Avizul Comitetului European al Regiunilor – Biodiversitatea în orașe și regiuni după 2020, în cadrul celei de a 15-a Conferințe a părților la Convenția privind diversitatea biologică a ONU și al Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030

(2020/C 440/05)

Raportor: Roby BIWER (LU-PSE), membru al Consiliului Local Bettembourg (Luxemburg) Document de referință: Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre COM(2020) 380 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

1. invită comunitatea internațională să transforme cea de a 15-a Conferință a părților (COP) la Convenția ONU privind diversitatea biologică (CBD) din 2021 în „Momentul Kunming pentru biodiversitate” și într-un semnal de alarmă pentru a opri în mod definitiv tendința de pierdere a biodiversității și a ecosistemelor;

2. atrage atenția asupra faptului că, începând din 2018, starea biodiversității s-a înrăutățit, iar majoritatea obiectivelor societale și de mediu internaționale, în special obiectivele de la Aichi privind biodiversitatea (ABT), nu au fost îndeplinite. Eforturile globale de stopare a declinului biodiversității au eșuat, după cum reiese din evaluarea globală IPBES 2019 – care a precedat Forumul Economic Mondial din 2020 –, în care s-a constatat că pierderea biodiversității și prăbușirea ecosistemelor reprezintă una dintre primele cinci amenințări cu care se confruntă lumea;

3. subliniază că principalii factori ai pierderii biodiversității, cum ar fi schimbarea destinației terenurilor, exploatarea directă a resurselor naturale și schimbările climatice, trebuie abordate prin măsuri concrete și în timp util;

4. subliniază că amprenta ecologică totală a statelor membre ale UE-27 este de peste două ori mai mare decât capacitatea ecosistemelor de a produce material biologic util și de a acționa ca absorbanți de carbon în regiune;

5. face referire la dovezile din ce în ce mai numeroase cu privire la legătura directă dintre climă, biodiversitate, crizele în materie de sănătate umană și riscurile zoonotice de pandemii din cauza distrugerii continue a ecosistemelor naturale la nivel mondial;

6. subliniază că situația actuală de criză a biodiversității necesită o serie de ținte ambițioase și ușor de prezentat, precum și o politică și acțiuni imediate, fundamentate științific, privind factorii determinanți ai pierderii biodiversității și ai degradării ecosistemelor, care să fie pe măsura obiectivului de stopare a tendinței de pierdere a biodiversității;

7. solicită o coerență a politicilor pentru a alinia eforturile, obiectivele și rezultatele diverselor politici ale UE, printre care noua politică agricolă comună (PAC), Pactul verde european, relațiile comerciale și angajamentele internaționale ale UE, și anume Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU, Acordul ONU de la Paris privind schimbările climatice, CBD și Cadrul de la Sendai pentru gestionarea riscurilor de dezastre, în cadrul unei strategii globale a UE privind durabilitatea, cu obiective și măsuri de punere în aplicare clare;

8. subliniază necesitatea urgentă de a acționa în conformitate cu recomandările celei de a 5-a ediții a Perspectivelor mondiale privind diversitatea biologică din cadrul Convenției privind diversitatea biologică, care preconizează promovarea guvernanței urbane și a planificării interdisciplinare la nivel local, sprijinirea soluțiilor bazate pe natură și adoptarea unor abordări integrate în ceea ce privește utilizarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor la nivel local și peisagistic ca elemente esențiale ale stopării tendinței de pierdere a biodiversității;

9. subliniază că, în ciuda unei conștientizări din ce în ce mai mari, o recunoaștere oficială a rolului-cheie al autorităților subnaționale, orașelor și altor autorități locale pentru biodiversitate ( 1 ) în stoparea tendinței de pierdere a biodiversității și în aplicarea unei „abordări la nivelul întregii administrații” în fiecare etapă și la fiecare nivel al procesului de guvernanță a biodiversității încă lipsește, atât din Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030, cât și din cadrul global post-2020 pentru biodiversitate. Această recunoaștere ar putea fi realizată în special prin includerea strategiilor și a planurilor de acțiune locale și subnaționale în domeniul biodiversității (LBSAP/SBSAP) în strategiile și planurile de acțiune naționale în domeniul biodiversității (NBSAP);

10. sprijină stabilirea obiectivului de neutralitate climatică pe termen lung al UE, pentru a orienta proiectul european către o neutralitate climatică ireversibilă până în 2050, pe baza unui CFM 2021-2027 care îndeplinește cel puțin ținta de 30 % din cheltuielile legate de climă, și subliniază că actul legislativ european privind clima ar trebui să asigure convergența măsurilor ce vizează atingerea unui nivel zero al emisiilor nete de gaze cu efect de seră cu obiectivele UE și cele globale în materie de biodiversitate ( 2 )

Rolul orașelor și al regiunilor în stoparea tendinței de pierdere a biodiversității

11. este de acord cu concluzia raportului IPBES 2019, conform căreia autoritățile locale și regionale, prin producția și consumul responsabile, precum și prin amenajarea integrată a teritoriului și punerea în aplicare a unor planuri în domeniu și soluțiile bazate pe natură, pe ocrotirea și utilizarea durabilă a resurselor naturale și primare care acordă atenție și sunt adaptate la contextele sociale, economice și ecologice, pot aduce contribuții semnificative la convențiile relevante ale ONU, inclusiv la Agenda 2030 a ONU și la Acordul de la Paris;

12. subliniază că autoritățile locale și regionale fac parte din autoritățile naționale care au ratificat CBD, au contribuții voluntare considerabile și creează parteneriate importante care mobilizează grupurile principale (populații indigene și comunități locale – IPLC, tinerii și femeile) și sectoarele relevante (întreprinderi, organizații culturale și ale societății civile);

13. subliniază că ALR, ca motoare ale inovării și ale punerii în aplicare a unor planuri și strategii de amenajare a teritoriului integrate, sunt o resursă insuficient utilizată, inclusiv din punct de vedere financiar, pentru realizarea obiectivelor UE și mondiale în materie de biodiversitate și că capacitățile lor pot fi pe deplin valorificate prin recunoașterea, activarea și consolidarea rolurilor-cheie ale acestor autorități;

14. subliniază că soluțiile inovatoare bazate pe natură, care sunt soluții inspirate și sprijinite de natură, eficiente din punctul de vedere al costurilor, oferă în același timp beneficii ecologice, sociale și economice și contribuie la consolidarea rezilienței, se numără printre cele mai eficiente instrumente de refacere a ecosistemelor și de mobilizare a capacității oamenilor de a prospera în armonie cu natura, după cum se subliniază în raportul din 2020 al proiectului Naturvation ( 3 )

15. solicită schimbul de bune practici pentru a încuraja adoptarea și extinderea soluțiilor inovatoare bazate pe natură și elaborarea de orientări pentru toate părțile interesate relevante;

16. atrage atenția asupra interconectării obiectivelor de dezvoltare durabilă și sugerează integrarea obiectivelor privind biodiversitatea și clima în viitoarele evoluții ale politicilor, de exemplu, ținând cont în permanență de biodiversitate în mediul infrastructurilor din domeniul energiei din surse regenerabile, pentru a atinge atât obiectivele legate de biodiversitate, cât și cele privind clima;

17. reamintește că încurajează ALR să instituie LBSAP, respectiv SBSAP, și să se implice într-un proces de standardizare la nivel internațional, european și național, pentru a integra biodiversitatea și gestionarea ecosistemelor, precum și soluțiile bazate pe natură, pentru o aplicabilitate și un impact sporite;

Orașele și regiunile ca motoare ale punerii în aplicare a ambițiilor UE în materie de biodiversitate

18. salută Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 ca interfață pentru o colaborare verticală în ceea ce privește abordarea principalelor cauze ale pierderii biodiversității și a legăturilor sale cu provocările societale, cum ar fi atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, precum și protecția împotriva pandemiilor viitoare;

19. solicită o cooperare strânsă cu autoritățile locale și regionale în vederea creării de coridoare ecologice, în cadrul rețelelor transeuropene pentru natură, având în vedere că acestea sunt esențiale pentru garantarea angajamentului la nivel local;

20. subliniază importanța coordonării măsurilor de conservare a naturii și a stabilirii de obiective la nivel local. UE ar trebui să ofere orașelor și regiunilor finanțare și sprijin pentru obținerea de informații, pentru a promova biodiversitatea, inclusiv pentru proiectele de conservare, soluțiile bazate pe natură, dezvoltarea resurselor de date privind natura, amenajarea teritoriului care să protejeze biodiversitatea și consolidarea expertizei și a resurselor în orașe și regiuni;

21. salută faptul că, în concluziile sale, Consiliul formulează angajamente privind pregătirea cadrului global post-2020 pentru biodiversitate, pentru a consolida preluarea și punerea în aplicare a soluțiilor bazate pe natură în folosul conservării biodiversității, al refacerii ecosistemelor și al utilizării durabile a terenurilor;

22. salută și sprijină angajamentele, țintele și obiectivele ambițioase la nivelul UE ale Pactului verde european și ale Strategiei UE în domeniul biodiversității; subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale în realizarea acestora, în special prin elaborarea planurilor de înverzire urbană până la sfârșitul anului 2021, și subliniază potențialul acestora în materie de inovare și de integrare, pentru sprijinirea biodiversității regionale și urbane, a redresării reziliente și a coeziunii sociale;

23. subliniază necesitatea unei strategii paneuropene integrate pentru obiectivul de a planta cel puțin 3 miliarde de copaci în UE, cu respectarea deplină a principiilor ecologice, asigurând luarea în considerare a funcțiilor-cheie; își reiterează opinia ( 4 ) cu privire la rolul esențial al pădurilor atât în zonele rurale, cât și în cele urbane, pentru protecția biodiversității, atenuarea schimbărilor climatice, preîntâmpinarea pagubelor provocate de apă, stocarea carbonului, ocrotirea sănătății umane și alte beneficii conexe, și solicită intensificarea eforturilor de protejare și refacere a pădurilor, cu respectarea deplină a principiilor ecologice, a vârstei semnificative, a caracteristicilor ecologice unice și a celui mai înalt nivel de biodiversitate;

24. salută platforma UE privind înverzirea urbană, ca instrument de dezvoltare a capacităților orașelor, și recomandă ca aceasta să fie integrată în inițiative și platforme-cheie, cum ar fi noul Acord UE privind orașele verzi, NetworkNature, CitiesWithNature și RegionsWithNature. sprijină, în special, CitiesWithNature și RegionsWithNature, ca platforme oficiale ale Planului de acțiune pentru natură și oameni – de la Sharm El-Sheikh la Kunming, pentru a angaja și mobiliza administrațiile de la nivel subnațional să își asume eforturile și să recunoască valoarea naturii în orașe și regiuni;

25. subliniază rolul deosebit al ALR în gestionarea siturilor Natura 2000 și solicită sprijin logistic, științific și financiar suficient pentru o acoperire și gestionare integrală până în 2025;

26. invită UE să furnizeze resurse suficiente, să dezvolte capacități și să ofere orientări ALR, pentru ca ele să pună în aplicare măsuri de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, de conservare, gestionarea siturilor și planuri de înverzire urbană, în vederea desfășurării unor acțiuni ambițioase în materie de biodiversitate;

27. salută obiectivul instituirii unui nou cadru european de guvernanță în materie de biodiversitate, astfel cum este prezentat în Strategia UE în domeniul biodiversității, care permite ALR și tuturor nivelurilor de guvernare să își îndeplinească responsabilitățile de monitorizare și de evaluare, ținând seama de condițiile locale, și să măsoare progresele acțiunilor din domeniul biodiversității, și solicită un set clar de indicatori și ținte măsurabile, standardizate la nivel european; este pregătit să colaboreze și să contribuie la dezvoltarea și punerea în aplicare a noului cadru de guvernanță pentru a asigura o structură mai eficace în exploatarea întregului potențial al autorităților locale și regionale în stoparea tendinței de pierdere a biodiversității;

28. invită UE, pe baza dovezilor existente privind punerea în aplicare efectivă, să ia măsuri concrete, inclusiv de dezvoltare a capacităților, care să integreze și să alinieze și mai bine prioritățile în materie de biodiversitate în toate jurisdicțiile și domeniile de politică – și anume agricultura, amenajarea teritoriului și dezvoltarea urbană, comerțul, mediul, cercetarea și inovarea, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, precum și Pactul verde european – și să integreze în mod adecvat toate nivelurile de guvernanță pentru a asigura un impact la nivelul întregii UE;

29. subliniază recomandările din raportul său privind finanțarea acțiunii în domeniul biodiversității ( 5 ) , pentru a mări ambițiile în materie de integrare a mediului la nivelul finanțării UE, precum și creșterea și raționalizarea finanțării dedicate biodiversității, luând în considerare ALR la scara corespunzătoare, inclusiv în cadrul programului LIFE;

30. solicită politici de mediu transfrontaliere coerente și o cooperare transfrontalieră pe măsură, deoarece speciile trăiesc de ambele părți ale frontierelor;

31. invită UE să acorde prioritate stopării tendinței de pierdere a biodiversității ca principiu-cheie în toate planurile financiare majore, inclusiv în cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027 și în planurile de redresare după pandemia de COVID-19, să mobilizeze resurse suficiente pentru a stimula, direct sau indirect, acțiunea în domeniul biodiversității la toate nivelurile de guvernare și în mod adaptat contextului regional, simplificând procedurile de creștere a absorbției fondurilor; în acest scop, propune să se ia în considerare introducerea unui sistem de semnalizare pentru cheltuielile publice sau activitățile de investiții, care să reflecte posibilul impact asupra biodiversității și a factorilor care determină pierderea acesteia;

32. solicită ca schemele de ajutoare de stat ale UE să integreze pe deplin obiectivul de eliminare a subvențiilor care sunt dăunătoare pentru biodiversitate, asigurându-se, până în 2030, că stimulentele economice și de reglementare publice și private sunt pozitive sau cel puțin neutre din punct de vedere al biodiversității; subliniază, de asemenea, importanța includerii biodiversității în politica de coeziune;

33. atrage atenția asupra numărului mare de locuri de muncă amenințate de dispariție din cauza pierderii biodiversității și a degradării ecosistemelor și asupra posibilităților de ocupare a forței de muncă oferite de aplicarea modelelor bioeconomice și durabile de producție și invită Comisia să acorde prioritate, în cadrul viitoarelor strategii de mediu, menținerii locurilor de muncă legate direct de stoparea pierderii biodiversității și a degradării ecosistemelor;

34. solicită intensificarea investițiilor în cercetările referitoare la legăturile dintre natură și economie, pentru a asigura contribuții suplimentare la elaborarea de politici pe baza unor date concrete și pentru investiții mai eficiente;

35. încurajează un proces facilitat de integrare a biodiversității în planurile PAC; încurajează introducerea unei alocări minime comune obligatorii și eficace în programele ecologice din cadrul planurilor strategice naționale;

36. subliniază că există adesea incoerențe în terminologia utilizată în diferite directive și regulamente, că procedurile (de exemplu, programul LIFE) sunt adesea prea complicate pentru ALR mai mici și orientate în principal către proiecte la scară largă, nefiind potrivite pentru proiecte ecologice în zonele periurbane și rurale;

37. ia notă de rolul important al grădinilor zoologice și acvariilor, dar subliniază că conservarea și menținerea biodiversității ar trebui să se concentreze asupra eforturilor in situ și asupra prevenirii traficului cu specii sălbatice, promovând ocrotirea speciilor autohtone și cunoașterea acestora. se oferă să acorde sprijin ALR pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a directivei UE privind grădinile zoologice, în conformitate cu obiectivele CBD;

38. reamintește că, deși cadrul UE pentru protecția mediului marin este unul dintre cele mai cuprinzătoare și mai ambițioase la nivel mondial, se impune impulsionarea activităților pentru a se putea aborda în mod corespunzător principalele probleme, cum ar fi pescuitul excesiv și acumularea nesustenabilă a deșeurilor de plastic, excesul de nutrienți, practicile de pescuit, zgomotul subacvatic și toate tipurile de poluare; practicile durabile de pescuit și sănătatea ecosistemelor marine sunt esențiale pentru economiile, oamenii și comunitățile din zonele de coastă;

39. solicită consolidarea rolului important al autorităților subnaționale în menținerea și refacerea biodiversității și prin valorificarea potențialului conceptului de diversitate culturală. Conceptul de diversitate culturală cuprinde biodiversitatea, diversitatea culturală și identitatea locală, regională și europeană, astfel încât conservarea biodiversității poate să dobândească valoare adăugată din perspectiva comunităților locale;

40. invită UE să susțină consolidarea cadrului global post-2020 pentru biodiversitate, care să concretizeze importanța egală a nivelurilor internațional, regional și local într-o decizie specifică vizând implicarea deplină a ALR, plecând de la planul de acțiune al Deciziei X/22 și de la rezultatele sale remarcabile la toate nivelurile de guvernare, în ultimul deceniu;

Definirea rolului orașelor și regiunilor în cadrul global post-2020 pentru biodiversitate

41. sprijină obiectivul Deceniului Națiunilor Unite pentru refacerea ecosistemelor, de accelerare și intensificare masivă a refacerii globale a ecosistemelor degradate și distruse, pentru combaterea crizei climatice și consolidarea securității alimentare, a aprovizionării cu apă și a biodiversității, de exemplu prin intermediul „Bonn Challenge”, care urmărește refacerea a 350 de milioane de hectare de ecosisteme degradate până în 2030;

42. reiterează necesitatea recunoașterii formale a rolului-cheie al administrațiilor de la nivel subnațional în realizarea obiectivelor globale de restaurare și biodiversitate, stabilite prin mai multe decizii ale COP la CBD anterioare, și solicită părților la ONU să colaboreze cu acestea și să le consolideze capacitățile de a încorpora biodiversitatea în planurile urbane, de amenajare a teritoriului și locale, pentru a atinge obiectivele CBD și ale cadrului global post-2020 pentru biodiversitate, în conformitate cu Decizia X/22;

43. salută recunoașterea oficială a legăturii dintre biodiversitate și sănătatea umană în cadrul global post-2020 pentru biodiversitate și subliniază că SLG sunt esențiale pentru punerea în aplicare și gestionarea soluțiilor bazate pe natură, printre care spațiile verzi accesibile și favorabile incluziunii, în zonele urbane, periurbane și rurale, ce îmbunătățesc efectiv condițiile de sănătate;

44. recomandă să se facă referire în mod explicit la rolul administrațiilor de la nivel subnațional în cadrul global post-2020 pentru biodiversitate, în special prin dezvoltarea obiectivelor și țintelor (modificarea punctului B din secțiunea I – „Introducere”), crearea de parteneriate, impulsionarea schimbării (modificarea punctului C din secțiunea I – „Introducere”) și integrarea biodiversității, inclusiv în politicile sectoriale relevante la toate nivelurile de guvernare (reformularea punctului 13 din secțiunea D – „Obiective pentru 2030”) ( 6 )

45. reamintește necesitatea unei acțiuni colective a tuturor părților interesate și a publicului larg, acordând o atenție deosebită contribuțiilor IPLC, ale femeilor, ale tinerilor și ale celor care se bazează în mod direct pe biodiversitate și se ocupă de ea;

46. solicită să se acorde prioritate unei abordări pe termen lung a integrării biodiversității (LTAM), pe orizontală și pe verticală, în domeniile și sectoarele de politică de la nivel subnațional și local, și ia act de faptul că administrațiile de la nivel subnațional, ca interfață a guvernanței publice locale cu societatea civilă și sectorul privat, sunt cel mai bine poziționate pentru a aborda refacerea și protecția ecosistemelor în contexte locale și regionale specifice, punerea în comun a resurselor și utilizarea economiilor de scară;

47. susține obiectivul nr. 15 al cadrului global post-2020 pentru biodiversitate, deoarece abordează explicit nevoia de resurse suplimentare pentru a sprijini LTAM printr-o dezvoltare țintită a capacităților la toate nivelurile de guvernare, inclusiv prin metode inovatoare și stimulante, cum ar fi învățarea inter pares , pentru a inversa tendința de pierdere a biodiversității, a reface ecosistemele, a preveni apariția de specii alogene invazive și distrugerea speciilor de faună și floră sălbatică și comerțul ilegal cu acestea, precum și pentru a implica principalele părți interesate și experții, în special IPLC, în gestionarea biodiversității și asigurarea de asistență tehnică și de resurse financiare și umane adecvate;

48. solicită părților la CBD să mărească semnificativ finanțarea publică, care reprezintă coloana vertebrală a mobilizării resurselor, colectate de către administrațiile de la nivel subnațional și distribuite acestora pentru investiții în acțiuni în domeniul biodiversității la nivelul respectiv, acordând o atenție deosebită „zonelor fierbinți” din punctul de vedere al diversității, pentru a crea condiții favorabile pentru investiții ale sectorului privat;

49. recomandă dezvoltarea inițiativelor din domeniile comunicării, educației și sensibilizării publicului (CEPA), în colaborare cu tehnicienii specializați, artiștii, scriitorii și sectoarele educației și mass-mediei, adaptate la nivel local și subnațional pentru a evidenția valoarea culturală, turistică, recreativă, sanitară, economică și intrinsecă a biodiversității prin comunicare în sectoarele public, privat și de afaceri, și evidențiază poziția unică, cunoștințele și legitimitatea administrațiilor de la nivel subnațional ca nivel de guvernare cel mai apropiat de cetățeni pentru punerea în aplicare a unor astfel de inițiative;

50. solicită furnizarea unor definiții coerente ale indicatorilor, inclusiv în ceea ce privește spațiile verzi urbane, pe baza indicelui revizuit de la Singapore privind biodiversitatea orașelor, ca instrument de măsurare a contribuției acțiunilor locale în materie de biodiversitate care susțin un rol clar pentru administrațiile de la nivel subnațional în cadrul mecanismului de monitorizare, raportare și verificare (MRV) a cadrului global post-2020 pentru biodiversitate;

51. îndeamnă la intensificarea semnificativă a eforturilor de monitorizare, prin exploatarea noilor tehnologii, a tuturor sursele de date adecvate și a modelării predictive în sistemele integrate de monitorizare a biodiversității, pentru a evalua în mod informat eficiența acordurilor internaționale și a urmări cu acuratețe și în mod transparent impactul acțiunii în domeniul biodiversității la toate nivelurile;

52. solicită ca Perspectivele mondiale privind biodiversitatea (GBO) să facă referire explicită la importanța SLG în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor naționale;

53. încurajează organizarea de convenții anuale ale platformelor, astfel încât administrațiile de la nivel subnațional să creeze legături, să facă schimburi și să își prezinte în mod colectiv contribuțiile la cadrul global post-2020 pentru biodiversitate, dar și să pună la punct interfețe cum ar fi Platforma globală pentru orașe durabile, programul pentru orașe durabile al Fondului Global de Mediu, BIODEV 2030, programul Băncii Interamericane de Dezvoltare pentru orașe emergente și durabile, Great Green Wall of Cities al FAO și Platforma CBD privind angajamentele asumate la nivel local;

54. susține Decizia COP15 privind participarea deplină a SLG la cadrul global post-2020 pentru biodiversitate, inclusiv Decizia reînnoită X/22, care configurează un plan de acțiune privind SLG pentru biodiversitate, și introducerea cât mai rapidă a unei abordări la nivelul întregii administrații privind colaborarea verticală între toate nivelurile de guvernare, pentru a asigura coerența politicilor și a exploata întregul potențial al acestora în vederea îndeplinirii obiectivelor pentru 2050 și a misiunii pentru 2030;

55. sprijină recomandarea Organismului auxiliar de aplicare (SBI) privind cooperarea cu guvernele subnaționale și locale în vederea consolidării punerii în aplicare a cadrului global pentru biodiversitate și solicită ca SBI să efectueze o evaluare la jumătatea perioadei a rolului administrațiilor de la nivel subnațional în implementarea cadrului global post-2020 pentru biodiversitate și a LTAM în 2024;

56. subliniază colaborarea importantă cu parteneri-cheie internaționali ( 7 ) în cadrul „Procesului de la Edinburgh pentru administrațiile de la nivel subnațional cu privire la dezvoltarea cadrului global post-2020 pentru biodiversitate” și al celui de al 7-lea Summit mondial al guvernelor subnaționale și locale, în ceea ce privește poziționarea la nivel mondial a acestor administrații ca parte a unui cadru global post-2020 eficient pentru biodiversitate;

57. se angajează să se implice în mod proactiv în punerea în aplicare a cadrului global post-2020 pentru biodiversitate și a Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2030, precum și în pregătirea unui plan de acțiune corespunzător și ambițios al UE în materie de biodiversitate.

Bruxelles, 14 octombrie 2020. Președintele Comitetului European al Regiunilor Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) toate nivelurile de guvernare aflate sub nivelul național sunt acoperite de formularea „guvernele subnaționale, orașele și alte autoritățile locale pentru biodiversitate”, în contextul cadrului global, și de formularea „autoritățile locale și regionale” (ALR), în contextul UE.

(2) COM(2020) 80 final, COR (2020) 01361 (JO C 324, 1.10.2020, p. 58).

(3) Xie, L.; Bulkeley, H. (2020) City for Biodiversity: The Roles of Nature-Based Solutions in European Cities (Orașul în favoarea biodiversității: rolurile soluțiilor bazate pe natură în orașele europene), NATURVATION.

(4) NAT (2019) 4601 (JO C 324, 1.10.2020, p. 48).

(5) CoR (2020) – Finanțarea acțiunii privind biodiversitatea: oportunități și provocări pentru autoritățile subnaționale ale UE

(6) Conform proiectului preliminar al cadrului global post-2020 pentru biodiversitate, https://www.cbd.int/article/2020-01-10-19-02-38

(7) Cum ar fi Grupul de guverne subnaționale, ICLEI, Regions4 și guvernele Scoției și Quebec-ului.