[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 22.3.2011

COM(2011) 140 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Introducerea monedei euro în Estonia

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Introducerea monedei euro în Estonia

INTRODUCERE

La 13 iulie 2010, Consiliul a stabilit că Estonia îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea monedei euro[1] și că derogarea referitoare la participarea acesteia la moneda unică trebuie abrogată de la 1 ianuarie 2011.

Ca toate statele membre care au adoptat moneda euro după primul val de schimbare monetară din perioada 1999 – 2002, Estonia a folosit abordarea de tip „big-bang”, prin care adoptarea euro și introducerea monedei euro în numerar au loc în același timp. Perioada de dublă circulație de două săptămâni, în care atât numerarul în euro cât și cel în coroane estone au avut statut de mijloc legal de plată, a permis retragerea treptată a bancnotelor și a monedelor metalice din fosta monedă națională. Succesul acestei schimbări monetare a confirmat încă o dată faptul că o perioadă scurtă de dublă circulație este suficientă dacă schimbarea monetară este bine pregătită[2]. Marea majoritate a cetățenilor estoni (87 %) au perceput trecerea la moneda euro ca pe un proces care s-a derulat eficient și fără probleme[3].

Prezenta comunicare abordează cele mai importante aspecte ale procesului de schimbare monetară, în special pregătirile pentru introducerea monedei euro în numerar, perioada de dublă circulație, măsurile adoptate în vederea prevenirii practicilor abuzive și a percepției greșite asupra evoluției prețurilor, tendințele de evoluție a prețurilor, percepțiile asupra acestora și comunicarea cu privire la euro. Acolo unde este cazul, sunt trase concluzii care se pot dovedi utile pentru viitoarele treceri la moneda euro.

SCHIMBAREA MONETARă

Pregătirile pentru introducerea monedei euro în numerar

Introducerea monedei euro în numerar este, probabil, cel mai vizibil element al procesului de schimbare monetară deoarece sunt implicate aproape toate instituțiile financiare, toate întreprinderile și toți cetățenii. Desfășurarea eficientă a acestei operațiuni depinde de aprovizionarea corespunzătoare cu numerar în euro a tuturor părților implicate și de pregătirea băncilor și întreprinderilor pentru un volum considerabil de muncă suplimentară.

Pentru a înlocui numerarul în coroane estone aflat în circulație și pentru a asigura rezervele logistice necesare, Banca Centrală a Estoniei (Eesti Pank) a împrumutat aproximativ 45 de milioane de bancnote euro în cadrul Eurosistemului și a comandat aproximativ 194 de milioane de monede euro (cu fața națională estonă) de la Monetăria Finlandei în urma unei licitații publice.

Eesti Pank a început alimentarea anticipată (adică aprovizionarea instituțiilor de credit cu numerar în euro înaintea schimbării monetare) cu monede euro la jumătatea lunii septembrie și alimentarea anticipată cu bancnote euro la jumătatea lunii noiembrie. S-a asigurat un grad ridicat de securitate, toate transporturile de numerar în vederea alimentării anticipate, inclusiv transporturile de monede și alimentarea ATM-urilor, fiind escortate de poliție. 10 bănci comerciale care au semnat contracte de alimentare anticipată cu Eesti Pank au fost alimentate cu bancnote în valoare totală de 187 milioane EUR (10,5 milioane de bancnote) și cu monede în valoare de 28 milioane EUR (85 de milioane de monede), reprezentând aproximativ 23 % din volumul de bancnote împrumutate în cadrul Eurosistemului și, respectiv, 44 % din volumul de monede comandate. Valoarea totală a bancnotelor euro utilizate pentru alimentarea anticipată până la sfârșitul anului s-a ridicat la 34 % din valoarea totală a bancnotelor în coroane aflate în circulație la sfârșitul lunii octombrie 2010, iar valoarea totală a monedelor utilizate pentru alimentarea anticipată a fost de aproape 3 ori mai mare decât valoarea monedelor în coroane aflate în circulație. Ponderea ridicată a monedelor în numerarul utilizat pentru alimentare anticipată reflectă modificarea raportului bancnote/monede în urma introducerii euro (monedele în coroane erau mai puțin utilizate în comparație cu monedele euro).

Alimentarea anticipată secundară (adică aprovizionarea societăților comerciale și a cetățenilor cu numerar în euro de către instituțiile de credit înaintea schimbării monetare) cu monede euro a început la 15 septembrie, iar alimentarea anticipată secundară cu bancnote euro a început la 1 decembrie. Aproximativ 5 300 de întreprinderi au semnat cu o bancă un contract de alimentare anticipată secundară și au primit aproximativ 9 % din valoarea bancnotelor utilizate pentru alimentarea anticipată, reprezentând 18 % din volumul acestora, și 52 % din valoarea monedelor utilizate pentru alimentarea anticipată, reprezentând 51 % din volumul acestora. În total, 14,4 % din valoarea numerarului obținut prin alimentare anticipată a fost distribuit întreprinderilor înainte de ziua trecerii la euro, acesta fiind un procent ridicat în comparație cu majoritatea schimbărilor monetare de după 2002. În Slovenia, alimentarea anticipată secundară a reprezentat doar 2,4 % din valoarea numerarului obținut prin alimentare anticipată, în timp ce în Cipru și Malta aceasta a reprezentat doar în jur de 1 %. În Slovacia, în schimb, 27,8 % din numerarul obținut prin alimentare anticipată a făcut obiectul alimentării anticipate secundare.

Alimentarea anticipată secundară a inclus de asemenea 86 000 de pachete de prezentare pentru comercianți[4] conținând monede euro, care au fost pregătite de principala societate de transport de fonduri și distribuite clienților fie direct, fie prin intermediul băncilor. În comparație cu schimbările monetare de după 2002, acesta este cel mai mare număr de astfel de pachete vândute, în cifră absolută, situându-se pe locul al doilea ca cifră raportată la numărul populației. Este importantă furnizarea unui număr suficient de astfel de pachete de prezentare pentru comercianți pentru a-i ajuta pe aceștia să dea clienților rest numai în euro în perioada de tranziție.

Nivelul ridicat de alimentare anticipată secundară comparativ cu alte state membre a fost atins în pofida faptului că băncile estone nu au utilizat noile instrucțiuni simplificate ale BCE privind alimentarea anticipată secundară, adoptate în iunie 2008[5]. Conform informațiilor de la Eesti Pank și de la băncile comerciale, au fost mai mulți factori care au determinat acest lucru: a) din motive legate de legislația estonă, băncile au considerat că sumele blocate în conturile clienților nu reprezintă garanții suficiente (în caz de insolvență); b) băncile au considerat că este mai facilă aplicarea acelorași reguli pentru toate întreprinderile, indiferent de mărime, fiind posibilă în egală măsură alimentarea anticipată secundară a întreprinderilor mici pe baza regulilor standard, această procedură fiind de asemenea considerată mai flexibilă având în vedere că procedura simplificată poate fi utilizată numai în ultimele cinci zile calendaristice înainte de ziua trecerii la euro; c) în fine, s-a considerat că utilizarea unui singur tip de acord este mai facilă din punct de vedere al informării și comunicării.

De asemenea, începând cu 1 decembrie 2010, băncile comerciale au asigurat pentru persoanele fizice schimbul coroanelor în euro, la rata de conversie, fără comision și fără plafon pentru suma schimbată[6], la toate sucursalele care oferă servicii de numerar. Aceste servicii vor continua până la sfârșitul lunii iunie 2011 și ulterior, până la sfârșitul lunii decembrie 2011, în cadrul unei rețele restrânse de sucursale.

Autoritățile estone au comandat inițial 600 000 de minipachete de monede euro (42 de monede cu valoarea nominală de 12,79 EUR)[7], adică mai mult sau mai puțin unul pentru fiecare gospodărie; acestea au fost puse în vânzare la sediile băncilor și la oficiile poștale începând cu 1 decembrie. Minipachetele sunt importante din câteva motive: a) îi ajută pe cetățeni să se familiarizeze cu noua monedă; b) sunt un instrument important de comunicare; și c) datorită lor, se reduce efortul comercianților de a da rest în primele zile ale trecerii la euro. Minipachetele s-au dovedit a fi de mare succes, în primele trei zile vânzându-se deja 247 000 dintre ele. S-au comandat ulterior încă 100 000 de minipachete, dar s-a constatat că acestea nu erau necesare deoarece, până la 31 decembrie 2010, se vânduseră 510 000 de minipachete, adică mai puține decât numărul de minipachete comandate inițial. Acest lucru confirmă recomandarea făcută în mod uzual conform căreia, în principiu, trebuie să se comande aproximativ un minipachet pentru fiecare gospodărie pentru a satisface cererea.

Conform unui sondaj al Comisiei realizat cu două zile înainte de introducerea euro[8], o mare parte a cetățenilor estoni dețineau deja numerar în euro înainte de momentul trecerii la noua monedă: 50 % dintre cetățeni dețineau bancnote euro (62 % dintre aceștia din călătorii în afara țării și 35 % din schimburi efectuate la bănci din Estonia), iar 62 % dintre cetățeni dețineau monede euro (63 % dintre aceștia din călătorii în afara țării și 38 % din minipachete).

Operațiunile de alimentare anticipată a băncilor și de alimentare anticipată secundară a întreprinderilor și a cetățenilor în Estonia au fost bine pregătite și organizate. Comercianții din Estonia au fost bine aprovizionați cu numerar în euro înainte de ziua trecerii la moneda euro. Această operațiune a inclus furnizarea unui număr mare de pachete de prezentare pentru comercianți conținând monede euro, o practică utilă pentru a-i ajuta pe aceștia să dea clienților rest numai în euro în perioada de tranziție. Cetățenii au fost de asemenea bine aprovizionați cu numerar în euro înainte de ziua trecerii la moneda euro. Schimbul de bani fără comision efectuat la băncile comerciale înainte de ziua trecerii la euro a fost o inițiativă importantă, dar și o practică utilă în acest sens. Au fost de asemenea produse, în număr suficient de mare, minipachete cu monede euro care au fost distribuite prin intermediul băncilor și al oficiilor poștale, acestea fiind importante pentru familiarizarea cetățenilor cu noua monedă înaintea momentului trecerii la euro, ca instrument de comunicare cu privire la moneda euro și pentru a reduce efortul comercianților de a da rest în primele zile ale tranziției. |

Perioada de dublă circulație

Estonia a optat pentru o perioadă de dublă circulație de două săptămâni (1–14 ianuarie).

Adaptarea celor 867 ATM-uri (bancomate) din țară a decurs fără probleme și, practic, toate aceste ATM-uri distribuiau bancnote euro de la prima oră a datei de 1 ianuarie. S-au distribuit astfel în special bancnote de valoare mai mică (de 5, 10 și 20 EUR), cu excepția ATM-urilor intens utilizate, care distribuiau de asemenea bancnote de 50 EUR. Utilizarea generalizată a bancnotelor de valoare mai mică pentru distribuirea prin ATM-uri a contribuit la evitarea situațiilor în care comercianții nu au suficient numerar pentru a da rest. Terminalele POS pentru plata cu card bancar în magazine, ca de altfel toate sistemele informatice, au fost adaptate cu succes pentru plata în euro în timp util pentru deschiderea magazinelor la 1 ianuarie. Plățile interbancare în euro funcționau fără probleme încă din prima zi bancară a anului.

Majoritatea sucursalelor bancare au fost deschise pentru servicii de numerar în ziua de sâmbătă 1 ianuarie și duminică 2 ianuarie, iar oficiile poștale au fost deschise șapte zile pe săptămână în perioada de dublă circulație. O măsură importantă a fost și posibilitatea de a schimba coroanele în euro, fără comision, la peste 180 de oficii poștale din toată țara, în perioada 1–15 ianuarie, facilitând astfel accesul populației la schimbul de numerar, în special în zonele izolate și în zonele rurale.

Transporturile de numerar s-au derulat conform planului, în strânsă cooperare cu poliția, asigurând astfel un grad ridicat de securitate.

Numărul clienților care au venit la bănci a fost moderat la sfârșitul de săptămână din 1–2 ianuarie, însă începând cu ziua de luni 3 ianuarie, precum și pe parcursul întregii perioade de dublă circulație, numărul tranzacțiilor la ghișeu au fost de 3 până la 5 ori mai mare decât în mod normal, cele mai mari cifre înregistrându-se în primele două zile lucrătoare de după Anul Nou. Numărul tranzacțiilor la ghișeele oficiilor poștale a atins, de asemenea, valorile cele mai ridicate în primele două zile lucrătoare de 3 și 4 ianuarie.

Datorită pregătirilor atente, băncile și oficiile poștale au făcut față cu succes volumului suplimentar de muncă în perioada de dublă circulație, deși nu s-a putut evita formarea unor cozi în primele zile lucrătoare după Anul Nou. Conform unui sondaj al Comisiei realizat între 16 și 20 ianuarie[9], 95 % dintre cei intervievați nu au întâmpinat nicio dificultate la bănci în schimbarea coroanelor în euro sau în retragerea de numerar în euro în prima săptămână a lunii ianuarie. Acesta este un rezultat foarte bun și permite o comparație favorabilă cu majoritatea proceselor recente de trecere la moneda euro[10].

În graficul 1 este prezentată evoluția plăților în numerar efectuate exclusiv în euro în perioada de dublă circulație din Estonia, comparativ cu Slovacia și Slovenia.

[pic]

Un procent relativ ridicat al publicului (20 %) care a efectuat plăți în numerar[11] a plătit exclusiv în euro încă din 1 ianuarie (când marile lanțuri de supermarketuri erau deschise). La 5 ianuarie, majoritatea publicului (54 %) a efectuat plățile în numerar exclusiv în euro, ulterior procentul plăților în numerar exclusiv în euro crescând continuu până la sfârșitul perioadei de dublă circulație. În afară de faptul că s-au bucurat de un start mai rapid, plățile în numerar efectuate exclusiv în euro au avut aproximativ aceeași evoluție ca și în cazul procesului anterior de trecere la moneda euro din Slovacia, dar mai lentă decât în Slovenia (și decât în Malta și Cipru, în pofida perioadelor de dublă circulație de o lună din aceste țări).

Sectorul comerțului cu amănuntul a făcut de asemenea față cu succes provocărilor procesului de trecere la euro și ale gestionării circulației a două monede în același timp. Comercianții au fost aprovizionați în mod corespunzător cu numerar în euro și nu s-au raportat probleme majore de formare a cozilor. Așa cum se poate observa din graficul 2 de mai jos, în ziua de 1 ianuarie, comercianții dădeau deja restul exclusiv în euro în cazul a 75 % dintre tranzacțiile în numerar. Acest procent a crescut rapid la 92 % în ziua de duminică, 2 ianuarie (când multe dintre marile magazine erau deschise). În ziua de luni 3 ianuarie, procentul a scăzut în jurul valorii de 88 %, dar a revenit rapid în ziua următoare. Nu se cunoaște motivul acestei scăderi temporare, dar este posibil ca această situație să fi fost cauzată de comercianții mici și/sau din zone izolate care au deschis magazinele după sfârșitul de săptămână și care nu au fost atât de bine aprovizionați cu numerar în euro.

[pic]

Sondajul realizat de Comisie imediat după încheierea perioadei de dublă circulație arată că marea majoritate a cetățenilor estoni (87 %) au perceput trecerea la moneda euro ca pe un proces care s-a derulat eficient și fără probleme.

Retragerea monedei vechi

Un procent semnificativ din numerarul în coroane estone aflat în circulație a fost retras din circulație înainte de trecerea la moneda euro. Până la sfârșitul lunii decembrie 2010, valoarea coroanelor aflate în circulație scăzuse cu aproximativ 40 % în comparație cu luna decembrie 2009 (de la 9,7 miliarde la 5,8 miliarde EEK). În luna ianuarie 2011, au fost retrase din circulație încă 4,1 miliarde de coroane, valoarea banilor vechi rămași în circulație reducându-se la 1,7 miliarde EEK (în jur de 340 de milioane de monede și 35 de milioane de bancnote), reprezentând 18 % din valoarea aflată în circulație în luna decembrie 2009. Vechile bancnote se distrug (prin mărunțire), iar monedele vechi se demonetizează și se vând ca deșeuri metalice.

Trecerea la moneda euro în Estonia a fost bine pregătită și implementată fără probleme. ATM-urile și terminalele POS au fost adaptate la timp, iar băncile și oficiile poștale au făcut față cu succes volumului suplimentar de muncă în perioada de dublă circulație. Comercianții au făcut de asemenea față cu succes provocărilor procesului de trecere la euro și ale gestionării circulației a două monede în același timp. Aceștia au fost aprovizionați corespunzător cu numerar în euro, marea majoritate a comercianților dând rest exclusiv în euro încă din prima zi a trecerii la euro. Pentru viitoarele procese de trecere la moneda euro, ar trebui avută în vedere importanța primirii restului exclusiv în euro de la comercianți pentru a înlesni scoaterea din circulație, cât mai repede cu putință, a vechii monede. Trecerea la moneda euro în Estonia confirmă experiența proceselor anterioare de schimbare monetară de după 2002, arătând că o perioadă de dublă circulație de două săptămâni este suficientă, cu condiția ca aceasta să fie bine pregătită. |

PREVENIREA PRACTICILOR ABUZIVE șI A PERCEPțIEI GREșITE ASUPRA PREțURILOR

Oficiul de protecție a consumatorilor din Estonia a urmărit aplicarea corectă a dublei afișări a prețurilor, a regulilor de rotunjire a prețurilor și a Acordului de stabilire corectă a prețurilor.

Dubla afișare obligatorie a prețurilor în coroane estone și în euro a început la 1 iulie 2010 și va dura până la 30 iunie 2011. În cele șase luni din 2010, 25 de inspectori ai Oficiului de protecție a consumatorilor au efectuat controale la aproximativ 4 250 de întreprinderi și au impus amenzi în 288 de cazuri (în valoare totală de aproape 12 000 EUR). Cea mai frecventă neregulă constatată a fost rotunjirea incorectă din punct de vedere matematic, deși în majoritatea cazurilor era vorba despre diferențe de un singur eurocent. Pe locul al doilea în rândul neregulilor frecvente a fost lipsa parțială a prețurilor în euro, urmată de utilizarea unui curs de schimb incorect și de lipsa totală a prețurilor în euro. Rezultatele controalelor efectuate s-au îmbunătățit treptat, procentul întreprinderilor la care s-au constatat nereguli scăzând de la 47 % în luna iulie la 11 % în luna decembrie.

De asemenea, Oficiul de protecție a consumatorilor a încheiat contracte cu ONG-uri (în special ale pensionarilor) și cu administrația locală din Tallin pentru monitorizarea implementării dublei afișări a prețurilor. În total, ONG-urile au controlat un număr de 980 de întreprinderi, identificând nereguli în 283 de cazuri în septembrie și decembrie 2010.

Lista întreprinderilor care nu aplică în mod corect dubla afișare a prețurilor se publică săptămânal pe site-ul Oficiului.

În general, estonii au considerat dubla afișare a prețurilor ca fiind un instrument util pentru compararea prețurilor și pentru a deprinde obișnuința de a gândi în noua monedă. Conform unui sondaj realizat de Comisie în luna ianuarie[12], aproape 9 din 10 persoane (88 %) au considerat dubla afișare a prețurilor ca fiind foarte utilă sau destul de utilă. Peste 80 % dintre persoanele intervievate au considerat că aceasta a fost întotdeauna corect implementată (34 %) sau în general corect implementată (49 %), iar acest rezultat al sondajului se înscrie în tendințele recentelor treceri la euro.

Fiind întrebați despre conversia prețurilor în euro, 59 % dintre estoni au răspuns că aceasta a fost câteodată incorectă (38 %), adesea incorectă (13 %) sau foarte adesea incorectă (8 %). Acest rezultat se înscrie undeva între rezultatele trecerilor anterioare la euro, slovenii și ciprioții fiind mai critici, iar maltezii mai puțin critici (în timp ce slovacii aveau tendința de a fi mai divizați în opinii – fie mai critici, fie mai pozitivi).

Oficiul pentru protecția consumatorilor monitorizează de asemenea implementarea Acordului de stabilire corectă a prețurilor , lansat la 28 august și coordonat de Camera de comerț și industrie din Estonia. Acest acord urmează direcțiile inițiativelor voluntare desfășurate cu succes în procesele anterioare de adoptare a monedei euro. Părțile care au subscris la acord (comercianți, instituții financiare, administrații locale, magazine online etc.) se angajează să nu își crească prețurile în mod nejustificat în perioada trecerii la euro și să respecte regulile stabilite cu acest prilej. Entitățile care participă la acord au dreptul de a utiliza un autocolant cu un logo special.

Până la sfârșitul lunii decembrie, 526 de entități, între care 16 administrații locale, aderaseră la acord, iar logoul special era utilizat în peste 2 800 de puncte de vânzare sau de lucru ale acestora, precum și în acțiunile lor publicitare. Conform Camerei de comerț din Estonia, acesta este cel mai extins acord cu caracter voluntar din Estonia, din punct de vedere al numărului de entități juridice participante. Acordul de stabilire corectă a prețurilor este o inițiativă foarte importantă în scopul prevenirii unor eventuale abuzuri în stabilirea prețurilor și al înlăturării percepției greșite asupra prețurilor. Raportat la numărul de puncte de vânzare înregistrate în Estonia (aproximativ 28 000) și la experiența proceselor recente de trecere la euro, se pare că ar fi existat totuși posibilitatea extinderii și mai mult a acestui program[13].

Oficiul pentru protecția consumatorilor primise, până la sfârșitul lunii ianuarie, 10 plângeri privind posibile încălcări ale acordului de către societăți comerciale care aderaseră la acord. În 4 dintre aceste cazuri, nu a fost constatată nicio încălcare, iar 6 cazuri se află încă în curs de analizare.

Estonia a implementat dubla afișare a prețurilor și Acordul de stabilire corectă a prețurilor în conformitate cu recomandările Comisiei[14]. Autoritățile trebuie să se asigure în continuare că toate plângerile depuse de către cetățeni sunt investigate cu atenția cuvenită și să monitorizeze în continuare corecta implementare a Acordului de stabilire corectă a prețurilor pe toată durata valabilității acestuia.

TENDINțELE DE EVOLUțIE A PREțURILOR șI PERCEPțIILE ASUPRA ACESTORA

Tendințe la nivelul prețurilor

În Estonia, introducerea monedei euro a fost precedată de o perioadă de creștere a inflației. În 2010 au crescut mult prețurile în special la energie și la alimente, iar diferențele față de țările învecinate și față de zona euro se pot explica numai parțial prin modificările fiscale și prin puternica relansare economică.

În ceea ce privește evoluția prețurilor după trecerea la euro, conform primelor indicații, introducerea euro a avut mai degrabă un impact moderat asupra prețurilor de consum în luna ianuarie. Conform Institutului de statistică din Estonia, indicele intern al prețurilor de consum din luna ianuarie era același cu cel din decembrie 2010. Prețurile la electricitate, energie termică, combustibili și articole de îmbrăcăminte și încălțăminte au avut cel mai semnificativ efect moderator, în special datorită factorilor sezonieri. Cu toate acestea, conform Băncii Naționale a Estoniei, prețurile pentru activitățile recreative și sportive, prețurile serviciilor oferite de restaurante și ale serviciilor pentru gospodării au crescut considerabil mai mult decât în lunile ianuarie ale anilor precedenți. O analiză mai detaliată a evoluției prețurilor cauzate de trecerea la euro va fi posibilă numai după publicarea datelor privind IAPC pentru primele luni ale anului 2011.

Percepții asupra prețurilor

Conform unui sondaj recent realizat de Comisie (ianuarie 2011)[15], majoritatea cetățenilor estoni (55 %) erau de părere că moneda euro va genera creșterea inflației în țara lor (în comparație cu 66 % dintre ciprioți, 52 % dintre sloveni, 37 % dintre maltezi și 19 % dintre slovaci, imediat după introducerea monedei euro în fiecare dintre țările acestora), numai 21 % dintre cetățenii estoni fiind de părere că aderarea la zona euro va ajuta Estonia să mențină stabilitatea prețurilor.

Trecerea la moneda euro a avut loc într-un moment în care inflația percepută era în creștere constantă față de valorile minime istorice ale acesteia, atinse în 2009. Percepțiile asupra inflației în Estonia evoluează de regulă în strânsă relație cu inflația IAPC, însă acestea par să fi crescut mai rapid decât inflația efectivă în a doua jumătate a anului 2010 (a se vedea graficul de mai jos). Datele furnizate de ancheta comună în rândul consumatorilor pentru luna ianuarie indică faptul că inflația percepută a rămas pe o tendință ascendentă și, după corectarea în funcție de factorii sezonieri, a atins valoarea de 63,3 pp în luna ianuarie, de la 59,6 pp în luna decembrie (rata necorectată în funcție de factorii sezonieri scăzând de la 61,1 la 59,6). În contextul creșterii inflației IAPC, identificarea influenței specifice a introducerii euro asupra percepțiilor privind inflația este dificilă.

[pic]

COMUNICAREA CU PRIVIRE LA EURO

Prin versiunea finală a „Strategiei de comunicare pentru adoptarea monedei euro în Estonia”, aprobată la 15 martie 2010 de Comitetul Național pentru schimbarea monetară, s-au stabilit regulile generale pentru campania de informare cu privire la introducerea euro. Din punct de vedere cantitativ, obiectivele erau să se asigure că 90 % dintre cetățeni sunt bine informați în legătură cu toate aspectele practice ale schimbării monetare și că 65 % dintre aceștia susțin introducerea euro.

Autoritățile estone au planificat începerea marii majorități a acțiunilor de comunicare la scară largă după adoptarea deciziei formale a ECOFIN la 13 iulie 2010. Au făcut excepție un site web și un număr de prezentări și contacte de presă. Activitățile s-au intensificat după sfârșitul verii, când autoritățile estone au implementat cu rapiditate planurile de comunicare, bazate pe o combinație echilibrată între contacte directe cu cetățenii (prin corespondență directă, seminare, expoziții) și instrumente mass media (publicitate în presa scrisă, spoturi radio și TV), punând accent pe aspectele practice ale schimbării monetare care urma să aibă loc. Autoritățile estone au ținut cont de recomandarea Comisiei de a acorda o atenție deosebită grupurilor vulnerabile, minorităților și întreprinderilor. Obiectivul cantitativ legat de nivelul de informații cu privire la schimbarea monetară a fost atins cu mult înainte de data efectivă a introducerii euro, iar obiectivul cantitativ cu privire la susținerea introducerii euro în Estonia a fost atins în luna ianuarie 2011. Autoritățile estone au cooperat îndeaproape cu instituțiile UE, semnând, în 2005, un Acord de parteneriat cu Comisia Europeană în vederea consolidării și eficientizării cooperării. Acordul a fost prelungit de mai multe ori, urmând să expire la sfârșitul anului 2011.

Comisia a contribuit cu expertiza sa în domeniu încă de la primele intenții de adoptare a monedei euro. Printr-un acord de grant încheiat între Comisie și Ministerul de Finanțe din Estonia la 13 iulie 2010, Comisia Europeană a finanțat până la 50 % din costurile eligibile legate de salariile experților în comunicare, campaniile de presă, sondarea opiniei publice, seminare, instruiri și corespondența trimisă la domiciliu. Comisia a finanțat, de asemenea, o expoziție itinerantă pe tema monedei euro în patru mari orașe din Estonia (Tallinn, Narva, Tartu și Rakvere). Expoziția a atras peste 65 000 de vizitatori în cele patru locații. Comisia a organizat, de asemenea, seminare pentru jurnaliști și a tipărit materiale scrise.

Banca Centrală Europeană a sprijinit campania națională de informare prin furnizarea de publicații, organizarea de expoziții și de evenimente de relații publice, dar și prin contribuția semnificativă la organizarea campaniei de presă.

Campania de informare din Estonia a contribuit la asigurarea unei treceri la moneda euro fără probleme. În pofida unui start oarecum întârziat, campania a abordat, în timp util, toate aspectele practice majore ale introducerii monedei euro. S-a acordat o atenție deosebită întreprinderilor, minorităților și grupurilor vulnerabile. Autoritățile estone ar trebui să aibă în vedere monitorizarea în continuare a percepției publice asupra aspectelor legate de moneda euro și să reacționeze, dacă este necesar, prin activități de informare.

[1] Decizia 2010/416/UE a Consiliului din 13 iulie 2010 în temeiul articolului 140 alineatul (2) din tratat privind adoptarea de către Estonia a monedei euro la 1 ianuarie 2011, JO L 196, 28.7.2010, p. 24.

[2] Slovacia și Slovenia au avut, de asemenea, perioade de dublă circulație de două săptămâni, iar în Malta și Cipru aceste perioade au fost de o lună. Statele membre din primul val au adoptat moneda euro conform „scenariului Madrid”, care presupune o perioadă de tranziție de trei ani (un an în cazul Greciei).

[3] Flash Eurobarometru nr. 309, pe baza activităților de teren desfășurate în ianuarie 2011, disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/flash_arch_en.htm

[4] Au existat două tipuri de pachete: unul în valoare de 111 EUR (8 fișicuri de monede) și unul de 198 EUR (15 fișicuri de monede).

[5] Orientarea Băncii Centrale Europene (BCE/2008/4) din 19 iunie 2008 de modificare a Orientării BCE/2006/9 privind anumite pregătiri în vederea substituirii monedei fiduciare cu moneda euro și privind alimentarea anticipată și alimentarea anticipată secundară cu bancnote și monede metalice euro în afara zonei euro.

[6] Din motive practice, ar putea fi necesară informarea în prealabil în cazul în care clienții doresc să schimbe volume mari de numerar.

[7] Minipachetele au fost vândute la un preț ușor redus: 200 de coroane în loc de 200,12 coroane.

[8] Flash Eurobarometru nr. 308, 30 decembrie 2010, disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/flash_arch_en.htm

[9] Flash Eurobarometru nr. 309, disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/flash_arch_en.htm

[10] În Slovacia acest procent a fost de 90 %, în Cipru de 88 %, în Malta de 85 %, iar în Slovenia de 96 %.

[11] Conform sondajului menționat anterior, în jur de ¾ dintre clienți au plătit în numerar și ¼ dintre aceștia au plătit cu carduri bancare.

[12] Flash Eurobarometru nr. 309.

[13] Aproximativ 7 600 de societăți comerciale au fost cuprinse în programul similar din Cipru, aproximativ 7 900 în cel din Malta și în jur de 20 000 de puncte de vânzare au fost incluse în programul din Slovacia.

[14] Recomandarea Comisiei privind măsurile de facilitare a viitoarelor treceri la moneda euro, JO L 23 din 26 ianuarie 2008, p. 30. Cu toate acestea, dubla afișare obligatorie a prețurilor trebuie să înceapă doar după stabilirea unui curs de schimb irevocabil de către Consiliu, și nu înainte de aceasta.

[15] Flash Eurobarometru nr. 309.