P9_TA(2022)0038

Consolidarea Europei în lupta împotriva cancerului

Rezoluția Parlamentului European din 16 februarie 2022 referitoare la consolidarea Europei în lupta împotriva cancerului – către o strategie cuprinzătoare și coordonată (2020/2267(INI))

(2022/C 342/12)

Parlamentul European,

— având în vedere decizia sa din 18 iunie 2020 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru lupta împotriva cancerului (1),

— având în vedere documentul de lucru al Comisiei speciale pentru lupta împotriva cancerului din 27 octombrie 2020 intitulat „Contribuția Comisiei speciale pentru combaterea cancerului (BECA) la influențarea viitorului Plan european de luptă împotriva cancerului” (2),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 februarie 2021 privind Planul european de combatere a cancerului (COM(2021)0044),

— având în vedere Programul-cadru al UE pentru cercetare și inovare 2021-2027 (Orizont Europa) (3) și misiunea specifică privind cancerul din programul Orizont Europa (4),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

— având în vedere concluziile Consiliului din 15 iunie 2021 privind accesul la medicamente și dispozitive medicale pentru o UE mai puternică și mai rezilientă (5),

— având în vedere ghidurile elaborate în cadrul acțiunilor comune privind cancerul (EPAAC, CANCON, iPAAC) și Agenda 2030 privind formele rare de cancer, stabilită în cadrul Acțiunii comune privind formele rare de cancer (JARC),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 referitoare la un nou SEC pentru cercetare și inovare (COM(2020)0628),

— având în vedere Recomandarea 2003/878/CE a Consiliului din 2 decembrie 2003 privind screeningul pentru cancer (6),

— având în vedere raportul Agenției Internaționale pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) din mai 2017 referitor la punerea în aplicare a Recomandării Consiliului privind screeningul pentru cancer (7),

— având în vedere orientările europene pentru asigurarea calității screeningului și diagnosticării cancerului de sân, cervical și colorectal,

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 iunie 2021 privind cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă 2021-2027 (COM(2021)0323),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2020 referitoare la o strategie farmaceutică pentru Europa (COM(2020)0761),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice. Către un mediu fără substanțe toxice” (COM(2020)0667),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 mai 2021 intitulată „Calea către o planetă sănătoasă pentru toți – Plan de acțiune al UE: „Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului” (COM(2021)0400),

— având în vedere Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă (Directiva privind agenții cancerigeni și mutageni – DCM) (8), inclusiv cele trei directive de modificare a acesteia și propunerea Comisiei de a patra directivă de modificare (COM(2020)0571),

— având în vedere Directiva 98/24/CE a Consiliului din 7 aprilie 1998 privind protecția sănătății și a securității lucrătorilor împotriva riscurilor legate de prezența agenților chimici la locul de muncă (9),

— având în vedere raportul de sinteză al consultării publice al Comisiei speciale pentru lupta împotriva cancerului din 19 aprilie 2021 intitulat „Efectele pandemiei de COVID-19 asupra prevenirii cancerului, serviciilor de sănătate, pacienților cu cancer și cercetării: lecții de învățat în urma unei crize de sănătate publică”,

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 noiembrie 2020 intitulată „Construirea unei Uniuni Europene a sănătății: consolidarea rezilienței UE în caz de amenințări transfrontaliere la adresa sănătății” (COM(2020)0724), precum și propunerile conexe ale Comisiei și acordurile provizorii de regulamente ale Parlamentului European și ale Consiliului din 11 noiembrie 2020 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate (COM(2020)0727), privind consolidarea rolului Agenției Europene pentru Medicamente în ceea ce privește pregătirea pentru situații de criză în domeniul medicamentelor și al dispozitivelor medicale și gestionarea acestora (COM(2020)0725) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 851/2004 de creare a unui Centru European de prevenire și control al bolilor (COM(2020)0726),

— având în vedere Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății (programul „UE pentru sănătate”) pentru perioada 2021-2027 (10),

— având în vedere propunerea Comisiei și acordul de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind evaluarea tehnologiilor medicale și de modificare a Directivei 2011/24/UE (COM(2018)0051),

— având în vedere Regulamentul (UE) nr. 536/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind studiile clinice intervenționale cu medicamente de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/20/CE (11) (Regulamentul privind studiile clinice) și Sistemul de informații privind studiile clinice, instituit în conformitate cu regulamentul respectiv,

— având în vedere Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului Europa digitală (12),

— având în vedere Raportul nr. 21/2019 al Agenției Europene de Mediu (AEM) intitulat „Un mediu sănătos, o viață sănătoasă: influența mediului asupra sănătății și bunăstării în Europa” (13),

— având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 9 iunie 2021 privind planul european de luptă împotriva cancerului (14),

— având în vedere concluziile și recomandările studiului pregătit pentru Comitetul său pentru viitorul științei și tehnologiei (STOA), în iulie 2021, privind „Impactul tehnologiei 5G asupra sănătății” (15),

— având în vedere obiectivele ONU în materie de dezvoltare durabilă (ODD), în special obiectivul ODD 3 privind starea bună de sănătate și starea de bine,

— având în vedere cea de-a patra ediție a Codului european împotriva cancerului (16),

— având în vedere Codul european de practici împotriva cancerului (17),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 intitulată „Strategia UE privind drepturile copilului” (COM(2021)0142),

— având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 19 iulie 2018 privind combaterea HIV/SIDA, a hepatitei virale și a tuberculozei în Uniunea Europeană și în țările învecinate – situația actuală, instrumente de politică și bune practici (SWD(2018)0387),

— având în vedere raportul Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) din 2020 intitulat „Alcoolul și cancerul în regiunea europeană a OMS: Apel la o mai bună prevenție” (18),

— având în vedere activitatea și concluziile grupului de interese multipartit „MEPs Against Cancer” (Deputații europeni împotriva cancerului),

— având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (19),

— având în vedere rezoluția sa din 2 martie 2017 privind opțiunile UE pentru îmbunătățirea accesului la medicamente (20),

— având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice (21),

— având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la punerea în aplicare a Directivei privind asistența medicală transfrontalieră (22),

— având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 referitoare la procedura de autorizare a pesticidelor de către Uniune (23),

— având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la strategia UE post-COVID-19 (24) în domeniul sănătății publice,

— având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la penuria de medicamente – moduri de abordare a unei probleme emergente (25),

— având în vedere rezoluția sa din 15 decembrie 2016 referitoare la regulamentul privind medicamentele de uz pediatric (26) și evaluarea inițială a impactului realizată de Comisie referitoare la revizuirea legislației UE privind medicamentele pentru copii și bolile rare,

— având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere raportul Comisiei speciale pentru lupta împotriva cancerului (A9-0001/2022),

A. întrucât Planul european de combatere a cancerului („Planul”) ar trebui să răspundă în mod eficient solicitării de progrese din partea familiilor și cadrelor medicale ale celor 1,3 milioane de persoane care mor anual din cauza cancerului în Europa, între care 6 000 de copii și tineri, precum și nevoilor cruciale ale pacienților care au nevoie în prezent de diagnostice efectuate la timp și de tratamente și metode de îngrijire eficace, inovatoare, accesibile și la prețuri abordabile pentru cancer și complicațiile și comorbiditățile legate de cancer, așteptărilor legitime ale celor peste 12 milioane de supraviețuitori ai cancerului și ale familiilor acestora, care se confruntă cu dificultăți în a reveni la o „viață normală”, voinței clare a generațiilor viitoare de a fi protejate împotriva amenințărilor pentru sănătate și factorilor de risc și preocupării guvernelor care se confruntă cu o povară economică și socială din ce în ce mai mare din cauza cancerului și a tratamentelor aferente; întrucât scopul tuturor acțiunilor Uniunii în lupta împotriva cancerului ar trebui să fie creșterea ratei de supraviețuire de cinci ani a pacienților bolnavi de cancer;

B. întrucât Europa reprezintă mai puțin de 10 % din populația lumii, dar înregistrează un sfert din totalul cazurilor de cancer, iar cancerul este a doua cauză de deces în Europa după bolile cardiovasculare și prima cauză de deces din cauză de boală în rândul copiilor cu vârsta de peste un an; întrucât nevoile specifice ale copiilor și adolescenților care suferă de cancer necesită o atenție și un sprijin continue la nivel global, iar oncologia pediatrică ar trebui să fie diferențiată de gestionarea cancerului la adulți; întrucât, deși s-a înregistrat o ușoară scădere a ratelor mortalității datorită campaniilor de screening, diagnosticării mai bune și inovării terapeutice, numărul de cazuri diagnosticate este totuși în creștere, în special dată fiind speranța de viață mai mare, ceea ce duce la îmbătrânirea populației; întrucât aproape trei sferturi din toate diagnosticele de cancer din UE apar la persoane cu vârsta de peste 60 de ani;

C. întrucât cancerul ilustrează nedreptatea socială și inegalitatea în domeniul sănătății, deoarece diferențele dintre ratele de supraviețuire ale bolnavilor de cancer în statele membre ale UE depășesc 25 %; întrucât cetățenii UE se confruntă cu inegalități în ceea ce privește prevenirea, sunt protejați în mod inegal împotriva factorilor de risc, sunt educați în mod inegal în ceea ce privește comportamentele sănătoase și sunt dotați în mod inegal împotriva dezinformării; întrucât cetățenii UE sunt inegali în ceea ce privește accesul în timp util la tratamente și îngrijiri abordabile și de calitate dintr-un stat membru în altul și de la o regiune la alta dintr-o anumită țară; întrucât accesul la echipe medicale complet multidisciplinare și multiprofesionale variază foarte mult în Europa; întrucât, după vindecare sau când se află în remisie, cetățenii UE sunt inegali în ceea ce privește capacitatea lor de a se întoarce la locul de muncă, de a fi independenți din punct de vedere financiar și de a reveni la o viață familială, socială și emoțională armonioasă; întrucât clasa socială și genul sunt criterii și cauze importante ale inegalităților și inechităților în toate stadiile bolii;

D. întrucât în majoritatea statelor membre au fost instituite politici naționale sau regionale specifice în materie de cancer, ale căror misiuni, capacități și bugete sunt eterogene; întrucât unele regiuni au devenit centre de luptă împotriva cancerului, cu o expertiză care ar trebui împărtășită în întreaga Uniune;

E. întrucât obiectivul Planului nu ar trebui să fie doar acela de a combate o problemă esențială de sănătate publică și de a ajuta pacienții să trăiască mai mult și mai bine, ci ar trebui, de asemenea, să inițieze reducerea inegalităților și disparităților în materie de sănătate și să reducă sarcina socială și economică a bolii; întrucât Comisia ar trebui să promoveze o abordare centrată pe pacient și bazată pe drepturile cetățenilor prin integrarea aspectelor legate de justiție, sustenabilitate, echitate, solidaritate, inovare și colaborare în centrul Planului, inclusiv în cadrul Inițiativei sale „Încurajarea copiilor în lupta împotriva cancerului”;

F. întrucât pandemia de COVID-19 a cauzat perturbări grave în programele de screening pentru cancer, în tratamentul, cercetarea și serviciile destinate supraviețuitorilor și de urmărire a acestora, cu impactul aferent asupra pacienților bolnavi de cancer, a familiilor și a cadrelor medicale; întrucât pandemia a creat o nevoie urgentă de a consolida serviciile de combatere a cancerului în toate țările europene și de a remedia întârzierile extrem de îngrijorătoare în ceea ce privește acțiunile de prevenire, precum și depistarea și diagnosticarea timpurie; întrucât se estimează că, în Europa în timpul pandemiei, 100 milioane de teste de depistare nu au fost efectuate și un milion de cazuri de cancer nu au fost diagnosticate; întrucât unul din cinci pacienți care suferă de cancer nu a primit la timp tratamentul chirurgical sau chimioterapia de care avea nevoie (27); întrucât cadrele medicale au dus povara unei pandemii și trebuie să facă față unui mediu de lucru foarte stresant;

G. întrucât alfabetizarea în domeniul sănătății include dobândirea de cunoștințe și competențe, sensibilizarea cu privire la drepturi și încrederea de a lua măsuri pentru a îmbunătăți sănătatea personală și a comunității; întrucât acțiunile de promovare a alfabetizării în domeniul sănătății în cadrul Planului ar trebui să se concentreze pe responsabilizarea pacienților și a cetățenilor prin intermediul unor instrumente de comunicare de ultimă generație, inclusiv solicitând participarea și colaborarea organizațiilor de pacienți și a altor ONG-uri foarte competente în domeniu, care se axează de ani de zile pe difuzarea și cultivarea cunoștințelor de sănătate; întrucât responsabilizarea pacienților implică asistență pentru ca aceștia să își înțeleagă drepturile; întrucât toate eforturile de îmbunătățire a alfabetizării în domeniul sănătății, inclusiv a alfabetizării digitale, ar trebui să țină seama de persoanele care se confruntă cu excluziunea și de nevoile persoanelor cu dizabilități de învățare; întrucât ar trebui luate în considerare inegalitățile în ceea ce privește cunoașterea tehnologiilor informatice, accesul și utilizarea acestora, precum și diferențele regionale, naționale, sociale și economice; întrucât informațiile necesare ar trebui să fie disponibile în limbi comune din afara UE pentru a ajunge la migranți, la persoanele nou-venite și la alte grupuri vulnerabile și comunități minoritare; întrucât, în eforturile de îmbunătățire a cunoștințelor în materie de sănătate, responsabilitatea ar trebui să fie, de asemenea, de a ajuta cetățenii să identifice actele de dezinformare, având în vedere efectele nocive pe care le poate avea dezinformarea în toate domeniile legate de îngrijirea oncologică, inclusiv în ceea ce privește prevenția, vaccinarea și tratamentul;

H. întrucât aproximativ 40 % din cazurile de cancer din UE pot fi prevenite; întrucât prevenirea este mai eficientă decât orice tratament și cea mai rentabilă strategie pe termen lung de control al cancerului; întrucât Planul ar trebui să abordeze toți factorii-cheie de risc și factorii sociali determinanți ai cancerului; întrucât nivelul UE este esențial în prevenirea cancerului, deoarece deține competențe semnificative care au impact asupra celor mai mulți factori de risc pentru cancer;

I. întrucât, potrivit Raportului nr. 21/2019 al AEM, cancerul este principala boală netransmisibilă care poate fi atribuită mediului, peste 250 000 de decese cauzate de cancer fiind atribuite mediului în 2016 în 32 de țări europene cu venituri ridicate; întrucât AEM a identificat poluarea aerului înconjurător, substanțele chimice, arderea combustibililor în interior și radiațiile ca factori de risc pentru cancer legați de mediu;

J. întrucât poluarea aerului cu poluanți proveniți dintr-o gamă largă de surse, inclusiv energia, transporturile, agricultura și industria, reprezintă un factor determinant principal al mortalității, cauzând 400 000 de decese premature pe an, inclusiv din cauza cancerului pulmonar, a bolilor cardiace și a accidentelor vasculare cerebrale;

K. întrucât în Comunicarea Comisiei privind cooperarea consolidată împotriva bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare (COM(2018)0245) se recomandă elaborarea de orientări la nivelul UE pentru instituirea unor sisteme electronice cuprinzătoare de informații privind imunizarea la nivel național, astfel încât să se asigure monitorizarea efectivă a programelor de imunizare; întrucât acest lucru ar trebui realizat în deplină conformitate cu normele de protecție a datelor; întrucât virusul papiloma uman (HPV) este o infecție cu transmitere sexuală asociată cu aproape 5 % din toate tipurile de cancer la femei și la bărbați din întreaga lume, printre care cancerul de col uterin și cel orofaringian, dar de asemenea cancerul anal, penian, vaginal și vulvar; întrucât, pentru a atinge obiectivele OMS pentru 2030 privind eliminarea cancerului de col uterin ca problemă de sănătate publică, sunt necesare atât atingerea obiectivelor de vaccinare împotriva HPV pentru fete, cât și instituirea unui screening organizat de înaltă calitate pentru depistarea cancerului de col uterin; întrucât ratele de vaccinare împotriva HPV sunt îngrijorător de scăzute în statele membre; întrucât există, din nefericire, discrepanțe majore în ceea ce privește acoperirea vaccinală între statele membre, care variază de la mai puțin de 30 % la peste 70 % (nivelul necesar de imunitate a populației fiind de 70 %); întrucât Helicobacter pylori este principala cauză infecțioasă a cancerului la nivel mondial, în principal a adenocarcinomului gastric non-cardia;

L. întrucât anumite tipuri de cancer endocrin (precum cancerul tiroidian, cancerul de sân și cancerul testicular) sunt în creștere; întrucât tratamentele endocrine pentru cancerul dependent de hormoni pot avea efecte secundare asupra sistemului endocrin; întrucât tratamentele împotriva cancerului pot avea efecte pe termen lung, cum ar fi comorbidități endocrine la supraviețuitorii cancerului; întrucât obezitatea este un factor de risc cunoscut pentru multe tipuri de cancer, inclusiv pentru tipurile de cancer endocrin; întrucât se știe că expunerea la perturbatorii endocrini are efect asupra dezvoltării obezității și a cancerului; întrucât perturbatorii endocrini costă anual statele membre între 157 și 270 de miliarde EUR (până la 2 % din PIB-ul UE) (28) în cheltuieli de sănătate și pierdere a potențialului de câștig, în mare parte din cauza tulburărilor de neurodezvoltare și metabolice și a cancerului;

M. întrucât expunerea la substanțe periculoase la locul de muncă este responsabilă de aproximativ 120 000 de cazuri de cancer profesional în fiecare an, ceea ce cauzează aproximativ 80 000 de decese în fiecare an, ceea ce reprezintă 8 % din totalul deceselor cauzate de cancer (12 % din decesele cauzate de cancer în rândul bărbaților și 7 % din decesele cauzate de cancer în rândul femeilor); întrucât, cu toate acestea, poate fi dificil să se stabilească relații cauzale, din cauza perioadelor lungi de latență; întrucât IARC al OMS a identificat 50 de agenți cancerigeni prioritari și a demonstrat că lucrătorii sunt expuși pe scară largă la acești agenți în Europa; întrucât marea majoritate a cancerelor cauzate de agenți cancerigeni la locul de muncă par să poată fi prevenite dacă agenții cancerigeni sunt reglementați în consecință, dar, în temeiul Directivei 2004/37/CE, există până în prezent valori limită obligatorii de expunere profesională (OEL) pentru doar 27 dintre aceștia; întrucât sunt necesare acțiuni suplimentare pentru a preveni, detecta și recunoaște mai bine formele de cancer profesional legate de munca în schimburi de noapte și radiațiile UV (pentru lucrătorii care lucrează în aer liber);

N. întrucât o piață a muncii în schimbare, caracterizată de evoluții demografice, de noi tehnologii și de noi tipuri de locuri de muncă, are un impact potențial asupra sănătății și siguranței la locul de muncă; întrucât tot mai mulți lucrători se mută în locuri de muncă pe platforme online și muncă netradițională sau locuri de muncă atipice; întrucât factori precum radiațiile, stresul, organizarea muncii și condițiile de muncă sunt toți legați de cancerul profesional (29); întrucât, în prezent, nu există date fiabile și comparabile la nivelul UE privind expunerea la factorii de risc de cancer la locul de muncă (30);

O. întrucât, spre deosebire de accidentele la locul de muncă, în care vătămările pot fi evaluate mai ușor și pot fi acordate despăgubiri, poate dura ani sau decenii înainte de diagnosticarea cancerului profesional și de identificarea corespunzătoare a cauzei; întrucât Recomandarea Comisiei privind bolile profesionale (31) recomandă statelor membre să introducă, cât mai curând posibil, în legislația, reglementările și dispozițiile lor administrative naționale privind bolile profesionale pentru care se pot acorda despăgubiri lista europeană stabilită în anexa I la recomandarea menționată anterior; întrucât disparitățile existente între statele membre în ceea ce privește rata de recunoaștere a bolilor profesionale înseamnă că mulți lucrători nu au beneficiat niciodată de recunoașterea bolii lor profesionale;

P. subliniază că radonul este un gaz radioactiv incolor și inodor și, pentru că se descompune în aer, eliberează radiații care pot deteriora ADN-ul celulelor din organism; întrucât nivelurile de radon variază foarte mult în diferite regiuni sau chiar în zone rezidențiale și pot fi prezente atât în aerul exterior, cât și în aerul interior;

Q. subliniază că, în 2011, IARC a clasificat câmpurile electromagnetice de radiofrecvență ca fiind posibil cancerigene pentru oameni, pe baza unui risc crescut de gliom asociat utilizării telefoanelor mobile; întrucât există studii, publicate în 2015 și 2018, care arată o creștere semnificativă (de peste două ori) a tumorilor de glioblastom pe o perioadă de douăzeci de ani (1995-2015) la toate grupele de vârstă, iar altele care arată riscul crescut de glioblastom asociat cu utilizarea telefonului mobil și fără fir la persoanele cu vârste cuprinse între 18 și 80 de ani; întrucât sunt necesare mai multe studii pentru a stabili aceste riscuri asociate;

R. întrucât 24 % din toate diagnosticele oncologice nou stabilite în Europa în fiecare an, inclusiv toate formele de cancer pediatric, sunt forme rare de cancer și reprezintă în ele însele o provocare pentru sistemele publice de sănătate; întrucât pacienții cu forme rare de cancer se confruntă cu provocări legate de diagnosticarea tardivă sau incorectă, lipsa accesului la terapii și competențe adecvate, neînțelegerea datelor științifice subiacente, lipsa fezabilității comerciale în dezvoltarea de noi terapii, puține bănci de țesuturi disponibile, dificultăți în efectuarea unor studii clinice bine alimentate, precum și sentimente de izolare;

S. întrucât planul ar trebui pus în aplicare în strânsă legătură cu recomandările și acțiunile IARC, cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU pentru sănătatea globală, inclusiv cu obiectivul de a realiza o acoperire universală cu servicii de sănătate, cu recomandările și orientările OMS, cu acordurile internaționale în domeniul sănătății, inclusiv cu Convenția-cadru a OMS pentru controlul tutunului și cu Inițiativa globală a OMS privind cancerul la copii, cu acțiunile comune ale UE privind cancerul, precum și cu recomandările și orientările experților și ale asociațiilor de pacienți; întrucât Planul ar trebui să recunoască drept prioritate solidaritatea și parteneriatul UE cu țările cu venituri mici și medii, inclusiv cu cele din regiunea extinsă a OMS din Europa;

T. întrucât Actul privind condițiile de aderare a Austriei, Finlandei și Suediei acordă Suediei o derogare de la interdicția la nivelul UE privind vânzarea anumitor tipuri de tutun pentru uz oral;

U. întrucât alimentația mediteraneeană este cunoscută ca fiind sănătoasă și echilibrată și că joacă un rol de protecție în prevenirea primară și secundară a principalelor boli cronice degenerative;

V. întrucât, deși Planul acordă o atenție remarcabilă unei serii de necesități de politici privind screeningul pentru cancer, există mai puține inițiative pentru depistarea timpurie a formelor de cancer care nu sunt incluse în programele de screening; întrucât, prin urmare, sunt necesare acțiuni specifice pentru a promova o mai bună informare privind semnele de avertizare legate de cancer în rândul cetățenilor și al cadrelor medicale;

W. întrucât creșterea prețurilor la medicamentele împotriva cancerului a depășit creșterea cheltuielilor totale legate de cancer, iar noile medicamente împotriva cancerului care ajung pe piață la un preț ridicat au fost identificate ca fiind un factor important al creșterii cheltuielilor legate de cancer; întrucât Raportul tehnic al OMS din 2018 privind stabilirea prețurilor la medicamentele împotriva cancerului și impactul său (32) a recunoscut că prețurile medicamentelor împotriva cancerului au fost mai mari decât pentru alte indicații, iar costurile acestora au crescut într-un ritm mai rapid, ceea ce a cauzat lipsa accesului la tratament pentru mulți pacienți din întreaga lume și a afectat capacitatea guvernelor de a oferi acces la prețuri accesibile pentru toți;

X. întrucât abordarea cancerului într-o strategie cuprinzătoare, cum ar fi Planul de luptă împotriva cancerului prezentat de Comisie, ar putea fi utilizată ca model pentru alte boli netransmisibile și întrucât pacienții cu alte boli cronice ar trebui, prin urmare, să beneficieze, de asemenea, de realizările și principiile Planului și ar trebui elaborate planuri similare și pentru alte patologii cu rate ridicate de mortalitate;

Y. întrucât coordonarea dintre statele europene, o politică comună susținută la nivel european și schimburile transfrontaliere de cunoștințe sunt absolut esențiale pentru obținerea de progrese în combaterea cancerului; întrucât responsabilitatea principală pentru protecția sănătății și sistemele de sănătate revine statelor membre;

Z. întrucât este necesară o abordare cuprinzătoare, multidisciplinară și coordonată în abordarea factorilor legați de comportament, biologici, de mediu, legați de locul de muncă, socioeconomici și comerciali determinanți pentru sănătate, la nivel regional, național și european, pentru a sprijini acțiunile care vizează toate aspectele legate de cancer (prevenire, depistare, tratament, îngrijire paliativă, îngrijiri ulterioare pentru supraviețuitori și reintegrare), printr-o mobilizare eficientă a principalelor instrumente, cum ar fi resurse și fonduri adecvate, legislație, cercetare și schimbul de cunoștințe; întrucât s-a demonstrat că abordările terapeutice axate pe pacient îmbunătățesc calitatea vieții și rata generală de supraviețuire a pacienților; întrucât noile tehnologii și inteligența artificială au un potențial ridicat de a aduce îmbunătățiri în domeniul cercetării cancerului, în procesele legate de tratamente și în îngrijire;

AA. întrucât cercetarea și inovarea sunt singura noastră speranță de a învinge definitiv cancerul într-o zi; întrucât este necesară o finanțare susținută și efectivă pentru a sprijini proiecte ambițioase și condiții de muncă bune și stabile pentru cercetătorii care lucrează în domeniul cancerului; întrucât întreprinderile farmaceutice, inclusiv IMM-urile, actori esențiali pentru inovarea în domeniul oncologic;

AB. întrucât abordările „Sănătate în toate politicile” și „O singură sănătate” ar trebui promovate în continuare, iar eforturile de combatere a cancerului ar trebui integrate în toate politicile UE;

AC. întrucât UE și statele membre ar trebui să-și mobilizeze forțele și să ofere stimulente adecvate și bugete sustenabile pentru a atinge obiectivul ambițios de a reduce incidența cancerului și a mortalității cauzate de cancer în Europa;

AD. întrucât Planul ar putea reprezenta, prin urmare, un prim pas important către o veritabilă Uniune Europeană a Sănătății și o demonstrație publică destinată cetățenilor, care să le arate succesul ce poate fi obținut printr-o cooperare paneuropeană în domeniul sănătății,

1. salută Planul și invită Comisia să caute noi sinergii între Plan și programul EU4Health, Strategia farmaceutică pentru Europa, Strategia privind substanțele chimice și strategia industrială europeană actualizată; consideră că un astfel de cadru cuprinzător privind cancerul ar contribui la prevenirea, depistarea timpurie și vindecarea cancerului; invită Comisia să depună eforturi în vederea elaborării unei politici comune privind cancerul, care să includă, acolo unde este necesar, propuneri de proiecte legislative;

A. Domenii de acțiune

I. Prevenirea cancerului în toate politicile europene

2. este ferm convins că, în toate politicile și programele de finanțare europene, ar trebui să fie puse în aplicare acțiuni preventive împotriva cancerului, prin măsuri de sprijinire a eliminării sau reducerii efectelor nocive legate de factori de risc ce pot fi modificați; invită Comisia și statele membre să integreze în toate politicile relevante campanii de sensibilizare publică cu privire la prevenirea cancerului; invită Comisia să introducă obiectivele Planului în toate politicile sectoriale relevante; este ferm convins că acțiunile preventive ar trebui să se bazeze pe dovezi; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să majoreze finanțarea pentru cercetarea științifică privind cauzele cancerului și pentru eficiența și implementarea măsurilor preventive;

3. invită Comisia și statele membre să conceapă și să pună în aplicare măsuri de prevenire eficace la nivel național și la nivelul UE, care să se bazeze pe expertiză științifică independentă, pe cele mai bune practici, pe lecțiile învățate, precum și pe orientări clinice; solicită, în acest sens, punerea în aplicare în special a Codului european de luptă împotriva cancerului (ECAC), pentru a reduce riscurile de cancer pe baza celor mai recente dovezi științifice, și actualizarea periodică a ECAC printr-un ciclu bazat pe monitorizare și evaluare continue;

4. recunoaște că peste 40 % din toate tipurile de cancer pot fi prevenite prin acțiuni coordonate care vizează factorii determinanți pentru sănătate legați de comportament, biologici, de mediu, legați de locul de muncă, socioeconomici și comerciali; solicită să se acorde mai multă atenție menținerii unui stil de viață sănătos, pentru a preveni cancerul și a reduce recidiva anumitor tipuri de cancer;

5. sprijină obiectivul misiunii de combatere a cancerului din cadrul programului Orizont Europa de a preveni peste trei milioane de decese premature suplimentare în perioada 2021-2030, prin accelerarea progreselor în ceea ce privește programele de prevenire și control al cancerului, care vizează egalitatea de șanse în ceea ce privește accesul la aceste programe; invită Comisia să aloce o finanțare adecvată misiunii de combatere a cancerului din cadrul programului Orizont Europa și altor programe relevante (cum ar fi „Știința și politica pentru un viitor sănătos” – HBM4EU) pentru a atinge acest obiectiv;

6. regretă inegalitățile și inechitățile semnificative din domeniul sănătății din UE în ceea ce privește prevenirea cancerului; insistă asupra necesității de a identifica și de a acorda o atenție deosebită grupurilor de populație vulnerabile, marginalizate, excluse social și persoanelor care locuiesc în zone îndepărtate (cum ar fi regiunile rurale, izolate sau foarte îndepărtate de centrele medicale), pentru a asigura accesul acestora la servicii de prevenire a cancerului; consideră, în acest sens, că prevenirea cancerului trebuie să fie încadrată și în contextul justiției sociale, ceea ce implică necesitatea unor schimbări sistemice prin politici publice la nivelul întregii populații, dincolo de schimbările de comportament individual;

7. recunoaște că consumul de tutun este de departe cea mai mare cauză de cancer care poate fi prevenită în UE, fiind responsabilă de 15-20 % din cazurile de cancer din Europa și fiind principalul factor de risc pentru decesele cauzate de cancer în Europa (27 % dintre decesele cauzate de cancer, ceea ce echivalează cu 700 000 de decese cauzate anual de cancer în UE); reamintește că există diferențe majore în UE, deoarece procentul de fumători variază de peste cinci ori de la o țară la alta;

8. susține cu tărie obiectivul stabilit în Plan al unei „generații fără tutun”, în care mai puțin de 5 % din populație să consume tutun până în 2040, față de aproximativ 25 % în prezent; îndeamnă Comisia să stabilească obiective intermediare care să fie monitorizate și promovate în mod constant, inclusiv la nivel național, și care să fie raportate în Registrul privind inegalitățile în domeniul cancerului, pentru a se direcționa eforturile în mod optim în vederea atingerii obiectivului global; invită Comisia să finanțeze programe de sprijinire a renunțării la fumat; invită Comisia să sprijine cooperarea între statele membre în schimbul celor mai bune și mai eficiente practici de reducere a fumatului;

9. salută intenția Comisiei de a revizui Directiva privind produsele din tutun ( 33 ) , Directiva privind impozitarea produselor din tutun ( 34 ) și cadrul juridic privind achizițiile transfrontaliere de tutun de către persoane fizice și îndeamnă Comisia să ia măsuri adecvate și să prezinte propuneri legislative, pentru a introduce următoarele: (a) o majorare și o convergență în sens ascendent a accizelor minime și a prețului final de piață pentru toate produsele din tutun, ceea ce ar îmbunătăți prevenirea prin reducerea fumatului și a consumului de tutun, în special în rândul fumătorilor actuali, și ar împiedica tinerii să se apuce de fumat; (b) o cerință privind ambalajele simple standardizate și obligația de a include avertismente de sănătate pe 80 % din partea din față și din spate a pachetelor produselor din tutun, inclusiv avertismente cu imagini; precum și (c) aplicarea strictă a interdicției privind aromele caracteristice din produsele din tutun, pentru a reduce atractivitatea acestora pentru fumători, nefumători și tineri;

10. cere evaluarea și revizuirea metodelor de măsurare utilizate în prezent pentru gudron, nicotină și monoxid de carbon din produsele din tutun și în produsele conexe, pe baza cercetărilor științifice independente și recente;

11. solicită punerea deplină în aplicare de către statele membre a obligațiilor prevăzute în Directiva (UE) 2019/904 privind materialele plastice de unică folosință ( 35 ) în ceea ce privește filtrele din produsele din tutun care conțin plastic, pentru a aborda preocupările legate de mediu și de sănătate care sunt generate de aceste filtre;

12. invită Comisia să țină seama de evaluările științifice ale riscurilor pentru sănătate legate de țigaretele electronice, produsele din tutun încălzit și noile produse din tutun, inclusiv de evaluarea riscurilor utilizării acestor produse în comparație cu consumul altor produse din tutun, precum și să realizeze la nivel european o listă de substanțe conținute și emise de aceste produse; consideră că țigaretele electronice i-ar putea ajuta pe unii fumători să renunțe treptat la fumat; consideră, în același timp, că țigaretele electronice nu ar trebui să fie atractive pentru minori și nefumători; invită, prin urmare, Comisia să evalueze, în cadrul Directivei privind produsele din tutun, ce arome din țigaretele electronice sunt în special atractive pentru minori și nefumători și să propună interzicerea acestora și, în plus, să propună interzicerea tuturor aromelor caracteristice din produsele din tutun încălzit și din noile produse din tutun;

13. solicită punerea rapidă și integrală în aplicare a Convenției-cadru a OMS pentru controlul tutunului (FCTC) ( 36 ) și a Protocolului OMS pentru eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun ( 37 ) , acordând o atenție deosebită articolului 5.3 din FCTC și orientărilor sale privind protecția politicilor de sănătate publică împotriva intereselor particulare ale industriei tutunului; îndeamnă Comisia să pună în aplicare norme de conduită specifice pentru toți funcționarii și ceilalți agenți atunci când interacționează cu industria tutunului, în conformitate cu decizia Ombudsmanului European în cazul 852/2014/LP ( 38 )

14. sprijină propunerea Comisiei de a actualiza recomandarea Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind mediile fără fum de tutun ( 39 ) pentru a extinde domeniul de aplicare a acesteia la produsele nou-apărute, cum ar fi țigaretele electronice și produsele din tutun încălzit, și pentru a extinde mediile fără fum de tutun și la spațiile în aer liber;

15. reamintește că etanolul și acetaldehida din metabolizarea etanolului din băuturile alcoolice sunt clasificate de IARC ca fiind cancerigene pentru oameni și că aproximativ 10 % din toate cazurile de cancer la bărbați și 3 % din toate cazurile de cancer la femei din Europa pot fi atribuite consumului de alcool; ( 40 ) subliniază că, cu cât cantitatea de alcool consumată este mai mică, cu atât riscul de apariție a cancerului este mai mic; subliniază că consumul nociv de alcool este un factor de risc pentru multe tipuri diferite de cancer, cum ar fi cancerul oral, de faringe, de laringe, de esofag, de ficat, cancerul colorectal și cancerul de sân la femei; reamintește studiul menționat de OMS ( 41 ) , care recunoaște că nivelul cel mai sigur de consum de alcool este consumul zero atunci când este vorba de prevenirea cancerului și subliniază necesitatea de a ține seama de acest aspect la elaborarea și punerea în aplicare a politicii de prevenire a cancerului ( 42 )

16. salută obiectivul Comisiei de a obține o reducere cu cel puțin 10 % a consumului nociv de alcool până în 2025; încurajează Comisia și statele membre să promoveze acțiuni de reducere și prevenire a efectelor nocive ale consumului de alcool în cadrul unei strategii revizuite a UE privind alcoolul ( 43 ) , inclusiv o strategie europeană de consum de alcool zero pentru minori, însoțită, după caz, de propuneri legislative, respectând în același timp principiul subsidiarității și legislațiile naționale în vigoare privind limitele de vârstă pentru consumul de alcool; sprijină furnizarea de informații mai bune consumatorilor prin îmbunătățirea etichetării băuturilor alcoolice pentru a include informații privind consumul moderat și responsabil de alcool și prin introducerea unei indicații obligatorii privind lista ingredientelor și informațiile nutriționale, introducând, de asemenea, etichetarea digitală; solicită Comisiei să ia măsuri specifice care să vizeze consumul ridicat și riscant de alcool ( 44 ) ; consideră că este important să se protejeze minorii de comunicarea comercială privind consumul de alcool, precum și de plasarea de produse și de sponsorizarea din partea mărcilor de alcool, inclusiv în mediul digital, deoarece publicitatea nu trebuie să se adreseze în mod specific minorilor și nu trebuie să încurajeze consumul de alcool; solicită interzicerea publicității la alcool și a sponsorizării evenimentelor sportive care sunt frecventate în principal de minori de către producătorii de băuturi alcoolice; solicită o monitorizare strictă a punerii în aplicare a Directivei revizuite privind serviciile mass-media audiovizuale ( 45 ) ; solicită ca propunerea de Act legislativ privind serviciile digitale să consolideze capacitatea statelor membre de a susține și de a pune în aplicare legislația care vizează protejarea minorilor și a altor persoane vulnerabile împotriva comunicării comerciale pentru băuturi alcoolice; încurajează alocarea de fonduri publice pentru campaniile naționale și europene de sensibilizare; sprijină revizuirea prevăzută a legislației UE privind impozitarea alcoolului și achizițiile transfrontaliere de alcool de către persoane fizice, precum și o revizuire a politicilor de stabilire a prețurilor la alcool, inclusiv având în vedere creșterea taxelor pe băuturile alcoolice;

17. subliniază că alimentația are o influență semnificativă asupra sănătății oamenilor și că dovezile științifice arată că consumul de porții alimentare cu o dimensiune necorespunzătoare are un impact negativ asupra sănătății și poate crește riscul de apariție a cancerului; solicită dezvoltarea unor campanii cuprinzătoare de nutriție, aliniate la Strategia Uniunii Europene „De la fermă la consumator”;

18. încurajează statele membre să ia în considerare oferirea de consiliere nutrițională în cadrul asistenței medicale primare;

19. subliniază rolul unei alimentații sănătoase în prevenirea și limitarea incidenței și reapariției cancerului și subliniază că riscurile individuale de cancer pot fi reduse prin creșterea consumului de plante și alimente pe bază de plante produse în mod sustenabil, cum ar fi fructele și legumele proaspete, cerealele integrale și leguminoasele; subliniază, de asemenea, necesitatea de a aborda problema legată de consumul excesiv de carne și de produse ultra-procesate și de produse cu un conținut ridicat de zahăr, sare și grăsimi; salută, prin urmare, viitoarea revizuire a programului UE de încurajare a consumului de fructe, legume și lapte în școli și a politicii UE de promovare a produselor agricole; solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze și să ajute consumatorii să facă alegeri informate, sănătoase și sustenabile cu privire la produsele alimentare, prin adoptarea la nivelul UE a unei etichete nutriționale obligatorii și armonizate pe partea din față a ambalajului, care să fie elaborată pe bază de dovezi științifice solide și independente; salută accentul pus pe alimentația sănătoasă în Garanția UE pentru copii ( 46 ) și solicită un nou plan de acțiune al UE privind obezitatea infantilă; promovează măsuri fiscale pentru a face ca alimentele proaspete (precum fructele și legumele, leguminoasele, păstăile și cerealele integrale) să devină mai ieftine și mai accesibile la nivel național, în special pentru persoanele cu venituri mici; încurajează statele membre să utilizeze politici de stabilire a prețurilor, cum ar fi taxa pe valoarea adăugată diferențiată, și măsuri de control al pieței pentru a influența cererea de alimente și băuturi cu un conținut scăzut de grăsimi saturate, grăsimi trans, sare și zahăr, precum și accesul la ele la prețuri rezonabile; sprijină statele membre în revizuirea dispozițiilor relevante pentru a restricționa publicitatea pentru băuturile îndulcite și produsele alimentare prelucrate cu un conținut ridicat de grăsimi, sare și zahăr, inclusiv publicitatea pe platformele de comunicare socială, și invită Comisia să prezinte o propunere de regulament cuprinzător la nivelul UE pentru a interzice publicitatea la astfel de produse pentru minori;

20. recunoaște că obezitatea este considerată un factor de risc pentru multe tipuri de cancer, cum ar fi cancerul colorectal, cancerele renale sau cancerul de sân, printre altele; invită statele membre să lupte activ împotriva obezității, oferind acces la opțiuni alimentare sănătoase și la practicarea sportului, nu doar prin educarea și încurajarea cetățenilor să facă alegerile corecte, ci și prin includerea unor programe integrale în asistența medicală primară, care să ajute pacienții care suferă de obezitate să slăbească sănătos; invită Comisia și statele membre să sprijine cercetarea și inovarea legate de obezitate cu scopul de a descrie influența factorilor genetici, a microbiomului uman și a stării psihologice, printre altele, asupra greutății corporale și pentru a explora cele mai eficiente intervenții;

21. salută intenția Comisiei de a se combate prezența contaminanților cancerigeni în alimente; reamintește Comisiei Rezoluția Parlamentului din 8 octombrie 2020 ( 47 ) , în care se solicită stabilirea unor limite legale stricte pentru acrilamida prezentă în alimente, pentru a proteja în mod adecvat consumatorii, în special pe cei mai vulnerabili, cum ar fi sugarii și copiii; invită insistent Comisia să prezinte rapid propuneri de reglementare;

22. invită Comisia să țină seama de diversele apeluri ale Parlamentului din rezoluția sa din 16 ianuarie 2019 privind îmbunătățirea procedurii Uniunii de autorizare a pesticidelor;

23. invită statele membre, guvernele regionale și locale, reprezentanții societății civile și angajatorii să promoveze și să faciliteze practicarea activităților fizice și sportive pe întreg parcursul vieții, deoarece se știe că acestea limitează incidența și recurența cancerului, reduc problemele de sănătate mintală și favorizează incluziunea socială; subliniază că este important ca practicarea activității fizice și a sportului să devină accesibilă și incluzivă încă de la o vârstă fragedă, în special pentru grupurile vulnerabile, prin finanțarea infrastructurilor, echipamentelor și programelor publice; invită statele membre să faciliteze accesul pacienților spitalizați la activitatea fizică, dacă acest lucru este recomandat clinic;

24. salută lansarea campaniei UE „HealthLifestyle4all”, care include promovarea sportului, a activității fizice și a alimentației sănătoase, pe lângă alte sectoare cheie; recomandă ca școlile să includă educația în domeniul sănătății în programele lor de învățământ, pentru a se asigura că minorii și adolescenții învață cum să aibă un stil de viață sănătos și că sunt informați cu privire la Codul european de luptă împotriva cancerului și solicită ca educația în domeniul sănătății să facă parte integrantă din politicile educaționale de asistență socială;

25. subliniază faptul că radiațiile solare conțin radiații ultraviolete (UV) invizibile, care pot duce la apariția cancerului de piele; invită, prin urmare, Comisia să revizuiască Directiva 2006/25/CE privind expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (radiații optice artificiale) ( 48 ) și să includă radiațiile solare în domeniul de aplicare al acestei directive; sprijină acțiunile care vizează creșterea protecției împotriva expunerii la radiațiile UV la nivelul UE, în special prin intermediul legislației privind sănătatea și siguranța la locul de muncă pentru lucrătorii în aer liber; salută angajamentul Comisiei de a analiza măsuri privind expunerea la radiații ultraviolete, inclusiv cele emise de dispozitivele de bronzare artificială (solarii) ( 49 ) ; subliniază importanța campaniilor de informare pentru a sensibiliza cetățenii cu privire la riscurile asociate expunerii excesive la soare și pentru a-i învăța cum să recunoască posibilele semnale de alarmă; solicită măsuri specifice pentru reducerea expunerii minorilor și adolescenților la radiații ultraviolete; solicită o legislație mai strictă privind utilizarea solariilor în scopuri cosmetice și interzicerea utilizării acestora de către minori; invită statele membre să includă raportarea cu privire la cancerul de piele melanom în registrele naționale oncologice;

26. recunoaște că aproximativ 2 % din cazurile de cancer la nivel european pot fi atribuite radiațiilor ionizante și că expunerea în interior la radon și la produsele sale de descompunere este a doua cauză principală a cancerului pulmonar în Europa; așteaptă cu interes rezultatele programului de cercetare și formare Euratom ( 50 ) , care va îmbunătăți cunoștințele privind expunerea la radon și măsurile propuse pentru a reduce acumularea acestuia în locuințe; reamintește că radiațiile ionizante ar putea fi prezente și în gospodăriile private; încurajează, prin urmare, Comisia și statele membre să cartografieze zonele critice actuale și potențiale pentru a reacționa în mod eficace la această amenințare; invită Comisia să aloce fonduri pentru crearea unei astfel de hărți previzionale și să promoveze campanii de informare a publicului în vederea sensibilizării cu privire la această chestiune; încurajează statele membre să își actualizeze periodic planurile naționale de reducere a expunerii la radon, astfel cum se solicită în Directiva privind expunerea la surse radioactive ( 51 ) și să consolideze orientările privind reducerea cantității de radon în noile construcții; invită Comisia să evalueze implementarea și eficacitatea măsurilor existente de protecție a lucrătorilor expuși la radiații ionizante, cum ar fi echipajele companiilor aeriene, lucrătorii din centralele nucleare, lucrătorii din structurile industriale relevante, cercetătorii, cadrele medicale și veterinarii care lucrează în sectorul radiologiei, radioterapiei sau medicinei nucleare și să revizuiască aceste măsuri acolo unde este necesar și proporțional;

27. invită Comisia să promoveze cercetarea științifică multidisciplinară privind existența legăturilor dintre câmpurile electromagnetice, inclusiv 5G, și cancer, pentru a colecta dovezi științifice privind efectele pe termen lung ale câmpurilor electromagnetice și pentru a informa publicul în timp util cu privire la rezultatele acestor studii; solicită promovarea cercetării în domeniul dezvoltării de tehnologii care să reducă expunerea la frecvențe radio;

28. consideră că Pactul verde european este un factor care contribuie în mod semnificativ la prevenirea cancerului în Europa, prin reducerea poluării aerului, alimentelor, apei și solului și a expunerii la substanțe chimice; solicită integrarea unei evaluări a impactului politicilor asupra incidenței cancerului în Strategia „De la fermă la consumator”, în Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice, în Strategia privind reducerea la zero a poluării și în strategiile privind un mediu netoxic; salută viitoarea revizuire a standardelor UE privind calitatea aerului și invită Comisia să le alinieze la orientările OMS, astfel cum se menționează în Rezoluția Parlamentului din 25 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a directivelor privind calitatea aerului înconjurător ( 52 ) ; invită Comisia să se asigure că politica agricolă comună îi ajută pe agricultori să reducă utilizarea pesticidelor; încurajează cercetarea, utilizarea și dezvoltarea de medicamente mai sigure pentru mediu și încurajează implementarea unor mecanisme eficiente de eliminare a deșeurilor, care să evite poluarea mediului, în conformitate cu obiectivele Strategiei farmaceutice pentru Europa;

29. subliniază că sunt necesare punerea deplină în aplicare a Directivei revizuite privind apa potabilă ( 53 ) și punerea în aplicare și respectarea Directivei-cadru privind apa ( 54 ) , care va reduce concentrațiile în apele de suprafață și subterane ale anumitor poluanți care ar putea contribui la incidența cancerului;

30. solicită, în special, consolidarea cerințelor de informare privind carcinogenicitatea, în temeiul Regulamentului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) ( 55 ) , pentru a permite identificarea tuturor substanțelor cancerigene produse sau importate, indiferent de volumul lor, în conformitate cu Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice, și solicită, de asemenea, ca înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice, inclusiv a perturbatorilor endocrini, în temeiul Regulamentului REACH, să fie efectuate în asociere cu IARC și în acord cu evaluările OMS; salută angajamentul din cadrul Strategiei pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice de a extinde abordarea generică față de gestionarea riscurilor astfel încât să se garanteze că produsele de consum nu conțin substanțe chimice care provoacă cancer sau mutații genetice, care afectează sistemul de reproducere sau sistemul endocrin sau care sunt persistente și bioacumulative și toxice; invită Comisia să pună rapid în aplicare măsurile planificate în Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice pentru a reduce expunerea cetățenilor la substanțe cancerigene și la perturbatori endocrini prin toate căile de expunere; invită Comisia să acorde o atenție deosebită segmentelor de populație care sunt deosebit de vulnerabile la substanțele chimice periculoase și să țină seama într-o mai mare măsură de aceste grupuri de populație vulnerabile în evaluările riscurilor prezentate de substanțele chimice; subliniază că informarea consumatorilor cu privire la căile de expunere în viața lor de zi cu zi este esențială pentru o mai bună prevenție și salută, în acest sens, crearea bazei de date privind substanțele potențial periculoase din produse; invită Agenția Europeană de Mediu să elaboreze, împreună cu Agenția Europeană pentru Produse Chimice, un raport privind produsele chimice care se află în mediul înconjurător în Europa; solicită ca raportul să evalueze natura sistemică a substanțelor chimice cancerigene și care perturbă sistemul endocrin în cadrul sistemelor europene de producție și consum, utilizarea acestora în produse, prezența lor în mediul înconjurător în Europa și efectele nocive asupra sănătății umane, în special în ceea ce privește cancerul;

31. consideră că următoarea revizuire a Codului european de luptă împotriva cancerului va trebui să țină seama de cele mai recente cunoștințe privind agenții cancerigeni din mediul înconjurător; invită Comisia să propună fără întârziere o revizuire a articolului 68 alineatul (2) din REACH, a Regulamentului privind materialele care intră în contact cu produsele alimentare ( 56 ) , a Regulamentului privind produsele cosmetice ( 57 ) , a Directivei privind siguranța jucăriilor ( 58 ) și a altor acte legislative relevante privind produsele de consum pentru a se garanta că produsele de consum nu conțin substanțe chimice care cauzează cancer, în conformitate cu Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice; solicită, de asemenea, ca revizuirea periodică a acestei legislații să țină seama de dezvoltarea de noi materiale, tendințe și produse; subliniază că perturbatorii endocrini sunt prezenți în alimente, în materialele care intră în contact cu alimentele, în produsele cosmetice, în bunurile de consum, în jucării, precum și în apa potabilă și că expunerea, chiar și în doze mici, poate avea efecte adverse pe termen scurt și lung, inclusiv cancer ( 59 ) ; subliniază că, având în vedere expunerea pe scară largă a populației UE la numeroși perturbatori endocrini presupuși și cunoscuți și faptul că expunerea combinată la mai mulți perturbatori endocrini care acționează pe căi similare sau diferite poate avea efecte cumulative, este necesar să se reducă la minimum expunerea la perturbatorii endocrini și să se asigure o mai mare coerență a reglementărilor UE în cadrul tuturor sectoarelor; încurajează continuarea cercetărilor pentru a determina capacitatea substanțelor chimice de a acționa ca perturbatori endocrini;

32. sprijină pe deplin angajamentul asumat de Comisie în cadrul Strategiei pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice de a modifica Regulamentul privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor chimice [Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 ( 60 ) ] pentru a introduce noi clase de pericol privind, printre altele, perturbatorii endocrini, inclusiv perturbatorii endocrini suspectați, și de a actualiza cerințele de informare din toate actele legislative relevante pentru a permite identificarea acestora;

33. invită Comisia să integreze principiul „benign prin concepție” în cerințele de reglementare referitoare la producția de substanțe chimice și farmaceutice, pentru a adopta o abordare cu adevărat precaută în ceea ce privește atenuarea riscurilor pentru sănătatea noastră, societate și mediul înconjurător;

34. salută publicarea noului cadru strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă pentru perioada 2021-2027, în special abordarea „viziunea zero” în ceea ce privește decesele profesionale, precum și reuniunea la nivel înalt privind evaluarea sănătății și securității în muncă, planificată pentru 2023, pentru a evalua progresele înregistrate în vederea atingerii obiectivului „viziunea zero”; subliniază necesitatea implicării strânse și regulate a partenerilor sociali și a părților interesate în această strategie; regretă, cu toate acestea, numărul limitat de substanțe incluse în strategie; încurajează analizele și cercetările constante privind substanțele noi suspectate de a fi cancerigene, mutagene și/sau toxice pentru reproducere, stabilirea de valori-limită de expunere profesională pentru agenții chimici pentru care nu există încă astfel de valori și revizuirile periodice ori de câte ori acest lucru devine necesar în lumina unor date științifice și progrese tehnice mai recente; salută sondajul realizat de Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) cu privire la expunerea lucrătorilor la factorii de risc de cancer; subliniază că programele mai sistematice de biomonitorizare umană, în deplină conformitate cu măsurile de protecție a datelor, atât în mediul profesional, cât și în alte medii decât cel profesional, pot constitui una dintre cele câteva surse relevante de informații privind efectele generale ale expunerii la substanțe chimice și impactul asupra sănătății; invită, prin urmare, Comisia să își sporească de urgență nivelul de ambiție prin actualizări ambițioase și periodice ale Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă; invită, în acest sens, Comisia ca, după consultarea Comitetului consultativ pentru sănătate și securitate, să prezinte un plan de acțiune pentru a stabili valori-limită de expunere profesională pentru cel puțin 25 de substanțe suplimentare, grupuri de substanțe sau substanțe generate de procese până în 2024; subliniază, în acest sens, necesitatea ca Comisia să mărească capacitatea de revizuire a limitelor de expunere profesională și de adăugare de noi substanțe, inclusiv prin creșterea numărului de angajați din unitățile și autoritățile relevante; reamintește, în acest context, că negocierile în curs privind cea de a patra revizuire a Directivei 2004/37/CE reprezintă o oportunitate de a include, de asemenea, în anexa 1, activități care implică expunerea la medicamente periculoase care îndeplinesc criteriile de clasificare ca fiind cancerigene, mutagene și/sau toxice pentru reproducere de categoria 1A sau 1B, prevăzute în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, pentru a asigura cele mai bune măsuri de protecție generală și individuală pentru lucrătorii care manipulează aceste produse; își reiterează solicitarea de a se stabili un nou sistem coerent, transparent și bazat pe riscuri pentru stabilirea limitelor de expunere și de a lua în considerare în mai mare măsură expunerea lucrătorilor la o combinație de substanțe; salută angajamentul Comisiei de a adăuga perturbatorii endocrini ca o categorie de substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (Regulamentul REACH) și de a-i clasifica în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008; subliniază că lucrătorii ar trebui, de asemenea, să fie protejați împotriva expunerii la perturbatori endocrini; salută angajamentul Comisiei de a prezenta în 2022 o propunere legislativă menită să reducă și mai mult expunerea lucrătorilor la azbest, un agent cancerigen dovedit (grupa 1), conform IARC, care rămâne responsabil pentru aproximativ jumătate din toate formele de cancer profesional din Europa; reiterează, în acest sens, solicitările Parlamentului din rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la protecția lucrătorilor împotriva azbestului ( 61 ) , în special solicitarea sa privind o strategie europeană pentru eliminarea azbestului și propunerile sale pentru o mai bună evaluare a riscurilor legate de expunerea neprofesională la azbest; solicită statelor membre să faciliteze recunoașterea și compensarea cancerelor dovedite ca fiind legate de muncă și să îmbunătățească monitorizarea expunerilor profesionale de către inspectoratele de muncă;

35. încurajează Comisia și statele membre să realizeze ODD ale ONU care vizează bolile transmisibile pentru a promova prevenirea cancerelor legate de bolile infecțioase; salută programele de vaccinare în lupta împotriva transmiterii HPV; insistă ca în statele membre să se pună în aplicare un program de vaccinare împotriva HPV neutru din punctul de vedere al genului și finanțat din fonduri publice, pentru a asigura eliminarea tuturor cancerelor legate de HPV și solicită ca 90 % dintre fete să fie vaccinate integral și să crească semnificativ rata de vaccinare a băieților până la vârsta de 15 ani cu vaccinul împotriva HPV până în 2030; îndeamnă ca progresele înregistrate în vederea atingerii obiectivelor Planului european de combatere a cancerului privind vaccinarea împotriva HPV să fie raportate în Registrul privind inegalitățile cancerului; invită statele membre să pună în aplicare Recomandarea Consiliului din 7 decembrie 2018 privind consolidarea cooperării în combaterea bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare ( 62 ) pentru a reduce inegalitățile în materie de imunizare în rândul grupurilor vulnerabile și pentru a îmbunătăți imunizarea copiilor; salută intenția Comisiei de a propune o recomandare a Consiliului privind tipurile de cancer care pot fi prevenite prin vaccinare; subliniază, în acest context, necesitatea unor acțiuni coordonate care să vizeze virusurile cancerigene, cum ar fi HPV și virusul hepatitei B (HBV), pentru a preveni transmiterea acestora; solicită o mai mare armonizare a vaccinării împotriva HPV și HBV în cadrul programelor naționale ale statelor membre, asigurând în același timp furnizarea de informații privind vaccinarea și promovând accesul egal pentru grupurile de adulți vulnerabile și expuse riscului; încurajează monitorizarea periodică a vaccinării actuale împotriva HPV și HBV la nivelul UE, utilizând un sistem de monitorizare similar cu sistemul de monitorizare a vaccinurilor împotriva COVID-19 elaborat de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), care va încuraja și statele membre să adopte cele mai bune practici și să mențină dinamica; invită statele membre să armonizeze datele, să asigure interoperabilitatea și să dezvolte suplimentar sistemele naționale de date privind imunizarea; subliniază că ECDC ar trebui să joace un rol esențial în monitorizarea progreselor înregistrate de statele membre; sprijină continuarea cercetărilor pentru dezvoltarea de vaccinuri împotriva altor virusuri, cum ar fi virusul hepatitei C și virusul imunodeficienței umane (HIV); consideră că, între timp, ar trebui folosite masiv soluții terapeutice pentru a atinge obiectivul OMS de eradicare a hepatitei C până în 2030 și invită Comisia să folosească resursele financiare din cadrul Fondului de redresare și reziliență pentru a atinge aceste obiective prin finanțarea eforturilor de examinare; solicită cooperarea cu statele membre și cu organizațiile internaționale pentru a combate impactul dezinformării asupra vaccinării și pentru a aborda reticența față de vaccinare; îndeamnă la folosirea EU4Health și a altor surse de finanțare ale UE în acest scop, inclusiv pentru sprijinirea eforturilor de sensibilizare a cetățenilor, a furnizorilor de educație și a cadrelor medicale, precum și pentru sprijinirea cercetării comportamentale în cadrul programului Orizont Europa; recomandă o aplicare consolidată a codului de bune practici al UE privind dezinformarea, în special în ceea ce privește dezinformarea cu privire la vaccinuri;

36. subliniază că datele recente confirmă faptul că persoanele care suferă de inflamații cronice, inclusiv de boli reumatice și musculoscheletale, sunt expuse unui risc mai mare de a dezvolta cancer și alte afecțiuni maligne; invită Comisia și statele membre să stimuleze cercetarea privind relația dintre inflamația cronică, cancer și bolile reumatice și musculoscheletale;

37. invită Comisia și statele membre să investească în continuare în cercetarea cauzelor cancerului la adulți, precum și la copii și adolescenți;

38. subliniază că este important să se aloce finanțare corespunzătoare pentru cercetarea științifică și în domeniul științelor umaniste pentru a evalua inegalitățile în ceea ce privește accesul la standarde de îngrijire și la inovare în domeniul cancerului pediatric în întreaga Europă, care sunt responsabile pentru diferențele de până la 20 % în ceea ce privește ratele de supraviețuire a pacienților cu cancer pediatric la nivelul statelor membre, și să se formuleze măsuri de atenuare pentru a garanta egalitatea în drepturi și acces la tratament pentru toți copiii și tinerii bolnavi de cancer din Europa; regretă, în această privință, disparitățile în ceea ce privește accesul la servicii de asistență medicală de înaltă calitate în rândul statelor membre, precum și între diferite regiuni din cadrul acestora, și solicită Comisiei să abordeze disparitățile respective cu măsuri legislative adecvate pentru a asigura drepturi egale în UE;

39. recomandă încurajarea alăptării pentru a limita riscul de cancer de sân la femei printr-o mai bună informare și educare a mamelor privind beneficiile alăptării;

40. subliniază că a fost demonstrată predispoziția genetică la cancer legată de mutații ale unor gene specifice; accentuează că există metode de detectare a acestor mutații, fie la naștere pentru depistarea timpurie a anumitor forme de cancer pediatric, fie de-a lungul vieții, în special pentru cancerul de sân, ovarian și cancerul colorectal, și că detectarea acestor mutații poate contribui la prevenirea sau detectarea cancerului în stadiu incipient, precum și la orientarea opțiunilor terapeutice; recomandă, prin urmare, ca statele membre să sprijine accesul sporit al pacienților din toate grupele de vârstă la testarea genetică, însoțită de consilierea medicală și diagnosticarea secvențială avansată, prin alocarea de fonduri și crearea unor căi clare de rambursare rapidă și eficientă, precum și să îi informeze pe cetățeni cu privire la măsura în care pot avea acces la astfel de servicii în Uniune; recomandă stimularea investițiilor în infrastructură și competențe legate de platformele de secvențiere genetică, precum și formarea de consilieri genetici specializați în unități specifice, astfel cum există deja în unele centre; invită Comisia să sprijine cercetarea în domeniul geneticii pentru a identifica genotipurile cu o probabilitate mai mare de a dezvolta anumite tipuri de cancer, inclusiv de cancer pediatric, ca boli cu expunere scurtă la agenți externi;

41. evidențiază că tehnici precum epidemiologia moleculară pot oferi noi perspective asupra interacțiunilor dintre gene și mediu în cazul cancerului în comparație cu epidemiologia obișnuită; subliniază că aceste informații, împreună cu alte studii în domeniul epigeneticii, pot fi utilizate pentru a îmbunătăți înțelegerea factorilor de risc care contribuie la cauzele cancerului și a mări depistarea timpurie;

42. sprijină ferm revizuirea planificată a CEAC pentru a dezvolta, a împărtăși și a pune în aplicare cele mai bune practici în programele de prevenire a cancerului, cu un accent deosebit pe grupurile defavorizate, precum și lansarea unei aplicații mobile a UE ușor de utilizat, care să sprijine persoanele și să acopere aspecte ce merg de la prevenirea cancerului și educație la îngrijire, astfel cum s-a anunțat în Plan; accentuează că, pe lângă disponibilitatea pe aplicațiile mobile, toate informațiile actualizate ar trebui, de asemenea, să fie puse la dispoziție în formate nedigitale, pentru a asigura incluziunea; subliniază că CEAC ar trebui să fie evaluat în mod sistematic de IARC și că activitatea de evaluare ar trebui coordonată în continuare de Comisie;

43. încurajează Comisia și statele membre să promoveze mai mult educația în domeniul sănătății în ceea ce privește riscurile și factorii determinanți ai cancerului, precum și alfabetizarea digitală aferentă, să dezvolte instrumente educaționale pentru prevenire și să sprijine crearea de platforme și aplicații de e-learning; solicită să se acorde o atenție deosebită persoanelor defavorizate, vulnerabile, excluse social și marginalizate și subliniază că sunt esențiale campanii de sensibilizare specifice pentru grupurile cu nevoi speciale de educație în domeniul sănătății; observă că este importantă îmbunătățirea educației în domeniul sănătății în ceea ce privește substanțele cancerigene la locul de muncă și invită Comisia și statele membre să garanteze că angajatorii asigură formarea adecvată; evidențiază că furnizorii de asistență medicală primară au un rol important în promovarea sănătății în rândul a diverse categorii de populație, deoarece își pot adapta acțiunile de promovare a sănătății la nevoile pacienților în funcție de competențele digitale ale pacienților, chiar dacă aceștia nu au niciun fel de competențe digitale; consideră că prevenirea cancerului este un prim pas către o politică europeană de educație în domeniul sănătății publice;

44. solicită consolidarea în continuare a Centrului de cunoștințe privind cancerul, căruia ar trebui să i se încredințeze stabilirea unei foi de parcurs europene pentru conceperea și coordonarea unor campanii de prevenire la scară largă, în sinergie cu programele naționale, și a unor campanii de comunicare eficiente privind promovarea sănătății în cadrul programelor educaționale (comportamente inofensive, alimentație sănătoasă, activitate fizică, căi de transmitere a virusurilor cancerigene și oportunități de vaccinare și tratament pentru aceste infecții etc.), cu un accent deosebit pe tineri și pe grupurile defavorizate; observă că este importantă cooperarea cu organizațiile locale și naționale ale societății civile la elaborarea mesajelor acestor campanii;

45. subliniază că consumul de tutun și consumul nociv de alcool, alimentația necorespunzătoare, un indice de masă corporală ridicat, un stil de viață sedentar și poluarea mediului sunt, de asemenea, factori de risc comuni cu alte boli cronice; consideră, prin urmare, că prevenirea cancerului și măsurile de reducere a riscurilor trebuie să fie puse în aplicare în contextul unui program integrat de prevenire a bolilor cronice, în strânsă cooperare cu Grupul director pentru promovarea sănătății, prevenirea bolilor și gestionarea bolilor netransmisibile; solicită organizarea unui summit de prevenire și evaluare, axat pe factorii determinanți comerciali ai cancerului și ai altor boli cronice, care să reunească instituțiile UE, statele membre, asociațiile de pacienți și organizațiile societății civile active în domeniul sănătății;

46. solicită ca punerea în aplicare a programelor de prevenire să fie incluzivă, prin implicarea regiunilor și a localităților, a cetățenilor, a partenerilor sociali, a societății civile și a asociațiilor de pacienți în toate etapele procesului decizional, în special prin intermediul Conferinței privind viitorul Europei;

II. Screeningul și depistarea cancerului incluzive

47. regretă întârzierile frecvente și deficiențele în diagnosticarea rapidă a cancerelor simptomatice legate de lipsa de informare sau de nerespectarea procedurilor de screening și de detectare a cancerului; recunoaște necesitatea de a acorda o atenție deosebită continuității programelor de screening și de depistare timpurie, precum și serviciilor de îngrijire a bolnavilor de cancer în contextul unei crize sanitare (cum ar fi criza COVID-19) sau în situațiile în care capacitatea sistemelor de sănătate scade; încurajează Comisia și statele membre să organizeze, în parteneriat cu părțile interesate din domeniul oncologic, campanii de sănătate publică pentru a soluționa eventualele întârzieri ale screeningului, ale depistării timpurii și ale îngrijirii, pe care le-ar putea cauza o criză sanitară; subliniază importanța datelor rapide și actualizate despre programele de screening pentru cancer pentru a permite reacția rapidă și măsuri ulterioare în cazul perturbării capabilităților de screening periodic, cu scopul de a reduce la un minim absolut numărul testelor de screening amânate;

48. regretă inegalitățile dintre statele membre în ce privește accesul la screeningul pentru cancer, care duc la scăderea șanselor de supraviețuire din cauza diagnosticării tardive a cancerului, ceea ce reprezintă o discriminare inacceptabilă pentru cetățenii Uniunii în funcție de țara lor de rezidență; subliniază că, în cazul screeningului pentru cancerul de sân, diferențele de acoperire sunt cel puțin de zece ori pe teritoriul UE, conform Eurostat; evidențiază că publicația „Sănătatea pe scurt: Europa 2018” a remarcat că, în ceea ce privește screeningul pentru cancerul de col uterin, diferența dintre statele membre în acoperirea categoriilor de populație-țintă variază între 25 % și 80 %; constată că, de exemplu, doar 18 state membre au raportat că au programe naționale sau regionale de screening la nivelul populației pentru cancerul de sân, de col uterin și colorectal, potrivit celui mai recent raport al IARC referitor la realizarea recomandărilor din 2003 ale Consiliului privind screeningul; invită Comisia să sprijine, de exemplu prin programul EU4Health, prin Misiunea de cercetare privind cancerul din cadrul programului Orizont Europa sau prin alte programe relevante, proiectele de explorare a barierelor care limitează depistarea timpurie și diagnosticarea timpurie a cancerului în Europa;

49. invită statele membre să colaboreze, în special în regiunile transfrontaliere și în zonele izolate (inclusiv în zonele montane și urbane îndepărtate de centrele de screening), pentru a reduce inegalitățile sociale și geografice în ceea ce privește screeningul pentru cancer și serviciile de diagnosticare timpurie;

50. sprijină lansarea unui nou program de screening pentru cancer sprijinit de UE, așa cum a fost anunțat în Plan, pentru a ajuta statele membre să se asigure că, până în 2025, 90 % din populația UE eligibilă pentru screening în cazul cancerului de sân, de col uterin și colorectal beneficiază de screening; invită Comisia să includă și alte tipuri de cancer în program, pe baza celor mai recente dovezi științifice, cu obiective clare pentru fiecare tip de cancer; sprijină cercetarea privind alte tipuri de cancer, care pot fi depistate în mod eficient prin screening; invită Comisia să evalueze, o dată la doi ani, rezultatele programului de screening pentru cancer în ceea ce privește accesul egal al populației vizate, să urmărească inegalitățile dintre statele membre și regiuni, să propună măsuri noi adecvate, precum și să coreleze programele de screening cu cele mai recente rezultate ale cercetării privind screeningul pentru cancer, și, dacă este necesar, să prezinte măsuri de creștere a acoperii serviciilor de screening și de prevenire în statele membre; îndeamnă statele membre și Comisia să raporteze și să monitorizeze îndeplinirea obiectivelor de screening în Registrul privind inegalitățile în domeniul cancerului;

51. încurajează statele membre să promoveze depistarea cancerului de sân, de col uterin și colorectal în cadrul unor programe naționale și regionale organizate la nivelul populației, inclusiv în regiunile îndepărtate și ultraperiferice, și să asigure resurse adecvate în acest sens; reiterează, în același timp, că în cadrul Planului ar trebui să se accentueze mai puternic inițiativele de depistare, diagnosticare și tratament pentru acele tipuri de cancer care nu pot fi prevenite; încurajează Comisia și statele membre să promoveze screeningul specific pentru grupurile cu risc ridicat; recomandă ferm statelor membre să dezvolte o politică de screening cuprinzătoare, care să permită screeningul timpuriu când sunt depistate forme de cancer cu caracteristici ereditare; recomandă statelor membre să instituie programe de cercetare și dezvoltare a unor metode de diagnosticare timpurie eficiente, exacte, neinvazive și inovatoare, cum ar fi biomarkerii, pentru diferite tipuri de cancer;

52. invită Comisia și statele membre să pună în aplicare integral orientările europene pentru a asigura calitatea screeningului pentru cancerul de sân, de col uterin și colorectal și a serviciilor de depistare timpurie, pentru a reduce la minimum durata diagnosticării acestor tipuri de cancer; recomandă ca inegalitățile din statele membre în ceea ce privește depistarea cancerului să fie abordate, eventual prin înăsprirea criteriilor de screening pentru cancer, a cadrelor juridice și a guvernanței, precum și a structurilor de asigurare a calității și prin fundamentarea lor pe date științifice; consideră că, pentru a aborda disparitățile în legătură cu screeningul pentru cancer, sunt necesare protocoale standardizate comune de screening la nivelul UE, care să depășească orientările privind cele mai bune practici, de exemplu în ceea ce privește algoritmii pentru organizarea programelor de screening și indicatorii pentru evaluarea calității programelor de screening;

53. încurajează îmbunătățirea și armonizarea colectării de date privind screeningul pentru cancer pentru a permite elaborarea unui raport european anual; încurajează, de asemenea, monitorizarea periodică a programelor actuale de screening la nivelul UE; subliniază necesitatea de a corela seturile de date din programele de screening privind incidența cancerului cu categoriile profesionale, ceea ce poate contribui la identificarea unor măsuri preventive adecvate; consideră că extinderea serviciilor de sănătate publică (inclusiv finanțarea, infrastructura și aspectele care le implică pe cadrele medicale) este esențială pentru a îmbunătăți procesul de prevenire, de screening și de diagnosticare a cancerului; subliniază importanța screeningului și a colectării datelor privind comorbiditățile frecvente ale cancerului, pentru a le putea anticipa cât mai bine; accentuează că progresele științifice în ceea ce privește predicția riscului de cancer ar trebui să permită dezvoltarea unor programe de screening adaptate la risc;

54. subliniază că este necesară monitorizarea atentă a pacienților actuali și a foștilor pacienți cu hepatită B și C pentru a preveni dezvoltarea cancerului;

55. încurajează Comisia ca, în Directiva privind asistența medicală transfrontalieră ( 63 ) , să ia în considerare posibilitatea de a facilita un sistem prin care să se obțină „a doua opinie” pentru cazurile de cancer dificile sau atipice și recomandă statelor membre să introducă dreptul pacienților de a solicita ca specialiștii dintr-un stat membru să consulte specialiști din alt stat membru într-un sistem coerent unic;

56. salută procesul inițiat de Grupul consilierilor științifici principali al Comisiei și de Mecanismul de consiliere științifică privind viitoarea actualizare a recomandării Consiliului din 2003 privind screeningul pentru cancerul de sân, de col uterin și colorectal, care va lua în considerare noile teste de screening și cele mai recente date privind cele mai bune protocoale de screening (imagistica prin rezonanță magnetică, testarea HPV, abordările stratificate în funcție de riscuri și calculatoarele de riscuri); subliniază că informațiile despre aceste programe de screening ar trebui transmise Centrului de cunoștințe privind cancerul din cadrul Centrului Comun de Cercetare (vârsta de începere a depistării și ritmul ulterior, impactul asupra supraviețuirii, raportul cost-eficacitate etc.) și că acestea ar trebui să fie evaluate periodic de către autoritățile naționale competente; invită Comisia să elaboreze orientări ale UE pentru încurajarea eforturilor de cercetare pentru a evalua includerea unor noi programe de screening pentru cancer bazate pe date științifice (inclusiv cancerul pulmonar, de prostată, de stomac și ovarian) și rolul inteligenței artificiale ca parte a actualizării recomandării Consiliului din 2022, în strânsă cooperare cu IARC, OMS, cadrele medicale și organizațiile pacienților; solicită recunoașterea dovezilor care arată efectul pozitiv asupra mortalității al screeningului specific pentru cancerul pulmonar; încurajează Consiliul, ca, pe baza rezultatului evaluării menționate mai sus, să ia în considerare includerea screeningului pentru cancerul pulmonar și de prostată în actualizarea recomandării Consiliului din 2022; solicită, în urma avizului Grupului consilierilor științifici principali ai Comisiei și a actualizării din 2022 a recomandării Consiliului privind screeningul pentru cancer, stabilirea unor obiective clare și concrete pentru orice formă nouă de cancer care trebuie abordată;

57. susține lansarea de către Comisie și statele membre a unei platforme UE pentru centrele naționale de screening, exploatând experiența platformelor similare pentru schimb și cooperare, cum ar fi Rețeaua europeană de evaluare a tehnologiilor medicale, și a directorilor agențiilor pentru medicamente; recomandă ca această platformă să fie însărcinată cu schimbul de experiență și cu punerea în aplicare a celor mai bune practici, cu discutarea provocărilor comune, cu încurajarea colaborării, a formării și a consolidării capacităților cu scopul de a îmbunătăți calitatea programelor de screening, acționând ca platformă centrală pentru proiectele și inițiativele privind cancerul sprijinite de UE și menținând pe termen lung rețeaua de furnizori de date pentru raportul de punere în aplicare al IARC privind screeningul pentru cancer;

58. subliniază că sunt importante sensibilizarea privind screeningul pentru cancer și intensificarea utilizării acestuia și a depistării timpurii a cancerului în rândul locuitorilor din UE printr-o campanie de sensibilizare la nivelul Uniunii, prin intermediul zilelor europene de sensibilizare, al sondajelor privind motivația și al unei mai bune implementări a campaniilor de comunicare existente; invită Comisia și statele membre să sprijine, să finanțeze și să pună în aplicare acțiuni suplimentare menite să sensibilizeze publicul cu privire la screeningul pentru cancer și să promoveze participarea la screening atât în rândul populației generale, cât și al rezidenților eligibili prin notificări directe; încurajează statele membre să depună eforturi în mod activ pentru elaborarea unor strategii educaționale în centrele de asistență medicală primară; încurajează cercetarea factorilor comportamentali de aderare și a obstacolelor care împiedică depistarea și diagnosticarea timpurie a cancerului pentru a stimula participarea la programe de screening, sprijinite prin finanțare din partea UE, cum ar fi cea furnizată prin programul de cercetare Orizont Europa;

59. solicită o cooperare consolidată cu țările din afara UE și, în special, cu regiunea europeană extinsă pentru a încuraja organizarea de campanii de depistare și de programe de diagnosticare timpurie, în special a cazurilor de cancer în rândul femeilor și, în special, în țările cu venituri mici și medii și pentru comunitățile minoritare, ținând seama, în același timp, de caracteristicile specifice ale cancerului în rândul femeilor din țările respective; atrage atenția că acest lucru poate marca o contribuție importantă a UE la realizarea obiectivelor internaționale în domeniul cancerului, cum ar fi obiectivul OMS de eliminare a cancerului de col uterin ca problemă de sănătate publică;

60. recunoaște importanța mediatorilor sanitari, a navigatorilor pentru pacienți și a organizațiilor neguvernamentale și solicită includerea lor în procesele decizionale și în strategiile de alocare a resurselor; recunoaște rolul vital pe care îl joacă aceștia în special în campaniile de prevenire și vaccinare, contribuind la eliminarea barierelor dintre autorități și societate, inclusiv grupurile vulnerabile;

61. invită UE și statele membre să consolideze cooperarea cu OMS și să depună eforturi pentru punerea în aplicare a recomandărilor de politică și a orientărilor OMS;

IIIa. Accesul egal la îngrijire în cazurile de cancer: către o îngrijire de cea mai bună calitate

62. regretă că pacienții din UE se confruntă în continuare cu dificultăți în ceea ce privește accesul la serviciile de asistență medicală și participarea la studiile clinice în alte state membre și că doar o minoritate dintre ei, și nu tot personalul medico-sanitar, știu că pacienții au dreptul de a solicita asistență medicală transfrontalieră în temeiul celor două cadre existente; Directiva privind asistența medicală transfrontalieră și Regulamentul privind securitatea socială ( 64 ) ; solicită o reformă a Directivei privind asistența medicală transfrontalieră, în special pentru a permite mobilitatea și accesul la echipamente și îngrijiri foarte specializate prin consolidarea punctelor de contact naționale, oferindu-le mai multe resurse bugetare, și pentru a permite elaborarea unor orientări ale Comisiei care să stabilească calendare de revizuire și aprobare acceptabile și armonizate pentru a accelera timpul până la tratament în UE în temeiul Regulamentului privind securitatea socială; solicită o creștere a numărului de campanii de informare privind drepturile pacienților la asistență medicală transfrontalieră, inclusiv a celor destinate cadrelor medicale, precum și crearea unui ghișeu unic pentru informații despre căile de acces transfrontaliere ale UE; subliniază necesitatea de a reduce barierele logistice și lingvistice cu care se confruntă pacienții când accesează asistența medicală într-un alt stat membru al UE; reliefează nevoia de a oferi pacienților informații clare despre cerințele de acord prealabil care se aplică în anumite state membre; subliniază necesitatea de a oferi un sprijin financiar special părinților cu venituri mici care își însoțesc copilul în străinătate pentru tratament; subliniază necesitatea de a facilita procesul, printr-o revizuire globală a cadrelor de asistență medicală transfrontalieră, acordând o atenție egală Directivei privind asistența medicală transfrontalieră și Regulamentului privind securitatea socială, pentru pacienții care, având în vedere nevoile nesatisfăcute și beneficiile potențiale, călătoresc în străinătate pentru studii clinice și pot să se confrunte cu probleme precum lipsa de claritate în ceea ce privește protocoalele de urmărire după întoarcerea în țară și acoperirea costurilor legate de participarea lor la studii clinice de către agențiile naționale de asigurări; accentuează nevoia de clarificare în ceea ce privește accesul la studii clinice transfrontaliere, deoarece acesta nu este definit în mod clar în Directiva privind asistența medicală transfrontalieră; subliniază că toate cheltuielile legate de tratament ar trebui finanțate înainte de începerea sa, pentru a evita excluderea pacienților cu venituri mici; invită Comisia să ia în considerare, în contextul următoarei revizuiri a cadrelor existente, instituirea unui set unic de norme de autorizare și rambursare pentru accesul la asistență medicală transfrontalieră, inclusiv dreptul la un al doilea aviz; invită Comisia și statele membre să colaboreze pentru a efectua evaluări periodice ale Strategiei Comisiei privind e-sănătatea din 2018, pentru a asigura dosare electronice de sănătate interconectate, o mai bună interoperabilitate, precum și îmbunătățirea calității datelor, a confidențialității și a securității pentru pacienții cu cancer la nivel regional, național și la nivelul UE, garantând totodată respectarea strictă a normelor de protecție și securitate a datelor privind sănătatea ale pacienților; observă potențialul Registrului privind inegalitățile în domeniul cancerului ca mijloc de îmbunătățire a raportării și a măsurării în aceste privințe;

63. observă importanța tratamentului administrat rapid și a rezultatelor la timp ale examinărilor medicale pentru pacienții bolnavi de cancer, deoarece cu cât trece mai mult timp, cu atât boala progresează mai mult, amenințând supraviețuirea pacienților; regretă că, în anumite state membre, resursele publice sunt inadecvate pentru a garanta depistarea și tratamentul la timp, ceea ce face ca pacienții care depind de asigurările sociale publice să aibă șanse mai mici de supraviețuire, singura lor opțiune fiind astfel sectorul privat;

64. solicită recunoașterea reciprocă a calificărilor medicale în domeniul îngrijirii bolnavilor de cancer în întreaga UE și luarea în considerare a unui sistem comun de recunoaștere pentru țările din afara UE, astfel cum se prevede în Directiva 2005/36/CE ( 65 ) , garantând că aceasta este folositoare pentru specialitățile legate de oncologie; solicită derularea de programe de perfecționare profesională în vederea reorientării persoanelor doritoare către domeniul oncologic pe parcursul carierei;

65. solicită recunoașterea deplină a oncologiei medicale și a celei pediatrice ca discipline de specialitate, stabilirea unor standarde de calitate paneuropene pentru administrarea și supravegherea tratamentelor medicale pentru cancer, atât pentru adulți, cât și pentru copii, și facilitarea accesului pacienților la specialiști în oncologie, astfel încât să poată beneficia de inovații și de acces la studii clinice timpurii privind noile medicamente promițătoare, tehnologii sanitare și centre de referință pentru tratamente complexe, precum terapia celulară și genică; subliniază că este necesar să se asigure că accesul la inovație în studiile clinice timpurii pentru malignități recidivante sau dificil de tratat este acoperit prin dispoziții relevante;

66. solicită consolidarea competențelor chirurgicale în UE prin recunoașterea oncologiei chirurgicale ca disciplină de specialitate, prin stabilirea unor standarde de calitate paneuropene pentru chirurgia oncologică, prin facilitarea accesului pacienților la centrele de „mare volum” de chirurgie oncologică și prin facilitarea accesului la proceduri chirurgicale inovatoare; face apel la recunoașterea chirurgiei de înaltă calitate și reliefează importanța acesteia pentru vindecarea cancerelor depistate în stadii incipiente; accentuează că este necesar să se promoveze dezvoltarea unei programe de învățământ principale în oncologia chirurgicală și a unei formări individuale de specialitate în oncologia chirurgicală și solicită programe de armonizare a educației în oncologia chirurgicală în UE; sprijină dezvoltarea de studii clinice în oncologia chirurgicală ca parte a tratamentului locoregional și promovează creșterea investițiilor din fondurile UE și naționale pentru cercetare și inovare în cercetarea în domeniul chirurgiei oncologice; subliniază importanța tratamentelor oncologice chirurgicale standardizate pentru a îmbunătăți, pe termen lung, calitatea vieții supraviețuitorilor cancerului;

67. sprijină îmbunătățirea radioterapiei de înaltă calitate și un acces ameliorat și egal la aceasta în UE prin recunoașterea fizicii medicale și a radioterapiei ca discipline specifice, promovarea unor standarde comune de educație și formare, creșterea finanțării UE pentru ca statele membre să își extindă infrastructura de radioterapie și mai multe investiții ale fondurilor UE și naționale pentru cercetare și inovare în cercetarea în domeniul radioterapiei;

68. solicită promovarea oncogeriatriei ca ramură care merită atenție specială și care este necesar să fie completată prin cercetare științifică pentru a se stabili cele mai bune metode de tratament și de diagnosticare pentru pacienții în vârstă; reamintește că, în UE, peste 60 % dintre cazurile de cancer noi și peste 70 % dintre decesele cauzate de cancer sunt în rândul persoanelor cu vârsta de cel puțin 65 de ani; observă că se preconizează că această proporție va crește pe măsură ce populația din UE îmbătrânește, reprezentând astfel o provocare crucială pentru sistemele de sănătate; invită Comisia și statele membre să abordeze de urgență această situație prin acțiuni concrete; solicită, în special, Comisiei și statelor membre să ia măsuri pentru a facilita studiile clinice la persoanele în vârstă, punerea în aplicare a unor modele de îngrijire oncogeriatrică multidisciplinare și cuprinzătoare în parcursuri clinice de rutină, precum și crearea de centre de excelență în oncologia geriatrică; invită Comisia și statele membre să încurajeze oportunități pentru instruirea și perfecționarea forței de muncă din sectorul oncologic în principiile geriatriei;

69. invită Comisia și statele membre să planifice acțiuni de promovare, în contextul îngrijirii și al tratamentului, a acordării unei atenții mai mari pentru protecția fertilității pacienților, în special în cazul cancerelor pediatrice și juvenile;

70. salută noul plan de acțiune din cadrul Agendei strategice privind aplicațiile medicale cu radiații ionizante ( 66 ) , care va sprijini securitatea capacităților de producție și a aprovizionării cu radioizotopi prin înlocuirea flotei actuale învechite de reactoare și punerea în aplicare a tehnologiilor existente, în special reactoare și acceleratoare de particule, în cadrul instrumentelor financiare existente, va evita penuria de radioizotopi prin facilitarea trecerii frontierelor și a derogărilor pentru transport și va îmbunătăți calitatea și siguranța tehnologiei radiologice în medicină, care în prezent nu este disponibilă în mod egal în toate statele membre ale UE, prin evaluarea radioizotopilor prin intermediul evaluărilor tehnologiilor medicale, armonizarea accesului pe piață, afirmarea medicinei nucleare ca specialitate medicală complet independentă, promovarea standardelor de formare și investițiile în cercetarea în domeniul nuclear;

71. invită Comisia să promoveze, iar statele membre să consolideze rolul medicilor generaliști, al medicilor pediatri, al asistenților medicali, al profesioniștilor din domeniul asistenței medicale primare și al medicilor specialiști, având în vedere rolul lor important în trimiterea pacienților la teste de diagnosticare și la specialiști în oncologie, precum și rolul nutriționiștilor sau al dieteticienilor specializați, al psihologilor și al specialiștilor în reabilitare în timpul tratamentului cancerului și al îngrijirilor ulterioare, cu scopul de a asigura accesul la tratamentul și îngrijirea adecvate la momentul adecvat printr-un parcurs terapeutic optim; solicită dezvoltarea unor echipe multidisciplinare pentru a gestiona pacienții bolnavi de cancer pe toată durata tratamentului lor și a unui proces decizional multidisciplinar în cadrul unor reuniuni de concertare interdisciplinare specifice (consilium) care să reunească diverși specialiști în domeniul cancerului și profesioniști din domeniul asistenței medicale primare; subliniază că este importantă formarea constantă a membrilor personalului medico-sanitar pentru ca aceștia să fie informați permanent asupra noilor opțiuni de tratament pentru cancer; solicită să se extindă rolul pe care îl are coordonatorul tratamentului, pentru a se asigura coordonarea adecvată a tratamentului pacienților și pentru a le oferi pacienților acces ușor la informații actualizate referitoare la diagnosticarea cancerului și sfaturi cu privire la modul în care pot utiliza serviciile din cadrul sistemului de sănătate;

72. consideră că domeniul de aplicare al Directivei 2005/36/CE ar trebui revizuit pentru a permite recunoașterea reciprocă a educației în domeniul îngrijirii bolnavilor de cancer și a educației altor cadre medicale care sprijină procesul de tratament;

73. invită statele membre să dezvolte, în programele lor naționale de control al cancerului, strategii care să cuprindă și să pună în aplicare măsuri preventive împotriva riscului de epuizare în rândul profesioniștilor din domeniul îngrijirii oncologice; îndeamnă Comisia și EU-OSHA să acorde atenție preocupării respective și subliniază că acestea ar trebui considerate parteneri importanți pentru punerea în aplicare a Planului în acest sens;

74. încurajează ca, atunci când este fezabil și sigur, să se recurgă la tratamente ambulatorii pentru cancer, astfel încât să se mențină calitatea vieții pacienților și a familiilor lor; accentuează, în special, că ar trebui promovate tratamentele ambulatorii pentru copii, cu condiția ca spațiile/mediile relevante și dispozitivele medicale disponibile să fie proiectate astfel încât să răspundă nevoilor pacienților pediatrici; subliniază rolul farmaciștilor, oncologilor și asistenților medicali în monitorizarea multidisciplinară a pacienților care iau medicamente împotriva cancerului pe cale orală; invită statele membre să implementeze sau să îmbunătățească tehnologiile de e-sănătate și serviciile de telemedicină și teleîngrijire pentru a asigura continuitatea îngrijirii spitalicești și ambulatorii a bolnavilor de cancer, precum și a îngrijirii în comunitate; îndeamnă Comisia să implementeze fondurile pentru cercetare din cadrul Orizont Europa pentru a sprijini utilizarea telemedicinei și instituirea unor orientări bazate pe date științifice; solicită acțiuni pentru a asigura accesul egal la serviciile de telemedicină în toate statele membre și sprijin financiar din programele EU4Health și Europa digitală pentru a crește alfabetizarea digitală pentru pacienți și personalul medico-sanitar;

75. invită statele membre să ofere servicii de îngrijire paliativă integrală și multidisciplinară pentru pacienții bolnavi de cancer, pentru a le calma durerile și starea de disconfort, promovând reconfortarea și asigurând prezența asistenților medicali sau a îngrijitorilor, păstrându-le totodată demnitatea și ținând seama de planificarea în avans a îngrijirii și de autonomia pacientului; invită Comisia să sprijine și să coordoneze la nivelul UE schimbul periodic de informații și aplicarea celor mai bune practici în ceea ce privește îngrijirile paliative în centre și la domiciliu; solicită să se dezvolte îngrijirile paliative specifice copiilor, în special în statele membre în care astfel de îngrijiri nu sunt încă asigurate pe scară largă; încurajează statele membre să abordeze îngrijirea paliativă în programele lor naționale de control al cancerului, să maximizeze numărul unităților paliative din fiecare regiune pentru a adapta în mod corespunzător numărul acestora la nevoile pacienților, să reducă la minimum timpii de așteptare și să asigure o finanțare sustenabilă și suficient personal cu calificări corespunzătoare; consideră că cadrul de reglementare al UE pentru recunoașterea calificărilor profesionale ar trebui să fie extins pentru a permite standardizarea educației în domeniul îngrijirii paliative și a celor mai bune practici ale cadrelor medicale; subliniază necesitatea unor rețele de referință pentru îngrijirea paliativă și a integrării lor în parcursurile terapeutice pentru cancer la toate nivelurile, și anume spitale specializate, centre de asistență medicală primară, îngrijiri paliative în centre sau la domiciliu, precum și necesitatea integrării teritoriu-spital; subliniază că accesul pacienților la asistență de sprijin și îngrijire paliativă (inclusiv la servicii psihooncologice) la nivelul UE ar trebui să fie măsurat și raportat prin Registrul privind inegalitățile în domeniul cancerului; sprijină cooperarea mai strânsă între sistemele de sănătate și sistemele de asistență socială în toate statele membre;

76. încurajează Comisia și statele membre să adopte criterii și sisteme specifice de asigurare a calității (inclusiv standarde comune de îngrijire, organizare, infrastructură și competențe adecvate