COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.12.2011 
SEC(2011) 1463 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
REGULAMENTUL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
de instituire a Intrumentului de asisten ță pentru preaderare (IPA II) 
{COM(2011) 838 final} 
{SEC(2011) 1462 final}  
 
RO 2   RO 1. DEFINIREA PROBLEMEI  
Articolul 49 din Tratatul privind Uniunea European ă prevede c ă orice stat european care 
respectă valorile UE men ționate la articolul 2 din tratat și care se angajeaz ă să le promoveze 
poate candida pentru a deveni membru al Uniun ii. Motivele care au stat la baza deciziei de 
continuare a procesului de extindere a UE au fost reafirmate în concluziile Consiliului din 
14 decembrie 2010: „Extinderea consolideaz ă pacea, democra ția și stabilitatea în Europa, 
servește intereselor strategice ale UE și contribuie la o mai bun ă atingere de c ătre UE a 
obiectivelor sale de politic ă în domenii importante, esen țiale pentru redresarea economic ă 
și dezvoltarea durabil ă”.  
În prezent, UE negociaz ă sau are acorduri de asociere cu cinci țări candidate1 și cu patru țări 
potențial candidate2. Până în 2014, cel pu țin o țară candidată ar trebui s ă devină stat membru 
și unele țări potențial candidate pot deveni țări candidate. Cu excep ția Islandei, nivelul 
dezvoltării socioeconomice în țările implicate în procesul de extindere este, în general, cu 
mult sub media din UE. Este nevoie de investi ții importante pentru alinierea legisla ției și a 
instituțiilor lor la standardele Uniun ii Europene, pentru a putea face fa ță presiunilor 
concurențiale ale pie ței unice și pentru a- și asuma obliga țiile care deriv ă din calitatea de 
membru. În plus, stabilitatea politic ă, democra ția, respectarea drepturilor omului și buna 
guvernanță – toate valori fundamentale ale UE – trebuie consolidate în continuare. Institu țiile 
publice slabe și capacitatea administrativ ă scăzută, precum și decalajele în ceea ce prive ște 
nivelul dezvolt ării resurselor umane au un im pact negativ asupra eficacit ății și sustenabilit ății 
asistenței acordate de UE.  
Țările implicate în procesul de extindere nu pot  suporta singure costul tuturor reformelor și 
investițiilor necesare în vederea ader ării la UE. Este și în interesul Uniunii Europene ca aceste 
țări să beneficieze de sprijin eficient și efectiv în preg ătirea pentru eventualul statut de 
membru. Întrucât necesit ățile și „calea c ătre aderare” a fiec ărei țări diferă semnificativ, o 
abordare unic ă adaptată tuturor țărilor în ceea ce prive ște acordarea asisten ței, astfel cum se 
prevede în prezent prin actualul instrumentul de preaderare nu reprezint ă cea mai eficient ă 
soluție deoarece nu ține seama de priorit ățile de reform ă ale fiecărei țări. În plus, pentru a 
asigura o mai mare eficacitate, este necesar ă consolidarea suplimentar ă a caracterului strategic 
și orientat spre rezultate al asisten ței UE.  
2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII  
Politica de extindere face parte din ac țiunea extern ă și contribuie la atingerea obiectivelor 
comune în ceea ce prive ște provoc ările globale, r ăspunsul global și asumarea unei pozi ții de 
lider pe plan mondial.  
Extinderea succesiv ă a UE este, prin îns ăși natura sa, o sarcină comună care poate fi urm ărită 
doar la nivelul Uniunii Europene. Numai statele membre ac ționând împreun ă pot lua o decizie 
cu privire la cererile de  aderare ale noilor candida ți. Obiectivul asisten ței pentru preaderare 
acordate de la bugetul UE este de a ajuta țările candidate/poten țial candidate s ă se pregătească 
pentru viitorul statut de membru: instrumentul de asisten ță pentru preaderare este conceput 
                                                 
1 Croa ția, fosta Republic ă Iugoslavă a Macedoniei, Islanda, Muntenegru și Turcia. 
2 Albania, Bosnia și Herțegovina, Serbia, precum și Kosovo în temeiul Rezolu ției CSONU 1244/99. 
 
RO 3   RO astfel încât s ă ofere țărilor posibilitatea de „testare” a obliga țiilor care deriv ă din calitatea de 
membru înainte de aderare. Niciun alt instrume nt multilateral sau bilateral nu poate oferi un 
set de instrumente atât de cuprinz ător și doar UE poate defini tipul de asisten ță necesară în 
scopul preg ătirii pentru asumarea acquis -ului. 
În ultimii ani, statele membre ale UE au redus nivelul asisten ței bilaterale pe care o acordau 
țărilor candidate și potențial candidate, recunoscând c ă acțiunea coordonat ă la nivelul UE este 
mai eficient ă. Aproximativ jum ătate din asisten ța financiar ă totală a UE alocat ă pentru țările 
implicate în procesul de extindere a venit, în  ultimii ani, de la bugetu l UE. În mare parte, 
organizațiile donatoare multilaterale au eliminat progresiv sprijinul pe care îl acordau, iar cele 
care nu au f ăcut aceasta și-au aliniat în prezent programele la priorit ățile UE. 
3. OBIECTIVELE INI țIATIVEI UE 
Noul instrument ar trebui s ă urmărească în continuare obiectivul  general de sprijinire a țărilor 
candidate și potențial candidate în demersurile lor de preg ătire pentru ob ținerea statutului de 
state membre ale UE și ar trebui s ă contribuie la alinierea progresiv ă a sistemelor/economiilor 
lor naționale la standardele și politicile Uniunii Europene, în func ție de nevoile lor specifice și 
de propriile programe cu  privire la aderare.  
În ceea ce prive ște rezultatele și impactul ce urmeaz ă a fi obținute, noul instrument ar trebui 
să aibă următoarele obiective de politică specifice: 
– susținerea reformelor politice necesare pentru  îndeplinirea crit eriilor de aderare; 
– susținerea dezvolt ării și reformelor economice, sociale și teritoriale, care vizeaz ă o 
creștere durabil ă, inteligent ă și favorabil ă incluziunii;  
– creșterea capacit ății țărilor beneficiare de a- și asuma obliga țiile care deriv ă din 
statutul de membru; 
– integrare regional ă și cooperare teritorial ă. 
În plus, în ceea ce prive ște modul în care ar trebui s ă funcționeze noul instrument în vederea 
atingerii obiectivelor de politic ă specifice, ar trebui urm ărite următoarele obiective 
metodologice  („specifice regulamentului ”): 
– consolidarea în continuare a leg ăturii dintre asisten ța financiar ă și agenda privind politica 
de extindere, astfel încât asisten ța să aibă un caracter mai strategic ;  
– sporirea suplimentar ă a eficien ței și eficacității asistenței și obținerea unor rezultate și a 
unor efecte mai concrete și sustenabile ;  
– favorizarea unui flexibilități sporite în modul în care instrumentul func ționează și alocă 
asistență, menținând, în acela și timp, obliga ția țărilor beneficiare de asumare a 
responsabilit ății și a răspunderii pentru fiecare domeniu politic;  
– mobilizarea mai multor fonduri de la al ți donatori sau din sectorul  privat prin utilizarea 
unor instrumente de finan țare inovatoare ; 
 
RO 4   RO – continuarea simplificării și a reducerii sarcinii administrative legate de gestionarea 
asistenței financiare. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă  
Având în vedere problema identificat ă și în scopul atingerii obiectivelor metodologice și de 
politică specifice, Comisia a luat în considerare urm ătoarele op țiuni pentru viitorul instrument 
de asisten ță pentru preaderare:  
Opțiunea 1 – „Nicio schimbare” : se păstrează actuala structur ă pe bază de componente și 
obiectivele acesteia.  
Opțiunea 2 – „Modificarea regulamentului existent” , cu următoarele alternative: 
– Sub-opțiunea 2.1 – „Restrângerea domeniului de aplicare și menținerea dispozi țiilor 
de aplicare” , accentul fiind pus pe modific ările legislative și instituționale necesare în 
vederea respect ării criteriilor de aderare, f ără a angaja fonduri se mnificative pentru 
cofinanțarea investi țiilor publice pentru dezvoltare socioeconomic ă.  
– Sub-opțiunea 2.2 – „Păstrarea structurii pe baz ă de componente și punerea unui 
accent mai mare pe investi ții” în vederea cre șterii impactului socioeconomic în țările 
beneficiare și a acceler ării pregătirii acestora pentru gestionar ea fondurilor structurale, de 
coeziune și pentru dezv oltare rural ă.  
– Sub-opțiunea 2.3 : „Menținerea domeniului de aplicare și adaptarea dispozi țiilor de 
aplicare ”, vizând atât conformitatea cu  criteriile de aderare, cât și sprijinul pentru 
dezvoltare socioeconomic ă. Adaptarea, de asemenea, a aspectelor cadrului actual al IPA și 
a modalităților de punere în aplicare.  
Opțiunea 3 : „Conceperea unui nou instrument”. Această opțiune nu a fost analizat ă în 
detaliu.  
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
Impactul economic  al diferitelor op țiuni a fost evaluat din punct de vedere al probabilit ății ca 
opțiunile: i) s ă amâne sau s ă accelereze extinderea și, prin urmare, impactul economic pozitiv 
al expansiunii pie ței interne; ii) s ă mențină sau să reducă costurile pentru UE și statele 
membre în ceea ce prive ște măsurile de securitate și riscurile, contro alele la frontier ă și 
migrația ilegală; iii) să limiteze sau s ă îmbunătățească posibilit ățile pentru o mai bun ă 
integrare economic ă, de exemplu, prin îmbun ătățirea integr ării cu Rețelele transeuropene; iv) 
să influențeze pozitiv sau negativ  încrederea donatorilor și a investitorilor în țările beneficiare.  
Impactul social al diferitelor op țiuni a fost evaluat din punct de  vedere al efectului probabil 
asupra sărăciei și excluziunii în țările implicate în procesul  de extindere în corela ție cu 
progresele înregistra te în vederea ader ării, cu crearea condi țiilor pentru îmbun ătățirea 
performan ței economice și cu măsurile de politic ă care ar putea rezolva aceste probleme. De 
asemenea, s-au luat în considerare efectele probabile în ceea ce prive ște riscurile ca drepturile 
în domeniul justi ției și al statului de drept s ă fie puse în pericol în țările beneficiare, ca urmare 
a întârzierilor și a riscurilor legate de aderare.  
 
RO 5   RO Impactul opțiunilor  asupra mediului  a fost evaluat din punct de vedere al probabilit ății 
ocazionării unor costuri legate de mediu în cazul în care extinderea ar fi amânat ă sau pusă în 
pericol, din cauza utiliz ării unor standarde de mediu mai pu țin riguroase pentru ob ținerea unui 
avantaj competitiv în țările beneficiare și/sau din cauza unor întârz ieri în efectuarea 
investițiilor costisitoare necesare alinierii la acquis -ul Uniunii Europene în domeniul 
mediului. 
Restrângerea domeniului de ap licare al instrumentului și menținerea dispozi țiilor de aplicare 
(opțiunea 2.1 ) a fost evaluat ă ca având mai multe efecte negative comparativ cu scenariul 
„nicio schimbare” (de referin ță) în ceea ce prive ște reducerea decalajului de dezvoltare dintre 
țările beneficiare și UE, întârziind, prin urmare, extinderea și beneficiile economice pozitive 
aferente. Pe de alt ă parte, aceast ă opțiune ar fi eficace din perspectiva contribu ției la realizarea 
reformelor politice necesare pentru aderare. În compara ție cu aceast ă opțiune și cu opțiunea 
„nicio schimbare”, se estima ob ținerea unui impact mai pozitiv din celelalte dou ă opțiuni, și 
anume fie p ăstrând structura pe baz ă de componente și punând un accent mai puternic pe 
investiții (opțiunea 2.2), fie menținând domeniul de aplicare și adaptând dispozi țiile de 
aplicare (opțiunea 2.3) , deși cu rezultate diferite pentru  aspectele individuale. Conform 
evaluării, metodele îmbun ătățite de acordare a asisten ței prevăzute la op țiunea 2.3, având ca 
efect creșterea importan ței, coeren ței, eficien ței, eficacit ății, efectului de levier și impactului 
asistenței, precum și accentul consolidat pe reforma administra ției publice de sprijinire a 
rezultatelor mai sustenabile ar aduce, în gene ral, efecte mai pozitive decât cele care rezult ă 
din creșterea investi țiilor pentru dezvoltarea socioeconomic ă, conform op țiunii 2.2.  
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Următorul tabel compar ă opțiunile de politic ă în ceea ce prive ște modul în care ar influen ța 
cauzele care stau de la baza prob lemei pe care o vor aborda: 
Impact negativ sau foarte negativ: - sau -- 
Impact neutru: 0 
Impact pozitiv sau foarte pozitiv: + sau ++ 
 
Efectul asupra cauzei de la baza 
problemei Opțiunea 1 
(nicio 
schimbare) Opțiunea 2.1
(reducerea 
domeniului de 
aplicare) Opțiunea 
2.2 
(accent pe 
investiții) Opțiunea 2.3 
(adaptarea 
dispozițiilor 
privind aplicarea) 
Eficiență - - - ++ 
Eficacitate 0 + + ++ 
Coerență - - - ++ 
Reducerea decalajului de dezvoltare + - ++ + 
Consolidarea institu țiilor + ++ 0 ++ 
Abordarea eterogenit ății 0 0 + ++ 
Asistența dobânde ște un caracter mai:     
strategic și orientat spre rezultate 0 + + + 
flexibil și adaptat 0 0 0 + 
simplificat, eficient, efectiv 0 0 0 + 
În concluzie, men ținerea domeniului de aplicare și adaptarea dispozi țiilor de aplicare 
(opțiunea 2.3)  este preferat ă, întrucât ar combina avantajele ( și impactul) domeniului de 
aplicare actual al asisten ței pentru preaderare (aderare cu impact în ceea ce prive ște 
dezvoltarea socioeconomic ă), îmbunătățind, totodat ă, metodele de aplicar e a instrumentului 
 
RO 6   RO astfel încât acesta s ă devină mai strategic, orientat spre rezultate, flexibil și adaptat 
necesităților.  
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
În cadrul op țiunii selectate, dispozi țiile de monitorizare și evaluare vor fi consolidate 
comparativ cu situa ția actuală. Modific ările propuse vor avea ca r ezultat un accent mai mare 
pe rezultate și pe alinierea la Strategia Europa 2020. Conform revizuirii bugetare, aceste 
modificări vor defini obiective specifice, m ăsurabile și realizabile, precum și indicatori 
adecvați. Principalii macroindicatori ar fi:  
– progresele înregistrate în vederea atingerii obiectivelor de referin ță ale ader ării 
(capitole deschise/închise) sau în punerea  în aplicare a acordurilor de asociere , astfel 
cum se reflect ă, printre altele, în rapoartele favorabil e privind progresele  înregistrate, în 
indicii baza ți pe sondaje compila ți de organiza ții interna ționale de renume în domenii 
precum eficacitatea guvern ării, stabilitate politic ă și lipsa violen ței, statul de drept; 
– evoluția socioeconomic ă, măsurată prin indicatori de impact precum indicele PNUD de 
dezvoltare uman ă ca modalitate general ă de măsurare a prosperit ății, ratele șomajului, 
investițiile străine directe, schimburile comerciale; 
– cooperarea și integrarea regional ă, măsurată prin indici baza ți pe sondaje care reflect ă 
percepțiile privind nivelul (tendin ța) de securitate și stabilitate, interac țiunile politice, 
economice și culturale, precum și prin m ăsuri care reflect ă integrarea re țelelor 
transeuropene.