(3)La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă ale cetățenilor, veniturile acestora și activitatea întreprinderilor. Ea a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniunea Europeană. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care invită statele membre să adopte măsuri economice coordonate ca răspuns la criză, în care să fie implicați toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

(4)Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsură de urgență ar trebui să fie strict proporțională, necesară, limitată în timp și conformă cu standardele europene și internaționale și ar trebui să fie supusă controlului democratic și unui control judiciar independent.

(5)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa, Comisia aderă la opinia Consiliului potrivit căreia, având în vedere că se așteaptă ca epidemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite în prezent condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Ea autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul pactului.

(6)Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei, a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, a atenua consecințele socioeconomice prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și pentru reluarea unei creșteri durabile, integrând, printre altele, tranziția către o economie verde și transformarea digitală și valorificând toate lecțiile învățate în urma crizei.

(7)Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața unică din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care au fost adoptate și care împiedică funcționarea normală a pieței unice trebuie eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru eventualele situații de criză din sectorul sănătății, care să includă, în special, strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale. Acestea sunt elemente-cheie de care trebuie să se țină seama la elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

(8)Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante pentru a le permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre vor putea beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Cehia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și al sectoarelor celor mai afectate de dificultățile actuale.

(9)Consecințele socioeconomice ale pandemiei se vor resimți probabil în mod inegal în diferitele regiuni din cauza specializării diferite a acestora. Astfel, există un risc considerabil ca pandemia să adâncească disparitățile regionale și teritoriale în Cehia sau să creeze noi disparități teritoriale la nivel subregional, agravându-se, de asemenea, tendința deja observată de adâncire a disparităților dintre regiunile Karlovarský și Ústecký și restul țării. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor politici de răspuns specifice.

(10)La 7 mai 2020, Cehia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020, iar la 30 aprilie 2020, Programul de convergență pentru 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

(11)În prezent, Cehia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere.

(12)În cadrul Programului său de convergență pentru 2020, guvernul preconizează că soldul global se va deteriora de la un excedent de 0,3 % din produsul intern brut (PIB) în 2019 la un deficit de 5,1 % din PIB în 2020. Se preconizează că deficitul va scădea la 4,1 % din PIB în 2021. După ce a scăzut la 30,8 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea generală a datoriei publice în PIB va crește la 37 % în 2020, în conformitate cu Programul de convergență pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine legat de pandemia de COVID-19.

(13)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Cehia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor cetățenilor și sectoarelor celor mai afectate. Conform Programului de convergență pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 4 % din PIB. Măsurile includ avantaje fiscale compensatorii și remiterea pe o perioadă de șase luni a obligațiilor sociale și de asigurări de sănătate ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă (1 % din PIB), un sistem de șomaj parțial (1 % din PIB), remiterea plății în avans a impozitului pe venitul persoanelor fizice și a impozitului pe profitul societăților cu scadența în iunie 2020 (0,8 % din PIB) și măsuri legate de sănătate (0,7 % din PIB). În plus, Cehia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar imediat direct, vor contribui la sprijinirea cu lichidități a întreprinderilor. Acestea includ în principal scheme de garantare care au drept obiectiv acordarea de împrumuturi IMM-urilor și întreprinderilor mari. Cu toate acestea, programul de convergență nu cuantifică datoriile contingente legate de aceste noi măsuri. Majoritatea măsurilor care stau la baza programului au fost incluse și în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020. Câteva măsuri care nu au putut fi cuantificate sau au fost prelungite dincolo de data-limită nu au putut fi incluse. În general, măsurile adoptate de Cehia sunt conforme cu orientările stabilite în Comunicarea Comisiei privind răspunsul economic coordonat la epidemia de COVID­19. Implementarea integrală a acestor măsuri, urmată, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, de reorientarea politicilor bugetare în sensul adoptării unor măsuri prudente, care să asigure o poziție bugetară solidă pe termen mediu, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

(14)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că deficitul bugetului general al Cehiei va fi de ­6,7 % din PIB în 2020 și de -4,0 % din PIB în 2021. Se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va fi de sub 60 % în 2020 și în 2021.

(15)Având în vedere încălcarea planificată a pragului de deficit de 3 % din PIB de către Cehia în 2020, Comisia a publicat la 20 mai 2020 un raport întocmit în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat. În linii mari, analiza sugerează că criteriul deficitului, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997, nu este îndeplinit.

(16)Cehia a declarat starea de urgență în perioada cuprinsă între 12 martie 2020 și 17 mai 2020 pentru a reduce impactul pandemiei de COVID-19, procedând la închiderea școlilor, la restricționarea evenimentelor și a funcționării magazinelor și la limitarea semnificativă a întrunirilor de persoane. Între 15 martie 2020 și 17 mai 2020, frontierele terestre au fost, de asemenea, parțial închise. Din cauza acestei măsuri, lucrătorii cehi au avut mai puține posibilități de a părăsi țara, iar lucrătorii străini, de a intra pe teritoriul Cehiei, ceea ce a creat blocaje locale pe piața forței de muncă, în special în sectorul industriei prelucrătoare și al muncii sezoniere, și a afectat o serie de lanțuri de aprovizionare esențiale. Pentru a veni în ajutorul gospodăriilor și al întreprinderilor pe durata crizei, guvernul a anunțat un pachet de măsuri de stimulente care au cuprins măsuri de sprijin direct și garanții publice. Deși acest pachet poate oferi un ajutor temporar, se estimează că economia va fi grav afectată în 2020, pe măsură ce cererea externă înregistrează o scădere accentuată, iar măsurile de izolare perturbă activitatea economică. Potrivit previziunilor, PIB-ul real se va redresa treptat în 2021, dar este puțin probabil să revină la valorile din 2019 în cursul acestei perioade de prognozare. Este de așteptat ca sectoare precum transporturile, ospitalitatea și turismul să aibă mult de suferit. Șomajul va crește, dar această evoluție va fi amortizată de tensiunile preexistente pe piața forței de muncă, de pachetul de măsuri de stimulare și de procentul scăzut de contracte temporare. Pentru a asigura sprijinul sub formă de lichidități, autoritățile au lansat o serie de scheme de garanții de stat pentru întreprinderile de toate dimensiunile. De asemenea, gospodăriile și întreprinderile afectate de criză au beneficiat de amânări la rambursarea creditelor de consum și ale împrumuturilor ipotecare timp de trei sau șase luni. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. La rândul său, Banca Națională a Cehiei a adoptat diverse măsuri pentru a atenua impactul crizei asupra sectorului financiar.

(17)Eforturile sanitare timpurii vizând atenuarea consecințelor pandemiei de COVID-19 au contribuit la încetinirea răspândirii virusului în Cehia. S-au luat măsuri în vederea sporirii ofertei de echipament medical și a asigurării infrastructurii necesare, pentru a pregăti astfel sistemul de sănătate să facă față creșterii cererii. Starea de sănătate a populației cehe s-a îmbunătățit în mod semnificativ în ultimii ani, apropiindu-se de media UE. Cu toate acestea, există importante diferențe regionale în ceea ce privește speranța de viață, determinate în parte de factori socioeconomici și comportamentali. Deși, în ansamblu, proporția persoanelor care declară nevoi nesatisfăcute de asistență medicală este printre cele mai scăzute din UE, există în continuare disparități regionale în ceea ce privește distribuția resurselor medicale și a personalului sanitar, care s-au confruntat cu presiuni din ce în ce mai mari. O mare parte din personalul sanitar urmează să iasă la pensie în următorii ani. Pentru a atenua impactul pandemiei de COVID-19, în viitor va fi necesar să se asigure îmbunătățirea rezilienței și a gradului de pregătire pentru situații de criză a sistemului de sănătate și să se sprijine totodată accesul egal la o ofertă sporită de asistență medicală primară și îngrijiri integrate pentru a reduce numărul spitalizărilor care pot fi evitate. În felul acesta se poate îmbunătăți prevenirea și se pot combate totodată alte afecțiuni medicale. Soluțiile de e­sănătate sunt în continuare limitate, deși este în vigoare o strategie națională în domeniu pentru perioada 2016-2020.

(18)Pe tot parcursul anului 2019 și la începutul anului 2020, piața muncii din Cehia a rămas solidă, majoritatea indicatorilor prezentând rezultate pozitive. Rata ocupării forței de muncă a continuat să crească, iar rata șomajului a scăzut la cel mai mic nivel înregistrat vreodată. Cu toate acestea, conform previziunilor Comisiei, se estimează că rata șomajului va crește la 5,0 % în 2020, urmând să înregistreze ulterior o ușoară scădere la 4,2 % în 2021. Guvernul a reacționat cu promptitudine la epidemia de COVID-19, introducând numeroase măsuri de protejare a veniturilor și a ocupării forței de muncă, cu un accent special pe întreprinderi și pe lucrătorii care desfășoară o activitate independentă. Cu toate acestea, unele categorii vulnerabile de pe piața forței de muncă (lucrătorii cu contracte pe termen scurt și cei angajați prin intermediul agenților de muncă temporară) nu sunt pe deplin protejați de măsurile de atenuare propuse. Este posibil ca închiderea structurilor de îngrijire a copiilor și a școlilor pe durata izolării să fi afectat îndeosebi femeile care îndeplinesc responsabilități de îngrijire importante. Promovarea investițiilor în îngrijirea copiilor și în îngrijirea de lungă durată, alături de formulele flexibile de lucru, cum ar fi telemunca, ar trebui să faciliteze ieșirea din criză. O direcționare mai precisă a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și a ofertei de competențe, în consultare cu partenerii sociali, sprijină atât păstrarea angajaților, cât și tranzițiile profesionale. Acțiunile de informare desfășurate de serviciile publice de ocupare a forței de muncă pot, de asemenea, să faciliteze revenirea cu succes pe piața forței de muncă, în special a categoriilor vulnerabile. Facilitarea și accelerarea accesului la protecția socială ar contribui la evitarea capcanelor sărăciei și a evacuărilor din locuințe. Rezultatele școlare continuă să fie puternic influențate de inegalitățile socioeconomice și de nivelul redus al investițiilor. Asigurarea egalității de acces la o educație și o formare de calitate și favorabile incluziunii, inclusiv în contextul digital, poate contribui la îmbunătățirea nivelului competențelor și la dezvoltarea învățării digitale. Promovarea competențelor digitale, inclusiv prin sprijinirea și formarea continuă a profesorilor și a formatorilor, este extrem de importantă. Cheltuielile publice pe elev sau student, la toate nivelurile educaționale, rămân relativ scăzute. Penuria de cadre didactice calificate demonstrează necesitatea de a spori atractivitatea acestei profesii, în special pentru tinerii cu talente.

(19)Cehia se numără printre țările care ar putea fi deosebit de afectate de schimbările tehnologice și care au nevoie de investiții semnificative în acest domeniu. Transformarea digitală va necesita să se furnizeze sprijin, inclusiv în sectoarele industriei și serviciilor, prin investiții specifice în soluții și competențe inteligente. Obiectivul acoperirii complete cu rețele în bandă largă fixă a fost atins, însă banda largă mobilă este în continuare relativ costisitoare. Întârzierile apărute în implementarea infrastructurilor ar putea afecta în special categoriile vulnerabile și regiunile cu deficiențe structurale, expuse unui risc mai mare de izolare. Această situație ar putea avea, de asemenea, consecințe negative asupra monitorizării și controlului epidemiilor. Pentru a răspunde nevoilor în materie de conectivitate, trebuie să se efectueze investiții în rețele de foarte mare capacitate fixe și mobile și să se ia măsuri corespunzătoare la nivelul cererii. Alocarea în timp util a spectrului de frecvențe 5G în condiții previzibile și favorabile investițiilor va fi esențială pentru atingerea acestui obiectiv. Utilizarea serviciilor în bandă largă ultrarapidă este limitată de nivelul scăzut al cererii, determinat de mai multe variabile, cum ar fi prețul abonamentelor, dar și puterea de cumpărare a populației, vârsta și educația. Autoritățile s-au angajat să dezvolte și să integreze noile tehnologii digitale, dar aceste eforturi sunt îngreunate de nivelurile constant scăzute ale competențelor. De asemenea, autoritățile și-au luat angajamentul de a încuraja soluțiile bazate pe inteligența artificială, însă, în ceea ce privește activitățile de cercetare și brevetare în acest domeniu, Cehia rămâne încă în urma statelor membre avansate.

(20)Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Conform Planului național al Cehiei privind energia și clima, sunt necesare investiții importante în vederea realizării cu succes a tranziției climatice și energetice și a evoluției către neutralitatea climatică. Această necesitate vizează în special promovarea resurselor regenerabile de energie, a eficienței energetice, a infrastructurilor și a unor părți ale sistemului de transport. Efectele schimbărilor climatice sunt deja vizibile sub formă de secetă și inundații, provocând pierderi economice semnificative. Poluarea atmosferică constituie, de asemenea, o problemă permanentă. În același timp, taxele pe emisiile poluante sunt foarte scăzute. Cărbunele continuă să fie predominant în sectorul energetic și să reprezinte un important vector de activitate economică în trei regiuni din Cehia. Capacitatea insuficientă de dezvoltare a promotorilor de proiecte și sprijinul consultativ insuficient furnizat de autorități continuă să blocheze dezvoltarea unui flux solid de proiecte care să pună în aplicare dubla tranziție climatică și digitală în aceste regiuni. În general, este de așteptat ca abandonarea cărbunelui să aibă consecințe socioeconomice semnificative și nu există decât puțin interes față de investițiile în tehnologii cu zero emisii nete de gaze cu efect de seră sau cu un nivel redus de astfel de emisii. Producția de energie din surse regenerabile este sub media UE. Acest sector nu dispune de suficiente stimulente financiare și nici de un cadru juridic și instituțional adecvat care să încurajeze dezvoltarea sa în continuare. De asemenea, se pare că nu există decât un nivel scăzut de conștientizare cu privire la beneficiile generale ale eficienței energetice. Tranziția în direcția electromobilității a fost destul de lentă, iar transportul rutier devine unul dintre principalii consumatori de energie. Taxele pe transporturi sunt scăzute și nu se bazează pe emisiile de CO2. Infrastructura de încărcare pentru vehiculele electrice este încă embrionară. Performanța în ceea ce privește gestionarea deșeurilor rămâne modestă în raport cu aspirațiile mai ridicate prevăzute de obiective. Cehia trebuie în continuare să adopte o strategie cuprinzătoare de dezvoltare a potențialului de circularitate al economiei. Programarea Fondului pentru o tranziție justă pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Cehia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară. Acest lucru i-ar permite Cehiei să utilizeze fondul în mod optim.

(21)Accesul la metodele convenționale de finanțare este peste media UE, dar finanțarea de risc este mai puțin dezvoltată. Întreprinderile cehe cu risc ridicat nu dispun decât de posibilități restrânse de finanțare, în special după înființare și în etapele ulterioare de dezvoltare. Deși au fost introduse pe piață inițiative inovatoare, finanțarea prin capital de risc și prin participare la capital rămâne foarte scăzută. În Cehia, cercetarea și inovarea sunt îngreunate de necesitatea unei reforme sistemice. Deși continuă creșterea constantă a investițiilor private în cercetare și dezvoltare (C&D), întreprinderile mari cu capital în mare parte străin investesc mult mai mult în imobilizări necorporale precum activitățile de C&D decât întreprinderile mici și mijlocii. Sectorul tehnologiei medii și avansate se confruntă cu o penurie de competențe, cauzată de numărul mic de absolvenți din domeniile științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), precum și de formarea inadecvată a absolvenților. În același timp, promovarea și sprijinirea spiritului antreprenorial rămân scăzute, ceea ce împiedică creșterea productivității. Gradul ridicat de fragmentare a sectorului cercetării are ca rezultat o repartizare prea dispersată a finanțării pentru C&D. Actualele practici de evaluare a carierei cercetătorilor constituie un obstacol în calea cooperării dintre sectorul public și cel privat. O cooperare mai strânsă între mediul academic și cel de afaceri, în special prin intermediul întreprinderilor create prin sciziune (spin-off-uri), ar putea accelera transferul de tehnologie și difuzarea inovării.

(22)Măsurile de izolare legate de COVID-19 au pus la încercare lanțurile de aprovizionare, iar numeroase întreprinderi nu au fost în măsură să își desfășoare activitatea, în condițiile în care nu aveau rezerve de lichidități. Sectorul autovehiculelor și cel al serviciilor au fost cele mai afectate. Activitățile de supraveghere a pieței sunt exercitate de un număr mult prea mare de autorități, iar cooperarea și coordonarea dintre acestea nu sunt optime. Schemele oficiale de furnizare de garanții de stat întreprinderilor au fost rapid suprasolicitate. Există posibilități de îmbunătățire a coordonării și de accelerare a procedurilor de sprijinire a întreprinderilor. Unele părți interesate consideră că măsurile adoptate de autorități pentru a reduce impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 sunt birocratice și nu au fost puse în aplicare suficient de rapid în economia reală. Există posibilități de îmbunătățire a analizei datelor necesare pentru luarea unor decizii rapide, în cunoștință de cauză și optime privind strategiile și măsurile de redresare economică specifice. În general, pentru sectorul de afaceri, schimbările dese aduse legislației și procedurile administrative complexe constituie obstacole în calea investițiilor. Sarcina administrativă este deosebit de problematică pentru startup-uri din punctul de vedere al licențelor și autorizațiilor. Procedurile îndelungate și greoaie de obținere a autorizațiilor de construire reprezintă o barieră importantă. Recentele propuneri legislative privind construcțiile au suscitat critici. Cehia se numără printre statele membre cel mai puțin avansate în ceea ce privește utilizarea serviciilor publice digitale. Numărul de utilizatori ai serviciilor de e-guvernare rămâne cu mult sub media UE. Planul național în materie de e-guvernare este în curs de aplicare. Începând cu 2020, această țară are o nouă „constituție digitală”, care acordă, începând din 2025 cel târziu, dreptul de a primi aproape toate serviciile publice în format electronic. Cu toate acestea, numai aproximativ 10 % dintre municipalități oferă soluții online. Parlamentul discută în prezent o modificare a codului fiscal, care vizează creșterea gradului de digitalizare a sistemului fiscal, deoarece rata de depunere electronică a declarațiilor rămâne destul de redusă pentru anumite impozite.

(23)Deși prezentele recomandări se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice țării pentru 2019, adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019, au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu spre lung. Recomandările respective rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate în anul care urmează, pe parcursul întregului ciclu anual al semestrului european. Același lucru este valabil și pentru recomandările privind politicile economice legate de investiții. Acestea din urmă ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică a fondurilor aferente politicii de coeziune pentru perioada de după 2020, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.