RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 14.6.2011 
SEC(2011) 804 final/2 
  
Annule et remplace le SEC( 2011) 804 final du 7 juin 2011. 
Concerne toutes les versions SAUF : FR - EN - DE - ET  
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă din 2011 al Estoniei 
 
 
și care include avizul Consiliului 
 
privind programul de stabilitate al Estoni ei pentru perioada 2011-2015 
{SEC(2011) 715 final}  
 
RO 2   RO Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă din 2011 al Estoniei 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind programul de stabilitate al  Estoniei pentru perioada 2011-2015 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozi țiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice
1, în special articolul 5 alineatul (3), 
având în vedere recomandarea Comisiei Europene2, 
având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea for ței de munc ă, 
după consultarea Comitetului economic și financiar, 
întrucât: (1) Pe 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de 
lansare a unei noi strategii pentru ocuparea for ței de munc ă și creștere economic ă, 
Strategia Europa 2020, pe baza unei coordon ări consolidate a politicilor economice, 
care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare ac țiuni în vederea 
stimulării potențialului de cre ștere durabil ă și de competitivitate al Europei. 
(2) Consiliul a adoptat, în data de 13 iulie 2010, o recomandare privind orient ările 
generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), 
iar în 21 octombrie 2010, o decizie privind orient ările pentru politici le de ocupare a 
forței de munc ă ale statelor membre
3, care formeaz ă împreună „orientările integrate”. 
Statele membre au fost invitate s ă țină seama de aceste orient ări integrate la elaborarea 
politicilor economice și de ocupare a for ței de munc ă aplicate la nivel na țional. 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1. 
2 JO C , , p. . 
3 Men ținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011. 
 
RO 3   RO (3) În data de 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiz ă anuală a creșterii, 
marcând începutul unui nou ciclu de guvernan ță economic ă în UE și primul semestru 
european de coordonare ex-ante  integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul 
Strategiei Europa 2020.  
(4) Pe 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat priorit ățile pentru consolidarea 
bugetară și reforma structural ă (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 
februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a cre șterii efectuate de 
Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete 
solide și sustenabilit ății finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pie ței 
muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea cre șterii economice. Consiliul 
European a solicitat statelor membre s ă transpună aceste priorit ăți în măsuri concrete, 
pe care să le includ ă în programele de stabilitate sau de convergen ță și în programele 
naționale de reform ă. 
(5) Pe 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodat ă statele membre care particip ă 
la Pactul Euro Plus s ă își prezinte angajamentele în timp util pentru a pu tea fi incluse 
în programele de stabilitate sau de convergen ță și în programele na ționale de reform ă. 
(6) În data de 29 aprilie 2011, Estonia a prez entat Programul de st abilitate di n 2011, care 
vizează perioada 2011-2015, și Programul na țional de reform ă din 2011. Pentru a se 
ține seama de leg ăturile dintre cele dou ă programe, acestea au fost evaluate în acela și 
timp.  
(7) Estonia a fost afectat ă deosebit de puterni c de criza financiar ă mondial ă, care a 
amplificat inversarea cre șterii explozive a pie ței imobiliare și a consumului intern. 
Pierderea cumulat ă de PIB a atins 19% în 2008-2009, iar rata șomajului a crescut 
aproape de patru ori, ajungând la 16,8% în 2010. În pofida acestor circumstan țe, 
economia s-a redresat rapid și se preconizeaz ă că în anii urm ători creșterea PIB-ului 
real se va accelera. Relansarea economic ă a fost favorizat ă în principal de exporturi, 
dar cererea intern ă este și ea revitalizat ă, cu prec ădere prin investi ții puternice. 
Îmbunătățirea perspectivelor de cre ștere a impulsionat totodat ă și piața muncii. Recent, 
rata de ocupare a for ței de munc ă a crescut sim țitor, însă șomajul de lung ă durată 
rămâne în continuare la un nivel ridicat. De și inflația s-a accelerat în raport cu anul 
precedent, se preconizeaz ă că ritmul de cre ștere va încetini, în concordan ță cu evoluția 
prețurilor mondiale ale produselor de baz ă.  
(8) Pe baza evalu ării programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) 
nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consider ă că scenariul macroeconomic pe care se 
bazează proiecțiile bugetare este plau zibil. Strategia bugetar ă pe termen mediu 
descrisă în program vizeaz ă atingerea obiectivului pe termen mediu, definit ca 
echilibru structural, pân ă în 2013, și menținerea acestuia pe toat ă perioada acoperit ă de 
program, prin înregistrarea unor excedente structurale în 2013 și în anii urm ători. 
Poziția bugetar ă globală a administra țiilor publice ar trebui s ă înregistreze un excedent 
în 2013, în timp ce, pe termen sc urt, deficitul global ar urma s ă se deterioreze, într-o 
oarecare m ăsură, din cauza impactului one-off al investi țiilor de mediu în credite de 
carbon. Ajustarea bugetar ă din program se bazeaz ă pe limitarea cheltuielilor de 
consum ale sectorului public. Programul con ține anumite informa ții privind m ăsurile 
destinate atingerii pozi ției vizate, iar antecedentele în materie de îndeplinire a țintelor 
bugetare diminueaz ă riscul ca acestea s ă nu fie atinse în anii care vor urma. Concret, 
reformele prev ăzute au ca obiectiv un plus de efi cacitate în mai multe domenii, printre 
 
RO 4   RO care educa ția și politicile active pentru pia ța muncii. Riscurile la adresa obiectivelor 
bugetare par a șadar în general echilibrate. Cu toat e acestea, pentru bugetele viitoare va 
fi important s ă se furnizeze detaliile esen țiale ale m ăsurilor menite s ă sporeasc ă 
eficiența cheltuielilor publice, pentru a sprijini astfel implementarea programului de 
stabilitate.  
(9) Șomajul de lung ă durată rămâne ridicat, iar ratele șomajului sunt persistente, chiar 
dacă diferă de la o regiune la alta. În ciuda cre șterilor considerabile începând din 2009, 
finanțarea politicilor active pentru pia ța muncii r ămâne printre cele mai sc ăzute din 
UE, având drept consecin ță un număr mic de șomeri care beneficiaz ă de sprijin activ. 
Piața muncii din Estonia este caracterizat ă de o relativ ă flexibilitate, care a fost înt ărită 
prin decizia de a amâna pân ă în 2013 extinderea acoperirii asigur ării de șomaj 
prevăzute în pachetul legislativ din domeni ul muncii. În pofida acestei flexibilit ăți, 
impozitarea veniturilor salariale este relativ ridicat ă în Estonia, ceea ce poate avea 
consecințe negative asupra cererii și ofertei de for ță de munc ă. Această problemă este 
deosebit de acut ă având în vedere rata ridicat ă a șomajului în rândul tinerilor și al 
persoanelor slab calif icate, care sunt expu și riscului de s ărăcie. Reformele propuse 
pentru reducerea contribu țiilor de asigur ări sociale abordeaz ă chestiunile corecte, îns ă 
trebuie aplicate simultan cu consolidarea pozi ției bugetare. Eficien ța poate fi sporit ă 
prin examinarea mai strict ă a resurselor pentru a favoriza alte presta ții. 
(10) Intensitatea utiliz ării resurselor în Estonia este printre cele mai ridicate din UE. 
Aceasta se explic ă parțial printr-o structur ă de produc ție concentrat ă pe sectoare și 
industrii mari consumatoare de energie. Un  alt factor determinant este performan ța 
slabă în materie de eficien ță energetic ă la nivel sectorial. În PNR, Estonia indic ă un 
obiectiv na țional în materie de economii de en ergie de 9% în 2016 în raport cu 
proiecțiile (16% pân ă în 2020 în PNR). Acest obiectiv nu acoper ă însă unele sectoare 
și domenii care au un poten țial de economisire important, cum sunt construc țiile și 
transporturile. În plus, exist ă puține informa ții despre calendarul și modul de aplicare a 
măsurilor și despre rezultatele preconizate ale acestora. Exist ă așadar posibilitatea de a 
îmbunătăți și mai mult eficien ța energetic ă. Creșterea eficien ței energetice poate avea 
un impact pozitiv asupra mediului și a securit ății aprovizion ării cu energie, și în 
același timp ar putea reduce presiunile infla ționiste și îmbunătăți competitivitatea 
costurilor. 
(11) Deși o mare parte a popula ției a urmat studii superioare, continuarea reformei 
sistemului de educa ție la toate nivelurile ar putea contribui la solu ționarea problemei 
deficitului de calific ări, a num ărului mare de școli și de institu ții de înv ățământ 
superior și a absen ței unei focaliz ări suficiente a form ării profesionale, având drept 
consecință o pondere mare a popula ției lipsite de calific ări profesionale (32% în 2009). 
Ținând cont de tendin țele demografice actuale, îmbun ătățirea calității capitalului uman 
este esen țială pentru stimularea cre șterii poten țiale pe termen mediu. Mai exact, 
orientarea educa ției superioare c ătre domenii de importan ță fundamental ă pentru 
economie (de exemplu, ingineria) ar putea sprijini procesul actual de reechilibrare 
către sectoare comercializabile. Implementarea reformei educa ției ar contribui totodat ă 
și la creșterea eficien ței sectorului public, întrucât în  prezent sistemul de management 
din învățământ este prea fragmentat la nivel local, având drept consecin ță lipsa de 
eficacitate a subven țiilor și calitatea slab ă a serviciilor.  
 
RO 5   RO (12) Estonia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus4. Acestea 
conțin măsuri în favoarea sustenabilit ății finanțelor publice, a locurilor de munc ă și a 
competitivit ății. Pe plan bugetar, pactul vizeaz ă atingerea echilibrului bugetar în 2013 
și a unui excedent în 2 014, includerea unei obliga ții legate de echilibrul bugetar al 
sectorului public în legisla ția de bază privind bugetul de stat  și primele m ăsuri pentru 
reformarea sistemelor speciale de pensii.  Pentru a promova ocuparea for ței de munc ă, 
sunt avute în vedere o serie de stimulente fiscale.  În ceea ce prive ște competitivitatea, 
măsurile se axeaz ă pe inovare, studii superioare și reforma serviciului public.  
Angajamentele incluse în pact reflect ă agenda prezentat ă în Programul na țional de 
reformă. Îndeplinirea obiectivelor prezenta te în pact ar putea fi sprijinit ă prin măsuri 
suplimentare de înt ărire a politicilor pentru pia ța muncii și prin măsuri referitoare la 
utilizarea eficient ă a resurselor și la piața de energie. Angajamentele din cadrul 
Pactului Euro Plus au fost evaluate și luate în considerare în recomand ări. 
(13) Comisia a evaluat Progr amul de stabilitate și Programul na țional de reform ă, inclusiv 
angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus5. Ea a luat în calcul atât relevan ța 
programelor pentru asigurarea unor politici bugetare și socioeconomice sustenabile în 
Estonia, cât și modul în care ele respect ă normele și orientările UE, având în vedere 
necesitatea de a consolida guvernan ța economic ă globală a Uniunii Europene prin 
contribuția Uniunii la deciziile na ționale viitoare. Comisia consider ă că, deși măsurile 
destinate atingerii pozi ției bugetare vizate trebuie prec izate în bugete le viitoare, 
antecedentele autorit ăților din Estonia diminueaz ă riscul de neîndeplinire a țintelor 
bugetare. Este nevoie de m ăsuri suplimentare pentru co nsolidarea politicilor pentru 
piața muncii și îmbunătățirea stimulentelor pent ru încadrarea în munc ă, pentru 
perfecționarea capitalului uman prin reforme de amploare ale sistemului de educa ție și 
de măsuri privind utilizarea eficient ă a resurselor și piața de energie.  
(14) În lumina acestei evalu ări, Consiliul a examinat Program ul de stabilitate din 2011 al 
Estoniei, iar avizul s ău6 se reflect ă cu precădere în recomandarea de la punctul (1) de 
mai jos. Luând în considerare concluziil e Consiliului European din 25 martie 2011, 
Consiliul a examinat Programul na țional de reform ă prezentat de Estonia, 
RECOMAND Ă Estoniei s ă ia măsuri în perioada 2011-2012 astfel încât: 
(1) să înregistreze un excedent structural în 2013 cel târziu, limitând în acela și timp 
deficitul în 2012 la cel mult 2,1% din PIB, prin controlul strict  al cheltuielilor și prin 
eficientizarea cheltuielilor publice; 
(2) să ia măsuri pentru a sprijini cererea de for ță de muncă, prin reducerea sarcinii fiscale 
și sociale într-un mod neutru pentru  buget, în special pentru salaria ții cu venituri mici 
și medii. S ă sporeasc ă eficacitatea politicilor active pentru pia ța muncii prin m ăsuri 
adresate tinerilor și șomerilor de lung ă durată, în special în zonele afectate de o rat ă a 
șomajului ridicat ă, pentru a reduce riscul de s ărăcie; 
(3) să asigure implementarea stimulentelor planificate pentru reducerea intensit ății 
energetice și îmbunătățirea eficien ței energetice a ec onomiei, care vizeaz ă mai ales 
                                                 
4 Mai multe detalii privind angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus pot fi consultate în 
documentul SEC(2011) 715. 
5 SEC(2011) 715. 
6 Prev ăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului. 
 
RO 6   RO sectorul construc țiilor și al transporturilor, prin asigurarea unei mai bune func ționări 
a piețelor;  
(4) în paralel cu implementarea reformei sistemului de educa ție, să acorde prioritate 
măsurilor menite s ă amelioreze calitatea și disponibilitatea educa ției preșcolare și a 
formării profesionale și să întărească sistemul de calific ări profesionale. S ă coreleze 
mai bine rezultatele educa ției cu nevoile pie ței muncii și să le ofere muncitorilor slab 
calificați oportunit ăți pentru a participa la fo rmare pe tot parcursul vie ții.  
Adoptată la Bruxelles, 
 Pentru Consiliu 
 Pre ședintele