Raportul special Eficacitatea demersurilor 
de combinare a 
finanțărilor acordate prin 
intermediul facilităților 
regionale de investiții cu 
creditele acordate de 
instituțiile financiare în 
scopul sprijinirii politicilor 
externe ale UERO 2014  nr. 16
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014
ISBN 978-92-9207-057-1
doi:10.2865/86992
© Uniunea Europeană, 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
RO 2014  nr. 16
Raportul special Eficacitatea demersurilor 
de combinare a 
finanțărilor acordate prin 
intermediul facilităților 
regionale de investiții cu  
creditele acordate de 
instituțiile financiare în 
scopul sprijinirii politicilor 
externe ale UE
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4)  
al doilea paragraf TFUE]
02
 Cuprins
Puncte
 Glosar și abrevieri
I-VIII  Sinteză
1-13 Introducere
1-4 Beneficiile potențiale pe care le oferă combinarea finanțărilor acordate  
pentru cooperare externă cu creditele
5-13 Mecanismele de combinare puse la dispoziție de UE
14-15  Sfera și abordarea auditului
16-52  Observații
16-37  Facilitățile regionale de investiții au fost constituite în mod adecvat,  
dar gestionarea lor de către Comisie continuă să fie afectată de deficiențe
17-21  Modul în care au fost constituite facilitățile regionale de investiții este satisfăcător,  
iar cadrul procedural și de reglementare este în curs de ameliorare
22-31  Selecția proiectelor duce la finanțarea unor proiecte adecvate, însă evaluarea  
Comisiei nu pune suficient accentul pe valoarea adăugată pe care ar aduce-o  
o eventuală finanțare și nici pe valoarea finanțării acordate de UE
32-33  Comisia efectuează plăți în avans care sunt în cuantum nejustificat de ridicat
34 În cazul subfacilităților, criteriile pentru acordarea subcreditelor au fost vagi  
sau formulate în termeni generali
35-37  S-au înregistrat variații în ceea ce privește gradul în care Comisia a asigurat  
o monitorizare a implementării finanțărilor acordate
38-52  Beneficiile preconizate pe care ar trebui să le ofere combinarea finanțărilor  
și a creditelor nu au fost realizate pe deplin până în prezent
39-42  Necesitatea existenței unei finanțări nerambursabile pentru a permite contractarea  
împrumutului a putut fi demonstrată doar în cazul a jumătate dintre proiectele examinate
43-46  Potențialul de implicare a Comisiei în procesul de formulare a politicilor și de exercitare  
a unei influențe asupra modului în care erau concepute și gestionate proiectele  
nu a fost exploatat la maximum
47-52  Mecanismele de combinare au intensificat coordonarea între donatori, însă,  
până în prezent, vizibilitatea finanțării acordate de UE a fost limitată
03 Cuprins
53-60  Concluzii și recomandări
 Anexa I  — Repartizarea pe plan mondial a facilităților regionale de investiții
 Anexa II —  Sume angajate, contractate și plătite de către Comisie pentru  
fiecare facilitate regională de investiții, până la 31.12.2013
 Anexa III  —  Numărul de proiecte aprobate aferent fiecărei facilități regionale  
de investiții în perioada 2007-2013
 Anexa IV —  Contribuțiile efectuate către cele 387 de proiecte aprobate de  
către facilitățile regionale de investiții în perioada 2007-2013
 Anexa V  —  Credite acordate de instituții financiare, pe facilități regionale  
de investiții, în perioada 2007-2013
 Anexa VI  — Eșantionul de 15 proiecte finanțate de FFI examinate
 Anexa VII  — Eșantionul de 15 proiecte finanțate de FIV examinate
 Anexa VIII  — Eșantionul de audit cuprinzând proiectele ce ilustrează crearea de subfacilități
 Anexa IX  — Proiectele menționate la punctul 42
 Răspunsul Comisiei
04
 Glosar  
și abrevieri
AFD : Agence française de développement  
AFD este o instituție publică de finanțare pentru dezvoltare care are drept obiective combaterea sărăciei și 
favorizarea creșterii economice în țările în curs de dezvoltare și în provinciile franceze de peste mări. Este principala 
agenție prin care sunt implementate activitățile Franței de cooperare pentru dezvoltare.
AIF: Facilitatea de investiții pentru Asia ( Asian Investment Facility )
BEI: Banca Europeană de Investiții  
BEI este banca Uniunii Europene. Ea este deținută de statele membre ale Uniunii Europene și reprezintă interesele 
acestora. BEI lucrează în strânsă colaborare cu alte instituții ale UE în vederea punerii în aplicare a politicii acesteia, 
prin acordarea de finanțare unor proiecte de investiții.
BERD : Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare  
BERD este o bancă de dezvoltare cu capital public, care își are sediul la Londra și care promovează tranziția către 
economii de piață, deschise, în țările din Europa Centrală și de Est, din Asia Centrală și din sudul și estul Mării 
Mediterane. Ea oferă finanțare pentru proiecte băncilor, întreprinderilor și sectoarelor industriale, atât pentru 
proiecte noi, cât și pentru investiții realizate în cadrul unor întreprinderi existente. BERD pune accentul pe sectorul 
privat, dar colaborează și cu societăți cu capital de stat.
CIBV : Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest
CIF: Facilitatea de investiții pentru Zona Caraibilor ( Caribbean Investment Facility )
Credit concesional (sau „preferențial”) : Un credit concesional este un credit oferit în condiții care sunt 
considerabil mai favorabile decât cele obținute în condițiile pieței. FMI calculează nivelul de concesionalitate ca 
diferența dintre valoarea nominală a creditului și suma valorii actualizate a plăților pe care le va efectua în viitor 
debitorul în scopul onorării datoriei, exprimată ca procent din valoarea nominală.
Delegație a Uniunii Europene : Uniunea Europeană este reprezentată de 139 de delegații și birouri ale UE 
amplasate în diverse țări ale lumii. Delegațiile UE fac parte din structura Comisiei Europene, dar servesc interesele 
întregii UE.
EuropeAid : Direcția Generală Dezvoltare și Cooperare – EuropeAid
FED : Fondul european de dezvoltare  
Fondurile europene de dezvoltare reprezintă principalul instrument prin care Uniunea Europeană furnizează ajutor 
în cadrul cooperării pentru dezvoltare statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific și țărilor și teritoriilor de peste 
mări. Acordul de parteneriat semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 pentru o perioadă de 20 de ani (denumit „Acordul 
de la Cotonou”) reprezintă cadrul care definește în prezent relațiile Uniunii Europene cu aceste țări și teritorii. Acest 
acord se concentrează asupra reducerii și, în cele din urmă, a eradicării sărăciei.
FFI: Fondul fiduciar al UE pentru infrastructura din Africa
FIV: Facilitatea de investiții pentru vecinătate
05 Glosar și abrevieri 
FMI : Fondul Monetar Internațional
IFCA : Facilitatea de investiții pentru Asia Centrală ( Investment Facility for Central Asia )
IFP: Facilitatea de investiții pentru Pacific ( Investment Facility for the Pacific )
KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau  
KfW este o bancă de promovare din Republica Federală Germania, care își are sediul la Frankfurt. Sucursala axată pe 
dezvoltare a băncii derulează, în numele guvernului german, activitățile financiare de cooperare pentru dezvoltare 
ale acestui stat.
LAIF : Facilitatea de investiții pentru America Latină ( Latin America Investment Facility )
MRI : Inițiativa de încredere reciprocă ( Mutual Reliance Initiative ) 
Inițiativa de încredere reciprocă reprezintă un cadru oficial creat în 2009 de către AFD, BEI și KfW pentru a spori 
eficacitatea cofinanțării proiectelor de dezvoltare. Particularitatea principală a acestui mecanism constă în 
delegarea celei mai mari părți a sarcinilor către finanțatorul coordonator al unei operațiuni date și în recunoașterea 
reciprocă a procedurilor.
ROM : Monitorizare orientată spre rezultate ( Results Oriented Monitoring ) 
Sistemul ROM este un instrument de evaluare a proiectelor și a programelor, care furnizează recomandări în vederea 
aducerii unor îmbunătățiri.
06
 Sinteză
I
Mecanismele de combinare asociază diverse finanțări 
cu credite1 acordate de instituțiile financiare. Aceste 
mecanisme oferă donatorilor posibilitatea de a mul ‑
tiplica fondurile pe care le pun la dispoziție în cadrul 
cooperării externe prin mobilizarea unor credite de 
la instituții financiare. De asemenea, ele dau ocazia 
donatorilor de a exercita o influență asupra formulării 
politicilor și/sau asupra modului în care sunt conce ‑
pute și gestionate proiectele. În plus, mecanismele de 
combinare a creditelor cu finanțări nerambursabile 
pot promova cooperarea între diversele părți implicate 
în domeniul ajutorului pentru dezvoltare și pot spori 
vizibilitatea ajutorului acordat.
II
Începând din 2007, Comisia și statele membre au 
creat opt facilități regionale de investiții, care aco ‑
peră întreaga sferă a activităților de cooperare 
externă desfășurate de Comisie. În decursul perioadei 
2007‑2013, UE a alocat 2 106 milioane de euro acestor 
facilități. Instituțiile financiare specializate în dome ‑
niul dezvoltării identifică proiectele și formulează 
cererile de finanțare aferente, care sunt aprobate de 
organele executive ale facilităților, organe în care sunt 
reprezentate Comisia, statele membre și alți donatori. 
Instituțiile financiare sunt cele care contractează, de 
cele mai multe ori, asistența tehnică și care răspund de 
monitorizarea proiectelor.
III
Auditul Curții a vizat facilitățile regionale de investiții 
de la data la care au fost constituite. Curtea a evaluat, 
în mod special, eficacitatea demersurilor de combinare 
a finanțărilor acordate prin intermediul facilităților regi ‑
onale de investiții cu creditele acordate de instituțiile 
financiare. Auditul s ‑a axat pe modul de constituire 
și de gestionare a acestor facilități de investiții și pe 
măsura în care au fost realizate beneficiile preconizate 
pe care ar trebui să le ofere combinarea instrumentelor 
de finanțare. Activitățile de audit au inclus o examinare 
analitică, interviuri desfășurate cu personalul Comisiei, 
un sondaj realizat în rândul a 40 de delegații ale UE (la 
care au răspuns 22 de delegații), vizite de audit efectu ‑
ate la cele patru instituții financiare principale, precum 
și o examinare a unui eșantion de 30 de finanțări  
nerambursabile care au fost acordate unor proiecte.
1 În afară de credite, există, într ‑o mai mică măsură, și alte forme de 
finanțare rambursabilă.IV
Curtea concluzionează că demersurile de combinare 
a finanțărilor acordate prin intermediul facilităților 
regionale de investiții cu creditele acordate de 
instituțiile financiare în scopul sprijinirii politicilor 
externe ale UE au fost, în general, eficace. Modul 
în care au fost constituite facilitățile regionale de 
investiții a fost adecvat, dar beneficiile potențiale pe 
care le ‑ar putea oferi mecanismele de combinare nu 
au fost obținute în totalitate din cauza deficiențelor de 
la nivelul gestionării realizate de către Comisie.
V
Statele membre și Comisia s ‑au asigurat că facilitățile 
regionale de investiții au fost constituite într ‑un mod 
adecvat, acestea fiind bine instaurate în prezent. Ele ‑
mentul reprezentat de creditare din cadrul finanțării 
oferite a fost furnizat în principal de patru instituții 
financiare europene, care aveau responsabilitatea de 
a identifica investițiile eligibile. Pe parcursul ultimi ‑
lor șapte ani, aceste instituții au reușit să identifice 
suficiente proiecte în vederea acordării finanțării 
disponibile.
VI
Toate cele 30 de proiecte examinate de Curte au fost 
considerate a fi relevante pentru regiunile și țările în 
cauză. Cu toate acestea, procesul de aprobare aplicat 
de Comisie nu era suficient de riguros și, de multe ori, 
deciziile de atribuire a finanțărilor, la nivel individual, 
nu erau justificate în mod convingător cu probe. De 
asemenea, nu există orientări cu privire la criteriile pe 
care ar trebui să le utilizeze Comisia în procesul său 
decizional. După aprobarea finanțărilor, se efectuau 
plăți în avans în cuantum nejustificat de ridicat. Moni ‑
torizarea realizată de Comisie nu a asigurat obținerea, 
în toate cazurile, a valorii adăugate a finanțărilor.
Sinteză 07
VII
Facilitățile regionale de investiții au pus la dispoziția 
partenerilor pentru dezvoltare o platformă care a faci ‑
litat cooperarea strânsă între aceștia și care a făcut 
posibilă implementarea unor proiecte de mare anver ‑
gură, care, în caz contrar, ar fi fost dificil de finanțat. 
Justificarea acordării unor finanțări în vederea com ‑
binării lor cu credite era clară în anumite cazuri, în 
special în cazurile în care era necesar să fie întrunite 
criteriile privind nivelul de concesionalitate. În schimb, 
acest lucru nu era evident în alte cazuri, de altfel, în 
aproximativ 50 % din cazurile examinate. Comisia 
nu a valorificat la maximum potențialul de a exer ‑
cita o influență pozitivă asupra modului în care erau 
concepute proiectele sau un impact mai amplu asupra 
politicii aplicate în sectorul în care a fost furnizat spri ‑
jinul. Vizibilitatea sprijinului financiar furnizat de UE 
a fost deocamdată limitată, deși Comisia a început să 
ia măsuri în vederea remedierii acestei situații.
VIII
Curtea formulează o serie de recomandări în atenția 
Comisiei, în vederea creșterii eficacității facilităților 
regionale de investiții. Recomandările se referă la 
selecția proiectelor și la aprobarea finanțărilor, la 
modul de realizare a plăților de fonduri, la monitori ‑
zarea implementării acestor finanțări furnizate de UE, 
precum și la sporirea vizibilității ajutorului UE.
08
 Introducere
Beneficiile potențiale pe 
care le oferă combinarea 
finanțărilor acordate 
pentru cooperare externă 
cu creditele
01 
Mecanismele de combinare asociază 
diverse finanțări cu credite2 acorda ‑
te de instituțiile financiare. Aceste 
finanțări pot lua diferite forme, dar, în 
cazul cooperării UE cu țările în curs de 
dezvoltare, tipurile cele mai comune 
de finanțări sunt granturile pentru 
investiții directe, subvenționarea ratei 
dobânzii, programele de asistență 
tehnică și schemele de garantare 
a creditelor.
02 
Obiectivul principal al mecanisme ‑
lor de combinare este de a produce 
un efect de multiplicare a fondurilor 
alocate cooperării externe prin mo ‑
bilizarea unor credite de la instituții 
financiare. Demersul de combinare 
vizează în special să ofere o soluție în 
cazul unor situații de investiție consi ‑
derate suboptime, atunci când sunt 
implicate activități sau o infrastructură 
care sunt viabile, dar care nu reușesc 
să atragă o finanțare suficientă din sur ‑
sele disponibile pe piață. Principalele 
cauze care explică de ce anumite pro ‑
iecte nu pot atrage investitori la ratele 
practicate în mod curent pe piață sunt 
următoarele:(a) proiectele în cauză nu sunt sufi ‑
cient de profitabile, cu toate că 
prezintă beneficii economice, de 
mediu și/sau sociale ridicate;
(b) proiectele au un profil de risc 
excesiv;
(c) proiectele sunt situate în țări cu 
un grad ridicat de îndatorare, care 
fac obiectul cerințelor impuse 
de Fondul Monetar Internațional 
(FMI) referitor la împrumuturi (a se 
vedea caseta 1 ).
03 
Alături de mobilizarea unor credite din 
partea instituțiilor financiare, demer ‑
sul de combinare oferă donatorilor de 
fonduri posibilitatea de a fi implicați în 
formularea politicilor sau de a exercita 
o influență asupra modului în care sunt 
concepute și gestionate proiectele. 
Această implicare poate consta, de 
exemplu, în reducerea externalităților 
negative ale proiectelor, precum 
efectele sociale sau de mediu negati ‑
ve, sau în punerea la dispoziție a unor 
fonduri suplimentare pentru atinge ‑
rea unor obiective specifice asociate 
proiectelor în cauză, cum ar fi dezvol ‑
tarea capacității administrative sau 
a capacității tehnice.2 În afară de credite, există, 
într‑o mai mică măsură, și alte 
forme de finanțare 
rambursabilă.
Cerințele impuse de FMI pentru împrumuturile pe care le contractează țările cu un 
grad ridicat de îndatorare
FMI prevede că țările cu un grad ridicat de îndatorare pot contracta doar împrumuturi cu termeni care sunt 
considerabil mai favorabili decât termenii împrumuturilor obținute în condițiile pieței. Astfel de împrumuturi 
sunt cunoscute drept credite preferențiale (sau „credite concesionale”). În țările cu un grad ridicat de  
îndatorare, FMI prevede ca nivelul de concesionalitate (elementul nerambursabil) să fie de cel puțin 35 %.Caseta 1
09 Introducere
04 
Recurgerea la combinarea instrumen ‑
telor de finanțare poate aduce și alte 
beneficii posibile, cu un caracter mai 
general:
(a) promovează cooperarea între 
diversele părți implicate în dome ‑
niul ajutorului pentru dezvoltare. 
Mecanismele de combinare sunt 
create în special în parteneriat 
cu instituții financiare europe ‑
ne și, prin urmare, beneficiază 
de experiența și de cunoștințele 
specifice ale acestora. O cooperare 
mai strânsă poate duce, de aseme ‑
nea, la o mai mare transparență, la 
economii de scară și la reducerea 
costurilor tranzacțiilor pentru țările 
partenere. Nu în ultimul rând, com ‑
binarea instrumentelor permite 
implementarea unor proiecte care 
sunt de o amploare prea mare pen ‑
tru a fi finanțate de către un singur 
donator sau de către o singură 
instituție financiară;
(b) sporește conștientizarea de către 
beneficiari și de către publicul larg 
a faptului că investițiile au fost 
finanțate cu sprijinul donatorilor. 
Combinarea intervențiilor finanțate 
de diverși donatori și de instituții 
financiare constituie o modalitate 
de a obține masa critică necesară 
pentru a putea conferi vizibilitate 
ajutorului.Mecanismele de 
combinare puse la 
dispoziție de UE
05 
Comisia acordă deja de mult timp 
subvenții pentru rata dobânzii. Cu 
toate acestea, mai recent, Comisia și 
statele membre au creat mecanisme 
specializate care accelerează utiliza ‑
rea exercițiului de combinare. Înce ‑
pând din 2007, Comisia a înființat opt 
facilități regionale de investiții, care 
acoperă întreaga sferă a activităților de 
cooperare externă desfășurate de Co ‑
misie (a se vedea anexa I ). Ele combină 
finanțările acordate din partea fondu ‑
rilor europene de dezvoltare (FED) și 
din partea bugetului general al UE cu 
credite, oferite, în special, de instituții 
financiare europene specializate în do ‑
meniul dezvoltării. În anumite cazuri, 
sunt implicate și contribuții directe 
realizate de statele membre ale UE.
06 
Facilitățile regionale de investiții 
au o structură cu trei niveluri de 
guvernanță3:
(a) un organ strategic4, care are sarci ‑
na de a stabili strategia generală 
a facilității de finanțare;
(b) un organ executiv5, constituit din 
Comisie, statele membre și alți 
donatori, care este responsabil 
de aprobarea diferitelor finanțări 
individuale acordate;
(c) un organ tehnic6, constituit din 
instituțiile financiare și Comisie, 
care stabilește o „rezervă” comună 
de proiecte și este responsabil de 
selectarea proiectelor ce urmea ‑
ză să fie prezentate organului 
executiv.3 Cadrul de investiții pentru 
Balcanii de Vest (CIBV) 
constituie o excepție, în sensul 
că este guvernat doar de un 
comitet director și un grup al 
finanțatorilor de proiecte.
4 Denumit „consiliu strategic” 
sau „comitet director”.
5 Denumit „consiliu executiv” 
sau „comitet executiv”.
6 Denumit „grupul finanțatorilor 
de proiecte” sau „grupul 
instituțiilor financiare”.
10 Introducere
07 
Instituțiile financiare sunt cele care 
au sarcina de a propune proiecte, în 
urma consultărilor cu țara sau țările 
partenere cărora li se adresează 
facilitatea de investiții7. Dezvoltarea 
„rezervei” de proiecte este dirijată de 
instituțiile financiare. Acestea identi ‑
fică și selectează proiectele pe baza 
propriilor criterii de evaluare financiară 
și formulează cererea de finanțare, 
precizând tipul de asistență (grant) 
solicitat și cuantumul acesteia. Proce ‑
sul de concepere a proiectelor implică 
o colaborare cu Comisia, în special 
în cadrul organelor tehnice, precum 
și la nivelul delegațiilor UE. Instituția 
financiară care joacă rolul de lider sau 
coordonator pentru un anumit proiect 
monitorizează implementarea acestuia 
și raportează cu privire la progresele 
înregistrate. Instituția financiară care 
îndeplinește acest rol are dreptul de 
a percepe un comision pentru gestio ‑
narea implementării proiectului.
08 
Fondul fiduciar al UE pentru infra ‑
structura din Africa (FFI) este singura 
facilitate regională de investiții care 
funcționează ca un fond. Funcția 
de trezorier pentru acest fond este 
îndeplinită de Banca Europeană de 
Investiții (BEI). În ceea ce privește ce ‑
lelalte facilități regionale de investiții, 
în majoritatea cazurilor, Comisia 
canalizează finanțările către benefi ‑
ciarii finali prin intermediul instituției 
financiare coordonatoare. Beneficiarii 
sunt, la rândul lor, responsabili ei înșiși 
de atribuirea și de gestionarea con ‑
tractelor subiacente. Cu toate acestea, 
instituțiilor financiare le revine sarcina 
de implementare a asistenței tehnice 
și de monitorizare a implementării 
proiectelor care beneficiază de meca ‑
nismele de combinare. Facilitățile de 
investiții regionale dispun fiecare de 
câte un secretariat care are rolul de 
a furniza sprijin organelor executive. 
Secretariatele sunt găzduite de Comi ‑
sie8, cu excepția FFI, al cărui secretariat 
își desfășoară activitatea în cadrul BEI.09 
UE pune la dispoziție și alte mecanis ‑
me de combinare. Principalul exemplu 
este facilitatea de investiții creată în 
2003 în temeiul Acordului de la Coto ‑
nou pentru o perioadă de 20 de ani. 
Alte exemple de mecanisme de com ‑
binare care nu intră în sfera facilităților 
regionale de investiții sunt Facilitatea 
euro ‑mediteraneeană de investiții și 
parteneriat (FEMIP) și Fondul mondial 
pentru eficiență energetică și energii 
regenerabile ( Global Energy Efficiency 
and Renewable Energy Fund  – GEEREF).
10 
Suma alocată de UE facilităților regio ‑ 
nale de investiții pentru perioada 
2007 ‑2013 s ‑a ridicat la 2 106 milioane 
de euro (a se vedea anexa II ). Până la 
sfârșitul anului 2013, Comisia efectuase 
deja plata a 1 205 milioane de euro. 
Organele executive ale facilităților 
regionale de investiții aprobaseră un 
număr total de 387 de proiecte (a se ve ‑
dea anexa III ), finanțările care fuseseră 
acordate pentru acestea ridicându ‑se 
la o valoare totală de 2 346 de milioane 
de euro (a se vedea anexa IV ). Aceste 
finanțări erau însoțite de credite care 
fuseseră acordate pentru o valoare 
totală de 22 152 de milioane de euro. 
Până în prezent, rata de nerambursare 
a împrumuturilor respective a fost zero.
11 
Proiectele care au beneficiat de sprijin 
sunt, în marea lor majoritate, proiecte 
de investiții publice. Sectoarele vizate 
variază de la o facilitate de investiții la 
alta, dar sectorul transporturilor și cel 
al energiei primesc cea mai mare parte 
din finanțare9. Proiectele variază între 
proiecte relativ minore, care pornesc 
de la 0,3 milioane de euro, și proiecte 
cu valori mai mari de 1 000 de milioane 
de euro. În majoritatea cazurilor, sunt 
implicate mai multe instituții financia ‑
re. În unele cazuri, facilitățile regionale 
de investiții nu alocă fonduri unui 
singur proiect de investiții, ci transferă 7 În general, cererile de 
finanțare depuse în cadrul 
CIBV provin de la țările 
partenere.
8 De către Direcția Generală 
Dezvoltare și Cooperare – 
EuropeAid, cu excepția CIBV, al 
cărui secretariat este asigurat 
de Direcția Generală 
Extindere.
9 În jur de 55 %.
11 Introducere
fondurile unei alte facilități sau unui 
alt fond. În cazurile în care există astfel 
de facilități subordonate (subfacilități), 
instituțiile financiare sunt responsa ‑
bile de selectarea și finanțarea unor 
subacțiuni, în care sunt implicați parte ‑
neri finanțatori locali.
12 
Cele patru instituții financiare princi ‑
pale10 care au fost implicate încă de 
la început în facilitățile regionale de 
investiții sunt BEI, Banca Europeană 
pentru Reconstrucție și Dezvoltare 
(BERD), Agence Française de Déve ‑
loppement (AFD) și Kreditanstalt für 
Wiederaufbau (KfW). În anexa V  se 
oferă o imagine de ansamblu a sume ‑
lor aferente creditelor aprobate de 
aceste instituții în decursul perioadei 
2007‑2013 pentru 387 de proiecte care 
au beneficiat de sprijin din partea 
acestor facilități.
13 
În decembrie 2012, Comisia a lansat 
Platforma UE de finanțare mixtă a coo ‑
perării externe cu scopul de a examina 
modalitățile de îmbunătățire a calității 
și a eficienței facilităților regionale de 
investiții. Procesul este încă în curs 
de desfășurare și se preconizează că 
se va concretiza într ‑un set de reco ‑
mandări și de orientări referitoare la 
modalitățile de utilizare a mecanisme ‑
lor de combinare în cadrul cooperării 
externe, precum și la modalitățile de 
mobilizare a unor resurse publice și 
private suplimentare, astfel încât să se 
sporească impactul cooperării externe 
și al politicii de dezvoltare a UE.10 Celelalte instituții financiare 
eligibile sunt: Agencia 
Española de Cooperación 
Internacional para el 
Desarrollo (AECID), Banca 
Africană de Dezvoltare (BAD), 
Societatea Belgiană de 
Investiții pentru Țările în curs 
de Dezvoltare (Belgian 
Investment Company for 
Developing Countries – BIO), 
Banca Caraibiană de 
Dezvoltare (CDB), Banca de 
Dezvoltare a Consiliului 
Europei (CEB), Companía 
Española de Financiación al 
Desarrollo (COFIDES), Fondul 
Finlandez pentru Cooperarea 
Industrială (Finnish Fund for 
Industrial Cooperation 
Ltd. – FINNFUND), Banca 
Interamericană de Dezvoltare 
(BID, observator în cadrul 
LAIF), Agenția pentru 
Dezvoltare din Luxemburg 
(Luxembourg Development 
Agency – Lux ‑Dev), Banca 
Nordică de Investiții (Nordic 
Investment Bank – NIB), 
Grupul Privat pentru 
Dezvoltarea Infrastructurilor 
(Private Infrastructure 
Development Group – PIDG), 
Österreichische 
Entwicklungsbank AG (OeEB), 
Società Italiana per le Imprese 
all’Estero (SIMEST), Sociedade 
para o Financiamento do 
Desenvolvimento (SOFID).
12
 Sfera și  
abordarea auditului
14 
Curtea a evaluat eficacitatea demer ‑
surilor de combinare a finanțărilor 
acordate prin intermediul facilităților 
regionale de investiții cu creditele 
acordate de instituțiile financiare în 
scopul sprijinirii politicilor externe ale 
UE. În acest sens, Curtea s ‑a concentrat 
pe următoarele două întrebări:
(a) Au fost instituite și gestionate în 
mod adecvat facilitățile regionale 
de investiții?
(b) Utilizarea mecanismelor de combi ‑
nare a adus beneficiile scontate?
15 
Acest audit, primul efectuat de Curte 
în acest domeniu, a fost desfășurat 
între lunile mai și decembrie 2013 și 
a examinat modul în care au funcționat 
facilitățile regionale de investiții de 
la crearea lor. Auditul Curții s ‑a axat 
pe alocările financiare acordate de 
UE și pe rolul îndeplinit de Comisie. 
Activitățile de audit au inclus o exami ‑
nare analitică, interviuri desfășurate 
cu personalul Comisiei, un sondaj 
realizat în rândul a 40 de delegații ale 
UE11, vizite de audit efectuate la cele 
patru instituții financiare principale, 
precum și o examinare detaliată a unui 
eșantion de proiecte. Eșantionul12 
a cuprins 15 proiecte care au primit 
finanțări din partea FFI (a se vedea 
anexa VI ) și 15 proiecte care primi ‑
seră finanțări din partea Facilității de 
investiții pentru vecinătate (FIV) (a se 
vedea anexa VII ). Resursele financiare 
ale acestor două facilități regionale de 
investiții provin atât de la FED, cât și de 
la bugetul general al UE. De asemenea, 
acestor două facilități le corespund 
peste 70 % din finanțările care au fost 
aprobate de facilitățile regionale de 
investiții până la sfârșitul anului 2013. 
Nu în ultimul rând, ele se numără 
printre primele facilități de investiții 
care au fost create și, prin urmare, 
proiectele finanțate de ele sunt cele 
mai avansate. Date fiind caracteristi ‑
cile lor speciale, auditul a inclus, de asemenea, o examinare a opt proiecte 
care prezintă relevanță pentru crearea 
subfacilităților (a se vedea punctul 11) 
pentru finanțarea unor acțiuni care 
presupun implicarea instituțiilor finan ‑
ciare locale (a se vedea anexa VIII ).11 22 dintre aceste delegații ale 
UE au ales să participe la 
sondaj.
12 Curtea a selectat proiectele în 
mod aleatoriu, utilizând 
metoda de eșantionare pe 
bază de unități monetare.
13
 Observații
Facilitățile regionale de 
investiții au fost constitu -
ite în mod adecvat, dar 
gestionarea lor de către 
Comisie continuă să fie 
afectată de deficiențe
16 
Curtea a examinat dacă organizarea 
generală a facilităților regionale de 
investiții și cadrul procedural au fost 
adecvate. Auditul s ‑a axat, de aseme ‑
nea, pe procedura de evaluare a cere ‑
rilor de finanțare, pe justificările care 
stau la baza selecției proiectelor și pe 
caracterul adecvat sau nu al tipului 
de asistență financiară acordată și al 
valorii acesteia. Nu în ultimul rând, 
s‑a procedat, de asemenea, în cadrul 
acestui audit, la examinarea imple ‑
mentării granturilor și a monitorizării 
proiectelor.
Modul în care au fost consti -
tuite facilitățile regionale de 
investiții este satisfăcător, 
iar cadrul procedural și de 
reglementare este în curs de 
ameliorare
17 
Crearea a opt facilități regionale de 
investiții diferite în locul unei singure 
facilități globale de investiții a fost 
adecvată deoarece:
(a) facilitățile sunt dotate cu struc ‑
turi diferite pentru combinarea 
finanțărilor provenite de la diferiții 
donatori implicați și pentru canali ‑
zarea acestora către proiecte;
(b) finanțarea pe care o pune la 
dispoziție UE pentru facilitățile de 
investiții geografice provine de 
la diferite instrumente financiare, 
care au temeiuri juridice diferite;(c) alocarea responsabilităților 
în cadrul Comisiei și în cadrul 
instituțiilor financiare este reparti ‑
zată pe diferite regiuni geografice;
(d) părțile care sunt reprezentate în 
diversele organe de guvernanță (a 
se vedea punctul 6) variază de la 
o regiune geografică la alta.
18 
Obiectivele și sectoarele prioritare 
sunt, în cazul tuturor facilităților regio ‑
nale de investiții, aliniate la obiectivele 
generale de politică ale UE. În cazul FIF, 
doar proiectele cu o dimensiune regi ‑
onală erau eligibile, ceea ce a limitat 
potențialul de combinare.
19 
Regulamentul financiar13 a introdus re ‑
cent norme specifice cu privire la me ‑
canismele de combinare14. Aceste nor ‑
me, aplicabile începând cu anul 2014, 
îmbunătățesc în mod semnificativ 
cadrul de reglementare prin faptul că 
definesc concepte și principii, simplifi ‑
că modalitățile de gestionare utilizate 
pentru combinarea instrumentelor și 
oferă un temei juridic pentru utilizarea 
unor instrumente de finanțare inova ‑
toare. Comisia lucrează în prezent la 
îmbunătățirea în continuare a cadrului, 
prin elaborarea de orientări pentru 
gestionarea facilităților regionale de 
investiții15.
20 
Deși Comisia a înregistrat unele pro ‑
grese în acest domeniu, propunerile de 
proiecte veneau, în general, din partea 
instituțiilor financiare, Comisia prelu ‑
ând mai degrabă rolul de a reacționa 
la aceste propuneri și la cererile de 
finanțare care le urmau decât de 
a identifica în mod activ operațiuni 
care ar putea să primească finanțare.13 Regulamentul (UE, Euratom) 
nr. 966/2012 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
25 octombrie 2012 privind 
normele financiare aplicabile 
bugetului general al Uniunii și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002 al 
Consiliului (JO L 298, 
26.10.2012, p. 1).
14 A fost introdus un nou titlu VIII 
„Instrumente financiare”.
15 În cazul CIBV, au existat încă 
din 2012 orientări practice care 
au contribuit la înțelegerea de 
către țările partenere 
a cerințelor legate de 
propunerile de proiecte și de 
cererile de finanțare 
a acestora.
14 Observații
21 
Secretariatul FFI este gestionat de 
BEI (a se vedea punctul 8). În pofida 
faptului că activitățile secretariatului 
sunt complet separate de activitățile 
bancare ale BEI, acest aspect trebu ‑
ie analizat și necesită o soluționare, 
având în vedere faptul că BEI este un 
finanțator de proiecte.
Selecția proiectelor duce 
la finanțarea unor proiecte 
adecvate, însă evaluarea 
Comisiei nu pune suficient 
accentul pe valoarea adă -
ugată pe care ar aduce-o 
o eventuală finanțare și nici 
pe valoarea finanțării  
acordate de UE
Selectarea proiectelor care 
ar trebui să beneficieze de 
asistență financiară
22 
Procesul de identificare și de selectare 
a proiectelor a condus la depunerea 
unui număr suficient de cereri de finanțare care au permis angajarea în 
termenele prevăzute a fondurilor alo ‑
cate. Proiectele care au fost aprobate 
prezentau relevanță pentru nevoile de 
dezvoltare ale regiunilor și ale țărilor 
în cauză.
23 
Pentru a solicita o finanțare din partea 
facilităților regionale de investiții, 
este necesar ca instituțiile financiare 
să depună un formular de cerere de 
finanțare16. Deși au câștigat în am ‑
ploare și au devenit mai detaliate de ‑a 
lungul timpului, informațiile pe care le 
furnizau instituțiile financiare înainte 
de aprobarea finanțării erau formulate 
în termeni prea generali pentru a per ‑
mite luarea de decizii în cunoștință de 
cauză de către organele executive ale 
facilităților regionale de investiții. Nu 
se furnizau suficiente date cuantificate 
referitoare la condițiile de creditare, la 
concesionalitate (a se vedea caseta 1 ) 
și la viabilitate (a se vedea exemplul 
prezentat în caseta 2 ). În plus, nu era 
explicată în mod corespunzător și nici 
bine structurată sau cuantificată valoa ‑
rea adăugată care se preconiza că va fi 
adusă de furnizarea finanțării.16  „Modelul de formular de 
depunere a propunerii de 
proiect” în cazul facilităților de 
investiții geografice gestionate 
de EuropeAid, „formularul de 
cerere de finanțare 
a proiectului” în cazul CIBV 
și „fișa de prezentare” în 
cazul FFI.
Proiect finanțat de FFI – Reabilitarea unor instalații de energie electrică în Benin și 
în Togo
Proiectul viza construcția și modernizarea liniilor de transport de energie electrică și a unor stații de trans ‑
formare și avea o valoare totală de 85,7 milioane de euro. Obiectivul său era de a îmbunătăți fiabilitatea și 
eficiența alimentării cu energie electrică în Benin și în Togo. FFI a acordat o subvenție la rata dobânzii în 
valoare de 12,25 milioane de euro, ceea ce a permis atingerea unui nivel de concesionalitate de cel puțin 35 %, 
conform cerințelor FMI (a se vedea caseta 1 ).
Informații insuficiente furnizate de către instituția financiară
Formularul de cerere de finanțare prezentat de către instituțiile financiare nu include cifre privind viabilita ‑
tea economică și financiară a proiectului, nivelul de concesionalitate și concordanța dintre obiectivele vizate 
de proiect și nevoile țărilor în cauză, chiar dacă toate aceste informații erau disponibile în dosarele aflate în 
posesia instituției financiare. Mai mult, formularul nu prezenta cu claritate care urma să fie valoarea adăugată 
preconizată a fi adusă de finanțarea acordată prin FFI. În lipsa acestor informații, Comisia nu a putut efectua 
o evaluare corespunzătoare a cererii de finanțare.Caseta 2
15 Observații
17 În cazul celorlalte facilități de 
investiții regionale, nu erau 
disponibile informațiile 
necesare pentru calcularea 
acestui număr de zile.
18 Deși există posibilitatea ca 
instituțiile financiare să solicite 
așa‑numitul „principiu de 
autorizare” din partea 
comitetului executiv.24 
Un motiv care poate să explice carac ‑
terul limitat al informațiilor furnizate 
de instituțiile financiare consta în fap ‑
tul că proiectele se aflau adesea abia 
într‑o fază preliminară în momentul în 
care se depuneau cererile de finanțare. 
Deciziile de a acorda creditele aferen ‑
te erau luate de instituțiile financiare 
într‑o etapă ulterioară, și anume după 
studiul de fezabilitate. În consecință, 
deciziile lor se bazau pe informații de 
o mai bună calitate și mai detaliate 
decât cele pe care le deținea Comisia 
în momentul în care efectua evaluarea 
cererilor de finanțare.
25 
Cu toate că nu dispune de orientări 
formulate în mod special cu privire la 
acest aspect, Comisia și ‑a îmbunătățit 
în decursul timpului modul în care reali ‑
zează examinarea cererilor de finanțare. 
Această examinare continuă să se ba ‑
zeze însă, în mare parte, pe informațiile 
prezentate în formularul de cerere de 
finanțare și, prin urmare, este afectată 
de limitările prezentate de acestea. În 
cazul proiectelor analizate de auditori, 
examinarea cererilor de finanțare nu 
a acordat suficientă atenție nivelului de 
concesionalitate, sustenabilității dato ‑
riei, cuantumului aferent finanțării sau 
viabilității economice. Comisia nu a sta ‑
bilit criterii pentru viabilitatea econo ‑
mică. De altfel, ea nu dispune de norme 
sau de orientări clare cu privire la ce tip 
de investiții din domeniul dezvoltării ar 
trebui să fie finanțate fie prin granturi, 
fie prin credite, fie printr ‑o combinație 
a celor două.
26 
Treptat, examinarea Comisiei a implicat 
din ce în ce mai mult delegațiile UE 
relevante, acestea fiind consultate la 
evaluarea cererilor de finanțare. În urma 
analizei Curții cu privire la proiectele 
selectate și a interviurilor derulate cu 
personalul delegațiilor, a reieșit că 
această implicare este încă insuficientă, în special în timpul fazei de identificare. 
Numai 59 % din cele 22 de delegații ale 
UE care au participat la sondajul realizat 
de Curte au declarat că au fost implica ‑
te în procesul de identificare a proiec ‑
telor care au beneficiat de mecanisme 
de combinare. Acest lucru a limitat 
gradul de asumare de către delegații 
a responsabilității pentru proiecte. 
Cu toate acestea, după depunerea 
de către instituțiile financiare a cere ‑
rilor de finanțare, Comisia a solicitat 
delegațiilor, în cea mai mare parte 
a cazurilor, să își prezinte punctele de 
vedere cu privire la proiectele selectate 
din țările de care sunt responsabile.
27 
Numărul mediu de zile între includerea 
în „rezerva” de proiecte și aprobarea 
finală de către consiliu este de 215 zile 
în cazul FFI, de 257 de zile în cazul LAIF 
(Facilitatea de investiții pentru America 
Latină) și de 290 de zile în cazul FIV17. În 
cazul LAIF și al FIV, era necesară, pen ‑
tru fiecare proiect în parte, aprobarea 
provizorie și finală atât la nivelul orga ‑
nului tehnic, cât și la cel al consiliului, 
procedură care consumă mult timp. 
Această procedură era într ‑o anumită 
măsură mai simplă în cazul FFI, pentru 
care nu erau obligatorii aprobările 
provizorii18.
Selectarea tipului de asistență 
financiară acordată și a valorii 
aferente acesteia
28 
Tipurile de asistență financiară se ‑
lectate (a se vedea punctul 1) au fost 
corespunzătoare în raport cu valoa ‑
rea adăugată pe care intenționau să 
o aducă. FFI era singura facilitate care 
acorda subvenții pentru rata dobânzii; 
celelalte facilități regionale de investiții 
nu furnizau acest tip de asistență 
financiară, chiar dacă acest lucru era 
permis de cadrul lor contractual și de 
reglementare.
16 Observații
19 Așa cum a observat deja 
Curtea la punctul 3.2 din 
Raportul special nr. 3/99 
privind gestionarea și 
controlul de către Comisie al 
subvențiilor pentru rata 
dobânzii (JO C 217, 29.7.1999, 
p. 1).29 
11 dintre cele 30 de granturi care au 
făcut obiectul examinării Curții au avut 
drept obiectiv să garanteze că creditul 
avea să îndeplinească nivelul minim de 
concesionalitate de 35 % impus de FMI 
(a se vedea caseta 1 ). În cazul a șapte 
dintre aceste 11 granturi, Curtea nu 
a reușit să obțină probe din partea Co ‑
misiei sau a instituțiilor financiare, care 
să arate că nivelul de concesionalitate 
nu a fost mai mare decât era necesar 
pentru a satisface cerința stipulată 
de FMI. Într ‑unul dintre cazuri, nivelul 
de concesionalitate a depășit cerința 
minimă de 35 %, iar Comisia nu a fost 
informată în acest sens.
30 
Nu existau criterii care să fi fost formu ‑
late pentru stabilirea sumelor aferen ‑
te granturilor în acele cazuri în care 
obiectivul principal a fost altul decât 
asigurarea îndeplinirii cerințelor impuse 
de FMI. În cazurile examinate, de multe 
ori nu s ‑a putut stabili în mod clar cum 
a fost decis cuantumul aferent grantu ‑
lui. În plus, Comisia nu a considerat că 
este necesar să se efectueze o verificare 
riguroasă a modului în care au fost cal ‑
culate cuantumurile granturilor solicita ‑
te de instituțiile financiare.
31 
Teoretic, instituțiile financiare ar putea 
stabili o rată a dobânzii care să fie mai 
mare decât cea normală și să îi oblige 
pe beneficiari să o accepte prin inclu ‑
derea unui ajutor nerambursabil în 
pachetul financiar. Prin urmare, există 
riscul ca beneficiile care decurg din 
acest ajutor nerambursabil să nu fie 
complet transferate către benefici ‑
ar. Deși instituțiile financiare publice 
care acordă finanțare pentru dezvol ‑
tare sunt responsabile de punerea la 
dispoziție a celor mai adecvate condiții 
de finanțare, nici Comisia, nici Curtea nu 
pot exclude faptul că acest risc se poate 
materializa, întrucât niciuna nu dispune 
de mijloacele de a examina acest aspect din motive legate de confidențialitatea 
privind modul în care sunt stabilite 
ratele dobânzii19.
Comisia efectuează plăți în 
avans care sunt în cuantum 
nejustificat de ridicat
32 
După aprobarea finanțărilor și semnarea 
contractelor de finanțare, s ‑au efectuat 
plăți în avans în cuantumuri considera ‑
bile. Întrucât Comisia avea disponibile 
fonduri, acestea au fost transferate, chiar 
dacă ele nu erau încă necesare. Ritmul 
de utilizare a acestor fonduri de către be ‑
neficiari a fost unul lent, deoarece a fost 
nevoie de timp pentru a demara proiec ‑
tele și a contracta lucrările și serviciile 
necesare, precum și din cauza duratei 
perioadei de implementare. Prin urmare, 
fondurile transferate au rămas neutilizate 
pentru intervale lungi de timp, ceea ce 
contravine principiilor bunei gestiuni 
financiare (a se vedea exemplul prezen ‑
tat în caseta 3 ). În consecință, rezultatul 
bugetar nu reflectă activitatea subiacen ‑
tă efectivă a acestor facilități de investiții.
33 
În cazul FFI, Comisia efectuează transfe ‑
ruri către fond și, ulterior, BEI, în calitate 
de administrator al fondului, efectu ‑
ează transferul granturilor de la fond 
către instituția financiară coordona ‑
toare. Comitetul executiv al FFI aprobă 
finanțările în limita unui cuantum total 
care nu depășește soldul de numerar 
aflat la dispoziția fondului. Prin această 
abordare prudentă, FFI se asigură că va 
fi în măsură să își îndeplinească anga ‑
jamentele. Deoarece este nevoie de un 
anumit interval de timp până la demara ‑
rea efectivă a implementării proiectului, 
beneficiarul va începe să efectueze 
plata sumelor respective abia după tre ‑
cerea unui număr de ani. Drept urmare, 
o sumă mare de bani rămâne latentă în 
contul bancar al fondului timp de mai 
mulți ani (a se vedea figura ).
17 Observații FiguraMișcările de numerar în cadrul FFI
Sursa : Secretariatul FFI.Proiect finanțat prin FIV – Faza a doua a proiectului privind rețeaua feroviară de 
mare viteză din Tunis
Acest proiect în valoare de 550 de milioane de euro finanțează construcția unor tronsoane prioritare din  
cadrul a două noi linii ale rețelei feroviare urbane de mare viteză din Tunis. Finanțarea acordată din partea  
FIV, în cuantum de 28 de milioane de euro, acoperă asistența tehnică furnizată autorității contractante și  
dirigintelui de șantier.
Plată în avans efectuată în cuantum nejustificat de ridicat din partea FIV
În 2010, Comisia a transferat beneficiarului întreaga valoare aferentă finanțării. În schimb, instituțiile financi ‑
are au efectuat plata sumelor aferente creditelor pe care le ‑au acordat numai în cazurile în care beneficiarul 
a avut nevoie de fondurile respective. Dat fiind că proiectul s ‑a confruntat cu întârzieri semnificative legate de 
implementare, plata primei tranșe din împrumut a avut loc abia în 2013. Din cauza acestor întârzieri, o sumă în 
valoare de 24,5 milioane de euro din finanțarea acordată de FIV a rămas neutilizată timp de peste trei ani.Caseta 3
0100200300400500600700
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Lichidităţi(în milioane de euro)
Intrări cumulate de numerar
Ieșiri cumulate de numerar
18 Observații
În cazul subfacilităților, 
criteriile pentru acordarea 
subcreditelor au fost vagi sau 
formulate în termeni generali
34 
În cazul celor opt subfacilități (a se ve ‑
dea punctul 11) care au fost examinate 
de Curte (a se vedea anexa VIII ), nu 
exista nicio dispoziție care să preva ‑
dă că activitățile care urmează să fie 
finanțate prin subfacilitate ar trebui să 
fie aprobate ex ante , fiecare în parte, de către Comisie și aceste activități au 
fost aprobate numai în unul dintre ca ‑
zuri de către instituția financiară. Toto ‑
dată, criteriile de selecție a activităților 
eligibile pentru a beneficia de subcre ‑
dite erau, în majoritatea cazurilor20, 
vagi sau formulate în termeni foarte 
generali, fără nicio mențiune cu privire 
la sectoarele sau la prioritățile vizate. 
Prin urmare, Comisia nu putea avea 
certitudinea că cheltuielile au fost 
direcționate către prioritățile UE (a se 
vedea exemplul prezentat în caseta 4 ).20 Cu excepția Facilității pentru 
reducerea riscurilor în 
domeniul geotermal.
Proiect finanțat de FIV – Facilitatea de finanțare a IMM-urilor
Facilitatea de finanțare a IMM ‑urilor, care avea de alocat un volum total de 150 de milioane de euro, era con ‑
stituită din două produse. Unul dintre ele oferea asistență tehnică instituțiilor financiare partenere locale și 
furniza, pentru portofoliile de credite, o facilitate pentru partajarea riscului înregistrării de pierderi ca urmare 
a nerambursării acestor credite. Celălalt produs furniza asistență tehnică și credite fără dobândă în scopul 
reducerii ratelor dobânzilor și al creării unui tampon în vederea partajării riscului înregistrării de pierderi. 
Finanțarea oferită prin FIV pentru acest proiect s ‑a ridicat la 15 milioane de euro.
Criterii formulate în termeni generali pentru selecția activităților care să beneficieze de finanțare  
din partea acestei subfacilități
Formularul de cerere de finanțare completat de instituțiile financiare nu indica în mod clar la ce nivel era 
necesară aprobarea acestor subcredite. Totodată, nu se preciza, în acest formular, în ce consta responsabilita ‑
tea finanțatorului coordonator cu privire la procesul de evaluare și de selecție. Nu se stabilise nicio dispoziție 
referitoare la procesul de selecție care să prevadă obligația de a se ține seama de prioritățile UE, astfel încât 
criteriile de eligibilitate permiteau finanțarea investițiilor din toate sectoarele. În plus, cerințele de raportare 
pentru urmărirea implementării proiectelor nu erau specificate în mod clar.Caseta 4
S-au înregistrat variații 
în ceea ce privește gradul 
în care Comisia a asigurat 
o monitorizare a implemen -
tării finanțărilor acordate
35 
Responsabilitatea pentru monitori ‑
zarea financiară globală a facilităților 
regionale de investiții le revine se ‑
cretariatelor acestora. Monitorizarea 
implementării proiectelor este asigura ‑
tă chiar de către instituțiile financiare. 
La nivelul Comisiei, responsabilitatea pentru urmărirea implementării 
finanțărilor le revine delegațiilor UE. 
Gradul în care acestea au exercitat 
activitatea de urmărire a variat de 
la o delegație la alta, printre cauze ‑
le acestor diferențe numărându ‑se 
absența unor orientări interne clare 
(a se vedea punctul 19) și gradul diferit 
de implicare al diverselor delegații în 
identificarea proiectelor (a se vedea 
punctul 26). În plus, termenii contrac ‑
tuali agreați cu instituțiile financiare 
în ceea ce privește furnizarea de 
informații erau lipsiți de claritate și nu 
erau suficient de exigenți.
19 Observații
36 
Monitorizarea performanțelor a fost, 
până în prezent, limitată și nestructura ‑
tă. În cadrul Platformei UE de finanțare 
mixtă a cooperării externe, este în curs 
de concepere un sistem de monitori ‑
zare orientată spre rezultate, care este 
prevăzut să conțină un set de indicatori 
standard în scopul monitorizării.
37 
Ca și în cazul altor proiecte de dezvolta ‑
re finanțate de UE, Comisia a procedat la 
o selecție aleatorie a proiectelor care au 
beneficiat de mecanisme de combinare 
în vederea efectuării unei monitorizări 
orientate spre rezultate ( Results Orien -
ted Monitoring  – ROM). Acest exercițiu 
a constat în scurte evaluări axate pe 
anumite aspecte și efectuate la fața 
locului de către experți externi, care 
au aplicat o metodologie consecventă. 
Evaluările realizate în cadrul sistemului 
ROM au analizat numeroase aspecte 
aferente implementării proiectelor, pe 
baza a cinci criterii: relevanța, eficiența, 
eficacitatea, impactul potențial și suste ‑
nabilitatea probabilă. Cu toate acestea, 
evaluările nu au pus accentul în mod 
specific pe valoarea adăugată pe care 
o aduc finanțările. În ceea ce privește 
rezultatele obținute în urma monito ‑
rizării ROM, nu era clar cine trebuie să 
ia măsuri ca urmare a concluziilor și 
a recomandărilor formulate – instituția 
financiară sau delegația UE? Proiecte ‑
le care au primit sprijin din partea FFI 
nu au făcut însă obiectul monitorizării 
orientate spre rezultate.
Beneficiile preconizate pe 
care ar trebui să le ofere 
combinarea finanțărilor și 
a creditelor nu au fost 
realizate pe deplin până 
în prezent
38 
Curtea a evaluat în ce măsură au fost 
realizate până în prezent beneficiile preconizate pe care ar trebui să le 
ofere combinarea instrumentelor de 
finanțare. Printre aceste beneficii, 
se pot enumera mobilizarea unei 
finanțări rambursabile suplimentare, 
posibilitatea implicării în formularea 
politicilor, exercitarea unei influențe 
asupra modului în care sunt concepute 
și gestionate proiectele, îmbunătățirea 
coordonării dintre donatori și creșterea 
vizibilității ajutorului pentru dezvoltare 
acordat de UE în cadrul politicii sale de 
cooperare (a se vedea punctul 4).
Necesitatea existenței unei 
finanțări nerambursabile 
pentru a permite contracta -
rea împrumutului a putut fi 
demonstrată doar în cazul 
a jumătate dintre proiectele 
examinate
39 
Proiectele care au beneficiat de sprijin 
din partea facilităților regionale de 
investiții au reușit să atragă totodată 
fonduri substanțiale din partea unor 
instituții financiare din afara Europei, 
precum și din partea beneficiarilor. În 
cazul eșantionului de proiecte exami ‑
nate de Curte, instituțiile financiare 
europene au furnizat cumulat 45 % din 
costul total al investițiilor, o proporție 
de aproximativ 20 % din acest cost 
a fost finanțată de instituțiile financia ‑
re din afara Europei, iar restul de 25 % 
a provenit din contribuțiile proprii 
ale beneficiarilor. Furnizarea unei 
contribuții proprii constituie o bună 
practică menită să asigure asumarea 
de către beneficiari a responsabilității 
pentru investițiile în cauză. Prin urma ‑
re, în cea mai mare parte, finanțarea 
a fost asigurată de către băncile de 
dezvoltare instituționale, volumul 
fondurilor puse la dispoziție prin inter ‑
mediul creditelor acordate de sectorul 
privat fiind scăzut până în prezent.
20 Observații
21 Aceste cifre corespund unor 
ponderi de 18 % din sumele 
angajate din cadrul FFI, de 
10 % din sumele angajate din 
cadrul FIV și de 35 % din 
sumele angajate din 
cadrul CIBV.
Proiect finanțat de FFI – Aeroportul din Maputo
FFI a finanțat serviciile de consultanță prestate în faza de pregătire a lucrărilor la aeroportul internațional din 
Maputo (Mozambic). Investiția planificată vizează reabilitarea și modernizarea pistelor, a căilor de rulare și 
a sistemului de lumini aeronautice de sol al aerodromului. Costul serviciilor de consultanță a fost de 0,6 milioa ‑
ne de euro și acestea au inclus un studiu de fezabilitate pentru elaborarea proiectului și pregătirea procedurii 
de achiziții publice.
Asistența tehnică furnizată în cursul fazei preinvestiționale, permițând mobilizarea de fonduri în vederea 
realizării investiției, constituie o bună practică
Asistența tehnică a permis pregătirea cu succes a proiectului. Costul investiției, în valoare de 52 de milioane de 
euro, este finanțat cu ajutorul unor credite acordate de instituții financiare europene. Lucrările de construcție 
vor fi demarate în a doua jumătate a anului 2014.Caseta 540 
FFI a acordat subvenții pentru rata 
dobânzii cu scopul de a conferi un 
caracter concesional (preferențial), 
conform criteriilor FMI, creditului acor ‑
dat de instituția financiară (a se vedea 
punctul 29). Prin urmare, realizarea 
investiției a fost făcută posibilă de 
acordarea finanțării nerambursabile. 
Până la sfârșitul anului 2013, atingerea 
nivelului de concesionalitate consti ‑
tuise unul dintre obiectivele finanțării 
în cazul a 14 dintre cele 71 de proiecte 
pentru care fusese angajat un sprijin 
financiar din partea FFI. Acestor 14 pro ‑
iecte le corespundea un volum de 
217 milioane de euro dintr ‑un total de 
494 de milioane de euro care au fost 
angajate de către FFI.41 
Facilitățile regionale de investiții au 
finanțat, în egală măsură, un număr 
semnificativ de activități aferente fazei 
preinvestiționale. Acestea constau în 
principal în studii, cum ar fi studiile de 
fezabilitate, care sunt necesare pentru 
demararea unui proiect de investiții și 
pentru care instituțiile financiare nu 
dispun, în general, decât de resurse 
financiare limitate. Aceste proiecte au 
reprezentat 46 % din proiectele exami ‑
nate care au fost finanțate de FFI, 20 % 
din proiectele examinate care au fost 
finanțate de FIV și 70 % din totalitatea 
proiectelor finanțate de CIBV21. Marea 
majoritate a acestor studii au condus 
sau vor conduce cel mai probabil la 
execuția efectivă a proiectelor de 
investiții, putându ‑se considera deci, 
cel puțin într ‑o anumită măsură, că 
au facilitat investițiile care au fost 
finanțate grație unui credit (a se vedea 
exemplul prezentat în caseta 5 ).
42 
În cazul a 15 dintre cele 30 de proiecte 
examinate de Curte, nu s ‑a realizat 
o analiză convingătoare care să de ‑
monstreze că finanțarea nerambursa ‑
bilă era necesară pentru a face posibilă 
contractarea împrumutului (a se vedea 
anexa IX ). În funcție de cazul în speță, 
existau indicii că investițiile ar fi fost 
realizate și în lipsa acordării finanțării 
nerambursabile:(a) într‑unul dintre cazuri, scopul 
finanțării nerambursabile a fost 
de a conferi creditului caracterul 
concesional, însă țara beneficiară 
nu mai intra sub incidența regulilor 
specificate de FMI cu privire la cre ‑
ditele concesionale (preferențiale);
21 Observații
(b) în două cazuri, o proporție semnifi ‑
cativă a investițiilor a fost finanțată 
direct de FED. Prin urmare, nu era 
necesar să se acorde un grant pen ‑
tru a se obține caracterul concesio ‑
nal al pachetului de finanțare;
(c) în patru cazuri, valoarea aferentă 
finanțării nerambursabile acor ‑
date a fost neglijabilă în raport 
cu costul total al investiției și 
nu a avut o contribuție semni ‑
ficativă la creșterea per ansam ‑
blu a profitabilității financiare 
a proiectului;
(d) într‑un caz, proiectul era viabil din 
punct de vedere financiar, chiar și 
în lipsa finanțării nerambursabile;
(e) într‑un caz, guvernul era foarte 
determinat să realizeze o investiție 
cu o vizibilitate ridicată și cu 
beneficii pentru mediu, chiar dacă 
rentabilitatea financiară a aceste ‑
ia era foarte scăzută. Acordarea 
unei finanțări nerambursabile nu 
era necesară pentru a convinge 
guvernul să se angajeze să acopere 
eventualele pierderi viitoare;
(f) în cinci cazuri, finanțarea neram ‑
bursabilă a îndeplinit în princi ‑
pal funcția de a ajuta instituțiile 
financiare să propună un pachet 
financiar care să fie cu mai mare 
ușurință acceptat de către guver ‑
nele țărilor beneficiare, de exem ‑
plu prin alinierea acestor pachete 
la ofertele celorlalți finanțatori 
pentru proiectele în cauză;
(g) un caz a implicat crearea unei 
subfacilități pentru furnizarea 
de sprijin pentru ameliorarea 
condițiilor de creditare. Subfacilita ‑
tea era constituită din două produ ‑
se identice, dintre care unul a fost 
în măsură să se deruleze cu succes 
fără a beneficia de nicio finanțare 
nerambursabilă.Potențialul de implicare 
a Comisiei în procesul de 
formulare a politicilor și de 
exercitare a unei influențe 
asupra modului în care erau 
concepute și gestionate pro -
iectele nu a fost exploatat la 
maximum
43 
Finanțările acordate de facilitățile 
regionale de investiții au adesea 
o influență pozitivă asupra modului 
în care sunt concepute și gestionate 
proiectele (a se vedea punctul 3). În 
cazul celor 30 de proiecte examinate 
de Curte, această influență pozitivă s ‑a 
materializat sub mai multe forme, în 
funcție de proiect:
(a) în 11 cazuri, finanțarea nerambur ‑
sabilă a făcut posibilă introduce ‑
rea în cadrul proiectului a unor 
componente, care, cel mai pro ‑
babil, nu ar fi fost finanțate în caz 
contrar. Printre exemplele de astfel 
de componente, se pot enumera 
asistența tehnică utilă și introdu ‑
cerea în proiect a unui accent în 
favoarea celor săraci (a se vedea 
exemplul prezentat în caseta 6 );
(b) în trei cazuri, Comisia a fost direct 
implicată în conceperea proiectu ‑
lui, întrucât a elaborat propunerea 
de proiect, a finanțat studiul de 
fezabilitate și/sau a cofinanțat pro ‑
iectul printr ‑o contribuție directă;
(c) în două cazuri, finanțarea neram ‑
bursabilă a servit la finanțarea 
studiilor de fezabilitate, care au 
constituit un factor important pen ‑
tru hotărârea naturii și a sferei de 
aplicare a proiectelor de investiții;
(d) într‑unul dintre cazuri, finanțarea 
nerambursabilă a permis pro ‑
iectului să dispună de o sferă de 
aplicare mult mai largă.
22 Observații
44 
În schimb, în cazul celorlalte 13 pro ‑
iecte care au făcut obiectul examinării 
de către Curte, nu exista nicio dovadă 
că contribuțiile cu care au participat 
facilitățile regionale de investiții ar fi 
avut vreo influență asupra modului în 
care au fost concepute proiectele.
45 
Dintre proiectele examinate de Curte, 
au existat 10 cazuri în care asistența 
financiară acordată a avut, de aseme ‑
nea, un impact pozitiv asupra politicii 
puse în aplicare de țara beneficiară 
în sectorul în care erau implementate 
proiectele. În cele mai multe dintre 
aceste cazuri, sprijinul financiar venea 
să întărească un dialog politic deja 
inițiat cu Comisia cu privire la sectorul 
în cauză. Șansele de reușită ale dialo ‑
gului politic erau mai mari atunci când 
asistența financiară reușea să mobili ‑
zeze fonduri suplimentare (a se vedea 
punctul 42).46 
În cazul celorlalte 20 de proiecte, nu 
exista nicio dovadă că finanțările acor ‑
date ar fi avut un impact mai amplu 
asupra politicii aplicate în sectorul în 
care a fost furnizat sprijinul. În cazurile 
în care instituția financiară a prevăzut 
anumite condiționalități pentru îm ‑
prumuturile acordate, acestea erau, de 
cele mai multe ori, legate în mod direct 
de implementarea proiectului. Comisia 
nu era implicată în activitățile de moni ‑
torizare și de evaluare a conformității 
și, în cele mai multe cazuri, nu a solici ‑
tat facilităților regionale de investiții să 
impună, în contul sprijinului financiar 
acordat, anumite condiții legate de 
politicile din sectoarele în cauză.Proiect finanțat de FFI – Alimentare cu apă și canalizare aferentă lacului Victoria – 
Servicii de apă în Kampala
Proiectul a vizat consolidarea capacității financiare și operaționale a Companiei naționale de apă și canali ‑
zare din Kampala (Uganda). Obiectivul său era creșterea fiabilității și a accesului la servicii de alimentare cu 
apă pentru populația din orașul Kampala și din zonele limitrofe. Costul total al proiectului s ‑a ridicat la 212 
milioane de euro. FFI a acordat sprijin financiar în cuantum de 8 milioane de euro în contul asistenței tehnice 
furnizate pentru lucrările de pregătire a proiectului, precum și o subvenție pentru rata dobânzii în cuantum de 
14 milioane de euro, ceea ce a asigurat un nivel minim de concesionalitate de 35 %, conform cerințelor FMI.
Bună practică în ceea ce privește impactul exercitat asupra conceperii proiectului
Sprijinul financiar a adus beneficii sociale grație orientării proiectului în favoarea populației sărace. În special, 
proiectul a determinat ameliorarea serviciilor de alimentare cu apă potabilă și asigurarea de instalații sanitare 
de bază în zonele mai sărace din împrejurimile orașului Kampala. Beneficiile produse de acordarea sprijinului 
financiar au fost transferate către destinatarii finali, sub forma furnizării de servicii de apă pentru gospodăriile 
cele mai sărace, la un tarif redus. În absența acestui sprijin financiar, proiectul s ‑ar fi axat exclusiv pe zonele 
mai prospere.Caseta 6
23 Observații
Mecanismele de combinare 
au intensificat coordonarea 
între donatori, însă, până 
în prezent, vizibilitatea 
finanțării acordate de UE 
a fost limitată
Coordonarea între donatori
47 
Facilitățile regionale de investiții încu ‑
rajează coordonarea între partenerii 
pentru dezvoltare, oferind un cadru 
în care instituțiile financiare se pot 
reuni și discuta planurile de investiții 
și în care își pot coordona eforturile nu 
numai cu privire la proiectele în cauză, 
ci și la un nivel mai general. Aceasta 
constituie o bună practică în materie 
de cooperare pentru dezvoltare, în 
conformitate cu principiile Declarației 
de la Paris22.
48 
Dintre cele 38 de proiecte de investiții 
finanțate de FFI și cele 73 de proiecte 
de investiții finanțate de FIV23 pentru 
care comitetele executive ale acestor 
instituții financiare au aprobat acorda ‑
rea de finanțare până la sfârșitul anului 
2013, 26 și, respectiv, 52 de proiecte 
au beneficiat de credite provenind din 
mai multe surse.
49 
Combinarea a diverse instrumente de 
finanțare a permis finanțarea unor pro ‑
iecte de mare anvergură, prin asocie ‑
rea a diferite surse de finanțare pentru 
un proiect individual. Până la sfârșitul 
anului 2013, FFI a acordat sprijin unui 
număr de 22 de proiecte de investiții, 
iar FIV, unui număr de 26 de proiecte 
de investiții, care au primit, împreună, 
credite cu o valoare totală de peste 
100 de milioane de euro. Ar fi fost 
dificilă finanțarea acestor proiecte de 
către o singură instituție financiară.50 
Inițiativa de încredere reciprocă ( Mutual 
Reliance Initiative  – MRI), care a fost in ‑
stituită de către trei instituții financiare 
europene, a întărit și mai mult coope ‑
rarea și coordonarea. Această inițiativă 
reprezintă un cadru oficial creat în 2009 
de către AFD, BEI și KfW pentru a spori 
eficacitatea cofinanțării proiectelor de 
dezvoltare. Particularitatea principală 
a acestui mecanism constă în dele ‑
garea celei mai mari părți a sarcinilor 
către finanțatorul coordonator al unei 
operațiuni date și în recunoașterea 
reciprocă a procedurilor. Aceasta reduce 
costurile tranzacțiilor pentru benefi ‑
ciar, fapt care este în conformitate cu 
principiul eficacității ajutorului pentru 
dezvoltare. Cu toate acestea, deciziile și 
contractarea rămân sub responsabilita ‑
tea fiecărei instituții financiare în parte.
Vizibilitatea finanțării acordate 
de UE
51 
Cadrul de reglementare al facilităților 
regionale de investiții prevede o serie de 
norme generale referitoare la vizibilita ‑
te24. Conform principiului fundamental 
care reiese din aceste norme, finanțatorul 
coordonator asigură o vizibilitate a UE 
care să fie cel puțin echivalentă cu pro ‑
pria vizibilitate. Dispozițiile contractuale 
cu privire la diferitele proiecte prevăd 
și acestea, în general, necesitatea unei 
vizibilități adecvate25, deși nu specifică 
norme sau instrucțiuni concrete. În urma 
examinării de către Curte a proiectelor 
individuale și din sondajul realizat în rân ‑
dul delegațiilor UE, a reieșit că instituțiile 
financiare nu au oferit, până în prezent, 
decât o vizibilitate limitată finanțării 
acordate de UE în cadrul proiectelor care 
au beneficiat de mecanisme de combi ‑
nare. Există mai multe motive care pot 
explica această situație:
(a) cadrul contractual nu cuprinde 
norme sau instrucțiuni clare și con ‑
crete pentru instituțiile financiare 
cu privire la vizibilitate;22 Declarația de la Paris (2005) 
prezintă următoarele principii 
care pot contribui la sporirea 
eficacității ajutorului: 
implicarea locală 
(„apartenența”), alinierea 
(„coordonarea”), armonizarea, 
gestionarea orientată spre 
rezultate și responsabilitatea 
reciprocă. 
23 Fără a se lua în considerare 
cele 33 de proiecte finanțate 
de FFI și cele 18 proiecte 
finanțate de FIV care au primit 
sprijin financiar pentru faza 
preinvestițională (a se vedea 
punctul 41).
24 De exemplu, la articolul 10 din 
acordul de stabilire a normelor 
de punere în aplicare a FFI și la 
punctul 13 din acordul ‑cadru 
referitor la FIV încheiat între 
instituțiile financiare și 
Comisie.
25 În cazul facilităților de tipul FIV, 
toate acordurile de contribuție 
conțin o clauză care impune 
instituției financiare să 
menționeze în mod explicit 
sprijinul financiar pe care l ‑a 
furnizat Uniunea Europeană 
prin intermediul FIV.
24 Observații
(b) cu excepția Manualului privind 
comunicarea și vizibilitatea pentru 
acțiunile externe ale UE, care 
a fost elaborat pentru proiectele 
de a căror implementare se ocupă 
Comisia, nu există, în momentul de 
față, norme sau orientări speciale 
care să fie adaptate la caracteristi ‑
cile specifice ale mecanismelor de 
combinare;
(c) cu excepția câtorva cazuri, nu exis ‑
tă bugete alocate în mod expres 
pentru vizibilitate;
(d) nu este obligatoriu să se raporte ‑
ze cu privire la eforturile depuse 
pentru a asigura vizibilitatea UE.
52 
Comisia își intensifică în prezent efor ‑
turile de a îmbunătăți vizibilitatea UE 
în cadrul proiectelor care beneficiază 
de mecanisme de combinare. În cea 
mai recentă versiune a formularului 
de cerere de finanțare, este obligato ‑
rie descrierea activităților planificate 
pentru comunicare și vizibilitate. În 
plus, în unele cazuri, Comisia a solicitat 
instituțiilor financiare să elaboreze un 
plan de comunicare, ceea ce reprezintă 
o bună practică. Deși nu există linii 
directoare clare în acest sens, anumite 
delegații ale UE au luat inițiativa de 
a contribui la publicitatea realizată 
pentru asistența financiară acordată de 
facilitățile regionale de investiții.
25
 Concluzii  
și recomandări
Concluzii
53 
Curtea concluzionează că demersurile 
de combinare a finanțărilor acordate 
prin intermediul facilităților regionale 
de investiții cu creditele acordate de 
instituțiile financiare în scopul spriji ‑
nirii politicilor externe ale UE au fost, 
în general, eficace. Modul în care au 
fost constituite facilitățile regionale 
de investiții a fost adecvat, dar bene ‑
ficiile potențiale pe care le ‑ar putea 
oferi mecanismele de combinare nu 
au fost obținute în totalitate din cauza 
deficiențelor de la nivelul gestionării 
realizate de către Comisie.
54 
Comisia a lansat cu succes facilitățile 
regionale de investiții, în cooperare 
cu statele membre, iar organizarea 
lor generală este adecvată. Au fost 
atrase un număr de instituții financiare 
europene, care au reușit să identifice 
suficiente proiecte în vederea acor ‑
dării finanțării disponibile. Proiectele 
care au fost auditate erau relevante 
în raport cu nevoile de dezvoltare ale 
regiunilor și ale țărilor în cauză. Deși 
tipurile de asistență financiară erau 
adecvate, examinarea de către Comi ‑
sie a cererilor de finanțare se baza pe 
informații incomplete și nu punea un 
accent suficient pe valoarea adăugată 
care se presupunea că va fi adusă de 
finanțările acordate. După aprobarea 
acestor finanțări, se efectuau plăți 
în avans în cuantum nejustificat de 
ridicat, iar monitorizarea realizată 
de Comisie nu a asigurat obținerea, 
în toate cazurile, a valorii adăugate 
a finanțărilor.
55 
Facilitățile regionale de investiții au 
favorizat coordonarea între diverșii 
parteneri de dezvoltare la diferi ‑
te niveluri, ceea ce a făcut posibilă 
finanțarea unor proiecte care, în caz contrar, ar fi fost de prea mare anver ‑
gură pentru a fi finanțate de către un 
singur donator sau de către o singură 
instituție financiară. Cu toate acestea, 
alte beneficii potențiale care ar fi putut 
fi generate de combinarea finanțărilor 
și a creditelor nu au fost încă reali ‑
zate pe deplin. În jumătate dintre 
cazuri, combinarea instrumentelor de 
finanțare a făcut posibilă contractarea 
unor împrumuturi, de exemplu grație 
atingerii nivelului de concesionalita ‑
te minim, conform cerințelor FMI. În 
cealaltă jumătate dintre cazuri însă, 
nu s ‑a realizat o analiză convingătoa ‑
re care să demonstreze că finanțarea 
nerambursabilă era necesară pentru 
a face posibilă acordarea împrumutului 
de către instituțiile financiare. În plus, 
Comisia nu a valorificat la maximum 
potențialul de a exercita o influență 
pozitivă asupra modului în care erau 
concepute proiectele sau un impact 
mai amplu asupra politicii aplicate în 
sectorul în care a fost furnizat sprijinul. 
Până în prezent, vizibilitatea sprijinului 
financiar furnizat de UE a fost limitată, 
deși Comisia a început să ia măsuri în 
vederea remedierii acestei situații.
Recomandări
56 
După o experiență de șapte ani cu 
facilitățile regionale de investiții, 
Comisia urmărește să îmbunătățească 
modul în care sunt instituite și mo ‑
dul în care funcționează acestea, de 
exemplu, prin elaborarea de orientări 
și prin participarea la Platforma UE de 
finanțare mixtă a cooperării externe. În 
contextul acestui proces, Curtea invită 
Comisia să ia în considerare următoa ‑
rele recomandări.
57 
Comisia ar trebui să se asigure că 
alocarea de finanțare din partea UE se 
bazează pe o evaluare documentată 
a valorii adăugate care se preconizează 
26 Concluzii și recomandări 
că va fi adusă de finanțarea acordată de 
UE în ceea ce privește realizarea obiec ‑
tivelor de dezvoltare, de vecinătate și 
de extindere ale UE. În acest context, 
Comisia ar trebui:
(a) să se asigure că sunt adoptate și 
aplicate orientări adecvate în vede ‑
rea direcționării implicării Comisiei 
în toate etapele procesului de apro ‑
bare și ale celui de monitorizare;
(b) să își asume un rol mai proactiv, în 
special la nivelul delegațiilor UE, 
în procesele de identificare și de 
selecție a proiectelor;
(c) să se asigure că sunt prezentate 
comitetelor executive, în vederea 
aprobării finale, doar cereri de 
finanțare pentru proiecte mature 
și că aceste cereri conțin informații 
complete. Mai precis, cererile de 
finanțare ar trebui să prezinte în 
mod detaliat motivele pentru care 
este necesară acordarea finanțării și 
valoarea adăugată pe care o poate 
aduce aceasta și ar trebui să clarifice 
modul în care au fost determinate 
sumele;
(d) să reducă durata medie a procesului 
de aprobare, reanalizând nece ‑
sitatea de a se realiza sistematic 
aprobări provizorii.
58 
Comisia ar trebui să efectueze plata 
fondurilor doar în momentul în care be ‑
neficiarul are nevoie efectiv de fonduri ‑
le respective.59 
Comisia ar trebui să amelioreze modul 
în care exercită monitorizarea cu privire 
la implementarea granturilor acorda ‑
te de UE. În acest context, Comisia ar 
trebui:
(a) să instituie un cadru de măsurare 
a rezultatelor, care să includă indica ‑
tori pentru monitorizarea impactu ‑
lui pe care îl au finanțările acordate 
de UE;
(b) să ofere instrucțiuni clare 
delegațiilor UE în ceea ce privește 
rolul pe care trebuie să îl îndepli ‑
nească acestea în monitorizarea 
sprijinului financiar acordat de UE 
pentru proiectele care beneficiază 
de mecanisme combinate;
(c) să implice FFI în procesul ROM (mo ‑
nitorizarea orientată spre rezultate) 
și să adapteze metodologia aferentă 
ROM în funcție de caracteristici ‑
le specifice ale mecanismelor de 
combinare.
60 
Comisia ar trebui să își intensifice efor ‑
turile pentru a se asigura că se acordă 
o vizibilitate adecvată finanțării furniza ‑
te de UE, definind condiții clare referi ‑
toare la vizibilitate, în atenția instituțiilor 
financiare, și solicitând delegațiilor UE 
să se implice în acțiuni vizând asigura ‑
rea vizibilității.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 8 iulie 2014.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

27
 Anexe
Repartizarea pe plan mondial a facilităților regionale de investiții
Sursa : Bazele de date deținute de către secretariatele facilităților regionale de investiții. Anexa  I
Facilitatea de investiţii pentru
Asia Centrală (IFCA) – 2010
Total sprijin /f_inanciar nerambursabil:64/uni00A0de milioane de/uni00A0euroTotal credite: 317/uni00A0milioane de/uni00A0euro
Facilitatea de investiţiipentru Asia (AIF) – 2012
Total sprijin /f_inanciar nerambursabil:36/uni00A0de milioane de/uni00A0euroTotal credite: 358/uni00A0de milioane de/uni00A0euro
Facilitatea de investiţii pentruAmerica Latină (LAIF) – 2010
Total sprijin /f_inanciar nerambursabil:190/uni00A0de milioane de/uni00A0euroTotal credite: 4/uni00A0515 milioane/uni00A0de/uni00A0euroFacilitatea de investiţiipentru zona Caraibilor(CIF) – 2012
Total sprijin /f_inanciar nerambursabil:35/uni00A0de milioane de/uni00A0euroTotal credite: 67/uni00A0de milioane de/uni00A0euroFacilitatea de investiţii pentruvecinătate (FIV) – 2008
Total sprijin /f_inanciar nerambursabil:953 de/uni00A0milioane/uni00A0de/uni00A0euroTotal credite: 9/uni00A0626/uni00A0de milioane/uni00A0de/uni00A0euro
Facilitatea de investiţiipentru Paciﬁc (IFP) – 2012
Total sprijin /f_inanciar nerambursabil:Nu se aplică
Total credite: Nu se aplică
Fondul ﬁduciar al UE pentru
infrastructura din Africa (FFI) – 2007
Total sprijin /f_inanciar nerambursabil:762/uni00A0de milioane de/uni00A0euro
Total credite: 4 549/uni00A0de milioane/uni00A0de/uni00A0euroCadrul de investiţii pentru
Balcanii de Vest (CIBV) – 2008
Total sprijin /f_inanciar nerambursabil:302 milioane de/uni00A0euroTotal credite: 2/uni00A0720/uni00A0de/uni00A0milioane/uni00A0de euro
28 Anexe Anexa  II Sume angajate, contractate și plătite de către Comisie pentru fiecare facilitate 
regională de investiții, până la 31.12.2013
(în milioane de euro)
Suma angajată Suma contractată Suma plătită 
FFI 638 638 459
CIBV 274 260 214
FIV1789 477 422
LAIF1179 160 78
IFCA 86 66 22
AIF 60 34 9
CIF 70 2 1
IFP 10 - -
Totaluri 2 106 1 637 1 205
1  Cifrele menționate nu includ o sumă suplimentară de 17 milioane de euro care a fost angajată în 2011 în contul Facilității pentru combaterea 
schimbărilor climatice, urmând a fi repartizată între FIV și LAIF.
Sursa : Comisia Europeană. 
29 Anexe Anexa  IIINumărul de proiecte aprobate aferent fiecărei facilități regionale de investiții  
în perioada 2007-2013
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Totaluri
FFI 4 4 9 13 13 11 15 69
CIBV - 18 47 16 42 31 24 178
FIV - 14 13 15 15 18 17 92
LAIF - - - 5 3 12 5 25
IFCA - - - 1 3 3 4 11
AIF - - - - - 3 5 8
CIF - - - - - - 4 4
Totaluri 4 36 69 50 76 78 74 387
Sursa : Bazele de date deținute de către secretariatele facilităților regionale de investiții.
30 Anexe Anexa  IVContribuțiile efectuate către cele 387 de proiecte aprobate de către facilitățile 
regionale de investiții în perioada 2007-2013
(în milioane de euro)
FFI1CIBV FIV LAIF IFCA AIF CIF Totaluri
SPRIJIN FINANCIAR NERAMBURSABIL
Facilitatea de 
investițiiComisia 383 226 696 190 64 36 35 1 630
Alți donatori 114 - - - - - - 114
Programe indicative  
naționale/regionale80 - 200 - - - - 280
Alți donatori 185 76 57 - - - - 318
Total sprijin financiar nerambursabil 762 302 953 190 64 36 35 2 342
CREDITE
UE Multilaterale 1 237 2 360 7 095 209 312 110 - 11 323
Bilaterale 1 127 360 2 531 1 992 5 248 37 6 300
DIN AFARA UERegionale 1 174 - - 2 314 - - 30 3 518
Multilaterale 826 - - - - - - 826
Bilaterale 185 - - - - - - 185
Total credite 4 549 2 720 9 626 4 515 317 358 67 22 152
1 Contribuțiile Comisiei și ale altor donatori la FFI sunt calculate ca proporție din plățile efectuate către fond.
Sursa : Bazele de date deținute de către secretariatele facilităților regionale de investiții.
31 Anexe Anexa  VCredite acordate de instituții financiare, pe facilități regionale de investiții,  
în perioada 2007-2013
(în milioane de euro)
BEI BERD AFD KfWAlte instituții 
financiareTotal
FFI 1 237 - 881 246 - 2 364
CIBV 1 760 600 200 160 - 2 720
FIV 4 498 2 588 1 100 1 429 11 9 626
LAIF 209 - 823 772 397 2 201
IFCA 170 142 - 4 1 317
AIF 110 - 203 45 - 358
CIF - - 37 - - 37
Total 7 984 3 330 3 244 2 656 409 17 623
Sursa : Bazele de date deținute de către secretariatele facilităților regionale de investiții.
32 Anexe Anexa  VIEșantionul de 15 proiecte finanțate de FFI examinate
Sursa : Bazele de date deținute de către secretariatele facilităților regionale de investiții.
ZAMBIA
Itezhi Tezhi
Cost total: 286/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI:18/uni00A0milioane de/uni00A0euroMOZAMBIC-AFRICA DE SUDAeroportul din Maputo
Cost total: 58/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI:2/uni00A0milioane de/uni00A0euroMOZAMBIC-ZIMBABWE-ZAMBIA-MALAWICoridorul Beira
Cost total: 230 de/uni00A0milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI: 29/uni00A0de milioane de/uni00A0euroZAMBIA-MALAWI-MOZAMBICReabilitarea Marelui drum din est
Cost total: 285/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI: 40/uni00A0de milioane de/uni00A0euroTANZANIAInterconexiunea principală
Cost total: 388 de/uni00A0milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI: 14/uni00A0milioane de/uni00A0euroTANZANIAAlimentare cu apă și canalizaredin/în lacul Victoria, în Mwanza
Cost total: 122/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI: 18/uni00A0milioane de/uni00A0euro
BURUNDI-RWANDA-REPUBLICADEMOCRATICĂ CONGOReabilitarea hidrocentralelor Ruzizi I și II
Cost total: nedeterminat încăContribu/uni021Bia din partea FFI: 3/uni00A0milioane de/uni00A0euro
UGANDA-KENYA-TANZANIAServicii de apă în Kampala – Alimentarecu apă și canalizare din/în lacul Victoria
Cost total: 234 de/uni00A0milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI: 22/uni00A0milioane de/uni00A0euro
RWANDA-ETIOPIA-KENYA-UGANDA-TANZANIA-BURUNDIFacilitatea pentru reducereariscurilor în domeniul geotermalîn Africa de Est
Cost total: nedeterminat încăContribu/uni021Bia din partea FFI: 30/uni00A0de milioane de/uni00A0euroTANZANIA-KENYA-UGANDA-RWANDA-BURUNDI-REPUBLICADEMOCRATICĂ CONGOCoridorul de transport dinAfrica de Est
Cost total: 146/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI: 17/uni00A0milioane de/uni00A0euro
MALI-MAURITANIA-SENEGALHidrocentrala Félou
Cost total: 112/uni00A0milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI: 9/uni00A0milioane de/uni00A0euro
ZAMBIA-NAMIBIA-AFRICA DE SUDInterconexiune în Caprivi
Cost total: 321 de/uni00A0milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI: 15/uni00A0milioane de/uni00A0euroCAMERUN-CIAD-REPUBLICA CENTRAFRICANĂAccesul la Douala
Cost total: 66/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI: 6/uni00A0milioane de/uni00A0euroBENIN-TOGOReabilitarea reţelelor de energie electrică
Cost total: 86/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI: 12/uni00A0milioane de/uni00A0euroCOTE D’IVOIRE-SIERRA LEONE-LIBERIA-GUINEEAInterconexiune de energie electrică
Cost total: 387/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FFI: 13/uni00A0milioane de/uni00A0euro
33 Anexe Anexa  VII Eșantionul de 15 proiecte finanțate de FIV examinate
Sursa : Bazele de date deținute de către secretariatele facilităților regionale de investiții.
EGIPT
Programul de îmbunătă/uni021Bire
a serviciilor de alimentare cu apăși de canalizare
Cost total: 295/uni00A0de milioane de/uni00A0euro
Contribu/uni021Bia din partea FIV: 5/uni00A0milioane de/uni00A0euro
TUNISIA
Re/uni021Beaua feroviară de mare vitezădin Tunis faza/uni00A02
Cost total: 550/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FIV:28/uni00A0de milioane de/uni00A0euro
MOLDOVA
Programul de dezvoltarea utilită/uni021Bilor de apă
Cost total: 32/uni00A0de milioane de/uni00A0euro
Contribu/uni021Bia din partea FIV: 10/uni00A0milioane de/uni00A0euro
Facilitatea de ﬁnanţare a IMM-urilor
Armenia, Azerbaidjan, Georgia,
Moldova, Ucraina, BelarusCost total: 150/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FIV: 15/uni00A0milioane de/uni00A0euro
Facilitatea de garantare pentru IMM-uri
Iordania, Liban, Egipt, Tunisia, MarocCost total: 320/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FIV: 24/uni00A0de milioane de/uni00A0euroARMENIA
Proiect privind apa destinat
municipalită/uni021Bilor mici
Cost total: 21/uni00A0de milioane de/uni00A0euro
Contribu/uni021Bia din partea FIV: 8/uni00A0milioane de/uni00A0euroMAROC
Centrală solară în Ouarzazate
Cost total: 807 milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FIV:30/uni00A0de milioane de/uni00A0euro
MAROC
Programul de e/f_icientizare a serviciuluide alimentare cu apă potabilă
Cost total: 101/uni00A0milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FIV: 7/uni00A0milioane de/uni00A0euro
EGIPT
Programul de dezvoltare integratăși sustenabilă a locuin/uni021Belor și a comunită/uni021Bilor
Cost total: 175/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FIV: 30/uni00A0de milioane de/uni00A0euro
MAROC
Tramvai în Rabat
Cost total: 346/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FIV:5/uni00A0milioane de/uni00A0euro
EGIPT
Transport de energie electrică
Cost total: 762/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FIV:20 de/uni00A0milioane de/uni00A0euro
EGIPT
Linia de metrou/uni00A03 din Cairo, faza/uni00A0III
Cost total: 2/uni00A0075/uni00A0de milioane/uni00A0de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FIV:40/uni00A0de milioane de/uni00A0euroGEORGIA
Modernizarea infrastructuriide apă, faza/uni00A0II
Cost total: 80/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FIV:8/uni00A0milioane de/uni00A0euroGEORGIA
Autostrada est-vest
Cost total: 592/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FIV:20/uni00A0de milioane de/uni00A0euroUCRAINA
Sprijin pentru asisten/uni021Bă tehnicăfurnizată municipalită/uni021Bilor
Cost total: 135/uni00A0de milioane de/uni00A0euroContribu/uni021Bia din partea FIV: 5/uni00A0milioane de/uni00A0euro
34 Anexe Anexa  VIIIEșantionul de audit cuprinzând proiectele ce ilustrează crearea de subfacilități
Facilitate Denumire InstrumentSuma aferen -
tă sprijinului 
financiar
(în milioane de 
euro)Țara/regiuneaInstituția 
financiară 
coordona -
toareAlte surse de 
finanțare externă
FFIFondul de garantare pentru 
energie în AfricaAsistență tehnică 1 Regional BEI -
FFIFacilitatea pentru energie 
durabilă în AfricaAsistență 
tehnică/sprijin 
nerambursabil8 Regional BEI -
FFIFacilitatea pentru reducerea 
riscurilor în domeniul 
geotermalSprijin 
nerambursabil30 Rwanda, Etiopia, 
Kenya, Uganda, 
Tanzania, BurundiKfW -
FIVFacilitatea de garantare 
pentru IMM-uriSprijin 
nerambursabil24 Iordania, Liban, 
Egipt, Tunisia, 
MarocBEIAFD, Banca  
Mondială, Fondul 
OPEC pentru  
Dezvoltare 
Internațională
FIVFacilitatea de finanțare 
a IMM-urilorAsistență 
tehnică/sprijin 
nerambursabil15 Armenia,  
Azerbaidjan, 
Georgia, Moldova, 
Ucraina, BelarusBERD BEI, KfW
FIVFond pentru 
microîntreprinderi, 
întreprinderi mici și mijlocii 
din regiunea Orientului 
Mijlociu și a Africii de NordAsistență 
tehnică/sprijin 
nerambursabil10 Regional KfW -
IFCAFacilitatea de finanțare 
pentru eficiență energetică  
și energie durabilă în 
KârgâzstanAsistență 
tehnică/sprijin 
nerambursabil7 Kârgâzstan BERD -
IFCAFacilitatea de finanțare a 
IMM-urilor din Asia CentralăAsistență 
tehnică/sprijin 
nerambursabil11 Regional BERD -
35 Anexe
Proiectele menționate la punctul 42
Facilitate Denumirea proiectului InstrumentSuma aferen -
tă sprijinului 
financiar
(în milioane de 
euro)Țara/regiuneaInstituția 
financiară 
coordonatoare
FFI Interconexiune de energie electricăSubvenție pentru rata 
dobânzii13Côte d’Ivoire, Sierra  
Leone, Liberia,  
GuineeaBEI
FFI Interconexiune în CapriviSubvenție pentru rata 
dobânzii15Zambia, Namibia,  
Africa de SudBEI
FFI Reabilitarea Marelui drum din estSubvenție pentru rata 
dobânzii25Zambia, Malawi,  
MozambicBEI
FFI Coridorul de transport din Africa de EstSubvenție pentru rata 
dobânzii17Tanzania, Kenya,  
Uganda, Rwanda,  
Burundi, Republica  
Democratică CongoBEI
FFI Itezhi TezhiSubvenție pentru rata 
dobânzii18 Zambia BEI
FIVProgramul de îmbunătățire a servicii -
lor de alimentare cu apă  
și de canalizareSprijin nerambursabil 5 Egipt KfW
FIV Tramvai în Rabat Asistență tehnică 5 Maroc AFD
FIVRețea feroviară de mare viteză în 
Tunis, faza 2Sprijin nerambursabil 28 Tunisia AFD
FIV Modernizarea infrastructurii de apă, IIAsistență tehnică/sprijin 
nerambursabil8 Georgia BEI
FIV Facilitatea de finanțare a IMM-urilorAsistență tehnică/sprijin 
nerambursabil15Armenia, Azerbaidjan,  
Georgia, Moldova,  
Ucraina, BelarusBERD
FIV Transport de energie electricăAsistență tehnică/sprijin 
nerambursabil16 Egipt BEI
FIV Autostrada est-vest Sprijin nerambursabil 20 Georgia BEI
FIV Centrală solară în Ouarzazate Sprijin nerambursabil 30 Maroc BEI
FIVProgramul de eficientizare a serviciu -
lui de alimentare cu apă potabilăAsistență tehnică/sprijin 
nerambursabil7 Maroc KfW
FIV Linia de metrou 3 din Cairo, faza IIIAsistență tehnică/sprijin 
nerambursabil40 Egipt AFDAnexa  IX
36
Comisia a conceput acest mod de constituire 
ținând seama pe deplin de posibilele beneficii ale 
facilităților și consideră că activitatea sa de gestio ‑
nare a fost corespunzătoare.
Comisia consideră că obținerea posibilelor benefi ‑
cii trebuie să țină seama de natura finanțărilor (de 
exemplu, asistență tehnică) și de rezultatele imple ‑
mentării proiectelor.
VI
Comisia consideră că procesul de aprobare a fost 
aprofundat: toate părțile interesate relevante 
sunt implicate în mod corespunzător, iar Comisia 
adaptează procesul de consultare în funcție de 
specificitățile proiectelor. Pe parcursul procesului 
decizional sunt puse la dispoziție informații sufici ‑
ente și complete.
În toate cazurile se asigură valoarea adăugată: 
consiliului executiv competent îi sunt prezentate 
proiecte numai după ce toate componentele aces ‑
tora au fost explicate și când valoarea adăugată 
a acestora este evidentă.
Dispozițiile privind plățile în avans sunt examinate 
în noile modele de contract pentru instrumente 
financiare.
VII
Comisia consideră că justificarea acordării de 
finanțare a fost clară în toate cazurile. Aceste cazuri 
sunt descrise la punctul 42 din prezentul raport și 
au fost contestate și justificate în mod corespunză ‑
tor de către Comisie. A se vedea răspunsul Comisiei 
la punctul 42 literele (a) ‑(g).
În toate cazurile, prioritățile facilităților au fost 
aliniate la politicile sectoriale ale UE pentru fiecare 
dintre regiuni (menționate în mod clar în orientările 
strategice aferente).
Cu toate acestea, Comisia va căuta soluții pentru 
realizarea unui impact mai larg asupra politicii 
sectoriale, precum și pentru sporirea vizibilității 
sprijinului acordat de UE.Sinteză
I
Comisia salută acest raport special, precum și 
recomandările care vor îmbunătăți și mai mult gesti ‑
onarea mecanismelor de combinare, o abordare 
inovatoare a finanțării cooperării pentru dezvoltare.
Necesitățile în materie de investiții în țările parte ‑
nere ale UE sunt substanțiale. Fondurile publice și 
fondurile din partea unor donatori sunt departe de 
a fi suficiente pentru a acoperi aceste necesități. 
Pentru a stimula creșterea economică ca bază pen ‑
tru reducerea sărăciei, este nevoie ca țările să atragă 
finanțări publice și private suplimentare.
Agenda schimbării evidențiază sprijinul acordat 
creșterii favorabile incluziunii și creării de locuri de 
muncă ca prioritate esențială a cooperării externe 
a UE. În acest context, combinarea este recunoscută 
ca un important instrument pentru mobilizarea 
unor resurse suplimentare și pentru sporirea impac ‑
tului ajutorului UE.
Prin eliminarea deficitelor de finanțare în ceea ce 
privește proiectele de investiții, finanțarea acor ‑
dată de UE permite deseori realizarea proiectelor 
în ansamblu și, prin urmare, are capacitatea de 
a mobiliza mai multe fonduri suplimentare în 
raport cu creditele de la instituții financiare. În plus, 
instituțiile financiare publice care participă direct 
la demersurile de combinare asigură, de asemenea, 
o finanțare care depășește creditele acordate sub 
formă de capitaluri proprii sau datorie subordonată, 
de exemplu.
IV
Comisia este responsabilă pentru constituirea 
facilităților, evaluate pozitiv în raport. Gestionarea 
proiectelor este realizată în parteneriat. Comisia 
administrează facilitățile, în timp ce instituțiile de 
finanțare pentru dezvoltare sunt responsabile pen ‑
tru gestionarea zilnică a proiectelor. Acestea exe ‑
cută sarcinile bugetare care le ‑au fost încredințate, 
în conformitate cu normele din cadrul gestiunii indi ‑
recte prevăzute în Regulamentul financiar.Răspunsul  
Comisiei
Răspunsul Comisiei 37
Comisia este responsabilă pentru constituirea 
facilităților, evaluate pozitiv în raport. Gestionarea 
proiectelor este realizată în parteneriat. Comisia 
administrează facilitățile, în timp ce instituțiile de 
finanțare pentru dezvoltare sunt responsabile pen ‑
tru gestionarea zilnică a proiectelor. Acestea exe ‑
cută sarcinile bugetare care le ‑au fost încredințate, 
în conformitate cu normele din cadrul gestiunii indi ‑
recte prevăzute în Regulamentul financiar.
Comisia a conceput acest mod de constituire 
ținând seama pe deplin de posibilele beneficii ale 
facilităților.
18
Comisia abordează guvernanța FFI și limitarea iden ‑
tificată de Curte, precum restricțiile impuse pro ‑
gramelor regionale (de exemplu, deschiderea către 
programe naționale, sectoare diferite – aceleași 
drepturi de vot, gestionarea de către Comisie).
20
Identificarea proiectelor constituie un rezultat al 
interacțiunilor și al discuțiilor dintre diferite părți 
interesate, inclusiv țările partenere sau organizații 
regionale relevante, Comisia și delegațiile UE, alți 
donatori, instituțiile financiare și, în anumite cazuri, 
sectorul privat, precum și reprezentanți ai societății 
civile.
Identificarea proiectelor se bazează pe procesul 
de programare și pe prioritățile de politică apro ‑
bate de Comisie, de SEAE și de țările partenere. De 
asemenea, identificarea proiectelor se bazează pe 
discuțiile strategice purtate în contextul fiecărui 
mecanism de combinare în cadrul consiliului stra ‑
tegic/comitetului director, precum și pe discuțiile 
purtate cu privire la analiza portofoliului de pro ‑
iecte aprobate și la rezerva de proiecte.VIII
Comisia menționează faptul că recomandările 
făcute de către Curte sunt complet aliniate la 
reforma facilităților pe care Comisia a început să 
o realizeze la sfârșitul anului 2013 și care intră în 
prezent în etapa de aprobare.
Introducere
Caseta 1
FMI nu mai stabilește cerințe privind concesionali ‑
tatea pentru fiecare contract de credit, ci stabilește 
o rată de concesionalitate medie ponderată globală 
pentru toate împrumuturile. Prin urmare, această 
abordare mecanicistă nu se va aplica în mod auto ‑
mat în viitor.
08
Comisia se gândește în prezent să modifice FFI. pen ‑
tru ca acesta să fie gestionat ca celelalte 6 facilități 
regionale, să prevadă aceleași reguli pentru toți și, 
prin urmare, să sporească transparența și predictibi ‑
litatea procesului pentru toți partenerii și să asigure 
drepturi egale pentru toate statele membre din 
cadrul consiliilor executive. În plus, finanțările spe ‑
ciale alocate de către statele membre mecanismelor 
de combinare pot fi gestionate în continuare de BEI, 
dacă se dorește acest lucru.
12
În prezent, Comisia promovează în mod activ 
implicarea mai multor agenții din statele membre 
în procesul de punere în aplicare a facilităților, în 
vederea asigurării egalității de șanse și a intensifică ‑
rii schimbului de bune practici.
Observații
16
Comisia consideră că gestionarea facilităților regio ‑
nale de investiții a fost corespunzătoare.
Răspunsul Comisiei 38
Este responsabilitatea finanțatorilor să efectueze 
calculele necesare în conformitate cu standardele 
internaționale, cu principiul obligației de diligență și 
cu metodele convenite într ‑un context de partene ‑
riat și de diviziune eficientă a muncii.
Proiectele sunt evaluate în detaliu de către echipe 
specializate din cadrul instituțiilor financiare în con ‑
formitate cu principiul obligației de diligență.
Studiile subiacente sunt în principal efectuate de 
principalul finanțator european și sunt disponibile 
de fiecare dată când există preocupări în ceea ce 
privește caracterul adecvat al proiectelor sau când 
sunt solicitate informații suplimentare, în plus față 
de informațiile incluse în cerere.
Comisia nu consideră că este necesar ca finanțatorii 
să furnizeze studii în mod sistematic, deoarece, în 
cele mai multe cazuri, aceasta nu va duce decât la 
sporirea sarcinii administrative, fără o reală valoare 
adăugată.
24
Comisia subliniază faptul că s ‑au aprobat contribuții 
ale UE numai atunci când au fost obținute 
informațiile necesare care stau la baza respec ‑
tării principalelor cerințe stabilite în orientările 
strategice.
Toate informațiile necesare pentru luarea unei deci ‑
zii au fost furnizate și luate în considerare în pro ‑
cesul decizional. În conformitate cu Regulamentul 
financiar și în contextul gestiunii indirecte, Comisia 
se poate baza pe activitatea desfășurată deja de 
către entitatea căreia i s‑ a încredințat execuția, în 
conformitate cu principiile obligației de diligență și 
diviziunii muncii care stau la baza parteneriatului 
nostru cu instituțiile financiare.
Doar proiectele suficient de mature sunt luate în 
considerare în vederea aprobării. Există desigur 
posibilitatea efectuării unor studii de fezabilitate 
ulterioare având ca scop consolidarea în continuare 
a organizării generale a proiectelor în conformitate 
cu necesitățile beneficiarilor, sporindu ‑se astfel 
calitatea proiectelor.Calitatea de a fi în mod sistematic  responsabilă 
pentru „luarea de inițiative” nu constituie pentru 
Comisie un obiectiv operațional în sine. Comisia 
depune eforturi mai degrabă pentru a maxi ‑
miza eficiența și diviziunea muncii în procesul de 
identificare și pentru a valorifica toate atuurile 
operaționale ale părților interesate. Acest lucru va fi 
raționalizat în continuare prin reforma combinării în 
etapa sa de aprobare.
21
Comisia intenționează să revizuiască modul de 
constituire a facilităților pentru regiunea Africii. A se 
vedea răspunsul Comisiei la punctul 18.
Răspunsul comun al Comisiei la 
punctele 22-31
22
Având în vedere natura flexibilă și acoperirea sec ‑
torială extinsă a facilităților, procesul de stabilire 
a unui indicator comun pentru valoare adăugată 
pentru toate proiectele este, în mod inevitabil, com ‑
plex și aproape imposibil.
Valoarea adăugată a finanțării este evaluată întot ‑
deauna, această evaluare fiind consolidată de ‑a 
lungul timpului, în special în contextul activității 
desfășurate de Platforma UE.
23
Comisia consideră că a avut la dispoziție datele 
relevante necesare în diferite etape de aprobare 
(provizorie și finală). Datele financiare se pot 
schimba într‑o etapă de aprobare provizorie. Cu 
toate acestea, într ‑o etapă de aprobare finală, 
aceste informații sunt evaluate.
În plus, anumite condiții de creditare ar putea varia 
între momentul cererii și cel al aprobării finale ca 
urmare a fluctuațiilor economice. Prin urmare, 
instituțiile financiare pot finaliza negocierile privind 
condițiile exacte ale creditelor lor (rata dobânzii, 
scadența creditului etc.) după aprobarea consiliului 
responsabil cu facilitățile.
Răspunsul Comisiei 39
Concesionalitatea, sustenabilitatea datoriei, 
valoarea finanțării și viabilitatea economică sunt 
toate elemente centrale ale analizei efectuate de 
instituțiile financiare și de Comisie.
26
Comisia implică delegațiile Uniunii în procesul 
de examinare a caracterului adecvat al finanțării, 
solicitându ‑le consiliere ori de câte ori este relevant 
pentru procesul de selecție.
Dintre delegațiile care au răspuns, 96 % au declarat 
că sunt implicate în procesul de selecție. Cifra mai 
scăzută (59 %) corespunde etapei de identificare 
timpurie din cadrul procesului general de selecție.
Comisia depune eforturi în direcția implicării într ‑o 
și mai mare măsură a delegațiilor Uniunii în ela ‑
borarea și urmărirea operațiunilor de combinare. 
Acest lucru este esențial pentru a asigura coerența 
activităților UE, pentru a spori vizibilitatea UE și 
pentru a consolida ponderea UE în dialogul politic.
27
Data de începere a calculării nu trebuie să fie data 
intrării în rezervă. Rezerva reprezintă doar o indi ‑
care preliminară a proiectelor potențiale cu un nivel 
foarte diferit de dezvoltare și cu grade diferite de 
maturitate.
Comisia este de părere că cel mai adecvat indica ‑
tor este timpul scurs între data aprobării de către 
organul tehnic și data adoptării de către consiliul 
executiv în momentul aprobării finale.
Aceasta conduce la perioade de aproximativ 4 luni 
pentru proiectele LAIF, de 3 luni pentru CIF, de 
6½ luni pentru FIV, de 5½ luni pentru AIF și de apro ‑
ximativ 4 luni pentru IFCA. Acest calendar pare a fi 
rezonabil, ținând seama de complexitatea tehnică 
a proiectelor de combinare și de numărul potențial 
de parteneri implicați.Caseta 2
Astfel cum s ‑a consemnat în procesul ‑verbal al 
celei de a noua reuniuni a consiliului executiv al 
FFI, membrilor săi le ‑au fost furnizate, pe baza unei 
cereri prealabile, informații suplimentare privind 
acest proiect.
Acest proiect a fost aprobat în 2009. De atunci, 
formularul de cerere de finanțare a fost îmbunătățit 
considerabil cu scopul de a completa informațiile 
furnizate de instituțiile financiare.
25
Toate proiectele finanțate în baza facilităților sunt 
analizate din perspectiva sustenabilității economice 
și a sustenabilității datoriei. Unul dintre principalele 
obiective ale Comisiei și ale finanțatorilor este de 
a menține investiția preconizată, precum și suste ‑
nabilitatea acesteia și impactul pe termen lung al 
acesteia asupra dezvoltării.
Totuși, pentru evaluarea viabilității economice nu 
pot fi stabilite criterii uniforme, precum praguri 
minime. Grupul de lucru privind adiționalitatea 
finanțărilor în cadrul mecanismelor de combinare 
a concluzionat în 2009 că operațiunile de combi ‑
nare necesită, prin însăși natura lor, o abordare de 
la caz la caz în ceea ce privește evaluarea valorii, 
a formei și a naturii sprijinului necesar. Această 
abordare a fost confirmată în contextul activităților 
mai recente ale Platformei UE de finanțare mixtă 
a cooperării externe (EUBEC).
RIRE (rata internă de rentabilitate economică) în 
cazul proiectelor este evaluată întotdeauna ca 
parte a obligației de diligență. Deciziile de acordare 
a finanțărilor se bazează pe analiza economică și 
financiară a proiectelor, precum și pe beneficiile 
sociale preconizate (accesibilitate din punct de 
vedere financiar, impact asupra sănătății, situație 
socială).
Această examinare se bazează pe informațiile furni ‑
zate în formularul de cerere de finanțare, precum și 
pe informații suplimentare provenite din schimbu ‑
rile dintre diferite servicii ale Comisiei și delegațiile 
acesteia, instituțiile financiare și părțile interesate 
relevante, înaintea, în timpul și în urma reuniunilor 
tehnice.
Răspunsul Comisiei 40
Deși evaluarea a fost dificilă în lipsa unor comparații 
între proiecte similare în primii ani ai facilităților 
de combinare, Comisia se bazează pe experiența 
acumulată de ‑a lungul anilor pentru a perfecționa 
procesul de evaluare.
Într‑adevăr, odată cu reforma facilității de com ‑
binare, discutată și convenită recent, cuantumul 
grantului acordat ca finanțare va face în continuare 
obiectul comparabilității și al măririi raportului 
costuri/avantaje.
31
Nu există dovezi care să sugereze că acest risc s ‑a 
materializat până în prezent. Partenerii Comisiei 
sunt bănci de dezvoltare, nu bănci comerciale, 
principalul lor obiectiv fiind acela de a contribui 
la finanțarea pentru dezvoltare. Cu toate acestea, 
confidențialitatea în ceea ce privește modelele și 
deciziile de stabilire a prețurilor limitează într‑ade ‑
văr utilizarea răspândită a instrumentului de 
subvenționare a ratei dobânzii.
Atunci când se utilizează subvenții la rata dobânzii, 
Comisia se bazează, în special, pe propria suprave ‑
ghere a instituțiilor multilaterale (de exemplu, prin 
evaluarea pilonilor) și pe controlul și pe reglementa ‑
rea naționale care guvernează instituțiile bilaterale 
ca elemente de atenuare a acestui risc.
Calcularea ratelor dobânzilor efectuată de bănci va 
face obiectul unor controale și analize comparative.
32
În cadrul gestiunii centralizate indirecte sau al gesti ‑
unii în comun, plățile în avans au prezentat un nivel 
într‑adevăr ridicat în momentul creării primelor 
facilități. Acest lucru a fost motivat de necesitatea 
de a lansa o nouă modalitate de ajutor și de a încu ‑
raja instituțiile financiare să preia gestionarea unor 
proiecte complexe.
Dispozițiile privind plățile în avans au fost revizuite 
în cadrul noilor modele de contract pentru instru ‑
mente financiare și au avut ca rezultat o scădere 
a nivelului de prefinanțare.Dovada că durata procedurii este adecvată și rezo ‑
nabilă este că până în prezent nu au existat semne 
că vreun proiect nu a fost implementat din cauza 
întârzierilor în procedura de aprobare. Dimpotrivă, 
procesul de aprobare este suficient de flexibil pentru 
a ține seama de necesitatea partenerilor, permițând 
accelerarea procedurii, dacă este necesar.
29
Comisia ar dori să clarifice faptul că atingerea nive ‑
lurilor de concesionalitate ale FMI poate fi necesară, 
dar nu și suficientă, date fiind aspectele specifice 
fiecărui proiect. Atingerea pragului de 35 % poate 
fi considerată o primă precondiție, necesară, pentru 
ca pachetul de finanțare să fie acceptat de către 
un beneficiar care trebuie să respecte restricții 
impuse de FMI. Totuși, această condiție nu este în 
mod automat o condiție suficientă în sine. Anumite 
proiecte pot necesita o componentă de grant din 
pachetul de finanțare mai mare de 35 %, fără a pune 
la îndoială impactul semnificativ pe care îl produc 
asupra dezvoltării.
30
Justificarea sumelor aferente granturilor solicitate 
poate varia în mod considerabil în funcție de bariera 
specifică de piață abordată, de accesibilitatea din 
punct de vedere financiar pentru grupurile ‑țintă, de 
maturitatea proiectului, de condițiile de piață locale, 
de disponibilitatea fondurilor provenite de la alți 
finanțatori și de capacitatea și apetitul pentru risc al 
entităților responsabile cu implementarea proiecte ‑
lor, printre alte condiții. Această varianță, combinată 
cu lipsa unor informații fiabile privind piețele din 
țările partenere, face dificilă formularea unor cri ‑
terii pentru stabilirea sumelor aferente granturilor 
care să acopere orice intervenție posibilă în orice 
context dinamic de piață posibil. În cele din urmă, 
Comisia trebuie să se bazeze, într ‑o oarecare măsură, 
pe capacitatea instituțiilor financiare partenere de 
a negocia cea mai bună ofertă, și anume cuantumul 
minim al grantului, în vederea catalizării unui proiect 
specific. În ceea ce privește anumite proiecte, nu 
există alternative viabile pentru acest proces de 
„stabilire a prețurilor”. De exemplu, mărimea unei 
garanții de primă pierdere pentru creditele acor ‑
date IMM ‑urilor nu este determinată în general prin 
prisma experienței privind pierderile istorice (în cazul 
în care există), ci mai degrabă pe baza riscului per ‑
ceput al creditorului – un parametru subiectiv care 
poate fi determinat doar prin negociere abilă.
Răspunsul Comisiei 41
35
După aprobarea proiectului, delegațiile Uniunii și/
sau serviciile centrale ale Comisiei (în funcție de 
domeniul de aplicare al proiectului) asigură o urmă ‑
rire corespunzătoare.
Serviciile Comisiei sunt în contact periodic cu 
birourile naționale ale Băncii din țările relevante, au 
loc reuniuni cu delegația și coordonatorii locali de 
proiecte din cadrul instituțiilor financiare principale. 
Instituțiile financiare principale au obligația con ‑
tractuală de a prezenta anual rapoarte delegației. În 
plus, astfel cum se prevede în contractele semnate 
în cadrul cooperării delegate, Comisia este impli ‑
cată, informată și invitată la misiuni de monitorizare 
efectuate la fața locului de către instituția financiară 
principală.
Dispozițiile contractuale sunt suficient de clare pen ‑
tru o monitorizare adecvată.
Prin sporirea implicării timpurii a delegației în 
proces, urmărirea și monitorizarea se vor intensifica 
de asemenea. Instrucțiunile pentru delegații vor fi 
actualizate în acest sens.
36
Comisia recunoaște trimiterea la activitățile în 
curs legate de indicatorii bazați pe rezultate care 
urmează să fie utilizați de instituțiile financiare în 
scopuri de monitorizare și de raportare și subliniază 
faptul că monitorizarea performanțelor se reali ‑
zează de către instituția financiară principală.
37
Toate proiectele sunt supuse monitorizării și eva ‑ 
luării (evaluărilor). O parte din evaluările interme ‑ 
diare au fost finalizate, precum cele din contextul 
FIV, sau vor fi lansate în scurt timp, precum cele  
din contextul LAIF.Caseta 3
Comisia a acționat în deplină conformitate cu nor ‑
mele și reglementările aplicabile.
Dispoziția privind plățile explicată în caseta 3 a fost 
adoptată în 2010. În ceea ce privește FIV, Comisia 
a modificat politica privind plățile în 2012 (a se 
vedea punctul 32).
În plus, evaluarea acestui proiect finanțat prin FIV 
ține cont în mod corespunzător de situația și de 
evenimentele excepționale care au avut loc în țara 
parteneră începând cu ianuarie 2011 și care au avut 
impact asupra implementării proiectului.
33
Se preconizează revizuirea sistemul de plăți în avans 
pentru FFI.
34
Proiectele din cadrul acestor facilități sunt aprobate 
și selectate direct de către instituțiile financiare 
europene în deplină conformitate cu obiectivele, 
acțiunile și criteriile stabilite pentru proiect. Selecția 
subcreditelor și a garanțiilor este determinată de 
parametrii legați de proiect (detaliați în fișă), în 
special de cei care indică obiectivele urmărite de 
proiect. Standardele referitoare la obligația de 
diligență ale instituțiilor financiare sunt aplicate pe 
parcursul procedurilor de aprobare și de selecție. 
Aceste proceduri respectă o diviziune a muncii între 
parteneri, convenită și eficientă din punctul de 
vedere al costurilor, și includ dispoziții de selecție 
a acțiunilor subordonate. Instituțiile financiare 
eligibile furnizează rapoarte detaliate cu privire la 
proiectele incluse în facilitate, atât la intervale regu ‑
late, cât și ad ‑hoc, sau atunci când aceste rapoarte 
sunt solicitate de Comisie.
Caseta 4
Comisia consideră că toate elementele necesare au 
fost vizibile în formularul de cerere de finanțare al 
proiectului finanțat de FIV din cadrul facilității de 
finanțare a IMM ‑urilor.
Răspunsul Comisiei 42
42 (a) 
Finanțarea posibilă fără o contribuție din partea 
FFI în baza programului FMI a avut, într ‑adevăr, un 
plafon pentru împrumuturi neconcesionale (a se 
vedea tabelul 1 din rapoartele de țară ale FMI pen ‑
tru 2009 și 2010), de unde rezultă că orice împrumut 
suplimentar trebuia să fie concesional. Decizia ca 
orice proiect dat să fie luat în considerare pentru 
un împrumut concesional sau nu este o decizie 
suverană a Zambiei, după discuții cu comunitatea 
internațională, în funcție de condițiile economice 
ale fiecărui proiect.
42 (b)
Finanțarea proiectelor nu a putut fi asigurată numai 
din FED. Finanțarea suplimentară, necesară pentru 
eliminarea deficitului de finanțare, a fost posibilă 
doar prin mobilizarea resurselor instituțiilor finan ‑ 
ciare prin intermediul contribuției din partea FFI.
42 (c)
Chiar dacă sunt de mică anvergură, finanțările 
pot avea o valoare adăugată ridicată, de exemplu 
pentru eliminarea unui deficit de finanțare, pentru 
îmbunătățirea calității proiectului etc. În trei dintre 
aceste cazuri, finanțările au contribuit la reducerea 
condițiilor financiare generale, deoarece pache ‑
tul de finanțare propus de cofinanțatori nu a fost 
considerat pe deplin acceptabil de către debitor. 
Pentru celălalt proiect, finanțarea a permis creșterea 
impactului potențial al proiectelor, inclusiv a bene ‑
ficiilor financiare.
42 (d)
Comisia nu este de acord cu concluzia Curții. Benefi ‑
ciarul final ar fi putut alege o altă alternativă care ar 
fi fost mai profitabilă, dar care ar fi produs impacturi 
negative asupra mediului. Finanțarea acordată prin 
FFI a contribuit la facilitarea investițiilor în opțiunea 
preferată din punct de vedere ecologic, compen ‑
sând costurile de investiții mai ridicate.În plus, Comisia ar dori să sublinieze că:
(i) procedurile ROM pentru facilitățile regionale de 
investiții gestionate de DEVCO sunt aceleași ca și 
pentru celelalte proiecte DEVCO și
(ii) DEVCO întreprinde măsurile necesare pentru 
a aborda rezultatele ROM: în ceea ce privește 
proiectele care au fost supuse procesului ROM, 
rezultatele sunt trimise delegației UE/unităților 
din cadrul serviciilor centrale implicate în gestio ‑ 
narea proiectelor. Se așteaptă un răspuns din 
partea delegației, care este, în general, transmis 
instituției financiare principale. În cazul în care 
este necesar, este organizată o întâlnire contra ‑
dictorie care are ca scop clarificarea constatărilor 
procesului ROM. În plus, reprezentanții Comisiei 
și consultanții care au efectuat vizitele ROM se 
întâlnesc cu regularitate în cadrul unor reuniuni 
de informare, pentru a se informa cu privire la 
situația de pe teren.
Se preconizează o examinare în viitor a gestionării 
proiectelor finanțate de FFI, în scopul unei eventu ‑
ale alinieri la alte facilități.
Răspunsul comun al Comisiei la 
punctele 39-42
39
Comisia nu este de acord cu analiza Curții privind 
demonstrarea necesității unui sprijin prin finanțare 
nerambursabilă pentru a permite contractarea 
creditului. Formularul de cerere de finanțare asigură 
baza pentru evaluare, care este un aviz chibzuit, 
bazat pe contribuții ale unităților tematice și geo ‑
grafice, precum și ale delegațiilor și ale Secretariatu ‑
lui UE, completate deseori de cereri suplimentare de 
informații. Evaluarea Comisiei, sprijinită de reuniuni 
tehnice cu instituții financiare și consilii executive, 
cu prezența statelor membre, este solidă și bine 
fundamentată. Comisia consideră că procesul de 
selecție a finanțărilor oferă o asigurare suficientă și 
dovada necesității acestora.
42
Comisia nu este de acord cu această analiză din 
motivele următoare.
Răspunsul Comisiei 43
46
Comisia este de părere că, în general, facilitățile 
mobilizează câștiguri considerabile în materie de 
politici.
Mediul de politică face parte integrantă din eva ‑
luarea proiectului. Fiecare proiect își are propri ‑
ile obiective și impacturi preconizate specifice, 
care diferă în funcție de natura proiectului. Nu se 
așteaptă ca un proiect să aibă impact asupra tuturor 
obiectivelor (în plus, nu se recomandă acest lucru).
În cazul FFI, atunci când proiectul coincide cu 
sectorul central al delegației, există într ‑adevăr 
posibilitatea de a influența în mod obișnuit politica 
sectorială. Acest lucru este diferit în cazul în care 
un proiect nu intră în sfera sectorului central al 
delegației, deși are o acoperire regională.
51
Din motive politice și strategice, Comisia (deși con ‑
sideră că orientările în materie de vizibilitate ale UE 
au fost respectate) își va intensifica dispozițiile pri ‑
vind vizibilitatea și va implica și mai mult delegațiile 
în acest proces.
51 (a) 
Există articole specifice în toate contractele (atât în 
condițiile generale, cât și în anexa care furnizează 
o descriere a acțiunii) pentru proiectele finanțate 
în baza facilităților de combinare regionale. Aceste 
articole prevăd că instituția financiară principală 
trebuie să asigure o vizibilitate corespunzătoare 
a finanțării.
În plus, în noul acord de delegare în cazul gestiunii 
indirecte, care va fi utilizat începând din 2014 pen ‑
tru toate proiectele contractate în baza facilităților 
de combinare regionale, există o anexă special 
prevăzută pentru un plan de comunicare și de 
vizibilitate care va fi întocmit pentru fiecare proiect 
în parte.42 (e)
Comisia nu este de acord cu concluzia Curții pentru 
care nu există dovezi suficiente.
Finanțarea acordată prin FIV a fost necesară pentru 
a debloca întregul pachet de investiții al proiectului 
și a fost în deplină conformitate cu obiectivele de 
politică ale UE și ale țării partenere.
42 (f)
Comisia nu este de acord cu evaluarea. Aceasta 
implică faptul că finanțarea a fost necesară pentru 
ca respectivele credite conexe să fie acceptate de 
beneficiar și că pachetul combinat a fost comparabil 
cu alte oferte financiare și nu a fost subvenționat 
excesiv.
42 (g)
Această observație nu ține cont de faptul că pro ‑
dusul „nesubvenționat” a funcționat în ipoteza că 
subvenția va fi posibilă. Contribuția din partea FIV 
la un astfel de sistem este fără îndoială necesară 
pentru ca IFE să fie în măsură să ofere credite la 
o rată care să stimuleze băncile să acorde IMM ‑uri‑
lor credite din fonduri atrase. Faptul că respectiva 
contribuție din partea FIV nu este (sau este parțial) 
cheltuită este mai degrabă un semn de reușită. 
Acest lucru pregătește terenul pentru o facilitate 
de urmărire cu un nivel mai scăzut al contribuției 
din partea FIV (fără ca aceasta să implice faptul că 
finanțarea acordată prin FIV trebuie să fie mai mică 
în cazul unei alte prime operațiuni într ‑o țară).
44
Comisia influențează în mod proactiv modul de 
constituire a proiectelor. Tipul de influență depinde 
foarte mult de tipul de proiect, deoarece proiectele 
au diferite obiective și diferite impacturi preco ‑
nizate. Proiectele cu finanțare combinată sunt 
constituite într ‑un cadru de parteneriat și de par ‑
tajare a responsabilităților între donatori. Comisia 
are un rol esențial în acest parteneriat, exercitând 
o largă influență în toate aspectele relevante ale 
proiectelor.
Răspunsul Comisiei 44
54
Comisia consideră că procesul de aprobare a fost 
aprofundat: toate părțile interesate relevante 
sunt implicate în mod corespunzător, iar Comisia 
adaptează procesul de consultare în funcție de 
specificitățile proiectelor. Pe parcursul procesului 
decizional sunt puse la dispoziție informații sufici ‑
ente și complete.
În toate cazurile se asigură valoarea adăugată: 
consiliului executiv competent îi sunt prezentate 
proiecte numai după ce toate componentele aces ‑
tora au fost explicate și când valoarea adăugată 
a acestora este evidentă.
Dispozițiile privind plățile în avans sunt examinate 
în noile modele de contract pentru instrumente 
financiare.
55
Comisia consideră că justificarea acordării de 
finanțare a fost clară în toate cazurile. Aceste cazuri 
sunt descrise la punctul 42 din prezentul raport și 
au fost contestate și justificate în mod corespunză ‑
tor de către Comisie. A se vedea răspunsul Comisiei 
la punctul 42 literele (a) ‑(g).
În toate cazurile, prioritățile facilităților au fost 
aliniate la politicile sectoriale ale UE pentru fiecare 
dintre regiuni (menționate în mod clar în orientările 
strategice aferente).
Cu toate acestea, Comisia va căuta soluții pentru 
obținerea unui impact mai larg asupra politicii 
sectoriale, precum și pentru sporirea vizibilității 
sprijinului acordat de UE.
57
Comisia acceptă recomandarea. În noul formular 
de cerere se indică în mod clar diferitele forme 
de valoare adăugată pe care le poate asigura 
finanțarea.În ceea ce privește CIBV, Direcția Generală Extindere 
a asigurat, prin intermediul contractelor sale de 
asistență tehnică (IPF și IFICO), faptul că toate instru ‑
mentele de comunicare și de promovare (site inter ‑
net, rapoarte, orientări, fișe informative, seminare, 
ateliere etc.) indică rolul UE în cadrul mecanismului. 
În plus, cooperarea la scară mai mare cu unitățile de 
comunicare ale instituțiilor financiare internaționale 
se află în proces de dezvoltare și se pot observa 
referințe sporite la UE și CIBV în prezent. Vizibilita ‑
tea și coerența ar trebui îmbunătățite într ‑o și mai 
mare măsură, deoarece toate activitățile de comu ‑
nicare ale CIBV vor fi centralizate în noul contract 
IFICO extins.
52
Comisia subliniază faptul că manualul privind comu ‑
nicarea și vizibilitatea pentru acțiunile externe ale 
UE este valabil și aplicabil tuturor proiectelor din 
sfera acțiunilor externe.
Concluzii și recomandări
53
Comisia este responsabilă pentru constituirea 
facilităților, evaluate pozitiv în raport. Gestionarea 
proiectelor este realizată în parteneriat. Comisia 
administrează facilitățile, în timp ce instituțiile de 
finanțare pentru dezvoltare sunt responsabile pen ‑
tru gestionarea zilnică a proiectelor. Acestea exe ‑
cută sarcinile bugetare care le ‑au fost încredințate, 
în conformitate cu normele din cadrul gestiunii indi ‑
recte prevăzute în Regulamentul financiar.
Comisia a conceput acest mod de constituire 
ținând seama pe deplin de posibilele beneficii ale 
facilităților și consideră că activitatea sa de gestio ‑
nare a fost corespunzătoare.
Comisia consideră că obținerea posibilelor benefi ‑
cii trebuie să țină seama de natura finanțărilor (de 
exemplu, asistență tehnică) și de rezultatele imple ‑
mentării proiectelor.
Răspunsul Comisiei 45
59 (a) 
Un cadru de măsurare a rezultatelor a fost deja 
inclus în formularul de cerere, împreună cu orien ‑
tările aferente în care sunt explicate informațiile 
solicitate. Deseori, impactul finanțărilor specifice 
acordate de UE nu poate fi separat de proiec ‑
tul general. Cu toate acestea, în ceea ce privește 
finanțarea acordată de UE trebuie să indicată clar 
valoarea adăugată (a se vedea mai sus).
59 (b) 
Au fost trimise instrucțiuni tuturor delegațiilor UE și 
sunt în curs de elaborare orientări.
59 (c) 
Comisia acceptă parțial recomandarea. Comisia va 
analiza dacă este oportun să adapteze metodologia 
în materie de ROM la caracteristicile specifice ale 
mecanismelor de combinare.
60
Comisia acceptă recomandarea.
Un nou acord de delegare în cazul gestiunii indi ‑
recte pentru toate proiectele contractate în baza 
facilităților regionale de combinare este în curs 
de pregătire. Acest model de contract va include 
o anexă special prevăzută pentru un plan de comu ‑
nicare și de vizibilitate care va fi întocmit pentru 
fiecare proiect în parte.57 (a)
Comisia acceptă recomandarea. În contextul Platfor ‑
mei UE se află în curs de elaborare orientări privind 
guvernanța revizuită în scopul direcționării implică ‑
rii Comisiei în toate etapele procesului de aprobare, 
precum și în urmărirea proiectelor.
57 (b) 
Comisia acceptă recomandarea. Acesta este un 
proces în curs, care va fi finalizat probabil la sfârșitul 
anului 2014.
57 (c) 
Comisia acceptă recomandarea. În configurația 
revăzută a guvernanței facilităților de combinare 
s‑a propus ca proiectele să fie prezentate doar 
pentru aprobarea finală (fără aprobare provizorie). 
Formularul de cerere include o descriere detaliată 
a necesității și a valorii adăugate a finanțării, pre ‑
cum și a modului în care a fost determinat/calculat 
cuantumul.
Procesul trebuie să implice analize și discuții pre ‑
liminare privind proiectele incluse în rezervă care 
urmează să fie clarificate înainte de prezentarea 
pentru aprobarea finală, pentru a garanta maturita ‑
tea, impactul și rentabilitatea proiectelor.
57 (d) 
Comisia acceptă recomandarea.
58
Comisia acceptă recomandarea. În viitor, necesarul 
de numerar va fi luat în considerare înainte de efec ‑
tuarea plăților. Un nou model de contract pentru 
instrumente financiare este în prezent în curs de 
pregătire. Măsura va fi pusă în aplicare probabil 
până la sfârșitul anului 2014.
59
Comisia acceptă recomandarea.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar: 
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  mai multe exemplare/postere/hărți: 
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site ‑ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Abonamente:•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
QJ‑AB‑14‑016‑ RO‑C  ISSN 1831 ‑0966Comisia și statele membre au creat opt facilități 
regionale de investiții în scopul sprijinirii 
politicilor externe ale UE. Aceste facilități de 
investiții vizează să reunească (să combine) 
finanțările acordate de Comisia Europeană și 
creditele acordate de instituțiile financiare. 
Scopul lor este de a contribui la finanțarea unor 
proiecte majore de infrastructură care necesită 
resurse financiare substanțiale.
Curtea a examinat eficacitatea demersurilor de 
combinare a finanțărilor acordate de UE cu 
creditele acordate de instituțiile financiare și 
a concluzionat că aceste demersuri au fost, în 
general, eficace. Modul în care au fost constituite 
facilitățile regionale de investiții a fost adecvat, 
dar beneficiile potențiale pe care le-ar putea 
oferi mecanismele de combinare nu au fost 
obținute în totalitate. Curtea formulează o serie 
de recomandări în atenția Comisiei, referitor la 
selecția proiectelor și la aprobarea finanțărilor, la 
modul de realizare a plăților de fonduri, la 
monitorizarea implementării acestor finanțări 
furnizate de UE, precum și la sporirea vizibilității 
ajutorului UE.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ