RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 269/21

Concluziile Consiliului privind îmbunătățirea produselor alimentare

(2016/C 269/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE

REAMINTEȘTE:

1. Articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (1), care prevede că în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și că Uniunea încurajează cooperarea între statele membre în domeniul sănătății publice și, în cazul în care este necesar, sprijină acțiunea acestora. Articolul 26 din TFUE, care prevede că piața internă cuprinde un spațiu fără frontiere interne, în care libera circulație a mărfurilor este asigurată.

2. Concluziile Consiliului din 6 decembrie 2007 privind Cartea albă a Comisiei referitoare la o strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate (2), care, în contextul unei abordări integrate menite să soluționeze provocările din domeniul alimentației, au invitat statele membre să sprijine activitățile destinate reformulării produselor alimentare pentru a reduce concentrațiile de sare, grăsimi saturate, acizi grași trans, adaosul de zaharuri și densitatea de energie, având în vedere rolul acestor elemente în dezvoltarea bolilor netransmisibile, excesului de greutate și obezității.

3. Concluziile Consiliului din 8 iunie 2010 privind „Acțiuni de reducere a aportului de sare în rândul populației în vederea îmbunătățirii stării de sănătate” (3), care au solicitat statelor membre să consolideze sau să dezvolte politici nutriționale naționale, coordonate și durabile, inclusiv programe de reducere a sării, în vederea reducerii consumului de sare până la atingerea unui nivel adecvat.

4. Cadrul UE pentru inițiativele naționale privind anumite substanțe nutritive (4), stabilit în 2011 în urma rezultatelor pozitive ale cadrului UE privind inițiativele naționale consacrate sării (5), la care, în 2012, s-au adăugat anexa I privind grăsimile saturate (6) și, în 2015, anexa II privind zaharurile adăugate (7), care oferă orientări politice pentru acțiune.

5. Concluziile Consiliului din 20 iunie 2014 privind nutriția și activitatea fizică (8), precum și Planul de acțiune privind obezitatea infantilă, care recunosc impactul benefic al prevenirii bolilor atât asupra cetățenilor, cât și asupra sistemelor de sănătate și importanța unei alimentații sănătoase în reducerea riscului de boli cronice și boli netransmisibile și care au invitat statele membre să continue să păstreze alimentația sănătoasă drept o prioritate-cheie, contribuind astfel la îmbunătățirea sănătății și a calității vieții cetățenilor UE și la sustenabilitatea sistemelor de sănătate.

6. Sprijinul statelor membre ale UE acordat Planului de acțiune globală pentru prevenirea și controlul bolilor netransmisibile 2013-2020 al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) din 27 mai 2013 (9), care a solicitat o reducere a sarcinii care poate fi evitată și prevenită a morbidității, mortalității și dizabilității cauzate de bolile netransmisibile, prin intermediul colaborării și cooperării multisectoriale la nivel național, regional și mondial, pentru ca populațiile să ajungă la cele mai înalte standarde de sănătate și productivitate la orice vârstă și pentru ca aceste boli să nu mai fie o barieră pentru bunăstarea și dezvoltarea socioeconomică.

7. Concluziile raportului Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind prezența acizilor grași trans în produsele alimentare și în regimul alimentar de zi cu zi al populației Uniunii (10).

8. Conferința privind îmbunătățirea produselor alimentare, organizată de Președinție, la Amsterdam, în perioada 22-23 februarie 2016 (11), în cadrul căreia majoritatea statelor membre, Norvegia și Elveția, precum și operatorii din sectorul alimentar și organizațiile neguvernamentale din domeniul sănătății au aprobat o foaie de parcurs pentru acțiune cu privire la îmbunătățirea produselor alimentare (12), în vederea dezvoltării unor acțiuni mai concertate pentru a progresa treptat către o ofertă de produse mai sănătoase,

CONSTATĂ CU ÎNGRIJORARE CĂ:

9. Prevalența excesului de greutate, a obezității și a altor boli netransmisibile legate de alimentație în rândul populației europene este prea ridicată și continuă încă să crească. Acest lucru are un impact negativ asupra speranței de viață, reducând calitatea vieții cetățenilor Uniunii și afectând societatea, de exemplu, periclitând disponibilitatea unei forțe de muncă sănătoase și durabile și cauzând costuri ridicate în materie de asistență medicală, care pot afecta sustenabilitatea sistemelor de sănătate. Aceasta impune, prin urmare, și o povară economică asupra Uniunii și a statelor sale membre.

10. În special, prevalența ridicată și creșterea excesului de greutate și a obezității în rândul copiilor reprezintă o preocupare serioasă, care necesită o acțiune concertată fermă, astfel cum a fost deja abordată la nivelul statelor membre, al Uniunii și al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) (13).

11. Alimentația joacă un rol important în acest context, alături de alte aspecte legate de stilul de viață: regimul alimentar al multor europeni conține prea multă sare, grăsimi saturate, zaharuri și are o valoare energetică mare, în principal prin consumul de alimente prelucrate sau preparate, în timp ce majoritatea oamenilor nu consumă suficiente fructe, legume și produse alimentare integrale. În unele state membre, oamenii sunt încă expuși la cantități mari de acizi grași trans,

RECUNOAȘTE CĂ:

12. Pentru ca alimentația să se îmbunătățească, alegerea sănătoasă ar trebui să fie o alegere ușoară. Pentru atingerea unui astfel de obiectiv, este necesară o abordare holistică: mediile fizice și sociale care sprijină și încurajează modele sănătoase de consum alimentar, precum și informațiile obiective referitoare la alimentație și o educație în favoarea sănătății publice sunt esențiale pentru politicile și acțiunile la nivel național și local. Îmbunătățirea produselor alimentare, prin reducerea, printre altele, a concentrațiilor de sare, a grăsimilor saturate, a adaosului de zaharuri (14) și a valorii energetice, precum și prin creșterea disponibilității alimentelor prezentate în porții mici și/sau reduse (15), este un instrument important pentru ca alegerea sănătoasă să devină o alegere ușoară. În general, această reducere nu ar trebui să ducă la o creștere a valorii energetice (16) și nici să diminueze calitatea și siguranța produselor.

13. Pentru obținerea unui impact asupra majorității populației, în special asupra copiilor și a grupurilor vulnerabile, sunt necesare mai multe acțiuni privind principalele produse care sunt consumate zilnic de majoritatea populației europene.

14. Produsele alimentare îmbunătățite, accesibile și abordabile pot contribui la obiectivul de reducere a inegalităților în materie de sănătate, deoarece grupurile vulnerabile, care pot avea mai multe dificultăți în a face alegeri sănătoase, ar putea să opteze mai ușor pentru produse îmbunătățite atunci când acestea vor fi mai disponibile pe scară largă.

15. Guvernele au responsabilitatea de a stabili obiectivele de sănătate publică, care ar trebui, ulterior, să fie realizate în cooperare cu operatorii din sectorul alimentar și cu alte părți interesate relevante. Operatorii din sectorul alimentar (17) de-a lungul întregului lanț alimentar au o responsabilitate în ceea ce privește îmbunătățirea produselor și mâncărurilor pe care le oferă și, ca atare, contribuie la facilitarea unei alegeri sănătoase. Orientările privind compoziția produselor alimentare, furnizate de organisme publice (precum spitale, școli, cămine pentru persoane în vârstă sau cămine de studenți), inclusiv prin achiziții publice, pot juca, de asemenea, un rol major în sprijinirea acestor obiective.

16. Punctele de plecare diferă între statele membre; unele dintre acestea au deja un istoric privind îmbunătățirea produselor alimentare, de exemplu prin stabilirea unor criterii privind compoziția produselor, a unor criterii pentru mesele școlare și pentru alte produse alimentare furnizate prin intermediul achizițiilor publice prin validarea propunerilor operatorilor din sectorul alimentar, precum și a unor criterii legate de etichetarea sau comercializarea produselor alimentare pentru copii și a unor criterii privind mărimile porțiilor.

17. Diferențele culturale în ceea ce privește preferințele și modelele de regim alimentar pot determina parțial abordarea, ritmul reducerii de sare, grăsimi saturate și zaharuri adăugate, precum și rezultatele finale. Fiecare abordare ar trebui să recunoască respectivele diferențe culturale și modele de regim alimentar. Produsele alimentare locale și tradiționale, inclusiv indicațiile geografice (18), legate în mod intrinsec de cultura și patrimoniul unei țări, ar putea face obiectul unei atenții speciale, ținând seama de situația națională, de exemplu contribuția acestora la aportul alimentar global.

18. Sarea, grăsimile saturate și adaosul de zaharuri ar trebui reduse în alimente în mod treptat, pentru a permite acceptarea de către consumatori a produselor îmbunătățite. Alimentele pentru sugari și copii merită o atenție deosebită pentru dezvoltarea unei palete largi de gusturi, inclusiv pentru fructe și legume, și pentru evitarea dezvoltării timpurii a preferințelor în materie de gust pentru produse alimentare cu o concentrație ridicată de sare și zahăr.

19. Alimentele sunt comercializate pe scară largă la nivel transfrontalier, în cadrul pieței interne; prin urmare, îmbunătățirea produselor alimentare necesită o cooperare transfrontalieră pentru a fi eficientă din punctul de vedere al sănătății publice și din punct de vedere al industriei, asigurând astfel un nivel ridicat de protecție a sănătății și a consumatorilor și o mai bună funcționare a pieței interne.

20. Întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) care ar dori să participe la inițiative de îmbunătățire a produselor alimentare pot să nu dispună de resursele sau de competențele necesare pentru a contribui la îmbunătățirea produselor alimentare. Este important să se sensibilizeze IMM-urile și să fie încurajate sprijinul și atenția acordată IMM-urilor printr-un schimb voluntar de cunoștințe și de bune practici, având în vedere cota lor de piață.

21. Îmbunătățirea compoziției produselor alimentare oferă posibilități considerabile de inovare și oportunități de afaceri și poate conduce la un avantaj de piață. În cadrul întreprinderilor, este recomandabilă și dorită o mai mare coerență între dezvoltarea de produse alimentare îmbunătățite și investițiile în vederea comercializării, pentru a promova cele mai sănătoase opțiuni din portofoliul întreprinderilor și pentru a facilita alegerea sănătoasă.

22. Includerea activităților legate de nutriție și sănătate ale întreprinderilor privind în mod specific îmbunătățirea produselor alimentare în inițiativele în domeniul auditului cu privire la responsabilitatea socială a întreprinderilor ar putea constitui un stimulent valoros.

23. Cercetarea furnizează informațiile necesare pentru o abordare solidă a îmbunătățirii produselor alimentare. În general, expertiza necesară pentru primii pași importanți în îmbunătățire este disponibilă, dar aceste informații ar putea fi și mai bine distribuite și exploatate.

24. Datele privind consumul curent și compoziția produsului fac posibil ca acțiunile să se concentreze asupra celor mai relevante categorii de produse. Transparența și accesibilitatea acestor date facilitează adoptarea de bune practici.

25. O monitorizare regulată, transparentă, credibilă și independentă a compoziției produsului este esențială pentru înțelegerea situației pieței și a rezultatelor acțiunilor întreprinse.

26. Alți factori, cum ar fi posibilitățile tehnologice, siguranța alimentară și obiectivele de durabilitate, pot influența rezultatele în îmbunătățirea produselor alimentare,

INVITĂ STATELE MEMBRE:

27. Să aibă în vigoare, până la sfârșitul anului 2017, un plan național pentru îmbunătățirea produselor alimentare, fie ca un plan nou, fie ca un plan integrat într-un plan existent, în cooperare cu părțile interesate relevante, în vederea facilitării alegerii sănătoase a consumatorilor până în 2020, prin creșterea disponibilității alimentelor cu un nivel mai scăzut de sare, de grăsimi saturate, de adaos de zaharuri și de valoare energetică, precum și, dacă este cazul, a alimentelor prezentate în porții reduse și să informeze cu privire la compoziția nutrițională a alimentelor prelucrate. Produsele alimentare locale și tradiționale, inclusiv indicațiile geografice (19), legate în mod intrinsec de cultura și patrimoniul unei țări, ar putea face obiectul unei atenții speciale, ținând seama de situația națională, de exemplu contribuția acestora la aportul alimentar global.

28. Să exploateze pe deplin toate structurile și instrumentele existente, inclusiv instrumentele online ale Forumului european de politici de sănătate (20) în vederea schimbului de experiență privind noile inițiative și acțiuni, precum și a schimbului de bune practici, cu scopul de a promova îmbunătățirea produselor alimentare,

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA:

29. Să raporteze periodic, cel puțin o dată la doi ani, cu privire la progresele înregistrate privind inițiativele de îmbunătățire a produselor alimentare și să împărtășească criterii de referință, dacă sunt disponibile, bune practici în materie de implementare și rezultate în cadrul Grupului de experți la nivel înalt privind nutriția și activitatea fizică (21).

30. Să integreze caracterul multilateral al îmbunătățirii produselor alimentare prin implicarea reprezentanților cu atribuții în domeniile sănătății, agriculturii, alimentației, economiei și distribuției, inovării, cercetării și pieței interne în acțiunile întreprinse.

31. Să sprijine proiectele tehnologice și de cercetare în domeniul îmbunătățirii produselor alimentare, care vizează dezvoltarea și aplicarea cunoștințelor științifice robuste și actualizate.

32. Să sensibilizeze IMM-urile și să faciliteze participarea acestora, de exemplu prin sprijinirea proiectelor de cercetare care vizează îmbunătățirea compoziției alimentelor, prin difuzarea de informații referitoare la tehnici de îmbunătățire a produselor alimentare și prin aplicarea criteriilor referitoare la îmbunătățirea produselor alimentare în cadrul fondurilor structurale relevante, oferind astfel soluții accesibile pentru IMM-uri atunci când îmbunătățesc produsele alimentare,

INVITĂ COMISIA:

33. Să evalueze criteriile de referință actuale pentru reducerea de sare și de grăsimi saturate în contextul cadrului UE privind inițiativele naționale consacrate sării și al cadrului UE pentru inițiativele naționale privind anumite substanțe nutritive și să sprijine dezvoltarea unor noi criterii de referință posibile în cadrul grupului la nivel înalt, pe baza unui calendar clar.

34. Respectând competențele fiecărui stat membru, să implice în continuare părțile interesate vizate la nivelul Uniunii, inclusiv operatorii din sectorul alimentar, în cadrul procesului de îmbunătățire a produselor alimentare, prin: (a) sprijinirea în continuare a coordonării și a cooperării dintre Grupul la nivel înalt privind nutriția și activitatea fizică și Platforma UE privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea (22) pentru discuții și schimburi de informații mai concentrate privind îmbunătățirea produselor alimentare; (b) crearea, în cadrul Platformei UE privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea, de grupuri de lucru cu experți reprezentând atât statele membre, cât și părțile interesate, care: — să depună eforturi pentru îmbunătățirea metodologiei, a calității și să împărtășească rezultatele activităților de monitorizare (23); — să sugereze posibile criterii referitoare la sare, grăsimi saturate, adaos de zaharuri și, dacă este cazul, la mărimea porțiilor pentru categoriile alimentare de-a lungul întregului lanț alimentar; — să caute alte modalități posibile de a crește disponibilitatea alegerilor sănătoase, în special prin creșterea elementelor nutriționale benefice care sunt recomandate pentru a fi consumate și care, în general, nu sunt suficient consumate; (c) sprijinirea unor proceduri de lucru clare, transparente și flexibile (de exemplu, schimbul de informații prin mijloace electronice și orientări pentru cooperarea dintre sectorul public și cel privat) și punerea la dispoziția publicului a progreselor înregistrate și a rezultatelor obținute de către grupurile de lucru, de exemplu prin intermediul Forumului european online de politici de sănătate, în vederea optimizării activității grupurilor.

35. Să sprijine în continuare îmbunătățirea bazei științifice, a monitorizării și a colectării de date, precum și partajarea la nivelul UE a datelor privind produsele îmbunătățite, consumul și noile metode de producție. Monitorizarea progreselor ar trebui prezentată odată cu acțiunea comună privind nutriția și activitatea fizică (24), coordonată de Franța, și ar trebui analizată din perspectiva lucrărilor în curs ale OMS Europa, Comisiei Europene și Centrului Comun de Cercetare (JRC).

36. Să invite JRC să participe la verificarea și monitorizarea autonomă a angajamentelor platformei UE în ceea ce privește îmbunătățirea produselor alimentare, care ar trebui să fie măsurabile, comparabile și monitorizate într-un mod robust și transparent.

37. Să amelioreze coordonarea și alinierea activităților de cercetare și datelor din cercetare deschise pentru a susține dezvoltarea unor produse alimentare îmbunătățite prin inițiativa de programare în comun: Un regim alimentar sănătos pentru o viață sănătoasă.

38. În măsura posibilităților, să își coordoneze îndeaproape toate noile activități în ceea ce privește îmbunătățirea produselor alimentare cu grupurile și acțiunile existente, precum acțiunea comună privind nutriția și activitatea fizică și rețeaua europeană a OMS de acțiune în domeniul sării (coordonată de Elveția).

39. Să faciliteze schimbul de bune practici, în special prin intermediul următoarelor acțiuni: (a) crearea de pagini speciale dedicate îmbunătățirii produselor alimentare în cadrul Forumului european online de politici de sănătate, care implică o varietate de părți interesate, cu legături către bazele de date existente, în măsura posibilităților, în care toate părțile interesate implicate pot face schimb de experiențe, provocări, cunoștințe, rezultate concrete, pot identifica obstacole pe piața internă a UE și pot împărtăși soluții posibile pentru depășirea acestor obstacole; (b) transmiterea de informații actualizate tuturor părților interesate cu privire la acțiunile planificate și implementate, cu ocazia reuniunilor periodice ale grupului la nivel înalt și ale Platformei UE privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea.

(1) JO C 326, 26.10.2012, p. 47 (versiunea consolidată).

(2) Documentul 15612/07.

(3) JO C 305, 11.11.2010, p. 3.

(4) http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/euframework_national_nutrients_en.pdf.

(5) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/salt_initiative.pdf.

(6) http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/satured_fat_eufnisn_en.pdf.

(7) http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/added_sugars_en.pdf.

(8) JO C 213, 8.7.2014, p. 1.

(9) http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/94384/1/9789241506236_eng.pdf.

(10) http://ec.europa.eu/food/safety/docs/fs_labelling-nutrition_trans-fats-report_en.pdf.

(11) http://english.eu2016.nl/events/2016/02/22/thematic-conference-on-product-improvement.

(12) https://www.rijksoverheid.nl/documenten/formulieren/2016/02/22/roadmap-for-action-on-food-product-improvement.

(13) Listă neexhaustivă: Strategia UE privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate 2007; Declarația politică a reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale (a Organizației Națiunilor Unite) privind prevenirea și controlul bolilor netransmisibile din 2011; Planul european de acțiune pentru alimente și nutriție 2015-2020 al OMS; Declarația de la Viena privind alimentația și bolile netransmisibile în contextul strategiei „Sănătatea 2020”; Planul de acțiune al UE privind obezitatea infantilă pentru perioada 2014-2020.

(14) În sensul definiției utilizate în anexa II la cadrul UE pentru inițiativele naționale privind anumite substanțe nutritive (http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/added_sugars_en.pdf), „adaos de zaharuri” se referă la zaharoză, fructoză, glucoză, hidrolizați ai amidonului (sirop de glucoză, izoglucoză) și alte preparate din zahăr izolate, utilizate ca atare sau adăugate în timpul pregătirii și fabricării alimentelor, precum și zaharurile prezente în miere, siropuri și sucuri de fructe și concentrate de sucuri de fructe.

(15) O serie de alimente sunt ambalate (biscuiți, batoane de ciocolată, băuturi lactate, iaurturi, fructe în coajă lemnoasă, salate, gemuri și dulcețuri etc.) sau vândute (hamburgeri, mâncăruri la cantine etc.) sub formă de porții destinate să fie consumate imediat sau de îndată ce sunt deschise. Nu există „mărimi” uniformizate pentru aceste porții, dar este clar că dimensiunea aleasă de producător este o invitație explicită la consum, deoarece oamenii evită să arunce alimente. Porțiile mai mici oferă mai multă flexibilitate pentru consumator, întrucât o a doua porție se va consuma doar în urma unei decizii active.

(16) Cu toate acestea, chiar dacă valoarea energetică rămâne neschimbată, reducerea grăsimilor saturate sau a adaosului de zaharuri poate fi încurajată printr-o creștere a componentele nutriționale recomandate care, în general, nu sunt consumate în cantități suficiente (de exemplu, fibre, fructe și legume).

(17) Aceștia includ, printre alții, fabricanți, comercianți cu amănuntul, proprietari de unități de alimentație, baruri, restaurante și alți furnizori de produse alimentare.

(18) http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/intellectual-property/geographical-indications/.

(19) http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/intellectual-property/geographical-indications/.

(20) http://ec.europa.eu/health/interest_groups/policy_platform/index_en.htm.

(21) http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/high_level_group/index_en.htm.

(22) http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/platform/index_en.htm.

(23) În scopul monitorizării, ar trebui să se pună accentul pe zaharuri totale în loc de adaosul de zaharuri, deoarece numai zaharurile totale pot fi analizate (în prezent).

(24) http://www.janpa.eu/.