SCRISOAREA RECTIFICATIVĂ Nr. 1 LA PROIECTUL DE BUGET GENERAL PENTRU 2014 SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Secțiunea III – Comisia /* COM/2013/0644 final - 2013/ () */





SCRISOAREA RECTIFICATIVĂ Nr. 1 LA PROIECTUL DE BUGET GENERAL PENTRU 2014 SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Secțiunea III – Comisia Având în vedere: – Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, coroborat cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a, – Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Uniunii[1], în special articolul 39, – proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, prezentat de Comisie la 28 iunie 2013[2], Comisia Europeană prezintă autorității bugetare scrisoarea rectificativă nr. 1 la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 din motivele prezentate în expunerea de motive. CUPRINS 1 Introducere. 5 2 Concentrarea la începutul perioadei a programelor Orizont 2020, Erasmus, COSME și YEI 5 2.1 Rezultatul negocierilor privind CFM... 5 2.2 Impactul asupra rubricii 1a ¾ Competitivitate pentru creștere economică și locuri de muncă 6 2.2.1 Concentrarea la începutul periodei a programelor Orizont 2020, COSME și Erasmus. 6 2.2.2 Concentrarea la sfârșitul perioadei a creditelor pentru MCE-Energie și ITER.. 6 2.2.3 Profilul revizuit al programelor de la rubrica 1a. 7 2.3 Impactul asupra rubricii 1b¾ Coeziune economică, socială și teritorială.. 7 2.3.1 Concentrarea inițială la începutul și la sfârșitul perioadei 7 2.3.2 Concentrarea suplimentară la sfârșitul perioadei 8 2.3.3 Consecințe detaliate. 8 3 Asistența suplimentară pentru Cipru.. 9 3.1 Motivele cererii 9 3.2 Finanțare prin mobilizarea Instrumentului de flexibilitate. 10 4 Noua generație de inițiative comune în domeniul tehnologiei 10 4.1 Propuneri legislative. 10 4.2 Impactul asupra resurselor umane și financiare. 11 5 Crearea unor linii bugetare specifice de asistență tehnică pentru politica de coeziune 12 5.1 Propuneri legislative. 12 5.2 Impactul asupra nomenclatorului bugetar. 12 6 Concluzie. 13 7 Tabel recapitulativ, pe rubrici, al cadrului financiar.. 14 SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Modificările la situația veniturilor și a cheltuielilor pe secțiuni pot fi consultate pe site-ul EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-ro.htm). O versiune în limba engleză a modificărilor la aceste situații pe secțiuni este atașată, spre informare, ca anexă la buget. 1 Introducere Scrisoarea rectificativă nr. 1 (SR 1) la proiectul de buget pentru 2014 (PB 2014) vizează următoarele elemente: ¾ concentrarea la începutul perioadei a creditelor de angajament pentru „Programul-cadru pentru cercetare și inovare” (Orizont 2020), „Educație, formare, tineret și sport” (Erasmus), „Competitivitatea întreprinderilor și întreprinderi mici și mijlocii” (COSME), pe lângă concentrarea la începutul perioadei a „Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor” (YEI) propusă deja în PB 2014, ca urmare a acordului politic la care s-a ajuns la sfârșitul lunii iunie 2013 cu privire la cadrul financiar multianual 2014-2020 (CFM); ¾ asistența suplimentară pentru Cipru în cadrul fondurilor structurale, pentru care se propune suma de 100 de milioane EUR care urmează să fie finanțată din marja de la rubrica 1b (21,6 milioane EUR) și prin mobilizarea Instrumentului de flexibilitate (78,4 milioane EUR); ¾ consecințele, din punct de vedere al resurselor umane și financiare, ale noi generații propuse de inițiative tehnologice comune (ITC); ¾ crearea unor linii bugetare cu mențiunea „p.m.” pentru a permite ca o parte a pachetului financiar național privind asistența tehnică în temeiul Fondurilor europene structurale și de investiții (ESI) să fie gestionată de Comisie la cererea statelor membre care se confruntă cu dificultăți bugetare temporare. Impactul bugetar net al acestor modificări este o creștere a creditelor de angajament cu 100 de milioane EUR, în comparație cu proiectul de buget pentru 2014. Scrisoarea rectificativă nu propune nicio modificare la creditele de plată. 2 Concentrarea la începutul perioadei a programelor Orizont 2020, Erasmus, COSME și YEI 2.1 Rezultatul negocierilor privind CFM În conformitate cu acordul politic obținut cu privire la cadrul financiar multianual 2014-2020, ca parte a procedurii bugetare anuale, în 2014 și în 2015 pot fi devansate până la 2 543 de milioane EUR (în prețurile din 2011) pentru obiective de politică specifice referitoare la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, cercetare, Erasmus, în special cu privire la programele de ucenicie, și IMM-uri. Acordul prevede că sumele concentrate la începutul perioadei (care urmează a fi folosite după cum urmează: 2 143 milioane EUR pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, 200 de milioane EUR pentru programul Orizont 2020, 150 de milioane EUR pentru programul Erasmus și 50 de milioane EUR pentru COSME) sunt pe deplin compensate prin credite din cadrul rubricilor și/sau între rubrici pentru a lăsa neschimbate plafoanele anuale totale ale fiecărei rubrici și subrubrici pentru perioada 2014-2020. Prezenta scrisoare rectificativă nr. 1 la proiectul de buget 2014 ține seama de acordul politic obținut cu privire la noul CFM prin ajustarea pachetelor financiare pentru 2014 aferente programelor corespunzătoare de la rubrica 1a (Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă) și de la rubrica 1b (Coeziunea economică, socială și teritorială) în consecință. Nu sunt propuse modificări în ceea ce privește concentrarea la începutul perioadei pentru „Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor” (YEI) care a fost deja inclusă în PB 2014. Cu toate acestea, concentrarea la începutul perioadei a programelor de la rubrica 1a afectează sumele concentrate la începutul perioadei în temeiul rubricii 1b, conform celor prezentate în detaliu mai jos. 2.2 Impactul asupra rubricii 1a ¾ Competitivitate pentru creștere economică și locuri de muncă 2.2.1 Concentrarea la începutul periodei a programelor Orizont 2020, COSME și Erasmus Comisia propune devansarea sumei de 400 de milioane EUR (în prețurile din 2011) în 2014 și 2015 la rubrica 1a, defalcată după cum urmează: 200 de milioane EUR pentru programul Orizont 2020, 150 de milioane EUR pentru programul Erasmus și 50 de milioane EUR pentru programul COSME. Suma totală pentru toate cele trei programe, pentru perioada 2014-2020, rămâne neschimbată. Defalcarea corespunzătoare pe programe este următoarea: · Orizont 2020: în prețurile din 2011, suma devansată va fi de 200 de milioane EUR în 2014 (212,2 milioane EUR în prețuri curente), împărțită 50/50 între următoarele două posturi bugetare: „15 03 01 01 ¾ Acțiunile Marie Skłodowska-Curie — Crearea de noi competențe și de inovare” și „08 02 01 01 ¾ Consolidarea cercetării de frontieră în cadrul Consiliului European pentru Cercetare (CEC)”. · COSME: resursele disponibile vor fi majorate cu 30 de milioane EUR în 2014 și 20 de milioane EUR în 2015, în prețurile din 2011 (31,7 milioane EUR și, respectiv, 21,6 milioane EUR în prețuri curente). Comisia propune ca majoritatea sumelor devansate (85 %) să se axeze pe instrumentele financiare în favoarea IMM-urilor „02 02 02 ¾ Îmbunătățirea accesului la finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) sub formă de capitaluri proprii și datorii”, iar restul să se axeze pe articolul bugetar „02 02 01 ¾ Promovarea spiritului antreprenorial și îmbunătățirea competitivității și a accesului pe piețe al întreprinderilor din Uniune”. · Erasmus: pentru acest program va fi devansată suma de 130 milioane EUR în prețuri 2011 în 2014 și suma de 20 milioane EUR în 2015. Sumele corespunzătoare în prețuri curente sunt 137,5 milioane EUR și, respectiv, 21,6 milioane EUR. Sumele suplimentare vor fi utilizate pentru consolidarea componentei „ucenicie” („15 02 01 ¾ Promovarea excelenței și a cooperării în domeniul educației, al formării și al tineretului în Europa, relevanța acestuia pentru piața forței de muncă și participarea tinerilor la viața democratică din Europa”). 2.2.2 Concentrarea la sfârșitul perioadei a creditelor pentru MCE-Energie și ITER În paralel cu concentrarea la începutul perioadei a sumelor pentru programele Orizont 2020, COSME și Erasmus în conformitate cu cele menționate anterior, creditele prevăzute pentru componenta energetică a mecanismului „Conectarea Europei” (MCE Energie) și pentru „Reactorul termonuclear experimental internațional” (ITER) sunt concentrate la sfârșitul perioadei, luând în considerare, de asemenea, perspectivele lor specifice de punere în aplicare pentru întreaga perioadă. · ITER: suma de 200 de milioane EUR (în prețurile din 2011) va fi concentrată la sfârșitul perioadei, din 2014 în 2015, astfel încât să se ia în considerare planificarea în materie de achiziții revizuită. Întreprinderea comună europeană pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune (F4E) a colaborat îndeaproape cu contractanții pentru a obține rezultate la costuri mai mici decât costurile planificate sau o calitate mai bună a produselor pentru același preț ca cel al produselor cu specificații mai reduse. Totuși, aceasta a necesitat revizuirea planurilor inițiale și a desenelor care necesită mai mult timp decât s-a prevăzut inițial. · MCE-Energie: creditele totale pentru programul MCE-Energie vor scădea cu 160 de milioane EUR în 2014 și cu 240 de milioane EUR în 2015 (în prețurile din 2011), pentru a echilibra concentrarea la începutul perioadei a programelor de la rubrica 1a. Suma totală pentru program pe perioada de șapte ani rămâne neschimbată. Profilul temporar al MCE-Energie în programarea financiară indicativă 2015-2020 este adaptat în consecință, luând în considerare cererile estimate pentru finanțarea proiectelor de infrastructură. În special, se realizează o evoluție preponderent liniară a sprijinului financiar cu scopul de a reflecta lichidarea treptată a programului MCE, luând în considerare, în același timp, ciclul bienal pentru reînnoirea listei proiectelor de interes comun. Reajustarea în ceea ce privește repartizarea între cele patru linii bugetare operaționale are scopul de a alinia proiectul de buget și programarea financiară indicativă la cele mai recente rezultate ale negocierilor privind actul juridic care reglementează MCE, și anume introducerea unei limite de maximum 10 % pentru pachetul financiar disponibil pentru instrumentele financiare. 2.2.3 Profilul revizuit al programelor de la rubrica 1a Modificările în PB 2014 și modificările aferente în programarea financiară indicativă a programelor de la rubrica 1a, în urma operațiunilor de concentrare la începutul și la sfârșitul perioadei descrise anterior, este după cum urmează (milioane EUR, în prețurile din 2011): Program || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL ITER || - 200,0 || + 200,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 Orizont 2020 || + 200,0 || 0,0 || - 25,0 || - 25,0 || - 50,0 || - 50,0 || - 50,0 || 0,0 Erasmus || + 130,0 || + 20,0 || - 63,8 || - 67,5 || - 12,5 || - 6,2 || 0,0 || 0,0 COSME || + 30,0 || + 20,0 || - 6,2 || - 12,5 || - 12,5 || - 18,8 || 0,0 || 0,0 MCE-Energie || - 160,0 || - 240,0 || + 95,0 || + 105,0 || + 75,0 || + 75,0 || + 50,0 || 0,0 Pentru 2014, tabelul de mai jos prezintă sumele aferente în prețuri curente: Program || 2014 ITER || -212,2 Orizont 2020 || +212,2 Erasmus || +137,5 COSME || +31,7 MCE-Energie || -169,2 Total || 0,0 2.3 Impactul asupra rubricii 1b¾ Coeziune economică, socială și teritorială 2.3.1 Concentrarea inițială la începutul și la sfârșitul perioadei În proiectul de buget pentru 2014, Comisia a propus să se devanseze Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI) cu 1 271,4 milioane EUR (în prețurile din 2011) pentru a consolida lupta împotriva șomajului în rândul tinerilor. În proiectul de buget, această concentrare la începutul perioadei a fost echilibrată prin reducerea corespunzătoare a contribuției Fondului de coeziune la mecanismul „Conectarea Europei” (MCE — Transport: minus 471,2 milioane EUR în 2014); Cooperare teritorială europeană (CTE: minus 640,2 milioane EUR în 2014); și plafonul de la rubrica 1a (minus 160 de milioane EUR în 2014). Deși această operațiune de concentrare la începutul perioadei a fost neutră în ansamblul perioadei pentru toate rubricile și programele în cauză a presupus ajustarea între plafoanele anuale. Acordul politic final cu privire la CFM presupune acceptarea concentrării la începutul perioadei a unei serii de programe, dar fără modificarea niciunui plafon anual. Acesta este motivul pentru care prezenta scrisoare rectificativă propune reducerea cheltuielilor de la rubrica 1b în proiectul de buget pentru 2014 cu 160 de milioane EUR (în prețurile din 2011) pentru aliniere la plafonul convenit pentru 2014. 2.3.2 Concentrarea suplimentară la sfârșitul perioadei Pentru a rămâne în limita plafonului inițial de la rubrica 1b, Comisia propune o nouă concentrare a creditelor pentru Cooperarea teritorială europeană (CTE) către sfârșitul perioadei cu suma suplimentară de 160 de milioane EUR (în prețurile din 2011). Profilul revizuit pentru CTE are, de asemenea, rolul de a corela mai bine termenul estimat al adoptării programelor având în vedere întârzierile înregistrate în procesul legislativ: experiența dobândită în perioadele de programare anterioare arată că aceste programe se numărau printre ultimele care primeau aprobarea din cauza complexității relative legate de tranzacțiile transfrontaliere. Noul profil al cheltuielilor (milioane EUR în prețurile din 2011) de la rubrica 1b în cursul perioadei este prezentat în tabelul de mai jos[3]. Singura modificare comparativ cu proiectul de buget se referă la CTE; toate celelalte cheltuieli rămân neschimbate. || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL YEI - inițial || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 3 000,0 concentrare la începutul perioadei || +1 271,4 || + 871,4 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || 0,0 YEI revizuit || 1 700,0 || 1 300,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 3 000,0 MCE-FC inițial || 1 397,5 || 1 401,8 || 1 403,8 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 concentrare la sfârșitul perioadei || - 471,2 || - 277,5 || + 748,7 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 MCE-FC revizuit || 926,3 || 1 124,3 || 2 152,5 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 CTE inițial[4] || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 8 948,3 concentrare la sfârșitul perioadei || - 800,2 || - 593,9 || -320,1 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || 0,0 CTE revizuit[5] || 478,1 || 684,4 || 958,2 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 8 948,3 2.3.3 Consecințe detaliate În comparație cu proiectul de buget pentru 2014, profilul ajustat implică o reducere a creditelor de angajament propuse pentru articolul bugetar „13 03 64 — Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) — Cooperare teritorială europeană” cu 169,2 milioane EUR (în prețuri curente). În ceea ce privește creditele de plată nu este necesară nicio modificare deoarece Comisia a prevăzut deja un nivel mai redus al creditelor pentru CTE pentru a acoperi prefinanțarea, în comparație cu alte programe aferente fondurilor structurale. 3 Asistența suplimentară pentru Cipru 3.1 Motivele cererii Cu ocazia reuniunii sale din 27-28 iunie 2013, Consiliul European a concluzionat că ar trebui să se acorde asistență suplimentară pentru Cipru. În timp ce impactul crizei economice în special asupra nivelului de prosperitate al mai multor state membre din zona euro a fost deja recunoscut în alocările fondurilor structurale, astfel cum au fost incluse în concluziile Consiliului European din februarie 2013, programul de asistență macroeconomică pentru Cipru nu a fost stabilit în acel moment. Având în vedere această evoluție nouă, Consiliul European din iunie a invitat Parlamentul European și Consiliul să examineze oportunitățile oferite de flexibilitatea care caracterizează CFM, inclusiv Instrumentul de flexibilitate, pentru a aborda situația deosebit de dificilă a Ciprului[6]. Comisia propune acordarea unei alocări suplimentare din fondurile structurale pentru Cipru pentru o perioadă de doi ani (împărțită în două tranșe egale în 2014 și 2015) pentru o sumă totală de 200 de milioane EUR, în prețuri curente. Această sumă suplimentară ar fi inclusă, pe lângă alocarea inițială, în programele corespunzătoare fondurilor structurale cipriote, care sunt finanțate de Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) și de Fondul social european (FSE), întocmai ca toate celelalte alocări suplimentare care au fost identificate pentru alte state membre în luna februarie. Din cauza crizei economice și a efectelor negative ale acesteia asupra sectorului financiar, economia cipriotă se confruntă cu o lipsă acută de lichidități. Cu toate acestea, este esențial să se mențină dezvoltarea multor proiecte care în prezent sunt în curs de pregătire. Aceste proiecte vizează în primul rând promovarea eficienței energetice și a surselor regenerabile de energie, precum și sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) care, în prezent, sunt private de accesul la finanțare constantă din sectorul bancar. Asistența financiară suplimentară de la FEDER va permite finanțarea și punerea în aplicare a acestor proiecte. În consecință, fondurile FEDER suplimentare vor contribui la reactivarea economiei și la crearea/menținerea de locuri de muncă care, în caz contrar, ar fi pierdute. Scăderea continuă a ratei ocupării forței de muncă și creșterea șomajului, în special în rândul tinerilor, sunt exacerbate de criza fiscală, financiară și economică. Acest lucru necesită sprijin consolidat pentru a îmbunătăți perspectivele în ceea ce privește capacitatea de inserție profesională pentru persoanele fără un loc de muncă și în special pentru tineri. Resursele FSE suplimentare vor permite finanțarea acțiunilor care urmează să fie propuse în cadrul „Garanției pentru tineret” și, în sens mai general, vor consolida sfera de aplicare și eficiența măsurilor active pe piața muncii. În plus, finanțarea FSE suplimentară va fi în folosul punerii în aplicare a reformelor în administrația publică cipriotă, în sistemul de sănătate și sistemul de asigurare socială, în privința cărora și-a luat angajamentul în temeiul Memorandumului de înțelegere/Programului de ajustare economică semnat în aprilie 2013. Defalcarea efectivă a acestor credite suplimentare între FSE (30,7 milioane EUR pentru articolul bugetar 04 02 62) și FEDR (69,3 milioane EUR pentru articolul bugetar 13 03 62) în 2014 va depinde de defalcarea finală din programe astfel cum s-a solicitat de către autoritățile din Cipru, întocmai ca pentru toate programele din cadrul fondurilor structurale, în limitele stabilite de regulament. În consecință, Comisia a urmat o abordare similară cu cea din proiectul său de buget, presupunând că ponderea FSE va fi stabilită la cota minimă definită în ultima etapă a negocierilor referitoare la Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC) privind Fondurile europene structurale și de investiții (ESIF) și fără a aduce atingere acordului final. În cazul Ciprului, această cotă minimă a FSE ar fi de 30,7 %. Odată ce programele sunt aprobate în cele din urmă, Comisia va efectua transferurile pentru a ajusta această defalcare în funcție de necesități. 3.2 Finanțare prin mobilizarea Instrumentului de flexibilitate Pentru a acorda asistență suplimentară Ciprului, Comisia propune consolidarea creditelor de angajament cu suma de 100 de milioane EUR (în prețuri curente) în plus față de proiectul de buget pentru 2014. Întrucât această sumă suplimentară depășește marja sub plafonul de cheltuieli de la rubrica 1b, Comisia propune mobilizarea simultană a Instrumentului de flexibilitate pentru 2014 pentru suma totală de 78,4 milioane EUR în cadrul rubricii 1b, după utilizarea marjei disponibile rămase (21,6 milioane EUR) în cadrul plafonului. Întrucât în 2014 nu sunt prevăzute rambursări, nu este necesară o revizuire în sensul majorării creditelor de plată. 4 Noua generație de inițiative comune în domeniul tehnologiei 4.1 Propuneri legislative Cercetarea și inovarea sunt esențiale pentru a crea o creștere economică durabilă și locuri de muncă și pentru a consolida competitivitatea Europei pe plan internațional. Un element esențial al programului de cercetare și inovare al UE, Orizont 2020, este propunerea de unire a forțelor cu sectorul privat și cu statele membre, pentru a obține rezultatele pe care o țară sau o firmă nu le-ar putea obține, cel mai probabil, pe cont propriu. În acest scop, în iulie 2013, Comisia a adoptat o serie de propuneri legislative pentru a stabili parteneriate public-privat și parteneriate între sectoarele publice cu statele membre în cadrul programului „Orizont 2020”. Plecând de la experiența dobândită cu inițiativele tehnologice comune (ITC) în cursul celui de Al șaptelea program-cadru de cercetare (PC7) și de la angajamentele clare din partea partenerilor industriali, în cadrul programului Orizont 2020, inițiativele tehnologice comune vor beneficia de un cadru juridic care este mai potrivit pentru o mai mare implicare a sectorului industrial și o mai mare simplificare obținută prin utilizarea deplină a noilor dispoziții ale Regulamentului financiar, care include dispoziții specifice privind parteneriatele public-privat, de exemplu, recunoașterea explicită a ITC ca organisme de tipul parteneriatelor public-privat cu posibilitatea de a adopta propriul Regulamentul financiar „simplificat”, adaptat la nevoile lor specifice. Având în vedere acest obiectiv global de a stabili parteneriate structurate între sectorul public și cel privat pentru a elabora, finanța și pune în aplicare în comun agende ambițioase în materie de cercetare și inovare, Comisia a propus[7] să instituie cinci ITC-uri la începutul programului Orizont 2020, fiecare cu obiective clar definite pentru obținerea de progrese în următoarele domenii: · Inițiativa privind medicamentele inovatoare (IMI2): îmbunătățirea sănătății și bunăstării cetățenilor europeni prin oferirea de metode de diagnostic și tratament noi și mai eficiente, cum ar fi noi tratamente antimicrobiene. · Industriile bazate pe conceptul bio (BBI): dezvoltarea unor noi lanțuri de valori ecologice și competitive care să înlocuiască necesitatea de combustibili fosili și care să aibă un impact puternic asupra dezvoltării rurale. · Pile de combustie și hidrogen (FCH2): dezvoltarea de soluții curate și viabile din punct de vedere comercial, care utilizează hidrogenul ca vector energetic și pilele de combustie ca și convertoare de energie. · Clean Sky (Clean Sky 2): reducerea radicală a impactului de mediu al viitoarei generații de aeronave. · Componente și sisteme electronice pentru o poziție de lider a Europei (ECSEL): menținerea Europei în prima linie în ceea ce privește componentele și sistemele electronice și trecerea mai rapidă la soluții exploatabile. Patru dintre aceste propuneri reprezintă etapa următoare pentru ITC-urile instituite în cadrul PC7 [inclusiv ITC privind sistemele și componentele electronice (ECSEL) care fuzionează inițiativele tehnologice comune existente ARTEMIS și ENIAC]. Inițiativa tehnologică comună privind industriile bazate pe conceptul bio (BBI) a fost identificată ca fiind o inițiativă nouă. Se propune ca ITC-urile să funcționeze până în 2024. Propunerile au impact asupra creditelor de angajament până în 2020. În paralel cu inițiativele tehnologice comune, Comisia a propus[8] extinderea întreprinderii comune SESAR (Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european) în cadrul programului Orizont 2020. Întreprinderea comună SESAR coordonează proiectul SESAR, pilonul tehnic al inițiativei „cerul unic european”, care vizează modernizarea managementului traficului aerian în Europa. Din cauza activităților sale specifice axate pe politici, SESAR nu a fost creat ca ITC. Propunerea de prelungire va asigura că activitatea de coordonare a cercetării și inovării în domeniul managementului traficului aerian este continuată în cadrul programului Orizont 2020 în deplină concordanță cu obiectivele de politică ale inițiativei „cerul unic european”. În același mod ca pentru ITC-uri, SESAR ar trebui să fie operațional până în 2024, întrucât propunerea are impact asupra creditelor de angajament până în 2020. 4.2 Impactul asupra resurselor umane și financiare Cheltuielile operaționale și de sprijin pentru fiecare dintre inițiativele tehnologice comune și SESAR în 2014 (în credite de angajament și în credite de plată) sunt propuse pentru a fi finanțate prin redistribuire de la principalele linii bugetare operaționale aferente programelor Orizont 2020 vizate, care deservesc aceleași obiective de politică. În ansamblu, redistribuirea creditelor de angajament și de plată în cadrul programului Orizont 2020, pentru a permite funcționarea celor cinci inițiative tehnologice comune și a SESAR, se ridică la 609,2 milioane EUR în credite de angajament și 76,9 milioane EUR în credite de plată. Pachetele financiare pentru ITC și SESAR menționate anterior constau în principal din credite operaționale pentru atingerea obiectivelor de politică, precum și dintr-o contribuție la costurile de funcționare ale acestora, care sunt finanțate în proporție de 50/50 cu industria și cu alți parteneri în cadrul întreprinderii comune. Se estimează că suma totală a cheltuielilor operaționale care va fi gestionată de inițiativele tehnologice comune și de SESAR va crește în mod semnificativ în noua perioadă a CFM. Având în vedere această creștere importantă, se propune majorarea numărului total al efectivelor de personal ale celor cinci inițiative tehnologice comune și SESAR, laolaltă, cu echivalentul a 37 de persoane cu normă întreagă („ENI”) în 2014, comparativ cu totalul efectivelor de personal prevăzute în proiectul de buget 2014, care reflectă eliminarea treptată a generației actuale de ITC. În mare măsură, această creștere netă a numărului de efective de personal este explicată prin creșterea numărului de efective de personal aferente noilor ITC privind industriile bazate pe conceptul bio (+ 16 ENI în 2014), care este parțial compensată de reducerea personalului în urma propunerii de fuzionare a ARTEMIS și ENIAC în ECSEL (-3 ENI în 2014). Creșterea globală a efectivelor de personal propusă, respectiv 37 ENI, poate fi defalcată după cum urmează: + 26 de agenți temporari (din care 25 de posturi AD și 1 AST) și + 11 agenți contractuali. Nevoile salariale corespunzătoare ale efectivelor de personal suplimentar au fost calculate pe o bază de opt luni, pentru a se lua în considerare timpul de recrutare estimat a fi necesar. Totuși, cu titlu de excepție, necesitățile salariale pentru BBI sunt calculate pe o bază de șase luni, deoarece aceasta se referă la un organism cu totul nou. Cheltuielile administrative legate de efectivele de personal suplimentar ale ITC pentru gestionarea unei părți a creditelor operaționale în temeiul programului Orizont 2020 vor fi pe deplin compensate prin reducerea corespunzătoare a cheltuielilor de sprijin administrativ în temeiul programului Orizont 2020 în Comisie, pentru a menține neschimbat totalul cheltuielilor administrative în temeiul Orizont 2020. În consecință, contribuția totală a UE la cheltuielile de funcționare ale fiecărei inițiative tehnologice comune, în valoare de 3,5 milioane EUR, va fi prelevată de la liniile bugetare existente aferente cheltuielilor pentru sprijinul administrativ în temeiul programului Orizont 2020. Detaliile privind resursele umane și financiare prevăzute pentru inițiativele tehnologice comune, inclusiv redistribuirea propusă, sunt prevăzute în anexa bugetară. 5 Crearea unor linii bugetare specifice de asistență tehnică pentru politica de coeziune 5.1 Propuneri legislative În conformitate cu dispozițiile propuse prevăzute la articolul 51 alineatul (1) litera (k) din proiectul de Regulament privind dispozițiile comune (RDC) referitor la Fondurile europene structurale și de investiții (ESIF), asistența tehnică la inițiativa Comisiei poate acoperi măsurile de identificare, de stabilire a priorității și de punere în aplicare a reformelor structurale și administrative ca răspuns la provocările de ordin economic și social în statele membre care se confruntă cu dificultăți bugetare temporare, astfel cum sunt definite la articolul 22 alineatul (1) din acest proiect de regulament. La cererea unui stat membru vizat și în acord cu Comisia, consolidarea acestor acțiuni ar putea fi necesară prin transferul unei părți din asistența tehnică națională către asistența tehnică la inițiativa Comisiei. Această consolidare va fi utilizată pentru punerea în aplicare a măsurilor menționate anterior în ceea ce privește statul membru în cauză, în cadrul gestiunii directe sau indirecte de către Comisie. În contextul negocierilor interinstituționale legate de proiectul de Regulament privind dispozițiile comune, în cadrul trilogului legislativ din 10 septembrie 2013, Comisia a prezentat sugestii relevante care permit unui stat membru să prezinte o astfel de solicitare în temeiul unei noi dispoziții care trebuie adăugată la proiectul de Regulament privind dispozițiile comune (articolul 22a). Întrucât suma în cauză ar fi gestionată ca asistență tehnică operațională la inițiativa Comisiei, aceasta va fi totuși contabilizată în limitele pachetului financiar pentru asistență tehnică națională, mai degrabă decât să fie inclusă în plafonul destinat asistenței tehnice la inițiativa Comisiei. 5.2 Impactul asupra nomenclatorului bugetar În conformitate cu sugestiile care sunt avute în vedere în domeniul legislativ, se propune crearea unor linii bugetare specifice în paralel cu liniile bugetare existente pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei, în cadrul aceluiași articol. Întrucât elementul suplimentar este propus în dispozițiile comune pentru toate cele cinci fonduri ESI, se propune crearea a cinci linii bugetare cu o mențiune simbolică („p.m.”) și cu comentariile bugetare corespunzătoare. Eventualele necesități pot fi evaluate numai într-o etapă ulterioară, la cererea statelor membre în cauză. Această operațiune nu ar genera angajamente sau plăți suplimentare pentru bugetul UE. Prin urmare, Comisia propune crearea următoarelor cinci posturi bugetare (impactul corespunzător asupra nomenclaturii existente este indicat în caractere cursive): ¾ || Postul 04 02 63 02 ¾ Fondul social european (FSE) ¾ Asistență tehnică operațională gestionată de către Comisie la cererea unui stat membru (articolul 04 02 63 devine postul 04 02 63 01 în cadrul articolului 04 02 63) ¾ || Postul 05 04 60 03 ¾ Asistență tehnică operațională gestionată de către Comisie la cererea unui stat membru (în cadrul articolului 05 04 60 ¾ Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală) ¾ || Postul 11 06 63 02 — Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) — Asistență tehnică operațională gestionată de către Comisie, la cererea unui stat membru (Articolul 11 06 63 devine postul 11 06 63 01 în cadrul articolului 11 06 63) ¾ || Postul 13 03 65 02 — Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) — Asistență tehnică operațională gestionată de către Comisie la cererea unui stat membru (articolul 13 03 65 devine postul 13 03 65 01 în cadrul articolului 13 03 65) ¾ || Postul 13 04 61 02 — Fondul de coeziune (FC) — Asistență tehnică operațională gestionată de către Comisie la cererea unui stat membru (articolul 13 04 61 devine postul 13 04 61 01 în cadrul articolului 13 04 61) 6 Concluzie Prezenta scrisoare rectificativă aliniază proiectul de buget 2014 la rezultatul negocierilor privind CFM. În plus, aceasta ține seama de propunerile Comisiei pentru noua generație de inițiative tehnologice comune și de asistența tehnică specifică pentru politica de coeziune. În acest fel, scrisoarea rectificativă oferă baza actualizată pentru adoptarea în bune condiții a bugetului 2014, în așteptarea propunerilor Comisiei pentru delegarea programelor de cheltuieli către agențiile executive și a actualizării periodice din toamnă a piețelor agricole și a pescuitului, pe care Comisia o va trimite la timp pentru începerea procedurii de conciliere. 7 Tabel recapitulativ, pe rubrici, al cadrului financiar Denumirea rubricii || Proiect de buget 2014 (PB) || Scrisoarea rectificativă (SR) nr. 1 || PB 2014 + SR 1 Credite de angajament || Credite de plată || Credite de angajament || Credite de plată || Credite de angajament || Credite de plată 1. || Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii || 63 824 732 827 || 62 788 667 818 || 100 000 000 || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 Plafon || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Marjă || 148 267 173 || || || || 126 647 173 || 1a || Competitivitate pentru creștere economică și locuri de muncă || 16 264 152 827 || 11 694 938 804 || 169 200 000 || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 Plafon (1) || 16 390 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Marjă || 125 847 173 || || || || 126 647 173 || 1b || Coeziune economică, socială și teritorială || 47 560 580 000 || 51 093 729 014 || -69 200 000 || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 Plafon (1) || 47 583 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Marjă || 22 420 000 || || || || 21 620 000 || Instrumentul de flexibilitate || || || || || 78 380 000 || Marjă || 22 420 000 || || || || 0 || 2. || Creștere durabilă: resurse naturale || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 Plafon || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Marjă || 55 285 316 || || || || 55 285 316 || Din care: Fondul european de garantare agricolă (FEGA) – Cheltuieli de piață și plăți directe || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Subplafon || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Transfer net între FEGA și FEADR || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Marjă || 0 || || || || 0 || 3. || Securitate și cetățenie || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 Plafon || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Marjă || 39 539 268 || || || || 39 539 268 || 4. || Europa globală || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 Plafon || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Marjă || 159 197 866 || || || || 159 197 866 || 5. || Administrație || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || || || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 Plafon || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Marjă || 125 884 693 || || || || 125 884 693 || Din care: cheltuieli administrative ale instituțiilor || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || || || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 Subplafon || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Marjă || 119 706 328 || || || || 119 706 328 || 6. || Compensații || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Plafon || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Marjă || 400 000 || || || || 400 000 || Total || 142 011 425 684 || 135 865 804 080 || 100 000 000 || || 142 111 425 684 || 135 865 804 080 Plafon || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Instrumentul de flexibilitate || || || || || 78 380 000 || Marjă || 528 574 316 || 195 920 || || || 506 954 316 || 195 920 || În afara cadrului financiar multianual (CFM) || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000 Total general || 142 467 606 684 || 136 065 804 080 || 100 000 000 || || 142 567 606 684 || 136 065 804 080 (1) Plafoanele indicate în coloana pentru proiectul de buget reflectă stadiul negocierilor privind CFM la momentul adoptării proiectului de buget, în timp ce plafoanele indicate în coloana pentru scrisoarea rectificativă țin seama de acordul politic la care s-a ajuns în cele din urmă la sfârșitul lunii iunie 2013. [1] JO L 298, 26.10.2012, p. 1. [2] COM(2013) 450. [3] Cifre rotunjite la o zecimală și fără a aduce atingere articolului 9g din proiectul de Regulament privind CFM. [4] Inclusiv contribuția de 0,35 % la asistența tehnică la inițiativa Comisiei care urmează a fi dedusă din suma care urmează să fie bugetată la acest articol. [5] Inclusiv contribuția de 0,35 % la asistența tehnică la inițiativa Comisiei care urmează a fi dedusă din suma care urmează să fie bugetată la acest articol. [6] Punctul 18 din concluziile Consiliului European din iunie 2013. [7] COM (2013) 495, COM (2013) 496, COM (2013) 501, COM (2013) 505 și COM (2013) 506, 10.7.2013. [8] COM(2013) 503, 10.7.2013.