P9_TA(2020)0369

Porumbul modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3)

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

(2021/C 445/09)

Parlamentul European,

— având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D069149/02,

— având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 11 alineatul (3) și articolul 23 alineatul (3),

— având în vedere votul din data de 26 octombrie 2020 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz,

— având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

— având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 3 decembrie 2008 și publicat la 18 decembrie 2008 (3),

— având în vedere avizul adoptat de EFSA la 25 septembrie 2019 și publicat la 7 noiembrie 2019 (4),

— având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (5);

— având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

A. întrucât prin Decizia 2009/813/CE (6) a Comisiei s-a autorizat introducerea pe piață a produselor alimentare și a furajelor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic (MG) MON 89034; întrucât domeniul de aplicare al autorizației vizează, de asemenea, introducerea pe piață de alte produse decât cele alimentare și furaje care conțin sau sunt compuse din porumb modificat genetic MON 89034, având aceleași utilizări ca orice alt soi de porumb, cu excepția cultivării;

B. întrucât, la 3 august 2018, Monsanto Europe N.V. a prezentat Comisiei, în numele societății Monsanto, Statele Unite, și în conformitate cu articolele 11 și 23 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, o cerere de reînnoire a autorizației respective;

C. întrucât, la 3 decembrie 2008, EFSA a adoptat un aviz favorabil în legătură cu cererea inițială de autorizare, care a fost publicat la 18 decembrie 2008;

D. întrucât, la 25 septembrie 2019, EFSA a adoptat un aviz favorabil în legătură cu cererea de reînnoire, care a fost publicat la 7 noiembrie 2019;

E. întrucât porumbul MG MON 89034 a fost conceput astfel încât să secrete Cry1A.105 și Cry2Ab2, proteine insecticide sintetice (cunoscute de asemenea și drept toxine Bt), cu un grad ridicat de toxicitate comparativ cu bacteriile naturale din care sunt extrase, pentru a combate anumite lepidoptere dăunătoare (7);

F. întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede faptul că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și prevede că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză;

Preocupările statelor membre privind avizele EFSA

G. întrucât, în cursul perioadei de consultare legate de cererea de autorizare inițială, statele membre au prezentat multiple observații critice la proiectul de aviz al EFSA (8); întrucât aceste observații critice includ preocupări legate de faptul că studiul de hrănire a puilor de carne nu este adecvat pentru evaluarea siguranței toxicologice, deoarece nu ia în considerare parametrii toxicologici, că propunerea solicitantului privind un plan de monitorizare a mediului nu îndeplinește obiectivele definite în anexa VII la Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), că nu au fost studiate efectele combinatorii ale ambelor toxine, că nu poate fi exclusă o creștere a activității alergenice provocate de proteinele Cry1A.105 și Cry2Ab2 în produsele alimentare și furajele din porumbul modificat genetic MON 89034 și că este prematură concluzia privind echivalența substanțială a porumbului MG MON 89034 cu porumbul convențional;

H. întrucât, în cursul perioadei de consultare legate de cererea de reînnoire, statele membre au prezentat din nou multiple observații critice la proiectul de aviz al EFSA (10); întrucât aceste comentarii critice includ observația că ultimele rapoarte anuale de monitorizare nu menționează faptul că, recent, în Europa (Franța), au fost semnalate populații sălbatice de teosint capabile de încrucișare cu porumbul și că planul de monitorizare bazat pe autorizația acordată prin Decizia 2005/635/CE (11) a Comisiei și rapoartele de monitorizare (2010-2018) prezintă numeroase deficiențe și nu sunt în conformitate nici cu Directiva 2001/18/CE și orientările corespunzătoare, nici cu orientările EFSA privind monitorizarea mediului după introducerea pe piață; în plus, numeroase state membre și-au reafirmat preocupările cu privire la evaluarea inițială a riscurilor efectuată de EFSA (12);

Studii de toxicitate nevalide

I. întrucât s-au efectuat studii de siguranță pentru evaluarea toxicității acute și a descompunerii în lichidele digestive cu proteinele Cry1A.105 și Cry2Ab2 produse într-o tulpină E.coli; întrucât autoritatea competentă a unui stat membru a semnalat preocupări cu privire la lipsa de echivalență exprimată în E.coli și în MON 89034 (13), exprimându-și îndoielile referitoare la validitatea acestor studii de toxicitate;

J. întrucât, în general, testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate relevante, deoarece nu se iau în vedere efectele proteinei în combinație cu planta însăși;

K. întrucât, de exemplu, unele plante, inclusiv porumbul, produc în mod natural inhibitori de protează (IP), despre care s-a demonstrat că încetinesc descompunerea toxinelor Bt; întrucât acest lucru duce la creșterea toxicității toxinei Bt dacă aceasta este ingerată împreună cu țesuturile plantei, față de toxina izolată; întrucât un studiu efectuat în 1990 de cercetătorii din cadrul Monsanto a arătat că prezența IP, chiar și în cantități foarte scăzute, sporește cu până la 20 de ori activitatea insecticidă a toxinelor Bt (14); întrucât această interacțiune nu a fost niciodată evaluată și nici nu a fost menționată de EFSA în evaluările pe care le-a efectuat ale riscurilor asociate plantelor MG Bt;

L. întrucât s-a demonstrat că factorii care sporesc toxicitatea toxinelor Bt pot, de asemenea, să afecteze selectivitatea acestora (15): dacă este amplificată eficacitatea toxinei Bt asupra organismelor vizate, se poate, de asemenea, reduce și selectivitatea acesteia și o gamă mai largă de organisme nevizate pot să devină susceptibile; întrucât, deși până în prezent nu au fost efectuate cercetări sistematice, o serie de studii descriu efectele IP în combinație cu toxinele Bt asupra insectelor nevizate (16);

M. întrucât nu se cunosc riscurile legate de toxicitatea sporită pentru oameni și mamifere, datorate interacțiunii dintre IP și toxinele Bt în plantele MG;

Chestiuni legate de efectul de adjuvant al Bt

N. întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la toxinele Bt și că anumite toxine Bt pot avea proprietăți adjuvante (17), ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact;

O. întrucât, deși EFSA recunoaște că s-a demonstrat faptul că Cry1Ac (18) acționează ca adjuvant, aceasta concluzionează că, întrucât porumbul nu este un aliment alergenic comun, este puțin probabil ca efectul adjuvant al proteinelor Cry, observat după administrarea intragastrică sau intranazală cu doze mari, să ridice semne de întrebare cu privire la efectul alergenic (19); întrucât, cu toate acestea, EFSA nu ține seama de faptul că porumbul produce IP (20) și că, prin urmare, trebuie avută în vedere posibilitatea unei descompuneri mult mai lente a toxinei Bt dacă aceasta este ingerată împreună cu țesuturile plantei, față de forma sa izolată; întrucât această diferență poate determina și efectul său de adjuvant și, prin urmare, invalidează studiile efectuate pe baza proteinei în formă izolată; întrucât nu au fost efectuate studii empirice pentru a cerceta imunogenitatea efectivă a toxinei Bt produse de planta MG; întrucât descompunerea proteinelor în lichidele digestive, care este relevantă și pentru evaluarea potențialului caracter alergenic, a fost testată prin utilizarea proteinelor produse în E.coli în izolare;

Culturile Bt: efectele asupra organismelor nevizate și creșterea rezistenței

P. întrucât, spre deosebire de utilizarea insecticidelor, unde expunerea are loc în momentul pulverizării și, ulterior, pentru o perioadă limitată, utilizarea culturilor MG Bt conduce la expunerea continuă a organismelor țintă și nevizate la toxinele Bt;

Q. întrucât presupunerea că toxinele Bt prezintă un singur model de acțiune specific țintei nu mai poate fi considerată corectă, iar efectele asupra organismelor nevizate nu pot fi excluse (21); întrucât se semnalează faptul că din ce în ce mai multe organisme nevizate sunt afectate în numeroase moduri; întrucât 39 de publicații evaluate inter pares care raportează efecte adverse semnificative ale toxinelor Bt asupra multor specii „din afara gamei” sunt menționate într-o recentă prezentare generală (22);

R. întrucât efectele combinatorii, cum ar fi asocierea cu IP, pot contribui în mod semnificativ la toxicitatea toxinelor Bt; întrucât problema selectivității este deosebit de relevantă pentru toxinele Bt sintetice, cum ar fi Cry1A.105 și Cry2Ab2, care pot prezenta o selectivitate mai scăzută în combinație cu o toxicitate mai mare; întrucât EFSA consideră în continuare că toxinele Bt afectează doar o gamă restrânsă de organisme nevizate, fără a lua în considerare efectele combinatorii; întrucât o gamă mai largă de organisme nevizate ar putea fi expuse la toxinele Bt prin scurgeri, deșeuri și dejecții animaliere;

S. întrucât nu au fost evaluate efectele asupra organismelor nevizate în cadrul evaluării riscurilor; întrucât o autoritate competentă dintr-un stat membru observă că „studiile nu sunt suficiente pentru a concluziona că expunerea mediului și, prin urmare, efectele asupra organismelor nevizate vor fi neglijabile” și „dovezile experimentale din cele câteva studii disponibile demonstrează că toxinele Bt vor fi prezente în materiile fecale ale animalelor hrănite cu culturi Bt. În consecință, pentru orice cerere de introducere pe piață a culturilor Bt, ar trebui prezentate experimente care să concluzioneze cu privire la efectele și riscurile ulterioare pentru organismele nevizate” (23);

T. întrucât evaluarea riscurilor nu a luat în considerare dezvoltarea rezistenței dăunătorilor vizați la toxinele Bt, ceea ce ar putea duce la utilizarea unor pesticide mai puțin sigure pentru mediu sau la creșterea dozelor și a numărului de cereri de culturi MG în țara de cultivare; întrucât Agenția pentru Protecția Mediului din SUA propune eliminarea treptată a numeroși hibrizi actuali de porumb Bt, precum și a unor soiuri de bumbac Bt, în următorii trei-cinci ani, din cauza creșterii rezistenței insectelor la astfel de culturi (24);

U. întrucât, deși s-a susținut că utilizarea culturilor Bt duce la o scădere a utilizării insecticidelor, un studiu recent publicat în Statele Unite ale Americii (25) constată că „mai multe analize privind influența culturilor Bt asupra modelelor de utilizare a pesticidelor nu par să fi luat în considerare tratamentele semințelor și, prin urmare, este posibil să fi supraestimat reducerile utilizării insecticidelor (în special ale «suprafaței tratate») asociată cu culturile Bt”; întrucât același studiu constată că tratamentele cu neonicotinoide ale semințelor sunt adesea utilizate în asociere cu culturile Bt de porumb și soia, că „acest model de utilizare poate avea consecințe nedorite, și anume rezistența la dăunătorii vizați, focare de dăunători nevizați și poluarea cu efecte negative în cascadă asupra faunei sălbatice” și că „unele dintre aceste efecte au apărut deja”; întrucât Uniunea a interzis utilizarea în exterior a trei neonicotinoide, inclusiv ca materiale de acoperire a semințelor, din cauza impactului lor asupra albinelor melifere și a altor polenizatori (26);

V. întrucât Uniunea este parte la Convenția ONU privind diversitatea biologică („CBD ONU”), care clarifică faptul că atât țările exportatoare, cât și cele importatoare au responsabilități internaționale în ceea ce privește diversitatea biologică;

Analiza materialelor de referință

W. întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 (27) al Comisiei prevede obligația solicitantului de a efectua o analiză a literaturii de specialitate pentru procedura de reînnoire; întrucât o cercetare a literaturii de specialitate a identificat 285 de publicații, însă solicitantul a selectat doar cinci publicații, după aplicarea propriilor criterii de eligibilitate/includere pe care le-a considerat relevante pentru evaluarea siguranței alimentelor și a furajelor sau caracterizarea moleculară; întrucât o autoritate competentă dintr-un stat membru a observat că cercetarea literaturii de specialitate nu a abordat în mod adecvat potențialele efecte adverse asupra sănătății umane și animale, deoarece următorii termeni de căutare nu au fost incluși în căutare: „toxicitate”, „toxic”, „studii pe animale”, „efecte toxice”, „efecte adverse” și „efecte asupra sănătății” (28); întrucât, în general, analizele literaturii de specialitate efectuate de solicitanții de reînnoire a autorizațiilor pentru OMG-uri nu sunt de înaltă calitate;

Procesul decizional nedemocratic

X. întrucât în urma votului din 26 octombrie 2020 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre;

Y. întrucât Comisia recunoaște că este problematic faptul că deciziile de autorizare a OMG sunt adoptate în continuare de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie o excepție în cazul autorizării produselor în general, dar a devenit norma în procesul de luare a deciziilor privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic;

Z. întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru produse alimentare și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic în Uniune (trei rezoluții); întrucât, până în prezent, în cursul celei de a noua legislaturi, Parlamentul a adoptat 11 obiecții; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste organisme modificate genetic; întrucât, în ciuda faptului că ea însăși recunoaște lacunele pe plan democratic și în ciuda absenței sprijinului din partea statelor membre și a obiecțiilor Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze organisme modificate genetic;

AA. întrucât, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011, Comisia poate decide să nu autorizeze un organism modificat genetic atunci când nu există o majoritate calificată a statelor membre favorabile în cadrul Comitetului de apel (29); întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației în această privință;

1. consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003;

2. consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în concordanță cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului ( 30 ) , constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând, în același timp, funcționarea eficace a pieței interne;

3. solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare;

4. salută faptul că, în sfârșit, Comisia a recunoscut, într-o scrisoare din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare referitoare la organismele modificate genetic ( 31 ) ; își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă că, la 28 septembrie 2020, Comisia a autorizat un alt tip de soia modificată genetic pentru import ( 32 ) , în pofida unei obiecții din partea Parlamentului și a majorității statelor membre care au votat împotrivă;

5. invită Comisia să facă progrese urgente în ceea ce privește elaborarea criteriilor de sustenabilitate, cu implicarea deplină a Parlamentului; invită Comisia să furnizeze informații cu privire la modul de desfășurare a acestui proces și la intervalul de timp în care va avea loc acesta;

6. îndeamnă din nou Comisia să țină seama, în cadrul procesului de autorizare, de obligațiile Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU;

7. își reiterează apelul adresat Comisiei de a înceta autorizarea organismelor modificate genetic, fie pentru cultivare, fie pentru alimente și furaje, în cazul în care statele membre nu emit niciun aviz în cadrul Comitetului de apel, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 182/2011;

8. invită EFSA să accepte în cele din urmă diferențele substanțiale dintre toxinele Bt native și cele exprimate de transgene sintetice în plantele de culturi modificate genetic și să își extindă evaluarea riscurilor pentru a lua pe deplin în considerare toate interacțiunile și efectele combinatorii dintre toxinele Bt, plantele modificate genetic și constituenții acestora, reziduurile provenite din pulverizarea cu erbicide complementare, mediul, precum și impactul asupra sănătății și siguranței alimentare;

9. invită EFSA să nu mai accepte studiile de toxicitate bazate pe proteine izolate, care ar putea fi diferite din punctul de vedere al structurii și al efectelor biologice, în comparație cu cele produse de planta însăși, și să solicite ca toate testele să fie efectuate pe țesuturi provenite de la planta modificată genetic;

10. invită EFSA să se asigure că datele obținute în urma testelor de teren sau din sere acoperă o gamă suficient de largă de condiții agronomice și de mediu pentru a evalua impactul tuturor factorilor de stres care trebuie preconizați în cursul cultivării asupra expresiei genetice și a compoziției plantelor;

11. invită EFSA să se asigure că datele obținute în urma testelor de teren sau din sere acoperă o gamă suficient de largă de varietăți pentru a evalua impactul diferitelor medii genetice asupra expresiei genetice și a compoziției plantelor;

12. invită EFSA să solicite date privind impactul consumului de alimente și furaje derivate din plante MG asupra microbiomului intestinal;

13. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

(1) JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2) JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3) Aviz științific al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic privind cererea (Referința EFSA-GMO-NL-2007-37) de introducere pe piață a porumbului modificat genetic MON89034 rezistent la insecte, pentru utilizare în produse alimentare și furaje, pentru import și pentru prelucrare, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, transmisă de Monsanto, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(4) Aviz științific al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic privind evaluarea porumbului modificat genetic MON 89034, pentru reînnoirea autorizației în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO-RX-015), EFSA Journal, 2019, 17(11):5845, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845

(5) În cea de a opta legislatură a sa, Parlamentul European a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG). În plus, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

— Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028).

— Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029).

— Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069).

— Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291).

— Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292).

— Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293).

(6) Decizia 2009/813/CE a Comisiei din 30 octombrie 2009 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 289, 5.11.2009, p. 21).

(7) Primul aviz al EFSA, p. 21, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845

(8) Observațiile statelor membre: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042

(9) Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic și de abrogare a Directivei 90/220/CEE a Consiliului – Declarația Comisiei (JO L 106, 17.4.2001, p. 1).

(10) Observațiile statelor membre: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(11) Decizia 2005/635/CE a Comisiei din 31 august 2005 referitoare la introducerea pe piață, în temeiul Directivei 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din rapiță (Brassica napus L., linia GT73) modificat genetic pentru toleranță la erbicidul glifosat (JO L 228, 3.9.2005, p. 11).

(12) A se vedea considerentul G.

(13) A se vedea observațiile statelor membre, p. 7: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1193 și observațiile statelor membre, p.27: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(14) Macintosh, S.C., Kishore, G. M., Perlak, F.J., Marrone, P. G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors” (Potențarea activității insecticide a Bacillus thuringiensis prin inhibitori de protează serică), Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990, 38, p. 1145-1152.

(15) A se vedea, de exemplu, Then, C., „Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity” (Evaluarea riscului toxinelor derivate din Bacillus thuringiensis: sinergii, eficacitate și selectivitate), Environmental Science Pollution Research, 2010, 17, p. 791–797.

(16) A se vedea, de exemplu, Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., „Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.” (Cuantificarea toxinelor într-un cultivar de bumbac Cry1Ac + CpTI și efectele sale potențiale asupra albinei melifere Apis mellifera L.), Ecotoxicology, 2010, 19, p. 1452-1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. and Bigler, F., „Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees”, (Influența ingestiei polenului transgenic Bt, a toxinei Bt și a inhibitorului de protează (SBTI) asupra dezvoltării glandelor hipofaringiene la albinele melifere), Apidologie 2005, 36(4), p. 585-594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049; și Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., „Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover”. (Impactul plantelor de bumbac transgenic asupra unui dăunător nevizat, Aphis gossypii Glover), Ecological Entomology, 30(3), p. 307-315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(17) Pentru o analiză, a se vedea Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, (O perspectivă generală asupra siguranței și a efectelor biologice ale toxinelor Cry produse de Bacillus thuringiensis la mamifere), Journal of Applied Toxicology, mai 2016, 36(5): p. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18) Cry1Ac nu este decât una dintre cele câteva toxine Bt analizate în detaliu de către EFSA.

(19) Primul aviz al EFSA, p. 16, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909

(20) A se vedea considerentul K.

(21) A se vedea, de exemplu, Hilbeck, A. și Otto, M. „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment” (Specificitatea și efectele combinatorii ale toxinelor Cry Bacillus thuringiensis în contextul evaluării riscului OMG), Frontiers in Environmental Science, 2015, 3: 71.

(22) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES, 2020, p. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(23) Observațiile statelor membre, p. 16. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(24) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(25) Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops” (Folosirea pe scară largă a tratării semințelor a determinat intensificarea rapidă a utilizării insecticidelor neonicotinoide și a gestionării preventive a dăunătorilor în cazul culturilor din S.U.A.), Environmental Science and Technology, 2015, 49, 8, 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(26) Neonicotinoidele, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(27) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei din 3 aprilie 2013 privind cererile de autorizare a alimentelor și furajelor modificate genetic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 641/2004 și (CE) nr. 1981/2006 ale Comisiei (JO L 157, 8.6.2013, p. 1).

(28) Observațiile statelor membre, p. 1. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(29) Comisia „poate” și nu „este obligată” să acorde o autorizație în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre favorabile în Comitetul de apel, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 182/2011,

(30) Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și cerințelor generale ale legislației în domeniul alimentar, de înființare a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor referitoare la siguranța produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(31) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(32) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100