RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 186/11

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 186/09

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

CERERE DE MODIFICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 9

„ΚΟΠΑΝΙΣΤΗ” (KOPANISTI)

NR. CE: EL-PDO-0117-0450-09.03.2011

IGP ( ) DOP ( X )

1. Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării:

—  Denumirea produsului —  Descrierea produsului —  Aria geografică —  Dovada originii — ☒ Metoda de obținere —  Legătura — ☒ Etichetarea —  Cerințele naționale —  Altele (de precizat)

2. Tipul modificării (modificărilor):

—  Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat — ☒ Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat —  Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] —  Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

3. Modificare (modificări):

3.1. Metoda de obținere:

Pentru a facilita producția, a îmbunătăți calitatea, a valorifica materiile prime disponibile pe fiecare insulă și a reduce costurile, metoda de obținere a brânzei „Kopanisti”, care este folosită în prezent la producția în fabricile de brânzeturi, a fost ameliorată și diferă puțin de metoda utilizată în brânzăriile de tip familial.

Grupul solicitant, care produce brânză „Kopanisti” în fabrica sa de brânzeturi, solicită modificarea metodei de obținere a „Kopanisti” după cum urmează:

(a) după tăiere, coagulul de brânză trebuie pus la scurgere în sedile, care pot fi din pânză, dar și din alte materiale adecvate. Apoi, coagulul trebuie presat pentru a elimina lichidul. Sedilele de pânză nu sunt ușor de utilizat, iar spălarea lor în vederea reutilizării este complicată și necesită mult timp. Sedilele sintetice din materiale de uz alimentar reprezintă o evoluție tehnologică recentă;

(b) ar trebui ca, în mod alternativ, în etapa de amestecare cu sare a coagulului scurs, să se poată adăuga unt proaspăt până la o proporție de 15 %, pentru a îmbunătăți textura, savoarea și aroma brânzei „Kopanisti”; această practică este răspândită în brânzăriile de tip familial din aria de producție. Untul este fabricat din smântâna obținută după degresarea laptelui produs în Ciclade, fiind utilizat, de asemenea, la producția altor brânzeturi din aria respectivă. Laptele provine de la aceleași animale pentru lapte, care sunt crescute în aceleași condiții și hrănite cu aceeași dietă în aria identificată a Insulelor Ciclade.

Consumatorii consideră că o brânză bună „Kopanisti” trebuie să aibă o textură cremoasă, o savoare picantă până la ușor condimentată/piperată și o aromă plăcută. Untul proaspăt este ideal pentru a conferi aceste trei caracteristici brânzei „Kopanisti” și pentru a îmbunătăți în mod semnificativ calitatea acesteia: acest ingredient crește conținutul de grăsime al brânzei, sporește consistența sa cremoasă, îi temperează gustul condimentat/piperat și îi îmbunătățește aroma.

3.2. Etichetarea:

În interesul informării complete a consumatorului, indicațiile obligatorii trebuie să includă tipul sau tipurile de lapte utilizate pentru a fabrica brânza „Kopanisti” și să menționeze dacă s-a adăugat unt.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„ΚΟΠΑΝΙΣΤΗ” (KOPANISTI)

NR. CE: EL-PDO-0117-0450-09.03.2011

IGP ( ) DOP ( X )

1. Denumire:

„Κοπανιστή” (Kopanisti)

2. Statul membru sau țara terță:

Grecia

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1. Tip de produs:

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Kopanisti” este o brânză sărată cu o textură cremoasă și o savoare picantă, care este fabricată în mod tradițional din lapte de vacă, de oaie sau de capră sau dintr-un amestec al acestor tipuri de lapte.

Caracteristicile principale ale brânzei „Kopanisti” sunt următoarele:

— conținutul maxim de umiditate: 56 %;

— conținutul minim de grăsime (substanță uscată): 43 %;

— consistența: brânză moale cu o textură cremoasă;

— crusta: nu are crustă;

— textura: moale, cremoasă;

— culoarea: gălbuie până la cafenie.

3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Calitatea brânzei „Kopanisti” este determinată în mod direct de tipul de lapte din care este fabricată. Cu cât laptele este mai bogat în componente solide, cu atât brânza „Kopanisti” va fi mai bună. Rasele de animale crescute în mod tradițional în aria Prefecturii Cicladelor și specificitățile climatice și geografice ale ariei contribuie la producția de lapte de această calitate.

Laptele trebuie să îndeplinească următoarele cerințe pentru a putea fi utilizat la producția de brânză „Kopanisti”:

— trebuie să provină din regiunea geografică a Prefecturii Cicladelor;

— trebuie să fie lapte de vacă, de oaie sau de capră sau un amestec al acestor tipuri de lapte;

— trebuie să provină de la rase de oi, capre și vaci crescute în mod tradițional, care sunt adaptate la zonă și hrănite cu o dietă bazată, în general, pe flora ariei;

— trebuie să fie lapte integral;

— trebuie să fie muls după o perioadă de cel puțin zece zile de la fătare;

— laptele utilizat pentru fabricarea brânzei nu trebuie să fie concentrat și este interzisă, de asemenea, adăugarea de lapte praf sau concentrat, de proteine din lapte, de cazeinați, coloranți, conservanți sau substanțe antibiotice;

— se poate adăuga unt proaspăt până la o proporție de 15 % din coagulul de brânză scurs, care devine „Kopanisti” după maturare. Untul este fabricat din smântâna obținută după degresarea laptelui produs în aria Prefecturii Cicladelor, fiind utilizat, de asemenea, la producția altor brânzeturi.

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Dieta animalelor constă, în principal, în păscutul pe pășuni cu o capacitate de pășunat scăzută, însă a căror floră deosebit de bogată este unică datorită numărului speciilor de vegetație endemică întâlnite aici.

Ca urmare a poziției lor geografice și a condițiilor climatice, Insulele Ciclade au anotimpuri distincte: un anotimp ploios (din octombrie până în aprilie) și un anotimp uscat (din mai până în septembrie).

În perioada mai-septembrie, vegetația pășunilor se usucă în întregime. În această perioadă, animalele se hrănesc mai ales cu vegetația locală indigenă uscată a pășunilor și cu nutreț pe bază de cereale sau leguminoase (măzărichi, trifoi, lucernă etc.) provenit din câmpii din aria delimitată. Cu toate acestea, nutrețul care este produs în aria delimitată nu este suficient, iar în perioada mai-septembrie (producție de lapte redusă), dieta animalelor este completată cu nutreț produs în afara ariei până la o proporție de 40 % din dieta acestora. Nutrețul utilizat include boabe de cereale bogate în amidon, tărâțe și fân.

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Toate etapele – producția de lapte, prelucrarea laptelui și maturarea produsului final – se realizează în aria geografică delimitată.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7. Norme specifice privind etichetarea:

Ambalajul care conține brânza „Kopanisti” trebuie să prezinte următoarele mențiuni:

— „Κοπανιστή” (Kopanisti);

— denumire de origine protejată (DOP);

— brânză;

— dacă este aplicabil, tipul sau tipurile de lapte utilizate pentru a fabrica produsul și, după caz, indicația: „cu unt adăugat”;

— în cazul în care se utilizează lapte crud (nepasteurizat), indicațiile de pe ambalaj trebuie să includă marcajul special prevăzut de legislația națională și de cea a UE [capitolul IV al secțiunii IX din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 853/2004];

— denumirea și sediul producătorului – ambalatorului;

— greutatea conținutului;

— data producției;

— date de control după cum urmează:

— primele două litere ale denumirii de origine: KO;

— numărul de serie al ambalajului (spre exemplu, ΚΟ1650-20/12/94).

4. Delimitarea concisă a ariei geografice:

Aria geografică în care este produsă brânza „Kopanisti” corespunde regiunii delimitate de frontierele administrative ale entității regionale a Cicladelor din Grecia, care se compune din 24 de insule locuite și peste 100 de insule și mici insule stâncoase, nelocuite și este situată în sudul Mării Egee.

5. Legătura cu aria geografică:

5.1. Specificitatea ariei geografice:

(a) Sol

Aria de producție a brânzei „Kopanisti” este arhipelagul Insulelor Ciclade, format din peste 124 de insule și insulițe stâncoase, locuite și nelocuite, însumând o suprafață de 2 768 de kilometri pătrați.

Structura Cicladelor este compusă din roci eruptive, vulcanice și metamorfice. Pășunile acoperă peste 55 % din suprafața totală a Prefecturii Cicladelor.

(b) Climat

Regiunea Cicladelor, în care izotermele anuale sunt cuprinse între 18 °C și 19 °C, are un climat temperat până la maritim, cu precipitații anuale reduse. Cicladele sunt, în mare parte, o regiune relativ uscată și se numără printre cele mai vântoase din Grecia. Verile sunt răcoroase datorită vânturilor etesiene.

Mai jos sunt enumerate umiditatea relativă medie anuală, temperatura medie anuală, numărul de zile cu ploaie și orele cu soare pe an în diferite zone ale Prefecturii Cicladelor în care este produsă brânza „Kopanisti”:

Stație meteorologică Umiditate relativă medie anuală (%) Temperatură medie anuală (°C) Zile cu ploaie Ore cu soare Syros 65 18,5 79,6 2 894,7 Paros 76 18,4 63,1 2 840,7 Naxos 71 18,4 82,0 2 622,5

(Ministerul Apărării, 1978)

(c) Floră

Următoarele sunt specifice pentru flora Cicladelor:

— specii endemice: Fritillaria tuntasia (Kythnos), Campanula sartorii (Andros), Mysorus heldreichii (Delos), Symphytum naxicola (Naxos), Helichrysum amorgianum (Amorgos) (Voliotis, 1987);

— garigă (tufărișuri): Quercus coccifera, Sarcopoterium spinosum, Genista acanthoclada, Anthyllis hermanniae, Euphorbia acanthothamnos, Thymelaea hirsuta, Hypericum empetrifolium, Cistus incanus, Cistus salvifolius, Satureja thymbra, Thymus capitus, Globularia alypum etc;

— vegetație lemnoasă de tufăriș: Laurus nobilis, Cercis siliquastrum, Calicotome villosa, Spartium junceum, Cotinus coggygria, Erica arborea, Myrtus communis, Erica manipuliflora, Asparagus acutifolius etc;

— floră de coastă:

— plaje stâncoase și pajiști sărăturate: Arthrocnemum fruticosum, Salsola kali, Matthiola tricuspidata, Cakile maratima, Eryngium maritinum, Eryngium creticum, Crithmum maritimum, Inula crithmoides etc;

— plaje nisipoase: Pinus pinea, Polygonum maritimum, Glaucium flavum, Malcolmia flexuosa, Cakile maritima, Medicago marina, Euphorbia peplis, Tamarix spp., Eryngium maritimum, Eryngium creticum, Echinophora spinosa, Cionura erecta, Calystegia soldanella, Xanthium strumarium, Pancratium maritimum etc. (Polunin, 1980).

Tipurile și rasele de animale care produc laptele și smântâna utilizate pentru a fabrica brânza „Kopanisti”

Condițiile geofizice și climatice specifice din Grecia au reprezentat factorii determinanți pentru evoluția creșterii caprelor și oilor. Caracteristicile principale ale creșterii acestor animale sunt: predominanța sistemului de creștere extensivă, exploatațiile de mici dimensiuni și dezvoltarea de rase de oi și capre cu o constituție robustă, care sunt capabile să se adapteze la condițiile dificile din Grecia, însă au o producție de lapte scăzută. Această capacitate de adaptare la condițiile fizice și utilizarea unor pășuni cu o vegetație foarte variată, unică datorită numărului speciilor de vegetație endemică întâlnite aici, conduc la producția de lapte cu o compoziție chimică deosebit de bogată și proprietăți organoleptice excelente. Calitatea laptelui, combinată cu experiența producătorilor de brânză, a permis fabricarea unei serii de brânzeturi fine, una dintre cele mai cunoscute fiind „Kopanisti”.

Majoritatea oilor crescute în Grecia, mai ales în Ciclade, au o bază genetică comună, însă caracteristicile lor diferă în funcție de condițiile specifice ale ariei în care sunt crescute. Acestea sunt animale de dimensiuni mici, bine adaptate la condițiile geofizice și climatice dificile din Grecia; ele produc cantități mici de lapte (80-120 kg pe an), însă laptele lor este de calitate excepțională. Aceasta se datorează în primul rând modului în care sunt crescute animalele și diversității florei din spațiul rural grecesc. Majoritatea oilor din Grecia aparțin rasei Zackel (Ovis Aries L.). Pe lângă rasele indigene de oi, există și rase străine și încrucișări ale acestor rase cu oile indigene, însă laptele lor are o compoziție mai slabă (Hatziminaoglou & Co., 1985).

În ceea ce privește caprele, majoritatea (aproximativ 80 %) sunt capre din rase locale, iar în jur de 14 % sunt animale ameliorate care au fost încrucișate cu diferite rase străine, în vreme ce procentajul restant de circa 6 % aparține rasei Zaanen. Caprele indigene prezintă diferențe în ceea ce privește culoarea blănii și au caracteristici ale animalelor neameliorate, precum o statură mică, o incidență scăzută de fătări multiple, o producție de lapte redusă și o constituție robustă. Producția anuală de lapte variază între 50 și 100 kg de lapte pentru animalele din regiunile muntoase și de la 120 la 150 kg pentru animalele din zonele de câmpie. În regiunile muntoase, semimuntoase și insulare, creșterea caprelor se bazează aproape exclusiv pe pășunatul liber. În zonele de câmpie, unde sunt crescute rasele ameliorate sau străine, predomină creșterea domestică sau semidomestică (Hatziminaoglou & Co., 1985).

În ceea ce privește vacile, în Prefectura Cicladelor predomină rasa Holstein-Friză, rasa elvețiană și rasa indigenă Kea (Departamentul de Agricultură al Cicladelor, 1993).

5.2. Specificitatea produsului:

Caracteristicile principale ale brânzei „Kopanisti” sunt conținutul ridicat de sare, savoarea iute și condimentată/piperată, textura cremoasă și aroma bogată.

Savoarea sa iute și condimentată/piperată este datorată proteolizei și lipolizei rapide și semnificative care au loc în cursul procesului de maturare. Brânza „Kopanisti” se maturează într-un mod unic. Masa de brânză scursă și sărată, eventual îmbogățită cu unt crud proaspăt, este pusă în recipiente largi și plasată într-un loc răcoros cu umiditate relativ ridicată, unde este lăsată fără nicio intervenție suplimentară până când apare o dezvoltare microbiană abundentă la suprafață. Atunci când se întâmplă acest lucru, masa de brânză este frământată astfel încât dezvoltarea microbiană să fie uniformă în întreaga compoziție a brânzei. Apoi, brânza este pusă din nou în recipientele largi. Procesul este repetat de două până la patru ori în cursul perioadei de maturare, care de obicei durează între 30 și 40 de zile.

Pentru a accelera și controla într-o anumită măsură maturarea brânzei „Kopanisti”, masa de brânză acidă și proaspăt scursă este adesea amestecată, până la o proporție de 10 % din greutate, cu brânză veche „Kopanisti” de calitate bună, denumită local „mamă”.

Dezvoltarea microbiană abundentă care rezultă din manipulările efectuate în cursul stadiului de maturare duce la apariția enzimelor microbiene din brânză, care cauzează o proteoliză și o lipoliză rapide și semnificative, conducând astfel la maturarea rapidă, savoarea picantă și aroma bogată a brânzei „Kopanisti”.

Textura cremoasă a brânzei „Kopanisti” se datorează atât acțiunii enzimelor florei microbiene care se dezvoltă în cursul stadiului de maturare, cât și conținutului ridicat de apă al brânzei, datorită căruia este clasificată în categoria brânzeturilor moi. Textura sa este mai cremoasă dacă se adaugă unt proaspăt în cursul procesului de producție. În plus, această practică, anume adăugarea de unt proaspăt la coagulul de brânză, era și este utilizată frecvent în producția de tip familial a brânzei „Kopanisti”, cel puțin la Tinos.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Elementele-cheie ale legăturii fizice dintre calitatea și caracteristicile produsului „Kopanisti”, pe de o parte, și mediul geografic, pe de altă parte, pot fi sintetizate după cum urmează:

— Gustul bogat al brânzei „Kopanisti” este legat de compoziția chimică deosebit de bogată a laptelui utilizat, care este produs de rase locale de animale, care au o producție mică de lapte (80-120 kg pe an) și o constituție robustă și sunt bine adaptate la condițiile geofizice și climatice dificile din Ciclade (precipitații reduse, multe ore cu soare, vânturi puternice etc.).

— Aroma distinctivă a brânzei „Kopanisti” este datorată, printre altele, diversității de plante endemice și aromatice care cresc pe pășunile naturale din aria delimitată, pe care crescătorii de animale le utilizează, pe baza experienței lor, pentru a hrăni animalele.

— Savoarea sa iute și condimentată/piperată este datorată proteolizei și lipolizei rapide și semnificative cauzate de dezvoltarea microbiană abundentă în cursul procesului de maturare.

— Calitatea constantă a produsului este menținută prin amestecarea coagulului de brânză proaspăt cu brânză veche „Kopanisti” de calitate bună, până la o proporție de 10 % din greutate.

— Metoda de producție a brânzei „Kopanisti” a fost dezvoltată pe parcursul mai multor ani, pe baza experienței îndelungate a producătorilor, și valorifică în mod optim atât materiile prime, cât și condițiile climatice ale Insulelor Ciclade. Scurgerea coagulului de brânză până când se atinge nivelul corespunzător de umiditate și apoi amestecarea coagulului scurs cu sare până la obținerea unei repartizări uniforme și a unei mase de brânză omogene joacă un rol esențial, creând condițiile pentru o dezvoltare microbiană controlată. Materialul microbian abundent care se dezvoltă în mod natural pe suprafața brânzei este repartizat uniform în întreaga compoziție a masei de brânză, datorită diferitelor manipulări efectuate în cursul maturării. Aceasta produce enzimele microbiene din coagulul de brânză, care cauzează o proteoliză și o lipoliză rapide și semnificative și contribuie la maturarea rapidă, savoarea picantă, textura cremoasă și aroma bogată a brânzei „Kopanisti”.

„Kopanisti” este o brânză tradițională și foarte cunoscută, a cărei fabricare își are originea și s-a dezvoltat în Grecia și, mai ales, în insulele Prefecturii Cicladelor. „Kopanisti” se produce fără întrerupere în Ciclade din vremuri străvechi.

Referiri la dezvoltarea fabricării de brânză în Grecia datează din antichitate. În Grecia antică, laptele era considerat un aliment sacru, deoarece Zeus a fost hrănit cu laptele caprei Amalthea. Potrivit mitologiei grecești, arta fabricării brânzei este un dar valoros oferit muritorilor de către zeii Olimpului. Tyro, fiica lui Salmoneus și a Alcidicei, „a dat numele ei cuvântului grecesc pentru brânză [„tyri”] datorită albeții ei și a fineței corpului ei […]” (Diodorus Siculus). În Odiseea (I, 218-250), Homer face referire la prepararea brânzei de către ciclopul Polyphemus (Sideris, 1982).

Markakis Zalonis, un doctor și filozof din Tinos, scrie în capitolul „Produsele din Tinos” al cărții sale, „O călătorie la Tinos, una dintre insulele arhipelagului”, publicată în franceză în anul 1809 la Paris și republicată în 1998 de către asociația „Prieteni ai orașului Krokos din Tinos”, în traducerea sa greacă, următoarele: „[…] Tinos produce […] Ei produc brânzeturi moi, foarte puțin ulei […]”, iar mai jos, în capitolul privind „Alimentația locuitorilor din Tinos”: „[…] alimentele care compun cele trei mese principale ale locuitorilor din Tinos sunt, mai ales, preparate din carne. La acestea se adaugă ouă, brânză proaspătă, o brânză moale, care are o savoare mai intensă și mai picantă decât brânza maturată Roquefort sau Géromé, precum și o brânză sărată din Peloponez […]”. În mod evident, în acest pasaj, M. Zalonis se referă la brânza „Kopanisti” de Tinos, considerând că aceasta are o savoare mai intensă și mai picantă decât brânza maturată Roquefort!

Există o referire cu privire la premiile decernate diferitelor produse expuse la Olimpiadele din 1859 și 1870. În categoria produselor de tip brânzeturi, se menționează că s-a acordat un premiu brânzei „Kopanisti” din Syros.

Liambeis (1899) a scris următoarele în ceea ce privește metoda de producție a brânzei „Kopanisti”: „[…] brânza are o savoare iute și piperată și este considerată, datorită acestor caracteristici, o delicatesă […] se vinde la un preț destul de ridicat ca produs de lux”.

De asemenea, brânza „Kopanisti” este descrisă în amănunt de către Dimitriadis (1900), Tzouliadis (1936) și Zigouris (1952, 1956).

În cele din urmă, B. K. Veinoglou și E. Anifantakis descriu brânza „Kopanisti” în capitolul intitulat „Fabricarea de brânzeturi specifice” din manualul lor universitar „Tehnologia produselor lactate – al doilea volum”, editura Karamberopoulos (1980). Ei remarcă faptul că „cele mai cunoscute tipuri de «Kopanisti» sunt «Kopanisti» din Mykonos și «Kopanisti» din Tinos […]”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://www.minagric.gr/greek/data/Προδιαγραφές%20Κοπανιστή%20ΠΟΠ.pdf

(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.