RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 423/6

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rolul antrenorilor în societate

(2017/C 423/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII STATELOR MEMBRE,

REAMINTIND CĂ:

1. În conformitate cu articolul 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Uniunea contribuie la promovarea obiectivelor europene ale sportului, având în vedere totodată caracterul specific, structurile bazate pe voluntariat, precum și funcția socială și educativă a sportului.

2. Consiliul Uniunii Europene a adoptat la 23 mai 2017 al treilea plan de lucru al Uniunii Europene pentru sport (2017-2020), care definește sportul și societatea ca teme prioritare pentru cooperarea la nivelul UE în domeniul sportului și situează rolul antrenorilor în rândul principalelor sale subiecte.

AVÂND ÎN VEDERE CĂ:

3. În cursul ultimelor decenii, societatea s-a schimbat foarte mult și, din cauza evoluțiilor tehnologiei, economiei și structurii sociale, generațiile actuale se confruntă cu o serie de provocări majore: (a) activitatea fizică a populației este în declin (1), cu o preocupare specială față de posibilitatea ca adolescenții și copiii să nu aibă suficientă activitate fizică pentru dezvoltarea lor (2); (b) un stil de viață sedentar și obezogen asociat problemelor de sănătate legate de creșterea speranței de viață impune o sarcină tot mai mare asupra sistemului de asistență medicală, a economiei și a societății (3) (4); (c) în unele state membre ale UE șomajul este în creștere, în special în rândul tinerilor (5); (d) societățile europene se confruntă cu provocarea de a rămâne coezive și favorabile incluziunii și cu cea de a găsi un mod de abordare a grupurilor care riscă marginalizarea: migranții și refugiații (6), bătrânii, persoanele cu handicap și tinerii vulnerabili social (7); (e) o mobilitate sporită are impact asupra aspectelor sociale precum piața muncii, coeziunea culturală, serviciile sociale și mediul; (f) provocările de ordin etic în domeniul sportului sunt tot mai numeroase.

4. Dezvoltarea tehnologică rapidă va duce la o tot mai mare automatizare a locurilor de muncă, cu posibilul rezultat al eliberării unui timp mai îndelungat pentru recreere (8). Cu toate acestea, pe măsură ce tehnologia informației ușurează accesul la activități pasive de petrecere a timpului liber, acesta se consumă tot mai mult cu distracții populare bazate pe calculator, ceea ce duce la creșterea și mai mare a ratei de inactivitate fizică.

SUBLINIIND CĂ:

5. În paralel, în ultimele decenii, sportul s-a schimbat și continuă să se schimbe, oglindind transformări socio-culturale mai ample: democratizarea și diversificarea sportului i-a lărgit sfera prin adăugarea de noi sporturi, acces sporit al femeilor la sporturi prin tradiție „dominate de bărbați” și prin multiplicarea facilităților sportive; sporirea gradului de sensibilizare cu privire la importanța sportului și a activității fizice pentru sănătatea și dezvoltarea personală; stimularea potențialului sportului pentru integrarea și incluziunea socială, precum și în comercializare care a impulsionat afaceri, antreprenoriat și comerț.

6. Sportul și activitatea fizică conexă pot contribui la societate prin sprijinirea abordării multora dintre provocările sus-menționate, dezvoltându-și în același timp valoarea sa socială unică: (a) de domeniu care cuprinde activități care au un impact pozitiv asupra bunăstării, sănătății și calității vieții persoanelor de toate vârstele; (b) de fenomen social care reunește oamenii, producând coeziune în societate la nivel local, regional, național și internațional, crescând gradul de activitate al cetățenilor, promovând echitatea și susținând valori comune (9) pentru toți oamenii, indiferent de religia, naționalitatea, statutul social sau contextul lor cultural; (c) prin îmbogățirea timpului liber cu activități care promovează dezvoltarea personală și prin facilitarea acumulării de competențe sociale, precum și de alte competențe esențiale pentru toți participanții și prin dezvoltarea capitalului uman; (d) prin stimularea implicării în activități voluntare care contribuie la implicarea socială; (e) prin dezvoltarea de tehnologii, materiale și cunoștințe pentru performanță, de la consumabile, îmbrăcăminte, nutriție și până la proceduri de exercițiu de care beneficiază diferite segmente ale populației, inclusiv persoanele în vârstă și persoanele cu handicap, prin eficiență, siguranță și reabilitarea prin muncă și recreere; (f) prin promovarea dezvoltării urbane pentru necesitățile culturale și sociale ale cetățenilor, precum și a sensibilizării legate de mediu; (g) prin impactul său economic semnificativ și tot mai important (10).

RECUNOSCÂND CĂ:

7. Antrenorii au un rol esențial în sport, deoarece prin conducerea și dirijarea participanților influențează cunoștințele, competențele, perspectivele, aspirațiile, sănătatea, bunăstarea și valorile participanților. Se estimează că în Europa există între 5 și 9 milioane de antrenori care influențează între 50 și 100 de milioane de europeni (11).

8. Antrenorii sunt persoanele care planifică și oferă antrenament sportiv, aplicând competențe și cunoștințe demonstrabile pentru îndeplinirea unor obiective de performanță, recreere sau sănătate în condiții de siguranță.

9. În sensul prezentelor concluzii, antrenorii ar trebui înțeleși ca antrenori sportivi, care: (a) sunt femei și bărbați cu competențe bazate pe învățarea formală, nonformală și informală a antrenoratului sportiv; (b) conduc și îndrumă sportivi de performanță, dar și participanți recreativi; (c) sunt angajați profesional, dar și voluntari.

10. Activitatea antrenorilor se asociază responsabilității, abilităților și competențelor descrise în calificările naționale pentru meseria de antrenor și în cele ale organizațiilor sportive.

11. Formarea antrenorilor și cerințele pentru calificările antrenorilor diferă de la o țară la alta. Cadrele naționale ale calificărilor (CNC) sau sistemele menționate în Cadrul european al calificărilor (CEC) folosesc drept instrument pentru facilitarea comparației între diferite țări în vederea promovării transparenței și a comparabilității competențelor și calificărilor la nivel național și european pentru mobilitate și învățare pe tot parcursul vieții.

RECUNOSCÂND CĂ:

12. Antrenorii se numără printre personajele principale ale sportului, contribuind la abordarea provocărilor cu care se confruntă societatea, deoarece, printre alte sarcini, în funcție de rolurile, pozițiile și contextul în care antrenează, aceștia pot: (a) să influențeze primele contacte cu sportul și cu activitatea fizică ale unei persoane, sprijinind dezvoltarea obiceiurilor legate de sport și participând la generarea beneficiilor sociale și economice care decurg din cultura sportivă; (b) să aibă un rol social tot mai important în dezvoltarea personală a participanților la sport, în special a tinerilor sportivi, prin faptul că sunt modele pozitive, prin inculcarea motivației și a încrederii în sine și prin influențarea valorilor, comportamentelor și aptitudinilor sociale ale acestora; (c) să aibă o poziție unică în promovarea incluziunii sociale și a egalității de gen, în învățarea respectului pentru valori comune (12), diversitate și în promovarea activității fizice în toate grupurile sociale; (d) să apere și să dezvolte integritatea sportului și regulile de fairplay, precum și să fie printre primii în măsură să intervină, făcându-și datoria de a se implica atunci când apar probleme, de exemplu în caz de aranjare a meciurilor, dopaj, violență, exploatarea minorilor etc.; (e) să conducă servicii de petrecere a timpului liber legate de sport și de activitate fizică și să participe la inovarea din domeniul sportului, inclusiv a bunurilor, serviciilor și metodelor de antrenament; (f) să dea formă experienței sportive pentru alte părți interesate importante, precum membrii familiilor sportivilor, spectatorii și suporterii, precum și părți interesate social, influența lor mergând dincolo de sport în alte domenii-cheie.

AVÂND ÎN VEDERE CELE DE MAI SUS, CONVIN CĂ:

13. În contextul multiplelor probleme cu care se confruntă societatea, ținând cont că sportul se află într-o poziție privilegiată pentru a contribui la soluționarea acestor probleme, rolul în principal specific sportului jucat de antrenori se extinde într-un domeniu de activități care au o influență mai amplă asupra dezvoltării societății și a persoanelor. Acest rol al antrenorilor în domeniul sportului și al activității fizice, care contribuie la dezvoltarea holistică a participanților, este asemănător cu rolul unui profesor în educație, mai ales în rândul copiilor și al adolescenților.

14. Printre principalele chestiuni legate de antrenori în prezent se numără: (a) recunoașterea de către societate a importanței tot mai mari a antrenorilor; (b) creșterea nivelului de autoconștientizare a importanței propriului rol în rândul antrenorilor, a oportunităților și responsabilităților aferente, precum și încurajarea dezvoltării în continuare a acestui rol; (c) extinderea posibilităților de învățare pe tot parcursul vieții și de educație pentru antrenori, după caz, pentru a putea face față schimbărilor sociale, mai ales în legătură cu îngrijirea medicală, obligația de diligență și în domeniul economiei și al incluziunii sociale; (d) promovarea egalității de gen și a diversității în antrenorat, după caz, prin creșterea numărului de antrenori femei angajați și voluntari și de persoane de origini sociale și etnice diferite în diferite sporturi și la toate nivelurile; (e) sprijinirea dezvoltării carierelor duale ale sportivilor și promovarea antrenoratului ca profesie pentru tineri; (f) stimularea, după caz, a recunoașterii antrenoratului ca profesie în statele membre ale UE prin promovarea standardelor calificărilor pentru antrenori și a transparenței calificărilor din statele membre și organizațiile sportive, prin includerea lor în CNC care sunt corelate cu CEC; (g) recunoașterea rolului antrenorilor voluntari și oferirea unui sprijin relevant acestora; (h) dezvoltarea formării antrenorilor, adăugând dimensiuni internaționale și intersectoriale la educația în domeniul antrenoratului prin integrarea exemplelor pozitive și a metodelor de lucru utile din activitățile pentru tineret, precum învățarea non-formală și informală prin sport, activitățile cu persoane cu nevoi speciale și antreprenoriatul.

ÎN ACEST CONTEXT, INVITĂ:

15. STATELE MEMBRE, ȚINÂND SEAMA DE PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII ȘI DE CARACTERISTICILE SPECIFICE ALE SPORTULUI: (a) să contribuie la promovarea rolului mai larg al antrenorilor în abordarea, după caz, a provocărilor sociale cu care se confruntă societatea în ansamblu; (b) să sprijine programele educaționale și campaniile de promovare care au ca scop creșterea numărului de antrenori competenți și oferirea posibilității acestora de a-și îmbunătăți accesul și poziția pe piața forței de muncă; (c) să facă schimb de bune practici referitoare la formarea antrenorilor; (d) să faciliteze cooperarea între instituțiile de învățământ, organizațiile de tineret, federațiile sportive și organizațiile umbrelă sportive în ceea ce privește educația și formarea antrenorilor; (e) să sprijine dezvoltarea antecedentelor educaționale și a unui sistem de învățare pe tot parcursul vieții pentru antrenori care include oportunități de învățare formale, non-formale și informale la diferite niveluri de antrenorat; (f) să recunoască și să promoveze activitățile organizațiilor umbrelă și ale rețelelor de antrenori; (g) să promoveze, în cadrul sistemului de educație sportivă, abordarea legată de rezultatele învățării, pe baza atât a obiectivelor CNC, cât și ale CEC, precum și includerea, după caz, a calificării de antrenor în CNC-uri în corelare cu CEC.

16. COMISIA EUROPEANĂ: (a) să faciliteze schimbul de bune practici și orientări în domeniile educației antrenorilor și dezvoltării calificărilor între statele membre și organizațiile sportive din UE; (b) să ia în considerare includerea redactării de orientări referitoare la cerințele de bază în materie de abilități și competențe pentru antrenori în activitatea Grupului de experți al Comisiei privind competențele și dezvoltarea resurselor umane; (c) să continue promovarea comparabilității calificărilor de antrenor ale statelor membre și ale organizațiilor sportive în contextul CEC; (d) să facă cercetări în contextul rolului antrenorilor, acordând o atenție specială problemelor și obstacolelor în materie de educație, mobilitate și piața muncii, precum și să evalueze influența antrenamentelor sportive asupra provocărilor societale majore din sport și din afara acestuia; (e) să utilizeze posibilitățile oferite de Fondul social european, programul Erasmus+ și Săptămâna europeană a sportului pentru a evidenția și promova beneficiile antrenoratului și pentru a încuraja mobilitatea antrenorilor.

17. MIȘCAREA SPORTIVĂ ȘI ALTE PĂRȚI INTERESATE RELEVANTE: (a) să dezvolte, după caz, în strânsă cooperare cu instituțiile de învățământ, conținut pentru formarea antrenorilor actualizat și corespunzător evoluțiilor actuale ale societății, care să includă cunoștințe legate de competențele sociale, combaterea dopajului, cariera duală a sportivilor, activitățile pentru tineret, sănătate, antreprenoriat, obligația de diligență, egalitatea de gen etc.; (b) să colaboreze cu antrenorii pentru a dezvolta servicii pentru petrecerea timpului liber sigure și eficace, astfel încât sportul să rămână în continuare atractiv și competitiv față de noile alternative de agrement bazate pe calculator; (c) să sporească accesibilitatea profesiei de antrenor prin formare și încurajarea dezvoltării calificărilor de antrenor, precum și, printre altele, prin utilizarea posibilităților oferite de tehnologia curentă a informației și a comunicării; (d) să promoveze diversitatea în antrenorat, inclusiv accesul sporit al femeilor, tinerilor și persoanelor cu handicap; (e) să contribuie la încurajarea persoanelor care lucrează ca antrenori să dețină formarea necesară; (f) să promoveze învățarea de-a lungul vieții pentru antrenori, inclusiv prin validarea competențelor și să promoveze schimbul de opinii, competențe și cunoștințe la nivel local, regional, național și internațional; (g) să utilizeze Fondul social european și programul Erasmus+ pentru sprijinirea procesului de învățare de-a lungul vieții pentru antrenori; (h) să sprijine mobilitatea antrenorilor pentru a învăța și a dobândi cunoștințe culturale, cunoștințe intersectoriale, competențe lingvistice și alte competențe noi relevante; (i) să colaboreze cu diferiți angajatori pentru a studia necesitățile acestora legate de dezvoltarea activităților sportive care ar putea implica antrenori sportivi cu scopul de a promova diversitatea în antrenorat, inclusiv accesul sporit al femeilor și al tinerilor.

(1) Eurobarometru 412 (http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/archives/ebs/ebs_412_en.pdf).

(2) Raport al Comisiei pentru eliminarea obezității infantile, OMS 2016 (http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/204176/1/9789241510066_eng.pdf?ua=1&ua=1).

(3) Recomandarea Consiliului privind promovarea intersectorială a activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate, 2013 (http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2013:354:0001:0005:RO:PDF).

(4) Costul economic al lipsei de activitate fizică în Europa, un raport ISCA/Cebr, 2015 (http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/report).

(5) Statisticile privind șomajul, Eurostat, 2017 (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics#Youth_unemployment_trends).

(6) Acest document se referă la integrarea migranților și a refugiaților în conformitate cu Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre privind integrarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere legală în UE, adoptate la 9 decembrie 2016 (15312/16).

(7) Grupurile care se confruntă cu un risc mai mare de sărăcie și de excluziune socială decât restul populației. Minoritățile etnice, migranții, persoanele cu handicap, persoanele fără adăpost, cele care se confruntă cu abuzuri de substanțe, persoanele în vârstă izolate și tinerii se confruntă cu toții adesea cu dificultăți care pot duce la adâncirea excluziunii sociale, precum niveluri scăzute de educație și șomaj sau subocupare a forței de muncă.

(8) Potrivit estimărilor, 54 % din locurile de muncă din UE riscă să fie automatizate („Technology at work. The Future of Innovation and Employment”, Carl Benedikt Frey, Michael Osborne et al., Oxford Martin School, Universitatea din Oxford și Citi Global Perspectives & Solutions, 2015) (http://www.oxfordmartin.ox.ac.uk/publications/view/2092).

(9) Respectarea demnității umane, a libertății, democrației, egalității, a statului de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților (articolul 2 din TUE).

(10) Ponderea sportului în valoarea adăugată brută totală este estimată la 1,76 %, ceea ce înseamnă 174 de miliarde de euro. Pentru UE în ansamblu, contribuția locurilor de muncă legate de sport la ocuparea forței de muncă totale este estimată la 2,12 %, ceea ce înseamnă 4,5 milioane de persoane [Studiu privind contribuția sportului la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă în UE (2012), Comisia Europeană, Direcția Generală Educație și Cultură].

(11) http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf

(12) Respectarea demnității umane, a libertății, democrației, egalității, a statului de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților (articolul 2 din TUE).