE 
a Parlamentului European şi 
a Consiliului din 
16 septembrie  2009 de 
modificare a Directivelor 
2006/48/CE, 2006/49/CE și 
2007/64/CE în ceea ce privește 
băncile afiliate instituțiilor 
centrale, anumite elemente 
ale fondurilor proprii, 
expunerile mari, 
reglementările privind 
supravegherea, precum și 
gestionarea crizelor (JO L 302, 
17.11.2009, p. 97).
26  Raportul anual al ABE 
pentru 2011, graficul 8, p. 29.
28 Observații
52 
ABE pune la dispoziția autorităților 
naționale de supraveghere o platfor -
mă informatică pentru schimbul de 
informații în cadrul colegiilor. Curtea 
a constatat că acest instrument este utili -
zat mai degrabă ca un sistem de arhivare 
a documentelor, în loc să fie utilizat în 
mod activ de către autoritățile naționale 
de supraveghere ca forum pentru conti -
nuarea dezbaterilor cu privire la riscuri și 
în afara reuniunilor anuale sau bianuale 
ale colegiilor. Adesea, aceste discuții au 
loc la nivel bilateral, și nu prin interme -
diul platformei informatice. Ținând cont 
de faptul că un colegiu poate fi compus 
din până la 20 de autorități naționale de 
supraveghere, există riscul ca informații 
importante să nu fie comunicate tuturor 
participanților.
... Rolul de mediere al ABE 
a fost limitat de constrângeri 
de natură juridică
53
 — Articolul 19 alineatul (1) din Regula -
mentul de instituire a ABE (medierea 
cu efecte obligatorii): „[...] atunci 
când o autoritate competentă nu 
este de acord cu procedura sau cu 
conținutul unei măsuri sau cu lipsa 
de acțiune din partea unei autorități 
competente din alt stat membru 
[...], Autoritatea, la cererea uneia sau 
mai multor autorități competente 
în cauză, poate sprijini autoritățile 
în efortul acestora de a ajunge la un 
acord [...]. În cazurile [...] și în cazul în 
care, pe baza unor criterii obiective, 
poate fi identificat un dezacord între 
autoritățile competente din diferite 
state membre, Autoritatea poate, 
din proprie inițiativă27, să sprijine 
autoritățile în efortul acestora de 
a ajunge la un acord [...].” — Articolul 31 din Regulamentul de 
instituire a ABE (medierea facul -
tativă): „Autoritatea promovează 
o reacție coordonată la nivelul 
Uniunii, printre altele prin: […] (c) 
fără a aduce atingere articolului 19, 
efectuarea medierii facultative la 
cererea autorităților competente sau 
din proprie inițiativă; […].”
54 
ABE joacă un rol în soluționarea dezacor -
durilor dintre autoritățile naționale de 
supraveghere. Acest rol este însă limitat, 
deoarece autoritatea poate exercita 
o mediere cu efecte obligatorii numai 
în cazurile în care există o dispoziție 
legislativă specifică28 și numai dacă 
medierea este solicitată de autoritățile 
naționale aflate în dezacord. Deși au 
existat indicii ale unor dezacorduri între 
unele autorități naționale de suprave -
ghere și deși ABE a instituit proceduri 
de soluționare a litigiilor, la momentul 
auditului niciuna dintre aceste autorități 
naționale nu solicitase ABE să desfășoare 
o mediere cu efecte obligatorii. În gene -
ral, autoritățile naționale au preferat să 
soluționeze litigiile pe cale bilaterală, iar 
unele dintre ele și -au exprimat refuzul de 
a aduce litigiile până la nivelul ABE.
55 
Cu toate acestea, examinarea dosarelor 
a arătat că ABE a depus eforturi sem -
nificative în vederea soluționării pe 
cale informală a dezacordurilor dintre 
autoritățile naționale de supraveghere, 
fără a recurge la procedurile de medie -
re. În plus, de la ultima vizită a Curții de 
Conturi Europene, ABE a demarat câteva 
cazuri de mediere facultativă29, în urma 
investigațiilor sale privind posibile încăl -
cări ale legislației europene.27  Competențele de mediere cu 
efecte obligatorii ale ABE au 
fost extinse în temeiul noii 
Directive privind cerințele de 
capital (CRD IV) și al 
Regulamentului privind 
cerințele de capital. Totuși, 
competența „din proprie 
inițiativă” nu a fost încă 
menționată în mod specific în 
legislația secundară, care 
prevede mandatul de mediere 
cu efecte obligatorii.
28  La momentul desfășurării 
auditului Curții, medierea cu 
efecte obligatorii era 
prevăzută în doar câteva 
cazuri, cum ar fi: adoptarea 
unei decizii comune de 
desemnare a unei „sucursale 
semnificative” sau adoptarea 
deciziilor comune privind 
determinarea caracterului 
adecvat al fondurilor proprii 
necesare la nivel consolidat și 
la nivel individual.
29  Pe lângă rolul de „mediere cu 
efecte obligatorii” impus de 
dispoziții legislative specifice, 
ABE poate exercita, de 
asemenea, un rol de 
coordonare generală prin 
intermediul „medierii 
facultative”, fie la cererea 
autorităților competente, fie 
din proprie inițiativă 
(articolul 31 din Regulamentul 
de instituire a ABE).
30  Articolul 21 alineatul (2) din 
regulamentul de instituire 
a ABE.
31  Rezultatele au fost publicate 
numai pentru 90 de bănci. Din 
cauza dezacordului asupra 
definiției „fondurilor proprii de 
nivel 1 de bază”, o bancă nu 
a autorizat ABE să publice 
rezultatele pe care autoritatea 
le calculase.
29 Observații
Reforma în materie de 
supraveghere: rolul ABE 
în cadrul testelor de 
rezistență
Fiabilitatea testelor de 
rezistență efectuate în 2011 
la nivelul băncilor prezintă 
unele probleme, dar ...
56 
Conform Regulamentului de instituire 
a ABE, autoritatea poate iniția și coordo -
na teste de rezistență la nivelul Uniunii 
pentru a evalua rezistența instituțiilor fi -
nanciare, în special „riscul sistemic”. ABE 
ar trebui să asigure aplicarea unei meto -
dologii coerente la nivel național pentru 
aceste teste și să adreseze o recomanda -
re autorității competente în vederea co -
rectării eventualelor aspecte identificate 
în cadrul testului de rezistență30.
57 
În 2011, ABE a efectuat un test de 
rezistență care a implicat 91 de bănci31 
din 21 de țări ale UE32. Obiectivul urmărit 
a fost acela de a evalua rezistența sis -
temului bancar din UE și solvabilitatea 
diferitelor instituții la nivel individual33. 
Solvabilitatea băncilor a fost evaluată în 
raport cu o valoare de referință definită 
în funcție de fondurile proprii de nivel 1 
de bază34, stabilite la 5 % din valoarea 
activelor ponderate în funcție de risc. 
Testul de rezistență a condus, de aseme -
nea, la prezentarea detaliată a datelor 
referitoare la bănci.ABE a fost nevoită să se bazeze 
pe un mandat legal restrâns și 
pe resurse de personal limitate 
pentru desfăşurarea testului de 
rezistență din 2011
58 
Testul de rezistență ca atare s -a bazat 
pe o abordare ascendentă ( bottom‑up ). 
Comisia Europeană și BCE au elaborat 
scenariul de referință35 și, respectiv, 
scenariul advers36. Băncile au aplicat 
scenariul advers și au calculat ele însele 
rezultatele. Autoritățile naționale de 
supraveghere au fost în contact direct 
cu băncile și au efectuat primul control 
al calității rezultatelor obținute de bănci. 
Rolul ABE a fost de a pune la dispoziție 
cadrul metodologic37, de a coordona 
activitatea autorităților naționale și de 
a efectua verificări cu privire la coerența 
datelor referitoare la bănci furnizate de 
aceste autorități.
59 
La nivelul ABE, examinarea datelor a fost 
realizată de 10 experți naționali detașați 
și de cinci angajați ai autorității. Verifică -
rile cu privire la calitate au contribuit la 
reducerea lipsei de coerență a datelor. 
Cu toate acestea, anvergura exercițiului 
(care a acoperit 91 de bănci), termenul 
scurt de realizare (patru luni), mandatul 
limitat și competențele legale restrânse 
ale ABE (aceasta nu a elaborat scenariile, 
nu a efectuat calculele și nu a avut acces 
direct la bănci) au făcut dificilă verifi -
carea în detaliu a datelor referitoare la 
bănci. Toți acești factori au afectat fiabi -
litatea generală a rezultatelor testului de 
rezistență.32  Exercițiul a acoperit peste 65 % 
din activele totale ale 
sistemului bancar din UE și cel 
puțin 50 % din sectoarele 
bancare naționale din fiecare 
stat membru al UE. În cazul în 
care majoritatea activelor 
bancare dintr -o țară erau 
deținute de către grupuri 
bancare care operează în alt 
stat membru, nicio altă bancă 
independentă nu a fost inclusă 
în exercițiu, deoarece țara 
respectivă era acoperită 
suficient prin includerea 
activelor consolidate ale 
acestor grupuri bancare.
33  Testele de rezistență efectuate 
de Comitetul european al 
inspectorilor bancari înainte 
de 2011 nu au fost incluse în 
sfera auditului.
34  Comitetul de la Basel pentru 
supraveghere bancară, ale cărui 
norme Basel III formează baza 
reglementărilor bancare de la 
nivel mondial, se concentrează 
asupra ratei fondurilor proprii 
de nivel 1 de bază, care este 
formată, în principal, din 
capitaluri proprii și din profitul 
reportat.
35  Acesta reflecta consensul cu 
privire la evoluția preconizată 
a economiei.
36  Scenariul advers a fost elaborat 
de BCE pe baza unui set 
convenit de riscuri, validat în 
decembrie 2010, utilizând ca 
scenariu de referință 
previziunile formulate de 
Comisie în toamna anului 2010. 
ABE, Opening Statement 
Publication of the 201 1 EU‑wide 
Stres Test Results  (Declarație 
introductivă: Publicarea 
rezultatelor testului de 
rezistență efectuat în 2011 la 
nivelul UE), Londra, 
15 iulie 2011.
37  Cadrul metodologic (51 de 
pagini) includea principalele 
caracteristici ale exercițiului (de 
exemplu: sfera de aplicare, 
calendarul și data de referință), 
ipotezele reținute pentru test 
(se pleca, de exemplu, de la 
premiza unui bilanț static, 
a unei creșteri zero și a unui 
model de afaceri neschimbat), 
precum și orientări tehnice și 
definiții (referitoare, de 
exemplu, la diferitele 
componente ale fondurilor 
proprii, la modul de tratare 
a pozițiilor de acoperire 
a riscului sau la elementele care 
trebuie reflectate în evoluția 
contului de profit și pierdere).
30 Observații
Testele de rezistență din 2011 și exemple de nevoi de capital care au decurs în urma 
acestora până la sfârșitul anului 2013
Ianuarie 2011: ABE anunță testul de rezistență pentru 2011.
15 iulie 2011: ABE publică rezultatele testului de rezistență pentru 90 de bănci38. Opt bănci (cinci din Spania, două 
din Grecia și una din Austria) se situau sub pragul de capital de 5 %. Deficitul total de capital s -a dovedit a fi de 
2,5 miliarde de euro.
10 octombrie 2011: Belgia, Franța și Luxemburg sunt de acord cu restructurarea băncii Dexia și acceptă să garanteze 
finanțarea acesteia în limita unei sume de până la 90 de miliarde de euro. În urma testului de rezistență, Dexia fuse -
se evaluată ca una dintre cele mai sigure bănci din Europa (fiind clasată pe locul 13 din 91).
Mai 2012: Bankia, cel mai mare titular de active imobiliare din Spania, este naționalizată și solicită o injecție de capi -
tal în valoare de 19 miliarde de euro. În plus, Bankia își revizuiește contul de profit și pierdere pentru exercițiul 2011, 
trecând de la un profit inițial de 309 milioane de euro la o pierdere de 4,3 miliarde de euro. Testul de rezistență 
(scenariul advers) arăta că rata fondurilor sale proprii de nivelul 1 de bază ar urma să scadă la 5,4 % până la sfârșitul 
anului 2012, situându -se totuși în continuare peste pragul minim impus de 5 %.
2012: Autoritățile spaniole comandă realizarea unui test de rezistență39 pentru 14 grupuri bancare, acoperind 90 % 
din sistemul bancar din Spania. În studiul elaborat, se estimează că, în cazul scenariului advers, nevoile totale de 
capital s -ar ridica la aproape 60 de miliarde de euro și că, într -o perioadă de trei ani, băncile spaniole vor suferi pier -
deri de credit cumulate în valoare de 270 de miliarde de euro.
Începutul anului 2013: SNS Bank (o filială a SNS Reaal) este naționalizată de către guvernul neerlandez. Banca 
înregistrase pierderi importante la nivelul activelor sale imobiliare, în special în străinătate. În cadrul testelor de 
rezistență din 2011, rata fondurilor proprii de nivelul 1 ale băncii SNS era de 8,4 %, cu mult peste minimul necesar de 
5 %, și ar fi urmat să scadă la 7 % până la sfârșitul anului 2012.
Sfârșitul anului 2013: Primele două bănci ca mărime din Slovenia – Nova Ljubljanska banka (NLB d.d.) și Nova Kredit -
na Banka Maribor (NKBM d.d.) – au făcut obiectul unei examinări a calității activelor și au fost supuse unui test de 
rezistență40. În comparație cu evaluarea realizată în 2011 în cadrul exercițiului ABE, care nu identificase niciun deficit 
de capital, testul din 2013 a determinat guvernul sloven să recapitalizeze NLB d.d. cu 1 551 de milioane de euro și 
NKBM d.d. cu 870 de milioane de euro.
38  O bancă nu a autorizat publicarea tuturor datelor sale.
39  Test efectuat de Oliver Wyman, o companie independentă de consultanță externă.
40  Evaluare cuprinzătoare realizată de Oliver Wyman, Roland Berger, Deloitte, EY, CBRE, Jones Lang LaSalle, Cushman & Wakefield și Colliers (A se 
vedea comunicatul de presă al Băncii Sloveniei din data de 12 decembrie 2013).Caseta 1
31 Observații
60 
Testul de rezistență desfășurat de 
ABE a constat în calcularea deficitului 
potențial de capital. Acest test a fost 
unul dintre instrumentele de supra -
veghere utilizate pentru evaluarea 
rezistenței instituțiilor individuale și 
a rezistenței globale a sistemului41. El nu 
a inclus o evaluare a calității activelor 
băncilor sau a garanțiilor aferente și nu 
a testat lichiditatea băncilor.
61 
Din motivele expuse la punctele 59-60, 
testele de rezistență nu au fost în măsură 
să identifice problemele de la nivelul 
anumitor bănci europene, care, ulteri -
or, au trebuit să fie salvate (a se vedea 
caseta 1 ).
... Exercițiul de recapitalizare 
din 2012 a contribuit la 
restabilirea încrederii
62 
Testul de rezistență efectuat în 2011 
a fost urmat în 2012 de un exercițiu de 
recapitalizare42. Obiectivul urmărit a fost 
consolidarea pozițiilor de capital ale unui 
eșantion de bănci, prin constituirea unei 
rezerve de capital excepționale și tem -
porare. ABE a solicitat o creștere a ratei 
fondurilor proprii de nivelul 1 de bază43 
la 9 % până la sfârșitul lunii iunie 201244.63 
ABE a monitorizat punerea în aplicare 
a planurilor de recapitalizare a băncilor 
și a prezentat un raport final la 3 oc -
tombrie 2012. În ansamblu, exercițiul 
a determinat o majorare cu peste 200 de 
miliarde de euro a poziției de capital 
a băncilor. 27 de bănci, care prezentau 
inițial un deficit, au depus planuri de 
recapitalizare și și -au consolidat poziția 
de capital cu 116 miliarde de euro45. 
Exercițiul de recapitalizare a contribu -
it la restabilirea încrederii în sectorul 
bancar46.
64 
La momentul desfășurării testelor de 
rezistență, în UE nu exista un mecanism 
de rezoluție sau de sprijin financiar care 
să permită acordarea unui sprijin direct 
pentru bănci. Au fost necesare soluții 
naționale ad hoc pentru injectarea de 
capital în acele bănci care, ulterior, au 
fost evaluate ca fiind fragile și care nu 
mai puteau atrage capital de pe piețele 
financiare, exercitând astfel o presiune 
asupra bugetelor guvernelor naționale. 
Situația era diferită în Statele Unite, unde 
au fost instituite mecanisme de sprijin 
financiar înainte de efectuarea testelor 
de rezistență (a se vedea anexa V ).41  ABE, Overview of the EBA 201 1 
banking EU‑wide stress test  
(Prezentare generală a testului 
de rezistență realizat de ABE 
în 2011 la nivelul băncilor din 
UE), 18 martie 2011.
42  La 26 octombrie 2011, șefii de 
stat și de guvern din țările din 
zona euro au convenit asupra 
unui set de măsuri 
cuprinzătoare pentru 
restabilirea încrederii. Una 
dintre aceste măsuri consta 
într-un exercițiu de 
recapitalizare. Alte măsuri 
vizau reducerea datoriilor 
pentru Grecia și consolidarea 
Fondul european de stabilitate 
financiară (FESF).
43  Exprimată ca raportul dintre 
fondurile proprii de nivel 1 de 
bază și activele ponderate în 
funcție de risc.
44  ABE, Capital buffers for 
addressing market concerns 
over sovereign exposures  – 
Methodological note  (Rezerve 
de capital destinate să 
răspundă preocupărilor pieței 
legate de expunerile 
suverane – notă de 
metodologie), 
8 decembrie  2011.
45  ABE, Final report on the 
implementation of Capital Plans 
following the EBA’s 201 1 
Recommendation on the 
creation of temporary capital 
buffers to restore market 
confidence  (Raport final 
privind implementarea 
planurilor de recapitalizare în 
urma recomandării ABE 
din 2011 referitoare la crearea 
de rezerve temporare de 
capital în vederea restabilirii 
încrederii piețelor), 
3 octombrie 2012.
46  De la momentul recapitalizării 
băncilor, indicele bursier MSCI 
al valorilor financiare 
europene ( MSCI Europe 
Financials ) înregistrează 
o tendință ascendentă 
constantă.
32 Observații
Reforma în materie de 
supraveghere: nu au fost 
dezvoltate încă sisteme 
de protecție a consumato -
rilor și nici sisteme -cheie 
de gestiune
... Resurse minime și puțini 
membri cu drept de vot care 
dispun de un mandat com -
plet în domeniul protecției 
consumatorilor
65 
Protecția consumatorilor poate fi defini -
tă ca fiind „apărarea intereselor consu -
matorilor în ceea ce privește calitatea, 
prețul și siguranța, de obicei într -un 
cadru de reglementare”47. În sectorul 
financiar, aspectele specifice legate 
de protecția consumatorilor includ 
siguranța produselor, transparența, 
informații complete și corecte, prac -
ticile comerciale neloiale, executările 
silite imobiliare, toleranța privind plata 
datoriilor, medierea și soluționarea 
reclamațiilor.
66 
Articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul 
de instituire a ABE prevede următoarele: 
„Autoritatea își asumă un rol principal în 
promovarea transparenței, simplicității 
și echității pe piață pentru produsele 
sau serviciile financiare de consum din 
întreaga piață internă, inclusiv prin:
 — colectarea, analizarea și raportarea 
tendințelor de consum;
 — revizuirea și coordonarea 
inițiativelor de formare și educa -
re în domeniul financiar de către 
autoritățile competente;
 — elaborarea de standarde de formare 
pentru acest sector; și
 — contribuții la elaborarea unor norme 
comune de publicare.”Nu au fost alocate resurse 
suficiente de personal 
pentru domeniul protecției 
consumatorului
67 
Ca o consecință a crizei financiare, 
protecția consumatorilor nu a fost 
considerată o prioritate majoră: 
în 2011 și 2012, ABE și -a axat eforturile 
pe abordarea riscurilor sistemice, care 
reprezentau o prioritate pentru cea mai 
mare parte a autorităților de reglemen -
tare de la nivel național și internațional. 
Resursele de personal alocate pentru 
domeniul protecției consumatorilor au 
fost limitate. De exemplu, la sfârșitul 
lunii februarie 2013, Unitatea pentru 
protecția consumatorilor din cadrul ABE 
era formată din numai două persoane. 
Funcția de șef de unitate era vacantă de 
mai multe luni. În 2011, Consiliul supra -
veghetorilor nu a discutat nicio proble -
mă legată de protecția consumatorilor; 
președintele a menționat doar necesi -
tatea ca protecția consumatorilor să de -
vină o prioritate mai importantă pentru 
ABE. În 2012, autoritatea a depus mai 
multe eforturi în materie de protecție 
a consumatorilor, care au condus la 
o serie de discuții în cadrul Consiliului 
supraveghetorilor și la publicarea unor 
documente în 2013.
68 
Toate cele trei autorități europene de 
supraveghere48 au ca obiectiv protecția 
consumatorilor. Această situație gene -
rează anumite suprapuneri, întrucât 
consumatorii pot încheia asigurări cu 
o bancă sau cu o societate de asigu -
rări sau pot achiziționa un produs de 
investiții de la o bancă sau de la o socie -
tate de investiții. Prin urmare, autoritățile 
europene de supraveghere sunt obligate 
să își coordoneze activitățile din do -
meniul protecției consumatorilor, ceea 
ce sporește complexitatea sistemului 
de guvernanță atunci când trebuie să 
adopte decizii consecvente cu privire la 
protecția drepturilor consumatorilor.47  Sursa:  QFinance Dictionary 
(http://www.qfinance.com/
dictionary ).
48  ABE, EIOPA și ESMA.
33 Observații
Puțini membri cu drept de 
vot dispun de un mandat 
complet în domeniul protecției 
consumatorilor
69 
Protecția consumatorilor este organizată 
în mod diferit în fiecare stat membru (a 
se vedea tabelul 4 ). În numeroase state 
membre unde responsabilitatea este par -
tajată, mandatul în materie de protecție 
a consumatorilor pe care îl au autoritățile 
naționale de supraveghere este destul 
de restrâns, dat fiind că principala lor 
responsabilitate este asigurarea stabilității financiare generale, mai degrabă decât 
rezolvarea anumitor probleme specifice 
legate de protecția consumatorilor.
70 
Pe lângă autoritățile naționale de suprave -
ghere, există 41 de autorități competente, 
care au o anumită responsabilitate în apă -
rarea intereselor consumatorilor la nivel 
național. Dată fiind diversitatea mecanis -
melor naționale pentru protecția consu -
matorilor, ABE nu poate avea un punct 
unic de contact în fiecare stat membru, 
ceea ce complică și mai mult activitățile 
sale în acest domeniu.
49  Articolul 40 alineatul (5) din 
Regulamentul de instituire 
a ABE.Tabelul 4Mandatul autorităților naționale de supraveghere în ceea ce privește protecția 
consumatorilor
Statul
Belgia 
Bulgaria
Republica Cehă
Danemarca
Germania
Estonia
Irlanda
Grecia
Spania 
Franța
Italia
Cipru
Letonia
Lituania
Luxemburg
Ungaria
Malta
Țările de Jos
Austria
Polonia
Portugalia 
România
Slovenia
Slovacia
Finlanda
Suedia 
Regatul Unit
Nu are mandat X X
Mandat 
partajatX X X X X X X X X X X X X X X X X
Autoritatea 
este singura 
responsabilăX X X X X X
Nu există 
informații X X
Sursa:  Autoritatea Bancară Europeană .
71 
Atunci când Consiliul supraveghetorilor 
discută un anumit subiect care nu ține 
de competența autorității naționale de 
supraveghere cu drept de vot, aceas -
ta poate aduce un reprezentant al 
autorității naționale competente, care 
nu are drept de vot49. Cu toate acestea, 
în 2011 și în 2012, niciun reprezentant al vreunei autorități naționale de protecție 
a consumatorilor nu a participat la reu -
niunile Consiliului supraveghetorilor la 
care au fost discutate probleme legate 
de acest domeniu (persoanele care i -au 
însoțit pe membrii cu drept de vot lucrau 
fie pentru autoritatea națională de su -
praveghere, fie pentru banca centrală).
34 Observații
Mandatul legal al ABE este 
limitat
72 
Sfera de activitate a ABE, astfel cum este 
definită la articolul 1 alineatul (2) din Re -
gulamentul de instituire a autorității, nu 
include directivele legate de protecția 
consumatorilor, cu excepția unei mici 
părți din Directiva privind serviciile de 
plată. Primul mandat încredințat ABE în 
vederea elaborării de standarde tehnice 
în domeniul protecției consumatorilor vi -
zează Directiva privind creditul ipotecar, 
adoptată în februarie 2014.
... ABE nu a implementat 
încă sistemele interne cheie 
necesare pentru a asigura 
eficiența și eficacitatea 
activităților sale
73 
Indicatorii de performanță permit 
măsurarea progreselor înregistrate în 
atingerea obiectivelor unei organizații. 
Instituțiile și agențiile UE utilizează 
sisteme de măsurare a performanțelor, 
de exemplu sub forma unor indica -
tori-cheie de performanță prin care se 
evaluează activitățile esențiale sau im -
pactul activităților în care este angajată 
instituția sau agenția respectivă.74 
ABE nu a introdus deocamdată un sistem 
cuprinzător de măsurare a performanței 
pentru principalele sale domenii de acti -
vitate. În funcție de domeniile de activi -
tate, pot fi utilizați diferiți indicatori -che -
ie de performanță50. Deși în planul său 
multianual privind politica în materie de 
personal pentru perioada 2014-2016, ABE 
justifică în mod amănunțit nevoia de 
resurse suplimentare în 2014, nu există 
niciun document care să indice în mod 
clar legătura dintre nevoile de recrutare 
și obiectivele și sarcinile pe termen me -
diu ale autorității.
Reforma în materie de 
supraveghere: rolul în 
evoluție al ABE
75 
După introducerea mecanismului unic 
de supraveghere, BCE nu mai poate ad -
opta decât orientări și recomandări și nu 
mai poate lua decizii decât sub rezerva 
standardelor tehnice de reglementare și 
de punere în aplicare elaborate de ABE și 
în conformitate cu acestea51.
76 
În urma introducerii mecanismului unic 
de supraveghere, rolul ABE în elaborarea 
reglementărilor va rămâne, în esență, 
același (a se vedea punctele 14-15). De 
exemplu, autoritatea ar trebui să dezvol -
te în continuare cadrul unic de regle -
mentare aplicabil tuturor statelor mem -
bre și să contribuie la coerența aplicării 
acestuia, precum și să sporească gradul 
de convergență al practicilor de suprave -
ghere pe întreg teritoriul Uniunii52.50  De exemplu, numărul de 
solicitări online primite și 
durata medie necesară pentru 
a răspunde la acestea, 
numărul de răspunsuri primite 
în cadrul consultărilor publice 
și timpul necesar pentru a le 
analiza, numărul de puncte 
adăugate pe an la agenda de 
lucru a colegiilor, numărul de 
ore de formare per membru al 
personalului, procentul 
colegiilor de supraveghetori 
care utilizează activ platforma 
informatică pentru schimbul 
de informații etc.
51  Articolul 4 alineatul (3) din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1024/2013 (Regulamentul 
privind mecanismul unic de 
supraveghere).
52  Considerentul 4 al 
Regulamentului nr. 1022/2013.
35 Observații
77 
Cu toate acestea, există anumite do -
menii în care subzistă o lipsă de cla -
ritate în ceea ce privește repartizarea 
responsabilităților între ABE și BCE:
 — ABE va continua să fie responsabilă 
pentru elaborarea și actualizarea 
constantă a manualului european 
de supraveghere a instituțiilor 
financiare din întreaga Uniune, care 
stabilește cele mai bune practici în 
materie de metodologie și procese 
ale supravegherii53. Atât ABE, cât și 
BCE lucrează însă la „manuale de 
supraveghere” și nu este clar ce va 
acoperi fiecare manual. Există riscul 
ca normele/orientările să fie con -
tradictorii sau neclare și, de aseme -
nea, există riscul repetării acelorași 
activități. În plus, s -ar putea ajunge 
la situații în care țările participante 
la mecanismul unic de supraveghere 
să nu știe ce manual se aplică într -un 
anumit caz.
 — BE este responsabilă de inițierea și 
coordonarea testelor de rezistență 
de la nivelul UE, dar desfășurarea 
acestora intră în responsabilitatea 
autorităților competente. Nu este 
însă foarte clar cui îi revine respon -
sabilitatea generală pentru aceste 
teste.
 — Legislația prevede că BCE ar trebui să 
dezvolte contacte și să încheie acor -
duri administrative cu autoritățile 
de supraveghere și administrațiile 
din țări terțe și cu organizațiile 
internaționale, fără suprapunere cu 
activitățile ABE54.78 
Legislația prevede că BCE și autoritățile 
naționale competente din statele mem -
bre ale UE care nu participă la mecanis -
mul unic de supraveghere ar trebui să 
încheie un memorandum de înțelegere 
care să descrie modul în care vor coo -
pera unele cu altele în vederea îndepli -
nirii atribuțiilor lor de supraveghere55. 
Cooperarea bilaterală dintre principalele 
autorități de supraveghere bancară din 
UE va fi asigurată în mai mare măsură 
prin aceste memorandumuri, decât prin -
tr-o coordonare puternică de către ABE.
79 
Mandatul ABE, de exemplu în ceea ce 
privește rolul său în cadrul colegiilor de 
supraveghetori, ar putea fi pus astfel sub 
semnul întrebării în cazul în care BCE 
încheie un acord privind practicile de 
supraveghere cu autoritățile de resort 
din statele membre care nu participă la 
mecanismul unic de supraveghere.
80 
Mai mult, după cum s -a precizat la punc -
tele 10 și 67, resursele de personal ale 
ABE sunt dependente de personalul fur -
nizat de autoritățile naționale de supra -
veghere (experți naționali sau asistență 
pe termen scurt pentru anumite sarcini), 
precum și de agenți contractuali. Pentru 
funcțiile care implică elaborarea de poli -
tici, ABE recrutează în principal din rân -
dul personalului autorităților naționale 
de supraveghere sau din sectorul bancar. 
Una dintre dificultățile practice legate de 
dezvoltarea mecanismului unic de supra -
veghere va fi recrutarea de personal care 
să lucreze în cadrul BCE (pentru meca -
nismul unic de supraveghere) și în cadrul 
ABE. Cele două instituții vor fi concu -
rente pe aceeași piață de recrutare. BCE 
intenționează să recruteze aproximativ 
1 000 de experți, iar ABE dorește să își 
mărească efectivul de personal, de la 
94 de persoane la 199, în perioada 2012-
2016, depășind astfel dublul nivelului 
actual.53  Articolul 1 punctul (5) litera (a) 
subpunctul (i) din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1022/2013.
54  Considerentul 31 al 
Regulamentului privind 
mecanismul unic de 
supraveghere.
55  Articolul 3 alineatul (1) din 
Regulamentul privind 
mecanismul unic de 
supraveghere.
36
 Concluzii  
și recomandări
81 
În opinia Curții, reforma legislației din 
sectorul bancar întreprinsă de Comisie, 
înființarea ABE și activitățile acesteia 
și ale Comisiei legate de dezvoltarea 
noului sistem de reglementare și de 
supraveghere a sectorului bancar, in -
stituit în 2011, au constituit un prim pas 
important ca răspuns la criza financiară. 
Cu toate acestea, au fost identificate 
deficiențe în modul de funcționare a noi -
lor dispoziții în ceea ce privește suprave -
gherea bancară transfrontalieră, evalu -
area capacității de rezistență a băncilor 
din UE și promovarea protecției consu -
matorilor pe piața produselor și a servi -
ciilor financiare în UE. Aceste deficiențe 
sunt prezentate pe scurt în cele ce ur -
mează. De asemenea, Curtea a elaborat 
un set de recomandări în atenția facto -
rilor de decizie politică și a instituțiilor 
implicate în acțiunile de reglementare și 
de supraveghere întreprinse ca răspuns 
la criza financiară.
82 
ABE a furnizat primele elemente ale 
unui nou sistem de reglementare și de 
supraveghere pentru sectorul bancar, 
în condițiile resurselor disponibile și ale 
competențelor legale limitate de care 
dispunea. Astfel, în măsura posibilului, 
autoritatea și -a îndeplinit obiectivul 
de a contribui la stabilitatea pe termen 
scurt, mediu și lung a sistemului financiar 
și la eficacitatea acestuia. În contextul 
mecanismului unic de supraveghere nou 
creat sub coordonarea BCE, se impune 
o clarificare mai aprofundată a rolurilor 
și a responsabilităților, în special a celor 
care revin BCE, autorităților naționale de 
supraveghere și ABE în ceea ce privește 
sarcinile de supraveghere de la nivelul UE.Reforma în materie de 
reglementare
83 
În general, Comisia a elaborat în timp util 
textele legislative referitoare la sectorul 
bancar. Totuși, termenele stricte im -
puse de acordurile de la nivel mondial 
încheiate în cadrul G20 și al Comite -
tului de la Basel, precum și întârzierile 
apărute în negocierile politice au redus 
timpul pe care părțile interesate externe 
îl aveau la dispoziție pentru a -și aduce 
contribuția prin intermediul consultări -
lor publice. Mai mult, din această cauză, 
ABE a trebuit să facă față unor termene 
scurte pentru elaborarea proiectelor 
de standarde tehnice și nu a putut să 
își exprime în mod sistematic opinia 
cu privire la mandatele și la calendarul 
stabilite în procesul legislativ. Deși, în 
ultimii ani, au fost elaborate numeroase 
propuneri legislative (iar altele sunt în 
curs de pregătire), nu a existat o evaluare 
transsectorială a impactului întregului 
pachet de propuneri.
37 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 1
Ar trebui să se acorde timp suficient 
pentru elaborarea standardelor și 
pentru consultări și ar trebui avută 
în vedere o  analiză transsectorială 
a impactului
— Legiuitorul ar putea să țină seama 
de timpul necesar pentru elaborarea 
standardelor tehnice, iar propunerile 
legislative ale Comisiei ar trebui să 
acorde ABE un timp suficient pentru 
elaborarea acestor standarde. Din 
acest motiv, legiuitorul ar putea să 
invite ABE în calitate de observator 
în procesul legislativ sau să ofere 
autorității posibilitatea de a formula 
observații cu privire la propunerile 
legislative care prevăd un rol pentru 
ABE.
— Comisia și ABE ar trebui să își urmeze 
propriile orientări în materie de 
bune practici referitoare la timpul 
acordat părților interesate externe 
pentru a -și exprima opiniile în cadrul 
consultărilor publice.
— Comisia ar trebui să efectueze o ana -
liză transsectorială a impactului 
întregului pachet de propuneri și ar 
trebui avută în vedere posibilitatea 
de a se apela la un evaluator extern, 
care să posede expertiza necesară 
pentru a derula un exercițiu atât de 
complex.
Evoluții în materie de supra -
veghere și implicații pentru 
rolul de supraveghere al ABE
84 
ABE a contribuit la îmbunătățirea supra -
vegherii transfrontaliere a băncilor prin 
rolul său de facilitare și de coordonare 
a activităților autorităților naționale de supraveghere, precum și prin rolul 
de reglementare în procesul de elabo -
rare a cadrului unic de reglementare 
și a Manualului comun în domeniul 
supravegherii. ABE nu dispune însă de 
autoritatea și de mandatul legal adec -
vat, necesare pentru a lua sau a pune 
în aplicare decizii privind convergența 
activităților de supraveghere sau 
pentru a soluționa dezacordurile dintre 
autoritățile naționale de supraveghere. 
În consecință,la nivel general, contribuția 
sa la convergența în materie de suprave -
ghere a fost relativ limitată.
Colegiile de supraveghetori
85 
Colegiile de supraveghetori au fost cre -
ate pentru categoria grupurilor bancare 
transfrontaliere - și anume, acele grupuri 
care au filiale sau sucursale semnificative 
în diferite state membre. ABE este abi -
litată să participe cu drepturi depline la 
aceste colegii, cu scopul de a raționaliza 
procesul de schimb de informații și de 
a promova convergența și coerența 
între colegii în ceea ce privește aplicarea 
dreptului Uniunii. Cu toate acestea, reu -
niunile colegiilor au fost adesea consa -
crate într -o mai mare măsură discuțiilor 
cu privire la aspecte procedurale decât 
dezbaterilor aprofundate legate de 
riscuri. Prin urmare, contribuția ABE la 
convergența în materie de supraveghere 
prin intermediul colegiilor a fost relativ 
limitată, iar schimbul de informații nu 
a fost optim. În noua structură de supra -
veghere rezultată în urma introducerii 
mecanismului unic de supraveghere, 
componența și numărul colegiilor de 
supraveghetori se vor modifica. Totuși, 
ele vor continua să joace un rol impor -
tant pentru băncile transfrontaliere care 
au filiale sau sucursale semnificative 
în statele membre neparticipante la 
mecanism.
38 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 2
ABE ar trebui să continue să 
promoveze eficacitatea colegiilor de 
supraveghetori
— ABE ar trebui să continue să încu -
rajeze colegiile să analizeze riscu -
rile (de exemplu prin evaluări ale 
riscurilor sistemice, prin examinarea 
tablourilor de riscuri, prin teste de 
rezistență etc.). În acest context, 
ABE ar trebui să asigure o cooperare 
strânsă la nivel intern între echipele 
cu atribuții de supraveghere din 
cadrul colegiilor și echipele care se 
ocupă de analiza riscurilor.
— Pentru a facilita activitatea 
autorităților de supraveghere 
din țara de origine și în vederea 
procesului propriu de stocare 
a cunoștințelor, ABE ar trebui să se 
asigure că autoritatea de suprave -
ghere din țara de origine primește 
întotdeauna un feedback și că acesta 
este întotdeauna documentat în 
mod exhaustiv.
— ABE ar trebui să încurajeze într -un 
mod mai activ colegiile să utilizeze 
platformele informatice ca forum 
pentru schimbul de informații, mai 
degrabă decât ca sistem de arhivare.
— ABE ar trebui să introducă un 
sistem de gestiune a documente -
lor cu scopul de a facilita stoca -
rea cunoștințelor și de a asigura 
eficiența și eficacitatea pe termen 
lung a performanței sale.
Testele de rezistență organizate 
la nivelul băncilor
86 
ABE a avut rolul de a facilita și coordo -
na testul de rezistență din 2011, dar nu 
a avut nici personalul și nici mandatul 
necesar pentru a asigura fiabilitatea 
acestui exercițiu. În plus, acesta s -a desfășurat fără ca la nivelul UE să existe 
măsuri de sprijin financiar. Exercițiul 
din 2011 a fost util pentru inițierea 
recapitalizării a numeroase bănci, dar 
el a pus în evidență și o serie de limitări 
inerente unor astfel de operațiuni atunci 
când ele nu sunt combinate cu o evalua -
re a calității portofoliului de active.
Recomandarea 3
Pentru a se asigura fiabilitatea testelor 
de rezistență a băncilor, este nevoie de 
un mandat clar și cuprinzător, precum 
și de resurse suficiente de personal cu 
experiență. Mecanismele de rezoluție 
de la nivelul UE ar trebui să fie 
concepute astfel încât să funcționeze 
în mod eficient.
— Pentru a asigura fiabilitatea testelor 
de rezistență, autoritatea respon -
sabilă ar trebui să dispună de un 
mandat clar și cuprinzător, precum și 
de resurse suficiente de personal cu 
experiență.
— Factorii de decizie de la nivelul UE ar 
trebui să se asigure că sunt instituite 
mecanisme de rezoluție și măsuri 
adecvate de sprijin, proporționale cu 
dimensiunea și structura activității 
bancare transfrontaliere.
39 Concluzii și recomandări 
Protecția consumatorului
87 
ABE nu a fost în măsură să își îndepli -
nească mandatul în materie de protecție 
a consumatorilor din cauza lipsei de 
resurse, a constrângerilor de natură juri -
dică și a faptului că autoritățile naționale 
responsabile de protecția consumatori -
lor nu sunt suficient reprezentate în pro -
cesul de luare a deciziilor din cadrul ABE. 
Numeroși membri ai Consiliului suprave -
ghetorilor dispun de un mandat limitat 
în materie de protecție a consumatorilor 
sau nu au niciun fel de competențe în 
acest domeniu. Prin urmare, există riscul 
ca procesul decizional să nu fie optim 
nici în cadrul Consiliului supravegheto -
rilor și nici la nivelul comitetelor perma -
nente și al subgrupurilor în care sunt 
reprezentate statele membre.
88 
Faptul că toate cele trei autorități eu -
ropene de supraveghere au ca obiectiv 
protecția consumatorului este un alt 
aspect care trebuie luat în considerare. 
Această situație generează anumite 
suprapuneri, întrucât consumatorii 
pot încheia asigurări cu o bancă sau cu 
o societate de asigurări. Prin urmare, 
autoritățile europene de supraveghere 
sunt obligate să își coordoneze atât 
activitățile din domeniul protecției con -
sumatorilor, cât și procesul decizional, 
ceea ce sporește complexitatea sistemu -
lui de guvernanță în domeniul protecției 
drepturilor consumatorilor.
Recomandarea 4
Sunt necesare măsuri consolidate 
pentru protecția consumatorilor în 
sectorul financiar din UE
— Ar trebui să se țină seama de modul 
în care resursele administrative de la 
nivelul UE pot fi utilizate în mod mai 
eficient și mai eficace pentru a pro -
mova protecția consumatorilor în UE.Activitățile de sprijin
89 
O condiție prealabilă pentru o moni -
torizare eficace a performanței constă 
în introducerea unui sistem de măsu -
rare a acesteia, bazat, de exemplu, pe 
indicatori -cheie de performanță. ABE nu 
a implementat încă un astfel de sistem 
de natură să asigure funcționarea sa 
eficientă și eficace.
Recomandarea 5
Introducerea unui sistem de măsurare 
a performanței
— ABE ar trebui să introducă un sistem 
de măsurare a performanței pentru 
activitățile sale de bază, cu scopul 
de a monitoriza succesul obținut în 
atingerea obiectivelor urmărite de 
organizație.
Implicațiile mecanismului unic 
de supraveghere
90 
În capacitatea sa de reglementare, ABE 
are mandatul de a elabora standarde 
tehnice și ar putea valorifica în mod 
util expertiza de care dispune pentru 
a continua această sarcină. Cu toate 
acestea, există îndoieli cu privire la 
rolul său viitor în materie de suprave -
ghere a băncilor, dat fiind că acesta se 
limitează la coordonarea și facilitarea 
activităților autorităților naționale de su -
praveghere și ABE nu are de competența 
de a impune decizii specifice acestor 
autorități. Prin urmare, există un risc de 
incertitudine cu privire la rolurile și la 
responsabilitățile respective ale ABE și 
ale BCE, precum și un risc de suprapune -
re între activitățile lor.
40 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 6
Clarificarea rolurilor și 
a responsabilităților este necesară 
pentru succesul uniunii bancare și 
pentru o supraveghere bancară eficace
— Uniunea bancară impune o diviziune 
clară a rolurilor și a responsabilităților 
între ABE, BCE și autoritățile naționale 
de supraveghere, atât cele din cadrul 
mecanismului unic de supraveghere, 
cât și cele din afara mecanismului. 
Aceste roluri și responsabilități ar tre -
bui să fie clarificate în legislație sau în 
memorandumuri de înțelegere înche -
iate între instituțiile sau autoritățile în 
cauză.— Ar trebui instituite proceduri pentru 
a se asigura o cooperare strânsă și 
frecventă între diferitele organisme, 
precum și schimbul de informații 
între acestea. O atenție specială tre -
buie acordată perioadei de tranziție 
care precedă intrarea în funcțiune 
pe deplin a mecanismului unic de 
supraveghere.
— Este necesară o cooperare strânsă 
între ABE, mecanismul unic de supra -
veghere, alte autorități naționale de 
supraveghere din UE care nu parti -
cipă la mecanism și mecanismele de 
rezoluție create la nivelul UE.
Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi Europeană în ședința sa din 
15 mai 2014.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

41
 Anexe
Prezentare generală a abordării audituluiAnexa  I
Obiectivele
auditului
Criteriile
de audit
Metodele de
colectarea probelorComisia a gestionat în mod 
corespunzător introducerea noilor 
reglementări?
- Recomandări ale grupurilor de exper/uni021Bi
- Project management Body of Knowledge 
(Ghidul PMBOK privind managementul de proiecte)
- Termenele stabilite în planurile de gestiune /uni0219i 
în legisla/uni021Bia de nivelul 1
- Obliga/uni021Biile juridice stabilite în Regulamentul 
ABE în legătură cu:
/periodcentered.cap o bază de date accesibilă la nivel central cu 
institu/uni0163iile financiare înregistrate
/periodcentered.cap consolidarea sistemului european al 
sistemelor na/uni0163ionale de garantare a 
depozitelor
- Punerea corectă în aplicare a normelor UE în 
statele membre, a/uni0219a cum sunt ele prevăzute în directivele respective
- Evaluări ale impactului realizate în 
conformitate cu orientările.
- Examinarea planurilor de gestiune
/uni0219i a documentelor de planificare
- Examinarea coordonării au alte direc/uni021Bii 
generale
- Interviuri cu membri-cheie ai personalului- Compararea datelor efective de publicate cu 
datele /uni0219i termenele prevăzute
- Verificarea documentelor relevante- Examinarea procedurilor din cadrul Comisiei.- Examinarea programelor de activitate ale ABE 
pentru 2011 /uni0219i 2012
- Examinarea schemei de personal/a planului 
de recrutare
- Examinarea rapoartelor privind progresele 
înregistrate /uni0219i a rapoartelor anuale de activitate
- Interviuri cu membri-cheie ai personalului- Examinarea listei relevante a colegiilor de 
supraveghetori
- Examinarea proceselor-verbale ale reuniunilor- Analiza procedurilor de schimb de informa/uni021Bii- Examinarea documentelor publicate.Rolul ABE în supravegherea 
bancară a fost eﬁcace?Comisia și ABE se achitaseră în mod satisfăcător de responsabilităţile care le revin în ceea ce 
privește punerea în aplicare a noilor dispoziţii privind sistemul de reglementare și de 
supraveghere a sectorului bancar? Aceste dispoziţii funcţionează cu eﬁcacitate?
- Obliga/uni021Biile juridice stabilite în Regulamentul 
ABE în legătură cu:/periodcentered.cap crearea colegiilor de supraveghetori /uni0219i 
promovarea bunelor practici
/periodcentered.cap medierea/periodcentered.cap cooperarea cu alte autorită/uni021Bi de 
supraveghere
/periodcentered.cap schimbul de informa/uni021Bii
/periodcentered.cap organizarea testelor de rezisten/uni021Bă
/periodcentered.cap elaborarea standardelor în materie de 
supraveghere
/periodcentered.cap emiterea de ghiduri /uni0219i recomandări/periodcentered.cap protec/uni021Bia consumatorilor
- Project management Body of Knowledge 
(Ghidul PMBOK privind managementul de proiecte) 
- planul de recrutare /uni0219i programul de activitate- Sistemul de măsurare a performan/uni021Bei.
42 Anexe
Descrierea metodelor de colectare a probelor de audit
Studiul preliminar
01 
Înainte de auditul propriu -zis, a fost realizat un studiu preliminar referitor la 
modul în care Comisia a gestionat criza financiară. DG Piața internă și Servicii este 
direcția generală responsabilă de elaborarea politicilor de răspuns ale Comisiei 
la criza din sectorul financiar. Această analiză preliminară s -a bazat pe examina -
rea documentelor esențiale, cum ar fi legislația aplicabilă, rapoartele anuale și 
planurile de gestiune, și pe reuniuni cu personalul -cheie din mai multe unități din 
cadrul Comisiei, al BCE, al Comitetului european pentru risc sistemic și al ABE.
Vizite de audit desfășurate la nivelul Comisiei și al ABE
02 
Echipa de audit a vizitat DG Piața Internă și Servicii de trei ori pentru a colecta 
probe de audit. În cursul acestor vizite, auditorii au organizat interviuri cu perso -
nalul -cheie din zece unități ale direcției:
 —Structura de audit intern;
 —Unitatea 02 – Politica în domeniul serviciilor financiare, relațiile cu Consiliul;
 —Direcția A, Unitatea A1 – Resurse umane și planificare;
 —Direcția B, Unitatea B2 – Analiză, impact și evaluare;
 —Direcția B, Unitatea B3 – Aplicarea legislației privind piața unică și relațiile cu 
Parlamentul European;
 —Direcția B, Unitatea B4 – Relații internaționale;
 —Direcția E, Unitatea E2 – Servicii business to business ;
 —Direcția F, Unitatea F2 – Guvernanță corporativă și responsabilitate socială;
 —Direcția F, Unitatea F3 – Contabilitate și raportare financiară;
 —Direcția H, Unitatea H1 – Bănci și conglomerate financiare.Anexa  I
43 Anexe
03 
Pe lângă interviuri, a avut loc o examinare a dosarelor referitoare la nouă 
inițiative legislative selectate (a se vedea anexa IV ).
04 
Echipa de audit a vizitat ABE de două ori. În afară de unitățile orizontale și de spri -
jin, ABE este formată, în principal, din două direcții responsabile de supraveghere 
și, respectiv, de reglementare. În cursul acestor vizite, au avut loc în total 22 de 
reuniuni tematice1 cu personalul -cheie (unele teme au fost discutate în cursul 
ambelor vizite).
05 
O examinare documentară cu privire la funcționarea colegiilor de supraveghetori 
a fost efectuată pentru 12 bănci selectate. Dosarele privind 10 bănci au fost selec -
tate și au făcut obiectul unei examinări cu privire la testul de rezistență din 2011 
și la exercițiul de recapitalizare din 2012.
Vizite de informare
06 
Pe lângă vizitele la efectuate la DG Piața Internă și Servicii și la sediul ABE, echipa 
de audit a colectat informații și opinii ale experților cu privire la reglementarea și 
supravegherea bancară:
(a) prin vizite desfășurate la celelalte autorități europene de supraveghere (EIOPA 
și ESMA), la Comitetul european pentru risc sistemic, la BCE și la Federația 
Bancară Europeană ( European Banking Federation );
(b) prin misiuni de informare în șase state membre ale UE (Republica Cehă, Franța, 
Germania, Spania, Suedia și Regatul Unit), de obicei pe lângă autoritatea 
națională de supraveghere2 și federația bancară. În Spania, s-a efectuat o vizită 
și la Fondul de restructurare bancară ordonată (FROB – Fondo de Reestructu ‑
ración Ordenada Bancaria );1  Temele abordate au acoperit 
managementul ABE, SCARA 
(Comitetul permanent pentru 
contabilitate, raportare și 
audit), protecția 
consumatorilor, riscul sistemic, 
cultura comună de 
supraveghere, punerea în 
aplicare a legislației, sistemele 
informatice, resursele umane, 
Comitetul european pentru 
risc sistemic, Comitetul 
comun, medierea, testele de 
rezistență, colegiile de 
supraveghetori, standardele 
tehnice și programul de 
activitate.
2  În anumite țări, supravegherea 
bancară este asigurată de mai 
multe instituții (de exemplu: 
Bafin  și Bundesbank  în 
Germania, Riksbanken  și 
Finansinspektionen  în Suedia 
sau Bank of England  și FSA în 
Regatul Unit.Anexa  I
44 Anexe Anexa  I(c) prin vizite la autoritățile de reglementare și de supraveghere din două țări 
terțe, și anume Statele Unite și Canada:
 — Office of the Comptroller of the Currency  (Biroul de Control al Monedei din 
Statele Unite)
 — American Bankers’ Association  (Asociația Americană a Băncilor)
 — Department of the Treasury  (Departamentul de Finanțe al SUA)
 — Federal Reserve Bank  (Banca Federală de Rezerve) – Consiliul guvernatorilor 
(Washington)
 —Banca Federală de Rezerve, New York
 — Office of the Superintendent of Financial Institutions  (Biroul de Supraveghere 
a Instituțiilor Financiare din Canada)
(d) prin convocarea unui grup de experți pentru a discuta observațiile inițiale de 
audit, înainte de elaborarea proiectului preliminar de raport special.
45 Anexe Anexa  IICompetențele și activitățile Autorității Bancare Europene
Domenii de competență 
a Uniunii conform tratatului
(articolele 26 și 114 din Tratatul 
privind funcționarea Uniunii 
Europene)Articolul 26
„(1) Uniunea adoptă măsurile pentru instituirea sau asigurarea funcționării pieței interne, în conformitate cu 
dispozițiile incidente ale tratatelor.
(2) Piața internă cuprinde un spațiu fără frontiere interne, în care libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a servici -
ilor și a capitalurilor este asigurată în conformitate cu dispozițiile tratatelor.
(3) Consiliul, la propunerea Comisiei, definește orientările și condițiile necesare asigurării unui progres echilibrat în 
toate sectoarele vizate.”
Articolul 114
„(1) Cu excepția cazului în care tratatele dispun altfel, dispozițiile următoare se aplică în vederea realizării obiectivelor 
enunțate la articolul 26. Parlamentul European și Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura legislativă 
ordinară și după consultarea Comitetului Economic și Social, adoptă măsurile privind apropierea actelor cu putere 
de lege și a actelor administrative ale statelor membre care au ca obiect instituirea și funcționarea pieței interne.”
Competențele autorității
[Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 
al Parlamentului European și al 
Consiliului]Obiective
(a)  îmbunătățirea funcționării pieței interne, incluzând, în special, un nivel solid, eficace și consecvent de reglemen -
tare și supraveghere;
(b)  garantarea integrității, a transparenței, a eficienței și a bunei funcționări a piețelor financiare;
(c)  consolidarea coordonării internaționale în domeniul supravegherii;
(d)  prevenirea arbitrajului de reglementare și promovarea condițiilor de concurență echitabile;
(e)  garantarea unei reglementări și supravegheri corespunzătoare cu privire la asumarea riscurilor de credit și a altor 
riscuri;
(f)  îmbunătățirea protecției consumatorilor.
Sarcini
(a)  să contribuie la elaborarea de standarde și practici comune de înaltă calitate în materie de reglementare și 
supraveghere;
(b)  să contribuie la aplicarea consecventă a  actelor cu caracter juridic obligatoriu ale Uniunii;
(c) să stimuleze și să faciliteze delegarea de sarcini și responsabilități între autoritățile competente;
(d) să coopereze îndeaproape cu CERS1;
(e) să organizeze și să realizeze evaluări inter pares  ale autorităților competente;
(f) să monitorizeze și să evalueze evoluțiile pieței în domeniile sale de competență;
(g) să realizeze analize economice ale piețelor pentru a -și îndeplini atribuțiile în cunoștință de cauză;
(h) să promoveze protecția deponenților și a investitorilor;
(i)  să contribuie la funcționarea consecventă și coerentă a colegiilor de supraveghere, la monitorizarea, evaluarea 
și măsurarea riscurilor sistemice, la elaborarea și coordonarea planurilor de redresare și de rezoluție, asigurând 
un nivel înalt de protecție a deponenților și a investitorilor pe întreg teritoriul Uniunii și elaborând metode de 
rezoluție a instituțiilor financiare care intră în stare de insolvență, precum și o evaluare a necesității de a avea 
instrumente de finanțare corespunzătoare;
(j) să realizeze orice alte sarcini specifice prevăzute în regulament sau în alte acte legislative;
(k) să publice pe site -ul său și să actualizeze periodic informațiile privind domeniul său de activitate;
(l)  să preia, după caz, toate sarcinile existente și în curs ale Comitetului European al Inspectorilor Bancari (CEBS).
1 Comitetul european pentru risc sistemic.
46 Anexe Anexa  II Organizare Consiliul supraveghetorilor
Format din președinte, dintr -un reprezentant din fiecare stat membru (șeful ANS2) și din câte un reprezentant din 
partea Comisiei, din partea BCE3, din partea Comitetului european pentru risc sistemic, din partea EIOPA4 și, respectiv, 
din partea ESMA5.
Consiliul de administrație
Se compune din președinte și din alți șase membri ai Consiliului supraveghetorilor.
Președinte
Este numit de Consiliul supraveghetorilor.
Directorul executiv
Este numit de Consiliul supraveghetorilor.
Comisia de apel
Este un organism comun al celor trei autorități europene de supraveghere.
Auditul extern
Curtea de Conturi Europeană.
Autoritatea responsabilă de descărcarea de gestiune
Parlamentul European.
Resurse puse la dispoziția 
autorității în  2013  (2012)Bugetul  2013 ( 2012 )
26,0 ( 20,7 ) milioane de euro
Bugetul include:
Subvenție din partea Uniunii Europene: 10,4 ( 8,3) milioane de euro  
Contribuțiile statelor membre: 15,2 ( 12,1) milioane de euro  
Contribuțiile observatorilor: 0,4 ( 0,3) milioane de euro
Situația personalului la 31 decembrie 2013 ( 2012 )
93 (68) de agenți temporari;
13 (12) agenți contractuali;
19 (14) experți naționali detașați.
Produse și servicii furnizate 
în 2012−  Consultări publice cu privire la 23 de proiecte de standarde tehnice de reglementare și de punere în aplicare, dintre 
care 16 se referă la capital/fonduri proprii.
−  Transmiterea către Comisie a primului proiect de standard tehnic de reglementare privind cerințele de capital 
pentru contrapărțile centrale prevăzute în Regulamentul privind infrastructura pieței europene.
−  Publicarea a șase orientări, a patru documente de dezbatere și a 14 documente de consultare.
−  Emiterea a șapte avize adresate Comisiei, Parlamentului European și Consiliului și transmiterea a trei scrisori 
conținând observații referitoare la diverse probleme legate de contabilitate către IASB/Fundația IFRS, precum și 
a unei scrisori conținând observații referitoare la aspecte de audit către Consiliul pentru Standarde Internaționale 
de Audit și Asigurare ( International Auditing and Assurance Standards Board  – IAASB).
−  Urmărirea acțiunilor întreprinse în urma recomandării formulate de autoritate în iulie 2011 după derularea testului 
de rezistență realizat la nivelul UE și în urma recomandării formulate de autoritate în decembrie 2011 cu privire la 
recapitalizare, recomandări care trebuiau puse în aplicare până la data de 30 iunie 2012 (monitorizarea planurilor 
de capital ale băncilor, publicarea datelor individuale aferente pozițiilor de capital ale 61 de bănci).
2 Autoritate națională de supraveghere.
3 Banca Centrală Europeană.
4 Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale.
5 Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe.
47 Anexe Anexa  II−  Activități derulate în legătură cu colegiile de supraveghetori, axate pe îmbunătățirea coerenței practicilor de 
supraveghere, pe o mai bună coordonare a activităților și pe elaborarea unor decizii comune privind normele 
prudențiale aplicabile în mod specific unei instituții financiare, punând în special accentul pe cele mai mari 40 de 
bănci transfrontaliere din UE.
− Participarea la 116  reuniuni și activități ale colegiilor.
−  Elaborarea Manualului ABE de gestionare a crizelor, consacrat gestionării situațiilor de urgență; manualul abordea -
ză problema schimbului de informații desfășurat în cadrul colegiilor și cu autoritatea în situațiile de urgență.
−  Elaborarea unui document privind bunele practici în materie de coerență a  conținutului deciziilor comune și 
a procesului urmat pentru adoptarea lor.
−  Întocmirea unui număr de rapoarte ale experților (de exemplu, un raport privind revizuirea cadrului prudențial 
existent pentru împrumuturile acordate IMM -urilor, un raport privind exercițiul de monitorizare a Basel III/
CRD IV, un raport privind exercițiul de urmărire menit să evalueze raportările pe care le -au realizat băncile pentru 
a răspunde cerințelor din pilonul 3 stabilite în Directiva privind cerințele de capital, un raport privind funcționarea 
colegiilor și îndeplinirea planurilor de acțiune ale acestora etc.).
−  Realizarea unor analize, evaluări și monitorizări ale riscurilor și prezentarea unor rapoarte de analiză a riscurilor 
adresate unei game largi de părți interesate (inclusiv prezentarea unui raport anual destinat Parlamentului Euro -
pean, a unor rapoarte și actualizări semestriale și trimestriale și a unei raportări săptămânale care oferă o privire 
de ansamblu asupra lichidităților și a condițiilor de finanțare pentru băncile europene), consolidarea infrastructurii 
de evaluare și de analiză a riscurilor, inclusiv explorarea datelor interne și externe.
−  Aport de informații și furnizarea unei contribuții la procesul de examinare a Sistemului european al supraveghe -
torilor financiari în contextul articolului 81 din Regulamentul de instituire a autorității, în cooperare cu ESMA și 
cu EIOPA (punerea la dispoziție a unor date cantitative și calitative și transmiterea către Comisie a unui raport de 
autoevaluare).
−  Contribuție la Programul de evaluare a sectorului financiar al UE elaborat de Fondul Monetar Internațional.
−  Activități derulate în cooperare cu ESMA în legătură cu Euribor și cu problemele legate de indicii de referință, 
inclusiv formularea unor recomandări adresate Euribor -EBF (Euribor -Federația Bancară Europeană) și autorităților 
naționale, precum și activități derulate în legătură cu principiile pentru procesele de stabilire a indicilor de 
referință.
−  Sondaje în rândul autorităților naționale competente cu privire la reglementările naționale referitoare la asigura -
rea de răspundere civilă profesională, precum și cu privire la practicile responsabile în materie de creditare și la tra -
tarea împrumutaților care se află în dificultate de plată; publicarea Raportului 2012 privind tendințele de consum.
−  Organizarea de către autoritate a Zilei Protecției Consumatorilor în luna octombrie 2012.
−  Crearea Comitetului permanent pentru protecția consumatorilor și inovația în domeniul financiar ( Standing 
Committee on Consumer Protection and Financial Innovation  – SCConFin) și a subgrupurilor din cadrul acestuia, 
care se ocupă de practicile responsabile în materie de creditare și tratarea restanțelor și a întârzierilor la plată, de 
fondurile tranzacționate la bursă și de contractele financiare pe diferență.
−  Organizarea și coordonarea a 13 seminare destinate personalului din cadrul ABE și din cadrul autorităților 
naționale de supraveghere.
−  Stabilirea unui ansamblu de indicatori -cheie de performanță pentru domeniul finanțelor, referitor la care trebuie 
să se raporteze cu regularitate Consiliului de administrație al autorității.
−  Extinderea în continuare a sistemului integrat de gestionare electronică a resurselor umane (Allegro) în vederea 
facilitării unui mediu de lucru eficient și transparent.
−  11 reuniuni ale Consiliului supraveghetorilor (șapte reuniuni la fața locului și patru teleconferințe) și opt reuniuni 
ale Consiliului de administrație (șase reuniuni la fața locului și două teleconferințe).
−  Aproximativ 180 de reuniuni organizate de comitete/grupuri/grupuri operative/grupuri de experți din cadrul 
autorității.
Sursa:  Informații furnizate de autoritate.
48 Anexe Anexa  IIIGrupul de experți
 —Dl Dirk Cupei, Forumul European al Asigurătorilor de Depozite ( European 
Forum of Deposit Insurers ) și Asociația Băncilor Germane.
 —Dl Farid Aliyev, Organizația Europeană a Consumatorilor.
 —Dl Karel Lannoo, Centrul de Studii Politice Europene.
 —Dl Nicolas Véron, Institutul Bruegel și Institutul Peterson de Economie 
Internațională.
 —Dl Peter Nyberg, Åbo Akademi, Finlanda.
 —Dna Eva Hüpkes, Consiliul pentru Stabilitate Financiară.
49 Anexe Anexa  IVInițiative legislative selectate în vederea examinării
Cadrul de gestionare a crizelor: propunerea de directivă a Parlamentului Eu -
ropean și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția 
instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții
CRD II: Directiva 2009/111/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 
16 septembrie  2009
CRD III: Directiva 2010/76/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 
24 noiembrie  2010
CRD IV: Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iu -
nie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea 
prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Di -
rectivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE
Directiva privind conglomeratele financiare: Directiva 2011/89/UE a Parlamentu -
lui European și a Consiliului din 16 noiembrie 2011
Regulamentul privind cerințele de capital: Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al 
Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele 
prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare 
a Regulamentului (UE) nr. 648/2012
Revizuirea Directivei privind transparența: propunerea de directivă a Parlamentu -
lui European și a Consiliului din 25 octombrie 2011, COM(2011) 683 final.
Revizuirea directivelor contabile: propunerea de directivă a Parlamentului Euro -
pean și a Consiliului din 25 noiembrie 2011
Sistemele de garantare a depozitelor: propunerea de directivă 2009/14/CE a Par -
lamentului European și a Consiliului din 11 martie 2009
50 Anexe Anexa  VMecanismele de rezoluție și garantarea depozitelor în 
Statele Unite și în Canada
Mecanismele de rezoluție din Statele Unite
În Statele Unite, mecanismul de rezoluție bancară este gestionat de către agenția 
federală de garantare a depozitelor bancare ( Federal Deposit Insurance Corpora ‑
tion  – FDIC). Pe perioada recentei crize, această agenție a intervenit în rezoluția 
a aproape 500 de bănci, inclusiv bănci de mari dimensiuni, cum ar fi Washington 
Mutual.
Legea Dodd -Frank din 2010 a extins competențele de rezoluție ale FDIC la hol -
dingurile bancare importante din punct de vedere sistemic, la filialele instituțiilor 
asigurate de FDIC și la instituțiile financiare nebancare precum societățile de 
asigurare.
Legea Dodd -Frank obligă fiecare instituție financiară de importanță sistemică să 
prezinte periodic FDIC și Sistemului Federal de Rezerve un plan de rezoluție care 
să includă strategia preconizată pentru rezoluția ordonată și rapidă a societății, în 
temeiul dispozițiilor Codului falimentului din SUA.
Troubled Asset Relief Program – TARP1
În 2009, autoritățile de supraveghere din SUA2 au desfășurat un test de rezistență 
pentru a stabili dacă cele mai mari instituții financiare din SUA dispuneau de 
rezerve suficiente de capital pentru a putea face față recesiunii și tulburărilor de 
pe piețele financiare. Exercițiul a fost impus instituțiilor financiare cu active de 
peste 100 de miliarde de dolari americani. Cele 19 organisme bancare incluse în 
exercițiu constituiau coloana vertebrală a sistemului bancar din SUA, reprezen -
tând aproximativ două treimi din activele cumulate ale băncilor americane. S -a 
constatat că 10 bănci din cele 19 testate nu dispuneau de un capital suficient. 
Pe baza scenariului advers elaborat pentru anii 2009 și 2010, testul de rezistență 
a identificat, pentru aceste 10 instituții financiare, un deficit total de capital de 
aproximativ 74,6 miliarde de dolari americani.
TARP a servit ca mecanism de sprijin financiar. Este vorba de un program care 
permite administrației americane să facă investiții într -o serie de instituții financi -
are, să acorde acestora împrumuturi, să le garanteze și să le cumpere activele, cu 
scopul de a consolida sectorul financiar. Apelând la programul de recapitalizare 
din cadrul TARP , guvernul SUA a pus imediat la dispoziție capitalul necesar pentru 
instituțiile financiare care, în urma testului de rezistență, s -au dovedit a fi subca -
pitalizate. Angajamentul de a recapitaliza toate principalele instituții financiare 
a restabilit încrederea investitorilor și a permis instituțiilor financiare individuale 
să atragă suficient capital de pe piețele private. Într -adevăr, nouă3 dintre cele 
10 instituții identificate în urma testelor de rezistență ca fiind subcapitalizate au 
fost în măsură să atragă suficient capital de pe piețe și, astfel, nu au avut nevoie 
de finanțarea suplimentară furnizată prin TARP .1  Această secțiune se referă la 
componenta din cadrul TARP 
care viza marile instituții, și 
anume testul de rezistență 
(SCAP) și Programul de 
recapitalizare bancară ( Capital 
Assistance Program  – CAP).
2  Consiliul guvernatorilor al 
Sistemului Federal de Rezerve, 
Biroul de Control al Monedei 
(Office of the Comptroller of the 
Currency ) și Agenția Federală 
de Garantare a Depozitelor 
Bancare ( Federal Deposit 
Insurance Corporation ). Banca 
Federală de Rezerve din New 
York a fost foarte activă în 
cadrul testelor de rezistență, în 
care a implicat aproximativ 
200 de angajați.
3  Reprezentând 98 % din 
deficitul de capital identificat.
51 Anexe Anexa  VMecanismul de rezoluție din Canada
Agenția de garantare a depozitelor din Canada ( Canada Deposit Insurance Cor ‑
poration  – CDIC) garantează depozitele instituțiilor membre și este autoritatea 
națională de rezoluție bancară. Primele aferente sistemului de garantare a depo -
zitelor sunt plătite în mod regulat de către bănci, urmând o abordare bazată pe 
riscuri (riscurile prezente la nivelul bilanțului băncilor).
52 Anexe
Un cadru pentru redresarea și rezoluția băncilor
Consiliul pentru Stabilitate Financiară (FSB)1 a publicat, în octombrie 2011, 
un document privind atributele -cheie ale unor regimuri eficace de rezoluție 
a instituțiilor financiare. În acest document, sunt descrise elementele de bază pe 
care FSB le consideră necesare pentru ca un regim de rezoluție să fie eficace. În 
opinia FSB, autoritățile de rezoluție pot fi descentralizate, dar, în acest caz, sunt 
necesare acorduri foarte solide și o cooperare puternică. Mai mult, un mecanism 
de rezoluție ar trebui să aibă un mandat clar, să fie în măsură să ia decizii rapide și 
fie clar și transparent pentru băncile participante.
Atributele -cheie ale unor regimuri eficace de rezoluție
Autoritatea de rezoluție
Fiecare jurisdicție ar trebui să aibă o autoritate sau autorități administrative 
desemnate responsabile pentru exercitarea competențelor de rezoluție în cazul 
societăților incluse în sfera de aplicare a regimului de rezoluție („autoritatea 
de rezoluție”). În cazul în care într -o jurisdicție există mai multe autorități de 
rezoluție, mandatele, rolurile și responsabilitățile lor respective ar trebui să fie 
clar definite și coordonate.
În cazul în care autorități diferite sunt responsabile de rezoluția entităților din ca -
drul aceluiași grup aflat în aceeași jurisdicție, regimul de rezoluție din jurisdicția 
respectivă ar trebui să identifice o autoritate de îndrumare, care să coordoneze 
rezoluția entităților juridice din jurisdicția respectivă.
Autoritatea de rezoluție ar trebui să beneficieze de o independență operațională 
compatibilă cu responsabilitățile sale statutare, să aplice proceduri transparen -
te și o guvernanță solidă, să dispună de resurse adecvate și să fie supusă unei 
evaluări riguroase și unor mecanisme de asigurare a răspunderii pentru a evalua 
eficacitatea oricărei măsuri de rezoluție. Autoritatea ar trebui să aibă expertiza, 
resursele și capacitatea operațională necesare pentru a pune în aplicare măsurile 
de rezoluție în cazul societăților mari și complexe.
Competențele de rezoluție
Regimul de rezoluție ar trebui să prevadă declanșarea rapidă și în timp util a pro -
cedurii de rezoluție, înainte ca insolvabilitatea societății respective să se reflecte 
în bilanț și înainte ca întregul său capital propriu să fi fost epuizat.1  FSB este un organism 
internațional care 
monitorizează și face 
recomandări cu privire la 
sistemul financiar mondial. El 
a fost creat în aprilie 2009, în 
urma reuniunii la nivel înalt 
a G20 din 2009 de la Londra,  
ca succesor al Forumul pentru 
Stabilitate Financiară  (FSF). 
Consiliul include toate marile 
puteri economice din cadrul 
G20 , membrii FSF și Comisia 
Europeană . FSB își are sediul la 
Basel, în Elveția.Anexa  VI
53 Anexe
Finanțarea societăților aflate în procedură de rezoluție
Jurisdicțiile ar trebui să dispună de fonduri de garantare a depozitelor ori de 
fonduri de rezoluție finanțate din surse private sau de un mecanism de finanțare 
pentru recuperarea ex post  de la sectorul în cauză a costurilor finanțării tempora -
re acordate pentru facilitarea rezoluției unei anumite societăți.
Sursa:  Consiliul pentru Stabilitate Financiară. Key attributes of effective resolution regimes for finan ‑
cial institutions  (Atributele -cheie ale unor regimuri eficace de rezoluție a instituțiilor financiare), 
octombrie 2011.Anexa  VI
54 Anexe
Bibliografie
Alford, D., „The Lamfalussy Process And EU Bank Regulation:  Another Step On The 
Road To Pan -European Regulation?”, în Annual Review of Banking & Financial Law  
[Vol. 25: 1] p. 396, 2006.
Ferran, E., Babis, V., The European Single Supervisory Mechanism,  Universitatea 
Cambridge, Facultatea de Drept, Legal Studies Research Paper Series, 2013.
Gerhardt, M., Lannoo, K., Options for reforming deposit protection schemes in the 
EU, European Credit Research Institute, ECRI Policy Brief No. 4 (martie 2011).
Goodhart, C., Funding arrangements and burden sharing in banking resolution,  
VOX, 2012.
Gortsos, C. VI., The ‘single supervisory mechanism’: a major building‑block towards 
a European Banking Union (the full europeanisation of the ‘bank safety net’),  A doua 
conferință anuală de cercetare a IADI, 2013.
Goyal, R., Koeva Brooks, P ., Pradhan, M., Tressel, T., Dell’Ariccia, G., Leckow, R., 
Pazarbasioglu, C. și o echipă a FMI, A Banking Union for the Euro Area,  FMI, 2013.
Gros, D., Schoenmaker, D., European Deposit Insurance: Financing the transition,  
Centrul de Studii Politice Europene, CEPS Commentary, 2012.
Huertas, T., Nieto, M. J., Banking union and bank resolution: How should the two 
meet? , VOX, 2012.
Kern, A., Bank resolution and recovery in the EU: enhancing banking union?,  ERA – 
Academia de Drept European, 2013.
Lannoo, K., Banking Union in three steps,  Centrul de Studii Politice Europene, CEPS 
Commentary, 2012.
Lannoo, K., Roadmap to banking union: A call for consistency,  Centrul de Studii 
Politice Europene, CEPS Commentary, 2012.
Pisani -Ferry, J., Sapir, A., Véron, N., Wolff, B.G., What Kind of European Banking 
Union?,  BRUEGEL, 2012.
Verhelst, S., The Single Supervisory Mechanism: A Sound First Step in Europe’s Ban ‑
king Union?,  EGMONT, Institutul Regal pentru Relații Internaționale, 2013.Anexa  VII
55 Anexe
Véron, N., A realistic bridge towards European banking union,  BRUEGEL, 2013.
Véron, N., Europe’s single supervisory mechanism and the long journey towards 
banking union,  BRUEGEL, 2012.
Véron, N., Wolff, B.G., From supervision to resolution: next steps on the road to Euro ‑
pean banking union,  BRUEGEL, 2013.
„A Banking Union for the Euro Area: Technical Background Notes”, FMI, 2013.
„Financial markets in Europe: From the Single Market to a Banking Union”, Ger -
man Council of Economic Experts, Raportul anual 2012/13, 2013.
Key attributes of effective resolution regimes for financial institutions  (Atribute -
le-cheie ale unor regimuri eficace de rezoluție a instituțiilor financiare), Consiliul 
pentru Stabilitate Financiară, octombrie 2011.Anexa  VII
56
Rezumat
V
Comisia constată că ABE nu este responsabilă pen -
tru supravegherea directă a entităților financiare din 
UE. ABE a fost instituită cu scopul de a îmbunătăți 
funcționarea pieței interne, în special prin garantarea 
unui nivel ridicat, eficace și consecvent de reglemen -
tare și supraveghere. Autoritatea ar trebui să protejeze 
valori publice precum stabilitatea sistemului financiar, 
transparența piețelor și a produselor financiare și 
protecția deponenților și a investitorilor. Aceasta ar 
trebui, de asemenea, să împiedice arbitrajul de regle -
mentare, să garanteze condiții de concurență echita -
bile și să consolideze coordonarea internațională în 
domeniul supravegherii, în beneficiul economiei în 
ansamblu.
VI
Comisia ar dori să sublinieze faptul că ABE a fost înves -
tită cu un mandat clar și cu autoritatea de a lua decizii 
cu caracter obligatoriu pentru a spori convergența în 
materie de supraveghere, în special în ceea ce privește 
medierea cu caracter obligatoriu și investigațiile unor 
presupuse încălcări ale dreptului UE.
VIII
Comisia ar dori să remarce că rolurile și 
responsabilitățile diferiților actori sunt clar definite în 
legislația subiacentă. În unele domenii ar putea fi utile 
clarificări suplimentare.
Introducere
15
Comisia consideră că atât rolul ABE, cât și rolul BCE 
sunt clar stabilite în regulamentele relevante. Atât 
Regulamentul privind MSU (considerentele 31 și 32), 
cât și Regulamentul privind ABE modificat (conside -
rentul 4) subliniază faptul că înființarea MSU nu ar tre -
bui să pună în discuție rolul și responsabilitățile ABE. 
În unele domenii (de exemplu, testarea rezistenței, 
manual în domeniul supravegherii) colaborarea 
strânsă dintre Autoritate și BCE va fi de o importanță 
crucială.Răspunsul  
Comisiei
Observații
25
Comisia menționează că, începând din 2010, a propus 
aproximativ 30 de seturi de norme care să asigure 
reglementarea corespunzătoare și supravegherea 
eficientă a tuturor actorilor financiari, a produselor și 
a piețelor financiare. Astfel, Comisia a propus toate 
principalele acte juridice asociate angajamentelor 
luate în cadrul G20 și în afara acestuia. Aceste norme 
constituie cadrul de bază pentru toate cele 28 de state 
membre ale UE și sprijină funcționarea corespunză -
toare a pieței unice pentru servicii financiare.
33
Comisia recunoaște că a fost necesar ca unele consul -
tări publice organizate atât de aceasta, cât și de ABE 
să aibă loc în intervale de timp restrânse, fapt cauzat 
de caracterul urgent al chestiunilor în cauză. În unele 
cazuri trebuiau să fie respectate anumite termene, de 
exemplu cele stabilite de angajamentele asumate în 
cadrul G20, fapt ce a condus la perioade de consultare 
extrem de scurte.
34
În prezent, Comisia pregătește o evaluare globală 
a măsurilor luate.
Evaluările impactului se bazează pe ipoteze privind 
viitorul. La declanșarea crizei a fost dificil să se izoleze 
impactul reglementărilor de alți factori importanți, 
printre care consecințele directe ale crizei financiare 
(de ex. creșterea aversiunii față de risc, condiții de 
piață nesigure, intervenții excepționale de politică 
monetară și rate mici ale dobânzii). Nu a existat un 
scenariu contrafactual clar în raport cu care să se cuan -
tifice impactul preconizat. Condițiile de piață dinainte 
de criză nu pot servi drept scenariu contrafactual 
relevant întrucât cea mai mare parte a programului 
reformelor financiare urmărește să evite tocmai repe -
tarea acestei experiențe de expansiune – recesiune.
Răspunsul Comisiei 57
Aceste standarde tehnice sunt:
 — standarde privind schimbul de informații dintre 
autoritățile de supraveghere din țara de origine și 
cele din țara gazdă, în conformitate cu articolul 50 
din Directiva 2013/36/UE;
 — standarde privind notificările de pașaport în 
conformitate cu articolele 35, 36 și 39 din Directiva 
2013/36/UE;
 — standarde privind decizii comune referitoare la 
cerințele de capital și de lichiditate care trebuie să 
fie luate de către membri ai colegiului în conformi -
tate cu articolul 113 din Directiva 2013/36/UE;
 — standarde privind funcționarea colegiilor de 
supraveghere, în conformitate cu articolul 116 din 
Directiva 2013/36/UE.
50
În fiecare an, ABE publică un raport. Raportul iden -
tifică deficiențe și îmbunătățiri în ceea ce privește 
funcționarea colegiilor de supraveghere.
68
În cadrul structurii „comitetul mixt”, autoritățile euro -
pene de supraveghere desfășoară în comun acțiuni 
în vederea unei protecții sporite a consumatorilor. 
Tehnica „referințelor încrucișate” a fost, de exemplu, 
aplicată în domeniul „soluționării plângerilor” pentru 
a se asigura faptul că există norme similare pentru 
toate cele trei sectoare (bancar, al valorilor mobiliare, 
asigurări), ținând seama în același timp de diferențele 
specifice sectoarelor.
72
Comisia observă că protecția consumatorilor și a inves -
titorilor este una dintre sarcinile statutare atribuite 
autorităților europene de supraveghere. Deși este 
adevărat că domeniul de aplicare este încă limitat 
pentru autorități în ceea ce privește luarea de decizii 
obligatorii din punct de vedere juridic pentru a inter -
zice anumite produse/activități [a se vedea articolul 
9 alineatul (5) din Regulamentul privind ABE], dome -
niul de aplicare relevant nu se limitează la aceste 
competențe.În plus, reformele au pornit de la o strategie globală 
clară, care include angajamente internaționale (G20). 
Pe parcursul procesului, Comisia a urmărit dezvol -
tarea normelor într -un mod coerent și verificarea 
consecvenței. Astfel, majoritatea propunerilor legisla -
tive au fost însoțite de evaluări individuale ale impac -
tului. Majoritatea actelor legislative adoptate ca parte 
a răspunsului la nivelul reglementării la criză includ 
(unele dintre ele mai multe) clauze de revizuire pentru 
a se reevalua impactul în diferite etape.
41
ABE a fost instituită cu scopul de a îmbunătăți 
funcționarea pieței interne, în special prin garantarea 
unui nivel ridicat, eficace și consecvent de reglemen -
tare și supraveghere. Autoritatea ar trebui să protejeze 
valori publice precum stabilitatea sistemului financiar, 
transparența piețelor și a produselor financiare și 
protecția deponenților și a investitorilor. Aceasta ar 
trebui, de asemenea, să prevină arbitrajul de regle -
mentare, să garanteze condiții de concurență echita -
bile și să consolideze coordonarea internațională în 
domeniul supravegherii, în beneficiul economiei în 
ansamblu.
49
Comisia observă, de asemenea, că rolul ABE în cadrul 
colegiilor de supraveghere este limitat de facto , însă 
dorește să sublinieze următoarele:
 — s-au obținut progrese în ceea ce privește 
funcționarea colegiilor de supraveghere începând 
cu anul 2011 (a se vedea analiza anuală privind 
funcționarea colegiilor de supraveghere efectuată 
de ABE);
 — drept consecință a adoptării pachetului privind 
MSU, ABE are, de asemenea, dreptul de a convoca 
reuniunile colegiului;
 — se preconizează că în 2014 vor fi adoptate mai 
multe standarde tehnice elaborate de ABE. Aplica -
rea acestor standarde va contribui în mod semnifi -
cativ la armonizarea practicilor în cadrul colegiilor 
de supraveghere.
Răspunsul Comisiei 58
Recomandarea 1 - A doua liniuță
Comisia acceptă și menționează că, în afara cazurilor în 
care acest lucru este justificat din motive de urgență, 
Comisia urmează cu strictețe orientările sale privind 
cele mai bune practici referitor la durata consultării 
publice.
Recomandarea 1 – A treia liniuță
Comisia acceptă și menționează că în prezent reali -
zează o analiză transsectorială care examinează măsu -
rile din pachetul de reglementare.
84
Având în vedere dimensiunea deosebit de mare a pro -
gramului de reglementare, ABE și -a concentrat activi -
tatea pe acest aspect în detrimentul mandatului său în 
ceea ce privește consolidarea convergenței practicilor 
de supraveghere. Comisia preconizează că această 
situație se va schimba pe termen mediu. De asemenea, 
Comisia remarcă faptul că ABE are atât autoritatea, cât 
și mandatul juridic pentru convergența practicilor de 
supraveghere și pentru soluționarea dezacordurilor 
dintre autoritățile naționale de supraveghere.
Recomandarea 3 – Prima liniuță
Comisia acceptă această recomandare și constată că 
a fost consolidat rolul ABE în ceea ce privește testele 
de rezistență, ca parte a întregului pachet privind 
MSU.
Recomandarea 3 – A doua liniuță
Comisia acceptă și ar dori să sublinieze faptul că Direc -
tiva privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare 
asigură un cadru european pentru rezoluție. A existat 
un acord politic privind un mecanism unic de rezoluție 
care include un comitet unic de rezoluție și un fond 
unic de rezoluție pentru zona euro, care, cu toate aces -
tea, încă trebuie să fie adoptat în mod oficial. Proiec -
tarea unuia sau a mai multor mecanisme potențiale de 
sprijin în contextul MRS vor fi discutate împreună.ABE are, de exemplu, dreptul de a emite orientări din 
proprie inițiativă în conformitate cu articolul 16 din 
Regulamentul privind ABE și nu are nevoie de o anu -
mită împuternicire specifică în domeniul legislației 
sectoriale.
79
Comisia consideră că rolul și mandatul ABE sunt bine 
definite în regulamentul de înființare și nu pot fi 
puse sub semnul întrebării prin memorandumuri de 
înțelegere încheiate între BCE și autoritățile statelor 
membre neparticipante.
Concluzii și recomandări
82
Obiectivul de instituire a unei uniuni bancare depline 
nu pune sub semnul întrebării existența ABE, care are 
un rol fundamental în menținerea pieței unice.
83
În prezent Comisia pregătește o evaluare transsectori -
ală care măsoară impactul programului de reglemen -
tare ca răspuns la criza financiară.
Recomandarea 1 – Prima liniuță
Comisia acceptă recomandarea de a oferi un inter -
val de timp suficient Autorității Bancare Europene 
pentru ca aceasta să elaboreze standarde tehnice și 
menționează că au fost deja puse în aplicare următoa -
rele aspecte: în propunerile sale legislative Comisia 
este hotărâtă să prevadă termene pentru împuterni -
cirile în vederea stabilirii standardelor tehnice care 
sunt legate de intrarea în vigoare a actului de bază 
relevant (în general, 12 luni, 6 luni minimum). Impor -
tant de menționat că, în cele din urmă, termenele sunt 
stabilite de colegislatori. Restul recomandării privește 
Parlamentul European și Consiliul.
Răspunsul Comisiei 59
În plus, Regulament privind MSU (considerentul 31), 
prevede o cerință clară de cooperare între BCE și 
autoritățile de supraveghere.
Recomandarea 6 – Prima liniuță
Comisia acceptă această recomandare și ar dori să 
remarce că rolurile actorilor menționați sunt clar 
precizate în texte legislative subiacente, dar că este 
necesară o clarificare suplimentară cu privire la deta -
liile cooperării și punerea în aplicare. Regulamentul 
privind MSU prevede încheierea unui memorandum 
de înțelegere între, de exemplu, BCE și autoritățile 
naționale de supraveghere din statele membre 
neparticipante.
Recomandarea 6 – A doua liniuță
Comisia acceptă și ia act de faptul că BCE a adop -
tat deja o decizie privind cooperarea și coordona -
rea activității între BCE și autoritățile naționale de 
supraveghere.
Recomandarea 6 – A treia liniuță
Comisia acceptă și precizează că această solicitare 
este reflectată în Regulamentul privind MSU (conside -
rentul 31).87
Comisia acceptă și observă că protecția consumato -
rilor și a investitorilor este una dintre sarcinile statu -
tare atribuite ABE. Deși este adevărat că domeniul 
de aplicare este încă limitat pentru autorități în ceea 
ce privește luarea de decizii obligatorii din punct de 
vedere juridic pentru a interzice anumite produse/
activități [a se vedea articolul 9 alineatul (5) din Regu -
lamentul privind ABE], domeniul de aplicare relevant 
nu se limitează la aceste competențe.
88
În opinia Comisiei s -a putea folosi mai mult Comitetul 
comun al autorităților europene de supraveghere în 
domeniul protecției consumatorilor. Chiar dacă acest 
lucru înseamnă un nivel suplimentar de complexitate, 
se asigură coordonarea și se îmbunătățește coerența 
în ceea ce privește protecția consumatorului.
Recomandarea 4
La rândul său, Comisia acceptă această recoman -
dare și ar dori să remarce că instituirea comitetului 
comun și reuniunile periodice ale acestuia au facilitat 
și îmbunătățit schimbul de opinii între sectoare cu 
privire la probleme legate de protecția consumatori -
lor. Comitetul comun ar trebui să aibă un rol esențial 
în acest domeniu. Protecția consumatorului a fost, de 
asemenea, în centrul a numeroase propuneri legisla -
tive prezentate recent de Comisie (de exemplu pro -
punerea privind contul bancar, pachetele de produse 
de investiții cu amănuntul, IMD etc.). Directiva privind 
creditele ipotecare a fost recent adoptată și s -a ajuns 
la un acord politic cu privire la MiFID II.
90
Regulamentul privind ABE modificat (considerentul 4) 
și Regulamentul privind MSU (considerentul 32) subli -
niază obiectivul potrivit căruia conferirea unor sarcini 
de supraveghere Băncii Centrale Europene nu ar trebui 
să pună în discuție rolul și competențele și atribuțiile 
existente ale ABE. Este important de reținut că ABE nu 
este o autoritate de supraveghere.
S-ar putea reflecta în continuare cu privire la moda -
litatea de a spori eficacitatea competențelor de a lua 
decizii cu caracter obligatoriu ale ABE (de exemplu, 
în ceea ce privește medierea obligatorie, încălcarea 
dreptului Uniunii). Acest aspect va fi abordat în viitorul 
raport al Comisiei privind revizuirea SESF.
60
V
ABE subliniază faptul că orice îmbunătăţiri semnifi -
cative legate de impactul ABE asupra convergenţei 
practicilor de supraveghere în cadrul UE ar impune 
o schimbare a mandatului ABE în cadrul legislaţiei pri -
mare. În ciuda constrângerilor aplicate competenţelor 
ABE, aceasta a înregistrat un progres semnificativ în 
îmbunătăţirea supravegherii transfrontaliere a bănci -
lor şi în funcţionarea colegiilor de supraveghetori.
VI
ABE subliniază faptul că, în ciuda competenţelor legale 
restrânse (de exemplu, lipsa competenţei de a iniţia 
o procedură de mediere cu efecte obligatorii) şi în 
ciuda solicitărilor limitate de mediere venite din par -
tea autorităţilor naţionale competente, ABE a condus 
cu succes proceduri de mediere facultativă şi cu efecte 
obligatorii în opt cazuri, toate încheiate cu soluţii reci -
proc avantajoase.
ABE subliniază faptul că o consolidare a fiabilităţii 
testelor de rezistenţă efectuate în UE implică o schim -
bare a mandatului ABE în cadrul legislaţiei primare. În 
temeiul normelor actuale, rolul ABE se limitează la „ini -
ţierea şi coordonarea” testelor de rezistenţă, în timp 
ce responsabilitatea juridică de efectuare a exerciţiului 
aferent testării rezistenţei, precum şi de menţinere 
a contactelor cu băncile participante rămâne în dome -
niul de activitate al autorităţilor competente. Astfel, 
autorităţii îi revine o responsabilitate majoră şi un risc 
major la adresa reputaţiei sale, fără a avea vreun con -
trol real asupra rezultatelor testului de rezistenţă.
VIII
ABE nu consideră că memorandumurile de înţelegere 
reprezintă instrumente adecvate de clarificare a rolu -
rilor şi responsabilităţilor între ABE, Banca Centrală 
Europeană (BCE) şi autorităţile naţionale competente 
şi este de părere că o astfel de clarificare nu poate 
avea loc decât prin intermediul unor modificări la 
nivelul legislaţiei primare.Sinteză
III
ABE este convinsă că a reuşit să îşi îndeplinească 
obiectivele în limitele impuse asupra puterilor şi com -
petenţelor sale de reglementare şi de supraveghere. 
ABE este de părere că limitele de protejare a stabilităţii 
financiare în UE au apărut din cauza unor deficienţe 
ale proiectului instituţional al uniunii monetare, în 
special absenţa unui sistem integrat de supraveghere 
şi a unei plase comune de siguranţă financiară, şi nu 
din cauza unei îndepliniri defectuoase a sarcinilor din 
partea ABE. Aceste deficienţe sunt analizate în prezent 
de Uniunea Bancară.
În plus, în ceea ce priveşte protecţia consumatorului, 
mandatul ABE în acest domeniu este constrâns de 
o serie de limitări, mai precis (i) nu a fost introdusă 
nicio legislaţie privind protecţia consumatorului în 
domeniul de acţiune al ABE în cadrul Regulamentului 
său de instituire; (ii) ABE nu a primit niciun mandat 
pentru protecţia consumatorului prin directive ale 
UE în 2011, 2012 sau 2013; (iii) domeniul de activitate 
al instituţiilor financiare cărora ABE îşi poate adresa 
instrumentele de care dispune este limitat şi nu 
include toate instituţiile financiare relevante pentru 
protecţia consumatorului.
IV
ABE menţionează faptul că nu a fost implicată în ela -
borarea legislaţiei bancare primare a UE şi că nu a avut 
nicio influenţă asupra mandatelor şi termenelor -limită 
stabilite pentru ABE în cadrul legislaţiei aplicabile.
ABE se angajează să respecte pe deplin procesele de 
consultare publică necesare pentru produsele sale, 
inclusiv implicarea Grupului părţilor interesate din 
domeniul bancar. Cele câteva cazuri de deviere de la 
bunele practici ale ABE legate de durata consultării 
publice au fost cauzate de angajamentul privind fina -
lizarea mandatelor în timp util şi în cadrul termene -
lor-limită stabilite de legiuitori la nivel extern, pentru 
a oferi siguranţă participanţilor de pe piaţa financiară.Răspunsul Autorității 
Bancare Europene
Răspunsul Autorității Bancare Europene 61
43
Rolul de mediere al ABE este constrâns prin legislaţie. 
ABE nu poate iniţia un proces de mediere cu efecte 
obligatorii dacă în legislaţia primară nu se prevede un 
mandat specific în acest sens. În plus, există o inse -
curitate juridică dacă ABE poate interveni în dome -
nii în care decizia de supraveghere a autorităţilor 
competente este una divergentă – unii susţin că ABE 
poate anula deciziile autorităţilor naţionale numai în 
situaţiile în care acestea din urmă încalcă dispoziţiile 
legislaţiei europene. În ciuda competenţelor limitate 
şi a solicitărilor limitate de mediere venite din partea 
autorităţilor naţionale competente, ABE a îndeplinit cu 
succes proceduri de mediere facultativă şi cu efecte 
obligatorii în opt cazuri (incluzând două cazuri înregis -
trate în etapa de conciliere a unei cereri de mediere cu 
efecte obligatorii, cinci cazuri de mediere facultativă şi 
un caz de mediere informală) şi a facilitat soluţii reci -
proc avantajoase în toate aceste cazuri (patru cazuri 
s-au bazat pe acorduri formale, dar facultative, iar 
patru cazuri pe un acord consensual informal).
În ceea ce priveşte rolul ABE în desfăşurarea testelor 
de rezistenţă, consultaţi răspunsul ABE la recomanda -
rea 3.
Răspunsul comun la punctele 49, 50, 51 
şi 52
A se vedea răspunsul ABE la recomandarea 2.
54
ABE a primit două cereri de mediere cu efecte obliga -
torii din partea unei autorităţi naţionale competente în 
primul trimestru al anului 2014.
55
Cu toate că ABE nu deţine o bază legală pentru a iniţia 
un proces de mediere cu efecte obligatorii şi nu a pri -
mit decât două cereri de mediere cu efecte obligatorii 
din partea unei autorităţi naţionale competente în 
primul trimestru al anului 2014, ABE a intervenit totuşi 
pentru a supraveghea opt cazuri de mediere (a se 
vedea şi răspunsul ABE la punctul 43).Considerăm că respectivele sarcini ale BCE aferente 
rolului său de supraveghere şi cele care îi revin ABE 
sunt clare şi respectă întru totul statutul BCE de autori -
tate competentă, asemeni oricărei alte autorităţi naţio -
nale competente, atunci când îşi exercită acest rol. ABE 
nu încheie memorandumuri de înţelegere cu autorită -
ţile naţionale competente, deoarece acestea participă 
direct la activitatea ABE şi sunt reprezentate în cadrul 
organismului decizional al ABE, respectiv Consiliul 
supraveghetorilor. ABE nu consideră adecvată tratarea 
BCE în mod diferit faţă de alte autorităţi competente 
atunci când acţionează ca supraveghetor – ţinând 
cont de faptul că ABE a încheiat un memorandum de 
înţelegere cu BCE în calitate de autoritate monetară.
Introducere
Tabelul 2: rândul despre cadrul unic de 
reglementare
Tabelul 2 (rândul despre cadrul unic de reglementare) 
conţine date despre produsele de reglementare ale 
ABE în 2012. În 2013, ABE a înaintat Comisiei Europene 
spre aprobare 36 de proiecte de standarde tehnice de 
reglementare şi 21 de proiecte de standarde tehnice 
de punere în aplicare, a emis 2 ghiduri, 4 recoman -
dări, 6 avize şi a efectuat 56 de procese de consultare 
publică.
15
A se vedea răspunsul ABE la recomandarea 6.
Observaţii
Răspunsul comun la punctele 28 şi 33
A se vedea răspunsul ABE la recomandarea 1.
Răspunsul Autorității Bancare Europene 62
În legătură cu Dexia: în contextul testului de rezistenţă 
efectuat în 2011 la nivelul UE, Dexia a fost evaluată 
ca fiind una din cele mai sigure bănci din Europa 
(ocupând locul 13 din 91), însă ABE, înainte de deci -
zia privind implicarea sectorului privat în Grecia, nu 
a putut reduce datoria suverană fără a intra în conflict 
cu diverse declaraţii din partea Consiliului UE. Cu 
toate acestea, transparenţa oferită de ABE la sfârşitul 
exerciţiului a indicat în mod clar expunerile suverane 
ale Dexia şi slaba sa poziţie de capital odată marcate 
aceste expuneri pe piaţă.
În legătură cu Bankia: testul de rezistenţă efectuat la 
nivelul UE (scenariul advers) arăta că rata fondurilor 
sale proprii de nivelul 1 de bază ar urma să scadă la 
5,4 % până la sfârșitul anului 2012, situându -se totuşi 
în continuare peste pragul minim impus de 5 %. Cu 
toate acestea, ABE a recomandat ca şi băncile care 
depăşesc pragul, dar care rămân aproape de acesta, să 
îşi consolideze poziţia de capital. În plus, rezultatele au 
avut la bază date ca punct de plecare care nu fuseseră 
supuse unei examinări a calităţii activelor şi care, ast -
fel, nu indicau pierderile descoperite ulterior.
În legătură cu SNS Bank: în testele de rezistenţă efec -
tuate la nivelul UE, rata fondurilor proprii de nivelul 1 
ale băncii SNS era de 8,4 %, peste minimul necesar de 
5 %, şi ar fi urmat să scadă la 7 % până la sfârșitul anu -
lui 2012. Totuşi, acest nivel se baza pe date ca punct de 
plecare care nu fuseseră supuse unei examinări a cali -
tăţii activelor şi care au ieşit la iveală abia doi ani mai 
târziu, subliniind nevoia unui program în serie de teste 
de rezistenţă. ABE observă, de asemenea, că banca 
a fost forţată să efectueze un proces de restructurare 
dincolo de orizontul de timp al testului de rezistenţă.
Răspuns comun la punctele 67 şi 72
A se vedea răspunsul ABE la recomandarea 4.57
Testul de rezistenţă efectuat în UE a furnizat un nivel 
fără precedent de transparenţă şi divulgare a expune -
rilor şi structurii de capital a băncilor pentru a per -
mite participanţilor pe piaţă să îşi formeze o imagine 
informată asupra rezistenţei sectorului bancar din 
UE, reprezentând un pas esenţial în (i) consolidarea 
înţelegerii şi încrederii publice în băncile UE şi (ii) pre -
gătirea recomandării de recapitalizare a ABE în 2012. 
Disciplina pe piaţă ar putea fi consolidată şi mai mult 
prin expunerea periodică şi constantă a datelor din 
bilanţ de către bănci, fapt ce ar putea fi facilitat cu mai 
multă eficienţă dacă ABE ar primi un mandat legal mai 
puternic pentru a publica datele băncilor pe baza unei 
raportări de supraveghere.
Răspuns comun la punctele 59, 60 şi 61
A se vedea răspunsul ABE la recomandarea 3.
Caseta 1
ABE subliniază faptul că nu a avut mandat nici pentru 
a întreprinde o examinare a calităţii activelor înainte 
de efectuarea testului de rezistenţă pentru 2011 (prin 
care s -ar fi identificat problemele din Bankia şi posibil 
din SNS Bank), nici pentru a se implica direct în activi -
tatea băncilor pentru a le contesta rezultatele, ambele 
direcţii fiind subordonate autorităţilor naţionale 
competente.
ABE observă faptul că în caseta 1 sunt menţionate 
băncile care s -au confruntat cu probleme şi care au 
fost salvate în cele din urmă, după mai mult de un an 
de la efectuarea testului de rezistenţă şi dincolo de 
orizontul de testare 2011-2012.
În legătură cu băncile date drept exemplu, ABE clari -
fică următoarele:
Răspunsul Autorității Bancare Europene 63
la elaborarea cadrului unic de reglementare pentru 
instituţiile financiare din UE printr -o serie amplă de 
standarde de reglementare, ghiduri, recomandări, 
avize şi avertismente, ceea ce a reprezentant şi un 
factor determinant pentru o funcţionare mai eficientă 
şi pentru sporirea rezistenţei pieţei unice. ABE a încer -
cat să îşi activeze toate instrumentele şi uneltele care 
i-au fost atribuite în cadrul Regulamentului de institu -
ire, precum şi să protejeze integritatea pieţei unice. În 
plus, ABE doreşte să sublinieze faptul că acest obiectiv 
a fost atins în limitele bugetului şi resurselor ABE, 
fiind respectate şi constrângerile impuse puterilor şi 
competenţelor de reglementare şi de supraveghere 
ale ABE. Ar trebui să fie clar faptul că limitele de pro -
tejare a stabilităţii financiare în UE au apărut din cauza 
unor deficienţe ale proiectului instituţional al uniunii 
monetare, în special absenţa unui sistem integrat de 
supraveghere şi a unei plase comune de siguranţă 
financiară, şi nu din cauza unei îndepliniri defectuoase 
a sarcinilor din partea ABE. Aceste deficienţe sunt ana -
lizate în prezent de Uniunea Bancară. A se vedea, de 
asemenea, răspunsurile ABE la recomandările 3 şi 6.
83
A se vedea răspunsul ABE la recomandarea 1.
Recomandarea 1
ABE acceptă recomandarea.
ABE se angajează să respecte pe deplin şi respectă 
cu stricteţe procesele aferente de consultare publică 
a produselor sale, inclusiv implicarea Grupului părţilor 
interesate din domeniul bancar. Cele câteva cazuri de 
deviere de la bunele practici ale ABE legate de durata 
consultării publice au fost cauzate de angajamentul 
ABE privind finalizarea mandatelor în timp util şi în 
cadrul termenelor -limită stabilite de legiuitori la nivel 
extern. Aceasta a urmat obiectivul ABE de a oferi sigu -
ranţă pieţei financiare şi participanţilor acesteia şi de 
a proteja interesul public. Subliniem faptul că, pe par -
cursul perioadei de audit, toate mandatele ABE au fost 
îndeplinite la timp şi cu respectarea termenelor -limită 
stabilite (cu excepţia mandatelor prevăzute la articolul 
78 din CRD, pentru care au fost stabilite în prealabil 
noi termene -limită împreună cu Comisia).77
Pentru a consolida fiabilitatea testelor de rezistenţă 
efectuate la nivelul UE, ABE subliniază faptul că este 
necesară o modificare a mandatului ABE în cadrul 
legislaţiei primare (a se vedea răspunsul ABE la reco -
mandarea 3).
ABE menţionează faptul că înfiinţarea unui mecanism 
unic de supraveghere va implica întreţinerea unor 
relaţii operaţionale accentuate cu BCE, mai ales în 
legătură cu activitatea de testare a rezistenţei şi cu 
elaborarea manualului unic în domeniul supraveghe -
rii. ABE clarifică faptul că, potrivit mandatului legal al 
ABE, manualul european de supraveghere va repre -
zenta o colecţie facultativă a celor mai bune practici 
de supraveghere aplicate în UE. Mandatul actual nu 
permite ABE să obţină nivelul maxim de armonizare 
a celor mai bune practici de supraveghere în cadrul UE 
şi nici nu îi permite să substituie manualele existente 
aplicate de autorităţile competente, cum ar fi BCE.
79
A se vedea răspunsul ABE la recomandările 2 şi 6.
Concluzii şi recomandări
82
ABE crede cu tărie că a reuşit să îşi îndeplinească 
obiectivul de a proteja interesul public şi de a contri -
bui la stabilitatea şi eficienţa sistemului financiar. Con -
solidarea poziţiei de capital a băncilor declanşată de 
acţiunea ABE a fost una impresionantă: băncile din UE 
au strâns un capital de 50 de miliarde de euro înainte 
de finalizarea testului de rezistenţă realizat la nivelul 
UE, având perspectiva trecerii testului; recomandarea 
de recapitalizare a ABE a forţat principalele bănci din 
UE să atingă o rată a fondurilor proprii de nivelul 1 de 
bază de 9%, cu mult peste cerinţele minime, luând 
în calcul şi riscurile din cadrul portofoliului suveran 
al acestora; aceasta a dus la o consolidare de peste 
200 de miliarde de euro a ratei fondurilor proprii 
din băncile europene. ABE a contribuit substanţial 
Răspunsul Autorității Bancare Europene 64
este una divergentă – unii susţin că ABE poate anula 
deciziile autorităţilor naţionale numai în situaţiile în 
care acestea din urmă încalcă dispoziţiile legislaţiei 
europene; iar mandatul ABE de a elabora manualul 
unic în domeniul supravegherii nu permite acesteia să 
obţină nivelul maxim de armonizare a celor mai bune 
practici de supraveghere în cadrul UE.
În ciuda constrângerilor menţionate anterior la adresa 
competenţelor sale, ABE a înregistrat progrese sem -
nificative de îmbunătăţire a capacităţii de funcţionare 
a colegiilor de supraveghetori. În plus, s -a înregistrat 
o schimbare de etapă de la instituirea ABE în 2011, 
deoarece, în prezent, colegiile efectuează evaluări 
comune ale riscurilor, luând decizii comune.
Mai precis, pe parcursul anului 2013, ABE a monito -
rizat îndeaproape 43 de colegii, a participat la 93 de 
reuniuni la faţa locului şi la 26 de teleconferinţe. Din 
2011, ABE a solicitat supraveghetorilor consolidaţi 
să convoace colegiile pentru a discuta pe diferite 
subiecte tematice şi relevante (cum ar fi exerciţiul de 
recapitalizare din 2011, exerciţiile de testare a rezisten -
ţei din 2011 şi 2014 şi recomandările din 2013 privind 
planurile de recuperare, rezervele de capital şi exami -
narea calităţii activelor), precum şi pentru a discuta pe 
teme specifice la nivel de instituţie sau la nivel de ţară 
(cum ar fi circumstanţele macroeconomice din ţările 
de origine, măsurile de urgenţă şi situaţiile de criză din 
bănci). De asemenea, ABE a cerut ca supraveghetorii 
consolidanţi să includă pe ordinea de zi discutarea 
unor subiecte specifice, cum ar fi toleranţa privind 
plata datoriilor, planurile pentru situaţiile de urgenţă, 
riscurile de conduită şi tabloul de riscuri al ABE. ABE 
a furnizat rapoarte interne anuale privind progresul 
înregistrat şi domeniile de îmbunătăţire a modului în 
care funcţionează colegiile către Consiliul supraveghe -
torilor al ABE, ceea ce a evidenţiat progresul înregis -
trat în cadrul discuţiilor considerabile despre riscuri, 
desfăşurate la nivelul supraveghetorilor implicaţi. ABE 
a elaborat un Cod de conduită pentru a se asigura că 
măsurile naţionale sunt consultate ex ante , precum şi 
un Protocol încheiat între ţara de origine şi ţara -gazdă 
pentru a se asigura că examinarea calităţii activelor şi 
testele de rezistenţă sunt discutate în cadrul colegiilor. ABE menţionează faptul că nu a fost implicată în ela -
borarea legislaţiei bancare primare a UE şi că nu a avut 
nicio influenţă asupra mandatelor şi termenelor -limită 
stabilite pentru ABE în cadrul legislaţiei aplicabile. 
O implicare mai accentuată a ABE în procesul legislativ 
şi un rol consultativ consolidat al ABE faţă de Comisie 
şi colegiuitori i -ar permite ABE să îşi îndeplinească 
în mod optim rolul preconizat de factorii de decizie 
politică şi să îşi îndeplinească mandatul de protector 
al cadrului unic de reglementare. În practică, aceste 
obiective ar putea fi atinse (i) printr -o implicare infor -
mală din partea serviciilor Comisiei înainte de publica -
rea propunerilor legislative, (ii) prin intermediul unei 
obligaţii juridice de a consulta ABE pe probleme care 
aparţin de domeniile de interes ale ABE, aşa cum sunt 
acestea definite în Regulamentul de instituire a ABE şi 
(iii) prin condiţia de a aduce în atenţia Comisiei dome -
niile în care diferenţele dintre normele şi practicile 
naţionale împiedică buna funcţionare a pieţei unice, 
impunând o intervenţie legislativă. Aceste condiţii ar 
putea fi însoţite de un acces permanent la informa -
ţiile despre elaborarea proiectelor de texte la nivelul 
Consiliului UE şi de o serie de discuţii trilaterale între 
Consiliul UE, Parlament şi Comisie, încurajându -se 
dezbaterea în prealabil a conţinutului şi cronologiei 
mandatelor încredinţate ABE.
85
A se vedea răspunsul ABE la recomandarea 2.
Recomandarea 2
ABE acceptă recomandarea, însă subliniază faptul 
că orice îmbunătăţiri semnificative legate de impac -
tul ABE asupra convergenţei de supraveghere în UE 
ar implica o modificare a mandatului ABE în cadrul 
legislaţiei primare. ABE nu are competenţa de a con -
voca şedinţele de colegii, competenţă care aparţine 
supraveghetorului consolidant, iar ABE nu participă în 
procesul de luare a deciziilor al colegiilor; ABE nu are 
mandat pentru a iniţia o mediere cu efecte obligatorii 
între autorităţile competente şi există o insecuritate 
juridică dacă ABE poate interveni în domenii în care 
decizia de supraveghere a autorităţilor competente 
Răspunsul Autorității Bancare Europene 65
Ţinând cont de cele menţionate anterior, ABE con -
sideră că rolul său în testarea rezistenţei fie trebuie 
consolidat – prin a permite ABE să se implice direct în 
activitatea băncilor, să realizeze evaluări inter pares , să 
conteste rezultatele băncilor privind testarea rezisten -
ţei şi să publice date despre bănci pe baza raportării 
de supraveghere de pe site -ul ABE –, fie trebuie revi -
zuit în mod radical.
O opţiune ar fi reproiectarea testului de rezistenţă 
efectuat la nivelul UE ca un exerciţiu de prezentare de 
informaţii şi transparenţă, ABE concentrându -se pe 
furnizarea de instrumente destinate supraveghetorilor 
pentru a -şi efectua testele de rezistenţă şi acţionând 
ca un centru de date privind transparenţa pentru 
rezultatele obţinute la nivelul UE. Aceasta ar completa 
testele de supraveghere privind rezistenţa efectuate 
de autorităţile competente, reproducând cadrul intro -
dus în SUA prin Legea Dodd -Frank.
Pentru efectuarea oricăreia din aceste modificări, este 
necesară susţinerea lor în cadrul legislaţiei primare.
87
A se vedea răspunsul ABE la recomandarea 4.
ABE clarifică faptul că, printr -un amendament recent la 
Regulamentul de procedură internă al ABE, s -a încer -
cat depăşirea deficienţelor legale privind o reprezen -
tare insuficientă a autorităţilor naţionale de protecţie 
a consumatorului în procesele decizionale din cadrul 
ABE. Mai precis, Regulamentul de procedură al Consi -
liului supraveghetorilor al ABE, în forma modificată în 
noiembrie 2013 şi disponibilă publicului pe site -ul ABE, 
menţionează explicit următoarele (articolul 2.4): „Dacă 
un membru cu dreptul de vot nu îşi aduce un repre -
zentant din cadrul unei autorităţi naţionale relevante 
în conformitate cu dispoziţiile articolului 2 alineatul 
(3), respectivul membru cu drept de vot va fi responsa -
bil de coordonarea cu acea autoritate naţională pentru 
a se asigura că membrul cu drept de vot este suficient 
de bine informat în legătură cu subiectul respectiv 
pentru a -şi îndeplini funcţiile ca atare”.În plus, ABE a elaborat un set de standarde tehnice 
de reglementare şi de punere în aplicare în domeniul 
funcţionării colegiilor care urmează să fie adoptate în 
2014 (standarde tehnice de reglementare/standarde 
tehnice de punere în aplicare privind schimburile de 
informaţii între supraveghetorii din ţara de origine şi 
cei din ţara -gazdă, standarde tehnice de reglemen -
tare/standarde tehnice de punere în aplicare privind 
notificările legate de paşapoarte şi standarde tehnice 
de punere în aplicare privind deciziile comune legate 
de cerinţele de capital şi de lichidităţi). În cele din 
urmă, ABE şi -a exercitat cu succes rolul de mediere 
(respectând limitele rolului său de mediere conform 
propriului mandat) în opt ocazii şi a facilitat soluţii 
reciproc avantajoase în toate aceste cazuri.
Procesul prin care personalul ABE oferă feedback 
supraveghetorului consolidat a fost întărit şi forma -
lizat în 2013/2014 şi pe baza unui feedback specific 
primit din partea Consiliului supraveghetorilor al ABE. 
ABE şi -a mutat platforma IT în propriul sistem intern 
în 2014, ceea ce îi va permite să aibă mai mult control 
şi să poată promova şi mai mult platforma IT pentru 
schimbul de informaţii între autorităţile competente.
86
A se vedea răspunsul ABE la recomandarea 3.
Recomandarea 3
ABE acceptă această recomandare, însă subliniază 
faptul că o consolidare a fiabilităţii testelor de rezis -
tenţă efectuate la nivelul UE implică o modificare 
a mandatului ABE în cadrul legislaţiei primare. Remar -
căm faptul că, în ciuda unor clarificări legate de rolul 
ABE în activitatea de testare a rezistenţei incluse în 
Regulamentul de instituire a ABE din octombrie 2013, 
obiectivul central al rolului ABE rămâne mai curând 
acela de a iniţia şi de a coordona testele de rezistenţă 
decât de a întreprinde testarea propriu -zisă a rezisten -
ţei. Responsabilitatea juridică de efectuare a exerci -
ţiului aferent testării rezistenţei, precum şi de menţi -
nere a contactelor cu băncile participante rămâne în 
domeniul de activitate al supraveghetorilor compe -
tenţi, autorităţii revenindu -i, astfel, o responsabilitate 
majoră şi un risc major la adresa reputaţiei sale, fără 
a avea vreun control real asupra rezultatelor.
Răspunsul Autorității Bancare Europene 66
Date fiind constrângerile menţionate anterior, ABE 
a reuşit totuşi să identifice şi să se ocupe, cu ajutorul 
instrumentelor juridice facultative specificate mai 
sus, de o serie de probleme importante şi urgente de 
pe piaţa bancară, cum ar fi practicile responsabile în 
materie de creditare, tratarea debitorilor cu restanţe şi 
întârzieri la plată, tratarea reclamaţiilor, managemen -
tul riscurilor privind fondurile tranzacţionate la bursă, 
riscurile aferente contractelor financiare pe diferenţă, 
finanţarea participativă, monedele virtuale şi altele.
Recomandarea 5
ABE acceptă această recomandare şi remarcă faptul că 
este în curs de a pune în aplicare un sistem de mana -
gement al performanţei.
Recomandarea 6
ABE acceptă această recomandare. ABE nu consideră 
că memorandumurile de înţelegere reprezintă instru -
mente adecvate de clarificare a rolurilor şi responsabi -
lităţilor între ABE, BCE şi autorităţile naţionale com -
petente şi este de părere că o astfel de clarificare nu 
poate avea loc decât prin intermediul unor modificări 
la nivelul legislaţiei primare.
Considerăm că respectivele sarcini ale BCE aferente 
rolului său de supraveghere şi cele care îi revin ABE 
sunt clare şi respectă întru totul statutul BCE de autori -
tate competentă, asemeni oricărei alte autorităţi naţio -
nale competente, atunci când îşi exercită acest rol. ABE 
nu încheie memorandumuri de înţelegere cu autorită -
ţile naţionale competente, deoarece acestea participă 
direct la activitatea ABE şi sunt reprezentate în cadrul 
organismului decizional al ABE, respectiv Consiliul 
supraveghetorilor. ABE nu consideră adecvată tratarea 
BCE în mod diferit faţă de alte autorităţi competente 
atunci când acţionează ca supraveghetor – ţinând 
cont de faptul că ABE a încheiat un memorandum de 
înţelegere cu BCE în calitate de autoritate monetară.Recomandarea 4
ABE acceptă recomandarea, însă subliniază faptul că 
mandatul ABE în domeniul protecţiei consumatorului 
din sectorul financiar al UE este constrâns de o serie 
de limitări, iar orice îmbunătăţiri semnificative legate 
de impactul ABE în acest domeniu ar implica o modifi -
care a legislaţiei primare.
Niciun aspect legislativ privind protecţia consumato -
rului nu a fost inclus în domeniul de acţiune al ABE la 
nivelul Regulamentului său de instituire. În plus, ABE nu 
a primit niciun mandat privind protecţia consumatoru -
lui prin directive ale UE în 2011, 2012 sau 2013. Primul 
mandat a fost încredinţat ABE prin Directiva privind cre -
ditele ipotecare care a fost adoptată în februarie 2014 şi 
care cuprinde un standard tehnic unic.
De aceea, activitatea ABE privind protecţia consuma -
torului a fost restricţionată la activitatea din proprie 
iniţiativă, în timp ce singurele instrumente juridice care 
îi sunt puse la dispoziţie în Regulamentul de instituire 
a ABE şi pe care ABE le poate folosi pentru a -şi putea 
înainta iniţiativele către instituţiile financiare şi către 
autorităţile naţionale competente au fost avertismen -
tele, avizele şi ghidurile, care reprezintă toate instru -
mente juridice facultative. În plus, domeniul instituţi -
ilor financiare cărora ABE se poate adresa este limitat 
la instituţiile de credit, furnizorii de servicii de plată 
care sunt instituţii de credit şi instituţiile de monede 
electronice. Nu sunt incluse toate instituţiile financiare 
relevante pentru protecţia consumatorului, cum ar 
fi furnizorii de servicii de plată care nu sunt instituţii 
de credit, furnizorii nebancari de servicii ipotecare 
sau furnizorii nebancari de servicii de creditare. Nu în 
ultimul rând, ABE dispune de un segment foarte limitat 
în cadrul căruia poate lua decizii cu efecte obligatorii 
pentru a interzice anumite produse sau activităţi, fapt 
permis numai în anumite circumstanţe (ABE nu a primit 
un mandat specific în cadrul legislaţiei primare, iar 
Consiliul nu a declarat o situaţie de urgenţă).
Răspunsul Autorității Bancare Europene 67
De asemenea, ABE remarcă faptul că Regulamentul 
(UE) nr. 1024/2013 conţine dispoziţii specifice care 
impun încheierea unor memorandumuri de înţelegere 
cu autorităţile competente din ţările neparticipante şi 
cu supraveghetorii valorilor mobiliare, însă nu conţine 
dispoziţii care să sugereze nevoia încheierii unor astfel 
de acorduri cu BCE.
ABE remarcă faptul că înfiinţarea mecanismului unic 
de supraveghere va implica relaţii operaţionale conso -
lidate cu BCE, mai ales în legătură cu testarea de rezis -
tenţă şi elaborarea manualului unic. În ceea ce priveşte 
manualul european de supraveghere, ABE clarifică 
faptul că, potrivit mandatului său legal, manualul ABE 
va reprezenta o colecţie facultativă a celor mai bune 
practici de supraveghere aplicate în cadrul UE. Manda -
tul actual nu permite ABE să obţină nivelul maxim de 
armonizare a celor mai bune practici de supraveghere 
în cadrul UE şi nici nu îi permite să substituie manua -
lele existente aplicate de autorităţile competente, cum 
ar fi BCE.Articolul 8 din Regulamentul de instituire a ABE stabi -
leşte principalele sarcini ale ABE, cum ar fi elaborarea 
de standarde şi practici de supraveghere de înaltă cali -
tate, precum şi competenţele care ne sunt disponibile 
pentru a îndeplini aceste sarcini, cum ar fi elaborarea 
de standarde tehnice, ghiduri şi recomandări. Rolul 
autorităţilor competente este stabilit în primul rând 
în cadrul unor legi sectoriale care specifică domeniul 
de supraveghere şi competenţele care trebuie utili -
zate. În cazul BCE, articolul 4 alineatul (2) litera (a) din 
Regulamentul de instituire a BCE a fost modificat prin 
Regulamentul (UE) nr. 1022/2013 pentru a include BCE 
ca autoritate competentă în domeniul de aplicare al 
sarcinilor şi competenţelor ABE „pentru aspectele care 
ţin de atribuţiile conferite acesteia prin Regulamentul 
(UE) nr. 1024/2013”. Considerentul 12 din Regulamen -
tul (UE) nr. 1022/2013 prevede că ABE „ar trebui să 
aibă capacitatea de a -şi îndeplini sarcinile şi în raport 
cu BCE în acelaşi mod ca în relaţia cu alte autorităţi 
competente”. În plus, Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 
clarifică la articolele 3 şi 4 domeniul sarcinilor atribuite 
BCE, faptul că acele sarcini nu prejudiciază compe -
tenţa şi sarcinile ABE şi că BCE, asemeni altor autorităţi 
competente, trebuie să colaboreze cu ABE şi trebuie 
să respecte legea Uniunii, inclusiv standardele tehnice 
şi dispoziţiile articolului 16 din Regulamentul ABE în 
legătură cu ghidurile şi recomandările emise.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar: 
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  mai multe exemplare/postere/hărți: 
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site ‑ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Abonamente:•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
QJ-AB-14-009-RO-C ISSN 1831-0966
În urma crizei financiare, Comisia a luat măsuri pentru a stabiliza 
sectorul bancar, urmărind să consolideze cadrul de reglementare și 
de supraveghere și creând Autoritatea Bancară Europeană (ABE). 
Primul audit desfășurat de Curte în acest domeniu a urmărit să 
evalueze dacă Comisia și ABE se achitaseră în mod satisfăcător de 
responsabilitățile care le revin în ceea ce privește punerea în 
aplicare a noilor dispoziții legate de reglementarea și de 
supravegherea sectorului bancar. De asemenea, Curtea a analizat 
care sunt lecțiile învățate care ar putea fi utile pentru 
supravegherea bancară în cadrul noului mecanism unic de 
supraveghere. Curtea a concluzionat că acțiunile Comisiei, inclusiv 
crearea ABE, au constituit un prim pas important ca răspuns la criza 
financiară. Cu toate acestea, au fost identificate unele deficiențe în 
modul de funcționare a noilor dispoziții în ceea ce privește 
supravegherea bancară transfrontalieră, evaluarea capacității de 
rezistență a băncilor din UE și promovarea protecției 
consumatorilor. Curtea a formulat o serie de recomandări în 
legătură cu aceste aspecte.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ