Avizul Comitetului Economic și Social European – Punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb: 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2018

[COM(2019) 455 final]

(2020/C 364/23)

Raportor:

Tanja BUZEK

Coraportor:

Alberto MAZZOLA

Sesizare Comisia Europeană, 19.12.2019 Temei juridic Articolul 32 alineatul (1) din.Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secțiunea pentru relații externe Data adoptării în secțiune 16.6.2020 Data adoptării în sesiunea plenară 16.7.2020 Sesiunea plenară nr. 553 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 203/0/7

1. Concluzii și recomandări

1.1. Pandemia de COVID-19 a avut un impact profund și fără precedent asupra lumii noastre globalizate și asupra populației, dar și asupra comerțului și a investițiilor. Potrivit estimărilor Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), în 2020 comerțul mondial va înregistra o scădere cuprinsă între 13 % și 32 % ( 1 ) . Ca factor important al creșterii economice, al creării de locuri de muncă și al dezvoltării durabile, comerțul va juca un rol fundamental pentru promovarea unei redresări economice durabile după această criză și pentru a le permite întreprinderilor să își reconstruiască și să își reorganizeze lanțurile valorice afectate. Europa are urgent nevoie de un plan puternic, social, durabil și favorabil incluziunii pentru redresarea UE, care să sprijine întreprinderile și populația să depășească această criză și care să protejeze locurile de muncă decente, printre altele prin valorificarea efectului de pârghie pe care îl oferă comerțul internațional. Acest plan ar trebui să fie finanțat folosind euro-obligațiuni sau alte titluri europene comune de datorie pe termen lung.

1.2. Această criză evidențiază importanța cooperării mondiale și a procesului de reformă a OMC pentru a asigura forța și eficacitatea acestei organizații, astfel încât să poată acționa împotriva protecționismului și a unilateralismului. A sosit momentul ca OMC să contribuie la promovarea activă a standardelor fundamentale de muncă și a Acordului de la Paris ( 2 )

1.3. În cadrul procesului anunțat de revizuire a actualei strategii comerciale a UE, trebuie să se țină cont de învățămintele importante desprinse din actuala criză. UE nu este autosuficientă și depinde de accesul pe piețele internaționale. Lanțurile globale de aprovizionare trebuie să devină mai reziliente, mai diversificate și mai responsabile. Este nevoie de instrumente mai puternice, care să asigure punerea în practică a unei agende durabile privind comerțul și investițiile pe toate palierele. Această agendă trebuie să respecte Pactul verde european și să propună obiective ambițioase similare în ceea ce privește punerea eficace în aplicare și asigurarea respectării dispozițiilor privind forța de muncă. La baza acestei evaluări ar trebui să stea recomandările Comitetului Economic și Social European (CESE), formulate într-o serie de avize recente și în curs de adoptare privind comerțul UE ( 3 ) . Noua strategie a UE în domeniul comerțului ar trebui să depășească limitele vechilor modele comerciale, construind un nou model rezilient din punct de vedere economic, mai ecologic, durabil din punct de vedere social și responsabil.

1.4. Societatea civilă joacă un rol important în sensibilizarea populației cu privire la punerea în aplicare a politicii comerciale a UE. Ea poate contribui la comunicarea beneficiilor politicii comerciale și este esențială pentru semnalarea preocupărilor și a deficiențelor. Prin urmare, CESE regretă în primul rând faptul că activitatea și opiniile grupurilor consultative interne (GCI) nu sunt menționate aproape deloc în raportul privind punerea în aplicare. Contribuția programelor de lucru ale GCI și declarațiile comune cu GCI din țările partenere ar trebui reflectate într-o mai mare măsură în rapoartele viitoare.

1.5. În acordurile viitoare, monitorizarea efectuată de GCI va viza întregul acord și ar trebui acordată o atenție deosebită impactului asupra comerțului și a dezvoltării durabile (CDD). Trebuie consolidat semnificativ impactul recomandărilor GCI, în special în ceea ce privește anchetarea încălcărilor CDD, dar nu numai. Grupul de experți cu statele membre privind CDD, noul responsabil cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială și instituțiile relevante ale UE ar trebui să stabilească schimburi structurate cu GCI, în vederea monitorizării, iar negocierile pe marginea acordurilor ar trebui să includă reuniuni ale GCI-urilor.

1.6. Acordurile de liber schimb (ALS) creează un cadru prin care întreprinderile pot dezvolta relații pe termen lung cu noi clienți și furnizori, pot valorifica oportunități în țări noi și își pot consolida capacitatea locală pentru a-și satisface cerințele. Primii pași în acest sens constau într-o agendă comercială bilaterală și multilaterală ambițioasă, care să reflecte lecțiile menționate mai sus, și în punerea în aplicare pe deplin a ALS existente ale UE.

1.7. Raportul anual privind punerea în aplicare a ALS conține o prezentare cuprinzătoare și vizibilă a rețelei comerciale a UE. Acesta măsoară progresul și performanțele ALS individuale și evidențiază deficiențele de punere în aplicare. Totuși, el trebuie să își îmbunătățească potențialul informativ și să se coreleze mai bine cu rapoartele anterioare și cu ciclul general de viață al politicii de evaluare a comerțului. Mai ales evaluările impactului asupra dezvoltării durabile ar trebui folosite ca surse de informare. La elaborarea rapoartelor viitoare, Comisia Europeană (CE) ar trebui să se consulte în mod prioritar cu societatea civilă.

1.8. Securizarea și defalcarea datelor par să constituie cele mai mari provocări. Raportul ar trebui să folosească datele naționale într-o manieră mai consecventă, evidențiind realitățile diferite de la nivelul fiecărui stat membru al UE sau al fiecărei regiuni și, atunci când este cazul, să investească în colectarea activă a datelor. Comparațiile devin mai tangibile prin stabilirea de criterii. Imaginea generală ar trebui să fie completată din alte surse, precum Organizația Internațională a Muncii (OIM), în ceea ce privește încălcările drepturilor de muncă.

1.9. Rapoartele viitoare ar trebui să reflecte într-o manieră mai sistematică situația comerțului cu servicii și evoluția acestuia. Este nevoie de date mai detaliate pentru fiecare sector și modalitate de achiziție, pentru a evalua măsura în care întreprinderile de toate dimensiunile valorifică oportunitățile oferite de ALS ale UE. Pentru a veni în sprijinul exportatorilor de servicii, Baza de date revizuită privind accesul pe piață ar trebui să acopere serviciile în mod consecvent și să fie completată de un ghid al UE pentru exportatorii de servicii și investitorii din Europa.

1.10. Pentru a oferi valoare adăugată tuturor părților interesate, raportul anual ar trebui să acorde mai multă atenție unor domenii și grupuri specifice. Consumatorii ar trebui să vadă cum se pot materializa creșterile fluxurilor comerciale în beneficii concrete. Datele trebuie să evidențieze o mai bună simetrie între obiectivele ambițioase de negociere pentru consumatori și punerea lor ulterioară în aplicare.

1.11. Rata de utilizare preferențială este un indicator important al punerii în aplicare a ALS. Raportul arată că rata de utilizare preferențială este în general mai scăzută pentru exporturile din UE către țările partenere decât pentru importurile în UE. CE și statele membre trebuie să ia măsuri comune pentru a îmbunătăți utilizarea preferințelor comerciale și a spori sensibilizarea cu privire la beneficiile comerciale, în special în rândul întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri). În cooperare cu comunitatea de afaceri din UE, acestea ar trebui să promoveze ALS în limbile lor naționale și să dezvolte planuri naționale de acțiune pentru punerea în aplicare a fiecărui ALS. De asemenea, activitățile de comunicare trebuie să țină cont și de importatorii din țările partenere.

1.12. Transparența este esențială pentru a îmbunătăți accesul la piața achizițiilor publice pentru întreprinderile europene în țările partenere din ALS. Publicarea licitațiilor din țări terțe într-o secțiune dedicată a bazei de date TED ( Tenders Electronic Daily ) a UE ar spori semnificativ capacitatea întreprinderilor europene, de toate dimensiunile, de a beneficia de avantajele oferite de capitolul privind achizițiile. În plus, UE ar trebui să promoveze cele mai bune practici privind includerea criteriilor sociale și de mediu în achizițiile publice.

1.13. ALS oferă un potențial considerabil pentru exporturile de produse agricole din UE, în timp ce indicațiile geografice (IG) sporesc competitivitatea producătorilor agroalimentari din UE, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii. Totuși, punerea în aplicare a dispozițiilor din domeniul agroalimentar nu pare să asigure atingerea obiectivelor ambițioase stabilite. Trasabilitatea produselor și capacitatea de a pune în aplicare principiul precauției sunt aspecte esențiale pentru a asigura calitatea alimentelor și aprovizionarea în condiții de siguranță. Pentru monitorizarea eficientă a standardelor sanitare și fitosanitare (SPS), este nevoie de inspecții cu resurse adecvate.

1.14. Deși au trecut mulți ani de la încheierea ALS-urilor, ne confruntăm în continuare cu lipsa progreselor în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă (CDD) în unele țări partenere. CESE sprijină pe deplin Comisia Europeană, care a introdus, în sfârșit, o acțiune în instanță în diferendul cu Coreea privind drepturile lucrătorilor, însă își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul real al raportului grupului de lucru, întrucât capitolele legate de CDD nu dispun, în prezent, de instrumente de punere în aplicare cu caracter constrângător. În acest sens, CESE solicită să se realizeze progrese semnificative în ceea ce privește evaluarea forței executorii efective a dispozițiilor în domeniul muncii și al mediului din Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA) ( 4 ) . GCI-urile ambelor părți ar trebui consultate și implicate îndeaproape în acest proces de evaluare.

1.15. CESE salută cu căldură inițiativele recente ale CE și ale statelor membre de intensificare a eforturilor în ceea ce privește comerțul și durabilitatea. În negocierile sale cu Regatul Unit, UE pornește pe un nou drum, asigurând condiții echitabile, aplicând dispozițiile generale privind litigiile și prevăzând accesul la măsuri reparatorii, astfel încât să se țină cont de relația unică dintre părți. Comunicarea privind Pactul verde european prevede că Acordul de la Paris trebuie să devină un element esențial al tuturor viitoarelor acorduri comerciale cuprinzătoare. Această măsură pozitivă ar trebui extinsă, astfel încât să vizeze convențiile fundamentale și actualizate ale OIM ratificate de toate statele membre ale UE. În calitate de organism competent recunoscut la nivel internațional, OIM ar trebui implicată în monitorizarea punerii în aplicare a convențiilor OIM în ALS. CESE așteaptă cu interes noi dezbateri între statele membre privind modalitatea de consolidare a aspectelor legate de CDD, astfel încât să își respecte pe deplin angajamentele cu caracter obligatoriu ( 5 ) . Aceste dezbateri trebuie să garanteze că standardele de muncă și de mediu ocupă o poziție la fel de importantă pe agenda de punere în aplicare și de asigurare a respectării dispozițiilor.

2. Contextul avizului

2.1. În comunicarea sa din 2015 intitulată „Comerțul pentru toți”, CE s-a angajat să raporteze anual date cu privire la punerea în aplicare a celor mai semnificative acorduri comerciale ale UE. Acesta este cel de-al treilea raport pe această temă și este prima dată când CESE formulează recomandări.

2.2. ALS-urile reprezintă un procent tot mai mare din comerțul UE. În 2018, 31 % din comerțul de produse realizat între UE și restul lumii făcea obiectul unor acorduri comerciale preferențiale și se preconizează că această cifră va crește la peste 40 %, ținând cont de acordurile comerciale încheiate între timp.

2.3. În prezent, UE are cea mai mare rețea comercială din lume, având încheiate 44 de acorduri comerciale preferențiale cu 76 de țări. Raportul anual privind punerea în aplicare se referă la diferite tipuri de acorduri comerciale ale UE: — acorduri „de primă generație”, negociate înainte de 2006, care se concentrează pe eliminarea tarifelor; — acorduri „de nouă generație”, care vizează și noi domenii, precum serviciile, investițiile, achizițiile publice, concurența, subvențiile, aspectele de reglementare și dezvoltarea durabilă; — zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare, care creează legături economice mai puternice între UE și țările vecine ale acesteia; — acorduri de parteneriat economic (APE) care se axează pe nevoile de dezvoltare ale regiunilor din Africa, Caraibe și Pacific.

2.4. Începând cu 2015, UE a efectuat evaluări ex post privind acordurile comerciale cu Mexicul, Chile și Coreea de Sud. În prezent, sunt în curs de realizare evaluări ex post privind CARIFORUM și șase țări din zona mediteraneeană, precum și acordurile UE-Moldova și UE-Georgia, UE-Columbia, Ecuador și Peru și UE-America Centrală.

2.5. Acest raport privind anul 2019 conține informații actualizate privind punerea în aplicare a 35 de acorduri comerciale majore cu 62 de parteneri, inclusiv informații din raportul integral privind primul an de aplicare a CETA. În plus, raportul descrie activitățile desfășurate înainte de intrarea în vigoare a acordului de parteneriat economic UE-Japonia și include capitole dedicate privind IMM-urile, serviciile și comerțul agroalimentar.

2.6. Raportul își propune analizarea impactului dispozițiilor incluse în capitolele privind CDD, care sunt integrate în toate acordurile comerciale de nouă generație ale UE, și descrie măsurile de aplicare la nivel juridic adoptate în cadrul acordurilor comerciale ale UE. Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, un document cuprinzător, furnizează informații detaliate pentru fiecare acord individual.

3. Pandemia de COVID-19 și comerțul la nivelul UE și la nivel global

3.1. Pandemia de COVID-19 va avea un impact profund și fără precedent asupra lumii noastre comerciale globalizate. Până în prezent, CE estimează o scădere record a comerțului global, cu 9,7 %, o posibilă reducere cu 9,2 % a exporturilor de bunuri și servicii în afara UE-27 și o scădere cu 8,8 % a importurilor din afara UE-27 pentru 2020 ( 6 ) . Am asistat la perturbări de amploare ale lanțurilor de aprovizionare, la restricții ad-hoc privind exporturile de produse relevante în situații de criză, precum consumabilele medicale, la înăsprirea controalelor vamale și la frontieră, precum și la restricții privind libera circulație a lucrătorilor și a prestatorilor de servicii. Această criză a evidențiat o fragilitate îngrijorătoare și riscuri asociate lanțurilor de aprovizionare extrem de fragmentate și nediversificate. De asemenea, ea arată cât de important este ca la baza economiilor să stea servicii publice funcționale și solide din punct de vedere financiar, în special servicii de sănătate publică, astfel încât comerțul să rămână „sănătos” și viabil.

3.2. Această criză evidențiază importanța cooperării globale și demonstrează că soluțiile naționale și unilaterale nu reprezintă un răspuns adecvat nici la nivel european, nici la nivel global. Prin urmare, procesul de reformă de la nivelul OMC trebuie să continue, pentru a asigura forța și eficacitatea acestei organizații, astfel încât să poată acționa împotriva protecționismului și a unilateralismului. A sosit momentul ca OMC să contribuie la promovarea activă a standardelor fundamentale de muncă și a Acordului de la Paris ( 7 )

3.3. CESE recunoaște că, în condițiile unui cadru de politică adecvat, comerțul poate fi un factor eficace de creștere economică, de creare de locuri de muncă și de dezvoltare durabilă. În 2017, unul din șapte locuri de muncă din UE depindea de exporturi; aceasta înseamnă 36 de milioane de locuri de muncă, respectiv 15,3 % din locurile de muncă din UE. În plus, importanța pieței unice pentru comerțul UE și așa-numitul „efect de propagare” pozitiv al acesteia sunt ilustrate de faptul că o cincime din locurile de muncă dependente de exporturi se află într-un alt stat membru ( 8 )

3.4. Comerțul va juca un rol fundamental pentru promovarea unei redresări economice durabile și pentru a le permite întreprinderilor să își reconstruiască și să își reorganizeze lanțurile valorice afectate. Un plan pentru redresarea UE, care trebuie să fie puternic, social, durabil și favorabil incluziunii, oferă întreprinderilor oportunități de a-și consolida poziția în comerțul internațional și de a asigura locuri de muncă decente. Acest plan ar trebui să fie finanțat folosind euro-obligațiuni sau alte titluri europene comune de datorie pe termen lung.

3.5. Viitoarele rapoarte pentru anii 2020 și 2021 ar trebui să includă o evaluare cuprinzătoare a politicilor mediului comercial post-COVID și a modalităților prin care se poate garanta că acesta este benefic pentru toate părțile implicate. Consultarea societății civile de către CE ar trebui să constituie o prioritate pentru viitoarele rapoarte privind punerea în aplicare a ALS, iar CESE este pregătit să contribuie cu experiența sa de pe teren. Noua strategie comercială care vizează redresarea post-COVID și consolidarea comerțului mondial ar trebui să țină cont atât de factorii datorați crizei, cât și de cei derivați din angajamentul UE față de o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. Politica industrială europeană trebuie să consolideze suveranitatea industrială în sectoare-cheie precum cel al produselor farmaceutice și cel al echipamentelor medicale. Aceste măsuri trebuie luate la nivelul UE.

3.6. Recomandările CESE, formulate într-o serie de avize recente și în curs de adoptare privind comerțul UE ( 9 ) , ar trebui să stea la baza evaluării strategiei comerciale existente. Negocierile în curs de desfășurare la nivel bilateral și în cadrul OMC ar trebui să ia de urgență în calcul impactul pandemiei de COVID-19 pentru a aborda provocările asociate, în special restricțiile asupra importurilor și durabilitatea lanțurilor de aprovizionare, precum și să evalueze, per ansamblu, mandatele comerciale.

3.7. Deși rețeaua vastă de norme comerciale preferențiale a UE asigură o previzibilitate și o certitudine importante pentru întreprinderile din UE, această criză demonstrează necesitatea urgentă a unor instrumente mai solide, care să integreze durabilitatea comerțului în toate dimensiunile sale, și anume economică, socială și de mediu. În acest context, CESE ar dori să facă referire la activitatea desfășurată în prezent în vederea elaborării unui aviz privind lanțurile durabile de aprovizionare ( 10 ) , ce urmează a fi adoptat în septembrie 2020.

3.8. Lanțurile globale de aprovizionare trebuie să devină mai reziliente și mai responsabile. Relațiile comerciale diversificate constituie un element important al durabilității economice, oferind asigurări împotriva perturbărilor în anumite țări și regiuni. Politica comercială a UE joacă un rol esențial în acest sens. ALS creează un cadru prin care întreprinderile pot dezvolta relații pe termen lung cu noi furnizori, pot demara operațiuni în țări noi și își pot consolida capacitatea locală pentru a satisface cerințele acestora.

3.9. Revigorarea fluxurilor comerciale trebuie să se bazeze pe angajamente ferme privind standardele sociale și de mediu și punerea eficace în aplicare a acestora. Perturbarea proceselor de aprovizionare și de producție a demonstrat importanța instituirii și respectării efective a unor măsuri privind sănătatea și siguranța în muncă, precum și a asigurării sănătății și siguranței lucrătorilor, în vederea aprovizionării cu bunuri și servicii la nivel mondial. Ratificarea, punerea în aplicare și asigurarea respectării convențiilor fundamentale ale OIM privind libertatea de asociere și negocierea colectivă constituie o modalitate esențială de a asigura condiții de muncă sigure și decente, împreună cu toate convențiile fundamentale și actualizate ale OIM.

3.10. Având în vedere măsurile colosale de redresare financiară care trebuie adoptate în UE și la nivel global, Pactul verde european nu trebuie ignorat, ci ar trebui să devină o prioritate de prim ordin în cadrul relațiilor comerciale existente și viitoare ale UE, pentru a asigura o tranziție justă din punct de vedere social și de mediu. Măsurile din Pactul verde european trebuie să fie abordate în cadrul tuturor elementelor ALS, inclusiv prin promovarea celor mai bune practici privind modalitățile de includere a criteriilor sociale și de mediu în achizițiile publice.

4. Observații generale privind raportul anual

4.1. CESE salută, în general, raportul anual privind punerea în aplicare a ALS, pe care CE l-a lansat pentru prima dată în 2017, întrucât acesta conține o prezentare cuprinzătoare și vizibilă a rețelei comerciale a UE. Raportul permite măsurarea progreselor și a performanțelor fiecărui ALS. Prin urmare, acest raport ar trebui să semnaleze deficiențele de punere în aplicare, inclusiv pe cele care, precum capitolele legate de CDD, nu pot fi măsurate prin statistici economice. Prin urmare, rapoartele viitoare ar trebui să se bazeze mai clar pe concluziile rapoartelor anterioare și să folosească măsuri de monitorizare care pot fi urmărite.

4.2. Timpul este un factor relevant pentru punerea în aplicare și pentru măsurarea performanțelor ALS. În acest sens, rapoartele anuale nu fac altceva decât să reflecte tendințe susținute, care s-ar putea materializa în timp sau care necesită investigații suplimentare, și care merită să fie abordate în cadrul unei politici de evaluare mai bine corelate. Fiecare acord comercial este supus unei evaluări substanțiale în mai multe momente din ciclul său de viață. Astfel, CESE sugerează abordarea rapoartelor viitoare dintr-o perspectivă mai cuprinzătoare, cu trecerea în revistă a concluziilor evaluărilor anterioare ale impactului, efectuate înaintea și în timpul negocierilor. Mai ales evaluările impactului asupra dezvoltării durabile ar trebui folosite ca surse de informare și ar trebui analizate concomitent cu activitățile de punere în aplicare.

4.3. Informațiile sunt esențiale pentru ajustarea politicii comerciale și de investiții a UE și pentru maximizarea beneficiilor acesteia. Securizarea și defalcarea datelor par să constituie cele mai mari provocări. Astfel, UE ar trebui să folosească datele naționale într-un mod mai consecvent, evidențiind realitățile diferite de la nivelul fiecărui stat membru al UE sau al fiecărei regiuni și, atunci când este cazul, să investească în colectarea activă a datelor. Stabilirea de criterii poate facilita și mai mult compararea concluziilor. În ceea ce privește comerțul și dezvoltarea durabilă, și mai ales situația standardelor de muncă din diferite țări, este nevoie de surse suplimentare de date, precum OIM.

4.4. Rata de utilizare preferențială este un indicator important al punerii în aplicare. Totuși, ea analizează doar comerțul cu bunuri, astfel încât nu toate beneficiile – precum accesul pe piață în domeniul achizițiilor – sunt exprimate prin preferințe tarifare. Rata de utilizare preferențială medie pentru importuri în UE din țări care sunt parteneri comerciali preferențiali ai UE a fost de 87 % în 2018; ea a fost, în general, mai scăzută pentru exporturile din UE către țările partenere. Cu toate acestea, nu este disponibil un calcul exact al ratei medii de utilizare preferențială, întrucât UE folosește date colectate de țara importatoare, iar aceste statistici nu sunt armonizate. Pentru a oferi o imagine de ansamblu, trebuie elaborați alți indicatori pentru a evalua măsura în care întreprinderile de toate dimensiunile valorifică oportunitățile oferite de ALS ale UE.

4.5. În 2018, exporturile de servicii au reprezentat 32 % din valoarea totală a exporturilor din UE și aproape 59 % au fost considerate relevante în termeni de comerț cu valoare adăugată ( 11 ) . În mod regretabil, partea din raport dedicată comerțului cu servicii nu reflectă în mod adecvat valoarea ridicată a comerțului cu servicii pentru UE (25,2 % din PIB-ul său) și nu este suficient de detaliată. Rapoartele viitoare ar trebui să reflecte mai sistematic situația comerțului cu servicii și evoluția acestuia, nu numai în ansamblu, ci și la nivel sectorial și în funcție de modul de aprovizionare. De exemplu, tot mai multe servicii profesionale fac obiectul unor acorduri comerciale. Profesiile liberale, precum avocații, inginerii sau arhitecții, prestează servicii extrem de specializate, care au deseori legătură cu alte servicii și achiziții conexe, dar care nu sunt reflectate în raport.

4.6. CESE solicită ca viitoarele rapoarte să atragă mai mult atenția asupra anumitor domenii și grupuri care lipsesc, în mare parte, din raportul actual. Beneficiile acordurilor comerciale ale UE pentru IMM-uri și pentru comerțul agroalimentar sunt deja bine evidențiate. În cazul agriculturii, evaluarea impactului cumulat al ALS asupra anumitor sectoare este importantă și ar trebui realizată înainte de începerea unor noi negocieri. Pentru consumatori mai ales, creșterea fluxurilor comerciale trebuie să se traducă în beneficii concrete. Din acest motiv, CESE a solicitat „să fie introdus în cadrul acestora un capitol specific privind consumatorii, care să includă standardele internaționale relevante privind protecția consumatorilor și să consolideze cooperarea pentru asigurarea respectării drepturilor consumatorilor”, în cadrul capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă ( 12 )

4.7. CESE susține cu convingere includerea în raport a unui capitol dedicat punerii în aplicare a dispozițiilor privind comerțul și dezvoltarea durabilă. Acesta nu ar trebui să vizeze doar activitățile desfășurate, ci și rezultatele acestora, opiniile și punctele de vedere exprimate și măsurile de urmărire. CESE regretă mai ales faptul că, din raport, nu reies aproape deloc activitățile și opiniile GCI-urilor în ceea ce privește monitorizarea impactului acordurilor asupra angajamentelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă, în pofida contribuției instituționale a acestora în cadrul tuturor acordurilor de nouă generație. Contribuția programelor de lucru ale GCI și declarațiile comune cu GCI din țările partenere ar trebui să se reflecte într-o mai mare măsură în rapoartele viitoare.

5. Observații specifice privind punerea în aplicare a ALS

5.1. Societatea civilă joacă un rol important în sensibilizarea populației cu privire la punerea în aplicare a politicii comerciale a UE, poate comunica beneficiile acesteia și este esențială pentru semnalarea preocupărilor și a deficiențelor. CESE joacă un rol activ în aceste aspecte, prin avizele sale și în calitate de membru al GCI-urilor. Extinderea domeniului de aplicare al viitoarelor GCI-uri la monitorizarea tuturor aspectelor acordului, acordându-se o atenție deosebită comerțului și dezvoltării durabile, ar putea completa eforturile CE de a promova o mai bună punere în aplicare a viitoarelor ALS ale UE. Așadar, CESE sprijină o astfel de extindere ( 13 )

5.2. GCI-urile reprezintă o realizare esențială a ALS-urilor de nouă generație, însă trebuie să fie consolidate pentru a-și îndeplini cu succes sarcinile de monitorizare, în special în ceea ce privește comerțul și dezvoltarea durabilă și, în viitoarele ALS ale UE, și alte domenii. Grupul de experți cu participarea statelor membre privind CDD și noul responsabil cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială ar trebui să se implice îndeaproape în activitatea GCI-urilor, prin structuri de raportare și de partajare. Aceste demersuri ar trebui să fie completate cu un schimb de informații cu OIM cu privire la punerea în aplicare a dispozițiilor legate de CDD în domeniul muncii. Pentru o vizibilitate sporită și în vederea monitorizării interinstituționale, este nevoie de un dialog structural între GCI-urile din UE, CE, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), Parlamentul European (PE) și statele membre. Pentru a valorifica la maximum dialogul cu societatea civilă din țările partenere, reuniunile între GCI-uri sunt neapărat necesare și ar trebui organizate în etapa de negociere a textului acordului. Într-adevăr, GCI-urile ar putea contribui în mod util prin proiecte comune și recomandări comune. Având în vedere numărul tot mai mare de ALS și, prin urmare, de GCI, trebuie puse în aplicare de urgență soluții sistemice, cu resurse umane și financiare adecvate. Nu există o soluție universal valabilă. Orice nouă abordare potențială, precum regionalizarea GCI-urilor, va trebui să garanteze funcționarea eficace a acestora pentru abordarea provocărilor apărute în procesul de punere în aplicare a fiecărui acord și va trebui să implice GCI-urile în acest proces.

5.3. CESE salută cu căldură o serie de eforturi recente de îmbunătățire a punerii în aplicare și a asigurării respectării dispozițiilor din ALS. Desemnarea unui responsabil cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială semnalează un angajament și o strategie politică clară. Aceasta ar trebui să ducă la punerea în aplicare și la asigurarea respectării tuturor elementelor din ALS într-un mod mai eficace și, de asemenea, să consolideze rolul societății civile în punerea în aplicare a acordurilor, inclusiv prin depunerea de plângeri. Recentul document neoficial semnat de miniștrii comerțului din Franța și din Țările de Jos ( 14 ) reprezintă o inițiativă bine-venită de lansare a unei dezbateri de actualitate privind modalitățile prin care se poate asigura că toate capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă își respectă pe deplin angajamentele cu caracter obligatoriu. Aceste dezbateri trebuie să asigure o poziție la fel de importantă standardelor de muncă și de mediu pe agenda de punerea în aplicare și de asigurare a respectării dispozițiilor. Reflectând relația unică dintre UE și Regatul Unit, propunerea formulată de UE privind un viitor acord comercial cu Regatul Unit deschide un nou drum în asigurarea condițiilor echitabile și a durabilității și, în special, pentru orice încălcare, aplică mecanismul general de soluționare a litigiilor cu acces la măsuri reparatorii ( 15 ) . Este de apreciat faptul că respectarea Acordului de la Paris reprezintă un element esențial pentru toate viitoarele acorduri comerciale cuprinzătoare, după cum s-a anunțat în Comunicarea privind Pactul verde european ( 16 ) ; acest lucru trebuie extins pentru a include și respectarea și punerea în aplicare a convențiilor fundamentale și actualizate ale OIM, pe care le-au ratificat toate statele membre. În conformitate cu noua sa inițiativă, OIM ar trebui să fie implicată în monitorizarea punerii în aplicare a convențiilor OIM în textul ALS-urilor, astfel cum este recunoscută la nivel internațional, pentru a monitoriza, a oferi asistență, a investiga încălcările și a propune soluții.

5.4. amicus curiae prezentate în scris, ar trebui să fie incluse în audierea realizată de grup. Rezultatul raportului grupului și impactul obligatoriu al acestuia nu sunt cunoscute deocamdată, întrucât capitolele actuale privind CDD nu prevăd instrumente de asigurare a respectării dispozițiilor cu o amploare mai însemnată. În acest sens, CESE solicită să se realizeze progrese semnificative în ceea ce privește evaluarea forței executorii efective a dispozițiilor în domeniul muncii și al mediului din CETA Deși au trecut mulți ani de la încheierea ALS-urilor, ne confruntăm în continuare cu lipsa progreselor în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă în unele țări partenere. În decembrie 2018, UE a solicitat constituirea unui grup de experți care să ancheteze diferendul dintre UE și Coreea privind drepturile lucrătorilor, în special în ceea ce privește neratificarea convențiilor fundamentale și actualizate ale OIM. CESE salută această primă utilizare a procedurilor de soluționare a litigiilor în domeniul CDD ( 17 ) ; regretă doar faptul că procedura a durat atât de mult, din moment ce acordul a fost ratificat în urmă cu opt ani. Astfel, CESE recomandase consolidarea în continuare a mecanismelor de monitorizare de la nivelul societății civile, permițându-le acestora „să poată declanșa anchete, în mod independent, în cazurile de încălcare a unor angajamente clare în materie de comerț și de dezvoltare durabilă” ( 18 ) . Din păcate, mandatul grupului de experți nu a inclus numeroase dispoziții legislative suplimentare și încălcările dreptului la libertatea de asociere, pe care OIM îi ceruse Coreei să le rectifice ( 19 ) . Observațiile orale ale actorilor societății civile, pe lângă observațiile de tipulprezentate în scris, ar trebui să fie incluse în audierea realizată de grup. Rezultatul raportului grupului și impactul obligatoriu al acestuia nu sunt cunoscute deocamdată, întrucât capitolele actuale privind CDD nu prevăd instrumente de asigurare a respectării dispozițiilor cu o amploare mai însemnată. În acest sens, CESE solicită să se realizeze progrese semnificative în ceea ce privește evaluarea forței executorii efective a dispozițiilor în domeniul muncii și al mediului din CETA ( 20 ) . GCI-urile ambelor părți ar trebui consultate și implicate îndeaproape în acest proces de evaluare ( 21 )

5.5. ALS asigură un potențial considerabil pentru exporturile de produse agricole din UE, în timp ce indicațiile geografice sporesc competitivitatea producătorilor agroalimentari din UE, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii. Cu o valoare totală a importurilor și a exporturilor de 254 de miliarde EUR în 2018, UE rămâne cel mai mare comerciant mondial de produse agroalimentare ( 22 ) . Deși comerțul agroalimentar este, deseori, supus unor evaluări riguroase în timpul negocierilor, se pare că punerea în aplicare a dispozițiilor nu pare să asigure atingerea obiectivelor ambițioase stabilite. Trasabilitatea produselor și capacitatea de a pune în aplicare principiul precauției sunt aspecte esențiale pentru a asigura calitatea alimentelor și siguranța aprovizionării. Pentru monitorizarea eficientă a standardelor sanitare și fitosanitare (SPS), este nevoie de inspecții cu resurse adecvate.

5.6. În pofida oportunităților semnificative oferite întreprinderilor, beneficiile ALS încă nu sunt bine cunoscute, în special în primii doi ani de punere în aplicare. CE și statele membre ar trebui să promoveze acordurile în rândul potențialilor exportatori, în cooperare cu comunitatea de afaceri din UE și în limbile naționale, pentru a elimina decalajele în materie de cunoștințe, în special la nivelul IMM-urilor. Una dintre măsurile care pot fi adoptate în acest sens este elaborarea de planuri naționale de acțiune pentru punerea în aplicare a fiecărui ALS, înainte de intrarea în vigoare.

5.7. Ca beneficiari direcți ai reducerii taxelor vamale, importatorii din țările care sunt parteneri comerciali reprezintă actori fundamentali ai utilizării preferințelor tarifare prevăzute într-un ALS. Orice eforturi ale UE de a majora rata de utilizare preferențială pentru exporturile sale ar trebui să ia în considerare această categorie. Activitățile de comunicare ar putea include seminare privind oportunitățile oferite de ALS în cauză și modalitatea de solicitare a preferințelor tarifare. Aceste activități de comunicare derulate de UE în țările partenere în cadrul unor ALS ar trebui să se efectueze în condițiile unei colaborări strânse între delegațiile UE, reprezentanțele naționale și reprezentanții mediului de afaceri, inclusiv camerele de comerț.

5.8. O mare parte din dispozițiile ALS moderne vizează serviciile, însă avantajele sunt mai greu de observat decât reducerile tarifare. În acest caz, transparența privind cerințele în materie de reglementare pe piețele terțe este esențială pentru facilitarea comerțului. Viitoarea fuziune dintre baza de date a UE privind accesul pe piață și serviciul de asistență pentru comerț permite reglementarea nu numai a bunurilor, ci și a serviciilor, într-un mod mai consecvent. Un nou portal ar trebui să furnizeze informații privind accesul pe piață și restricțiile în funcție de modul de aprovizionare pentru fiecare cod CPC ( 23 ) , precum și informații privind documentarea, certificarea, acordarea de licențe, testarea și alte cerințe, în funcție de sector. În plus, ar putea fi util un ghid pentru exportatorii de servicii și investitorii europeni, pentru cei mai importanți parteneri comerciali preferențiali în sfera serviciilor ai UE, precum Japonia ori Canada.

5.9. Tenders Electronic Daily ) a UE ar spori semnificativ capacitatea întreprinderilor europene, de toate dimensiunile, de a beneficia de avantajele oferite de capitolul privind achizițiile. În plus, un instrument specializat de traducere automată în toate limbile UE pentru licitațiile publicate ar putea contribui la depășirea barierei lingvistice. UE este cea mai deschisă piață de achiziții publice din lume, iar ALS conțin norme cuprinzătoare și oportunități semnificative pentru accesul întreprinderilor europene pe piața achizițiilor din țări partenere. Cu toate acestea, nu există transparență și măsuri coerente pentru integrarea clauzelor de muncă în contractele, politicile și practicile de achiziții publice ( 24 ) , iar aceste aspecte ar trebui să se reflecte în ALS. Publicarea licitațiilor din țări terțe într-o secțiune dedicată a bazei de date TED () a UE ar spori semnificativ capacitatea întreprinderilor europene, de toate dimensiunile, de a beneficia de avantajele oferite de capitolul privind achizițiile. În plus, un instrument specializat de traducere automată în toate limbile UE pentru licitațiile publicate ar putea contribui la depășirea barierei lingvistice.

5.10. Pentru a beneficia de tarifele preferențiale în temeiul unui ALS, produsele trebuie să respecte regulile de origine. Reducerea costului administrativ al solicitării de tarife preferențiale trebuie considerată un factor-cheie pentru majorarea ratei de utilizare preferențiale, mai ales în cazul tranzacțiilor cu valoare scăzută. Simplificarea și armonizarea regulilor de origine între diferite ALS-uri ar fi esențială în acest sens. În plus, noua abordare privind verificarea originii stabilită în ALS-urile cu Canada și Japonia, prin care autoritatea importatoare stabilește în ce măsură produsele îndeplinesc cerințele de origine, poate impune, de fapt, exportatorului să transfere date comerciale sensibile.

5.11. Capitolele din ALS privind investițiile oferă securitate juridică pentru investițiile străine directe (ISD) de intrare și de ieșire și elimină obstacolele din calea investițiilor. La nivel global, întreprinderile europene se află în fruntea clasamentului în ceea ce privește furnizarea de investiții durabile, pe termen lung. Totuși, atragerea acestor investiții rămâne o provocare. Planul european de investiții externe (PIE), axat pe dezvoltarea durabilă, pe locuri de muncă și pe creștere economică, reprezintă un pas promițător în acest sens, însă este prea limitat din punct de vedere geografic, tematic și din perspectiva finanțării disponibile. UE ar putea sprijini această strategie incluzând aspecte relevante legate de investițiile durabile ca o chestiune prioritară pe agenda politică a vizitelor oficiale, a reuniunilor la nivel înalt și a misiunilor în aceste țări, în coordonare cu statele sale membre și cu comunitatea de afaceri din Uniune.

5.12. Întreprinderile europene care își desfășoară activitatea în țări terțe sunt actori și promotori esențiali ai conduitei responsabile în afaceri. CESE ia act de faptul că dispozițiile din acordurile comerciale și de investiții privind responsabilitățile întreprinderilor se dezvoltă și se îndreaptă în mai multe direcții ( 25 ) . În condițiile în care întreprinderile din UE se află în fruntea clasamentului, la nivel global, în acest domeniu, UE se află pe o poziție ideală pentru a-și asuma rolul de lider în ceea ce privește obligația de diligență; prin urmare, CESE salută faptul că CE îi urmează recomandarea de a propune o legislație europeană în domeniu ( 26 )

Bruxelles, 16 iulie 2020. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) Previziunile OMC privind comerțul, aprilie 2020.

(2) JO C 159, 10.5.2019, p. 15.

(3) Avizele recente menționate în JO C 47, 11.2.2020. Avizul „O urgență pentru perioada de după pandemia de COVID-19: conceperea unei noi matrice multilaterale” (a se vedea pagina … din prezentul Jurnal Oficial) (REX/529), avizele în curs de adoptare „Compatibilitatea politicii comerciale a UE cu Pactul ecologic european” (NAT/791) și „Lanțuri de aprovizionare durabile și locuri de muncă decente în comerțul internațional” (REX/532).

(4) Instrument comun de interpretare privind Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA), octombrie 2016.

(5) Document neoficial din partea Țărilor de Jos și a Franței privind comerțul, efectele socioeconomice și dezvoltarea durabilă, mai 2020.

(6) „The impact of the Covid-19 pandemic on global and EU trade” (Impactul pandemiei de COVID-19 asupra comerțului UE și a comerțului global), Echipa de specialiști în domeniul economiei, DG TRADE, aprilie 2020.

(7) JO C 159, 10.5.2019, p. 15.

(8) JO C 47, 11.2.2020, p. 38.

(9) A se vedea nota de subsol 3.

(10) Avizul REX/532 „Lanțuri de aprovizionare durabile și locuri de muncă decente în comerțul internațional” (preconizat pentru septembrie 2020).

(11) De asemenea, serviciile reprezintă o cotă semnificativă, de 34 %, din exporturile de bunuri fabricate. Toate datele provin din baza de date privind comerțul cu valoare adăugată, 2016.

(12) JO C 227, 28.6.2018, p. 27.

(13) JO C 159, 10.5.2019, p. 28.

(14) A se vedea nota de subsol 5.

(15) Proiectul de acord privind noul parteneriat cu Regatul Unit, 18 martie 2020.

(16) COM(2019) 640 final.

(17) Se ia cunoștință de două procese de soluționare a litigiilor lansate în 2019, și anume cu Ucraina și cu Uniunea vamală Sud-Africană, în cadrul mecanismului general de soluționare a litigiilor prevăzut în ALS.

(18) JO C 227, 28.6.2018, p. 27.

(19) Amicus curiae în atenția grupului de experți care evaluează respectarea de către Republica Coreea a capitolului privind durabilitatea, ianuarie 2020.

(20) A se vedea nota de subsol 4.

(21) Declarație comună a GCI-urilor UE-Canada, noiembrie 2019.

(22) Comerțul agroalimentar în 2018, DG Agricultură și Dezvoltare Rurală, 2019.

(23) Codul din Clasificarea Centrală a Produselor din cadrul listei OMC de clasificare sectorială a serviciilor.

(24) Anchetă generală a OIM 2008, „Labour clauses in public contracts. Integrating the social dimension into procurement policies and practices” (Clauzele privind munca din contractele publice. Integrarea dimensiunii sociale în politicile și practicile din domeniul achizițiilor).

(25) „Business Responsibilities and Investment Treaties” (Responsabilități în domeniul afacerilor și tratate de investiții), document consultativ al Secretariatului OCDE, ianuarie 2020.

(26) JO C 47, 11.2.2020, p. 38.