COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.6.2011 
SEC(2011) 802 final 
  
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă pe 2011 al Belgiei 
  
și care include avizul Consiliului  
 
privind Programul de stab ilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2011-2014 
{SEC(2011) 710 final} 
 
 
RO 2   RO Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă pe 2011 al Belgiei 
  
și care include avizul Consiliului  
 
privind Programul de stabilitate actualizat al Belgiei pentru perioada 2011-2014 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozi țiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice
1, în special articolul 5 alineatul (3), 
având în vedere recomandarea Comisiei Europene2, 
având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea for ței de munc ă, 
după consultarea Comitetului economic și financiar, 
întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a apro bat propunerea Comisiei Europene de a 
lansa o nou ă strategie pentru ocuparea for ței de munc ă și creștere economic ă, Strategia 
Europa 2020, pe baza unei coordon ări consolidate a politicilor economice, care se va 
concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare ac țiuni în vederea stimul ării 
potențialului de cre ștere durabil ă și de competitivitate al Europei. 
(2) Consiliul a adoptat, la data de 13 iulie 2010, o recomandare privind orient ările 
generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), 
iar la 21 octombrie 2010, o decizie privind orient ările pentru politicile de ocupare a 
forței de munc ă ale statelor membre
3, care formeaz ă împreună „orientările integrate”. 
Statele membre au fost invitate s ă țină seama de orient ările integrate în cadrul 
politicilor economice și de ocupare a for ței de munc ă naționale. 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1. 
2 JO C , p. . 
3 Men ținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011. 
 
RO 3   RO (3) La 12 ianuarie 2011, Comisia European ă a adoptat prima analiz ă anuală a creșterii, 
marcând începutul unui nou ciclu de guvernan ță economic ă în UE și al primului 
semestru european de coordonare ex-ante  și integrată a politicilor, care se înscrie în 
cadrul Strategiei Europa 2020.  
(4) La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat priorit ățile privind consolidarea 
bugetară și reforma structural ă (în conformitate cu concluziile Consiliului din 
15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a cre șterii efectuat ă de 
Comisia European ă). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii 
unor bugete solide și a sustenabilit ății finanțelor publice, reducerii șomajului prin 
intermediul reformelor pie ței forței de munc ă și depunerii de noi ef orturi în vederea 
consolidării creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre s ă 
transpună aceste priorit ăți în măsuri concrete, pe care s ă le includ ă în programele de 
stabilitate sau de convergen ță și în programele na ționale de reform ă. 
(5) La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodat ă statele membre care particip ă 
la Pactul euro plus s ă își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea s ă poată 
fi incluse în programele de stabilitate sau de convergen ță și în programele na ționale de 
reformă. 
(6) La 15 aprilie 2011, Belgia a prezentat actualizarea pe 2011 a programului s ău de 
stabilitate, care vizeaz ă perioada 2011-2014, precum și programul s ău național de 
reformă pentru anul 2011. Pentru a se ține seama de leg ăturile dintre cele dou ă 
programe, acestea au fost evaluate în acela și timp.  
(7) Belgia s-a confruntat cu o cre ștere solid ă a PIB-ului, care a atins, în medie, 2,3 % pe 
an în deceniul anterior anului 2008. Aceast ă țară a resimțit întregul impact al recesiunii 
economice mondiale din 2009, iar PIB-ul s ău s-a contractat cu 2,8 %. Impactul 
recesiunii asupra ocup ării forței de munc ă a fost relativ limitat. Diminuarea temporar ă 
a orelor lucrate și scăderea productivit ății muncii pe or ă au oferit un mecanism-
tampon. Dup ă o scădere de 0,4 % în 2009, rata ocup ării forței de munc ă a crescut din 
nou în 2010. Cu toate acestea, rata șomajului a crescut de la 7 % înainte de recesiune 
la 8,3 % în 2010. În 2010, datorit ă relansării comerțului mondial, redresarea a fost mai 
puternică decât se estimase, PIB-ul crescând cu 2,2 %. Datorit ă stabilizatorilor 
automați și măsurilor discre ționare adoptate pentru a face fa ță crizei, deficitul 
administra țiilor publice a crescut de la 1,3 % din PIB în 2008 la 5,9 % în 2009.  
(8) Pe baza evalu ării, în temeiul Regulamentului (C E) nr. 1466/97 al Consiliului, a 
programului de stabilitate actualizat, Consiliul consider ă că scenariul macroeconomic 
pe care se bazeaz ă proiecțiile bugetare prezentate în program este plauzibil. De și se 
bazează pe ipoteze oarecum mai pu țin favorabile privind cre șterea pentru 2011, 
programul este, în general, conform cu cele mai recente previziuni din prim ăvara 2011 
ale Comisiei Europene. Dup ă obținerea, în 2010, a unui deficit mai bun decât se 
estimase, și anume de 4,1 %, obiectivul strategiei bugetare eviden țiat în cadrul 
programului este reducerea în continua re a deficitului la 3,6 % în 2011, precum și 
reducerea acestuia sub valoarea de referin ță de 3 % pân ă în anul 2012, termenul-limit ă 
stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv. Reducerea deficitului, planificat ă pentru 2011, pare posibil ă, având în vedere previziunile economice destul 
de prudente. Cu toate acestea, este posibil ca efortul bugetar s ă se situeze sub 0,75 % 
din efortul anual mediu din PIB recoma ndat de Consiliu, în special în 2011 și 2012 
când s-ar ridica la numai 0,4 % și, respectiv, la 0,3 % din PI B în termeni structurali. 
 
RO 4   RO Mai mult, obiectivele privind deficitul pentru 2012 și pentru anii urm ători nu sunt 
sprijinite de m ăsuri de ajustare specifice. În cele din urm ă, nu se așteaptă ca obiectivul 
pe termen mediu, care reprezint ă un surplus structural de 0,5 % din PIB, s ă fie atins în 
cursul perioadei de programare 2011-2014. 
(9) Având în vedere rezultatul peste a șteptări înregistrat în 2 010, ar fi oportun s ă se 
stabileasc ă un obiectiv mai ambi țios pentru reducerea deficitului în 2011 și pentru 
progrese mai rapide decât se estimase în ve derea atingerii pragului de 3 % din PIB. 
Mai mult, nu va fi posibil ă eliminarea deficitului excesiv pân ă în 2012 și nici 
continuarea progreselor în vederea ati ngerii obiectivului pe termen mediu f ără 
adoptarea de m ăsuri de consolidare suplimentare. Dat fiind c ă sarcina fiscal ă, în 
special cea care vizeaz ă veniturile salariale, este deja foarte ridicat ă în Belgia, aceste 
măsuri de consolidare ar trebui s ă fie bazate, în principal, pe cheltuieli. 
(10) Criza economic ă și financiar ă a inversat tendin ța anterioar ă pe termen lung privind 
datoria public ă în scădere. Gradul de îndatorare financiar ă, care a urmat o tendin ță 
descendent ă începând din 1993 (când a atins cota maxim ă de 134 % din PIB, dup ă 
care a continuat s ă scadă la 84 % din PIB în 2007), a crescut din nou începând cu 2008 
și a atins cota de 96,8 % din PIB la sfâr șitul anului 2010. Nivelul ridicat al datoriei 
publice rămâne o provocare major ă, în special datorit ă faptului c ă impactul bugetar pe 
termen lung al îmb ătrânirii popula ției este mai mare decât media din UE, în principal 
ca urmare a unei cre șteri relativ accentuate a cheltuie lilor cu pensiile, ceea ce va duce 
la presiuni suplimentare în sectorul finan țelor publice. Asigurar ea pe termen mediu a 
unor excedente primare suficiente și continuarea reformelor sistemului belgian de 
asigurări sociale, în special a sistemului de pensii, pentru a limita cre șterea preconizat ă 
substanțială a cheltuielilor legate de îmb ătrânirea popula ției ar trebui s ă 
îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finan țelor publice.  
(11) Garantarea unui sector  financiar stabil și funcțional, capabil s ă răspundă nevoilor de 
intermediere financiar ă ale economiei reale, reprezint ă o provocare important ă pentru 
Belgia. Pe parcursul ultimilor doi ani, sector ul financiar belgian a fost puternic afectat 
de criza financiar ă, ceea ce a dus la bilan țuri reduse, la acordarea de ajutoare de stat 
substanțiale și la schimb ări în cadrul controlului bancar. Situa ția financiar ă a sectorului 
bancar rămâne fragil ă. Pe lâng ă aceasta, sectorul bancar di n Belgia este extrem de 
concentrat și relativ vast în compara ție cu dimensiunea economiei.  
(12) Legea din 1996 privind „Promovarea ocup ării forței de munc ă și protecția preventiv ă a 
competitivit ății” prevede c ă evoluția salariilor din Belgia ar trebui s ă fie conform ă cu 
evoluția salariilor din cele trei țări învecinate (Fran ța, Germania, Țările de Jos), ținând 
astfel sub control costurile for ței de munc ă. Cu toate acestea, legea men ționată anterior 
nu a putut preveni o situa ție în care, în perioada 2005- 2010, salariile au  crescut mai 
rapid în Belgia decât în cele trei țări vecine, în timp ce cre șterea productivit ății a fost 
mai lentă. Prin urmare, costurile unitare cu for ța de munc ă au crescut într-un ritm mai 
accelerat în Belgia fa ță de țările învecinate și de media din zona euro. Acest lucru este 
deosebit de problematic, deoa rece Belgia este specializat ă în bunuri cu un con ținut 
tehnologic relativ sc ăzut, confruntându-se cu o concuren ță acerbă din partea unor țări 
care ofer ă costuri mai reduse. Chiar dac ă norma privind salariul contribuie la 
încadrarea negocierilor salarial e, aceasta ar putea fi îmbun ătățită ținând seama de 
diferențele în cre șterea productivit ății și furnizând un sistem mai eficient de punere în 
aplicare ex post  a corecțiilor, în cazul neatin gerii obiectivelor. 
 
RO 5   RO (13) Piața forței de munc ă este caracterizat ă de o serie de rigidit ăți care creeaz ă efecte 
descurajatoare semnificative în ceea ce prive ște încadrarea în munc ă, și anume: 
perioada nelimitat ă de acordare a ajutorului de șomaj; ratele efective ridicate ale 
impozitului marginal și presiunea fiscal ă important ă (în special pentru lucr ătorii slab 
remunera ți); și combinarea retragerii aloca țiilor sociale de stat cu impozitarea ridicat ă 
în momentul ocup ării unui loc de munc ă. În plus, mai multe posibilit ăți de retragere 
pentru lucr ătorii în vârst ă le oferă acestora stimulente pentru a p ărăsi piața forței de 
muncă înainte de vârsta legal ă de pensionare de 65 de ani. Continuarea reformelor 
politicilor active în domeniul pie ței forței de munc ă și extinderea acestora la 
persoanele de peste 50 de ani ar contribui  la sporirea ratei globale de ocupare a for ței 
de muncă și la îmbun ătățirea stimulentelor pentru a c ăuta un loc de munc ă. În plus, 
introducerea unor reduceri suplimenta re în timp în ceea ce prive ște nivelul și durata 
ajutoarelor de șomaj i-ar încuraja pe lucr ătorii mai tineri s ă intre pe pia ța forței de 
muncă. O mai mare stricte țe a criteriilor de acces la pensionare anticipat ă i-ar încuraja 
pe lucrătorii în vârst ă să rămână în rândurile for ței de munc ă active, iar pe lucr ătorii în 
vârstă care nu au avut un loc de munc ă pentru o anumit ă perioadă să revină pe piața 
forței de munc ă. În cele din urm ă, resortisan ții țărilor terțe au o rată de ocupare a for ței 
de muncă (40,9 %) mult mai sc ăzută decât media din UE.  
(14) Presiunea fiscal ă globală asupra veniturilor salariale din Belgia este una dintre cele 
mai mari din UE; prin urmare, reducerea aces teia ar contribui la asigurarea unei mai 
mari atractivit ăți a muncii. Cu toate acestea, ținând seama de efortul important de 
consolidare care trebuie depus în viitor, acest lucru trebuie compensat prin cre șteri 
echivalente ale impozitelor care denatureaz ă mai puțin, de exemplu pe consum sau 
printr-o reorientare spre impoz ite ecologice. Belgia are rate fiscale implicite cu mult 
mai scăzute în sectorul energiei fa ță de țările vecine. Al ături de presiunea fiscal ă 
important ă asupra veniturilor salarial e, Belgia are cea mai sc ăzută rată de impozite 
ecologice în compara ție cu presiunea fiscal ă asupra veniturilor salariale din întreaga 
UE. Aceasta a dus la o situa ție în care coexist ă un nivel ridicat al șomajului și o 
utilizare relativ mare a energiei, ceea ce îngreuneaz ă realizarea obiectivelor privind 
ocuparea for ței de munc ă și eficiența energetic ă. 
(15) Prețurile multor bunuri și servicii sunt, în general, mai ridicate decât în alte state 
membre, reflectând slabele presiuni concuren țiale – mai ales în sectorul comer țului cu 
amănuntul și al industriilor de re țea – și un cadru de supraveghere deficient. În sectorul 
comerțului cu am ănuntul, barierele la intrarea pe pia ță și restricțiile de exploatare sunt 
ridicate. În special, regulamentele care restric ționează concuren ța continuă să limiteze 
programul de lucru, s ă ofere protec ție operatorilor împotriva noilor concuren ți de pe 
piață și să împiedice r ăspândirea noilor modele de afaceri și tehnologii. Pozi ția 
puternică a operatorilor și barierele importante întâmpinate la intrarea pe pia ță, în 
comparație cu alte state membre, reprezint ă o problem ă comună în domeniul 
concurenței în sectoarele de re țea din Belgia, ceea ce înseamn ă că fostele monopoluri 
din aceste sectoare pot beneficia înc ă de profit mai mare prin perceperea unor costuri 
mai ridicate decât s-ar cuveni pe o pia ță concuren țială.  
(16) Autoritățile belgiene și-au asumat o serie de angajamente în ceea ce prive ște Pactul 
euro plus4. Acestea se refer ă la cele patru domenii ale pactului. Ele se axeaz ă pe 
                                                 
4 Mai multe detalii privind angajamentele asumate în cadrul Pactului euro plus pot fi consultate în 
documentul SEC(2011) 710. 
 
RO 6   RO măsuri menite s ă reducă deficitul, s ă țină sub control pre țurile la energie și să 
încurajeze concuren ța, să controleze cre șterile salariale reale, s ă pună în aplicare un 
cadru de supraveghere care s ă monitorizeze sectorul financiar și să introducă măsuri 
vizând cre șterea vârstei efective de pensionare. Cu toate acestea, nu exist ă nicio 
informație cu privire la m ăsurile care urmeaz ă să fie luate pentru a atinge, din punct de 
vedere fiscal, obiectivul vi zat; de asemenea, nu exist ă nicio informa ție privind modul 
în care cre șterea salarial ă reală sau prețurile la energie ar putea fi controlate. În ceea ce 
privește sistemele de pensionare anticipat ă, nu este clar dac ă și când se va revizui 
„Pactul de solidaritate între genera ții” și care va fi impactul acestei revizuiri în materie 
de măsuri concrete. Angajamentele au fost evaluate și luate în considerare în 
formularea recomand ărilor. 
(17) Comisia a evaluat prog ramul de stabilitate și programul na țional de reform ă, inclusiv 
Pactul euro plus5. Aceasta a luat în calcul atât relevan ța programelor pentru asigurarea 
unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile în Belgia, cât și respectarea 
normelor și a orientărilor UE, având în vedere n ecesitatea de a consolida guvernan ța 
economic ă globală a Uniunii Europene prin contribu ția UE la deciziile na ționale 
viitoare. În acest sens, Comisia consider ă că ar trebui s ă fie posibil ă o reducere mai 
ambițioasă a deficitului în 2011 și că ar trebui precizate m ăsurile de consolidare 
suplimentare pentru 2012 și pentru anii urm ători. În vederea îmbun ătățirii 
sustenabilit ății pe termen lung a finan țelor publice, este necesar ă continuarea 
reformelor sistemului de pens ii. De asemenea, ar trebui s ă fie luate m ăsuri 
suplimentare pentru a consolida competitivitatea, pentru a ajuta cet ățenii să își 
găsească u n  l o c  d e  m u n c ă și pentru a transfera sarcina fiscal ă din sectorul for ței de 
muncă spre sectorul consumului și al energiei, precum și pentru a oferi oportunit ăți 
suplimentare de investi ții și creștere în sectorul serviciilor și al industriilor de re țea.  
(18) În lumina prezentei evalu ări și ținând seama totodat ă de Recomandarea Consiliului din 
2 decembrie 2009, formulat ă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul 
privind func ționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a 
programului de stabilitate al Belgiei, iar avizul s ău6 se regăsește, în special, în 
recomand ările de la punctele (1) și (2) de mai jos.  
RECOMAND Ă ca Belgia s ă întreprind ă acțiuni în perioada 2011-2012 astfel încât:  
(1) Să profite de redresarea economic ă în curs, în vederea acceler ării procesului de 
corectare a deficitului excesiv. S ă ia, în acest sens, m ăsurile necesare, în special în 
ceea ce prive ște cheltuielile, în vederea realiz ării unui efort structural mediu de cel 
puțin 0,75 % din PIB, pân ă la bugetul pentru 2012. A cest lucru ar trebui s ă aducă 
deficitul public mult sub valoarea de referin ță de 3 % din PIB pân ă cel târziu în 2012. 
Să garanteze realizarea de pr ogrese în sensul îndeplinir ii obiectivului pe termen 
mediu de cel pu țin 0,5 % din PIB pe an. 
(2) Să ia măsuri în vederea îmbun ătățirii sustenabilit ății pe termen lung a finan țelor 
publice. Accentul ar trebui s ă se pună pe instituirea unei strategii de reducere a 
cheltuielilor legate de îmb ătrânirea popula ției, inclusiv prin prevenirea ie șirii 
anticipate de pe pia ța forței de munc ă în vederea cre șterii vârstei efective de 
                                                 
5 SEC(2011) 710. 
6 Prev ăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului. 
 
RO 7   RO pensionare, și pe stabilirea unei leg ături între vârsta legal ă de pensionare și speranța 
de viață. 
(3) Să abordeze deficien țele structurale din sect orul financiar, în special prin finalizarea 
restructur ării băncilor care au nevoie de un  model de afaceri viabil și finanțat în mod 
corespunz ător. 
(4) Să reformeze, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practica 
națională, sistemul de negociere și de indexare a sa lariilor, pentru a se asigura faptul 
că majorările salariale reflect ă evoluțiile în materie de productivitate a muncii și 
competitivitate.  
(5) Să îmbunătățească gradul de participare pe pia ța forței de munc ă prin reducerea 
presiunii fiscale mari și a asigurărilor sociale pentru persoanele slab remunerate într-
un mod neutru din punct de vedere bugetar și prin introducerea unui sistem în care 
nivelul ajutoarelor de șomaj scade treptat, odat ă cu durata șomajului. S ă ia măsuri 
care să transfere sarcina fiscal ă de pe pia ța forței de munc ă spre sectorul consumului 
și să facă astfel încât sistemul de impozitare s ă devină mai ecologic. S ă 
îmbunătățească eficacitatea politicilor active de ocupare a for ței de munc ă prin 
orientarea unor m ăsuri înspre lucr ătorii în vârst ă și grupurile vulnerabile.  
(6) Să introduc ă măsuri în vederea stimul ării concuren ței în sectorul comer țului cu 
amănuntul, prin reducerea barier elor la intrarea pe pia ță și prin reducerea restric țiilor 
operaționale; și să introduc ă măsuri în scopul consolid ării concuren ței pe pia ța 
energiei electrice și a gazului prin îmbun ătățirea în continuare a eficacit ății 
autorităților de reglementare sectorial ă și a celor din domeniul concuren ței.  
Adoptată la  
 Pentru Consiliu, 
 Pre ședintele