Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2014 /* COM/2014/0404 final - 2014/ () */





Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru 2014 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 9 alineatul (2), având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2], având în vedere rezoluțiile Parlamentului European[3], având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă, având în vedere avizul Comitetului economic și financiar, având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială, având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică, întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. (2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. (3) La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile posibile. Ei au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări. (4) La 9 iulie 2013, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2013 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2012-2016. (5) La 13 noiembrie 2013, Comisia a adoptat Analiza anuală a creșterii[4], care marchează începutul semestrului european 2014 pentru coordonarea politicilor economice. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă[5], în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. (6) La 20 decembrie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării bugetare și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea bugetară într-un mod diferențiat și favorabil creșterii economice, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea economică și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. (7) La 16 aprilie 2014, Republica Cehă și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2014, iar la 28 aprilie 2014 și-a prezentat Programul de convergență pentru 2014. Pentru a ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. (8) Obiectivul strategiei bugetare prezentate în Programul de convergență pentru 2014 este menținerea deficitului public sub valoarea de referință din tratat de 3 % din PIB pe perioada programului. Obiectivul pe termen mediu menționat în program, de -1 % din PIB, reflectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Deși, în 2014, strategia bugetară este conformă cu Pactul de stabilitate și de creștere, se preconizează că, în 2015, ajustarea structurală necesară nu va fi realizată, întrucât, conform previziunilor, soldul structural recalculat se va deteriora cu 0,6 puncte procentuale. În plus, se preconizează că cheltuielile publice vor crește într-un ritm incompatibil cu criteriul de referință în materie de cheltuieli. Se preconizează că soldul structural recalculat se va abate de la calea de ajustare necesară și în 2016 și 2017, valorile prevăzute ale acestuia fiind de -1,6 % și, respectiv, -1,9 % din PIB. În general, în 2015 se preconizează un risc de abatere de la calea de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. Conform programului, se preconizează că rata datoriei, situată sub valoarea de referință de 60 % din PIB, va scădea temporar cu 1,1 puncte procentuale, ajungând la 45 % din PIB în 2014, și va crește la 46 % din PIB în 2015. Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. Conform programului, economia cehă va crește cu 1,7 % în 2014 și cu 2 % în 2015, în comparație cu valorile de 2 % și, respectiv, 2,4 % preconizate de Comisie în previziunile din primăvara anului 2014. Principalele riscuri pentru perspectiva bugetară provin din lipsa acută de certitudine referitoare la dezvoltarea viitoare a investițiilor publice și dintr-o potențială cheltuială excepțională legată de contractul prevăzut de cumpărare în rate a unor avioane de vânătoare, cu un impact estimat de creștere a deficitului de 0,5 % din PIB în 2015. Potrivit previziunilor Comisiei, există un risc de abatere semnificativă de la obiectivul pe termen mediu în 2015. Diferența față de scenariul din program constă în ipotezele diferite privind politicile și măsurile discreționare pentru 2015. Pe baza evaluării programului și a previziunilor Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consideră că deficitul a fost redus în mod durabil sub 3 % din PIB în 2013, în concordanță cu recomandarea sa, și că, deși se estimează că obiectivul pe termen mediu va fi îndeplinit în 2014, există un risc de abatere semnificativă de la acesta în 2015. (9) Republica Cehă lasă în urmă doi ani de recesiune, confruntându-se în prezent cu provocarea asigurării unei creșteri ridicate susținute, în condițiile îmbătrânirii rapide a populației. Investițiile publice au scăzut considerabil în ultimii ani, investițiile în infrastructură fiind afectate în mod deosebit. Modelul de creștere al economiei cehe dinaintea crizei se baza pe afluxuri masive de capital străin și pe o orientare puternică spre exporturi. Având în vedere că posibilitatea de recuperare pe baza acumulării de factori de producție (inclusiv capitalul străin) pare limitată, reorientarea economiei către factori interni de creștere ar crea noi modalități de creștere a productivității. Printre elementele esențiale ale acestui proces se află sprijinirea educației, a formării și a inovării, precum și consolidarea instituțiilor. (10) Guvernul a aprobat recent Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare, dar acesta nu a fost încă ratificat de către Parlament. În 2011 a început elaborarea unei reforme cuprinzătoare a cadrului bugetar, dar adoptarea și implementarea sa sunt încă incerte. A fost întârziată, de asemenea, adoptarea legislației relevante menite să asigure respectarea Directivei 2011/85/UE a Consiliului privind cadrele bugetare. (11) În domeniul impozitării, principalele provocări pentru Republica Cehă sunt creșterea eficienței colectării veniturilor și realizarea unei structuri fiscale mai favorabile creșterii. Republica Cehă a luat o serie de măsuri pentru a îmbunătăți respectarea obligațiilor fiscale, mai ales în domeniul impozitării indirecte, dar costul general al respectării este în continuare prea ridicat. În acest context, bazele de impozitare (impozitele pe venit și contribuțiile la asigurările sociale și de sănătate) nu au fost încă armonizate, iar înființarea unui punct unic de colectare, prevăzută pentru 2015, a fost anulată. Guvernul ceh și-a anunțat totuși intenția de a aborda problema armonizării bazelor de impozitare. Recomandărilor din 2013 privind structura de impozitare nu li s-a dat curs. Rata de impozitare a veniturilor salariale rămâne ridicată, mai ales pentru lucrătorii cu venituri scăzute, inclusiv lucrătorii cu fracțiune de normă, în special din cauza contribuțiilor ridicate la asigurările sociale. Există un anumit potențial de reorientare a impozitării dinspre veniturile salariale spre alte domenii, cum ar fi taxele de mediu și impozitele periodice pe locuințe, care sunt relativ scăzute. Există în continuare discrepanțe semnificative între regimul de impozitare și de contribuții sociale al lucrătorilor salariați și cel al lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă, discrepanțe care duc la restrângerea bazei de impozitare și creează stimulente pentru declararea unei activități independente false, cu consecințe inechitabile pentru persoanele angajate cu un contract de muncă obișnuit. (12) Pe termen lung, Republica Cehă se confruntă cu riscuri medii în materie de sustenabilitate, din cauza majorărilor preconizate ale cheltuielilor cu pensiile și sănătatea. Conform legislației actuale, se prevede majorarea vârstei legale de pensionare pe termen lung, dar într-un ritm prea lent pe termen mediu. Guvernul intenționează să introducă un mecanism de revizuire care să alinieze vârsta de pensionare la evoluția speranței de viață, dar acesta este doar un răspuns parțial la problema decalajului de sustenabilitate. De asemenea, indexarea temporar mai scăzută a pensiilor va înceta în 2015, cu un an mai devreme decât era prevăzut, iar mecanismul standard de indexare a pensiilor (prețurile plus o treime din creșterea salariilor reale) nu a fost revizuit. În ceea ce privește promovarea capacității de inserție profesională a lucrătorilor vârstnici, s-au înregistrat progrese limitate. Nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește îmbunătățirea raportului costuri/eficacitate în cazul cheltuielilor publice pentru sistemul de sănătate. Sectorul spitalicesc înregistrează o capacitate excedentară, raportul costuri/eficacitate și guvernanța putând fi îmbunătățite. (13) S-au luat câteva prime măsuri pentru a îmbunătăți capacitatea și calitatea serviciului public de ocupare a forței de muncă. Aceste măsuri merg în direcția bună, însă impactul lor trebuie să fie evaluat. Politicile active din domeniul pieței forței de muncă sunt în continuare subfinanțate și nu vizează efectiv femeile cu copii mici, tinerii și lucrătorii vârstnici. În pofida ratei generale de ocupare relativ ridicate, aceste grupuri sunt în continuare subreprezentate pe piața forței de muncă. Participarea femeilor la piața forței de muncă este împiedicată de accesul limitat la centre și servicii de îngrijire a copiilor accesibile ca preț și de utilizarea relativ scăzută a muncii cu fracțiune de normă. În 2012, disparitatea salarială de gen era în continuare una dintre cele mai ridicate din UE. (14) Calitatea sistemului educațional ceh și relevanța acestuia pentru piața forței de muncă constituie un motiv de preocupare. S-au luat unele măsuri pentru a îmbunătăți cadrul de evaluare în învățământul obligatoriu, dar monitorizarea efectelor acestora în cazul școlilor și al elevilor cu rezultate mai slabe rămâne o problemă. Atractivitatea profesiilor didactice este, de asemenea, o problemă pe care guvernul intenționează să o abordeze. Frecventarea scăzută de către copiii de etnie romă a sistemului general de învățământ preșcolar favorabil incluziunii și a învățământului primar rămâne o problemă pentru integrarea lor. Reforma învățământului superior a fost întârziată și nu s-a făcut niciun progres în direcția consolidării acreditării și finanțării în acest sector. În ceea ce privește finanțarea institutelor de cercetare, s-au introdus doar modificări minore. Este în continuare crucial să se creeze stimulentele adecvate pentru ca cercetătorii publici să aspire la excelență, să abordeze problemele societale și să coopereze cu întreprinderile. (15) Procesul de dereglementare a numărului mare de profesii reglementate a început, dar într-un ritm lent care nu aduce beneficii rapide ca urmare a creșterii concurenței în sectorul serviciilor. Republica Cehă a luat câteva prime măsuri de sporire a eficienței energetice, mai ales prin stimulente sub formă de fonduri publice în sprijinul sectorului construcțiilor. Potențialul de economisire a energiei rămâne substanțial și adoptarea unor măsuri mai ambițioase ar contribui și la reducerea dependenței energetice. (16) Calitatea și eficiența administrației publice reprezintă în continuare o problemă cu repercusiuni economice negative. Mult așteptata lege privind funcția publică nu a fost încă adoptată, adoptarea sa fiind o prioritate importantă pentru guvern. Progresele în combaterea corupției au fost limitate, mai multe acte legislative importante din cadrul strategiei anticorupție 2013-2014 nefiind adoptate. Nu a fost formulată încă o viziune clară pe termen lung privind soluționarea durabilă a acestei probleme de importanță majoră pentru dezvoltarea economică și societală. Desfășurarea procedurilor publice de ofertare de la nivel local și regional este afectată de întârzieri inutile. Noile norme privind achizițiile publice reprezintă o involuție, deoarece elimină unele dintre garanțiile transparenței. S-au făcut progrese limitate privind îmbunătățirea utilizării fondurilor UE. Ratele de eroare ridicate raportate de autoritatea de audit pentru mai multe programe la sfârșitul anului 2013 indică faptul că sunt necesare eforturi suplimentare. (17) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe și a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă prezentate de această țară. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-7 de mai jos. (18) Prin prisma acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Republicii Cehe, iar avizul său[6] se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. RECOMANDĂ ca, în perioada 2014-2015, Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât: 1. Ca urmare a corectării deficitului excesiv, să își mențină o poziție bugetară solidă în 2014. Să consolideze semnificativ strategia bugetară în 2015, pentru a asigura atingerea obiectivului pe termen mediu și pentru a rămâne ulterior la nivelul acestuia. Să acorde prioritate cheltuielilor favorabile creșterii pentru a sprijini redresarea economică și a îmbunătăți perspectivele de creștere. Să adopte și să pună în aplicare măsuri de consolidare a cadrului bugetar, care să includă, mai precis, crearea unei instituții bugetare independente care să monitorizeze politicile bugetare, introducerea unor reguli de politică bugetară pentru administrațiile locale și regionale și îmbunătățirea coordonării dintre toate nivelurile administrației. 2. Să sporească gradul de respectare a obligațiilor fiscale, cu un accent deosebit asupra TVA-ului, și să reducă costurile aferente colectării și plății impozitelor prin simplificarea sistemului de impozitare și prin armonizarea bazelor de impozitare pentru impozitul pe venit și pentru contribuțiile la asigurările sociale și de sănătate. Să reducă nivelul ridicat de impozitare a veniturilor salariale, mai ales pentru persoanele cu venituri scăzute. Să reorienteze impozitarea către domenii mai puțin nefavorabile creșterii, cum ar fi impozitele periodice pe locuințe și taxele de mediu. Să reducă și mai mult discrepanțele dintre regimul fiscal aplicat lucrătorilor salariați și cel aplicat lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă. 3. Să asigure sustenabilitatea pe termen lung a sistemului public de pensii, mai ales prin accelerarea majorării vârstei legale de pensionare și prin asocierea sa mai clară cu evoluția speranței de viață. Să promoveze capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor vârstnici și să revizuiască mecanismul de indexare a pensiilor. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți semnificativ raportul costuri/eficacitate și guvernanța sectorului sănătății, în special în cazul serviciilor medicale spitalicești. 4. Să consolideze eficiența și eficacitatea serviciului public de ocupare a forței de muncă, mai ales prin instituirea unui sistem de măsurare a performanței. Să îi sprijine proactiv pe tinerii neînregistrați și să le ofere servicii individualizate. Să sporească în mod semnificativ disponibilitatea centrelor și a serviciilor de îngrijire a copiilor de calitate și accesibile ca preț, cu un accent deosebit pe copiii în vârstă de până la trei ani. 5. Să se asigure că acreditarea, guvernanța și finanțarea învățământului superior contribuie la îmbunătățirea calității acestuia și a relevanței sale pentru piața forței de muncă. Să accelereze elaborarea și introducerea unei noi metodologii de evaluare a cercetării și de alocare a fondurilor pentru a spori ponderea finanțărilor bazate pe performanță ale institutelor de cercetare. În privința învățământului obligatoriu, să sporească atractivitatea carierei didactice, să implementeze un cadru de evaluare cuprinzător și să sprijine școlile și elevii cu rezultate slabe. Să ia măsuri pentru ca învățământul să devină mai favorabil incluziunii, mai ales prin promovarea frecventării de către copiii defavorizați din punct de vedere social și copiii de etnie romă, în special a învățământului preșcolar. 6. Să accelereze reforma profesiilor reglementate, axându-se pe eliminarea cerințelor nejustificate și disproporționate. Să intensifice eforturile de îmbunătățire a eficienței energetice în economie. 7. În 2014, să adopte și să pună în aplicare o lege privind funcția publică care să asigure o administrație publică stabilă, eficientă și profesionistă. Să accelereze și să consolideze substanțial combaterea corupției, punând în aplicare restul măsurilor legislative prevăzute în strategia anticorupție pentru 2013-2014 și elaborând planuri pentru perioada următoare. Să îmbunătățească în continuare gestionarea fondurilor UE prin simplificarea structurilor de implementare, îmbunătățirea capacității și eliminarea conflictelor de interese. Să sporească transparența achizițiilor publice și să îmbunătățească desfășurarea procedurilor publice de ofertare, asigurând o consiliere și o supraveghere corespunzătoare. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu, Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. [2] COM(2014) 404 final. [3] P7_TA(2014)0128 și P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.