Concluziile Consiliului pe tema „Provocările demografice – calea de urmat”

(2020/C 205/03)

RECUNOSCÂND CĂ:

1. Agenda strategică 2019-2024 prevede că este necesar să fie reînnoită baza pentru o creștere economică pe termen lung durabilă și favorabilă incluziunii și că trebuie să fie întărită coeziunea în UE. Acest lucru necesită obținerea unei convergențe ascendente a economiilor noastre și abordarea unei serii de provocări, inclusiv a schimbărilor demografice.

2. Pilonul european al drepturilor sociale orientează acțiunile în scopul obținerii unor rezultate eficiente pe plan social și în ceea ce privește ocuparea forței de muncă în vederea unei tranziții juste și echitabile din punct de vedere social către neutralitatea climatică, digitalizare și schimbările demografice.

3. Apariția și răspândirea pandemiei de COVID-19 reprezintă o provocare fără precedent la nivel mondial, care va afecta în diferite moduri diverse sectoare ale societăților noastre, economiile, piețele forței de muncă, sistemele de sănătate și de asistență socială, bugetele familiilor și viețile de zi cu zi ale cetățenilor noștri, ceea ce ar putea declanșa noi provocări demografice.

4. Schimbările climatice, tehnologice și demografice ne afectează și transformă societățile și modul de viață. ( 1 ) Întrucât dezvoltarea durabilă și creșterea economică favorabilă incluziunii necesită capital uman și soluții noi și inovatoare, reînnoirea demografică trebuie să fie susținută în toate statele membre și ar trebui să aibă același nivel de prioritate precum neutralitatea climatică și digitalizarea la nivelul UE. Reînnoirea demografică ar trebui să fie anticipată și ar trebui să se reflecte în toate inițiativele viitoare ale Comisiei, în mod orizontal.

5. Mobilitatea forței de muncă în interiorul UE interacționează cu schimbările demografice, atenuând presiunile demografice în unele regiuni și agravând situația în altele. Libera circulație a lucrătorilor este și ar trebui să rămână una dintre libertățile fundamentale ale Uniunii. Aceasta a facilitat mobilitatea forței de muncă în interiorul UE, însă a dat naștere în același timp unei serii de fenomene în diferite regiuni ale Uniunii: exodul creierelor, atragerea creierelor, întoarcerea creierelor, circulația creierelor și declinul populației în general. Este important să li se ofere regiunilor rămase în urmă condiții care să le facă mai dinamice și mai atractive, contribuind astfel la dezvoltarea lor durabilă.

6. În timpul pandemiei mondiale de COVID-19, libera circulație a lucrătorilor ar trebui să fie pe deplin menținută, luând-se în același timp toate măsurile necesare pentru a se preveni răspândirea virusului și a se proteja drepturile și sănătatea lucrătorilor vulnerabili.

7. Se estimează că, în perioada 2023-2060, populația activă europeană (cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani) va scădea cu 8,2 % (aproximativ 19 milioane de persoane). Această populație în vârstă de muncă, aflată în scădere, va trebui să asigure funcționarea sistemelor de pensii și a serviciilor de sănătate pentru cohorta de pensionari aflată în creștere rapidă, ceea ce pune sub presiune sustenabilitatea și caracterul adecvat al sistemelor de pensii ( 2 ) . Pentru a se susține creșterea economică, este important să se investească în competențe pentru a se promova creșterea productivității și să se utilizeze pe deplin forța de muncă disponibilă prin integrarea femeilor și a grupurilor care sunt în prezent subreprezentate, în special a tinerilor, a persoanelor în vârstă și a persoanelor cu handicap, precum și să se aibă în vedere, acolo unde se consideră adecvat, migrația legală pentru a se atenua fenomenul scăderii populației în vârstă de muncă, cu respectarea competențelor naționale.

8. Tendințele demografice din UE indică în mod clar faptul că populația îmbătrânește, ratele de fertilitate fiind uneori semnificativ mai mici decât rata de înlocuire de 2,1 ( 3 ) . Aproape o cincime (19,7 %) din populația totală a UE are peste 65 de ani și se preconizează că această cohortă va reprezenta 28,5 % din totalul populației până în 2050 ( 4 ) . Acest lucru evidențiază o creștere constantă a raportului de dependență. Îmbătrânirea populației aduce cu sine provocări, dar și oportunități pentru dezvoltarea economică și socială și pentru societate în ansamblu. Aceasta ar putea avea un rol important în crearea de locuri de muncă și în susținerea activităților într-o gamă largă de sectoare. Întrucât trăim mai mult și suntem mai sănătoși datorită progreselor înregistrate, printre altele, în domeniile medicinei, sănătății publice, securității sociale și eradicării sărăciei, vor apărea noi oportunități în „economia vârstei a treia” și în economia serviciilor de îngrijire. Pe lângă importanța sa economică, „economia vârstei a treia” ar trebui să fie considerată un semn al progresului social și cultural și ar trebui să fie asociată unei identități pozitive și favorabile incluziunii sociale pentru persoanele în vârstă din Europa. Creșterea speranței de viață și cea a calității vieții trebuie să fie considerate un succes al modelului social în cadrul valorilor fundamentale ale UE. Prin urmare, un prim obiectiv în ceea ce privește îmbătrânirea populației este axarea pe politici specific orientate și pe asigurarea unui sistem de sănătate cuprinzător și adecvat vârstei pe tot parcursul vieții, în special în cazul persoanelor dependente.

9. Persoanele în vârstă, inclusiv cele cu dizabilități, sunt valoroase pentru societate și, în consecință, ar trebui să participe efectiv la viața socială într-o cât mai mare măsură și să ducă o viață demnă și cât mai independentă posibil. Tendințele demografice, inclusiv îmbătrânirea rapidă a populației și creșterea speranței de viață, implică faptul că nevoia de promovare a sănătății și stării de bine și a serviciilor de îngrijire pe termen lung, precum și presiunea exercitată asupra sistemelor de sănătate și de pensii se vor face din ce în ce mai mult simțite în Europa. Această provocare ar trebui considerată o oportunitate pentru crearea de noi servicii, noi locuri de muncă și noi forme de cooperare, precum și pentru dezvoltarea socială. Acestor provocări li se poate răspunde cu ajutorul unor tehnologii accesibile care îmbunătățesc calitatea vieții și al digitalizării.

10. Sunt esențiale măsuri active de includere a tinerilor pe piața muncii și de integrare a lor în societate. Tinerii pot fi deosebit de vulnerabili din cauza faptului că se află într-o perioadă de tranziție în viața lor, din cauza lipsei de experiență profesională sau chiar de competențe de bază, din cauza educației sau formării inadecvate, a protecției sociale limitate, a accesului limitat la resurse financiare și a condițiilor de muncă precare ( 5 )

11. Creșterea copiilor reprezintă un efort pe termen lung și, pentru ca politicile demografice să fie eficiente, acestea trebuie să fie fiabile și durabile. Investițiile menite să asigure accesibilitatea din punct de vedere financiar și calitatea înaltă ale educației și îngrijirii timpurii pot contribui la reînnoirea demografică și pot produce rezultate pozitive semnificative, în special pentru copiii defavorizați din punct de vedere socioeconomic, ajutând la creșterea rezilienței viitoarei populații active față de provocările demografice, precum și la obținerea unor rezultate sociale mai bune pe tot parcursul vieții.

12. Atingerea obiectivelor de la Barcelona referitoare la disponibilitatea unor structuri de îngrijire a copiilor accesibile din punct de vedere financiar și de înaltă calitate pentru copiii preșcolari (90 % dintre copiii cu vârsta între trei ani și vârsta de școlarizare obligatorie și 33 % dintre copiii sub trei ani trebuie să fie înscriși în structuri de îngrijire a copiilor) ar trebui să fie urmărită în continuare în statele membre rămase în urmă pentru a se asigura o convergență ascendentă.

13. Politicile publice ar trebui concepute astfel încât să creeze condițiile, printre altele mediul economic, care să le permită persoanelor și familiilor să aibă copiii pe care îi doresc și să se bucure de o calitate a vieții mai bună, să trăiască în siguranță și să atingă un echilibru între responsabilitățile profesionale, cele familiale și cele de îngrijire.

14. Directiva din 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată urmărește să asigure egalitatea dintre femei și bărbați în ceea ce privește șansele pe piața forței de muncă și tratamentul la locul de muncă, prin facilitarea concilierii vieții profesionale cu viața de familie și cu responsabilitățile de îngrijire în cazul lucrătorilor care sunt părinți sau îngrijitori, precum și prin promovarea repartizării echitabile a acestor responsabilități, astfel cum prevede și principiul 9 din Pilonul european al drepturilor sociale.

15. Din cauza urbanizării, a oportunităților de angajare insuficiente, a veniturilor reduse și a serviciilor inadecvate, multe zone rurale și regiuni insulare înregistrează o scădere a populației, care sporește decalajul dintre zonele urbane și cele rurale, făcând să fie necesară adoptarea unei strategii integrate pentru a stimula dezvoltarea durabilă a acestor regiuni pe baza potențialului lor specific.

16. Îmbunătățirea legăturilor de transport și dezvoltarea în continuare a transportului public permit deplasarea liberă a persoanelor, remediind lacunele în materie de conectivitate și stimulând astfel coeziunea socială.

17. Schimbările demografice oferă o ocazie pentru adaptarea sistemelor de pensii, de sănătate și de îngrijire pe termen lung. Îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, susținută de sisteme de sănătate eficiente și de modele de îngrijire flexibile, adecvate și adaptate, precum și angajabilitatea populației în curs de îmbătrânire sunt esențiale pentru a asigura sustenabilitatea sistemului de securitate socială și a sistemului de îngrijire. Îmbunătățirea gradului de acoperire, de accesibilitate, de adecvare și de sustenabilitate este esențială pentru modernizarea sistemelor de protecție socială ( 6 ) și pentru sporirea rezilienței lor în raport cu crizele sistemelor de sănătate și sociale precum cea provocată de pandemia mondială de COVID-19.

18. UE evoluează în prezent către societăți cu o speranță de viață mai ridicată, cu fertilitate mai redusă și cu un nivel de educație mai bun. Se pot obține atât o imagine cuprinzătoare, exactă și bazată pe elemente concrete a situației actuale, cât și proiecții privind viitorul prin examinarea datelor privind migrația, fertilitatea și mortalitatea ( 7 ) , precum și a nivelului de instruire și a nivelului real de competențe, a ratelor de participare la forța de muncă și a altor indicatori sociodemografici. Elaborarea de politici bazate pe date concrete necesită date valabile, pertinente și actuale, defalcate în funcție de sex și de vârstă. Datele actualizate permanent privind procesele demografice și factorii care le influențează, precum și privind nevoile și preferințele specifice ale femeilor și bărbaților din toate grupele de vârstă constituie un instrument esențial pentru elaborarea politicilor demografice și pentru evaluarea rezultatelor acestora.

19. În procesul de concepere a politicilor demografice, sunt deosebit de importante coordonarea transsectorială și cooperarea dintre serviciile sociale, familiale, de sănătate, de ocupare a forței de muncă, de educație și de îngrijire, incluzând toate sectoarele economice și ținând seama de condițiile economice din fiecare stat membru.

20. Cheia succesului constă în coordonarea și colaborarea eficiente între toate nivelurile administrației, național, regional și local, precum și în implicarea partenerilor sociali, a societății civile și a altor părți interesate relevante, printr-o cooperare la toate nivelurile pentru a obține rezultatele scontate.

AVÂND ÎN VEDERE CĂ:

21. Avizul exploratoriu al Comitetului Economic și Social European intitulat „Provocările demografice din UE în contextul inegalităților economice și de dezvoltare” subliniază faptul că asigurarea unei educații și a unor servicii de îngrijire și asistență de înaltă calitate, accesibile și la prețuri rezonabile (pentru copii, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă) este esențială pentru abordarea provocărilor demografice și sprijinirea creșterii populației ( 8 )

22. Mesajul transmis în cadrul Anului european al îmbătrânirii active (2012), și anume că solidaritatea între generații poate rezista încercării pe care o reprezintă îmbătrânirea populației, continuă să fie pertinent.

23. Concluziile Consiliului privind economia bunăstării (2019) evidențiază mai multe elemente esențiale pentru reziliența economiilor și a societăților noastre și prosperitatea lor viitoare, inclusiv educația și formarea accesibile și de înaltă calitate, precum și învățarea pe tot parcursul vieții, politicile echitabile privind viața profesională, existența unor sisteme de protecție socială adecvate și sustenabile, accesul la servicii, digitalizarea și alte evoluții tehnologice,

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

INVITĂ STATELE MEMBRE:

24. SĂ CREEZE și SĂ ACTUALIZEZE un cadru general pentru politicile demografice care să implice partenerii sociali, societatea civilă și alte părți interesate relevante, potrivit competențelor acestora;

25. SĂ REMEDIEZE neconcordanțele existente în prezent și cele viitoare dintre cererea și oferta de forță de muncă, dat fiind că transformarea digitală, globalizarea și schimbările demografice influențează cerințele de pe piața muncii prin crearea și distrugerea de locuri de muncă, precum și prin schimbarea naturii profesiilor existente, ținând seama de impactul schimbărilor demografice asupra proceselor de pe piața muncii, pentru a profita de avantajele pe care le oferă transformarea digitală și globalizarea în ceea ce privește crearea de noi oportunități de angajare în toate regiunile;

26. SĂ ÎNCURAJEZE creșterea nivelului de competențe, inclusiv de competențe digitale, prin intermediul educației și formării de calitate, accesibile, favorabile incluziunii și la prețuri rezonabile, precum și prin intermediul învățării pe tot parcursul vieții, pentru a facilita, atât pentru femei, cât și pentru bărbați, sporirea accesului la piața muncii și a susține creșterea economică, incluziunea socială și împlinirea pe plan personal;

27. SĂ ÎNCURAJEZE și SĂ PROMOVEZE atât dobândirea de competențe în domeniul științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), motivând tinerii, în special femeile tinere, să urmeze o carieră în domeniul STIM, cât și investițiile în educație și formare, în cercetare, în inovare și în inteligența artificială, ceea ce poate ajuta UE să facă față provocărilor demografice și poate spori productivitatea și susține creșterea economică în condițiile reducerii progresive a populației în vârstă de muncă, creând în același timp locuri de muncă de înaltă calitate, capabile să atragă talente;

28. SĂ SPOREASCĂ NIVELUL DE CONȘTIENTIZARE cu privire la importanța includerii femeilor și a grupurilor subreprezentate, în special a tinerilor, a lucrătorilor în vârstă și a persoanelor cu handicap, îmbunătățind participarea pe piața muncii a persoanelor de toate vârstele și din toate grupurile, pentru a contribui la atenuarea efectelor îmbătrânirii demografice asupra sustenabilității sistemelor de protecție socială și pentru a promova egalitatea;

29. SĂ PUNĂ ÎN APLICARE politici sociale și politici în materie de muncă favorabile incluziunii, bazate pe egalitatea de șanse și, în special, politici privind asigurarea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, promovând participarea femeilor pe piața forței de muncă, formulele flexibile de lucru atât pentru femei, cât și pentru bărbați, asigurarea unor servicii de îngrijire a copiilor și a unor servicii de îngrijire pe termen lung de înaltă calitate, accesibile și la prețuri rezonabile, precum și repartizarea echitabilă între femei și bărbați a responsabilităților casnice și a celor de îngrijire, pentru a le permite părinților sau persoanelor cu responsabilități de îngrijire să participe la forța de muncă și la viața socială;

30. SĂ ÎNREGISTREZE PROGRESE cu privire la punerea în aplicare și asigurarea respectării principiului remunerației egale între femei și bărbați pentru muncă de valoare egală, în vederea eliminării disparităților dintre femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, remunerația și pensiile;

31. SĂ ÎNCURAJEZE investirea în copii, aceasta reprezentând forma de investiție socială care asigură cele mai mari beneficii pentru viitor. Aceasta include eforturile menite să întrerupă ciclul sărăciei care se transmite de la o generație la alta, prin utilizarea unor investiții specifice pentru a reduce sărăcia în rândul copiilor;

32. SĂ PROMOVEZE și SĂ FAVORIZEZE politici adecvate și coordonate care să ofere diferite tipuri de sprijin financiar și de altă natură pentru familii, în special pentru cele care cresc copii (precum concediul plătit, alocațiile pentru copii, sisteme fiscale și de prestații sociale adecvate, ajutoarele subvenționate pentru locuințe și sprijinul pentru studenți), inclusiv soluții inovatoare;

33. SĂ INSISTE asupra importanței solidarității dintre generații, SĂ ÎNCURAJEZE îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate și SĂ GARANTEZE accesul populației în curs de îmbătrânire și al membrilor de familie la sprijinul necesar, care include adaptabilitatea spațiilor de locuit, e-sănătatea și inteligența artificială, având în vedere impactul acestora asupra soluționării provocărilor generate de îmbătrânire și de pierderea autonomiei;

34. SĂ SPOREASCĂ nivelul de conștientizare în rândul populației cu privire la dreptul persoanelor în vârstă la o viață autonomă, demnă și independentă, precum și la dreptul la participare socială, inclusiv în perioade de criză precum cea actuală provocată de pandemia mondială de COVID-19, promovând îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, investind în protecția socială și acordând atenție sub toate aspectele tratării în mod pozitiv a persoanelor în vârstă;

35. SĂ PROMOVEZE drepturile persoanelor în vârstă cu handicap, asigurând condiții de viață adecvate și participarea deplină la viața comunității, și SĂ EXAMINEZE compatibilitatea dintre pensiile de invaliditate și pensiile pentru limită de vârstă;

36. SĂ ABORDEZE provocările și SĂ PROFITE de oportunitățile care rezultă din creșterea cererii de servicii de îngrijire pe termen lung ca urmare a îmbătrânirii populației și SĂ EXAMINEZE modul în care digitalizarea și tehnologiile care îmbunătățesc calitatea vieții pot fi integrate mai bine în serviciile de îngrijire pentru a îmbunătăți accesibilitatea și furnizarea serviciilor;

37. SĂ STABILEASCĂ zonele și regiunile care ar putea necesita intervenții în ceea ce privește accesibilitatea transportului, dat fiind că lipsa accesului la transport înseamnă, în multe cazuri, lipsa accesului la educație și formare de înaltă calitate, la cultură, la piețele forței de muncă sau la serviciile de sănătate;

38. ( 10 ); SĂ ASIGURE, în funcție de circumstanțele naționale, accesul la o protecție socială adecvată pentru toți lucrătorii, indiferent de tipul și durata raportului de muncă, și, în condiții comparabile, pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă ( 9 )

39. SĂ AIBĂ ÎN VEDERE, acolo unde se consideră adecvat, migrația legală pentru a atenua fenomenul scăderii populației în vârstă de muncă, cu respectarea competențelor naționale;

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA EUROPEANĂ, ÎN CONFORMITATE CU COMPETENȚELE CARE LE REVIN, ȚINÂND SEAMA DE CIRCUMSTANȚELE NAȚIONALE ȘI CU RESPECTAREA ROLULUI ȘI A AUTONOMIEI PARTENERILOR SOCIALI:

40. SĂ PROMOVEZE punerea în aplicare a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale, ca un pas necesar în direcția obținerii egalității de șanse și a accesului la piața muncii, a unor condiții de muncă echitabile, precum și a protecției și incluziunii sociale;

41. SĂ PUNĂ ÎN APLICARE, în materie de politici, intervenții eficace, bazate pe dovezi, la nivel național și la nivelul Uniunii pentru abordarea provocărilor comune care rezultă din schimbările demografice, inclusiv pentru a asigura disponibilitatea unor servicii de îngrijire pe termen lung de înaltă calitate, precum și sustenabilitatea și caracterul adecvat al sistemelor de protecție socială;

42. SĂ REMEDIEZE dezechilibrele legate de mobilitatea din interiorul UE în vederea sporirii coeziunii sociale și a transformării exodului creierelor în circulația creierelor sau în atragerea creierelor și SĂ PROMOVEZE perfecționarea și recalificarea profesională continuă a populației active, ținând seama de caracterul dinamic al pieței forței de muncă și de transformarea demografică, tehnologică și de mediu, pentru a face față disparităților regionale, depopulării zonelor rurale și provocărilor urbane;

43. SĂ ÎMBUNĂTĂȚEASCĂ baza de cunoștințe și înțelegerea, precum și SĂ CREASCĂ nivelul de conștientizare cu privire la importanța „economiei vârstei a treia” și la posibilitățile oferite de impactul global pozitiv al acesteia, care ar trebui să se bazeze pe un echilibru între nevoile economice și cele umane;

44. SĂ STIMULEZE găsirea unor soluții inovatoare care să faciliteze și să confere valoare adăugată participării persoanelor în vârstă la viața socială și pe piața forței de muncă, potrivit cu capacitățile și cu înclinațiile lor, și care să încurajeze și să sprijine, în cadrul tuturor politicilor, îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, precum și SĂ PROMOVEZE drepturile persoanelor în vârstă cu handicap;

45. SĂ SPOREASCĂ posibilitățile de acces la servicii de înaltă calitate, la prețuri rezonabile și, după caz, integrate în domeniile social, familial, al sănătății, al ocupării forței de muncă, al educației, al locuințelor, al îngrijirilor și al transportului, care pot fi factori importanți pentru reducerea decalajului dintre zonele urbane și cele rurale;

46. SĂ CREASCĂ capacitatea de a atenua eventualele noi provocări demografice rezultate ca urmare a izbucnirii pandemiei mondiale de COVID-19 și SĂ ASIGURE reziliența societății;

47. SĂ URMĂREASCĂ progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a foii de parcurs europene comune intitulate „Către o Europă mai rezilientă, mai durabilă și mai echitabilă” ( 11 ) , care are în vedere o strategie coordonată și favorabilă incluziunii pentru depășirea fazei actuale a pandemiei mondiale de COVID-19, precum și SĂ ÎMBUNĂTĂȚEASCĂ coordonarea strategiilor economice, în vederea reluării activităților de producție și a funcționării piețelor forței de muncă;

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ:

48. SĂ DEZVOLTE ÎN CONTINUARE un instrument interactiv și având o bază comună la nivelul UE pentru obținerea de date actuale, coerente, fiabile, comparabile și accesibile, defalcate în funcție de sex și de vârstă, pentru a aborda evoluțiile demografice și SĂ SPRIJINE politicile naționale de soluționare a provocărilor demografice, ținând seama de prognozele demografice și de efectele identificate ale schimbărilor demografice asupra societății europene, deosebit de importante în contextul redresării după criza provocată de COVID-19;

49. SĂ ELABOREZE, acolo unde este cazul, o strategie adecvată și diferențiată, care să includă o eventuală finanțare europeană specifică, pentru statele membre, zonele lor rurale, insulele lor și alte regiuni afectate cel mai grav de declinul populației, în special în cazul în care acesta este o consecință a insuficienței oportunităților de angajare, serviciilor sau legăturilor de transport, strategie care să fie special concepută pentru a atrage persoane către aceste regiuni;

50. SĂ SE ASIGURE că toate propunerile și inițiativele în materie de politici sunt însoțite de evaluări cuprinzătoare ale impactului demografic și teritorial, realizate în paralel cu evaluările impactului economic, social și de mediu, cu scopul de a face ca regiunile rămase în urmă să devină mai dinamice și mai atractive, contribuind astfel la coeziunea socială și teritorială a Uniunii;

51. SĂ LANSEZE o reflecție aprofundată cu privire la îmbătrânirea populației și la toate implicațiile acesteia, inclusiv la efectele sale pe termen lung asupra economiei și societății UE, urmată de inițiative concrete, ținând seama în mod corespunzător de competențele statelor membre, cu scopul de a transforma această provocare în noi oportunități și urmărind astfel să se asigure, pe termen lung, o creștere economică și sisteme de protecție socială durabile și favorabile incluziunii;

52. SĂ PROPUNĂ o strategie distinctă de îngrijire pe termen lung care să urmărească sporirea participării femeilor pe piața forței de muncă pentru a menține o creștere economică favorabilă incluziunii și nediscriminatorie și pentru a atenua riscurile și presiunile asupra finanțelor publice și costul social legat într-un mod mai general de îmbătrânirea populației, acordând atenție echilibrului dintre viața profesională și cea de familie;

53. SĂ PREZINTE în timp util o propunere privind Garanția europeană pentru copii;

54. SĂ PROPUNĂ ca 2023 să fie desemnat Anul european de combatere a sărăciei în rândul copiilor;

55. SĂ SE ASIGURE că investițiile efectuate prin intermediul fondurilor UE contribuie în mod concret la abordarea provocărilor demografice la nivel național și regional, ținând seama de mobilitatea în interiorul UE, prin identificarea acțiunilor specifice care să atenueze efectele cele mai grave ale tendințelor demografice și prin crearea mijloacelor care să permită schimbul de bune practici, astfel încât părțile interesate relevante să poată învăța reciproc din experiențele lor;

56. SĂ SE ASIGURE că provocările demografice sunt luate în considerare în mod corespunzător în cadrul semestrului european, în special în ceea ce privește impactul lor asupra economiei și asupra sistemelor de protecție socială, ținând seama de contextele specifice care există în fiecare stat membru;

INVITĂ COMITETUL PENTRU OCUPAREA FORȚEI DE MUNCĂ ȘI COMITETUL PENTRU PROTECȚIE SOCIALĂ:

57. SĂ DEPUNĂ EFORTURI PENTRU a elabora și a actualiza seturi adecvate de indicatori demografici, defalcați în funcție de sex și de vârstă, pe baza celor care sunt utilizați în prezent, și să ELABOREZE noi astfel de seturi, atunci când este necesar, în legătură cu piața forței de muncă și cu coeziunea socioeconomică și în cooperare, după caz, cu celelalte grupuri de pregătire ale Consiliului relevante cu competențe în special în domeniul economiei și al finanțelor;

58. SĂ ÎNCURAJEZE schimbul de bune practici între statele membre în ceea ce privește soluționarea provocărilor demografice, în legătură cu piața forței de muncă și cu coeziunea socioeconomică;

INVITĂ COMISIA ȘI COMITETUL PENTRU PROTECȚIE SOCIALĂ:

59. SĂ EFECTUEZE un studiu privind impactul evoluțiilor demografice asupra caracterului adecvat al pensiilor și al serviciilor de îngrijire pe termen lung.

(1) Orientări politice pentru viitoarea Comisie Europeană 2019-2024.

(2) Parlamentul European, analiză aprofundată: „Perspective demografice pentru Uniunea Europeană 2019”.

(3) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O Europă socială puternică pentru tranziții juste”, 14 ianuarie 2020.

(4) „Ageing Europe, Looking at the lives of older people in the EU” [Europa care îmbătrânește – o analiză a vieții persoanelor în vârstă în UE], ediția 2019.

(5) Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret – 2013/C 120/01.

(6) Raportul comun privind ocuparea forței de muncă – 6346/20.

(7) https://ec.europa.eu/eurostat/web/population/overview

(8) https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/demographic-challenges-eu-light-economic-and-development-inequalities-exploratory-opinion-request-croatian-presidency

(9) Recomandarea Consiliului din 8 noiembrie 2019 privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (2019/C 387/01).

(10) Pilonul european al drepturilor sociale.

(11) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication_-_a_european_roadmap_to_lifting_coronavirus_containment_measures_0.pdf