Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunere de recomandare a Consiliului privind o abordare europeană a micro-certificatelor pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională

[COM(2021) 770 final]

propunere de recomandare a Consiliului privind conturile personale de învățare

[COM(2021) 773 final]

(2022/C 323/11)

Raportoare: doamna Tatjana BABRAUSKIENĖ Coraportoare: doamna Mariya MINCHEVA

Sesizare Comisia Europeană, 21.1.2022 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea responsabilă Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie Data adoptării în secțiune 3.5.2022 Data adoptării în sesiunea plenară 18.5.2022 Sesiunea plenară nr. 569 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 204/2/4

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE invită din nou Comisia Europeană și statele membre să consolideze politicile din domeniul învățării în rândul adulților, astfel încât învățarea favorabilă incluziunii și de calitate în rândul adulților vizând dobândirea de abilități de viață să devină un drept pentru toți adulții, pentru a se atinge și îmbunătăți obiectivul ca 60 % dintre adulți să participe la activități de învățare în fiecare an. Punerea în aplicare efectivă a Pilonului european al drepturilor sociale (PEDS) necesită și abordarea neconcordanțelor dintre cererea și oferta de competențe, precum și îmbunătățirea guvernanței și a finanțării învățării în rândul adulților, inclusiv a formării angajaților. De asemenea, este important ca investițiile, reformele necesare și dialogul social eficace vizând stimularea dezvoltării competențelor, în acord cu primul principiu al PEDS privind dreptul la formare și învățare pe tot parcursul vieții, să fie integrate în contextul semestrului european.

1.2. CESE reamintește importanța avizelor sale anterioare privind învățarea pe tot parcursul vieții și învățarea în rândul adulților în legătură cu inițiativele privind conturile personale de învățare și micro-certificatele. În special, CESE subliniază că „perfecționarea și recalificarea sunt deosebit de importante pentru sprijinirea tranziției verzi și a tranziției digitale a industriilor și trebuie considerate drept o responsabilitate socială și economică de a asigura o formare favorabilă incluziunii pentru locuri de muncă de calitate și o tranziție justă pentru toți. Sunt necesare strategii industriale orientate spre viitor, inclusiv politici eficace în materie de competențe, pentru a sprijini perfecționarea și recalificarea forței de muncă. Acestea pot contribui la asigurarea unei tranziții juste și echitabile din punct de vedere social către o economie neutră din punct de vedere climatic, prin echilibrarea pieței muncii care contribuie la digitalizarea favorabilă incluziunii și la crearea de locuri de muncă de înaltă calitate. Întreprinderile au nevoie de un sprijin eficace pentru a-și consolida și a-și finanța strategiile privind perfecționarea și recalificarea forței lor de muncă, în scopul de a încuraja inovarea. În același timp, ar trebui să se țină seama de interesul economic și social general. Accesul la diferite tipuri de concedii de studii plătite pentru nevoile personale și profesionale ale lucrătorilor ar trebui să fie stabilit prin convenții colective” ( 1 ) . Acolo unde concediul plătit nu este convenit între partenerii sociali, fiind rezultatul unei inițiative guvernamentale, el trebuie finanțat prin resurse publice.

1.3. Apariția și răspândirea rapidă a noilor tehnologii trebuie să fie însoțite de o perfecționare și o recalificare eficace. Investițiile în învățarea în rândul adulților și în dezvoltarea competențelor pot juca un rol esențial în redresarea economică și în construirea unei Europe sociale. Conturile personale de învățare pot reprezenta doar una dintre abordările și instrumentele financiare avute în vedere de statele membre ale UE și de partenerii sociali. Măsurile propuse nu ar trebui să înlocuiască nici formele existente de furnizare de servicii de formare instituite de angajatori și de serviciile publice și private de ocupare a forței de muncă, nici sprijinul public pentru instituțiile de educație și formare sau alte tipuri de sprijin. În special, fondurile pentru formare gestionate de partenerii sociali reprezintă un mod eficace de a furniza formare ca răspuns la nevoile identificate la nivel național și sectorial.

1.4. Disponibilitatea unei forțe de muncă suficient de calificate și asigurarea unei capacități sporite de inserție profesională reprezintă o condiție esențială pentru ca întreprinderile și societatea să prospere și să se dezvolte, să facă angajări și să contribuie la obiectivele de politică stabilite de Uniunea Europeană. Există deja, în prezent, neconcordanțe între cererea și oferta de competențe și un deficit de forță de muncă în mai multe sectoare și regiuni, iar ele vor continua să crească. În acest sens, statele membre și angajatorii joacă un rol important în finanțarea și stimularea participării la formare. Dezvoltarea competențelor trebuie să corespundă nevoilor piețelor forței de muncă pentru ca Europa să își poată consolida competitivitatea pe termen lung și capacitatea de a stimula inovarea, ceea ce este important atât pentru întreprinderi, cât și pentru angajați.

1.5. Lucrătorii se confruntă cu numeroase obstacole în ce privește accesul la formare. În cazul în care persoanelor li se acordă o putere de decizie mai mare asupra propriei formări, este important să se garanteze că ele beneficiază de orientări și de un sprijin eficace pentru a alege și a avea acces la cursuri de formare relevante pentru nevoile lor. Astfel s-ar garanta, totodată, efectuarea unor investiții optime în formare, deoarece aceasta ar corespunde îndeaproape nevoilor identificate în cazul fiecărei persoane. În cazul unei formări orientate către încadrarea în muncă, o abordare pur individualizată poate slăbi legătura dintre finanțare și conținutul serviciilor de formare, ceea ce poate duce la o formare mai puțin orientată către locul de muncă și, astfel, insuficient adaptată nevoilor angajatorilor.

1.6. CESE este de acord cu avizul Comitetului consultativ pentru formare profesională (CCFP) tripartit, care afirmă că este nevoie de adaptarea condițiilor de acces și a dreptului la formare la diferite situații și realități, printr-un mix adecvat de mecanisme. CESE solicită Comisiei să respecte repartizarea competențelor și principiul subsidiarității, precum și particularitățile și cadrele juridice naționale ale fiecărui stat membru. În momentul adoptării și al punerii în aplicare a propunerilor referitoare la inițiativele privind conturile personale de învățare și micro-certificatele, acestea trebuie să fie compatibile cu sistemele de educație și formare profesională continuă existente în statele membre, cu rolul negocierilor colective, cu reglementarea privind condițiile de muncă și cu drepturile la concediu ale angajaților.

1.7. CESE solicită Comisiei și statelor membre să respecte instrumentele și sistemele de finanțare naționale și sectoriale existente și să facă distincție între „drept”, termen care nu este încă definit în legislație sau în contractele colective de muncă în unele țări și sectoare, și „cont de formare”. CESE solicită ca propunerile să garanteze că toți adulții, în special cei mai vulnerabili dintre ei, au dreptul de acces la o formare eficace, de calitate și favorabilă incluziunii pentru angajați, la concediu pentru formare profesională plătit, la o calificare completă, la validarea învățării informale și non-formale, precum și la orientare și consiliere. Statele membre sunt invitate să își îmbunătățească sistemele de învățare în rândul adulților și sistemele de educație și formare profesională continuă acolo unde este necesar, pe baza unui dialog social eficace și a consultării cu părțile interesate relevante. CESE salută faptul că conturile personale de învățare pot fi utilizate pentru formare, validare și orientare profesională.

1.8. CESE subliniază importanța standardelor de calitate pe piața formării, în special în ceea ce privește micro-certificatele, și posibilele avantaje și dezavantaje ale diferitelor abordări în materie de finanțare a învățării în rândul adulților (de exemplu, conturile personale de învățare), incluzând raportul cost-beneficii, sarcina și costurile administrative, schimbarea cu succes a statutului (nivel superior de calificare formală), asigurarea calității, rezultatul relevant pentru piața muncii, valoarea adăugată pentru dezvoltarea carierei și rata de participare a principalelor grupuri-țintă din rândul persoanelor cu un nivel scăzut de calificare. CESE regretă că Comisia nu a efectuat o evaluare a impactului asupra micro-certificatelor, întrucât propunerea poate avea impact asupra mecanismelor naționale existente, în special asupra calificărilor și a contractelor colective de muncă. În acest sens, este necesar să se asigure un dialog social și o consultare eficace, inclusiv cu societatea civilă organizată, pentru a stabili dacă și cum inițiativele europene privind conturile personale de învățare și micro-certificatele pot contribui efectiv la îmbunătățirea sistemelor de formare naționale și sectoriale.

1.9. CESE subliniază că catalogul micro-certificatelor al furnizorilor de EFP ar trebui să fie stabilit cu implicarea partenerilor sociali și a furnizorilor de educație și formare pe baza standardelor de calitate aplicabile acestor oferte. Catalogul ar trebui să includă rezultatele învățării în ce privește micro-certificatele, precum și recunoașterea lor de către alți furnizori de educație și formare și de către angajatori.

1.10. CESE reamintește importanța concediului pentru formare profesională plătit ( 2 ) , inclusiv în conformitate cu Convenția OIM 140 (ratificată de 11 state membre ( 3 ) ), și remarcă faptul că propunerea privind conturile personale de învățare ar trebui să fie compatibilă cu sistemele naționale atunci când invită statele membre să elaboreze sisteme de conturi personale de învățare exclusiv în scopuri legate de piața muncii, întrucât în mai multe state membre concediul pentru formare profesională plătit poate fi utilizat și în scopul dezvoltării personale sau al finalizării unui program de studiu (de exemplu, o diplomă universitară).

1.11. CESE reamintește Comisiei și statelor membre că implicarea eficace a partenerilor sociali în guvernanța învățării în rândul adulților, a formării angajaților și a sistemelor de concedii pentru formare profesională plătite este esențială, inclusiv în ce privește promovarea acțiunilor comune în rândul partenerilor sociali. Comitetul subliniază, de asemenea, importanța consultării organizațiilor relevante ale societății civile cu privire la învățarea în rândul adulților.

1.12. CESE solicită Comisiei să sprijine schimbul de bune practici și învățarea reciprocă între statele membre, cu implicarea partenerilor sociali. Accentul ar trebui pus pe cea mai bună modalitate de a asigura accesul eficace la formare și de a îmbunătăți, în special, sistemele de învățare în rândul adulților și strategiile privind competențele ale statelor membre, precum și mecanismele financiare și tipurile de formare, inclusiv micro-certificatele. De asemenea, CESE solicită implicarea Comitetului consultativ pentru formare profesională (CCFP) tripartit în monitorizarea propunerilor și investirea acestuia cu un rol activ în raportarea cu privire la punerea în aplicare a inițiativelor și în stabilirea cadrului de monitorizare în cooperare cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă.

1.13. CESE solicită statelor membre să coreleze inițiativele privind conturile personale de învățare și micro-certificatele cu punerea în aplicare a Recomandării Consiliului din 19 decembrie 2016 privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți ( 4 ) . Astfel s-ar garanta că toți adulții cu un nivel scăzut de competențe și de calificare și-ar putea dezvolta competențele și abilitățile profesionale de bază și că sunt îndrumați și motivați să participe la formare pentru a-și îmbunătăți viața și capacitatea de inserție profesională și pentru a se garanta că 80 % dintre adulți au competențe digitale de bază.

1.14. Recomandării Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale CESE reiterează faptul că conturile personale de învățare și sistemele financiare similare trebuie să sprijine accesul la cursurile de formare recunoscute și validate și să permită lucrătorilor să participe la procesele de validare a competențelor și a experienței lor profesionale. Micro-certificatele trebuie să fie recunoscute de autoritățile relevante cu implicarea partenerilor sociali. CESE solicită punerea în aplicare eficace a ( 5 ) și alocarea de fonduri publice suficiente pentru sistemele de validare din fiecare țară a UE. Asigurând recunoașterea formării, angajatorii și sindicatele îi pot ajuta pe lucrători să își îmbunătățească calificările și pot contribui la dezvoltarea carierei acestora și la o tranziție justă pe piața muncii.

1.15. CESE consideră că este important ca inițiativele să abordeze nevoile de perfecționare și recalificare ale adulților și ale forței de muncă în ansamblul ei (lucrători/angajați/lucrătorii independenți), precum și ale altor grupuri-țintă (de exemplu, șomeri pe termen lung, persoane inactive, și mai ales persoane care revin la locul de muncă după un concediu de creștere a copilului ( 6 ) , persoane cu handicap, persoane pensionate, femei, tineri cu vârsta sub 30 de ani și tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare), astfel încât acestea să aibă acces la o formare de calitate și favorabilă incluziunii. Situația specifică a lucrătorilor atipici și a lucrătorilor independenți trebuie abordată urgent și în mod adecvat, cu respectarea rolului-cheie al partenerilor sociali în ceea ce privește formarea angajaților. Rolul întreprinderilor în sprijinea formării lucrătorilor lor este esențial, în aceeași măsură ca cel al statelor membre în ceea ce privește furnizarea resurselor necesare asigurării accesului la învățarea în rândul adulților. Întrucât 90 % din formarea la locul de muncă din UE este finanțată de angajatori ( 7 ) , angajamentul lor față de dezvoltarea competențelor și rolul lor pozitiv în acest sens trebuie recunoscute pe deplin și sprijinite de UE.

1.16. CESE invită statele membre să exploreze posibile instrumente pentru portabilitatea conturilor personale de învățare, de exemplu prin încheierea de acorduri bilaterale. CESE solicită includerea unui „sistem de guvernanță cu implicarea partenerilor sociali” în rândul standardelor de calitate ale UE pentru micro-certificate și solicită ca micro-certificatele să fie luate în considerare alături de calificările complete și de formarea angajaților. CESE solicită ca furnizorii de formare să publice cataloagele micro-certificatelor pe care le oferă, inclusiv rezultatele învățării și politica lor privind recunoașterea micro-certificatelor de alți furnizori și de întreprinderi. Îmbunătățirea accesului la toate formele de educație și formare favorabile incluziunii și de calitate (inclusiv la micro-certificate) pentru toți cursanții, inclusiv pentru grupurile defavorizate și vulnerabile, este importantă pentru a asigura accesul în condiții de egalitate la programe complete de studii și calificări. Trebuie să se acorde un sprijin eficient (financiar și nefinanciar) persoanelor care prestează forme atipice de muncă, pentru a le permite să aibă acces la cursuri, inclusiv la micro-certificate, pentru dezvoltare profesională și mobilitate, asigurând accesibilitatea și posibilitatea de utilizare a materialelor și instrumentelor de formare, indiferent dacă sunt virtuale sau nu, în conformitate cu Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului ( 8 )

2. Observații generale

2.1. La 10 decembrie 2021, Comisia Europeană a publicat propunerea de recomandare a Consiliului privind conturile personale de învățare ( 9 ) și propunerea de recomandare a Consiliului privind micro-certificatele pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională ( 10 ) . Aceste inițiative vizează sprijinirea planului de acțiune privind PEDS care stabilește un nou obiectiv, prin care se prevede ca cel puțin 60 % din toți adulții să participe la formare în fiecare an până în 2030. Scopul urmărit este de a garanta că orice persoană are „dreptul la educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții care să fie de calitate și favorabilă incluziunii” (principiul 1), „indiferent de tipul și de durata raportului de muncă” (principiul 5), inclusiv „dreptul de a transfera drepturile la formare profesională cu ocazia tranzițiilor profesionale” (principiul 4). De asemenea, este important ca investițiile, reformele necesare și dialogul social eficace vizând stimularea dezvoltării competențelor, în acord cu primul principiu al Pilonului european al drepturilor sociale, referitor la dreptul la formare și învățare pe tot parcursul vieții, să fie integrate în contextul semestrului european.

2.2. Pentru a contribui la propunerea privind conturile persoanele de învățare, la 16 august 2021, Comitetul consultativ pentru formare profesională (CCFP) tripartit al guvernelor și partenerilor sociali a adoptat un aviz privind conturile personale de învățare și consolidarea furnizării de servicii de formare în întreaga Europă ( 11 ) . Avizul tripartit reiterează faptul că „pandemia de COVID-19, digitalizarea și decarbonizarea au un impact enorm asupra economiei, industriilor și forței de muncă europene, care se confruntă cu o adaptare foarte dificilă la schimbările rapide ale muncii. Pandemia a accelerat schimbările structurale în multe sectoare, crescând ritmul transformărilor verzi și digitale. Aceasta se leagă de provocările actuale ale schimbărilor demografice, de noile nevoi în materie de formare și de decalajele între competențe și cererea pieței”. Avizul tripartit subliniază, de asemenea, că „ținând cont de toate realitățile pieței muncii, […] este nevoie de adaptarea condițiilor de acces și a dreptului la formare la diferite situații și realități printr-un mix adecvat de mecanisme”.

2.3. Proiectul din 2021 al partenerilor sociali europeni privind competențele, inovarea și formarea evidențiază, de asemenea, în cadrul constatărilor sale că „întreprinderile și lucrătorii joacă un rol crucial în inovare și în dezvoltarea de noi competențe și abilități furnizate de cursurile de formare a angajaților și care sunt esențiale pentru adaptarea la un mediu evolutiv. Prin urmare, furnizarea pentru angajați a unei formări care să răspundă nevoilor angajatorilor și lucrătorilor de a dezvolta tehnologii și modele de afaceri inovatoare și care să permită lucrătorilor să găsească și să mențină locuri de muncă în conformitate cu competențele, așteptările și abilitățile lor, precum și accesul la aceasta, sunt vitale” ( 12 ) . În acest sens, o provocare esențială constă în punerea la dispoziție a unor instrumente diferite, incluzând bonurile, concediul pentru formare profesională plătit (prin lege sau prin contracte colective de muncă), conturile personale de formare sau fondurile de formare (intersectoriale sau sectoriale), interoperabile și aliniate la cadrul instituțional specific fiecărei țări ( 13 )

2.4. Legislația și/sau contractele colective de muncă de la nivel național asigură dreptul unei persoane la educație și formare, inclusiv la învățarea și formarea în rândul adulților, și la concediu pentru formarea profesională plătit pentru formarea relevantă pentru locul de muncă în unele state membre. La nivelul Europei, partenerii sociali, dialogul social și negocierea colectivă joacă un rol esențial în facilitarea accesului efectiv al angajaților la formare în diferite moduri în fiecare țară. Ei pot considera că nivelul național și/sau sectorial existent sau alte abordări alternative ale unui model de conturi personale de învățare sunt mai potrivite pentru încurajarea furnizării de servicii de formare în contextul național. În acest sens, ar trebui să se respecte și să se asigure implicarea efectivă a partenerilor sociali de la nivel național și sectorial.

2.5. Diversele cadre juridice și/sau de negociere colectivă reflectă alegerea fiecărui stat membru de a adopta și a pune în aplicare propriile politici de formare și de a se baza pe mecanismele de finanțare existente. Astfel, un cont personal de învățare poate reprezenta doar un exemplu de abordare și instrument financiar avut în vedere de statele membre ale UE și de partenerii sociali. O abordare universală nu va funcționa, iar diferitele sistemele de formare ale statelor membre și caracteristicile sectoriale distincte trebuie respectate. Decizia de a adopta sau de a nu adopta conturile personale de învățare ca unul dintre mecanismele de furnizare și de finanțare a formării trebuie să rămână pe deplin de competența statelor membre, la fel cum piața de formare este reglementată la nivel național. CESE subliniază că statele membre, în consultare cu partenerii sociali, au inclusiv libertatea de a decide să nu adopte o abordare privind conturile personale de învățare și ar putea, în schimb, să își adapteze sau să își dezvolte în continuare abordările existente privind furnizarea de servicii de formare.

2.6. CESE reamintește că „măsurile expuse în prezenta recomandare nu ar trebui să înlocuiască nici furnizarea de servicii de formare de către angajatori și de către serviciile publice și private de ocupare a forței de muncă, nici sprijinul public pentru instituțiile de educație și formare sau alte tipuri de sprijin” ( 14 ) . CESE este de acord că recomandarea „nu ar trebui să împiedice [statele membre] să mențină sau să stabilească dispoziții privind învățarea/formarea în rândul adulților mai avansate decât cele recomandate” ( 15 ) și că „nu ar trebui să limiteze autonomia partenerilor sociali în cazul în care aceștia sunt responsabili pentru înființarea și gestionarea sistemelor de formare” ( 16 )

2.7. CESE face trimitere la avizul său recent ( 17 ) care subliniază că „apariția și răspândirea rapidă a noilor tehnologii trebuie să fie însoțite de o perfecționare și o recalificare eficace. CESE subliniază că impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra societății și economiei Europei a evidențiat și mai mult importanța unor politici eficace în materie de educație și formare și a unor locuri de muncă de înaltă calitate pentru sprijinirea unei redresări și unei reziliențe sociale și economice durabile și juste, aspect esențial pentru a ajuta Europa să depășească consecințele pandemiei. Investițiile în învățarea în rândul adulților și în dezvoltarea competențelor pot juca un rol esențial în redresarea economică și în construirea unei Europe sociale”.

2.8. CESE reamintește faptul că obstacolele pentru adulți și lucrători în calea accesului la formare sunt numeroase, incluzând lipsa de timp, finanțarea insuficientă, motivația, orientarea și consilierea de calitate, uneori lipsa disponibilității unei formări de calitate, sprijinul de la locul de muncă (înlocuire), în special în cadrul IMM-urilor, și lipsa respectului pentru echilibrul dintre viața profesională și cea privată. Plasarea persoanelor în poziția de decizie în ceea ce privește propria formare este importantă atunci când există siguranța unui sprijin eficace care să le ajute să obțină acces la formarea relevantă pe piața muncii și să o urmeze. Aceasta include sprijinirea persoanelor prin furnizarea de consiliere și orientări cu privire la tipurile adecvate de formare. Lucrătorii au nevoie de acces la formarea în cadrul întreprinderilor, iar lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare au nevoie de sprijin specific, în special în ceea ce privește formarea online. „Formarea online oferă multe oportunități de a extinde accesul la învățarea în rândul adulților, dar lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare pot să nu aibă competențele necesare pentru a fructifica la maximum acest tip de formare și pot avea nevoie de sprijin suplimentar” ( 18 )

2.9. Pentru a combate diferite obstacole din calea accesului la formare și pentru a crește motivația adulților de a participa la formare, ar trebui luate în considerare și barierele legate de ocuparea forței de muncă și de statutul educațional al unei persoane. Instrumentul ar trebui sprijinit prin furnizarea de orientări și consiliere eficiente. Strategia de sensibilizare trebuie îmbunătățită. Pentru a reduce neconcordanțele între cererea și oferta de competențe, formarea trebuie să fie identificată în avans, iar cursurile de formare trebuie să fie suficient de specifice. Sunt necesare, de asemenea, sisteme cuprinzătoare de sprijin pentru învățare, pentru a asigura sinergii mai puternice între stimulentele financiare, serviciile de orientare și accesul la procedurile de validare și de recunoaștere ( 19 )

2.10. CESE este preocupat de faptul că o abordare pur individualizată poate slăbi legătura dintre finanțare și conținutul serviciilor de formare, ceea ce poate duce la o formare mai puțin orientată către locul de muncă și, astfel, insuficient adaptată nevoilor angajatorilor. Întrucât 90 % din formarea la locul de muncă din UE este finanțată de angajatori ( 20 ) , angajamentul lor față de dezvoltarea competențelor și rolul lor pozitiv în acest sens trebui recunoscute pe deplin și sprijinite de UE. Împreună, partenerii sociali joacă un rol esențial în încurajarea furnizării de servicii de formare și a participării la aceasta. În special, fondurile pentru formare gestionate de partenerii sociali reprezintă un mod eficace de a furniza formare ca răspuns la nevoile identificate la nivel național și sectorial. Contribuțiile financiare și nefinanciare aduse de persoane ar trebui recunoscute și sprijinite.

2.11. CESE recunoaște rolul complementar pe care îl pot juca micro-certificatele în extinderea accesului la perfecționare și recalificare, ținând seama totodată de evoluția nevoilor pieței muncii. De asemenea, CESE apreciază faptul că statele membre sunt încurajate să coreleze micro-certificatele cu politicile lor de ocupare a forței de muncă, inclusiv cu politicile active pe piața muncii, pentru a contribui la reducerea neconcordanțelor dintre cererea și oferta de competențe în sectoare și regiuni, respectând totodată accesul la calificările complete. În ceea ce privește „capacitatea de suprapunere” a micro-certificatelor, CESE subliniază că acestea nu ar trebui considerate drept un substitut pentru calificările complete. Prin urmare, statele membre ar trebui încurajate să includă micro-certificatele în cadrele naționale de calificare. Partenerii sociali ar trebui să fie implicați în conceperea acestui demers la nivel național și în procesul de reflecție asupra modului în care pot fi recunoscute și adăugate micro-certificatele la calificările parțiale.

2.12. Micro-certificatele pot fi importante pentru a-i ajuta pe adulți să se perfecționeze și să se recalifice sau să realizeze tranziția către noi oportunități de angajare atunci când standardele de calitate ale micro-certificatelor sunt bine definite și clarificate pentru cursanți. Deși micro-certificatele ar putea reprezenta o formă de formare care este accesată printr-un potențial cont personal de învățare, ele ar trebui să fie privite ca fiind separate de conturile personale de învățare și ca făcând parte din setul de instrumente suplimentare pentru învățarea continuă. CESE salută faptul că în rândul furnizorilor de micro-certificate proiectul de recomandare recunoaște partenerii sociali și invită statele membre să promoveze dezvoltarea de micro-certificate concepute și aprobate de reprezentanții angajatorilor și ai lucrătorilor prin intermediul dialogului social.

3. Observații specifice

3.1. Libera circulație a lucrătorilor poate contribui la abordarea provocărilor legate de neconcordanțele dintre cererea și oferta de competențe și de lipsa de personal calificat. Reglementările privind cerințele de calificare trebuie să rămână o competență națională, cu implicarea partenerilor sociali, de exemplu, în validarea competențelor, inclusiv a micro-certificatelor, reducându-se totodată numărul de profesii reglementate. O mai bună corelare a resortisanților țărilor terțe calificați cu locurile de muncă vacante neocupate de la toate nivelurile de calificare și de experiență profesională poate fi relevantă în această privință. Viitorul pachet privind competențele și talentele al Comisiei ( 21 ) , incluzând scenariile posibile pentru o rezervă de talente la nivelul UE, poate juca un rol important în acest sens.

3.2. Contractele colective de muncă reprezintă un mijloc important prin care acordarea unui concediu pentru formare profesională plătit poate încuraja accesul lucrătorilor la formarea relevantă pe piața muncii. Astfel de contracte joacă un rol deosebit de important în identificarea modalităților de accesare a concediului pentru formare profesională plătit pentru lucrătorii din cadrul IMM-urilor care, în general, suferă o pierdere mai mare a capacității de producție pe durata perioadei în care lucrătorii sunt absenți din cauza formării profesionale. Este important să se sublinieze că inițiativele legislative de la nivel european sau național nu trebuie să submineze procesul de negociere colectivă sau autonomia partenerilor sociali în găsirea de soluții la probleme importante pentru buna funcționare a piețelor naționale ale muncii, inclusiv soluții pentru dezvoltarea competențelor și pentru tranziții, precum și locuri de muncă de calitate pentru lucrători în contextul tranziției juste.

3.3. CESE subliniază importanța standardelor de calitate pe piața de formare, în special în ceea ce privește micro-certificatele, și posibilele avantaje și dezavantaje ale diferitelor abordări în materie de finanțare a învățării în rândul adulților, de exemplu, conturile personale de învățare, incluzând raportul cost-beneficii, sarcina și costurile administrative, schimbarea cu succes a statutului (nivel superior de calificare formală), asigurarea calității, rezultatul relevant pentru piața muncii, valoarea adăugată pentru dezvoltarea carierei și nivelul ratei de participare a principalelor grupuri-țintă din rândul persoanelor cu un nivel scăzut de calificare. Acest lucru este necesar pentru a se asigura un dialog social și o consultare eficace, inclusiv cu societatea civilă organizată, pentru a se stabili dacă și cum inițiativele europene privind conturile personale de învățare și micro-certificatele pot aduce valoare adăugată în ceea ce privește îmbunătățirea sistemelor de formare naționale și sectoriale. CESE subliniază că catalogul micro-certificatelor al furnizorilor de EFP ar trebui să fie stabilit cu implicarea partenerilor sociali și a furnizorilor de educație și formare pe baza standardelor de calitate a furnizării. Catalogul ar trebui să includă rezultatele învățării în ce privește micro-certificatele, precum și recunoașterea lor de către alți furnizori de educație și formare și de către angajatori.

3.4. CESE consideră că este important ca inițiativele să abordeze nevoile de perfecționare și recalificare ale adulților și ale forței de muncă în ansamblul ei (lucrători/angajați/lucrătorii independenți), precum și ale altor grupuri-țintă (de exemplu, șomeri pe termen lung și persoane inactive, persoane cu handicap, persoane pensionate și tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare), astfel încât acestea să aibă, de asemenea, acces la formarea de calitate, eficace și favorabilă incluziunii care să le sprijine capacitatea de inserție profesională. În acest sens, este esențial sprijinul acordat de statele membre pentru asigurarea resurselor necesare accesării învățării în rândul adulților. În paralel, rolul întreprinderilor în sprijinirea formării relevante pentru locul de muncă a lucrătorilor lor rămâne vital. Situația deosebită a lucrătorilor atipici și a lucrătorilor independenți, care nu poate fi rezolvată doar prin conturi personale de învățare și micro-certificate, trebui abordată urgent și în mod adecvat, asigurând totodată respectarea rolului-cheie al partenerilor sociali în ceea ce privește formarea angajaților.

Bruxelles, 18 mai 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) JO C 374, 16.9.2021, p. 16.

(2) JO C 374, 16.9.2021, p. 16.

(3) Datele oficiale ale OIM sunt disponibile aici: https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:11300:0::NO::p11300_instrument_id:312285

(4) JO C 484, 24.12.2016, p. 1.

(5) JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

(6) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658190/IPOL_STU(2020)658190_EN.pdf

(7) Adult learning statistical synthesis report, CE, 2020/082020 (Raport de sinteză statistic privind învățarea în rândul adulților).

(8) Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (JO L 327, 2.12.2016, p. 1).

(9) COM(2021) 773 final.

(10) COM(2021) 770 final.

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=es&catID=1223&furtherNews=yes&newsId=10081

(12) BusinessEurope: „Skills, innovation and the provision of, and access to training” („Competențe, inovare și furnizarea de servicii de formare, inclusiv accesul la acestea”).

(13) Cedefop's financing adult learning database (Baza de date a Cedefop privind finanțarea învățării în rândul adulților).

(14) COM(2021) 773 final.

(15) COM(2021) 773 final.

(16) COM(2021) 773 final.

(17) JO C 374, 16.9.2021, p. 16.

(18) OCDE: „Building back better: enhancing equal access to opportunities for all” („O reconstrucție mai temeinică: consolidarea accesului egal la oportunități pentru toți”)

(19) Cedefop (2020), „Empowering people to cope with change” („Capacitarea persoanelor pentru a face față schimbării”).

(20) Adult learning statistical synthesis report, CE, 2020/082020 (Raport de sinteză statistic privind învățarea în rândul adulților).

(21) Prevăzut pentru aprilie 2022.