RO    RO RO 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 17.6.2008 
SEC(2008) 2027 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
Document de înso țire pentru 
 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
 
O politică comună de imigrare pentru Europa:  
principii, ac țiuni și instrumente 
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
{COM(2008) 359 final} 
{SEC(2008) 2026} 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE 
Prezentul raport a fost elaborat de Direc ția General ă Justiție, Libertate și Securitate, ținând 
seama de contribu țiile mai multor alte servicii al e Comisiei. Acesta reprezint ă o versiune 
simplificat ă a evaluării impactului deoarece con ține numai o definire a problemei care ia în 
considerare acquis-ul existent, o imagine de ansamblu asupra principalelor orient ări 
(expunerea de motive) și o perspectiv ă asupra metodologiei viitoare. Urm ătoarele m ăsuri care 
pun în aplicare principiile comune vor face obiectul unei evalu ări complete a impactului.  
Imigrarea este o problem ă complexă și a devenit una dintre cele mai vizibile provoc ări cu care 
se confrunt ă statele membre în urma globaliz ării. Conștientizând necesitatea unei noi abord ări 
în materie de migra ție, liderii UE au definit elementele unei politici comune de imigrare a UE 
cu ocazia Consiliului European care s-a desf ășurat în octombrie 1999 la Tampere, pe baza 
noilor dispozi ții adoptate în Tratatul de la  Amsterdam. Abordarea convenit ă la Tampere în 
1999 a fost confirmat ă prin Programul de la Haga (2004-2009). În decembrie 2007, Consiliul 
European a solicitat noi evolu ții în domeniul acestei politici și un progres rapid c ătre o politic ă 
de imigrare cuprinz ătoare a UE pe baza reînnoir ii angajamentul politic.  
2. PROBLEME  ȘI PROVOC ĂRI DE ABORDAT  (DEFINIREA PROBLEMEI ) 
2.1. SC ĂDEREA ȘI ÎMBĂTRÂNIREA POPULA țIEI UE 
În urma diverselor schimb ări ale caracteristicilo r demografice ale popula ției UE și mai ales a 
retragerii de pe pia ța muncii a genera ției „baby boom”, popula ția în vârst ă de munc ă va 
cunoaște, în anii urm ători, o sc ădere considerabil ă. Se prefigureaz ă dublarea ratei de 
dependen ță a vârstnicilor, o presiune din ce în ce mai mare asupra sistemului de asisten ță 
medicală și de îngrijire pe termen lung, precum și cheltuieli legate de pensii și o scădere a 
mediei anuale a ratei de cre ștere poten țiale a PIB în UE-25. În acest context, migra ția a 
devenit un factor determinant major al evolu ției demografice în UE deoarece, în ultimii ani, a 
avut o contribu ție mai important ă decât schimb ările naturale.  
2.2. PENURIA DE FOR țĂ DE MUNC Ă șI DE COMPETEN țE 
Mai multe state membre se confrunt ă deja cu o penurie de for ță de munc ă și de competen țe, 
exacerbat ă de o mobilitate redus ă a lucrătorilor în cadrul UE. Conf orm previziunilor recente 
pe termen mediu, va continua cre șterea cererii pentru num eroase locuri de munc ă ce implic ă o 
calificare superioar ă și nu presupun o activitate manual ă, dar și pentru anumite categorii cu un 
nivel de calificare mai sc ăzut. Persoanele care nu sunt resortisan ți ai UE joac ă un rol 
important în satisfacerea cererii pe pia ța muncii, deoarece migran ții în vârst ă de munc ă din 
țări terțe tind să fie ușor suprareprezenta ți la cele mai înalte niveluri de calificare, aceast ă 
suprareprezentare devenind mai semnificativ ă la cele mai sc ăzute niveluri de calificare. Prin 
urmare, pentru a atenua caren țele înregistrate pe pia ța muncii, este necesar s ă se 
îmbunătățească performan ța pe piața muncii a persoanelor care nu au re ședința în UE și, pe 
termen scurt, s ă se elaboreze strategii care vizeaz ă atragerea de noi lucr ători migran ți.  
2.3. INTEGRAREA INSUFICIENT Ă A IMIGRAN țILOR LEGALI  
Schimbul eficient de informa ții, coordonarea cu autorit ățile și cu părțile interesate de la toate 
nivelurile, precum și acordarea aten ției necesare aspectelor legate de egalitatea șanselor între 
femei și bărbați și nevoilor specifice ale migran ților din rândul  tinerilor și copiilor sunt în 
continuare provoc ări majore. Capacitatea de a colecta, analiza și disemina informa țiile 
referitoare la integrare, precum și monitorizarea, evaluarea politicilor privind integrarea și 
identificarea indicatorilor specifici sunt în prezent insuficiente. Ini țiativele structurale care 
RO 3   RO vizează populația gazdă în scopul de a-i spori capacitatea de adaptare la diversitate, precum și 
participarea imigran ților la elaborarea de politic i de integrare, sunt înc ă subreprezentate în 
strategiile na ționale. Printre aspectele cheie al e politicilor de integrare se num ără, de 
asemenea, îmbun ătățirea nivelului de stud ii în rândul neresortisan ților, a integr ării acestora pe 
piața muncii și a cunoștințelor acestora despre societatea gazd ă și în ceea ce prive ște limba 
țării respective, as igurarea faptul c ă toți imigranții înțeleg, respect ă și beneficiaz ă pe deplin de 
valorile și drepturile prev ăzute de legisla ția la nivelul UE și al statelor membre, precum și 
promovarea nediscrimin ării și a egalității de șanse.  
2.4. PRESIUNEA CONTINU Ă A IMIGR ĂRII ILEGALE 
Din punct de vedere al securit ății, imigrarea ilegal ă poate avea leg ătură cu terorismul, traficul 
de persoane, contrabanda cu droguri și arme, exploatarea, condi țiile de munc ă apropiate de 
sclavie și alte infrac țiuni grave. În plus, imigrarea ilegal ă este adesea asociat ă cu tragedii 
umanitare, legate de încerc ările de a p ătrunde pe teritoriul UE cu ajutorul re țelelor criminale. 
Mai mult, intrarea, tranzitul și șederea în ilegalitate submineaz ă credibilitatea politicilor de 
imigrare la nivelul UE și al statelor membre și genereaz ă costuri sociale multiple și diverse. 
Imigrarea ilegal ă este perpetuat ă de măsuri de returnare insuficiente, favorizat ă de rețelele 
criminale care se ocup ă cu contraband ă și trafic și alimentat ă de posibilitatea g ăsirii unui loc 
de muncă și de perspectiva regulariz ării.  
2.5. UN PARTENERIAT INSUFICIENT CU țĂRILE TER țE 
În ultimele decenii, Uniunea European ă a devenit o destina ție pentru imigran ții din diverse 
colțuri ale lumii, iar volumul acestei migra ții a fost în continu ă creștere până la începutul 
anilor 2000. În spatele tuturor d eciziilor de migrare se afl ă motive economice. Cu toate 
acestea, procesul este complex și influențat de mai mul ți factori suplimentari precum: c ăutarea 
unei vieți mai bune, guvernarea neperformant ă, mediul de afaceri denaturat din cauza 
corupției și instabilit ății, piețe ale muncii perturbate , catastrofe naturale și conflicte etc. 
Atenuarea cauzelor profunde ale migra ției reprezint ă un element important al abord ării 
globale.  
2.6. ADAPTAREA INSUFICIENT Ă A GESTION ĂRII FRONTIERELOR șI A 
POLITICII ÎN DOMENIUL VI ZELOR LA NEVOILE LUMII 
GLOBALIZATE  
Deoarece controalele le frontier ă sunt o component ă cheie a luptei împotriva imigr ării ilegale 
și a combaterii criminalit ății transfrontaliere, este absolut necesar s ă se asigure un control la 
frontieră eficient și extensiv. Dou ă aspecte au o importan ță deosebit ă pentru asigurarea 
eficienței controalelor la frontier ă: identificarea persoanelor care dep ășesc termenul legal de 
ședere și consolidarea supravegherii la frontiere. În acela și timp, majoritatea pasagerilor nu 
constituie o amenin țare la adresa securit ății și ar trebui s ă poată trece grani țele printr-o 
procedură simplificat ă și nu foarte greoaie. În plus, strategia de acordare a vizelor na ționale 
care confer ă accesul la întregul spa țiu Schengen nu permite un tratament egal al tuturor 
solicitanților și nici o aplicare pe deplin armonizat ă a criteriilor în mate rie de controale de 
securitate. În sfâr șit, în mai multe țări solicitan ții trebuie s ă parcurgă uneori distan țe mari 
pentru a ajunge la un cons ulat al unui stat membru. 
2.7. GUVERNAREA NESATISF ĂCĂTOARE ÎN DOMENIUL MIGRA țIEI 
Măsurile întreprinse de un stat membru în materie de azil și imigrare vor avea cel mai 
probabil un impact asupra altor state membre. Acest fenomen este o consecin ță a absenței 
controalelor la frontier ă în spațiul Schengen, a politicii în domeniul vizelor, a rela țiilor 
RO 4   RO economice și sociale strânse dintre statele membre ale UE și a dezvolt ării politicilor comune 
de imigrare și azil în urma intr ării în vigoare a Tratatului de la Amsterdam. Dat fiind 
caracterul transna țional al aspectelor legate de migra ție, măsurile naționale se dovedesc 
insuficiente și trebuie întreprinse ac țiuni la nivelul UE, cum ar fi  stabilirea de norme comune 
pe teritoriul european, transmiterea unui mesaj comun c ătre migran ții potențiali sau 
negocierea cu țările terțe. Prin urmare, este nevoi e de o dezvoltare paralel ă și armonizat ă a 
politicilor na ționale și comunitare în materie de azil și imigrare. Aceasta a fost împiedicat ă de 
mai mulți factori, printre care se num ără regula unanimit ății în cadrul Consiliului, nivelul 
redus de informare reciproc ă, absența unor statistici comunitare comparabile, o repartizare 
inegală a responsabilit ăților, o abordare insuficient de cuprinz ătoare a migra ției și mecanisme 
de monitorizare și evaluare slabe. 
3. CARE SUNT PRINCIPALELE ORIENT ĂRI șI OBIECTIVE ALE 
POLITICII? 
Pe baza analizei nevoilor și a problemelor prezentate anterior, precum și a cadrului comunitar 
juridic și politic în domeniul politicii de imigrare și de gestionare a frontierelor, ar trebui 
stabilite o serie de obiective pentru continuarea dezvolt ării politicii comune. Consiliul 
European a decis deja cu privire la mai multe obiective și opțiuni de politic ă. Într-adev ăr, cu 
două excepții – problema regulariz ărilor și implicarea activ ă a partenerilor sociali și a 
autorităților la nivel regional și local – toate obiectivele acestei polit ici au fost deja stabilite la 
cel mai înalt nivel politic. 
Comisia a reunit și rezumat aceste obiective în unsprezec e principii. Fiecare dintre aceste 
principii va fi transpus în op țiuni concrete de politic ă și în măsuri opera ționale, reprezentând 
astfel contribu ția Comisiei la dezbaterea politic ă majoră care a va avea loc în 2009 pentru a 
defini con ținutul specific al programul ui ce va urma Programului de la Haga (2009-2014) în 
domeniul imigr ării. 
Principiul 1 – Reguli clare  
Elaborarea de reguli clare și transparente este o condi ție prealabil ă pentru definirea unei 
politici de migra ție eficiente și eficace. Prin urmare, migran ților ar trebui s ă li se furnizeze 
informații obiective și clare privind diversele c ăi legale de a fi admi și pe teritoriul Europei și 
privind viitoarele lor drepturi și obligații, inclusiv obliga ția de a respecta valorile de baz ă ale 
Uniunii Europene, și să l i  s e  a d u c ă la cunoștință, în țările de origine și de destina ție, 
posibilitățile concrete și realiste de a îndeplini cerin țele pentru ob ținerea unei vize și a unui 
permis de ședere. De asemenea, reali zarea obiectivului de îmbun ătățire a integr ării va decurge 
din extinderea setului de drepturi acordate resortisan ților țărilor terțe, care ar trebui s ă 
beneficieze, în m ăsura posibilului, de acelea și drepturi ca cet ățenii UE.  
Principiul 2 – Migra ția economic ă  
Beneficiile migra ției sunt maximizate atunci când sunt  luate în considerare necesit ățile 
economice ale societ ății gazdă, fără a aduce atingere, desigur, altor forme de migra ție decât 
migrația forței de munc ă. În ceea ce prive ște migrația economic ă, condițiile de admisie ar 
trebui, pe cât posibil, s ă se bazeze pe o evaluare a necesit ăților – la care va c ontribui evaluarea 
următoare a necesit ăților viitoare în materie de competen țe în Europa pân ă în 2020 –, precum 
și pe profilurile de imigrare și pe politicile de corelare a cererii și ofertei de for ță de munc ă, 
recurgând eventual la form ări în țara de origine. Prin urmare, aceast ă politică însoțește 
politicile de ocupare a for ței de munc ă și de educa ție care vizeaz ă exploatarea poten țialului 
existent și reducerea șomajului în rândul resortisan ților țărilor terțe deja stabili ți legal pe 
RO 5   RO teritoriul UE și trebuie totodat ă să s e  a p l i c e  r e s p e c t â n d  p e  deplin principiul preferin ței 
comunitare. 
Principiul 3 – Integrarea  
Integrarea resortisan ților țărilor terțe reprezint ă un proces de acomodare reciproc ă atât din 
partea societ ăților gazdă, cât și din partea imigran ților, fiind totodat ă un factor esen țial în 
conștientizarea tuturor beneficiilor imigr ării. S-a urm ărit deja abordarea integratoare bazat ă pe 
agenda comun ă pentru integrare, abordare care ar trebui consolidat ă în continuare. Elaborarea 
de programe de integrare specifice pentru nou-veni ți, adaptarea serviciilor publice la 
particularit ățile migran ților, combaterea discrimin ării, promovarea gestion ării diversit ății la 
locul de munc ă și sensibilizarea tuturor factorilor implica ți intră în responsabilitatea societ ății 
gazdă. Ar trebui acordat ă o atenție deosebit ă aspectelor legate de egalitatea de șanse între 
femei și bărbați. Dezvoltarea indicatorilor și evaluarea regulat ă reprezint ă, de asemenea, 
cerințe prealabile indispensabile pentru îmbun ătățirea situației. 
Principiul 4 – Solidaritatea politic ă, încrederea reciproc ă, transparen ța, împărțirea 
responsabilit ății și informarea  
Pentru a realiza obiectivele de eficien ță și concordan ță în politicile de migra ție la nivel 
național și la nivelul UE, este necesar ă consolidarea cooper ării dintre diferitele niveluri de 
competen ță. Coordonarea implic ă faptul că, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivelul 
UE, politica de migra ție să fie elaborat ă și pusă în aplicare într-un mod transparent și 
respectând pe deplin competen țele fiecărui nivel. În acest scop, ar trebui promovat în 
continuare mecanismul sistemului de informare reciproc ă, creat în 2006, al ături de 
schimburile de informa ții și de cele mai bune practici, pent ru a se permite  instituirea unui 
climat de încredere reciproc ă și transmiterea de mesaje clare și neechivoce.  
Principiul 5 – Solidaritatea  
Solidaritatea financiar ă reprezint ă un instrument valoros pentru asigurarea unei aplic ări 
similare a legisla ției și a politicilor comunitare, f ără a impune o sarcin ă dispropor ționată 
asupra unor state membre individuale, precum și pentru promovarea încrederii reciproce prin 
intermediul cooper ării, disemin ării celor mai bune practici și sporirii cuno ștințelor. Conceput 
ca un instrument flexibil, programul cadru tre buie pus în aplicare la intervale regulate. 
Creditele totale ale prog ramului, în contextul re vizuirii bugetare 2009, precum și al cheii de 
repartizare a aloc ării resurselor între statele membre, vor fi puse sub semnul întreb ării, în 
urma unei evalu ări a punerii în aplicare, în scopul adapt ării la noile situa ții naționale. 
Principiul 6 – Necesitatea unui  parteneriat veritabil cu țările terțe  
Gestionarea eficient ă a fluxurilor de migra ție presupune un parteneriatul veritabil cu țările 
terțe. Acest lucru implic ă o colaborare mai strâns ă a UE cu țările partenere în urm ătorii ani în 
ceea ce prive ște oportunit ățile pentru mobilitatea legal ă, dezvoltarea capacit ăților pentru 
gestionarea migra ției, o corelare mai bun ă între tendin țele pieței muncii și dezvoltarea 
capitalului uman, protejar ea drepturilor fundamentale și combaterea fluxurilor clandestine. În 
plus, mai multe resurse vor fi concentrate asupra respect ării standardelor de munc ă înalte, iar 
UE va dezvolta în continuare politicile privind recrutarea etic ă, prevenirea și reducerea 
„exodului creierelor” și „irosirii creier elor”, posibilit ățile de migra ție circular ă, exploatarea 
potențialului de dezvoltare al sumelor b ănești transferate de imigran ți, facilitarea deschiderii 
de afaceri de c ătre persoanele returnate.  Sunt în curs activit ăți de explorare în vederea unor 
parteneriate de mobilitate, care s ă pregătească terenul pentru acorduri ferme în materie de 
gestionare a imigr ării forței de munc ă, cu o selec ție de aliați strategici pe termen lung.  
RO 6   RO Principiul 7 – Sporirea securit ății și facilitarea intr ării călătorilor bona fide  
Este necesar ă dezvoltarea pe baza realiz ărilor în curs printr- un un grad mai mare de 
armonizare, prin intermediu l codului de vize propus și prin sporirea cooper ării dintre statele 
membre. Evolu ția către vize de scurt ă ședere cu adev ărat europene este singura cale de a 
asigura tratamentul egal al tuturor solicitan ților de vize. Trecerea la vizele europene ar trebui 
însoțită de o evolu ție logică și necesară către gestionarea solicit ărilor de vize în cadrul unor 
centre europene comune pentru vize. S-ar re aliza astfel punerea în comun a resurselor și 
economii de scar ă care ar asigura, de asemenea, accesul u șor al solicitan ților în incintele unde 
s-ar elibera aceste vize. 
Principiul 8 – Integritatea spa țiului Schengen  
Sunt necesare r ăspunsuri diversificate, printre care se num ără acțiuni de dezvoltare a 
supravegherii frontierelor, m ăsuri de consolidare a cooper ării operaționale dintre statele 
membre prin intermediul FRONTEX și introducerea unui sistem de intrare-ie șire care s ă 
înregistreze datele de intrare și ieșire pentru fiecare resortisant al unei țări terțe admis în 
spațiul Schengen. De asemenea, este necesar s ă se asigure coeren ța între politicile interne și 
externe în domeniul gestion ării frontierelor. Este nevoie de o abordare mai strategic ă în 
selectarea partenerilor cheie în ace st sens, cu o definire mai clar ă a obiectivelor globale pe 
termen lung. Mecanismele care asigur ă împărțirea sarcinilor și solidaritatea reciproc ă între 
statele membre în gestionarea fr ontierelor externe ale UE trebui e, de asemenea, rafinate în 
permanen ță. 
Principiul 9 – Consolida rea luptei împotriva angaj ării ilegale și a muncii nedeclarate  
Inițiativele în acest domeniu trebuie s ă se concentreze pe prevenire, sanc țiuni și aplicarea legii 
și să implice institu țiile europene, statele membre și principalele p ărți interesate, cum ar fi 
partenerii sociali. Un pas important în acest sens  va fi realizat prin adoptarea propunerii de 
directivă de stabilire a sanc țiunilor la adresa angajatorilor de resortisan ți din țări terțe cu 
ședere ilegal ă1. Ar trebui sprijinite stimu lentele pentru munca declarat ă și ar trebui depuse mai 
multe eforturi pentru a aplica sanc țiuni, care s ă se materializeze în resurse financiare și umane 
naționale suplimentare, inclusiv instituirea unor organisme de control specializate, analiza 
riscurilor, sporirea coordon ării și o mai bun ă evaluare a controalelor . În plus, sistemele de 
legiferare, monitorizare și sancționare trebuie adaptate la noile  tipuri de fraude, cum ar fi 
subcontractarea și falsele activit ăți independente. 
Principiul 10 - Combaterea traficului ilegal cu migran ți și a traficului de persoane  
Legislația comunitar ă și națională trebuie revizuit ă pentru a reflecta mai bine noile fenomene 
infracționale și pentru a oferi o protec ție sporită victimelor. În consecin ță, cadrul legislativ 
existent referitor la facilitarea intr ării și șederii ilegale, precum și la exploatarea sexual ă a 
copiilor ar trebui consolidat și adaptat la realitatea actual ă. Mai mult, ar trebui s ă se asigure 
faptul că tehnicile de investigare, finan țarea organiza țiilor societ ății civile și, în general, toate 
măsurile de deferire justi ției și de protec ție beneficiaz ă de resurse suficiente acordate de 
statele membre. Pe de alt ă parte, dat fiind car acterul transfrontalie r al acestui fenomen, 
acțiunile UE ar trebui accelerate la nivel regional și internațional, în special prin intermediul 
instrumentelor interna ționale de combatere a traficului de persoane. 
                                                 
1 COM(2007) 249 final, 16.5.2007. 
RO 7   RO Principiul 11 – O politic ă de returnare durabil ă și eficientă - regulariz ări 
O politică de readmisie și de returnare eficient ă, care respect ă pe deplin drepturile omului și 
libertățile fundamentale ale persoanelor în cauz ă, necesit ă o cooperare opera țională 
îmbunătățită între statele membre, un rol mai im portant al FRONTEX în sprijinirea 
operațiunilor comune de returnare, precum și intensificarea cooper ării și parteneriatului cu 
țările terțe și stabilirea de standarde comune. Mai mult, experien ța a dovedit c ă este 
indispensabil ă depășirea cadrului Directivei Consiliu lui din 5 octombrie 2008 privind 
instituirea unui mecanism de informare reciproc ă cu privire la m ăsurile statelor membre în 
domeniul azilului și imigrării, în special în ceea ce prive ște măsurile de regular izare, care pot 
avea repercusiuni asupra altor state membre.  
4. METODOLOGIA VIITOARE: ÎMBUN ĂTĂțIREA GUVERN ĂRII ÎN 
MATERIE DE IMIGRARE 
Fiind un fenomen complex care prezint ă numeroase fa țete, imigrarea necesit ă o combina ție de 
acțiuni politice care s ă acopere o gam ă largă de aspecte și domenii: constrângeri demografice, 
necesități economice, a șteptări sociale, efecte asupra s ănătății, angajamente comerciale, 
necesităților de dezvoltare, oportunit ăți de educa ție, aspecte de securitate etc. Mai mult, ca 
urmare a faptului c ă acest domeniu de politic ă intră în sfera competen țelor partajate, trebuie 
promovat ă în mod semnificativ cooperarea între nivelul UE și nivelul na țional, în special în 
politicile economice, sociale și de dezvoltare. Trebuie asigurat ă consultarea oportun ă, 
transparent ă și sistematic ă a tuturor p ărților interesate relevante în ceea ce prive ște evoluțiile 
ulterioare ale politicii. 
Orice evolu ție ulterioar ă a politicii va trebui s ă țină seama de situa ția privind imigrarea din 
fiecare stat membru în ceea ce prive ște datele referitoare la stocuri și fluxuri. În acest scop, ar 
trebui create profiluri de imigrare pentru fiecare stat membru pentru a stabili compozi ția 
competen țelor popula ției imigrante existente, precum și eventualele necesit ăți viitoare pe pia ța 
muncii. Pe baza profilurilor de imigrare individuale, ar  trebui definite orient ări și obiective 
multianuale. De asemenea, este necesar ă elaborarea de mecanisme de evaluare și monitorizare 
care să furnizeze în mod regulat observa ții factorilor de decizie. Pentru a permite ameliorarea 
politicii, ar trebui dezvolta ți indicatori de performan ță și obiective de referin ță cuantificabile. 
Disponibilitatea statisticilor și a capacit ății de analiz ă necesare este un element cheie în 
dezvoltarea oric ărui sistem de evaluare. Comisia European ă ar trebui s ă prezinte rapoarte 
anuale privind imigrarea pentru a oferi o imagine de ansamblu cuprinz ătoare, pentru a analiza 
eventualele nevoi de pe pia ța muncii și pentru a permite Consiliului s ă realizeze o evaluare a 
politicii și să formuleze recomand ări în acest sens.