COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 14.6.2010 
SEC(2010) 716 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
  
Document de înso țire pentru 
 
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARL AMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
 
Plan de ac țiune cu privire la aplica țiile sistemului global de radionaviga ție prin satelit 
(GNSS) 
 
{COM(2010)308} 
{SEC(2010)717} 
 
RO 2   RO 2
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
1. D EFINIREA PROBLEMEI : CARE ESTE PROBLEMA EXACT Ă, CINE ESTE CEL MAI 
AFECTAT șI DE CE ESTE NECESAR Ă INTERVEN țIA PUBLIC Ă? 
În anul 2000, o nou ă tehnologie, a c ărei utilizare a fost rezervat ă timp îndelungat for țelor 
armate ale SUA, a devenit accesibil ă pe plan mondial: pozi ționarea și indicarea datei prin 
satelit în scopuri civile, mul țumită accesului la semnalul GPS furnizat de c ătre SUA, în mod 
gratuit dar f ără nicio garan ție a serviciului. Aceasta a condus la crearea unei noi pie țe de 
produse și de servicii GNSS, denumite aplica ții în aval ale radionaviga ției prin satelit, care a 
reprezentat, în 2008, o valoare de 124 de miliarde de EUR. 
Piața este constituit ă, în esență, din semnalele de pozi ționare și de datare de baz ă, dar ar trebui 
să profite de pe urma introducerii prev ăzute a sistemelor de autentificare și de criptare a 
semnalelor. Exper ții prevăd că produsele și serviciile legate de telecomunica țiile mobile și de 
terminalele personale vor reprezenta 75% din aceast ă piață, sistemele de transport rutier 
inteligente 20% iar restul de 5% va r ămâne pentru alte domenii de aplicare. 
Întrucât sistemul GPS nu oferea nicio garan ție de performan ță sau fiabilitate, statele membre 
ale UE au hot ărât, în 2001, s ă lanseze programul GNSS al UE care cuprinde dou ă sisteme 
furnizoare de semnale garantate pentru uz civil: EGNOS ȘI GALILEO. Alte țări (Rusia, 
China, India și Japonia) au recunoscu t valoarea strategic ă a sistemului GNSS și și-au declarat 
intenția de a desf ășura capacit ăți GNSS pentru uz civil c uprinzând dezvoltarea de c ătre 
industria lor proprie a aplica țiilor bazate pe sistemul lor propriu. 
În ciuda investi țiilor efectuate de Europa în infrastructura sa GNSS și în disponibilitatea 
sistemului EGNOS, cota i ndustriei europene pe pia ța aplicațiilor GNSS este redus ă în 
comparație cu cota pe care Europa este capabil ă să o realizeze în alte sectoare de înalt ă 
tehnologie, ceea ce constituie o problem ă, în măsura în care: 
– Aplicațiile bazate pe GALILEO și EGNOS ar contribui în mod decisiv la dezvoltarea unei 
societăți bazate pe cunoa ștere și la crearea de locuri de munc ă de înaltă calitate în cadrul 
UE. Prin urmare, Europa pierde o ocazie imens ă dacă nu recolteaz ă partea adecvat ă din 
avantajele economice care ar trebui s ă decurgă din aplica țiile GNSS. De asemenea, dac ă 
GALILEO și EGNOS nu devin standardul fundament al GNSS în Europa, multe domenii 
de aplicare ar putea r ămâne blocate de tehnologii care le împiedic ă să profite de valoarea 
adăugată a noilor servicii de avangard ă. 
– Utilizarea limitat ă a aplicațiilor bazate pe EGNOS și GALILEO duce la dependen țe critice, 
întrucât sistemele GNSS sunt foarte r ăspândite și furnizeaz ă informații privind pozi ția, 
navigația și indicarea datei, de  care depind o întreag ă gamă de activit ăți ale vieții cotidiene 
precum și securitatea Europei și dezvoltarea ei social ă și economic ă. Recurgând în 
exclusivitate la aplica țiile bazate pe sistemul GPS, UE s-ar expune efectelor legate de o 
indisponibilitate a semnalului GPS, care nu poate fi controla t, întrucât principalul s ău 
obiectiv este acela de a sus ține operațiile militare ale unei țări terțe. 
În consecin ță, problema afecteaz ă societatea european ă în ansamblu și în multe privin țe. 
Între timp, incertitudinea care înconjoar ă sistemul GNSS european a sl ăbit încrederea în 
domeniile de activitate din aval poten țiale. „Concuren ța” crescând ă a țărilor terțe (SUA, 
 
RO 3   RO 3
Rusia, China, India) a modificat, de asemenea, contextul dezvolt ării aplicațiilor GNSS în 
detrimentul actorilor europeni, întrucât aceste sisteme ar putea deveni opera ționale 
aproximativ în acela și timp ca și GALILEO. Mai mult, GNSS nu poate fi considerat ca o pia ță 
tradițională, deoarece sistemele din SUA, Rusia și China se afl ă sub control militar iar 
specificațiile lor răspund unor considera ții de ordin militar mai degrab ă decât unor criterii de 
ordin comercial: industriile na ționale ale acestor țări pot profita în mod direct de programele 
de finanțare militar ă pentru dezvoltarea aplica țiilor și a serviciilor pân ă la un nivel de 
maturitate suficient înainte de a fi introduse pe pie țele civile.  
În consecin ță, este necesar s ă se compenseze absen ța unor astfel de resurse pentru a putea 
beneficia în Europa, în cadrul sistemelor EGNOS și GALILEO, de acelea și avantaje indirecte 
ca și cele oferite, de exemplu, de sistemul GPS în SUA. 
Proiectele actuale în aceast ă privință se limiteaz ă la sensibilizarea comunit ății aeronautice în 
vederea convingerii acesteia de a adopta EGNOS și GALILEO pentru aplica ții legate de 
siguranța vieții umane (în special pentru naviga ția de rut ă și procedurile de aterizare); 
efectuarea de studii de pia ță și furnizarea de informa ții actorilor din alte segmente poten țial 
interesate de utilizarea semnalului deschis sa u de serviciul comercial al sistemelor EGNOS și 
GALILEO (de exemplu, agricultura  în domeniul agronomiei de precizie, tarificarea rutier ă, 
localizarea bunurilor, aplica ții științifice, exploatarea gazului și a petrolului, supravegherea, 
cartografierea) sau viitorul serviciu de c ăutare și de salvare al sist emului GALILEO (în 
special pentru pescuit și transport maritim); acordarea celor 38 de milioane de EUR r ămași 
pentru finan țarea cercet ării și dezvoltării în domeniul aplica țiilor GNSS și monitorizarea celor 
aproximativ 50 de milioane de EUR afecta ți proiectelor în curs în acest domeniu.  
Prezenta evaluare a impactului demonstreaz ă necesitatea punerii în ap licare a unui plan de 
acțiune de mai mare anvergur ă, prin examinarea unei serii de op țiuni politice care pot fi 
adoptate pentru a încuraja dezvoltarea aplica țiilor în aval ale sistemelor EGNOS și GALILEO 
și pentru favorizarea dezvolt ării celei mai rapide, aprofundate și extinse a aplica țiilor în toate 
domeniile. 
2. A NALIZA SUBSIDIARIT ĂțII: ESTE AC țIUNEA UE NECESAR Ă șI CREEAZ Ă EA O 
VALOARE AD ĂUGATĂ? 
Dreptul de a ac ționa al UE se bazeaz ă, în special, pe articolu l 172 din Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Europene și pe regulamentele ulte rioare privind GALILEO și EGNOS1. 
Utilizarea sistemelor de radionaviga ție prin satelit ale UE poate avea o inciden ță 
largă/profundă pe plan economic, social și de mediu; promovarea sistemului GNSS al UE 
susține în mod direct priorit ățile strategice ale UE, precum ag enda de la Lisabona, prezint ă un 
caracter transna țional și înglobeaz ă mai multe domenii de ac țiune care trebuie s ă fie, în mod 
necesar, coordonate la nivelul UE. 
Adoptarea semnalelor GNSS ale UE în mai multe domenii de aplicare necesit ă o punere în 
conformitate cu standardele interna ționale și o certificare, de exempl u, în domeniul aeronautic 
                                                 
1 Regulamentul (CE) nr. 1321/2004 al Consiliului privind crearea unor structuri de gestionare a 
programelor europene de radionaviga ție prin satelit și Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor 
europene de radionaviga ție prin satelit (EGNOS și Galileo). 
 
RO 4   RO 4
sau al transportului maritim. Ac țiunea la nivelul UE ar evita atunci duplicarea și risipa de 
eforturi la nivelul statelor membre.  
Lipsa de ac țiune la nivelul UE sau efectuarea de ac țiuni fragmentate sau necoordonate de 
către statele membre singure ar  limita valoarea comercial ă a aplica țiilor identificate (de 
exemplu, utilizarea de standarde diferite în sistemele de tarificare rutier ă bazate pe GNSS) și 
ar crea bariere în calea liberei circula ții a bunurilor și a serviciilor, sau inegalit ăți de tratament 
între cetățenii europeni. 
3. O BIECTIVELE INI țIATIVEI UE:  CARE SUNT PRINCIPALELE OBIECTIVE STRATEGICE ?  
Obiectivele ac țiunilor UE sunt cele de a înl ătura barierele și obstacolele care împiedic ă 
maximalizarea beneficiilor generate de EGNOS și GALILEO pentru cet ățeni și pentru 
industria din statele membre ale Uniunii Europene, prin: 
(1) Garantarea c ă tehnologiile EGNOS și GALILEO sunt aplicate și adaptate cu rapiditate 
în domeniul transportului și în alte domenii unde acestea pot genera avantaje 
(2) Garantarea c ă industria european ă (în special IMM-urile) dobânde ște o cotă crescând ă 
de piață pe piețele aplica țiilor în aval ale GNSS (cel pu țin 33%2) 
4. O PțIUNI STRATEGICE : CARE OP țIUNI AU FOST LUATE ÎN CONSIDERARE șI CARE AU 
FOST ANALIZATE ÎN DETALIU ? 
Au fost evaluate urm ătoarele op țiuni strategice: 
Opțiunea 1:  Nicio modificare a st rategiei generale ( și anume, scenariul de referin ță). 
Comisia nu ar realiza nici o activitate suplimentar ă care să depășească planul său de munc ă și 
nu ar fi necesar niciun buget și nicio resurs ă suplimentar ă. 
Opțiunea 2:  Întreruperea ac țiunilor existente ale UE ( și anume suprimarea finan țării cercetării 
și dezvoltării). 
Comisia European ă ar putea decide s ă înceteze orice acti vitate care vizeaz ă promovarea 
dezvoltării aplicațiilor din aval. 
Opțiunea 3:  Reglementarea în ansamblu a domen iilor de aplicare, impunând utilizarea 
obligatorie a sistemel or EGNOS sau GALILEO. 
Comisia European ă propune Consiliului și Parlamentului reglement ări detaliate în scopul 
impunerii utiliz ării obligatorii a sistemului GNSS în cel mai mare num ăr posibil de aplica ții 
cheie. 
                                                 
2 Partea pe care Europa o poate realiza în alte sectoare de înalt ă tehnologie este de ordinul unei treimi din 
piața mondial ă. În domeniul telecomunica țiilor, de exemplu, aceasta atinge 38% (sursa: Raportul 
ISTAG către Comisia European ă: „Shaping Europe's Future through ICT ”, 2006). Un astf el de obiectiv 
este într-adev ăr coerent cu obiectivul de la Lisabona ca UE s ă devină cea mai competitiv ă și mai 
dinamică economie bazat ă pe cunoa ștere din lume.  
 
RO 5   RO 5
Opțiunea 4a:  Ameliorarea condi țiilor cadru necesare func ționării pieței printr-un plan de 
acțiune global. 
Comisia European ă ar întreprinde cele peste 70 de ac țiuni cu privire la ansamblul aspectelor 
(în câteva de domenii legate de transport și de alte activit ăți) care au fost eviden țiate în cursul 
procesului de consultare a p ărților interesate, care a început odat ă cu Cartea verde din 2006. 
Opțiunea 4b:  Ameliorarea condi țiilor cadru necesare func ționării pieței printr-un plan de 
acțiune focalizat.  
Comisia European ă ar selecționa o parte din ac țiunile prev ăzute în cadrul op țiunii 4a. Prima 
etapă care conduce la op țiunea 4b ar consista în a limita ac țiunile specifice unui domeniu în 
câteva din domeniile cele mai promi țătoare, furnizând, în acela și timp, un num ăr suficient de 
elemente favorabile inov ării în ansamblul domeniilor și adoptarea „pe deplin” a serviciilor 
GNSS. Comisia European ă ar urmări 24 de ac țiuni. 
Opțiunea 5:  Adoptarea unei abord ări consultative ( și anume, coordonarea și invitarea tuturor 
actorilor s ă efectueze ac țiunile necesare). 
Comisia European ă ar invita ansamblul p ărților interesate di n sectorul public și privat relevant 
să participe la un organism consultativ ad hoc  permanent care ar trebui s ă urmărească cu 
atenție lansarea aplica țiilor din aval ale sistemelor EGNOS și GALILEO și să analizeze 
cauzele profunde ale problemei principale, pentru a facilita ac țiunea forțelor pieței. 
5. E VALUAREA EFECTELOR : CARE SUNT PRINCIPALELE EFECTE ECONOMICE , DE 
MEDIU șI SOCIALE CARE DECURG DIN ACESTEA ÎN TERMENI DE AVANTAJE șI DE 
COSTURI ? 
Urmărirea obiectivelor va avea efecte se mnificative pe plan economic, social și de mediu în 
întreaga UE-27 și în afara ei. Sistemul GNSS european  poate deveni, de asemenea, o unealt ă 
fiabilă care să permită punerea în aplicare a politicilor interne și externe. 
După cum s-a demonstrat cu ocazia mai multor încerc ări, teste și proiecte de cercetare și 
dezvoltare, utilizarea sistemelor EGNOS  sau GALILEO poate spori eficacitatea și securitatea 
în domeniile aeronauticii și al transporturilor feroviare și maritime. Utilizarea lor poate 
permite, de asemenea, utilizarea unor noi  dispozitive de tarificare rutier ă, conforme în 
totalitate cu planurile de reducere a emisiilor de CO2 și constituie principalul catalizator al 
noilor strategii și servicii destinate amelior ării transportului rutier. Mobilitatea persoanelor cu 
handicap și a persoanelor în vârst ă a r  f i  a m e l i o r a t ă și ansamblul cet ățenilor ar profita de 
servicii bazate pe o localizare precis ă, precum informa țiile în timp real privind transporturile 
publice, serviciile de proximitate disponibile sau salvarea de urgen ță. 
Aplicațiile din aval ale radionaviga ției prin satelit sunt domenii de activitate cu intensitate 
puternică de cunoa ștere care permit crearea de locuri de munc ă cu valoare ad ăugată înaltă de-
a lungul întregului lan ț al valorilor (de exemplu, de la produc ția de materiale și de programe 
informatice la prestarea de servicii). Dimensiunea pie ței aplicațiilor din aval ale GNSS ar 
trebui să crească, în medie, într-un ritm a nual de 22% în cursul urm ătorilor 11 ani3. 
                                                 
3 Len Jacobson, estima ție bazată pe mai multe surse (2007). 
 
RO 6   RO 6
Anumite aplica ții permit ameliorarea infrastructurilor și genereaz ă mai multe avantaje 
economice. Sporirea capacit ății infrastructurilor existente și utilizarea lor mai eficace vor 
contribui, de asemenea, la reducerea aglomer ării traficului rutier, a polu ării și a altor daune 
aduse mediului4. 
Opțiunile politice vor costa între 3 și 50 de milioane de EUR pe a n, cu începere din anul 2010, 
inclusiv bugetul destinat cercet ării și dezvoltării. În acest stadiu, nu se prevede o cre ștere 
important ă a poverii administrative, nici a costurilor de punere în conf ormitate, în m ăsura în 
care opțiunea politic ă propusă vizează crearea unui cadru mai potrivit pentru ac țiunea forțelor 
pieței. În ansamblu, eforturile car e trebuie depuse pentru realizarea acestei politici sunt 
insignifiante în compara ție cu avantajele a șteptate. 
6. C OMPARAREA OP țIUNILOR : CARE ESTE OP țIUNEA PREFERAT Ă, PE BAZA C ĂROR 
CRITERII SAU CONSIDERENTE ?  
Opțiunea politic ă 1 nu implic ă nicio modificare fa ță de acțiunile desf ășurate în prezent. 
Principalul s ău avantaj const ă în faptul c ă nu adaug ă nicio sarcin ă sau activitate nou ă și nici 
noi resurse la activit ățile Comisiei Europene. Ac țiunile existente vor fi realizate (cu excep ția 
cercetării și dezvoltării care nu va beneficia de fonduri dup ă 2011), dar aceasta nu va fi 
suficient pentru a rezolva problema dezvolt ării lente a aplica țiilor din aval. În final, aceasta va 
crea un climat de timid itate în jurul industriei GNSS europene, care va r ămâne în stadiul s ău 
actual de incertitudine. 
Unicul avantaj al op țiunii politice 2  constă în reducerea marginal ă a puținelor resurse 
consacrate în prezent dezvolt ării aplicațiilor din aval ale GNSS, da r aceasta se traduce, la un 
grad și mai ridicat decât în cazul op țiunii politice 1, printr-un impact deosebit de negativ 
asupra industriei GNSS eur opene, a statelor membre și a cetățenilor UE. 
Opțiunea politic ă 3 trimite un semnal pozitiv imediat c ătre industria GNSS european ă și ar 
putea chiar suscita o aten ție suficient ă pentru a lansa aplica ții în anumite domenii, îns ă cu o 
opoziție puternic ă din partea statelor membre și a anumitor p ărți interesate, care consider ă 
reglement ările ca fiind invazive și inadecvate. Costul reglement ării și al punerii în aplicare de 
către Comisia European ă este, de asemenea, semnificativ. 
Opțiunea politic ă 4a acoperă în mod considerabil numeroase segmente și constituie un 
amestec echilibrat de reglementare și de acțiuni de sus ținere pentru pia ța aplicațiilor din aval. 
Cu toate acestea, resursele umane necesare pentru punerea sa în aplicare ar putea s ă fie prea 
scumpe, rata avantaje/cost fiind cu mult inferioar ă celei prezentate de op țiunea urm ătoare. 
Această politică ar putea permite atingerea tuturo r obiectivelor, dar ar necesita, totu și, un 
nivel de resurse cu mult supe rioare celui care poate fi acordat Comisiei Europene. 
Opțiunea politic ă 4b concentreaz ă resursele limitate disponibile pe segmentele de aplicare 
prioritare, generând o dinamic ă pozitivă în industria aplica țiilor din aval prezent ă pe piețele 
cele mai promi țătoare, ceea ce s-ar putea traduce printr-o  intensificare a efor turilor dincolo de 
domeniul planului de ac țiune ca atare. Costul acesteia  va fi compensat cu prisosin ță de 
realizările preconizate din cadrul planului de ac țiune. Aceast ă politică va necesita mai pu ține 
                                                 
4 Câteva exemple: Studiile privind Navteq 2009 au ar ătat că sistemele de radionaviga ție la bord sporesc 
randamentul energetic cu 12% ; EGNOS a permis reducerea consumului de combustibil și poluarea 
sonoră a zonelor locuite și optimizarea re țelei feroviare. 
 
RO 7   RO 7
resurse decât op țiunea 4a și le va concentra astfel încât s ă îndeplineasc ă majoritatea 
obiectivelor noastre. Ea se acord ă destul de bine cu opiniile exprimate în cursul consult ărilor. 
Opțiunea politic ă 5 ar putea atrage anumite p ărți interesate de programele GNSS ale UE și 
determina, în consecin ță, o atitudine pozitiv ă față de EGNOS și de GALILEO. Totu și, 
rezultatele efective ale acestei op țiuni politice risc ă să fie mediocre în absen ța unor noi 
stimulente și din cauza faptului c ă interacțiunile îndelungate neces are pentru a coordona 
acțiunile unui num ăr atât de mare de actori nu ar permite s ă se facă față urgenței problemei. S-
ar putea, totu și, obține rezultate pe termen lung, care s ă permită ameliorarea cerin țelor 
utilizatorilor pentru sistemul GNSS. 
Prezenta evaluare a impactului determin ă Comisia European ă să propună Consiliului și 
Parlamentului European s ă soluționeze problema legat ă de caracterul limitat și lent al 
dezvoltării și al adoptării aplicațiilor din aval bazate pe EGNOS  sau GALILEO prin adoptarea 
planului de ac țiune focalizat descris în op țiunea politic ă 4b. 
 
RO 8   RO 8
Tabel: avantaje și dezavantaje ale celor cinci op țiuni și descrierea modului în care acestea determin ă 
alegerea op țiunii propuse:  
 Eficacitate în 
realizarea obiectivelor Eficacitate în 
utilizarea resurselor Compatibilitate cu 
obiectivele, strategiile și 
prioritățile UE 
Opțiunea 1 Risc de ineficacitate 
ridicat: eforturi prea limitate Se utilizeaz ă numai 
resurse limitate Compatibil ă 
Opțiunea 2  Foarte ineficace: va 
trimite un mesaj negativ industriei GNSS și părților 
interesate Economie a 
fondurilor destinate cercetării și 
dezvoltării, gestiune 
axată pe alte aspecte Incompatibil ă 
Opțiunea 3 Ineficace, în primul 
rând din cauza opoziției puternice a 
statelor membre și a 
industriei fa ță de o 
reglementare invazivă Efort limitat, povar ă 
administrativ ă grea 
asupra statelor membre sau sectorului privat Parțial incompatibil ă 
Opțiunea 4a Risc important de 
ineficacitate, din cauza acoperii unui număr prea mare de 
domenii și necesit ă 
resurse care nu pot fi puse la dispozi ție Efort important pe 
plan administrativ, de gestionare și 
financiar Compatibil ă 
Opțiunea 4b Eficace: afecteaz ă 
un volum rezonabil de resurse pentru un număr limitat de 
priorități Efort focalizat pe 
plan administrativ/de gestiune și resurse 
financiare proporționate Compatibil ă 
Opțiunea 5 Foarte ineficace: 
dispersată, poate fi 
deturnată cu ușurință, 
cea mai bun ă 
programare temporală posibilă nu 
satisface necesitatea de a acționa repede la 
momentul oportun Durată îndelungat ă, 
economie de fonduri destinare cercet ării și 
dezvoltării Compatibil ă 
 
RO 9   RO 9
7. M ONITORIZARE șI EVALUARE : CARE SUNT MODALIT ĂțILE PREV ĂZUTE PENTRU A 
STABILI COSTURILE șI BENEFICIILE REALE șI PENTRU OB țINEREA EFECTELOR 
DORITE ? 
Termenul prev ăzut pentru politica propus ă depășește anul 2020, da r se concentreaz ă inițial pe 
perioada 2010-2013. Planul de ac țiune poate fi revizuit în mod substan țial în perspectiva 
planurilor de exploatare ale sistemelor EGNOS și GALILEO, urmând a fi propus pân ă în 
2010. Acțiunile sunt dirijate de c ătre Comisia European ă și agențiile aferente, cu participarea 
autorităților naționale și regionale din statele membre, dup ă caz. 
Comisia va urm ări evoluțiile de pe pie țe și va evalua în mod continuu impactul ac țiunilor 
întreprinse, ceea ce ar putea s ă conducă la actualizarea anumitor aspecte ale planului de 
acțiune la intervale regulate, eventual în fiecar e an, precum în cadrul „programului continuu”.  
Întrucât politica de predilec ție se concentreaz ă cu prec ădere asupra evolu ției pieței, 
indicatorul principal al progreselor  realizate care trebuie luat în  considerare este cota de pia ță 
pe care GALILEO și EGNOS vor fi capabil de a o ob ține, în fiecare domeniu vizat de planul 
de acțiune, precum și accelerarea pie țelor destinate aplica țiilor din aval ale GNSS, ca un 
rezultat al lans ării sistemelor GALILEO/EGNOS. 
Ceilalți indicatori vor varia în func ție de domenii: De exemplu, în domeniul transportului 
rutier, indicatorii de succes vor include sc ăderea num ărului victimelor de accidente de 
circulație sau a persoanelor r ănite în accidente relevant în contextul ac țiunilor întreprinse. În 
domeniul aeronautic, in dicatorii vor include num ărul de aparate echipate cu sistemul EGNOS 
și numărul de aeroporturi care au adoptat și au omologat procedurile  EGNOS. În ceea ce 
privește aplicațiile destinate persoanelor cu handicap sau celor în vârst ă, proporția de cetățeni 
europeni care utilizeaz ă astfel de servicii ar pu tea folosi drept indicator. 
Vânzările, ocuparea for țelor de munc ă, investițiile și activitatea de inovare create de industria 
GNSS din UE, exprimate în termeni absolu ți și relativi, vor fi monitorizate de-a lungul punerii 
în aplicare a planului de ac țiune, eventual cu sprijin din partea EUROSTAT, iar dezvoltarea 
aplicațiilor din aval ale GNSS în Europa va fi evaluat ă în raport cu rezultatele ob ținute în alte 
țări de grupurile de lucru deja st abilite în cadrul acordurilor interna ționale GNSS specifice și 
urmărind concursurile interna ționale precum „Ga lileo Masters” și prin sus ținerea mai multor 
centre de informare din Asia, din America Latin ă și din țările mediteraneene. 
Un model macroeconomic va fi disponibil pân ă la sfârșitul anului 2010, permi țând evaluarea 
mai multor aspecte ale impactului care rezult ă din adoptarea aplica țiilor GNSS. Acesta va fi 
utilizat pentru a determina efectul acestei polit ici a Comisiei Europene . Un tablou de bord, la 
care părțile interesate vor dispune de un acces l ărgit, va permite evaluarea progreselor 
realizate în aplicar ea planului de ac țiune, iar rapoartele vor fi pr ezentate Consiliului Uniunii 
Europene și Parlamentului European.