COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 6.10.2011 
SEC(2011) 1142 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL STUDIULUI DE IMPACT 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
de stabilire a unor dispozi ții comune privind Fondul european de dezvoltare regional ă, 
Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european a gricol pentru dezvoltare 
rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului 
strategic comun, precum și de stabilire a unor dispozi ții generale privind Fondul 
european de dezvoltare regional ă, Fondul social european și Fondul de coeziune și de 
abrogare a Regulamentul ui (CE) nr. 1083/2006 
{COM(2011) 615 final} 
{SEC(2011) 1141 final}  
 
2/9 1. REZUMAT  
Acesta este studiul de impact al  propunerii legislative de regulam ent de stabilire a unor dispozi ții 
comune privind Fondul european de dezvoltare regional ă, Fondul social european, Fondul de 
coeziune, Fondul european agrico l pentru dezvoltare rural ă și Fondul european pentru pescuit și 
afaceri maritime, care fac obiectul ca drului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispozi ții 
generale privind Fondul europ ean de dezvoltare regional ă, Fondul social european și Fondul de 
coeziune și de abrogare a Regulamentului (C E) nr. 1083/2006. (Regulamentul dispozi țiilor 
comune). Acesta cuprinde aspecte legate de Fondul european de  dezvoltare regional ă (FEDER), 
Fondul social european (FSE) și Fondul de coeziune pentru peri oada de programare post 2013. Este 
completat cu studii de impact pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rural ă și pentru 
Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime.  Studiul face parte dintr-un pachet de studii de 
impact între care studiile de impact  pentru FEDER, Fondul de coeziune și Regulamentele ETC și 
studiul de impact pentru Regulamentul FSE.  
S-au organizat ample consult ări publice, precum Grupul la nivel în alt privind viitorul politicii de 
coeziune, un grup operativ privind condi ționalitatea și o consultare public ă în perioada 
12 noiembrie 2010 - 31 ianuarie 2011 privind conclu ziile celui de-al cinc ilea raport de coeziune1.  
Cel de-al 5-lea raport privind coeziunea și evaluările ex-post ale diferitelor programe 2000-2006 
furnizează dovezi c ă politica de coeziune a contribuit semnificativ la generalizarea cre șterii 
economice și a prosperit ății în întreaga Uniune prin onorarea priorit ăților politice europene, 
reducând în acela și timp disparit ățile economice, sociale și teritoriale2. Cu toate acestea, exist ă o 
serie de probleme care trebuie rezolvate.  
1.1. Problema capacit ății de a oferi valoare ad ăugată european ă 
a) Distribuția geografic ă a asisten ței  
Problema se refer ă la acoperirea geografic ă optimă a politicii de coeziune. Unii sus țin că acoperirea 
trebuie să rămână completă pentru a sus ține Strategia Europa 2020 în toate regiunile și pentru a 
reduce în continuare disparit ățile pe teritoriul Uniunii. Al ții consider ă că, ținând cont de presiunea 
din ce în ce mai mare asupra finan țelor publice, resursele alocate pe ntru regiuni mai bogate pot fi 
mai bine utilizate.  
b) Concentrarea asupra unui num ăr limitat de priorit ăți, în conformitate cu 
Strategia Europa 2020  
Există un temei solid pentru concentrarea  politicii de coeziune asupra priorit ăților UE . Strategia 
Europa 2020 prevede atât un set clar de obiec tive comune, care include obiective principale și 
inițiative emblematice, cât și un cadru clar pentru identificarea priorit ăților de finan țare. Astfel, 
legătura explicit ă între politica de coeziune și strategia Europa 2020 ofer ă oportunitatea de a ajuta în 
continuare cele mai s ărace regiuni ale UE s ă recupereze decalajul și, simultan, de a dezvolta în 
continuare politica de coeziune pentru a deveni un factor important de cre ștere pentru întreaga UE. 
Pentru ca aceasta s ă se realizeze, vor trebui r ezolvate o serie de probleme. 
                                                 
1  „Rezultatele consult ării publice asupra concluziilor celui de-a l cincilea raport privind coeziunea economic ă, socială 
și teritorial ă Bruxelles”, document de lucru al serviciilor Comisiei, SEC (2011) 590 final, 13.5.2011. 
2  Al 5-lea raport privind coeziunea economic ă, socială și teritorial ă, noiembrie 2010. Evaluarea ex-post a 
programelor din cadrul politicii de coeziune cofinan țate de FEDER 2000-2006 (Obiectivul 1 & 2) Raport de sintez ă, 
elaborată de Applica, Ismeri, Institutul Vienna de studii economice interna ționale, aprilie 2010. O discu ție mai detaliat ă 
pe realizări și deficiențe ale politicii de coeziune în reducerea d ecalajelor de dezvoltare este prezentat ă în secțiunea 2.5. 
 
3/9 a) Lipsa de concentrare pe obiective strategice . O serie de studii și evaluări ex-post au 
identificat probleme legate de concentrarea insuficient ă asupra obiectivelor strategice, 
orientarea insuficient ă asupra performan ței și lipsa de stimulente pentru promovarea 
concentrării asupra ob ținerii de rezultate. Au existat tentative de a se aborda aspectul unei 
mai mari concentr ări pe priorit ăți și obiective strategice în peri oada 2007-2013, dar impactul 
a fost limitat.  
b) Lipsa de previzibilitate a volumelor de finan țare pentru FSE . Cu toat ă importan ța 
locurilor de munc ă și a competen țelor pentru Strategia Europa  2020, pe parcursul ultimelor 
patru perioade de programare importan ța ratei FSE în totalul aloc ărilor (FSE, FEDER și FC) 
a scăzut în mod constant de la 40 % în 1989-1993 la 22 % în perioada de programare 
actuală. 
c) Coordonarea insuficient ă. Problema coordon ării insuficiente și a complementarit ății 
diferitelor fonduri (FEDER, FSE și FC) cu alte politici și instrumente financiare ale UE, 
precum și cu programele na ționale de reform ă ale statelor membre se leag ă d e  c e l e  d o u ă 
probleme men ționate anterior. În ceea ce prive ște coordonarea, p ărțile interesate se plâng 
adesea de complexitatea generat ă de mecanisme care se suprapun sau de lipsa de coordonare 
la nivel strategic.  
1.2. Probleme legate de performan ța politicii 
Ca politic ă bazată pe principiile gestion ării comune, politica de coeziune a fost adesea caracterizat ă 
de o tensiune între, pe de o parte, concentrarea asupra ob ținerii celor mai bune rezultate și, pe de 
altă parte, alocarea financiar ă previzibil ă pe o perioad ă de 7 ani cu cerin țele stricte de limitare în 
timp a cheltuielilor. 
Condiții ale cadrului politic, normativ și instituțional 
Eficiența fondurilor structurale depinde de politici macroeconomice s ănătoase, un mediu 
microeconomic favorabil și un cadru institu țional puternic.  
Condiții macrobugetare 
Cadrul actual de reglementare prevede o condi ționalitate macrobugetar ă în Fondul de coeziune 
pentru a consolida punerea în aplicare a programelor de stabilitate și de convergen ță și a evita 
deficitul excesiv. Exist ă posibilități de revizuire a normelor existente și de armonizare a acestora cu 
noile măsuri de control al respect ării PSC care urmeaz ă a fi adoptate în cadrul celui de-al șaselea 
pachet de guvernan ță economic ă. 
Performan ța în ceea ce prive ște atingerea obiectivelor generale și specifice stabilite 
Chiar dac ă evaluările ex-post  din perioada 2000-2006 sugereaz ă că politica de coeziune a generat 
externalit ăți semnificative și imediate la politicile interne, în special în domeniile planific ării 
strategice, culturii de evaluare și orientării către performan ță în politicile na ționale, exist ă în 
continuare o serie de probleme în ceea ce prive ște monitorizarea și evaluarea, ceea ce îngreuneaz ă 
evaluarea performan ței.  
1.3. Probleme legate de aplicarea politicii 
Gestionarea eficient ă, eficace și sigură a distribuirii resurselor pol iticii de coeziune necesit ă 
structuri adecvate, eficiente și transparente în administra țiile naționale și regionale. 
 
4/9 1.4. Justificarea ac țiunii UE 
Acțiunea UE se justific ă atât pe baza obiectivelor stabilite  la articolul 174 din tratat, cât și prin 
principiul subsidiarit ății. Dreptul de a ac ționa este constituit prin ar ticolul 3 din Tratatul privind 
Uniunea European ă, care prevede c ă [„Uniunea] promoveaz ă coeziunea economic ă, socială și 
teritorială și solidaritatea între st atele membre”, precum și prin articolul 175 din TFUE care solicit ă 
în mod explicit Uniunii s ă pună în aplicare aceast ă politică prin intermediul fondurilor structurale și 
articolul 177 care define ște rolul Fondului de co eziune. Obiectivele Fondul ui social european 
(FSE), Fondului european de dezvoltare regional ă (FEDER) și Fondului de coeziune (FC) sunt 
definite la articolele 162, 176 și 177. 
2. OBIECTIVE  
Obiectivul general  este definit în tratat  drept promovarea dezvolt ării armonioase și echilibrate a 
statelor membre și a regiunilor și reducerea decalajelor dintre nivelu rile de dezvoltare a diferitelor 
regiuni și a înapoierii regiun ilor defavorizate.  
Obiectivele specifice  sunt reprezentate de sus ținerea statelor membre și regiunilor în promovarea 
unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii în conformitate cu Strategia Europa 2020 
prin abordarea problemelor specifice. Având în vedere domeniul acestei AI, obiectivele specifice 
sunt asigurarea c ă fondurile structurale și Fondul de coezi une se utilizeaz ă: 
• în așa fel încât s ă se asigure o valoare ad ăugată european ă ridicată, 
• cu eficacitate  – ceea ce înseamn ă că se utilizeaz ă în așa fel încât s ă se obțină un impact 
maxim, 
• cu eficien ță – prin reducerea ineficien ței determinate de cerin țe administrative inutile 
sau de proceduri prea complicate și stimularea utiliz ării eficiente a resurselor.  
Aceste aspecte generale se traduc în urm ătoarele obiective strategice opera ționale: 
• concentrarea  resurselor politicii de coeziune asupra dezvolt ării condițiilor-cadru pentru 
dezvoltare durabil ă și creștere economic ă, care este necesar ă pentru a ob ține o valoare 
adăugată european ă maximă, 
• asigurarea mecanismelor adecvate în cad rul regulamentelor pentru a permite alinierea 
deplină la obiectivele generale și la obiectivele specifice principale ale Strategiei 
Europa 2020 , 
• asigurarea coordonării optime  între fondurile înse și și cu alte instrumente financiare, 
• stabilirea de obiective clare și măsurabile , 
• stabilirea echilibrului corect între, pe de o parte, reducerea  costurilor 
administrative/sarcinii administrative pentru autorit ățile de gestionare și beneficiari 
și, pe de alt ă parte, reducerea riscurilor pentru bugetul UE .  
3. OPțIUNI, ANALIZ Ă șI COMPARA țIE 
La 29 iunie 2011, Comisia a adoptat o propunere privind cadrul financiar multianual pentru 
 
5/9 perioada 2014-2020 în care a pled at pentru consolidarea eficacit ății cheltuielilor de coeziune. 
Propunerea se reflect ă în conceptul mai multor op țiuni.  
3.1. Obținerea valorii ad ăugate europene 
Pentru concentrarea geografic ă a asisten ței, opțiunea 1 are în vedere un scenariu de status-quo cu 
concentrarea asisten ței asupra regiunilor mai pu țin dezvoltate, în timp ce actualele regiuni de 
convergen ță care depășesc pragul de 75 % ar beneficia de o eliminare treptat ă a asistenței. Opțiunea 
2 ar fi similar ă, însă cu diferen ța majoră că s-ar institui o nou ă categorie de tranzi ție în locul 
actualelor regimuri de eliminare treptat ă statistică și introducere treptat ă. Opțiunea 3 ar prezenta o 
abordare mai radical ă, cu eliminarea complet ă a asisten ței prin politica de co eziune pentru statele 
membre cu un PIB mediu pe cap de  locuitor mai mare sau egal cu 90 % din venitul mediu pe cap de 
locuitor al Uniunii. În op țiunea 3, nici regiunile aflate în stadiul de introducere treptat ă și eliminare 
treptată statistică și nici regiunile de competitivitate nu ar fi eligibile pentru interven țiile prin 
politica de coeziune.  
Tabelul 1: Alocare bugetar ă pentru fiecare op țiune  
 Opțiunea 1 Opțiunea 2 Opțiunea 3 
Regiuni mai pu țin 
dezvoltate 70,3% 67,9% 100% 
Regiuni de tranzi ție 8,4% 13,5% 0% 
Regiuni mai dezvoltate 21,3% 18,6% 0% 
Total 100% 100% 100% 
Opțiunile 1 și 2 ar asigura acoperirea întregii popula ții a UE, la diferite intensit ăți de asisten ță. Prin 
urmare, toate regiunile UE ar primi asisten ță prin politica de coeziune, în timp ce op țiunea 3 ar 
garanta concentrarea resurselor politicii de  coeziune numai asupra statelor membre r ămase în urm ă. 
Numai op țiunea 2 asigur ă o acoperire mai larg ă a popula ției prin categoria de regiune intermediar ă 
și obține cea mai mare cre ștere a PIB dintre toate op țiunile, asigurând în acela și timp intensit ăți 
ridicate de sprijin regiunilor r ămase în urm ă.  
Pentru concentrarea asupra priorit ăților UE , opțiunea 1 are în vedere alocarea cheltuielilor 
pentru obiectivele Strategiei Europa 2020 cu orient ări strategice comunitare la nivelul UE. Op țiunea 
2 merge mai departe cu un meniu de obiective tema tice legate direct de Strategia Europa 2020 și 
care definesc priorit ățile de investi ții pentru fonduri. Conc entrarea asupra priorit ăților UE va fi 
consolidat ă prin stabilirea unor cote minime din contribu ția din partea fondurilo r structurale în 
anumite domenii de politic ă. Ținând cont de acoperirea geografic ă limitată la opțiunea 3, 
concentrarea asupra priorit ăților UE are loc doar în statele membre mai pu țin dezvoltate. 
Opțiunea 1 prezint ă o abordare mai flexibil ă pentru statele membre, prin intermediul prevederilor 
privind alocarea fondurilor, în timp ce op țiunea 2 ofer ă o legătură mai vizibil ă și mai cuprinz ătoare 
cu obiectivele principale Europa 2020 și orientările integrate. Op țiunea 3 se concentreaz ă numai pe 
prioritățile UE în țările mai pu țin dezvoltate. Prin urmare, op țiunea 2 contribuie cel mai mult la 
obiectivele principale, în timp ce op țiunea 1 ar duce la o fragmentare a interven țiilor din cadrul 
politicii de coeziune.  
Pentru vizibilitatea și previzibilitatea finan țării pentru FSE , numai op țiunile 2 și 3 ar garanta 
procentaje minime pentru FSE, în timp ce op țiunea 1 ar permite statelor membre flexibilitatea de a 
negocia alocarea din FSE în conformitate cu necesit ățile lor.  
 
6/9 În coordonare cu alte politici și instrumente financiare ale UE , opțiunile 1 și 2 reprezint ă o 
abordare gradual ă a alinierii strategice cu Europa 2020.  În timp ce op țiunea 1 prevede o aliniere 
aproximativ ă pe baza orient ărilor strategice comunitare cu caracter neobligatoriu, op țiunea 2 
prevede o aliniere mai cuprinz ătoare cu obiectivele Europa 2020 prin  intermediul contractului cadru 
strategic comun și de parteneriat, în timp ce op țiunea 3 nu prevede nicio aliniere în afara 
conformit ății formale. Contribu ția cea mai mare la obiectivele principale Europa 2020 apare prin 
opțiunea 2 ca urmare a cadrului st rategic cu un grad mai mare de obligativitate, fiind mai mic ă în 
cazul opțiunii 1 și cea mai mic ă în cazul op țiunii 3 ca urmare a naturii sale neobligatorii și a 
acoperirii geografice mai pu țin extinse.  
Începând cu concentrarea geografic ă și până la coordonarea cu celelalte politici și instrumente 
financiare ale UE, op țiunea 2 ofer ă cea mai mare valoare ad ăugată european ă.  
3.2. Creșterea performan ței politicii 
3.2.1.  Opțiunea 1 – Statuquo 
La opțiunea de a nu se modifica politica, ar continua s ă existe urm ătoarele condiționalități: 
− condiționalitate macrobugetar ă în cadrul Fondului de coez iune (dar aceasta nu s-a pus 
niciodată în aplicare), 
− conformitate procedural ă, 
− conformitate cu legisla ția sectorial ă a UE direct aplicabil ă investițiilor și unele 
condiționalități tematice legate de cadre strategice. 
Principalul avantaj al acestei op țiuni este c ă nu vine cu noi cerin țe pentru autorit ățile de 
management. Principalul dezavantaj este c ă ineficien țele legate de capacitatea institu țională 
insuficient ă, conformitatea sc ăzută cu legisla ția UE, politicile bugetare și cadrele strategice 
necorespunz ătoare ar continua s ă existe. Condi ționalitatea macrobugetar ă a Fondului de coeziune ar 
rămâne discre ționară. Lipsa unui sistem de recompensare și stimulare a performan țelor limiteaz ă 
impactul asupra eficacit ății și eficienței politicii. 
3.2.2.  Opțiunea 2 – Condi ționalități ex-ante  
Condiționalitatea ex-ante  se leagă de îndeplinirea precondi țiilor legate de cadr ele strategice, de 
reglementare și instituționale, precum și de aplicarea politicilor în conformitate cu orient ările 
politice ale UE. Precondi țiile pot fi adesea îndeplinite înainte de adoptarea noii genera ții de 
programe. Cu toate acestea,  în unele cazuri, în func ție de contextul specific, pot fi necesare 
modificări sau ajust ări suplimentare legate de un calenda r obligatoriu pentru statele membre și 
regiuni. Punerea în aplicare efectiv ă a angajamentelor ar fi monitorizat ă.  
Principalul avanta j al acestei op țiuni este c ă ar crește eficacitatea cheltuielilor pentru coeziune prin 
introducerea de precondi ții de reglementare, strategice și instituționale care sunt necesare pentru ca 
investițiile să fie eficiente. Principa lul dezavantaj al acestei op țiuni const ă în riscul de întârzieri în 
declanșarea programelor și în creșterea sarcinii administrative. 
3.2.3.  Opțiunea 3 – Cadrul de performan ță și rezerva de performan ță 
S-ar institui un cadru de performan ță care ar exprima ritmul dorit al progreselor în vederea atingerii 
obiectivelor generale și specifice stabilite la începutul perioadei prin punerea în practic ă a unor 
obiective specifice intermediare – „obiective de etap ă”. Acestea ar fi legate de angajamente, 
 
7/9 rezultate și, după caz, cheltuieli și rezultate. Cadrul de performan ță ar fi convenit în cadrul 
contractelor de parteneriat și al programelor. Rezerva de performan ță ar fi alocat ă statului 
membru pentru programe/axe prioritare care și-au îndeplinit obiectivele de etap ă.  
Principalul avantaj al acestei op țiuni este faptul c ă introduce un mecanism care stimuleaz ă 
contribuția fondurilor la obiectivele generale și specifice europene și urmărește și raporteaz ă cu 
privire la obiectivele specifice îndeplin ite. Principalul dezavantaj este cre șterea sarcinii 
administrative, problema tehnicilor solide de m ăsurare, precum și incertitudinile create prin 
suspendarea programelor. 
3.2.4.  Opțiunea 4 – Condi ționalitate macrobugetar ă consolidat ă 
Condiționalitatea macrobugetar ă a politicii de coeziune ar putea fi consolidat ă în două etape: 
(i) S-ar putea asigura o aplicare efectiv ă a condițiilor existente pentru F ondul de coeziune prin 
revizuirea actualelor dispozi ții pentru punerea sa în aplicare, precum declan șatoare timpurii 
potențiale în PDE, suspendarea progresiv ă integrală sau parțială a angajamentelor în cazul 
încălcărilor repetate a PSC pe baz ă de dispozi ții ex-ante obiective și transparente.  
(ii) Aceste norme revizuite privind condi ționalitatea macrobugetar ă a Fondului de coeziune ar 
putea fi extinse la fondurile structurale, dat fiind c ă eficiența lor depinde și de politici fiscale 
și macroeconomice solide care conduc la cre ștere. 
3.2.5.  Opțiunea 5 – Combina ție între op țiunea 2, op țiunea 3 și opțiunea 4 
Această opțiune combin ă toate elementele op țiunilor 2, 3 și 4, inclusiv urm ătoarele elemente (i) 
condiționalitate ex-ante; (ii) cadru de performan ță și rezervă de performan ță și (iii) condi ționalitate 
macrobugetar ă consolidat ă, inclusiv extinderea la  fondurile structurale. 
Principalul avantaj al acestei op țiuni ar fi faptul c ă aceasta ar aborda toate pr oblemele identificate în 
funcție de performan ța politicii. Aceasta ar asigura condi ții strategice, de reglementare și 
instituționale adecvate, precum și politici macrobugetare solide. Ar stimula și monitoriza 
performan ța reală a programelor în ceea ce prive ște atingerea obiectivelor principale și specifice 
legate de obiective și sarcini. Principalul dezavantaj al acestei op ți u n i  a r  f i  c r e șterea sarcinii 
administrative generate de necesitatea de a îndeplini condi țiile necesare și de a pune în aplicare 
cadrul de performan ță.  
3.2.6.  Compararea op țiunilor în ceea ce prive ște performan ța 
Opțiunile au fost evaluate în func ție de contribu ția lor la abordarea problemelor legate de (i) 
precondiții strategice, de reglementare și instituționale (ii) condi ții macrobugetare și (iii) 
performan ța în ceea ce prive ște realizarea obiectivelor generale și specifice. Pentru abordarea 
condițiilor necesare unor investi ții eficiente, op țiunile au fost evaluate în conformitate cu principiile 
Băncii Mondiale privind condi ționalitățile3.  
Opțiunea 1 nu asigur ă decât în mic ă măsură precondi țiile necesare pentru un sprijin eficient și 
stimularea performan ței programelor; op țiunea 2 nu ar aborda decât precondi țiile necesare pentru un 
sprijin eficient; cu toate acestea, ar face prea pu țin pentru stimularea performan ței reale a 
programelor; în timp ce op țiunea 3 s-ar concentra numai pe aceasta din urm ă. Opțiunea preferat ă 
este o combina ție a opțiunilor 2, 3 și 4 care ar aborda toate probl emele legate de performan ță.  
                                                 
• 3  Banca Mondial ă (2005), Revizuirea condi ționalității, a politicii opera ționale și a serviciilor pentru țări ale 
Băncii Mondiale, Banca Mondial ă, Washington, DC, septembrie. 
 
8/9  
3.3. Raționalizarea și reducerea la minimum a riscului de eroare  
3.3.1.  Simplificare – reducerea costurilor administrative și reducerea la minimum a 
riscului de eroare 
3.3.1.1.  Opțiunea 1 – Nicio modificare a politicii 
− Rambursări efectuate în func ție de costuri reale; unele variante op ționale simplificate ale 
costurilor 
− Nicio orientare substan țială cu privire la e-guvernan ță4 la nivelul UE pentru punerea în 
aplicare a politicii de coeziune 
− Acreditarea na țională a sistemelor de management și control cu revizuire 100 % de c ătre 
Comisie 
 
3.3.1.2.  Opțiunea 2 – Abordare flexibil ă  
− Opțiuni flexibile de plat ă prin opera țiune care urmeaz ă să fie stabilit ă de către beneficiari 
− Abordare a e-guvernan ței pe bază de orient ări 
− Responsabilitatea statului membru pentru revizuirea ex-ante  a sistemelor de management și 
control (acreditare na țională pură) 
 
3.3.1.3.  Opțiunea 3 - Abordare prescriptiv ă  
− Plăți bazate pe rezultatele proiectului 
− E-guvernan ță obligatorie la nivelul UE 
− Revizuirea de c ătre Comisie a sistemelor de management și control 
  
3.3.1.4.  Opțiunea 4 – Abordare propor țională  
− Plăți bazate, fie pe costuri reale, fie pe op țiuni simplificate privind costurile 
− E-guvernan ță obligatorie la nivelul regiun ilor sau al statelor membre 
− Abordare propor țională a revizuirii ex-ante a sistemelor de gestionare și control 
                                                 
• 4  E-guvernan ța în politica de coeziune ar trebui s ă asigure c ă beneficiarilor nu li se cere s ă prezinte acelea și 
informații de mai multe ori și că informațiile sunt disponibile și transmise în format electronic.  
 
9/9 Principalele diferen țe dintre op țiuni privesc nivelul de implicare a Comisiei în evaluarea sistemelor 
de gestionare și control; disponibilitatea op țiunilor de rambursare legate de rezultate; și 
mecanismele de promovare a e-guvernan ței în contextul politicii de coeziune. 
Se prefer ă opțiunea 4, abordarea propor țională, deoarece aceasta duce la o reducere poten țială 
semnificativ ă a costurilor aferente controalelor și la o sc ădere a volumului de munc ă; pentru 
administra ții, abordarea propor țională a asigurării ar reprezenta o sc ădere cu aproximativ 4 % a 
volumului de munc ă în compara ție cu opțiunea de a nu se aduce nici o schimbare. De asemenea, 
aceasta respect ă mai bine principiul subsidiarit ății. În plus, s-ar putea ob ține o reducere 
suplimentar ă de 5-10 % prin simplific ări ale normelor și procedurilor na ționale de punere în 
aplicare a regulamentelor UE și prin reducerea supralegifer ării naționale (ad ăugarea de cerin țe 
naționale în plus fa ță de normele UE). 
3.3.2.  Coordonarea între instrumentel e politicii de coeziune 
3.3.2.1.  Opțiunea 1 – Nicio modificare a politicii 
Programarea FEDER și FSE se prezint ă sub form ă de programe monofond. Delimitarea între 
fonduri se realizeaz ă, în esență, pe baza tipului de investi ție. La nivel opera țional, „finan țarea 
încrucișată” a anumitor investi ții este permis ă datorită unei clauze de flexibilitate.  
3.3.2.2.  Opțiunea 2 – Facilitarea program ării integrate 
Conform acestei op țiuni, statele membre ar fi încurajate s ă utilizeze programe multifond  cu 
procese comune de preg ătire, negociere, gestionare și punere în aplicare. Dup ă caz, s-ar crea un 
„fond principal”, legat de do meniul (domeniile) de politic ă al (ale) programului. Interven țiile 
fondului principal ar fi completate de interven țiile celorlalte fonduri struct urale, astfel încât s ă se 
asigure un sprijin coerent pentru diferitele obiective tematice di n cadrul politicii de coeziune.  
3.3.2.3.  Opțiunea 3 – O singur ă politică, o singură abordare a fondurilor 
Prin aceast ă opțiune, programarea FEDER și FSE ar putea adopta forma unor programe monofond 
sau multifond  și s-ar crea delimit ări stricte între fonduri.  
Opțiunea 2 asigur ă cele mai mari câ știguri în eficien ță, precum și cel mai mare grad de flexibilitate. 
Opțiunea 1 implic ă o sarcină administrativ ă suplimentar ă (din cauza dispozi țiilor privind finan țarea 
încrucișată), iar opțiunea 3 ar crea delimit ări rigide.  
4. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Opțiunile prezentate în aceast ă evaluare a impactului demonstreaz ă felul în care vor fi reformulate 
obiectivele și conceptele politice pentru  a aborda trei probleme specifice. În acest sens, 
monitorizarea și evaluarea joac ă un rol important. În toate op țiunile de schimbare, sistemele de 
monitorizare și de evaluare vor fi consolidate în compara ție cu situa ția actuală. Schimbările propuse 
la sistemele de monitorizare și evaluare ar îmbun ătăți concentrarea asupra rezultatelor și alinierea la 
Strategia Europa 2020.  
• Toate programele vor avea o logic ă de interven ție mai clar ă, indicând cu precizie modul în 
care resursele de cheltuieli (intr ări) pentru interven ții speciale (ie șiri) vor contribui la 
rezultate. 
Se va utiliza un set de indicatori comuni, alinia ți cu obiectivele UE 2020, în toate programele pentru 
care sunt relevan ți. Acești indicatori vor include mai ales realiz ări, dar și rezultate intermediare.