CORRIGENDUM: Annule et remplace le document COM(2010) 245 final du 19.5.2010 Concerne toutes les versions linguistiques

În mare măsură acest flux de activitate se poate autopotența. El are nevoie de un mediu de afaceri favorabil investițiilor și spiritului antreprenorial. Dar, în timp ce puterea de transformare a TIC este evidentă, stăpânirea acesteia ridică provocări majore. Cu toate că numeroși cetățeni ai Europei adoptă un mod de viață digital, bazat pe o tehnologie care își afirmă dimensiunea mondială și fără frontiere, ei nu pot accepta faptul că piața unică, creată înainte de apariția internetului, este încă atât de incompletă online. Avantajele tehnologiilor digitale, de care oamenii ar putea profita în calitate de cetățeni, consumatori sau oameni ai muncii sunt diminuate de probleme de siguranță și confidențialitate, de un acces insuficient la internet, un grad insuficient de funcționalitate, de lipsa competențelor necesare sau a accesibilității. Europenii sunt dezamăgiți atunci când tehnologia informației și comunicațiilor nu îndeplinește promisiunea de a oferi servicii publice mai bune. Ei sunt îngrijorați de faptul că, în timp ce internetul a intensificat concurența în materie de investiții, creare de locuri de muncă și influență economică la nivel mondial, Europa se dotează cu mijloacele adecvate pentru a putea prospera în acest sector de creștere al economiei cunoașterii.

Dezvoltarea rețelelor de mare viteză astăzi are același impact revoluționar pe care l-a avut dezvoltarea rețelelor electrice și de transport cu un secol în urmă. Datorită evoluției continue a produselor electronice de larg consum, liniile de demarcație dintre aparatele digitale se estompează. Serviciile converg și migrează din lumea fizică în cea digitală, devenind accesibile de oriunde și prin orice fel de aparat, de la telefoanele inteligente, la tablete, computere, radiouri digitale sau televizoare HD. Se prevede că până în 2020 conținutul și aplicațiile digitale vor fi furnizate aproape în exclusivitate online.

Sectorul TIC generează în mod direct 5% din PIB-ul european și are o valoare de piață de 660 de miliarde EUR anual, având însă o contribuție mult mai mare la creșterea globală a productivității (20% provenind direct din sectorul TIC și 30% din investițiile în TIC). Acest fapt se datorează nivelului înalt de dinamism și inovație inerent sectorului și rolului de motor al schimbării, pe care acest sector îl joacă în ceea ce privește modul de operare al celorlalte sectoare ale economiei. În același timp, impactul social al TIC a devenit semnificativ: de exemplu, faptul că practic toți europenii dispun de un telefon mobil și că în Europa există mai mult de 250 de milioanede utilizatori cotidieni de internet a schimbat modul nostru de viață.

Agenda digitală pentru Europa este una dintre cele șapte inițiative-pilot ale Strategiei Europa 2020 și are ca scop definirea rolului motor esențial pe care utilizarea tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) va trebui să-l joace în realizarea obiectivelor Europei pentru 2020.

Consumatorii se așteaptă, pe bună-dreptate, să poată accesa conținutul online cel puțin la fel de ușor ca pe acela offline. Europa nu are o piață unificată în sectorul conținutului. De exemplu, pentru a crea un serviciu paneuropean, un magazin de muzică online ar trebui să negocieze cu numeroase societăți de gestionare a drepturilor de autor, din 27 de țări. Consumatorii pot cumpăra CD-uri din orice magazin, dar deseori nu pot cumpăra muzică de pe platformele online din Europa deoarece drepturile sunt acordate pe o bază națională. Acest fapt contrastează cu mediul de afaceri și canalele de distribuție relativ simple din alte regiuni ale lumii, în special SUA și reflectă alte piețe fragmentate, cum ar fi cele din Asia (figura 2).

Prin exploatarea pe deplin a potențialului TIC, Europa ar putea soluționa cu mai multă ușurință unele dintre provocările sale societale cele mai acute: schimbările climatice și alte presiuni exercitate asupra mediului nostru înconjurător, îmbătrânirea populației și creșterea costurilor legate de sănătate, dezvoltarea unor servicii publice mai eficace și integrarea persoanelor cu handicap, digitalizarea patrimoniului cultural european și punerea lui la dispoziția generației actuale și a celor viitoare etc.

Europa se confruntă cu o creștere a penuriei de competențe profesionale în domeniul TIC și cu un deficit în materie de alfabetizare digitală. Aceste deficiențe au ca efect excluderea multor cetățeni din societatea și economia digitală și limitarea puternicului efect multiplicator în ceea ce privește creșterea productivității, pe care îl are adoptarea TIC. Este prin urmare necesară o reacție coordonată din partea statelor membre și a altor părți interesate.

Europenii nu se vor lansa în activități online din ce în ce mai sofisticate, decât dacă vor avea certitudinea că atât ei, cât și copii lor, pot să aibă deplină încredere în rețele utilizate. Europa trebuie prin urmare să abordeze dezvoltarea noilor forme de criminalitate „cibernetică” – care merg de la exploatarea copiilor la furtul de identitate și atacurile cibernetice – și să elaboreze mecanisme de reacție. În paralel, multiplicarea bazelor de date și noile tehnologii care permit controlul indivizilor la distanță pun noi probleme în ceea ce privește conservarea drepturilor fundamentale ale Europenilor în materie de protecția datelor cu caracter personal și a vieții private. Internetul a devenit în prezent o infrastructură de informație atât de importantă nu pentru cetățeni și pentru economia europeană în general, încât sistemele și rețelele noastre IT trebuie să fie securizate și făcute să reziste la o mulțime de noi amenințări.

Tehnologia și serviciile de autentificare relative la identitatea electronică (Electronic Identity – eID) sunt esențiale pentru tranzacțiile prin internet, deopotrivă în sectorul privat și în cel public. Astăzi, cel mai uzual mod de autentificare este prin utilizarea parolelor. Pentru numeroase aplicații această modalitatea poate fi suficientă, dar necesitatea utilizării unor soluții mai sigure se face simțită din ce în ce mai mult. Deoarece soluțiile vor fi numeroase, industria, cu sprijinul inițiativelor politice – în mod particular al de guvernare electronică (eGovernment) – trebuie să asigure interoperabilitatea, pe baza normelor și a platformelor de dezvoltare deschise.

Consumatorii europeni nu beneficiază încă de prețurile mai avantajoase și de opțiunile mai variate pe care ar trebui să le ofere piața unică, deoarece tranzacțiile online sunt prea complicate. Fragmentarea limitează de asemenea cererea de tranzacții comerciale electronice transfrontaliere. Mai puțin de o zecime din tranzacțiile comerciale electronice are caracter transfrontalier, europenilor fiindu-le de multe ori mai ușor să efectueze o tranzacție transnațională cu o companie americană decât cu o companie dintr-o altă țară europeană. Până la 92% dintre persoanele care comandă produse sau servicii prin internet preferă să apeleze la companii naționale, în locul celor transnaționale, iar până la 60% din comenzile transnaționale prin internet eșuează din motive tehnice sau juridice, cum ar fi refuzarea cărților de credit străine. Acest fapt scoate în evidență necesitatea înlăturării de urgență a barierelor normative care stau în calea comerțului transfrontalier al companiilor europene. Comisia a identificat aceste bariere în Comunicarea privind comerțul electronic transfrontalier dintre întreprinderi și consumatori în UE.

Deoarece distribuirea digitală a conținutului cultural, jurnalistic și creativ este mai rapidă și mai ieftină, ea permite autorilor și furnizorilor de conținut să se adreseze unor noi categorii de public, din mai multe sfere ale societății. Europa trebuie să promoveze crearea, producerea și distribuirea de conținut digital, pe toate tipurile de platforme. De exemplu, Europa are editori puternici, dar are nevoie de platforme online mai competitive. Pentru aceasta este nevoie de modele comerciale novatoare, care să ofere modalități variate de efectuare a accesului și de plată a conținutului și prin care să se obțină un echilibru corect între veniturile deținătorilor de drepturi și accesul publicului larg la conținut și la cunoștințe. Pentru ca acest tip de modele comerciale să prospere nu este neapărat necesar să se legifereze, cu condiția ca toate părțile interesate să coopereze pe baze contractuale. Disponibilitatea unei oferte online legale, vaste și atrăgătoare ar reprezenta de asemenea un răspuns eficace dat pirateriei.

La achiziționarea de hardware, software și servicii IT, autoritățile publice trebuie să utilizeze din plin toată gama de standarde aplicabile, de exemplu prin selectarea standardelor care pot fi implementate de toți furnizorii interesați, favorizând astfel concurența și reducând riscul de blocaj (lock-in).

În plus, orientările privind norme transparente de divulgare ex-ante a drepturilor de proprietate esențiale și a termenilor și condițiilor de acordare a licențelor în contextul standardizării, care vor fi furnizate în speță cu ocazia următoarei reforme a politicii de standardizare a UE, precum și în cadrul actualizării normelor antitrust privind acordurile de cooperare orizontală, vor contribui la limitarea cererilor de redevențe pentru utilizarea standardelor și, prin urmare, la reducerea costurilor de intrare pe piață.

Avem nevoie de o interoperabilitate eficace între produsele și serviciile IT pentru a construi o societate cu adevărat digitală.

Prima prioritate a Comisiei va fi implementarea rapidă și coerentă a cadrului de reglementare modificat, precum și o mai mare coordonare a utilizării spectrului și, acolo unde este cazul, armonizarea benzilor de frecvențe, pentru a crea economii de scară pe piețele de echipamente și servicii. Pornind de la premiza că piața unică impune tratarea în mod egal a problemelor similare legate de reglementare, Comisia va avea ca prioritate furnizarea de orientări referitoare la principalele concepte legate de reglementare conform normelor privind comunicațiile electronice, în mod particular în ceea ce privește metodele de calcul al costurilor și nediscriminarea, căutând totodată soluții sustenabile pentru roamingul de voce și de date, până în 2012.

·Propunerea până în 2012 a unui instrument opțional relativ la dreptul contractelor, care să completeze directiva privind drepturile consumatorului, pentru a remedia fragmentarea dreptului contractelor, în mod particular în ceea ce privește mediul online;

Directiva privind practicile comerciale neloiale și directiva privind comercializarea la distanță a serviciilor financiare vor permite ameliorarea situației, într-o oarecare măsură. Propunerea de directivă privind drepturile consumatorului trebuie adoptată rapid, în scopul de a spori încrederea consumatorilor și a comercianților în achizițiile transfrontaliere online. Comisia va investiga de asemenea modalități de consolidare a drepturilor consumatorilor care cumpără produse digitale. Tranzacțiile transnaționale online pot fi facilitate și prin mărirea gradului de coerență al dreptului european al contractelor, pe baza unui nivel ridicat de protecție a consumatorului. Comisia va lansa de asemenea o strategie la scara Uniunii Europene pentru a îmbunătăți sistemele alternative de soluționare a litigiilor, pentru a propune un instrument de recurs online la scara UE destinat comerțului electronic și pentru a facilita accesul la justiția online. În plus, comparabilitatea prețurilor de consum (de exemplu prin etalonarea performanțelor, testarea produselor sau prin intermediul site-urilor de comparare a prețurilor) poate fi ameliorată pentru a stimula concurența și a consolida protecția consumatorului.

În prezent, în Europa, accesul la internet se bazează în principal pe prima generație de bandă largă, ceea ce înseamnă acces la internet prin intermediul moștenirii de rețele telefonice de cupru și de TV prin cablu. În prezent, există o cerere importantă de rețele NGA mai rapide din partea cetățenilor și a întreprinderilor din întreaga lume. Din acest punct de vedere, Europa este încă în urma partenerilor săi internaționali. Un indicator semnificativ îl reprezintă nivelul de penetrare a fibrelor optice în locuințe [Fibre to the Home (FTTH)], nivel care este foarte scăzut în Europa și mult în urma celui înregistrat în anumite țări din G20 (a se vedea figura 4).

Rețelele de bandă largă pe suport radio (terestre sau prin satelit) pot juca un rol cheie în asigurarea acoperirii tuturor zonelor, inclusiv a zonelor rurale și a celor izolate. În prezent, problema centrală pentru dezvoltarea rețelelor de bandă largă pe suport radio este accesul la spectrul radio. Utilizatorii de internet mobil se confruntă deja cu aglomerarea rețelelor, deoarece spectrul radio nu este utilizat în mod eficace. Pe lângă frustrarea utilizatorilor, acest lucru are drept consecință îngrădirea inovării, activitatea care reprezintă 250 miliarde euro anual. O politică europeană ambițioasă în domeniul spectrului de frecvențe trebuie, pe lângă asigurarea radiodifuzării, să promoveze gestionarea eficientă a spectrului prin impunerea utilizării anumitor frecvențe din dividendul digital pentru banda largă wireless până la o dată prestabilită, ceea ce va permite o mai mare flexibilitate (și totodată negocierea spectrului de frecvențe) și va stimula competitivitatea și inovarea.

Pentru îndeplinirea acestor obiective ambițioase este necesară elaborarea unei politici globale, bazate pe o combinație de tehnologii, urmărind două scopuri bine definite: pe de o parte, garantarea unei acoperiri universale de bandă largă (combinând rețele fixe și rețele pe suport radio) cu viteze de conexiune crescând gradual înspre 30 Mbps și peste, iar pe de altă parte, promovare implementării și a adoptării cu timpul a rețelelor de acces de nouă generație (next generation access networks – NGA) într-o mare parte a teritoriului UE, permițând conexiuni ultrarapide de peste 100 Mbps.

Economia viitorului va fi o economie a cunoașterii, bazată pe rețele, având în centrul său internetul. Europa are nevoie de acces la un internet rapid și ultrarapid la un preț competitiv, disponibil pe scară largă. Strategia 2020 a subliniat importanța implementării benzii largi pentru promovarea incluziunii sociale și a competitivității în UE. Ea a reafirmat obiectivul de a pune banda largă de bază la dispoziția tuturor europenilor până în 2013 și are ca obiectiv garantarea (i) accesului tuturor europenilor, până în 2012, la viteze de internet mult superioare, de peste 30 Mbps și (ii) realizarea obiectivului de creștere a numărului de familii europene care se abonează la conexiuni internet de peste 100 Mbps.

În fine, cooperarea părților interesate trebuie organizată la nivel mondial, pentru a putea limita riscurile de amenințări privind securitatea și a lupta împotriva lor. Aceasta se poate înscrie în cadrul discuțiilor privind gestionarea internetului (Internet Governance). La un nivel mai operațional, trebuie întreprinse acțiuni vizând securitatea informației, coordonate la nivel internațional, împreună cu acțiuni vizând lupta împotriva criminalității informatice, cu sprijinul unei Agenții europene pentru securitatea rețelelor informatice și a datelor (European Network and Information Security Agency – ENISA) reînnoite.

Dreptul la protecția vieții private și a datelor cu caracter personal este un drept fundamental în UE care trebuie aplicat cu eficacitate și în mediul online, prin toate mijloacele posibile: de la aplicarea pe larg a principiului „Privacy by Design” (respectare a vieții private din momentul proiectării) la tehnologiile TIC în cauză, la sancțiuni de descurajare, ori de câte ori este cazul. Cadrul revizuit al UE pentru comunicațiile electronice precizează responsabilitățile operatorilor de rețele și ale furnizorilor de servicii, inclusiv obligația lor de a notifica violările securității datelor personale. Revizuirea cadrului general privind protecția datelor cu caracter personal, recent întreprinsă, va include o posibilă extindere a obligației de a notifica violări ale securității datelor cu caracter personal. Implementarea interzicerii mesajelor electronice nesolicitate va fi consolidată prin utilizarea rețelei de cooperare în materie de protecție a consumatorului (Consumer Protection Cooperation – CPC).

Soluționarea acestor amenințări și întărirea securității în societatea digitală este o responsabilitate comună a cetățenilor, a organismelor private și a celor de stat, atât la nivel național cât și la nivel mondial. De exemplu, pentru abordarea exploatării sexuale și a pornografiei infantile, pot fi instituite platforme de alertă la nivel național și la nivelul UE, împreună cu măsuri de prevenire și înlăturare a conținutului prejudiciabil. Activitățile educaționale și campaniile de sensibilizare destinate publicului larg sunt de asemenea esențiale: UE și statele membre își pot intensifica eforturile, de exemplu prin intermediul Programului pentru un internet mai sigur, furnizând informații și educând copii și familiile în materie de siguranță online, precum și prin analizarea impactului pe care îl are utilizarea tehnologiilor digitale asupra copiilor. Industriile trebuie de asemenea încurajate să continue să dezvolte și să implementeze sisteme de autoreglementare, în mod particular în ceea ce privește protecția minorilor care utilizează serviciile furnizate de acestea.

Utilizatorii trebuie să se simtă confortabil și în siguranță când se conectează online. La fel ca și în lumea materială, criminalitatea cibernetică nu poate fi tolerată. De altfel, unele din serviciile online cel mai inovatoare și mai avansate – cum ar fi operațiunile bancare electronice (eBanking) și serviciile de sănătate online (eHealth) – pur și simplu nu ar exista dacă noile tehnologii nu ar fi în totalitate fiabile. Până în prezent, internetul s-a dovedit remarcabil de sigur, rezistent și stabil, dar rețelele IT și terminalele utilizatorilor finali rămân vulnerabile unei game ample de amenințări mereu noi: în ultimii ani, mesajele electronice nesolicitate (spam) au proliferat până la a îngreuna în mod serios traficul de e-mail pe internet – conform mai multor estimări, mesajele spam reprezintă între 80 și 98% din totalul mesajelor aflate în circulație – ele răspândind o multitudine de viruși și de programe ostile. Flagelul furtului de identitate și al fraudei online avansează. Atacurile devin din ce în ce mai sofisticate (troieni, botneturi etc.) și deseori motivate de scopuri financiare. Ele pot avea de asemenea o motivație politică, așa cum o arată recentele atacuri cibernetice îndreptate împotriva Estoniei, Lituaniei și Georgiei.

·Promovarea de norme corespunzătoare privind drepturile esențiale de proprietate intelectuală și a condițiilor de acordare a licențelor în contextul standardizării, inclusiv în ceea ce privește divulgarea ex ante, în mod particular prin intermediul orientărilor, până în 2011;

·Efortul public redus și dispersat în materie de C&D; de exemplu, sectorul public al UE cheltuie mai puțin de 5,5 miliarde EUR pe an pentru cercetarea și dezvoltarea în sectorul TIC, mult sub nivelul din economiile concurente.

Europa investește în continuare sub posibilități în cercetarea și dezvoltarea în sectorul TIC. Prin comparație cu principalii săi parteneri comerciali, cum ar fi SUA, cercetarea și dezvoltarea în sectorul TIC în Europa nu numai că reprezintă o proporție mult mai mică din bugetul total de cercetare și dezvoltare (17 % față de 29 %), dar și în termeni absoluți, reprezintă în jur de 40 % din bugetul alocat de SUA (a se vedea Figura 5 – 37 de miliarde EUR față de 88 de miliarde EUR în 2007).

·Publicarea unei recomandări, în 2010, destinate încurajării investițiilor în rețelele NGA (Next Generation Access Networks – rețele de acces de nouă generație) prin măsuri de reglementare clare și eficace.

·Elaborarea, în 2011, a unui instrument de educare a consumatorilor cu privire la noile tehnologii media (de exemplu, drepturile consumatorilor pe internet, eCommerce, protecția datelor, alfabetizarea digitală, rețele sociale, etc.); Acest instrument va pune la dispoziție resurse educative și informative personalizate destinate consumatorilor, profesorilor și altor multiplicatori din cele 27 de state membre;

·Promovarea unei participări mai importante a femeilor tinere și a celor care revin în activitate în sectorul TIC prin sprijinirea resurselor de formare pe internet, eLearning sub formă de jocuri și „rețelele sociale” (social networking);

·Introducerea competențelor și alfabetizării digitale ca prioritate în inițiativa emblematică „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”, a cărei lansare este prevăzută în 2010 și care va include un consiliu sectorial privind competențele TIC și ocuparea locurilor de muncă, for cu caracter multilateral, cu participarea părților interesate, consacrat aspectelor legate de cerere și ofertă.

Este esențial ca toți cetățenii europeni să utilizeze TIC și media digitale și, îndeosebi, să se atragă tinerii înspre educația în materie de TIC. Trebuie să crească, atât cantitativ, cât și calitativ, competențele TIC și de e-business, respectiv acele competențe necesare pentru inovare și creștere. În plus, carierele din sectorul TIC trebuie să devină mai atrăgătoare, inclusiv în domeniul producției si proiectării de tehnologii, pentru cele 30 de milioane de femei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani. Toți cetățenii trebuie informați cu privire la potențialul pe care îl reprezintă TIC pentru toate tipurile de profesii. În acest scop, va fi nevoie să se creeze parteneriate multilaterale între părțile interesate, să se consolideze formarea și recunoașterea competențelor digitale în sistemele oficiale de educație și formare profesională. Sunt necesare acțiuni de sensibilizare, precum și modalități de formare și certificare eficace în domeniul TIC în afara acestor sisteme, inclusiv utilizarea de instrumente online și a media digitale pentru recalificarea și perfecționarea profesională. Pe baza experienței dobândite cu ocazia „Săptămânii europene a competențelor digitale”, desfășurată în perioada 1-5 martie 2010, Comisia va sprijini, în 2010 și ulterior, activitățile de sensibilizare, desfășurate la nivel național și european, în vederea promovării educației în domeniul TIC, a atragerii tinerilor către cariere și locuri de muncă în acest domeniu, precum și activitățile dedicate creșterii nivelului de „alfabetizare digitală”a cetățenilor, stimulării formării forței de muncă în materie de TIC și adoptării celor mai bune practici în domeniu.

În plus, pentru ca TIC să contribuie de o manieră eficace la creștere în Europa și să reprezinte motorul creșterii competitivității și productivității economiei europene, este nevoie de practicieni competenți. Economia UE este afectată de o penurie de personal calificat în materie de TIC. Din acest motiv, este posibil ca, în Europa, 700 000 de locuri de muncă să nu poată fi ocupate până în 2015.

·Propunerea, începând din 2011, de măsuri vizând accesul „simplu și rapid” (light and fast) la fondurile de cercetare UE în domeniul TIC, pentru a le face mai atractive pentru IMM-uri și pentru tinerii cercetători în vederea implementării pe o scară mai largă în contextul revizuirii programului-cadru de cercetare-dezvoltare al UE;

Tehnologia informației și comunicațiilor reprezintă un motor al creării de valoare și creștere în economie. Aceasta înseamnă că industria are o nevoie crescândă de soluții deschise și interoperabile care să permită exploatarea TIC în toate sectoarele. Programele finanțate de UE vor sprijini inițiativele lansate de industrie, menite să genereze standarde și platforme deschise pentru noi produse și servicii. Comisia va consolida activitățile menite să reunească părțile interesate în jurul unor agende de cercetare comune, în domenii cum ar fi „Viitorul Internetului”, inclusiv „Internetul obiectelor”, și tehnologiile cheie TIC.

·Asigurarea implementării prevederilor referitoare la diversitatea culturală din Directiva privind serviciile media audiovizuale, după caz, prin co- și autoreglementare și solicitarea de informații din partea statelor membre, până la sfârșitul anului 2011, cu privire la aplicarea acestor prevederi.

De exemplu, iluminatul reprezintă 20 % din consumul mondial de energie electrică. Prin combinarea unei tehnologii cunoscute sub numele de Solid State Lighting (SSL) cu sisteme de gestionare inteligente se pot realiza economii de energie electrică de circa 70 %. Iluminatul SSL se bazează pe tehnologii concepute de industria semiconductorilor, în care Europa are o poziție solidă. Pentru a se realiza reducerea emisiilor este necesară o combinație de activități de sensibilizare, formare și cooperare multilaterală a părților interesate.

UE s-a angajat să reducă emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 20 % până în 2020 prin comparație cu nivelurile din 1990 și să îmbunătățească eficiența energetică cu 20 %. Sectorul TIC are un rol important în îndeplinirea acestui obiectiv.

Guvernele europene sunt hotărâte să acționeze astfel încât serviciile de eGovernment personalizate, centrate pe utilizator, multiplatformă să devină o realitate omniprezentă până în 2015 . În acest scop, guvernele trebuie să întreprindă măsuri de evitare a introducerii de cerințe tehnice nejustificate, de exemplu aplicații care funcționează numai în anumite medii tehnice sau numai cu anumite dispozitive. Comisia va da exemplul prin implementarea de servicii eGovernment inteligente. Aceste servicii vor permite raționalizarea proceselor administrative, vor facilita schimbul de informații și vor simplifica interacțiunea cu Comisia, vor permite responsabilizarea utilizatorilor și îmbunătățirea eficienței, eficacității și transparenței Comisiei.

Cele mai multe dintre serviciile publice online nu funcționează în afara frontierelor, în detrimentul mobilității întreprinderilor și a cetățenilor. Până în prezent, autoritățile publice și-au concentrat atenția pe nevoile naționale și nu au luat suficient în considerare dimensiunea eGovernment asociată cu piața unică. Cu toate acestea, mai multe inițiative și instrumente juridice legate de piața internă (cum ar fi Directiva Servicii și Planul de acțiune eProcurement) se bazează pe posibilitatea ca întreprinderile să interacționeze și să desfășoare activități comerciale cu administrațiile publice prin mijloace electronice și transfrontaliere.

Așadar, Europa are nevoie de o mai bună cooperare administrativă pentru a institui și implementa servicii publice transfrontaliere online. Acest lucru presupune implementarea unor servicii neîntrerupte de eProcurement, precum și servicii practice transfrontaliere de e-identificare și e-autentificare (inclusiv recunoașterea reciprocă a nivelurilor de securitate pentru autentificare).

Serviciile eEnvironment, ca o categorie aparte de servicii eGovernment, sunt fie insuficient dezvoltate, fie fragmentate de-a lungul frontierelor naționale. Dreptul UE în acest domeniu trebuie revizuit și modernizat. În al doilea rând, soluții inovatoare, cum ar fi rețelele de senzori avansați, ar putea ajuta la completarea datelor lipsă necesare.

Acțiuni Comisia se va angaja în următoarele acțiuni: ·Acțiunea-cheie 16: Propunerea, până în 2012, a unei Decizii a Parlamentului și a Consiliului care să asigure recunoașterea reciprocă a e-identificării și a e-autentificării în întreaga UE pe bază de servicii de „autentificare online” care să fie furnizate în toate statele membre (care să utilizeze documentele oficiale corespunzătoare, eliberate de sectorul public sau privat); ·Alte acțiuni: ·Sprijinirea serviciilor eGovernment transfrontaliere neîntrerupte pe piața unică prin Programul de competitivitate și inovare (CIP) și prin Programul privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA); ·Revizuirea până în 2011 a Directivei privind accesul public la informațiile de mediu; ·Colaborarea cu statele membre și cu părțile interesate la implementarea serviciilor transfrontaliere eEnvironment, în special a rețelelor de senzori avansați; ·Definirea până în 2011, într-o Carte albă, de măsuri concrete privind modul de interconectare a capacităților eProcurement pe piața unică; ·Oferirea unui exemplu de eGovernment deschis și transparent prin crearea, în 2010 și implementarea unui plan de acțiune ambițios eCommision 2011-2015, care să includă achiziții publice exclusiv prin mijloace electronice (eProcurement). Statele membre trebuie: ·să asigure interoperabilitatea deplină a serviciilor eGovernment, prin eliminarea barierelor de ordin organizațional, tehnic sau semantic și prin sprijinirea IPv6; ·să garanteze că ghișeele unice funcționează ca niște centre complete de eGovernment, dincolo de cerințele și domeniile acoperite de Directiva Servicii; ·să convină până în 2011 cu privire la o listă comună de servicii publice transfrontaliere cheie care corespund unor necesități bine definite, care să permită întreprinzătorilor să înființeze și să administreze o întreprindere oriunde în Europa, independent de locația inițială și să permită cetățenilor să studieze, să lucreze, să aibă reședința sau să se pensioneze oriunde în Uniunea Europeană. Aceste servicii cheie trebuie să fie disponibile online până în 2015.

2.7.5Sisteme inteligente de transporturi pentru un transport eficient și pentru o mai bună mobilitate

Sistemele de transporturi inteligente (ITS – Intelligent Transports Systems) fac transportul mai eficient, mai rapid, mai simplu și mai fiabil. Accentul se pune pe găsirea de soluții inteligente de integrare a fluxurilor de pasageri și de marfă în ansamblul modurilor de transport și de furnizare de soluții sustenabile pentru blocajele de infrastructură care afectează căile rutiere, ferate, aeriene, maritime și navigabile.

În cazul transportului rutier și al interfețelor acestuia cu alte moduri de transport, planul de acțiune ITS și directiva aferentă prevăd implementarea unui sistem de informații în timp real cu privire la trafic, precum și sisteme dinamice de management al traficului în vederea decongestionării și încurajării unei mobilități mai ecologice, concomitent cu îmbunătățirea siguranței și securității. Sistemul de soluții de management al traficului aerian pentru cerul unic european (SESAR) va integra serviciile de navigație aeriană și sistemele de suport tehnic. Serviciile de informații fluviale și serviciile eMaritime permit un transport fluvial și maritim mai bun, mai sigur și mai eficient. Sistemul european de management al traficului feroviar are drept obiectiv realizarea unui sistem de control automat al vitezei la nivel european. Aplicațiile telematice pentru serviciile de transport de mărfuri pe calea ferată și serviciile de pasageri vor sprijini serviciile transfrontaliere, punând la dispoziția pasagerilor instrumente de planificare a călătoriei (inclusiv legăturile cu alte trenuri și moduri de transport, asistență pentru efectuarea rezervărilor, plăților și pentru urmărirea bagajelor), precum și actualizări în timp real.

Acțiuni Comisia se va angaja în următoarele acțiuni: ·Creșterea vitezei de adoptare a ITS, în special în ceea ce privește transportul rutier și urban prin aplicarea Directivei ITS propuse pentru favorizarea interoperabilității și standardizării rapide; ·Până în 2010, adoptarea strategiei de desfășurare a sistemului de soluții de management al traficului aerian pentru cerul unic european (SESAR); ·Propunerea, până în 2011, a Directivei privind desfășurarea serviciilor eMaritime; ·Propunerea în 2011 a unei Directive privind stabilirea de specificații tehnice pentru aplicațiile telematice pentru serviciile de pasageri pe căile ferate. ·Statele membre trebuie: ·să își îndeplinească obligațiile în conformitate cu planul de desfășurare a Sistemului European de Management al Traficului Feroviar (ERTMS), în special în ceea ce privește liniile feroviare care trebuie echipate până în 2015.

2.8.Aspectele internaționale ale Agendei digitale

Agenda digitală europeană are drept obiectiv să facă din Europa un centru al creșterii inteligente, sustenabile și incluzive pe scena mondială. Fiecare din cei șapte piloni ai Agendei digitale are o dimensiune internațională. În special, piața unică digitală are nevoie de o interfață externă deoarece progresul în multe dintre domeniile de politici se poate realiza numai la nivel internațional. Interoperabilitatea și standardele recunoscute la scară mondială pot contribui la promovarea unei inovări mai rapide prin reducerea riscurilor și a costurilor legate de noile tehnologii. De asemenea, soluționarea amenințărilor crescânde la adresa securității informatice necesită situarea în context internațional. Totodată, soluțiile europene de reglementare bazate pe egalitatea de șanse, guvernare și guvernanță transparente, pe deschiderea piețelor către concurență reprezintă o sursă de inspirație pentru alte regiuni ale lumii. În fine, este de asemenea important să se compare progresele înregistrate în Europa în cadrul Agendei digitale cu cele mai bune performanțe pe plan internațional.

Astfel, dimensiunea internaționale a Agendei digitale este de o relevanță crucială pentru finalizarea acțiunilor menționate mai sus, în special datorită importanței strategice a internetului. Europa trebuie să continue să joace rolul de lider, în conformitate cu agenda de la Tunis, în promovarea unei guvernanțe a internetului cât mai deschise și mai incluzive posibil. În prezent și într-o măsură și mai mare în viitor, internetul va îngloba o mare diversitate de sisteme și aplicații care pătrund în toate aspectele vieții personale, independent de geografie. Internetul reprezintă un instrument formidabil al libertății de expresie pe plan global.

Pentru a încuraja inovarea și pe plan internațional, Comisia va depune eforturi pentru crearea de condiții favorabile în comerțul exterior pentru serviciile și mărfurile digitale, în special prin dezvoltarea unui parteneriat puternic în vederea favorizării accesului la piață și a posibilităților de investiții prin reducerea barierelor tarifare și netarifare la nivel mondial, precum și în scopul îmbunătățirii protecției drepturilor de proprietate intelectuală și al evitării denaturării pieței.

Acordul privind tehnologia informației (ITA) din 1997 a adus rezultate tangibile în promovarea adoptării tehnologiei informației în Europa și pe plan mondial. ITA necesită însă, în prezent, o actualizare astfel încât să se ia în considerare noile evoluții, în special în ceea ce privește tehnologia și convergența produselor.

Totodată, în sfera serviciilor digitale și a proprietății intelectuale, acordurile comerciale internaționale vor trebui să ia în mod special în considerare progresul tehnologic.

Acțiuni Comisia se va angaja în următoarele acțiuni: ·Promovarea internaționalizării guvernanței internetului și a cooperării la nivel global pentru menținerea stabilității internetului, pe baza unui modelul multilateral; ·Sprijinirea continuării Forumului privind guvernanța internetului dincolo de orizontul anului 2010; ·Colaborarea cu țări terțe pentru îmbunătățirea condițiilor de comerț internațional pentru mărfurile și serviciile digitale în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală; ·Obținerea unui mandat de actualizare a acordurilor internaționale în conformitate cu progresul tehnologic sau, după caz, de propunere de noi instrumente.

3.Implementare și guvernanță

Provocarea cea mai mare este asigurarea adoptării și a implementării rapide a măsurilor necesare pentru atingerea obiectivelor menționate mai sus. Avem nevoie de hotărâre și de o viziune comună pentru realizarea acestei etape cruciale pentru Europa.

Succesul Agendei digitale necesită executarea cu minuțiozitate a acțiunilor cuprinzătoare prevăzute în conformitate cu structura de guvernanță Europa 2020. Așa cum se arată în figura 6, Comisia va îndeplini următoarele acțiuni:

1.Instituirea unui mecanism de coordonare internă – a cărui forță motrice o va constitui un grup de comisari a cărui sarcină va fi aceea de a asigura coordonarea eficace între diferitele politici, cu referire în special la acțiunile de natură legislativă propuse în cadrul Agendei digitale (anexa 1).