(Text cu relevanță pentru SEE)

Cota generală a Uniunii pe piața mondială a semiconductorilor este de 10 % ca valoare, cu mult sub ponderea sa economică. În pofida poziției sale puternice la nivel mondial în ceea ce privește fabricarea de materiale și echipamente, Uniunea este foarte dependentă de furnizori din țări terțe în ceea ce privește proiectarea, fabricarea, încapsularea, testarea și asamblarea cipurilor.

Uniunea este, de asemenea, foarte bine poziționată în ceea ce privește materialele și echipamentele necesare pentru a exploata uzine mari de fabricare a cipurilor, găzduind multe întreprinderi care au roluri esențiale în cadrul lanțului de aprovizionare. Aceasta are sectoare industriale utilizatoare puternice și diversificate, cum ar fi industria autovehiculelor, automatizarea industrială, îngrijirile de sănătate, energia, comunicațiile etc., însă colaborarea de-a lungul lanțului valoric este slabă.

Uniunea are o poziție puternică în ceea ce privește proiectarea componentelor semiconductoare pentru electronica de putere, radiofrecvența și dispozitivele analogice, senzorii și microcontrolerele care au în prezent o utilizare largă în industria autovehiculelor și în industria prelucrătoare, dar o poziție mai puțin puternică în proiectarea logicii digitale (procesoare și memorie), care devine esențială pe măsură ce datele, IA și conectivitatea se generalizează din ce în ce mai mult.

Criza actuală a scos la iveală o serie de vulnerabilități structurale ale lanțurilor valorice europene. Penuria mondială de semiconductori a expus dependența europeană în ceea ce privește aprovizionarea de la un număr limitat de întreprinderi și zone geografice, precum și vulnerabilitatea sa față de restricțiile la export ale țărilor terțe și alte perturbări în contextul geopolitic actual. În plus, această dependență este exacerbată de barierele extrem de mari la intrarea pe piață și de intensitatea extrem de ridicată a capitalului din acest sector. De exemplu, cipurile cu cea mai mare putere de calcul necesită fabricarea cu o precizie de câțiva nanometri (nm). Construirea unor astfel de instalații implică o investiție inițială de cel puțin 15 miliarde EUR și este nevoie de trei ani pentru ca producția să fie suficient de rentabilă. Cheltuielile cu proiectarea unor astfel de cipuri pot varia de la 0,5 miliarde EUR la mult peste 1 miliard EUR. Intensitatea cercetării și dezvoltării (C&D) în acest sector este ridicată și depășește 15 %.

În ultimul an, Europa s-a confruntat cu perturbări ale aprovizionării cu cipuri, care au cauzat penurii în mai multe sectoare economice și consecințe societale potențial grave. Multe sectoare europene, printre care se numără sectoarele autovehiculelor, energiei, comunicațiilor și sănătății, precum și sectoare strategice ca apărarea, securitatea și spațiul, sunt amenințate de astfel de perturbări ale aprovizionării. În același timp, pe piață încep să apară cipuri false, care compromit securitatea dispozitivelor și a sistemelor electronice.

În plus, inițiativa va contribui la crearea de capacități tehnologice și de inginerie avansate pentru accelerarea dezvoltării inovatoare a cipurilor cuantice, de exemplu sub formă de biblioteci de proiectare pentru cipuri cuantice, linii-pilot și instalații de testare și experimentare.

Prezentul regulament urmărește două obiective specifice separate, care constituie părți esențiale ale obiectivului său general de a stabili un cadru coerent pentru consolidarea ecosistemului semiconductorilor din Uniune. Primul obiectiv specific al regulamentului, care stă la baza pilonului 1, este crearea unor capacități mari de inovare și a unor capabilități tehnologice adecvate în industria semiconductorilor pentru a accelera inovarea și a facilita adaptarea la aceasta. În plus, prin obiectivele care stau la baza pilonilor 2 și 3, regulamentul urmărește să sporească reziliența și securitatea aprovizionării Uniunii în domeniul tehnologiilor semiconductorilor prin sprijinirea și coordonarea investițiilor în fabricarea de semiconductori avansați (pilonul 2) și prin facilitarea coordonării monitorizării și a răspunsului la situații de criză (pilonul 3).

Propunerea contribuie la obiectivele unor părți ale pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55” care se axează pe promovarea vehiculelor mai puțin poluante și a combustibililor mai ecologici într-un mod neutru din punct de vedere tehnologic. Revizuirea normelor de emisii de CO2 pentru autoturismele și camionetele noi vizează reducerea în continuare a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de aceste vehicule, oferind o direcție clară și realistă către mobilitatea cu emisii zero. Se constată deja o creștere a cererii de vehicule cu emisii zero, cum ar fi vehiculele cu încărcare electrică, din partea consumatorilor. Vehiculele cu încărcare electrică conțin, în general, de peste două ori mai mulți semiconductori decât automobilele cu motoare cu ardere internă. Tehnologiile avansate de încapsulare sunt din ce în ce mai importante pentru a răspunde cerințelor tot mai stricte în materie de putere și eficiență energetică pentru vehiculele electrice. În consecință, propunerea este în concordanță cu obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”.

Pentru a accelera punerea în aplicare a acțiunilor, inițiativa „Cipuri pentru Europa” prevede un nou instrument juridic, Consorțiul european pentru infrastructura cipurilor („European Chips Infrastructure Consortium” – ECIC), dezvoltat în mod specific pentru a simplifica și a structura relațiile juridice dintre membrii consorțiului public-privat, din care fac parte în special organizații de cercetare și tehnologie, și pentru a asigura un dialog structural cu Comisia privind punerea în aplicare a acțiunilor din cadrul inițiativei. Acest nou instrument juridic are caracter voluntar și va completa setul de instrumente al Uniunii alcătuit din diverse alte instrumente juridice, inclusiv Consorțiul pentru infrastructura digitală europeană15, care permit combinarea finanțării din partea statelor membre și a bugetului Uniunii cu investiții private. Atunci când formează un consorțiu public-privat în scopul punerii în aplicare a acțiunilor din cadrul inițiativei, entitățile juridice vor avea posibilitatea de a alege dintre instrumentele juridice disponibile ale Uniunii pe cel care corespunde cel mai bine scopului, componenței și structurii specifice ale consorțiului avut în vedere. Întreprinderea comună pentru cipuri, însărcinată cu punerea în aplicare generală a anumitor acțiuni din cadrul prezentei inițiative, poate, în condițiile prevăzute la articolul 134 din Propunerea Comisiei de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2021/2085 de instituire a întreprinderilor comune din cadrul programului Orizont Europa în ceea ce privește întreprinderea comună pentru cipuri, să prevadă că anumite acțiuni pot fi desfășurate numai de entități juridice care cooperează în cadrul unui consorțiu care poate fi structurat sub forma Consorțiului european pentru infrastructura cipurilor sau în cadrul oricărui alt instrument juridic al Uniunii disponibil pentru constituirea unui consorțiu.

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

Propunerea este sub forma unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului. Acesta este instrumentul juridic cel mai adecvat pentru pilonul 1 al propunerii de instituire a inițiativei „Cipuri pentru Europa”, deoarece numai un regulament, cu dispozițiile sale juridice direct aplicabile, poate oferi gradul de uniformitate necesar pentru instituirea și funcționarea unei inițiative a Uniunii care vizează sprijinirea unui sector industrial la nivelul întregii piețe interne. Alegerea unui regulament ca instrument juridic pentru pilonul 2 este justificată de necesitatea aplicării uniforme a noilor norme, în special a definiției instalațiilor de producție integrate și a turnătoriilor deschise ale UE, precum și de necesitatea unei proceduri uniforme pentru recunoașterea și sprijinirea acestora. În plus, un regulament este instrumentul cel mai adecvat pentru pilonul 3, deoarece această parte ar trebui să prevadă un mecanism care să anticipeze și să remedieze perturbările grave ale aprovizionării cu semiconductori în Uniune. Mecanismul nu necesită transpunerea prin măsuri naționale și este direct aplicabil.

·În ceea ce privește primul pilon (inițiativa „Cipuri pentru Europa”), inițiativa va sprijini consolidarea capacităților tehnologice și inovarea la scară largă în întreaga Uniune pentru a permite dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de ultimă generație și de generație următoare în domeniul semiconductorilor și în domeniul cuantic și pentru a aborda deficiențele structurale cronice ale Europei în materie de proiectare și producție. Statele membre au instituit un prim „proiect important de interes european comun” (PIIEC) în 2018, care sprijină proiecte inovatoare transfrontaliere de-a lungul lanțului valoric al microelectronicii, în acest domeniu fiind planificat și un al doilea PIIEC. Deși astfel de inițiative au o importanță strategică pentru sectorul în cauză, este probabil ca, în acest stadiu, ele singure să nu permită consolidarea suficientă a capacităților sub forma liniilor-pilot și a infrastructurilor de proiectare care trebuie să fie puse la dispoziție la scară largă tuturor părților terțe interesate din întreaga Europă și care, de asemenea, vor permite Uniunii să joace un rol mai important într-un ecosistem mondial și interdependent. Astfel de instalații la scară largă pot fi realizate numai la nivelul Uniunii, având în vedere amploarea investițiilor și a know-how-ului necesare.

Furnizarea unui răspuns cuprinzător la criza semiconductorilor necesită o acțiune comună rapidă și coordonată din partea unei game largi de părți interesate și în cooperare cu statele membre. Niciun stat membru nu poate realiza acest lucru de unul singur. În plus, având în vedere complexitatea ecosistemului semiconductorilor, consecințele dependențelor structurale și ale deficitelor de aprovizionare ale Uniunii sunt atât de ample, încât intervenția la nivelul Uniunii este cea mai în măsură să abordeze aceste probleme.

Obiectivele propunerii nu pot fi realizate de statele membre acționând în mod individual, deoarece problemele sunt de natură transfrontalieră și nu se limitează la un singur stat membru sau la un subgrup de state membre. Acțiunile propuse se axează pe domenii în care acțiunea la nivelul Uniunii are o valoare adăugată demonstrabilă datorită amplorii, rapidității și sferei eforturilor necesare.

•Consultările cu părțile interesate

În discursul său din cadrul Forumului Economic Mondial din ianuarie 2022, președinta von der Leyen a menționat că „vom propune Actul european privind cipurile la începutul lunii februarie” și că „nu avem timp de pierdut”. Marile economii urmăresc cu asiduitate să își asigure aprovizionarea cu cipurile cele mai avansate, deoarece aceasta le condiționează capacitatea de a acționa (pe plan economic, industrial și militar) și stimulează transformarea digitală. Acestea investesc deja masiv și pun în aplicare măsuri de sprijin pentru inovarea și consolidarea capacităților lor de producție sau preconizează să facă acest lucru în curând. Există indicii conform cărora o serie de întreprinderi și organizații de cercetare și tehnologie din UE ar putea fi atrase să se mute în alte regiuni. Sunt mai puține șanse ca actorii internaționali să își extindă instalațiile existente sau să înființeze noi instalații de producție în Uniune dacă nu există claritate deplină în ceea ce privește condițiile de investiții, posibilitățile de sprijin public, investițiile publice în competențe, infrastructură și cercetare și dezvoltare avansate etc. Având în vedere nevoia de a acționa urgent, nu s-a efectuat nicio evaluare a impactului și nu s-a prevăzut nicio consultare publică online. Analiza și toate documentele justificative vor fi prezentate într-un document de lucru al serviciilor Comisiei care va fi publicat în termen de cel mult trei luni de la publicarea propunerii. Cu toate acestea, din atelierele ad-hoc organizate cu părțile interesate din industrie pe teme specifice legate de pilonul 1 a reieșit necesitatea luării în considerare a unor facilități pentru tehnologiile viitoare, cum ar fi fotonica, ingineria neuromorfică și tehnologiile cuantice, precum și noile materiale. În plus, aceste ateliere au subliniat necesitatea luării în considerare în mod corespunzător a arhitecturilor de seturi de instrucțiuni alternative, cum ar fi RISC-V. Mai mult decât atât, în contextul întreprinderii comune ECSEL – predecesoarea întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale” – în vara anului 2021 au avut loc reuniuni cu reprezentanți ai industriei și cu autorități publice, în cadrul cărora s-au discutat obiectivele Busolei pentru dimensiunea digitală, actualizarea Strategiei industriale, Alianța industrială și Actul european privind cipurile. În 2021 au avut loc, în fiecare lună, reuniuni periodice cu statele membre în vederea pregătirii celui de al doilea PIIEC planificat privind microelectronica. Statele membre au contribuit la definirea și evaluarea instalațiilor de producție integrate și a turnătoriilor deschise ale UE din cadrul pilonului 2, precum și la definirea instalațiilor specifice din cadrul pilonului 1. La 10 ianuarie 2022 a avut loc o reuniune cu directorii generali care reprezintă principalele părți interesate din sectorul european al semiconductorilor. Principalele concluzii ale reuniunii au fost: necesitatea de a valorifica punctele forte europene, de exemplu C&D și fabricarea de echipamente, acordarea de sprijin clar pentru liniile-pilot și infrastructurile de proiectare, acordarea de sprijin pentru întreprinderile nou-înființate și cele în curs de extindere, necesitatea de a spori capacitatea de fabricație a Europei atât pentru tehnologiile mature, cât și pentru cele avansate și necesitatea existenței unor condiții de concurență echitabile la nivel mondial. De asemenea, în urma reuniunilor comisarului Breton cu directorii generali ai principalilor actori din domeniul semiconductorilor și cu organizații de cercetare și tehnologie, au avut loc numeroase reuniuni cu reprezentanții directorilor generali cu privire la necesitatea consolidării sectorului european al semiconductorilor. Acestea au contribuit în special la elaborarea pilonului 1. Forumul european pentru componente și sisteme electronice (EFECS) din noiembrie 2021, care a reunit peste 500 de participanți, a oferit o platformă largă de discuții privind nevoile industriale. S-au oferit contribuții suplimentare în cadrul reuniunilor cu asociațiile industriale, cum ar fi SEMI, ESIA și Digital Europe, precum și cu membrii acestora. În plus, contactele regulate și de lungă durată cu părțile interesate din industrie, cu statele membre, cu asociațiile profesionale și cu asociațiile de utilizatori au permis colectarea unui volum considerabil de informații și feedback relevante pentru propunere. De la sfârșitul anului 2019, au fost publicate numeroase rapoarte privind sectorul semiconductorilor, care descriu tendințele și furnizează date și cifre, oferind astfel informații utile care au stat la baza propunerii. • Evaluarea impactului Prezenta propunere nu este însoțită de o evaluare oficială a impactului. Având în vedere caracterul urgent, astfel cum este explicat mai sus, o evaluare a impactului nu ar fi putut fi realizată în termenul disponibil înainte de adoptarea propunerii. Analiza și toate documentele justificative vor fi prezentate într-un document de lucru al serviciilor Comisiei care va fi publicat în termen de cel mult trei luni de la publicarea propunerii.

•Drepturile fundamentale

Articolul 16 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”) prevede libertatea de a desfășura o activitate comercială. Măsurile din cadrul pilonilor 1 și 2 ai prezentei propuneri creează capacitate de inovare și promovează siguranța aprovizionării cu semiconductori, ceea ce poate consolida libertatea de a desfășura o activitate comercială în conformitate cu dreptul Uniunii și cu legislațiile și practicile naționale. Cu toate acestea, unele măsuri din cadrul pilonului 3 necesare pentru a aborda perturbările grave ale aprovizionării cu semiconductori în Uniune pot limita temporar libertatea de a desfășura o activitate comercială și libertatea contractuală, protejate de articolul 16, precum și dreptul de proprietate, protejat de articolul 17 din cartă. În conformitate cu articolul 52 alineatul (1) din cartă, orice restrângere a acestor drepturi prin prezenta propunere va fi prevăzută de lege și va respecta substanța acestor drepturi și libertăți și principiul proporționalității.

Obligația de a comunica informații specifice Comisiei, sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții, respectă substanța libertății de a desfășura o activitate comercială și nu o va afecta în mod disproporționat (articolul 16 din cartă). Orice solicitare de informații servește obiectivului de interes general al Uniunii de a permite identificarea unor posibile măsuri de atenuare a unei crize cauzate de o penurie de semiconductori. Aceste solicitări de informații sunt adecvate și eficace pentru atingerea obiectivului, furnizând informațiile necesare pentru evaluarea crizei în cauză. În principiu, Comisia solicită informațiile dorite doar organizațiilor reprezentative și poate adresa, în plus, solicitări unor întreprinderi individuale numai dacă acest lucru este necesar. Întrucât informațiile privind situația aprovizionării nu sunt disponibile în alt mod, nu există nicio altă măsură la fel de eficace pentru a obține informațiile de care au nevoie factorii de decizie europeni ca să ia măsuri de atenuare. Având în vedere consecințele economice și societale grave ale penuriilor de semiconductori și importanța măsurilor de atenuare, solicitările de informații sunt proporționale cu obiectivul urmărit. În plus, limitarea libertății de a desfășura o activitate comercială și a dreptului de proprietate sunt compensate prin garanții adecvate. O solicitare de informații poate fi lansată numai într-o situație de criză în care Comisia a activat stadiul de criză printr-un act de punere în aplicare.

Obligația de a accepta comenzile prioritare și de a le acorda prioritate respectă substanța libertății de a desfășura o activitate comercială și a libertății contractuale (articolul 16 din cartă), precum și a dreptului de proprietate (articolul 17 din cartă) și nu le afectează în mod disproporționat. Această obligație servește obiectivului de interes general al Uniunii de a asigura funcționarea continuă a sectoarelor critice afectate de perturbările aprovizionării din cauza unei penurii de semiconductori. Obligația este adecvată și eficace pentru atingerea acestui obiectiv prin asigurarea faptului că resursele disponibile sunt utilizate în mod preferențial pentru produsele furnizate acestor sectoare. Nu există nicio altă măsură la fel de eficace. Într-o situație de criză, este proporțional ca instalațiile de fabricare a semiconductorilor care au solicitat să fie recunoscute ca „instalații de producție integrate” și „turnătorii deschise ale UE”, alte instalații de fabricare a semiconductorilor care au acceptat o astfel de posibilitate în contextul primirii unui sprijin public sau întreprinderile de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori care au făcut obiectul unei comenzi prioritare din partea unei țări terțe, în măsura în care acest lucru are un impact semnificativ asupra siguranței aprovizionării sectoarelor critice, să fie obligate să accepte și să acorde prioritate anumitor comenzi. Printr-o serie de garanții adecvate, se asigură faptul că niciun impact negativ al obligației de prioritizare asupra libertății de a desfășura o activitate comercială, a libertății contractuale și a dreptului de proprietate nu constituie o încălcare a acestor drepturi. Obligația de a acorda prioritate anumitor comenzi poate fi impusă numai într-o situație de criză în care Comisia a activat stadiul de criză printr-un act de punere în aplicare. Întreprinderea în cauză poate solicita Comisiei revizuirea comenzii prioritare dacă nu este în măsură să execute comanda sau dacă executarea comenzii ar constitui o sarcină economică disproporționată și ar genera dificultăți deosebite. În plus, entitatea supusă obligației este exonerată de orice răspundere pentru daunele cauzate de încălcarea obligațiilor contractuale care rezultă din respectarea obligației.

4.IMPLICAȚIILE BUGETARE