Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Reformarea OMC în vederea adaptării la evoluțiile din comerțul mondial”

(aviz din proprie inițiativă)

(2019/C 159/03)

Raportor: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Decizia Adunării Plenare 12.7.2018 Temei juridic Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă REX Data adoptării în secțiune 19.12.2018 Data adoptării în sesiunea plenară 23.1.2019 Sesiunea plenară nr. 540 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 174/2/3

1. Concluzii și recomandări

1.1. Comitetul Economic și Social European (CESE) dorește să își reitereze angajamentul față de Organizația Mondială a Comerțului (OMC), în calitatea ei de gardian al comerțului internațional și „creuzet” pentru elaborarea unor norme și discipline care să asigure un comerț echitabil, liberalizarea comerțului cu bunuri și servicii și transparența procesului de elaborare a politicilor în domeniul comerțului.

1.2. Convingerea CESE este că ar trebui să se treacă la reforme urgente cât mai curând cu putință, în special în ceea ce privește funcționarea Organului de apel al Organului de soluționare a litigiilor (OSL), și, totodată, că membrii OMC ar trebui să își ia angajamentul de a introduce schimbări mai ambițioase și mai sistemice legate de standardele de muncă și de lupta împotriva schimbărilor climatice și pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) la nivel mondial, în vederea adaptării normelor comerțului internațional la provocările globale.

1.3. Comitetul Economic și Social European dorește să încurajeze Comisia Europeană (CE) să urmărească, cu sprijinul statelor membre, o politică comercială ambițioasă a UE-27, care va oferi societăților din UE posibilități mai bune de acces pe piață și va disemina valorile europene în domenii precum drepturile omului și standardele fundamentale de muncă, cum ar fi lupta împotriva discriminării, egalitatea între femei și bărbați, libertățile sindicale etc., prin intermediul acordurilor multilaterale, plurilaterale (inclusiv OMC), bilaterale și unilaterale (sistemul generalizat de preferințe – SGP, „totul, în afară de arme” – EBA). Societatea civilă din UE solicită un comerț liber, dar echitabil.

1.4. După retragerea sa din UE (29 martie 2019), Regatul Unit va deveni membru independent al OMC, ceea ce înseamnă că UE27 și Regatul Unit ar trebui să-și protejeze relațiile bilaterale în materie de comerț și investiții, iar UE27 ar trebui să acorde atenția cuvenită importantei chestiuni a contingentelor tarifare cu partenerii săi din cadrul acordurilor de liber schimb. CESE dorește ca Regatul Unit să poată sprijini propunerile UE de reformare a OMC, pentru a moderniza normele comerțului multilateral.

1.5. CESE sprijină propunerea Comisiei Europene referitoare la o soluție viabilă pentru a pune din nou în funcțiune Organul de apel al Organului de soluționare a litigiilor și comunicările recente ale unor membri ai OMC în legătură cu modificarea anumitor dispoziții ale Memorandumului de înțelegere privind regulile și procedurile de soluționare a litigiilor.

1.6. În calitate de reprezentant al societății civile europene organizate, Comitetul Economic și Social European este foarte implicat în monitorizarea acordurilor de liber schimb, în îndeplinirea angajamentelor asumate de părți în capitolele privind dezvoltarea durabilă și în respectarea cerinței de a ține seama de obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU și de combaterea schimbărilor climatice.

1.7. Înmulțirea barierelor în calea comerțului și creșterea impozitării importurilor (aluminiu, oțel etc.) de către actorii-cheie ai comerțului mondial (SUA, China etc.) constituie un pericol real pentru dezvoltarea comerțului mondial – deja încetinită din 2014 –, care ar putea afecta creșterea globală, eforturile de reducere a inegalităților, dezvoltarea celor mai fragile economii și crearea de valoare și locuri de muncă în lanțurile valorice globale.

1.8. Având în vedere aceste riscuri, CESE consideră că este necesară o reformă ambițioasă a OMC. Această reformă ar trebui împărțită în două părți: prima parte, mai tehnică, privind chestiunile cele mai urgente, până la sfârșitul anului 2019, pentru a se evita un blocaj la nivelul Organului de apel al Organului de soluționare a litigiilor (OSL) și pentru a clarifica unele definiții; a doua parte, mai sistemică, ar putea necesita mai mult timp și va contribui la adaptarea misiunilor și a funcționării OMC la principalele evoluții din comerțul mondial.

1.9. Pentru prima fază, ar trebui sprijinite mai multe propuneri prezentate de Comisia Europeană într–un document de reflecție elaborat în septembrie 2018, ca răspuns la mandatul acordat de statele membre în cadrul Consiliului European din 28 și 29 iunie.

1.10. Propunerile sunt următoarele: consolidarea rolului Secretariatului, modificarea normelor privind durata mandatului judecătorilor din cadrul Organului de apel al OSL, actualizarea normelor privind subvențiile, întreprinderile de stat și transferul de tehnologie, precum și recurgerea în mai mare măsură la negocierile plurilaterale deschise.

1.11. Totodată, CESE consideră că este urgent ca, în prima fază, OMC să devină, de asemenea, mai ambițioasă în ceea ce privește sectorul agricol, pentru a asigura aprovizionarea cu alimente de calitate, în condiții de siguranță și securitate. Rolul OMC de a reduce incertitudinile din comerțul internațional este esențial pentru viitorul agriculturii din fiecare țară, precum și pentru capacitatea sa de a garanta siguranța alimentelor, conform unor înalte standarde de mediu în domeniul producției și bunăstării animalelor.

1.12. CESE consideră că este deosebit de important ca principiul precauției, astfel cum este consacrat în tratatele UE, să fie protejat corespunzător, inclusiv la nivel multilateral, și să fie pe deplin recunoscut din punct de vedere juridic, pentru asigurarea unui nivel de protecție mai ridicat printr–un proces decizional preventiv, în cazul în care există riscuri pentru sănătatea umană sau pentru mediul înconjurător. Dată fiind importanța lui, UE ar trebui să abordeze acest principiu ca pe un interes ofensiv, în cadrul tuturor negocierilor sale comerciale.

1.13. În opinia CESE, o altă prioritate este garantarea protecției datelor în cadrul comerțului internațional prin instrumente multilaterale inspirate de standardele și normele instituite în UE, precum și în cadrul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), al Organizației de Cooperare Economică Asia-Pacific (APEC) și al ONU. Ar trebui ca instrumentul multilateral existent în domeniul protecției datelor să fie dezvoltat în continuare și să se încurajeze adoptarea lui de mai multe țări terțe. Abordarea UE privind dispozițiile orizontale în materie de fluxuri transfrontaliere de date și protecția datelor ar trebui promovată ca standard multilateral.

1.14. Adaptarea acestor norme existente referitoare la sectorul agricol și la protecția datelor este necesară pentru a ține seama de caracteristicile pieței și de practicile comerciale dintr-o serie de țări membre ale OMC.

1.15. Cu toate acestea, merită să fie luate în considerare și alte căi de reformă, mai ambițioase și sistemice, care nu au fost menționate în această etapă de către Comisia Europeană.

1.16. CESE propune să se lanseze un proces de reflecție pentru formularea unei definiții a „țărilor în curs de dezvoltare” în cadrul procedurilor OMC, care s-ar putea baza pe un set de criterii, precum, de exemplu, cota de piață în economia globală și indicii dezvoltării umane, și care ar trebui să fie în concordanță cu definițiile existente, utilizate de alte organizații internaționale.

1.17. Propunerile susținute de CESE vizează în principal trei domenii: standardele de muncă și munca decentă, obiectivele privind schimbările climatice și atingerea obiectivelor ONU de dezvoltare durabilă pentru 2030.

1.18. De peste 20 de ani se pune problema îmbinării standardelor fundamentale de muncă cu normele comerțului multilateral. CESE consideră că, odată cu adoptarea de către ONU a unor ODD ambițioase și cuprinzătoare, a sosit momentul ca, în calitate de gardian al comerțului internațional, OMC să își îndeplinească rolul de promotor activ al standardelor fundamentale de muncă. Acest lucru ar putea fi realizat prin recunoașterea ODD și a convențiilor fundamentale ale OIM într-un preambul general și prin utilizarea deplină a articolului XX din GATT, atât pentru aspectele de mediu [XX litera (g)], cât și pentru aspectele sociale [XX litera (e)].

1.19. Cu toate acestea, dincolo de posibilele căi de modernizare a normelor actuale și schițare a unor noi norme, adaptate la comerțul secolului al XXI-lea, structura complexă a guvernanței bazate pe unanimitate a OMC este cea care, într-adevăr, ar trebui să devină mai flexibilă și mai transparentă, pentru ca această organizație să devină mai eficace.

1.20. Tocmai de aceea, Comitetul Economic și Social European solicită Comisiei Europene ca, în cooperare cu principalii săi parteneri, să lanseze un proces de reflecție asupra posibilelor evoluții ale procedurilor decizionale ale OMC, asupra transparenței activității sale și asupra implicării societății civile.

2. Un jucător-cheie în comerțul internațional

2.1. OMC este piatra unghiulară a multilateralismului în comerț, care a adus cu sine numeroase evoluții benefice: un proces de liberalizare a comerțului mondial, o mai mare transparență a măsurilor politicii comerciale prin evaluare inter pares , jurisprudența Organului de soluționare a litigiilor (OSL), care permite oricărei țări membre a organizației să își revendice drepturile în legătură cu un alt membru al OMC, în cazul încălcării normelor sale, precum și elaborarea – chiar dacă lentă și dificilă – a normelor și a disciplinelor menite să guverneze dezvoltarea comerțului internațional (facilitarea comerțului, combaterea subvenționării în sectorul pescuitului etc.).

2.2. CESE consideră drept un adevărat succes faptul că OMC a înregistrat un număr tot mai mare de membri, a determinat „giganți” geopolitici (China și Rusia) să accepte principiile multilateralismului și a facilitat integrarea economiilor vulnerabile în comerțul mondial (Liberia, Cambodgia etc.).

2.3. De la instituirea sa, din ianuarie 1995, OMC a jucat astfel rolul triplu de gardian al normelor comerciale, de vector al internaționalizării economiilor țărilor în curs de dezvoltare și de facilitator al creării de lanțuri valorice globale.

2.4. Activitatea sa s-a desfășurat, în principal, în cadrul următorilor trei piloni: 2.4.1. Elaborarea unui set de norme și discipline pentru comerțul internațional 2.4.1.1. Aceste norme vizează în prezent trei domenii principale: Acordul General pentru Tarife și Comerț, Acordul General privind Comerțul cu Servicii și Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală. Acești trei piloni au fost completați de un sistem de soluționare a litigiilor și de un principiu de transparență bazat pe examinarea politicilor comerciale ale țărilor membre. Acest ansamblu de norme, care este pus în aplicare de OSL, oferă securitate juridică și previzibilitate operatorilor comerciali internaționali, aspect esențial pentru investițiile pe termen lung. 2.4.2. Organul de soluționare a litigiilor 2.4.2.1. Reprezintă unul dintre progresele majore înregistrate de OMC ca urmare a Acordului General pentru Tarife și Comerț (GATT). Încă din 1995, au existat în mod oficial calendare și norme de procedură aplicabile soluționării litigiilor dintre țările membre, care erau strict reglementate de termene-limită, ceea ce a dus la prezentarea a peste 500 de litigii în fața OSL și la emiterea a mai mult de 350 de hotărâri. 2.4.2.2. Chiar dacă este posibil să existe unele preocupări cu privire la punerea lor în aplicare, OSL a adoptat o serie de decizii importante: subvențiile pentru aeronave (UE/SUA), societățile de vânzări în străinătate (UE/SUA), subvențiile pentru bumbac (Brazilia/SUA) etc. Rata sesizărilor a crescut în ultima perioadă, odată cu proliferarea măsurilor de politică comercială prin care se instituie taxe vamale suplimentare sau protecționiste (SUA/China) și a transferurilor forțate de tehnologie, precum și cu nerespectarea drepturilor de proprietate intelectuală. 2.4.3. Rundele de liberalizare a comerțului 2.4.3.1. Runda Uruguay (1986-1994) este ultima rundă de negocieri multilaterale care a condus la un program ambițios de reducere a taxelor vamale industriale, de eliminare a măsurilor netarifare, inclusiv a cotelor referitoare la textile și îmbrăcăminte, precum și la consolidarea normelor și instituirea unor noi norme de procedură privind soluționarea litigiilor.

3. Deficiențele actuale cu care se confruntă OMC

3.1. O criză în curs la nivelul Organului de apel al OSL

3.1.1. Organul de apel, care este componenta fundamentală a funcției jurisdicționale a OMC, este în prezent în pericol să se confrunte cu un blocaj complet: în decembrie 2019, vor exista mai puțin de trei judecători permanenți, capabili să deservească acest organ, dacă Statele Unite vor refuza în continuare să numească noi judecători. Acest blocaj ar împiedica organul de apel să ia decizii, întrucât este necesar un număr minim de trei judecători, iar acest lucru se întâmplă într-un moment în care numărul litigiilor crește, dată fiind presiunea din ce în ce mai mare a protecționismului.

3.1.2. Biroul reprezentantului comercial al Statelor Unite (USTR) a formulat o serie de critici cu privire la funcționarea actuală a OSL: funcționare dincolo de rolul esențial de a ajuta membrii OMC să soluționeze litigiile comerciale, nerespectarea termenului de 90 de zile, emiterea de avize cu privire la chestiuni care nu au legătură cu obiectul litigiului și faptul că trebuie găsit un nou echilibru între drepturile și obligațiile Organului de apel.

3.1.3. Acesta este un paradox, dat fiind că SUA face parte din cercul restrâns de membri care apelează în cea mai mare măsură la OSL, alături de UE, Canada, Brazilia și India.

3.2. Incapacitatea de a furniza noi norme sau acorduri multilaterale

3.2.1. CESE ia notă de faptul că OMC s-a confruntat cu o serie de regrese, precum stoparea Rundei Doha lansate în 2001, lipsa de reacție la practicile neloiale puse în aplicare în mai multe state membre și incapacitatea de a adopta o declarație ministerială la Conferința ministerială de la Buenos Aires, din decembrie 2017, deși s-au înregistrat unele progrese, printre care și intrarea în vigoare a acordului privind facilitarea comerțului, în 2013. Acest lucru a determinat mai mulți parteneri comerciali (UE, SUA, Japonia, Canada, China etc.) și ONG-uri să propună reforme substanțiale, în ceea ce privește atât atribuțiile, cât și metodele de lucru ale OMC.

3.2.2. În realitate, aceste deficiențe reflectă dificultatea cu care se confruntă OMC în adaptarea normelor sale de funcționare la noua situație a comerțului internațional: numărul din ce în ce mai ridicat de măsuri protecționiste, complexitatea contextului comercial mondial, presiunea opiniei publice asupra factorilor de decizie din domeniu, din cauza efectelor sociale și de mediu ale comerțului, rezistența actuală la unele efecte adverse ale globalizării, deschiderea excesiv de lentă și de restrânsă din punct de vedere geografic a achizițiilor publice și apariția de capacități excedentare în anumite sectoare industriale, din cauza subvențiilor masive.

3.2.3. Dificultățile întâmpinate în ceea ce privește includerea integrală a anumitor membri ai OMC în sistemul comercial multilateral bazat pe norme: având în vedere dimensiunea lor economică și rolul ce revine statului și diferitelor organisme publice în deciziile de afaceri, este o realitate faptul că, în ultimii 15 ani, s-au formulat multe plângeri și sesizări adresate OSL privind încălcări ale drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), transferul forțat de tehnologii, accesul limitat la investiții pentru societățile străine în anumite sectoare, controlul exporturilor, subvențiile publice masive în anumite sectoare industriale etc., de către mai mulți membri ai OMC (Statele Unite, Uniunea Europeană, Japonia, Canada etc.).

3.3. Un dezechilibru general al drepturilor și obligațiilor între țările dezvoltate și marile economii emergente

3.3.1. Încă de la înființarea sa, OMC a primit în permanență noi membri, 36 în total, atât țări-cheie care sunt în prezent membre ale „clasei multilaterale”, cât și țări fragile, în curs de dezvoltare, care doreau să se integreze în comerțul internațional.

3.3.2. Trebuie remarcat faptul că nu există definiții formulate de OMC pentru „țările dezvoltate” și pentru „țările în curs de dezvoltare”, cu excepția „țărilor cel mai puțin dezvoltate”, care sunt desemnate ca atare de ONU: fiecare țară care finalizează cu succes procesul de aderare declară din ce categorie face parte, iar acest lucru poate fi contestat. Această situație, bazată pe declarații pe proprie răspundere, este problematică, deoarece o serie de mari economii emergente care s-au declarat „țări în curs de dezvoltare” primesc derogări din acest motiv, deși performanța lor economică și integrarea cu succes în comerțul internațional sugerează că ar trebui incluse mai degrabă în categoria „țărilor industrializate”. CESE propune așadar să se lanseze un proces de reflecție pentru definirea „țărilor în curs de dezvoltare” în cadrul procedurilor OMC, care s-ar putea baza pe un set de criterii, printre care, de exemplu, cota de piață în economia globală, dar și, așa cum propune Parlamentul European, indicii dezvoltării umane ( 1 ) – definiție care ar trebui să fie în concordanță cu definițiile existente, utilizate de alte organizații internaționale.

3.3.3. După cum a subliniat Comisia Europeană în comunicarea sa din 2015 ( 2 ) : „Schimbările importante în ceea ce privește deținerea puterii economice relative apărute între marii parteneri comerciali nu au fost încă pe deplin reflectate în sistemul OMC. Ca urmare, există un dezechilibru tot mai mare între contribuția țărilor emergente mari la sistemul comercial multilateral și avantajele de care ele beneficiază din acest sistem” (p. 28).

3.3.4. Cu toate acestea, între 2005 și 2015, deși au beneficiat de preferințe tarifare generalizate din partea țărilor industrializate, țările cel mai puțin dezvoltate nu au reușit să facă un salt major în comerțul internațional: ponderea lor a crescut de la 0,8 % la 1 % ( 3 ) . CESE recunoaște că această stagnare demonstrează că nu numai țările industrializate, ci și marile economii emergente ar trebui să acorde țărilor cel mai puțin dezvoltate același acces pe piață, scutit de taxe vamale și contingente.

4. Componentele unei reforme urgente, menită să permită depășirea crizei actuale

4.1. Găsirea unei soluții rapide pentru readucerea OSL pe drumul cel bun

4.1.1. CESE susține propunerile formulate de Comisia Europeană și de Parlamentul European, care ar permite prelungirea mandatului judecătorilor aflați în exercițiul funcției dincolo de perioada de trei ani, pentru a introduce pe viitor posibilitatea recrutării unor judecători profesioniști independenți, cu normă întreagă, astfel încât numărul de judecători din cadrul Organului de apel să crească de la șapte la nouă.

4.1.2. CESE își exprimă sprijinul pentru cele două comunicări difuzate de mai mulți membri ai OMC, în contextul Consiliului General din 12-13 decembrie 2018, prin care se propun modificări la anumite dispoziții legate de înțelegerea normelor și procedurilor ce reglementează soluționarea litigiilor: posibilă excepție de la perioada de 90 de zile; excluderea anumitor măsuri în temeiul normelor de drept intern de către una dintre părți, creșterea de la 7 la 9 a numărului de membri ai Organului de apel și prelungirea mandatului lor.

4.2. Utilizarea mai frecventă a negocierilor plurilaterale deschise

4.2.1. Dat fiind că, din 2001, nu a existat o dinamică multilaterală, s-au încheiat numeroase acorduri bilaterale și regionale ( 4 ) . CESE recomandă ca, în cadrul OMC, să fie încheiate acorduri plurilaterale, care, în orice caz, să fie deschise și transparente. Negocierile plurilaterale, în comparație cu cele multilaterale, au o serie de avantaje: — se bazează pe o masă critică de țări dispuse să acționeze; — presupun negocieri mai scurte; — nu există pericolul ca principiul unanimității să fie utilizat în mod abuziv, deoarece o țară sau un grup de țări mai puțin relevante nu poate bloca un acord; — domeniul lor de aplicare este adesea limitat, ceea ce înseamnă că pot concentra impactul angajamentelor partenerilor și pot promova investițiile, comerțul și crearea de locuri de muncă.

4.2.2. Această soluție a fost deja utilizată și a dat rezultate pozitive, deși trebuie să fie explorată în continuare (Acordul privind tehnologia informației I și II, Acordul privind achizițiile publice).

4.2.3. Ar putea fi utilizate mai sistematic acorduri plurilaterale deschise, incluzive și transparente, cu introducerea unor mecanisme de incluziune care să permită țărilor nesemnatare să beneficieze de avantajele lor în anumite condiții, în ceea ce privește angajamentele și punerea în aplicare.

4.2.4. În prezent, au loc negocieri cu privire la o serie de teme, cum ar fi comerțul electronic, facilitarea investițiilor și microîntreprinderile, întreprinderile mici și mijlocii (MIMM), liberalizarea bunurilor și serviciilor de mediu și comerțul cu servicii, în vederea încheierii unor acorduri plurilaterale deschise.

4.2.5. Membrii OMC au luat măsuri importante pentru a aduce în centrul discuțiilor punctul de vedere al IMM-urilor, de exemplu, prin inițiativa comună deschisă privind sprijinirea MIMM, care a fost lansată la Buenos Aires în 2017. Se pune accent pe finanțarea comerțului, iar băncile multilaterale de dezvoltare au răspuns prin programele lor de facilitare a finanțării comerțului. Prin raționalizarea, simplificarea și standardizarea procedurilor vamale, acordul privind facilitarea schimburilor comerciale va contribui la reducerea costurilor comerciale și va reduce sarcinile administrative pentru MIMM. CESE ar sugera adoptarea unei abordări multilaterale cuprinzătoare, incluzive, coerente și eficace, care să țină cont de nevoile tuturor subgrupurilor de IMM-uri și de diversele lor interese.

4.3. Actualizarea unora dintre normele existente

4.3.1. Acordul privind subvențiile și măsurile compensatorii

4.3.1.1. Având în vedere programele importante de subvenții directe și indirecte acordate industriei în anumite țări membre („ Made in China 2025 ”, de exemplu), Comitetul susține propunerile elaborate de Comisia Europeană în documentul său de reflecție din septembrie 2018, discutate cu SUA, Japonia și Canada: introducerea prezumției că toate subvențiile nenotificate denaturează piața, îmbunătățirea procedurii de notificare și adăugarea de noi categorii de subvenții, cum ar fi cele acordate unei întreprinderi insolvabile sau aflate în dificultate, fără un plan de restructurare credibil. Ar trebui să se acorde mai multă atenție sistemului dual de prețuri care este utilizat de unele state membre, de exemplu, de Rusia, cu scopul de a obține un avantaj competitiv, în special în industriile energointensive.

4.3.1.2. Ar trebui introdus un sistem mai robust de monitorizare a notificărilor, inclusiv sancțiuni, având în vedere tendința descendentă a numărului de țări membre ale OMC care își declară subvențiile, procentul scăzând de la 50 % în 1995 (128 de țări membre) la 38 % în prezent (164 de țări membre) ( 5 )

4.3.2. Transferuri forțate de tehnologie

4.3.2.1. CESE aprobă propunerile Comisiei Europene, care dorește să instituie noi mecanisme pentru a controla diversitatea formelor de transferuri forțate de tehnologie (limitări privind asocierile în participație, limitări privind finanțarea prin participare la capital de către societăți străine, acordarea de licențe pe baza unor criterii opace, acordarea de licențe cu restricții), precum și pentru a proteja mai eficient secretele comerciale. Aceste noi mecanisme ar trebui să acopere numai transferurile forțate de tehnologie, și nu transferurile de tehnologie în general, care au un impact pozitiv în țările în curs de dezvoltare.

4.3.3. Întreprinderile deținute de stat

4.3.3.1. Definiția și normele privind nevoile întreprinderilor deținute de stat trebuie actualizate și clarificate pentru a acoperi întreaga gamă de întreprinderi, legate direct sau indirect de stat sau de organismele publice.

4.3.4. Discutarea noilor norme în domeniul tratamentului special și diferențiat (TSD)

4.3.4.1. Comisia Europeană a prezentat o serie de opțiuni interesante în documentul său de reflecție din septembrie 2018 (graduarea și neparticiparea, criterii obiective pentru acordarea unui TSD țărilor în curs de dezvoltare, examinarea de la caz la caz a solicitărilor de noi flexibilități în cadrul TSD), pe care CESE le susține.

4.3.5. Investiții

4.3.5.1. În cadrul Conferinței ministeriale de la Buenos Aires, 45 de membri ai OMC au semnat o declarație comună privind facilitarea investițiilor pentru comerț, solicitând inițierea unor discuții privind instituirea unui cadru multilateral, care să ofere transparență și predictibilitate. CESE ia notă de faptul că investițiile străine sunt utile, dar pot comporta și riscuri și ar dori să facă referire la avizul său prin care recomandă unele măsuri ce trebuie luate pentru remedierea eventualelor efecte negative ( 6 )

4.3.5.2. Este necesară o mai mare transparență în ceea ce privește investițiile străine directe (ISD), deoarece unele fluxuri uriașe către țările în curs de dezvoltare par a fi opace. În contextul instituirii unui tribunal multilateral pentru investiții, CESE ar dori să facă referire la avizul său care subliniază o serie de aspecte fundamentale, ce trebuie luate în considerare ( 7 )

4.3.6. Achizițiile publice

4.3.6.1. Sunt necesare progrese în trei domenii: — transparență: cu aplicarea unor sancțiuni, în cazul în care nu sunt îndeplinite cerințele de raportare obligatorie; — acoperire: creșterea numărului de țări care au semnat Acordul privind achizițiile publice (AAP) și de proceduri de achiziții publice care intră sub incidența acordului respectiv. Îndemnarea unor țări, precum China, Rusia și India, să semneze acordul constituie o prioritate, iar angajamentele asumate de acestea trebuie să acopere atât nivelurile naționale și cele subnaționale, cât și întreprinderile care au legături cu statul; — menținerea capacității entităților contractante de a utiliza criterii de mediu, sociale și de muncă, precum obligația de a adera la acorduri colective și de a le respecta, în contractele de achiziții publice (8).

4.3.7. Comerțul electronic

4.3.7.1. În cadrul Conferinței ministeriale a OMC din decembrie 2017 de la Buenos Aires, 71 de țări membre, reprezentând 77 % din comerțul electronic, au sprijinit ideea unei inițiative plurilaterale de stabilizare a cadrului de reglementare și de mobilizare a competențelor și expertizei în economiile cele mai vulnerabile. Grupul la nivel înalt privind comerțul electronic în perspectiva 2030 și-a prezentat ulterior raportul, în cadrul Forumului public al OMC din 4 octombrie 2018.

4.3.7.2. Comitetul Economic și Social European consideră că ar trebui utilizate ca punct de plecare anexa privind telecomunicațiile la Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS) și Documentul de referință, pentru a oferi un set de norme uniforme și ambițioase privind comerțul electronic, care să fie adaptate la numeroasele provocări viitoare. Printre acestea se numără aplicarea principiului nediscriminării între operatorii interni și străini prin eliminarea barierelor din calea dezvoltării fluxurilor transfrontaliere, cum ar fi cerința ca serverele să fie amplasate la nivel local, ținând totuși cont de nevoia – importantă – de a introduce o derogare în numele interesului general (securitate, ordine publică etc.), precum și garantarea accesului societăților naționale și străine la platforma comercială digitală, în aceleași condiții; garantarea integrității datelor; garantarea securității juridice pentru operatori în ceea ce privește investițiile acestora; promovarea investițiilor în infrastructura de telecomunicații, în vederea combaterii decalajului digital.

4.3.7.3. Cu toate acestea, Comitetul Economic și Social European subliniază că orice inițiativă privind comerțul electronic trebuie să fie în deplină concordanță cu recomandarea de mai jos privind protecția datelor în cadrul comerțului internațional și cu dispozițiile orizontale privind fluxurile transfrontaliere de date (din acordurile comerciale și de investiții ale UE).

4.4. Protecția datelor în comerțul internațional

4.4.1. CESE este de părere că, dat fiind progresul tehnologic rapid și expansiunea constantă a infrastructurii TIC, este nevoie de supraveghere și monitorizare guvernamentală atentă. Deși deciziile privind caracterul adecvat al nivelului de protecție sunt evaluate o dată la patru ani [a se vedea articolul 45 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului ( 9 ) (Regulamentul general privind protecția datelor)], CESE recomandă un contact permanent între Comisie, autoritățile pentru protecția datelor (APD) și autoritățile guvernamentale din țările terțe, pentru a identifica noi provocări, într-un mediu tehnologic și economic care se dovedește foarte dinamic ( 10 )

4.4.2. a priori , existând, a posteriori , un remediu juridic eficace pentru prejudicii CESE consideră că promovarea standardelor de protecție a datelor prin instrumente multilaterale ar trebui să reprezinte o prioritate pentru Comisia Europeană și că ar trebui alocate resurse pentru a susține acest angajament, astfel încât protecția reală a drepturilor omului să fie obținută, existând,, un remediu juridic eficace pentru prejudicii ( 11 ) . Convenția nr. 108 din 1981 a Consiliului Europei, cu protocolul său adițional din 1999, constituie singurul instrument multilateral cu caracter obligatoriu în domeniul protecției datelor. Instrumentul ar trebui dezvoltat în continuare și tot mai multe țări terțe ar trebui încurajate să adere la el.

4.4.3. Eforturile multilaterale din cadrul OCDE (Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică), G20 și APEC (Cooperarea Economică Asia-Pacific) ar trebui dezvoltate în continuare, în vederea elaborării unui sistem multilateral de protecție a datelor cu adevărat global. Cooperarea cu Raportorul special al ONU privind dreptul la viața privată ar trebui să fie solidă și funcțională.

4.4.4. CESE speră că Comisia, Consiliul, guvernele și parlamentele naționale ale statelor membre și Guvernul și Congresul Statelor Unite ale Americii vor saluta propunerile prezentate în Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2017 referitoare la caracterul adecvat al protecției oferite de Scutul de confidențialitate UE-SUA. În rezoluția sa, Parlamentul European exprimă preocupări serioase care, în marea lor parte, indică faptul că acordul și cadrul legislativ actual din SUA nu protejează, în practică, drepturile cetățenilor UE ( 12 )

4.4.5. CESE solicită ca eventualele inițiative multilaterale viitoare privind fluxurile de date să respecte pe deplin dispozițiile orizontale ale UE privind fluxurile transfrontaliere de date și protecția datelor în acordurile comerciale și de investiții ale UE și, în special, articolul B alineatul (2) ( 13 )

4.5. Agricultura în negocierile comerciale

4.5.1. Înregistrând în total importuri și exporturi în valoare de 242 de miliarde de euro în 2015, UE este cel mai important operator comercial la nivel mondial în domeniul produselor agroalimentare, aducând beneficii pentru producătorii și consumatorii din interiorul și din afara UE ( 14 ) . CESE consideră că UE trebuie să ia în considerare efectele pe care le au asupra agriculturii din UE atât acordurile comerciale recente ale Uniunii, cât și evoluția comerțului la nivel global ( 15 ) . Rolul OMC în reducerea incertitudinilor din comerțul internațional va fi crucial pentru viitorul agriculturii.

4.5.2. Existența unui sector agricol solid și viabil în fiecare țară membră a OMC este esențială pentru menținerea sau creșterea stabilității, a siguranței și a securității aprovizionării cu alimente. Desigur, comerțul ajută la reglarea dezechilibrelor în materie de cerere și ofertă, promovând utilizarea eficientă a resurselor și sporind oportunitățile de piață și creșterea economică și generând astfel locuri de muncă, venituri și prosperitate în zonele rurale ( 16 )

4.5.3. Acordul SPS al OMC din 1995 acoperă aplicarea reglementărilor privind siguranța alimentară și sănătatea animalelor și a plantelor. Articolul 5 alineatul (7) se referă la principiul precauției, consacrat în prezent în Tratatul de la Lisabona. Orice încercare de a-l modifica altfel decât la nivel multilateral ar avea implicații profunde asupra ordinii comerciale mondiale și a credibilității viitoare a Acordului SPS, în sine ( 17 ) . CESE consideră totuși că principiul precauției, astfel cum este consacrat în tratatele UE, este de o importanță vitală și solicită să i se acorde protecție adecvată și recunoaștere juridică deplină la nivel multilateral, în vederea unor standarde de siguranță alimentară de înalt nivel, precum și a unor standarde ridicate în materie de bunăstare a animalelor și de mediu, în producția agricolă. CESE ia notă cu îngrijorare de faptul că UE nu a reușit să își apere cu succes măsurile de precauție în contextul a două litigii din cadrul OMC, cu aplicarea normelor în vigoare. Dată fiind importanța lui, UE ar trebui să abordeze principiul precauției ca pe un interes ofensiv, în cadrul tuturor negocierilor sale comerciale.

4.5.4. După cum s-a demonstrat la Nairobi, unde, împotriva tuturor așteptărilor, s-a ajuns la un consens cu privire la o declarație ministerială importantă, UE se situează pe o poziție solidă, care îi permite să joace rolul principal în viitoarele negocieri referitoare la comerțul cu produse agricole. Aceasta se datorează faptului că UE este percepută ca jucând un rol principal în promovarea, în egală măsură, a durabilității și a dezvoltării (rolul pe care l-a jucat la Nairobi) și că, în urma reformelor precedente ale PAC, UE nu mai este văzută ca acționând cu precădere defensiv ( 18 ) . În orice caz, țările cel mai puțin dezvoltate și vulnerabilitatea lor deosebită din sectoarele agricole ar trebui să beneficieze de protecție prin toate instrumentele disponibile, cum ar fi, de exemplu, mecanismele de tratament special și diferențiat și mecanismul special de salvgardare.

4.5.5. În acest sens, CESE consideră că trebuie să existe o strategie mult mai coerentă între PAC și politica comercială internațională pe care o urmează UE.

4.6. Servicii

4.6.1. În cadrul Conferinței ministeriale de la Buenos Aires, 34 de membri ai OMC au solicitat intensificarea lucrărilor privind reglementările interne (licențe, calificări profesionale, proceduri etc.), în vederea instituirii unui cadru multilateral clar și transparent, având în vedere că negocierile privind serviciile multilaterale (TiSA) erau în impas. Societatea civilă și sindicatele au semnalat mai multe motive de îngrijorare cu privire la punerea în aplicare efectivă a măsurilor de salvgardare privind serviciile publice.

4.6.2. Acest efort de instituire a unui astfel de cadru multilateral este fundamental întrucât, cu importuri și exporturi care totalizează, laolaltă, 1 809 miliarde EUR în 2017, UE este de departe cea mai mare putere comercială din lume în sectorul serviciilor, în beneficiul producătorilor și consumatorilor din interiorul și din afara UE ( 19 ) . Sectorul serviciilor contribuie cu peste 75 % la PIB-ul țărilor dezvoltate și cu 50 % la cel al țărilor în curs de dezvoltare și reprezintă coloana vertebrală a lanțurilor valorice globale.

4.7. Impactul Brexit

4.7.1. Regatul Unit va acționa ca membru de sine stătător al OMC începând cu sfârșitul lunii martie 2019. CESE speră ca, în această calitate, Regatul Unit să sprijine reformele ambițioase și orientate spre viitor solicitate de UE. Angajamentul recent asumat, de a se alătura Acordului privind achizițiile publice, este de apreciat.

4.7.2. UE-27 va avea misiunea de a remodela ofertele de acces la piață destinate partenerilor comerciali ai UE, în special în sectorul agricol, printr-o redistribuire echitabilă și echilibrată a cotelor între statele membre.

5. Deschiderea dezbaterii despre o reformă importantă, dar sistemică a OMC

5.1. Proiectarea unui nou sistem de guvernanță pentru o lume nouă

5.1.1. Organizarea internă a OMC, care a fost înființată în 1994, ar trebui revizuită, pentru a se adapta la o serie de evoluții majore: — o creștere rapidă a numărului de membri, care, în cazul în care principiul consensului nu va fi modificat, va bloca luarea deciziilor; — schimbările majore din structura comerțului internațional; — adoptarea unor obiective ambițioase în domeniul dezvoltării durabile (ODD ale ONU) și combaterea schimbărilor climatice (Acordul de la Paris); — experiența UE în ceea ce privește includerea capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă în toate acordurile de liber schimb încheiate recent.

5.1.2. Elaborarea unei soluții creative pentru a pune capăt cerinței sistematice de unanimitate

5.1.2.1. Procesul decizional al OMC, preluat din GATT, este un consens de facto , cu alte cuvinte, impune unanimitatea în rândul celor 164 de membri. Este necesară o unanimitate „pozitivă” pentru adoptarea deciziilor Consiliului General și a declarațiilor ministeriale. În cazul soluționării litigiilor, este necesară o unanimitate „negativă” pentru a respinge un raport final emis de un comitet. În mod evident, această regulă permite unei țări care acționează singură sau, în cele mai multe cazuri, coalițiilor de țări membre formate în jurul obiectivelor comune (G3, G20) să se opună încheierii negocierilor.

5.1.2.2. Majoritatea organizațiilor internaționale au adoptat mecanisme decizionale care permit desfășurarea unei dezbateri și evitarea unui impas, precum ponderarea voturilor pe baza unor criterii obiective (FMI) sau introducerea votului cu majoritate calificată (Uniunea Europeană). CESE propune lansarea unui proces de reflecție asupra unor posibile noi reguli pentru luarea de decizii cu majoritate calificată, pe baza unui dublu criteriu, care ține seama de cota de piață în economia mondială și de indicatorul sintetic de dezvoltare.

5.1.2.3. CESE sugerează să se reducă numărul de chestiuni care necesită unanimitate, evitând aplicarea acesteia în cazul operațiunilor normale ale OMC. Printre „operațiunile normale” se numără și acordul privind ordinea de zi a reuniunilor comitetelor, propunerile de a purta o dezbatere asupra unei chestiuni privind politica comercială sau sugestii de a invita experți independenți pentru a furniza informații cu privire la un subiect de interes nemijlocit pentru punerea în aplicare a unui acord al OMC ( 20 )

5.1.3. Raționalizarea organizării, în vederea eficientizării

5.1.3.1. OMC are o structură organizațională complexă ( 21 ) . Structura sa globală cuprinde Consiliul General, alcătuit din reprezentanți ai țărilor membre însărcinați cu aprobarea pozițiilor celor trei organisme specializate: Consiliul pentru comerțul cu mărfuri, Consiliul pentru comerțul cu servicii și Consiliul pentru aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală. Aceste consilii tematice sunt completate de alte organisme, însărcinate cu gestionarea acordurilor plurilaterale existente și cu dezvoltarea de noi inițiative plurilaterale. Conferința ministerială la nivel politic, care se reunește cel puțin o dată la doi ani și cuprinde miniștrii comerțului din țările membre, funcționează pe baza unui acord unanim asupra rezoluțiilor elaborate de celelalte organisme.

5.1.3.2. O serie de comitete înființate pentru o anumită ocazie, care nu mai este relevantă, cum ar fi grupul de lucru privind „problemele de la Singapore”, sunt concepute să fie temporare. Numărul comitetelor ar trebui redus în funcție de numărul de reuniuni organizate și de rezultatele obținute, astfel încât să se aloce resurse pentru subiectele pe care membrii le consideră prioritare. Trebuie instituită o cultură a evaluării.

5.1.4. Consolidarea rolului secretariatului prin alocarea de resurse suplimentare

5.1.4.1. Pentru a se garanta că OMC pregătește rezoluții ministeriale și lansează noi inițiative plurilaterale cu o mai mare eficacitate, rolul Secretariatului ar trebui consolidat, acordându-i-se dreptul de inițiativă pentru a propune noi subiecte de negociere, modificări ale setului de norme și discipline și propuneri de compromis privind subiectele în discuție.

5.1.5. Eliminarea normei privind „angajamentul unic”

5.1.5.1. La Conferința ministerială de la Bali, OMC a renunțat la abordarea de tip „angajament unic”, potrivit căreia „nimic nu este stabilit până când nu se convine asupra tuturor aspectelor”. Această nouă abordare, mai flexibilă, a permis adoptarea acordului multilateral privind facilitarea comerțului, care a intrat în vigoare la 22 februarie 2017, când mai mult de două treimi dintre membrii OMC (și anume, 110) și-au prezentat instrumentul de ratificare. Prezentul acord vizează facilitarea și accelerarea comerțului internațional cu mărfuri, datorită unor proceduri mai eficace și mai rapide în domenii precum acordarea liberului de vamă și vămuirea mărfurilor. ( 22 )

5.1.6. Crearea de punți mai solide cu societatea civilă

5.1.6.1. Uniunea Europeană are o experiență considerabilă în ceea ce privește consultarea și implicarea societății civile în politica comercială. Angajamentele în materie de muncă și de mediu, menite să contribuie la dezvoltarea durabilă a părților, sunt stabilite în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă (CDD) din toate acordurile de liber schimb recent negociate ale UE, de regulă cele care prevăd mecanisme de monitorizare ale societății civile, cunoscute sub denumirea de grupuri consultative interne (GCI), atât în UE, cât și în țara sau țările partenere. CESE ar sugera ca această experiență de participare activă a societății civile să fie promovată și pe lângă alți membri ai OMC, pentru a face propuneri cu privire la cele mai potrivite mecanisme ce ar putea fi instituite la nivel multilateral.

5.1.6.2. CESE sugerează ca Forumul public al OMC, sub forma unei adunări reprezentative și echilibrate a actorilor economici și sociali din toate sectoarele și domeniile de interes, să acționeze ca o posibilă platformă de participare a societății civile și să aibă posibilitatea de a emite recomandări în cadrul procedurilor OMC. Totodată, ar putea fi luat în considerare modul în care a reușit OCDE să structureze consultarea unei game largi de părți interesate.

5.1.6.3. După cum a propus CESE în mod bilateral ( 23 ) , în fiecare dintre aceste acorduri multilaterale și plurilaterale ar putea fi inclusă o clauză specifică monitorizată „care să impună ambelor părți ale fiecărui mecanism de monitorizare al societății civile să colaboreze, pentru a promova ODD și pentru a monitoriza efectele acestor capitole”.

5.2. Asigurarea coerenței între un sistem comercial multilateral și standardele internaționale sociale și de muncă

5.2.1. OCDE și UE au abordat problema lanțurilor valorice globale în 2010, încercând să înțeleagă modul în care acționează acestea și să propună soluții pentru corectarea disfuncționalităților observate în ceea ce privește mediul și drepturile fundamentale ale omului. S-au elaborat monografii detaliate pentru mai multe sectoare, s-au redactat ghiduri practice și s-au identificat probleme specifice privind RSI (munca copiilor, libertatea de asociere și negocierea colectivă, nivelul de trai decent, pierderea biodiversității și practicile tarifare neloiale).

5.2.2. O declarație a OIM din 2016 privind munca decentă în lanțurile globale de aprovizionare a identificat mai multe linii de acțiune: promovarea standardelor internaționale de muncă, eliminarea deficitelor de guvernanță, promovarea dialogului social incluziv și eficace, consolidarea sistemelor de administrare a muncii, îmbunătățirea cunoștințelor și extinderea statisticilor.

5.2.3. CESE regretă faptul că domeniul de aplicare al actualului articol XX litera (e) este limitat la munca forțată și propune să se ia în considerare extinderea lui la standardele fundamentale de muncă (munca copiilor, munca forțată ș.a.m.d.) De asemenea, CESE sugerează că experiența UE în integrarea normelor de protecție a muncii și a standardelor de mediu în politica sa comercială ar putea inspira OMC să facă referire, de exemplu, în preambul, la cele opt convenții ale OIM, la Acordul de la Paris și la ODD. Fiecare membru al OMC care nu le respectă pe deplin ar trebui să ratifice convențiile OIM care lipsesc sau, cel puțin, să facă dovada unui nivel echivalent de protecție și să profite de pe urma resurselor de consolidare a capacităților în acest sens.

5.2.4. OIM și OMC cooperează în prezent la nivel tehnic, pregătind studii comune. În 2007, studiul „Comerțul și ocuparea forței de muncă: provocări pentru cercetarea în materie de politici” a arătat că nu atât comerțul, cât tehnologiile purtau răspunderea pentru adâncirea inegalităților. În anul 2017, un alt studiu comun privind „Investiția în competențe pentru comerțul incluziv” a arătat că susținerea competențelor de bază și a competențelor tehnice și manageriale a ajutat țările să profite de avantajele comerțului.

5.2.5. OMC a elaborat o bază de date cu privire la lanțurile valorice globale și a realizat studii științifice (cum ar fi „Tiparele comerțului și lanțurile valorice globale în Asia de Sud-Est”) care furnizează date despre structura și metodele lor de lucru care ar trebui utilizate pentru a elabora noi orientări multilaterale, inspirate de cele ale OCDE, pentru a asigura gestionarea durabilă a lanțurilor valorice globale.

5.2.6. CESE sprijină crearea în cadrul OMC a unui nou grup de lucru privind comerțul și munca decentă, ale cărui obiective sunt de două tipuri, în concordanță cu lucrările din cadrul ONU privind un instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic care să reglementeze activitățile societăților transnaționale și ale altor întreprinderi comerciale, pe baza unor inițiative multipartite ( 24 ) . Pe de o parte, el își propune să promoveze bunele practici privind modul de asumare a responsabilității în materie de respectare și protejare a drepturilor omului, având în vedere complexitatea implicată de comportamentul responsabil în afaceri în cadrul lanțurilor valorice globale (liniare sau complexe, lungi sau scurte) ( 25 ) . Pe de altă parte, el urmărește să sensibilizeze opinia publică din țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește comportamentul responsabil în afaceri, concentrându-se pe acțiuni concrete, menite să răspundă actualelor și viitoarelor provocări sociale, de mediu și de guvernanță și căutând soluții de remediere a posibilului impact negativ. Sistemul OMC de examinări ale politicilor comerciale ar trebui să includă în mod sistematic examinarea implementării de către țări a standardelor fundamentale de muncă ale OIM.

5.3. Asigurarea contribuției comerțului internațional la combaterea schimbărilor climatice

5.3.1. Adaptarea normelor OMC la nevoia de combatere a schimbărilor climatice este una dintre prioritățile majore ale reformei OMC și urmărește să asigure înscrierea comerțului internațional cu bunuri industriale și agricole într-un circuit mai virtuos. CESE încurajează întreprinderile care investesc în producția mai durabilă și consideră că ar trebui evitată concurența neloială. Aceste eforturi sunt cu atât mai necesare din perspectiva investițiilor care sunt esențiale pentru realizarea ODD: UNCTAD estimează că este nevoie de un buget anual de 2 500 de miliarde USD, iar OMC are, la rândul ei, un rol în încurajarea acestor investiții responsabile în infrastructura de transport, apă, și energie.

5.3.2. Ar putea fi luate în considerare o serie de măsuri: — extinderea derogărilor de la articolul XX din GATT, care acordă autonomie membrilor OMC (cu anumite limitări) în vederea stabilirii propriilor obiective de mediu (combaterea fumatului, protejarea delfinilor, azbestul etc.), pentru a acoperi măsurile naționale adoptate în sprijinul combaterii emisiilor de gaze cu efect de seră. Acest lucru ar permite, de exemplu, unei țări membre să instituie un „mecanism de includere a carbonului” la frontierele sale, în vederea protejării aerului curat [articolul XX litera (g)]; — dezvoltarea unei metode internaționale de măsurare și modelare a noilor emisii de gaze cu efect de seră asociate cu dezvoltarea fluxurilor comerciale, de exemplu, între două țări sau două regiuni care au semnat un acord de liber schimb; — grupuri de reflecție comune instituite de către OMC și Secretariatul CCONUSC (Convenția–cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice), care înregistrează toate contribuțiile din fiecare țară, ar putea elabora propuneri de compensare a acestor emisii suplimentare (împădurire, reîmpădurire, captarea CO2, investiții în tehnologii curate). Examinările cincinale prevăzute pentru 2023 ar putea contribui, de asemenea, la „corelarea fluxurilor de finanțare cu un parcurs orientat către emisii reduse de gaze cu efect de seră și o dezvoltare rezilientă la schimbările climatice” (26); — relansarea acordului plurilateral privind liberalizarea bunurilor și a serviciilor de mediu, care ar promova circulația bunurilor și a serviciilor cu impact pozitiv asupra mediului (energie, apă, deșeuri etc.).

5.4. Integrarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) în agenda multilaterală

5.4.1. Normele și disciplinele OMC contribuie în mod inerent la îndeplinirea anumitor ODD, în special „Promovarea unui sistem comercial multilateral universal, bazat pe reguli, deschis, nediscriminatoriu și echitabil în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului” (ținta 17.10) și „Eradicarea foametei, garantarea securității alimentare, îmbunătățirea alimentației și promovarea agriculturii durabile” (obiectivul 2).

5.4.2. Activitățile în acest sens au demarat deja, odată cu declarația ministerială de la Nairobi, care cuprinde angajamentul de a elimina subvențiile la export pentru produsele agricole, și declarația ministerială de la Buenos Aires, care a abordat cele mai dăunătoare subvenții pentru pescuit. Cu toate acestea, s-ar putea susține cu siguranță că alte ODD, precum obiectivele 8 („Promovarea unei creșteri economice susținute, favorabile incluziunii și durabile, a ocupării forței de muncă depline și productive, precum și a muncii decente pentru toți”), 14 („Conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor, mărilor și resurselor marine”) și 17 („Consolidarea mijloacelor de punere în aplicare și revitalizarea parteneriatului global pentru dezvoltare durabilă”), merită să fie luate în considerare de OMC în activitățile sale.

5.4.3. Acest lucru ar însemna că toate acordurile plurilaterale și multilaterale încheiate sub auspiciile OMC ar trebui să contribuie la atingerea acestor obiective și că nerespectarea lor ar putea declanșa, eventual, mecanismul de soluționare a litigiilor.

5.4.4. Concluziile celei de a 6-a examinări globale a sistemului de ajutor pentru comerț a OMC, care a avut loc la Geneva în iulie 2017, ar trebui să fie convertite în acțiuni care să ajute țările în curs de dezvoltare să beneficieze de pe urma comerțului electronic și a oportunităților digitale și să încurajeze investițiile în infrastructurile fizice și digitale.

Bruxelles, 23 ianuarie 2019. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) Rezoluția Parlamentului European din 29 noiembrie 2018 referitoare la OMC: calea de urmat, punctul 9 [2018/2084(INI)].

(2) „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă”.

(3) Ponderea țărilor cel mai puțin dezvoltate în comerțul mondial [sursa: World Trade Statistical Review 2016 (Analiza statistică a comerțului mondial 2016), OMC, p. 59]

(4) Regional agreements notified to the WTO [Acorduri regionale notificate OMC (sursa: www.wto.org)].

(5) Improving disciplines on subsidies notification [„Îmbunătățirea disciplinelor privind notificarea subvențiilor”], TTN/RL/GEN/188, OMC, 2017.

(6) „Avizul CESE privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniunea Europeană” [COM(2017) 487 final – 2017/0224 (COD)], raportor: Christian Bäumler), coraportor: Gintaras Morkis (JO C 262, 25.7.2018, p. 94).

(7) Avizul CESE pe tema Convenția de stabilire a unei instanțe multilaterale pentru soluționarea litigiilor în materie de investiții, raportor: Philippe de Buck), coraportoare: Tanja Buzek (JO C 110, 22.3.2019, p. 145).

(8) Instrumentul comun de interpretare privind Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA) dintre Canada și Uniunea Europeană și statele sale membre (http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/ro/pdf).

(9) din Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(10) Avizul CESE pe tema „Schimbul de date cu caracter personal și protecția acestora într-o lume globalizată”, raportor: Cristian Pîrvulescu (JO C 81, 2.3.2018, pp. 209).

(11) Avizul CESE pe tema „Schimbul de date cu caracter personal și protecția acestora într-o lume globalizată”, raportor: Cristian Pîrvulescu (JO C 81, 2.3.2018, pp. 209).

(12) Avizul CESE pe tema „Schimbul de date cu caracter personal și protecția acestora într-o lume globalizată”, raportor: Cristian Pîrvulescu (JO C 81, 2.3.2018, pp. 209).

(13) „Fiecare parte poate să adopte și să mențină măsurile de salvgardare pe care le consideră adecvate pentru a asigura protecția datelor cu caracter personal și a vieții private, inclusiv prin adoptarea și aplicarea de norme privind transferurile transfrontaliere de date cu caracter personal. Prevederile din acest acord nu aduc atingere protecției datelor cu caracter personal și a vieții private garantate prin măsurile de salvgardare ale respectivelor părți la acord.” http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156884.pdf

(14) https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/graphs/eu-agrifood-trade.pdf

(15) Avizul CESE pe tema „Rolul agriculturii în negocierile comerciale multilaterale, bilaterale și regionale în lumina conferinței ministeriale a OMC de la Nairobi”, raportor: Jonathan Peel (JO C 173, 31.5.2017, p. 20).

(16) Avizul CESE pe tema „Rolul agriculturii în negocierile comerciale multilaterale, bilaterale și regionale în lumina conferinței ministeriale a OMC de la Nairobi”, raportor: Jonathan Peel (JO C 173, 31.5.2017, p. 20).

(17) Avizul CESE pe tema „Rolul agriculturii în negocierile comerciale multilaterale, bilaterale și regionale în lumina conferinței ministeriale a OMC de la Nairobi”, raportor: Jonathan Peel (JO C 173, 31.5.2017, p. 20).

(18) Avizul CESE pe tema „Rolul agriculturii în negocierile comerciale multilaterale, bilaterale și regionale în lumina conferinței ministeriale a OMC de la Nairobi”, raportor: Jonathan Peel (JO C 173, 31.5.2017, p. 20).

(19) https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/wts2018_e/wts2018_e.pdf

(20) Policy Brief Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization – Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance [Document strategic „Revitalizarea guvernanței multilaterale din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului – Raport al comitetului de experți la nivel înalt privind viitorul guvernanței comerțului mondial”, Fundația Bertelsmann, 2018].

(21) Structura OMC [sursa: Revitalising Multilateral Governance at the World Trade Organization (Revitalizarea guvernanței multilaterale din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului), Fundația Bertelsmann, p. 54].

(22) Les trois réformes de l’OMC, Zaki Laïdi, Libération, 2003.

(23) Avizul CESE pe tema „Rolul esențial al comerțului și investițiilor în realizarea și punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD)”, raportor: Jonathan Peel; coraportor: Christophe Quarez, [JO C 129, 11.4.2018, p. 27, punctul 1.8 (ibid.)].

(24) Cf. recenta lege franceză privind obligația de vigilență.

(25) Avizul CESE pe tema „Munca decentă în lanțurile de aprovizionare globale”, raportoare: Emmanuelle Butaud-Stubbs (JO C 303, 19.8.2016, p. 17).

(26) Articolul 2 din Acordul de la Paris (CCONUSC).