RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT)

INTRODUCERE

Articolul 175 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene[1], în special paragraful al treilea[2], a stabilit temeiul juridic pentru adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT)[3] (denumit în continuare „Regulamentul privind GECT-urile”), care a intrat în vigoare la 1 august 2006 și a fost pe deplin aplicabil începând cu 1 august 2007. Acesta a deschis o nouă perspectivă în domeniul cooperării și a permis crearea unui nou instrument european, ce oferă o structură juridică pentru o mai bună cooperare între autoritățile naționale, regionale și locale și alte organisme de drept public din diferite țări, în special în contextul obiectivului privind cooperarea teritorială europeană (CTE) al politicii de coeziune.

Instrumentul GECT este menit să consolideze coeziunea Uniunii, facilitând cooperarea teritorială și reducând dificultățile practice pe care aceasta le presupune, cu ajutorul unui organism juridic care permite creșterea securității și a stabilității juridice în ceea ce privește inițiativele de cooperare.

Prezentul document răspunde obligației impuse Comisiei de a transmite Parlamentului European și Consiliului, până la 1 august 2011, un raport cu privire la aplicarea regulamentului și propuneri de modificare, după caz (articolul 17) N.B. toate articolele citate fac parte din Regulamentul privind GECT-urile, cu excepția cazului în care se specifică altfel.

SCOPUL INSTRUMENTULUI GECT

Statele membre și, în special, autoritățile regionale și locale au întâmpinat dificultăți importante în ceea ce privește punerea în aplicare a programelor de cooperare teritorială, din cauza legislațiilor și procedurilor naționale diferite, precum și a creșterii numărului de frontiere terestre și maritime în Uniune, ca urmare a extinderilor din 2004 și 2007.

Instrumentele de cooperare existente în cadrul Uniunii Europene, printre care se numără Grupul european de interes economic (GEIE), vizează, în primul rând, mai degrabă cooperarea dintre operatorii economici[4] decât cooperarea dintre autoritățile publice. În plus, structurile propuse de Consiliul Europei pentru ca autoritățile regionale și locale să coopereze la nivel transfrontalier nu au fost aprobate în întreaga Uniune Europeană.

În acest context, GECT-urile au fost create la nivel european ca instrument juridic care contribuie la cooperarea teritorială dincolo de frontierele naționale, furnizând acțiunilor o bază europeană durabilă care se aplică direct. Toate statele membre pun în aplicare integral Regulamentul privind GECT-urile. Instituirea unei GECT este opțională, iar Regulamentul privind GECT-urile nu împiedică nicio instituție să aleagă liber alte forme sau formule de cooperare teritorială, dotate sau nu cu personalitate juridică.

GECT a fost elaborată pentru a face astfel încât cooperarea teritorială să fie mai strategică, dar în același timp mai flexibilă și mai simplă. O GECT ar trebui să reducă dificultățile întâmpinate de statele membre și, în special, de autoritățile regionale și locale, în realizarea și gestionarea activităților de cooperare în contextul unor legislații și proceduri naționale diferite.

APLICAREA REGULAMENTULUI PRIVIND GECT-URILE

Pentru a colecta datele necesare referitoare la aplicarea practică a Regulamentului privind GECT-urile, Direcția Generală Politica Regională a Comisiei Europene a organizat o reuniune informală cu experții din statele membre (Grupul de reflecție la nivel înalt privind viitoarea politică de coeziune), a întâlnit reprezentanți ai Parlamentului European și, în special, a lucrat în strânsă cooperare cu Comitetul Regiunilor.

În 2010, Comisia Europeană și Comitetul Regiunilor, alături de președințiile Consiliului Uniunii Europene pentru perioada 2010-2011 (Spania-Belgia-Ungaria) și programul INTERACT au efectuat o amplă consultare a statelor membre, a autorităților regionale și locale și a altor părți interesate cu privire la funcționarea și la valoarea adăugată a instrumentului GECT[5].

Rolul instituțiilor europene și al organismelor consultative

Comisia Europeană

Comisia a subliniat în mod constant importanța unei guvernanțe eficace pentru a asigura coeziunea teritorială[6]. În plus, Comisia a participat în mod activ la conferințe și discuții organizate de președințiile Consiliului Uniunii Europene, de Comitetul Regiunilor, de GECT-uri și de alte părți interesate.

Comisia oferă un sprijin activ, atât în mod direct, prin conferințe și evenimente destinate colaborării în rețea, grație unor contacte bilaterale cu unele state membre și părți interesate, cât și prin intermediul INTERACT, un program care vizează schimbul de experiență în domeniul cooperării teritoriale europene. În plus, GECT-urile reprezintă, în prezent, un subiect de discuție recurent al zilelor porților deschise organizate anual de Comisie și de Comitetul Regiunilor.

Parlamentul European

Parlamentul European se interesează îndeaproape de GECT-uri. Raportul din proprie inițiativă referitor la „Obiectivul 3: o provocare pentru cooperarea teritorială - viitoarea agendă a cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionale”[7] a fost adoptat în 2011. În ceea ce privește GECT-urile, raportul precizează că „acest instrument funcționează în mod satisfăcător” și „a răspuns nevoilor autorităților regionale și locale legate de cooperarea structurată din punct de vedere financiar, de elaborarea unor statute juridice și de guvernanță pe mai multe niveluri (…).” În plus, rapoartele sectoriale specifice, de exemplu în ceea ce privește sportul[8] și asistența medicală[9], încurajează promovarea și utilizarea GECT-urilor în scopul cooperării transfrontaliere, transnaționale și interregionale.

Comitetul Regiunilor

Tratatul desemnează Comitetul Regiunilor ca partener principal al Comisiei, în special în ceea ce privește aspectele legate de cooperarea transfrontalieră. Comitetul a adoptat avize referitoare la GECT-uri în 2008[10] și în 2011[11], prin care acesta și-a confirmat angajamentul de a sprijini GECT-urile, dar a solicitat efectuarea unor modificări de ordin juridic pentru a facilita instituirea și funcționarea sa. În plus, acesta consideră că „…GECT oferă, de asemenea, perspective utile ca și «laboratoare» ale unei guvernanțe pe mai multe niveluri”.

Punerea în aplicare, de către statele membre, a Regulamentului privind GECT -urile

Statele membre trebuie să adopte dispozițiile corespunzătoare pentru a garanta aplicarea efectivă a Regulamentului privind GECT-urile. Termenul-limită a fost 1 august 2007, iar documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport furnizează informații detaliate cu privire la datele transmise de către statele membre Comisiei[12].

În timp ce, în prezent, toate statele membre au informat Comisia cu privire la măsurile luate sau care urmează să fie luate pentru a adapta normele naționale astfel încât să se conformeze regulamentului, câteva au făcut-o cu o întârziere considerabilă. Astfel de întârzieri au creat adesea impedimente în aprobarea propunerilor pentru anumite GECT-uri.

Numărul și sfera de aplicare a GECT -urilor

Articolul 5 stipulează că „membrii informează statele membre în cauză și Comitetul Regiunilor cu privire la convenție, precum și la înregistrarea și/sau publicarea statutului.” Acest lucru permite Comitetului Regiunilor să țină un registru informal al GECT-urilor:

Crearea de GECT-uri (31 martie 2011) [13]

Anul | Numărul de GECT-uri create | Total cumulat |

2008 | 4 | 4 |

2009 | 6 | 10 |

2010 | 6 | 16 |

În curs de pregătire | 21 |

Articolul 7 prevede că „[o] GECT acționează în cadrul misiunilor care îi sunt încredințate, care se limitează la facilitarea și promovarea cooperării teritoriale cu scopul de a consolida coeziunea economică și socială.” „Misiunile GECT se limitează îndeosebi la punerea în aplicare a programelor sau a proiectelor de cooperare teritorială cofinanțate de [politica de coeziune]. GECT pot realiza alte acțiuni specifice de cooperare teritorială între membrii lor (…) cu sau fără contribuția financiară comunitară.”

Pe lângă Regulamentul privind GECT-urile, articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 (Regulamentul privind FEDR)[14], prevede că „statele membre care participă la un program operațional în temeiul obiectivului de cooperare teritorială europeană pot recurge la [GECT-uri], cu scopul de a-i încredința gestionarea programului operațional, conferindu-i responsabilitățile autorității de gestionare și ale secretariatului tehnic comun.” Din cele 16 GECT-uri existente până la data de 31 martie 2011, una a fost instituită cu scopul specific de a pune în aplicare și de a administra un program ETC, alta cu scopul de a pune în aplicare, în primul rând, un proiect finanțat prin politica de coeziune, iar restul au vizat alte acțiuni de cooperare teritorială, care pot include proiecte finanțate prin ETC[15].

GECT-URILE ÎN PRACTICă

Motive pentru a crea și a dezvolta în continuare GECT-uri

O GECT oferă autorităților naționale, regionale și locale, precum și altor organisme publice un cadru de cooperare mai coerent. În ceea ce privește cooperarea existentă, Regulamentul privind GECT-urile prevede un cadru formal cu o mai mare securitate juridică, o bază mai oficială și o structură instituțională mai solidă. O GECT contribuie la un dialog mai constructiv între statele membre și alte autorități publice și reprezintă o structură adecvată pentru o cooperare teritorială pe termen lung.

Regulamentul privind GECT-urile este un instrument care permite realizarea unui vast parteneriat, a unei reale capacități de intervenție la nivel transfrontalier și a unei sfere largi de acțiuni la nivelul celor trei elemente componente ale cooperării: transfrontalier, transnațional și interregional. În ceea ce privește cooperarea transfrontalieră în UE, acesta simplifică condițiile precedente foarte eterogene ale cadrului juridic și oferă un cadru juridic corespunzător pentru cooperarea transnațională și interregională[16], chiar dacă a fost necesar să se găsească soluții ad-hoc, formale sau informale, pentru chestiuni specifice.

Instituirea unei GECT este adeseori motivată de dorința de a crea o structură de cooperare transfrontalieră sau teritorială permanentă și vizibilă, de a elabora strategii comune de creștere, de a genera economii de scară și de a gestiona proiecte, infrastructuri sau resurse de mediu comune. Potrivit rapoartelor statelor membre, ale autorităților locale și regionale și ale GECT-urilor, decizia de a institui o GECT depinde adesea de tradiția prealabilă a cooperării între parteneri. Partenerii subliniază că GECT-urile au fost create pentru a face față mai bine provocării pe care o presupune cooperarea: ajungerea la un acord privind rolul și misiunea GECT-urilor constituie o parte importantă a procesului. Anumite GECT-uri existente intenționează să mărească numărul membrilor lor; prin urmare, crearea unei GECT nu este întotdeauna un eveniment unic, ci reprezintă o etapă care se înscrie într-un proces continuu.

Dificultăți practice aferente aplicării Regulamentului privind GECT -urile

Pe baza informațiilor obținute pe parcursul consultărilor cu părțile interesate, cu ocazia aplicării Regulamentului privind GECT-urile au fost identificate mai multe probleme, atât în privința creării, cât și a funcționării GECT-urilor. Reacțiile GECT-urilor existente față de acest instrument sunt pozitive, deși, până în prezent, potențialul acestuia este departe de a fi exploatat la maximum.

Astfel cum s-a explicat anterior, întârzierea în adoptarea dispozițiilor naționale a însemnat că, din momentul instituirii lor, programele ETC erau deja stabilite, iar deciziile majore privind sistemele de punere în aplicare a acestora erau deja luate. În plus, este posibil ca noutatea instrumentului GECT să fi descurajat statele membre și autoritățile de gestionare să îi acorde acestuia un rol formal în punerea în aplicare a programelor de cooperare.

Se semnalează că durata îndelungată și complexitatea procedurilor reprezintă cele mai importante aspecte negative legate de crearea unei GECT. Unele GECT-uri și-au exprimat nemulțumirea în legătură cu sensibilizarea insuficientă a autorităților naționale și a serviciilor Comisiei cu privire la acest instrument, atunci când acestora li s-au solicitat informații practice sau li s-a cerut sprijinul. Se pare că respectarea termenului de trei luni pentru decizia unui stat membru cu privire la o cerere de creare a unei GECT reprezintă mai degrabă excepția decât regula generală, prevăzută la articolul 4.

4.2.1 Crearea GECT -urilor

Dificultățile juridice legate de procesul de formare a unei GECT, care se datorează, în principal, unei percepții de incompatibilitate între normele naționale diferite și lipsa de coordonare între statele membre, se numără printre obstacolele cele mai importante care descurajează părțile interesate să creeze o GECT. Diferențele la nivelul structurilor transfrontaliere, al autorităților și al asociațiilor locale și regionale scot în evidență necesitatea unui instrument ca GECT. În același timp, aceste diferențe creează mari probleme în aplicarea unui model unic menit să satisfacă toate constrângerile.

Statutul diferit al organismelor locale și regionale în diferitele state membre constituie un obstacol în calea instituirii unor GECT-uri. Sarcinile care țin de competența regională sau locală într-o țară pot fi considerate ca fiind responsabilități naționale în altă țară.

O a doua chestiune ar fi faptul că Regulamentul privind GECT-urile permite statelor membre să ia decizii diferite în procesul punerii în aplicare la nivel național, ceea ce duce la diferențe în materie de răspundere limitată sau nelimitată. Regimul poate să difere în două state vecine. Cu ocazia negocierii Regulamentului privind GECT-urile, unele state membre au declarat că legislația lor națională nu le-a permis autorităților locale să devină membre ale unui organism juridic cu răspundere nelimitată; prin urmare, a fost necesar să se aplice dispozițiile articolului 12.

O a treia problemă, atât pentru GECT-urile existente, cât și pentru cele viitoare, vizează aderarea unor țări terțe și a unor organisme regionale și locale ale acestora. Articolul 3 specifică faptul că membrii GECT-urilor trebuie să fie state membre, autorități regionale sau locale, organisme de drept public sau asociații ale acestora, situate pe teritoriul a cel puțin două state membre. Cu toate acestea, există mai multe cazuri în care membrii sau membrii potențiali ar putea considera că este oportun să se adauge membri dintr-o țară terță sau chiar să se instituie o GECT între autoritățile regionale sau locale ale unui stat membru și cele ale unei țări terțe. Acest lucru pune probleme la nivel politic și, în cel de al doilea caz, în ceea ce privește temeiul juridic pe baza căruia ar putea fi instituită o GECT între membrii unui singur stat membru și cei ai unei țări terțe.

Anumite obstacole semnalate par să provină dintr-o lipsă de informare referitoare la dispozițiile Regulamentului privind GECT-urile. De exemplu, s-au creat confuzii între ceea ce ar trebui să figureze în convenția de formare a unei GECT și ceea ce ar trebui să fi inclus în statutul său. De asemenea, convingerea greșită potrivit căreia entitățile private nu pot face parte dintr-o GECT a limitat anumite acțiuni. În realitate, entitățile private considerate ca fiind entități contractante în cadrul achizițiilor publice pot deveni membre ale unei GECT [articolul 3 alineatul (1) litera (d)]. Cu toate acestea, s-a solicitat extinderea suplimentară a acestei posibilități. În cele din urmă, unele părți interesate au semnalat întârzieri în procesul de publicare a GECT-urilor, indicând o eventuală nevoie de clarificare și îmbunătățire a procesului de notificare.

4.2.2 Funcționarea GECT-urilor

GECT-urile existente indică, aproape în unanimitate, că odată depășite obstacolele întâmpinate la momentul creării lor, avantajele sunt incontestabile. Instituirea unui organism juridic cu un mandat valabil de o parte și de alta a frontierelor poate simplifica mult furnizarea rațională a serviciilor de transport public sau a altor servicii, sau elaborarea unei strategii integrate pentru dezvoltarea regiunii în contextul Strategiei Europa 2020.

Cu toate acestea, existența unei GECT nu elimină toate problemele întâmpinate în cadrul operațiunilor transfrontaliere. Statele membre diferite sau chiar autoritățile diferite din același stat membru pot interpreta diferit aceeași dispoziție legală și pot institui practici distincte.

O problemă majoră evidențiată de părțile interesate este legată de contractele de angajare de personal, chiar dacă articolul 9 alineatul (2) litera (d) prevede că statutul unei GECT trebuie să conțină dispozițiile necesare privind funcționarea acesteia, în special în ceea ce privește gestionarea personalului, procedurile de recrutare și tipul contractelor de angajare. Prin urmare, Comisia consideră că statutul ar putea indica legislația care stă la baza contractelor de angajare, de exemplu legislația statului pe teritoriul căruia este situat sediul social al GECT-ului sau a locului în care sunt situate și își îndeplinesc atribuțiile alte organe statutare ale GECT-urilor. În caz contrar, potrivit dispozițiilor articolului 2 alineatul (2) din Regulamentul privind GECT-urile, în cazul în care, în conformitate cu dreptul UE sau cu dreptul internațional privat, este necesar să se definească dreptul care guvernează actele unei GECT, aceasta este tratată ca o entitate aparținând statului membru în care își are sediul.

Nici Regulamentul privind GECT-urile și nici directivele UE relevante nu oferă o soluție în cazul în care un organism public, cum ar fi o GECT, în calitate de autoritate contractantă, achiziționează lucrări sau servicii într-un alt stat membru decât cel în care își are sediul social. Cu toate acestea, GECT-urile existente trebuie să achiziționeze în mai multe state membre, deoarece activitățile desfășurate de către acea GECT acoperă diferite țări. S-a solicitat să se includă în Regulamentul privind GECT-urile dispoziții referitoare la acest aspect .

O mai mare vizibilitate ar permite ca GECT să contribuie la colaborarea în rețea și să ofere posibilitatea efectuării unui schimb de experiență. Serviciile Comisiei nu au considerat întotdeauna că GECT îndeplineau condițiile necesare pentru a participa, de exemplu, la cererile de propuneri ale acestora. De asemenea, administrațiile publice naționale nu au fost întotdeauna informate cu privire la existența GECT, la capacitățile și la statutul juridic al acestora.

Procedura îndelungată privind instituirea unei GECT îi descurajează membrii săi să adapteze ulterior convenția sau statutul, chiar și atunci când evoluția situației necesită acest lucru. Cu toate acestea, actualul regulament privind GECT nu permite o abordare simplificată în ceea ce privește modificarea convenției și a statutului, în special în ceea ce privește admiterea unor noi membri în cadrul unei GECT existente.

4.3 Exemple de GECT-uri existente

Sfera activităților desfășurate în prezent de către GECT-uri este foarte largă, variind de la gestionarea în comun a resurselor naturale la un acces mai bun la sistemele transfrontaliere de transport, la gestionarea serviciilor de interes general (cum ar fi sănătatea sau educația) și la alte aspecte de natură teritorială. Multe GECT-uri intenționează să pună în aplicare strategii de creștere economică și dezvoltare durabilă, în conformitate cu Strategia Europa 2020, contribuind astfel la dezvoltarea integrală a teritoriilor respective.

În multe cazuri, sfera activităților GECT-urilor depășește punerea în aplicare a programelor și proiectelor de cooperare în cadrul politicii de coeziune, definite ca sarcini principale conform Regulamentului privind GECT-urile. Cu toate acestea, unele dintre aceste GECT propun, în prezent, proiecte de finanțare în cadrul ETC sau al altor programe ale UE.

Deși GECT-urile existente apreciază faptul că au capacitatea de a acționa ca autoritate de gestionare și secretariat tehnic comun al programelor de cooperare europeană, în prezent numai GECT Grande Région fructifică această posibilitate. Acest lucru se poate datora constrângerilor de timp aferente adoptării Regulamentului privind GECT-urile și obligației statelor membre de a adopta propriile lor dispoziții naționale în vederea punerii în aplicare a Regulamentului privind GECT-urile.

GECT Grande Région

Această GECT, instituită în temeiul legislației franceze, cu sediul la Metz, a fost înființată în aprilie 2010 de către Marele Ducat al Luxemburgului, regiunea valonă ( Région Wallonne ) (Belgia), regiunea Lorraine (Franța) și landurile Renania-Palatinat și Saarland ( Rhineland-Pfalz și Saarland ) (Germania). Acesta este singurul exemplu al unei GECT care acționează ca și autoritate de gestionare a unui program de cooperare transfrontalieră în cadrul ETC și care acoperă cea mai mare parte a regiunilor vizate. Secretariatul tehnic comun este organizat sub forma unei asociații și este situat la Luxemburg. Această GECT este finanțată prin asistența tehnică a programului ETC, acționând ca și autoritate de gestionare a programului ETC cu același nume.

GECT Hospital de la Cerdanya

Această GECT, creată în aprilie 2010, reprezintă o soluție inovatoare pentru a pune la dispoziție un spital cu un impact imediat asupra populației de aproximativ 30 000 de locuitori dintr-o zonă transfrontalieră de captare a apei, situată între Franța și Spania. Partenerii implicați sunt guvernul catalan și Ministerul Sănătății din Franța, Fondul național de asigurări de sănătate și Agenția regională a spitalelor din Languedoc-Rousillon . Având în vedere volumul investițiilor și contribuțiile anuale, aceasta reprezintă de departe cea mai importantă întreprindere dintre toate GECT-urile. Acest proiect prin care cooperarea și armonizarea în domeniul asistenței medicale între statele membre evoluează treptat este un proiect inovator într-un sector extrem de important în întreaga UE.

GECT Ister Granum

GECT Ister Granum a fost înființată în iunie 2008, în regiunea de frontieră ungaro-slovacă, reprezentând cea de a doua GECT din UE. Aceasta se înscrie în cadrul cooperării crescânde care vizează podul Esztergom-Štúrovo (Parkany). În prezent, 51 de autorități locale ungare și 38 de autorități slovace se numără printre membrii acestei euroregiuni. Datorită unui sprijin politic puternic și dinamismului acestei euroregiuni, această GECT a fost creată rapid, fiind bazată, în principal, pe programul de dezvoltare aprobat, care este, în prezent, pus în aplicare de către GECT-uri. O sarcină importantă constă în elaborarea unor cereri de finanțare plecând de la programele ECT Ungaria-Slovacia și Europa de Sud-Est.

Pe măsură ce numărul de GECT-urilor crește treptat, a devenit clar că, deși fiecare GECT se adaptează situației sale specifice, există o tendință generală de a evidenția aspectele strategice ale cooperării.

GECT Eurometropole Lille-Kortrijk-Tournai

Prima GECT, înființată în ianuarie 2008, GECT Eurometropole Lille-Kortrijk-Tournai, cuprinde 145 de municipalități, precum și autorități regionale și naționale. Regiunea are o experiență îndelungată în ceea ce privește colaborarea transfrontalieră, care datează din 1991. Aceasta acoperă o zonă urbană extinsă, cu o populație de aproximativ două milioane de locuitori. Obiectivul principal al acesteia este consolidarea coeziunii interne în aglomerarea urbană transfrontalieră prin promovarea cooperării și realizarea unor proiecte, în conformitate cu strategia de dezvoltare comună. Valoarea adăugată a acesteia este reprezentată de un proces de coordonare îmbunătățit, bazat pe o voință puternică a tuturor părților interesate și pe o îndelungată tradiție de cooperare.

PROPUNERI șI ÎMBUNăTățIRI

Comisia consideră că instrumentul GECT ar trebui să rămână cât mai simplu și mai puțin constrângător posibil, permițând modelarea formei și a funcției fiecărei GECT în raport cu sarcinile pe care aceasta trebuie să le îndeplinească în mediul în care funcționează.

Cu toate acestea, pentru a se asigura că această abordare flexibilă nu duce la întârzieri în punerea în aplicare, procedurile de aprobare a GECT-urilor propuse pot fi încă îmbunătățite în mod considerabil. Prin urmare, Comisia prevede un anumit număr de îmbunătățiri specifice aduse regulamentului și contextului mai larg.

Modificări la Regulamentul privind GECT-urile

O GECT oferă un instrument valoros care este acceptat din ce în ce mai mult. Cu toate acestea, faptul că se recurge rar la acest instrument, precum și unele dificultăți în aplicarea sa practică sugerează posibilitatea și necesitatea de a aduce îmbunătățiri. Prin urmare, Comisia are în vedere o serie de modificări ale Regulamentului privind GECT-urile. Acestea nu ar necesita schimbări ale activității GECT actuale, ci ar permite adaptarea limbajului la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pe de o parte, și ar viza simplificarea și accelerarea procesului de instituire și de punere în aplicare, pe de altă parte. De exemplu, ar putea fi autorizate GECT-uri între organismele publice ale unui singur stat membru și ale unor state terțe, în cazul în care s-ar extinde sfera de aplicare a actului juridic. Un sistem de răspuns tacit care ar permite să fie create GECT-uri în lipsa unor obiecții motivate din partea autorităților naționale, într-un termen rezonabil, ar putea înlocui actuala obligație de a răspunde, ca regulă generală, în termen de trei luni. Obiectivul unei GECT ar putea fi extins pentru a include strategia, planificarea și gestionarea preocupărilor regionale și locale, în conformitate cu politicile UE. În cele din urmă, în această secțiune, soluția prin intermediul unei asigurări, adoptată în temeiul dreptului UE pentru un instrument juridic diferit[17], ar putea rezolva problema înființării unor GECT-uri cu răspundere limitată, autorizată în unele state membre, dar nu neapărat și în statele membre vecine.

Posibile clarificări

Experiența arată că, în anumite cazuri, Regulamentul privind GECT-urile nu a fost pe deplin înțeles. Comisia va încerca să expliciteze faptul că această convenție de instituire a unei GECT trebuie să menționeze clar legislația care o va reglementa, inclusiv eventualele dispoziții derogatorii, că organismele private supuse normelor privind achizițiile publice pot fi membre ale GECT-urilor și că statutul care stă la baza funcționării unei GECT trebuie să precizeze în mod clar normele de funcționare ale acesteia, cum ar fi dreptul național aplicabil angajaților.

Îmbunătățiri aferente altor reglementări și politici ale UE

- Pentru ca instrumentul GECT să își atingă întregul potențial, acesta ar trebui să se înscrie într-o abordare integrată privind aplicarea priorităților de politică ale UE. În propunerile sale de revizuire a regulamentelor privind politica de coeziune, Comisia intenționează să se asigure că niciun obstacol nu stă în calea utilizării GECT-urilor. Acest lucru ar putea permite GECT-urilor să ocupe un loc mai important în realizarea intervențiilor care necesită cooperarea între regiuni din diferite țări. În plus, GECT-urile ar putea juca un rol important pentru ca strategiile macroregionale, precum și rețelele și proiectele de cooperare interregională (în afara ETC) să devină mai eficace.

- Utilizarea extinsă a GECT-urilor în realizarea celorlalte politici ale Uniunii ar trebui, de asemenea, încurajată. Fie în domeniul îmbunătățirii calității mediului, fie în cel al colaborării în materie de cercetare, educație și cultură sau în alte domenii, o GECT poate aduce o valoare adăugată politicilor Uniunii oferind un mijloc de aplicare mai structurat și mai flexibil.

- În cadrul următoarei revizuiri a directivelor privind achizițiile publice, Comisia va lua în considerare modalitățile de abordare a problemelor legate de achizițiile publice transfrontaliere cu care se confruntă, printre altele, aceste organisme.

Îmbunătățiri în domeniul culegerii și al difuzării informațiilor

O serie de modificări ar putea contribui la îmbunătățirea eficacității instrumentului. Prin urmare, Comisia intenționează:

- să colecteze și să difuzeze informații referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului privind GECT-urile în statele membre;

- să colaboreze activ cu Comitetul Regiunilor în ceea ce privește platforma privind GECT-urile[18],

- să încurajeze schimbul de know-how , colaborarea în rețea și schimbul regulat de opinii între toate părțile interesate (administrații naționale, regionale și locale, GECT-uri existente și viitoare), de exemplu prin intermediul unui program precum INTERACT.

CONCLUZII

Instrumentul GECT a fost propus pentru a depăși obstacolele ce împiedică cooperarea teritorială în cadrul Uniunii Europene și în afara acesteia și, în special, pentru a oferi o modalitate de acțiune la nivel transfrontalier, evitând blocajele potențiale datorate unor sisteme juridice și administrative incompatibile. Deși calendarul acestui nou instrument a limitat utilizarea sa la aceste obiective, începând din 2007, experiența arată că instrumentul GECT răspunde unor nevoi clare. Acesta a fost utilizat, inter alia , pentru:

- gestionarea unor proiecte specifice, cu sau fără fonduri comunitare;

- planificarea unor strategii de dezvoltare pentru zonele transfrontaliere și multinaționale;

- operarea unor instalații de interes comun;

- crearea unui spațiu pentru comunicarea și cooperarea pluridimensională și la mai multe niveluri;

- asigurarea vizibilității și a durabilității cooperării, dincolo de programele ETC.

În concluzie, existența acestui instrument a permis trecerea de la simpla dorință de a coopera la acțiuni concrete de cooperare. Tendința crescândă de a crea GECT-uri arată că entitățile locale și regionale găsesc din ce în ce mai multe modalități prin care GECT-urile pot contribui la realizarea aspirațiilor lor.

Cu toate acestea, oportunitățile ar putea fi exploatate mai amplu. Dificultățile întâmpinate la crearea unei GECT au descurajat un număr de grupuri potențiale care ar fi putut contribui la sarcinile enumerate mai sus. În plus, existența unui singur organism cu statut juridic care operează la nivel transfrontalier nu elimină anumite probleme persistente, cum ar fi determinarea normelor privind achizițiile publice aplicabile la nivel transfrontalier sau statutul personalului GECT.

Prin urmare, Comisia intenționează să propună un număr limitat de modificări la regulament pentru a facilita instituirea și funcționarea GECT-urilor, precum și clarificarea anumitor dispoziții existente. Aceasta încurajează, de asemenea, alte schimbări care vizează îmbunătățirea eficienței și a eficacității GECT-urilor în promovarea cooperării privind punerea în aplicare a politicilor europene.

Abordarea pe care Comisia intenționează să o adopte va căuta să înlăture obstacolele întâmpinate la crearea GECT-urilor, asigurând în același timp o continuitate a GECT-urilor existente și facilitând funcționarea acestora. Comisia consideră că aceste adaptări vor permite o utilizare mai amplă a GECT-urilor pentru a contribui la o mai bună cooperare și coerență a politicilor între organismele publice, fără ca acest lucru să constituie o sarcină suplimentară pentru administrațiile naționale sau europene.

[1] Înlocuiește articolul 159 din Tratatul de instituire a Comunității Europene.

[2] „În cazul în care se dovedesc necesare acțiuni specifice, în afara Fondurilor, și fără a aduce atingere măsurilor hotărâte în cadrul altor politici ale Uniunii, Consiliul poate adopta astfel de acțiuni, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea Comitetului Economic și Social și a Comitetului Regiunilor.”

[3] JO L 210, 31.7.2006, p. 19.

[4] Pot fi, de asemenea, membre ale unui grup „alte entități juridice de drept public sau privat, constituite în conformitate cu legislația unui stat membru” [articolul 4 din Regulamentul (CEE) nr. 2137/85], inclusiv, printre altele, autoritățile locale și camerele de comerț. Cu toate acestea, este necesar ca activitățile lor să poată fi considerate de natură economică.

[5] Rezultate publicate în Concluziile Comitetului Regiunilor cu privire la consultarea comună – Revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) , Comitetul Regiunilor, 2010, http://www.cor.europa.eu/COR_cms/ui/ViewDocument.aspx?contentid=366960dd-3c03-4efa-9230-665455fa6bb5.

[6] Cel de al doilea raport intermediar privind coeziunea economică și socială [COM (2003)31 final, 30.1.2003, p. 5].

[7] Proiect de raport (2010/2155 (INI)), Comisia pentru dezvoltare regională, raportoare: Marie Thérèse Sanchez-Schmid, iunie 2011.

[8] „Cartea albă privind sportul”, Rezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 (2007/2261/INI), punctul 83, JO C 271E, 12.11.2009, p. 51.

[9] Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere [COM (2008) 0414 – C6-0257/2008-2008/0142 (COD)], amendamentul 102.

[10] Avizul Comitetului Regiunilor privind Gruparea europeană de cooperare teritorială: un nou impuls pentru cooperarea teritorială în Europa (CdR 308/2007fin), raportor: Mercedes Bresso.

[11] Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind noile perspective de revizuire a Regulamentului privind GECT-urile (CdR 100/2010fin), raportor: Alberto Núnez Feijóo.

[12] A se vedea secțiunea 2 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei.

[13] Sursa: Comitetul Regiunilor. A se vedea lista completă în secțiunea 3 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei.

[14] JO L 210, 31.7.2006, p. 1 .

[15] Sursa: Raportul Comitetului Regiunilor.

[16] Inițiativa comunitară INTERREG III (2000-2006) - evaluare ex-post. Raport final (nr. 2008.CE.16.0.AT.016) , document elaborat de Panteia and Partners, mai 2010, p. 165.

[17] Articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul (CE) al Consiliului privind cadrul juridic comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) (JO L 206, 8.8.2009, p.1): „În cazul în care răspunderea financiară a membrilor săi nu este nelimitată, ERIC subscrie asigurările corespunzătoare pentru a acoperi riscurile specifice construirii și funcționării infrastructurii.”

[18] http://portal.cor.europa.eu/egtc/en-US/Platform/Pages/welcome.aspx.