RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 28.10.2009 
SEC(2009) 1441 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
de însoțire a  
 
COMUNIC ĂRII COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL E UROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
 
„Monitorizarea global ă pentru mediu și securitate (GMES):  
provocări și pașii următori pentru componenta spa țială” 
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
{COM(2009) 589 final} 
{SEC(2009) 1439} 
{SEC(2009) 1440}  
 
RO 2   RO REZUMATUL  EVALUĂRII  IMPACTULUI 
1. I NTRODUCERE  
Prezenta evaluare a impactului înso țește Comunicarea Comisiei privind componenta spa țială a 
Monitoriz ării globale pentru mediu și securitate (GMES). Ea a fost realizat ă în consultare cu 
un grup de coordonare a serviciilor Comisiei, în urma unei consult ări pe scară largă a părților 
interesate efectuat ă de Biroul GMES. Raportu l a fost analizat de Comitetul de evaluare a 
impactului din cadrul Comisiei Europene și modificat în consecin ță. 
GMES reprezint ă o capacitate de observare a P ământului care permite gestionarea mai 
eficientă a resurselor naturale, monitorizarea biodiversit ății și a situației oceanelor, precum și 
a compozi ției chimice a atmosferei noastre – factori importan ți pentru schimbarea climatic ă – 
, îmbunătățirea răspunsului la calamit ățile naturale și la cele provocate de om și ameliorarea 
supravegherii frontierelor.  
GMES cuprinde o component ă de servicii și o component ă a infrastructurii de observare, 
aceasta din urm ă fiind compus ă dintr-o infrastructur ă spațială și o infrastructur ă in situ . 
Profitul este generat de componenta de servicii , care, la rândul ei, depinde de datele de 
observare ob ținute prin intermediul infrastructurii. Prin urmare, GMES trebuie analizat ca 
sistem complet. În timp ce comuni carea din 2008 a Comi siei intitulat ă „GMES: pentru o 
planetă mai sigur ă”1 a analizat GMES în totalitatea sa , prezenta comunicare se concentreaz ă 
asupra componentei spa țiale, în scopul de a: (i) facilita  procedura de codecizie privind 
propunerea Comisiei priv ind Programul GMES și exploatarea sa ini țială în 2011-20132 și (ii) 
pune bazele necesare pentru deciziile în leg ătură cu următorul cadru financiar (dup ă anul 
2013). 
Datele spa țiale constituie o contribu ție esențială în cadrul componentei de servicii GMES. 
Dacă fluxul de date spa țiale este intermitent sau este întrerupt, anumite servicii nu pot fi 
furnizate. Ariile tematice din cadrul componentei de servicii GMES se vor baza pe accesul la 
date provenind de la sateli ți de observare a P ământului existen ți, deținuți de părți terțe3, 
precum și pe infrastructura spa țială creată special pentru GMES. Dat fiind c ă UE nu dore ște 
să creeze suprapuneri ale unor capacit ăți deja existente în Europa, s-a analizat gr adul în care 
exigențele utilizatorilor, constatate de UE, nu pot fi satisf ăcute de infrastructurile actuale sau 
de cele planificate. 
Această analiză a lacunelor a permis definirea con ținutului Programului ESA privind 
componenta spa țială a GMES, la care UE contribuie financiar, și care are atribu ția de a 
dezvolta misiunile satelitare numite Sentinel. ESA dezvolt ă în prezent primele constela ții 
Sentinel, care includ șapte sateli ți (primele dou ă unități ale Sentinel 1-3, primele dou ă unități 
ale Sentinel 4 și precursorul Sentinel 5), plus dou ă instrumente care urmeaz ă să fie îmbarcate 
pe sateliții EUMETSAT. 
                                                 
1 COM(2008) 748 final din 11.12.2008. 
2 COM(2009) 223 final din 20.5.2009. 
3 Inclusiv state membre ale UE, organiza ții interguvernamentale precum ESA și EUMETSAT, țări din 
afara UE și entități private. 
 
RO 3   RO 2. D EFINIREA PROBLEMEI  
După dezvoltarea sa, infrastructura spa țială va trebui s ă fie exploatat ă și, la momentul potrivit, 
reînnoită, în scopul de a colecta datele ambientale  pentru componenta de servicii GMES. Prin 
urmare, problema analizat ă aici se refer ă la modul în care pot fi gestionate și finanțate: 
• exploatarea constela țiilor Sentinel ini țiale create de ESA, dup ă încheierea etapei de 
dezvoltare 
• reînnoirea unit ăților Sentinel, multe dintre acestea având o durat ă de exploatare de circa 
șapte ani, în paralel cu exploatarea men ționată anterior, pentru a as igura continuitatea pe 
termen lung a procesului de colectare a datelor. 
În Propunerea sa de regulament privind Programul GMES și exploatarea sa ini țială 
2011-20134, Comisia a propus ca pachetul fi nanciar global destinat opera țiilor inițiale ale 
GMES să aibă o valoare de 107 milioane de EUR, cu  40 de milioane de EUR destinate 
exploatării componentei spa țiale. 
Finanțarea și gestionarea exploat ării unităților Sentinel a fost discutat ă într-o serie de 
documente, inclusiv comunicarea Comisiei intitulat ă „Monitorizarea global ă pentru mediu și 
securitate (GMES): pentru o planet ă mai sigur ă”5. Cu toate c ă se preconizeaz ă că un program 
UE viitor va contribui la vi abilitatea infrastructurii spa țiale, în special în ceea ce prive ște 
disponibilitatea și operațiunile pe orbit ă, nu a fost posibil ă luarea unor decizii cu caracter 
obligatoriu privind finan țarea UE a exploat ării unităților Sentinel din cauz ă că perioada în 
cauză depășește cadrul financiar actual. Prin urmare, se impune preg ătirea în viitorul apropiat 
a unei decizii privind finan țarea componentei spa țiale, ca parte a lucr ărilor privind urm ătorul 
cadru financiar multianual. 
Statele membre ale ESA au clarificat c ă infrastructura Sentinel reprezint ă contribuția lor la 
componenta spa țială a GMES și că eforturile lor financiare au ca premis ă faptul că UE va 
prelua responsabilitatea exploat ării și reînnoirii în timp a unei infr astructuri echiv alente, prin 
finanțare din partea UE6. Aceeași poziție a fost exprimat ă în mod constant de mai multe state 
membre ale UE în cadrul Consiliulu i consultativ GMES, un grup de exper ți care asist ă 
Comisia în domeniul dezvolt ării GMES. Astfel, este pu țin probabil ca, în absen ța unui 
angajament al UE, o alt ă organiza ție decât UE s ă-și asume responsabilitatea pentru 
componenta spa țială ulterior anului 2013. Prin urmare, componenta de servicii GMES, astfel 
cum aceasta este conceput ă în prezent, nu ar fi viabil ă7. 
                                                 
4 COM(2009) 223 din 20 mai 2009. 
5 COM(2008) 748 final din 12 noiembrie 2008. 
6 A se vedea, de exemplu, procesul-verbal al cel ei de-a 198-a reuniuni a Consiliului ESA, din 15 
februarie 2008, p. 4, și procesul-verbal al celei de-a 203-a reuniuni a Consiliului ESA, din 15 și 16 
octombrie 2008, p. 6. 
7 A se vedea, de asemenea, considerentul (12) din propunerea de regulament privind GMES. Cu toate c ă 
ar fi posibil s ă se asigure anumite serv icii numai pe baza datelor in situ  sau a celor provenind din alte 
misiuni decât Sentinel, astfel de se rvicii nu ar mai fi comparabile cu  ariile tematice ale componentei de 
servicii GMES. 
 
RO 4   RO 3. A NALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Contribuția UE la exploatarea și apoi la reînnoirea infrastructurii spa țiale dezvoltate la nivel 
european este pe deplin conform ă principiului subsidiarit ății, pentru motivul expus în 
continuare. Responsabilit ățile legate de exploatarea și posibilitatea de reînnoire a 
infrastructurii spa țiale dezvoltate utilizând fonduri UE și fonduri interguvernamentale nu pot 
fi asigurate suficient de statele membre din cauza costurilor aferente . Acesta este motivul 
pentru care, în domeniul observ ării spațiale pentru meteorologia opera țională, statele 
europene și-au centralizat resurs ele pentru a dezvolta și a exploata sateli ții meteorologici sub 
auspiciile Organiza ției Europene pentru Exploatarea Sateli ților Meteorologici (EUMETSAT). 
Statele europene au dezvoltat și sateliți de mediu demonstrativi, fie în cadrul ESA, fie în 
cadrul agen țiilor spațiale naționale. Nu au fost îns ă identificate modalit ăți de cooperare în 
vederea finan țării unor programe opera ționale sus ținute de monitorizare a mediului similare 
celor din domeniul meteorol ogiei. Cu toate acestea, ne voia de astfel de observa ții devine 
critică în contextul presiunii politice în cre ștere în leg ătură cu luarea de c ătre autorit ăți a unor 
decizii informate privind mediul, securitatea și schimbările climatice. 
4. O BIECTIVELE UE 
Obiectivele specifice ale ac țiunii UE referitoare la componenta spa țială a GMES ( și anume 
Sentinel) se refer ă la: 
• asigurarea disponibilit ății continue a datelor de mediu, co lectate printr-un set de senzori 
plasați în spațiu, care s ă alimenteze ariile te matice ale componentei de servicii GMES, 
prin: 
– exploatarea continu ă a unităților Sentinel, precum și prin realizarea de activit ăți de 
cercetare conexe prin intermediul unor structuri adecvate de guvernare și de 
finanțare; 
– asigurarea prompt ă a definirii, dezvolt ării și a acțiunilor de achizi ționare necesare 
reînnoirii unit ăților Sentinel, în func ție de necesit ăți; 
• stimularea, prin reducerea costurilor accesul ui la datele de observare terestr ă, a creșterii 
sectorului din aval din domeniul observ ării Pământului, în ceea ce prive ște locurile de 
muncă, inovarea și competitivitatea interna țională. 
5. O PțIUNI POLITICE  
Opțiunile politice disponibile sunt urm ătoarele: 
• Opțiunea 1 : Op țiunea 1 corespunde scenariului de referin ță. UE nu și-ar asuma 
responsabilitatea exploat ării unităților Sentinel ulterior opera țiilor inițiale GMES (2011 – 
2013). Aceasta înseamn ă că UE nu ar exploata deloc componenta spa țială după anul 2013. 
Dat fiind c ă nicio alt ă entitate nu ar fi dispus ă să finanțeze în totalitate costurile de 
exploatare a unit ăților Sentinel, nu ar exista date colectate prin intermediul unit ăților 
Sentinel disponibile pentru componenta de servicii GMES. 
 
RO 5   RO • Opțiunea 2 : UE ar finan ța și gestiona numai exploatarea primelor constela ții 
Sentinel, dar nu și reînnoirea acestora. Dup ă primele constela ții, nu ar mai fi disponibile 
date provenite de la misiunile Sentinel. 
• Opțiunea 3 : UE ar finan ța și gestiona (i) exploatarea constela țiilor Sentinel ini țiale și 
(ii) reînnoirea infrastructurii spa țiale care s ă asigure men ținerea observ ării, dat fiind c ă 
majoritatea unit ăților Sentinel dezvoltate în prezent au o durat ă nominală de viață de șapte 
ani și că ariile tematice ale componentei  de servicii GMES se bazeaz ă pe un acces continuu 
la datele corespunz ătoare. Deciziile referitoare la reînno ire vor trebui luat e în perioada de 
funcționare a constela țiilor inițiale. 
Opțiunile implic ă o serie de premise. În primul rând, activit ățile de exploatare vor fi înso țite 
de activități de cercetare. În al doilea rând, este necesar  accesul la date provenind de la sateli ți 
de observare terestr ă deținuți de părți terțe. În al treilea rând, datele  provenind de la misiunile 
Sentinel vor fi disponibile în condi ții de acces deplin și deschis. În al patrulea rând, nu sunt 
evaluate forme de cofinan țare pentru componenta spa țială. Ca și în cazul programului Galileo8 
și al altor programe de infrastructur ă ale UE, proprietatea Sentinel ar putea fi transferat ă către 
UE fără niciun cost, permi țându-se astfel UE s ă stabileasc ă pentru datele Sentinel o politic ă de 
acces deplin și deschis la date și informa ții. Cu toate acestea, Comisia va continua s ă 
examineze dac ă dezvoltarea unor posibilit ăți comerciale și a unor tarife de ut ilizare bazate pe 
costuri ar putea permite re ducerea pe termen lung a propor ției investi țiilor publice. Pe 
ansamblu, efortul financiar poten țial în cadrul bugetului UE nu se cunoa ște încă, deoarece 
prioritățile și alocările finanțărilor în contextul noului cad ru financiar multianual (dup ă anul 
2013) nu au fost înc ă stabilite. 
6. A NALIZA IMPACTULUI  
Ținând cont de obiectul de interes al comunic ării propuse, toate op țiunile se bazeaz ă exclusiv 
pe variații ale componentei spa țiale și presupun faptul c ă celelalte componente nu variaz ă. 
Opțiunile au fost analizate atât calitativ, cât și cantitativ. Pentru partea cantitativ ă, a fost 
efectuată o analiz ă costuri-beneficii pe ba za datelor disponibile. Be neficiile generate de 
GMES au fost cuantificate în cadrul studiului „ Socio-economic benefits analysis of GMES ” 
(Analiza beneficiilor socio-economice ale GMES) realizat de PriceWaterhouseCoopers 
(denumit în continuare „studiul PWC”)9. Acesta prezint ă, în termeni monetari și în termeni de 
valoare actual ă, beneficiile economice estimate (inclusi v beneficiile în do meniul social, de 
mediu și alte beneficii economice) în ra port cu un scenariu de referin ță în absența GMES. În 
studiul PWC, beneficiile GMES au fost clasificate în trei categorii generale: 
• Categoria 1:  beneficii de eficien ță ca urmare a utiliz ării informa țiilor legate de GMES în 
punerea în aplicare sau asigurarea respect ării legisla ției sau politicilor deja existente. 
Singura condi ție necesar ă pentru ca aceste beneficii s ă se concretizeze este disponibilitatea 
continuă a serviciilor GMES ( și prin urmare a componentei spa țiale).  
                                                 
8 A se vedea articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului 
din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionaviga ție prin 
satelit (EGNOS și Galileo), JO L 196/1 din 24.7.2008. 
9 Disponibil la adresa: http://esamultimedia.esa.int/docs/GMES/261006_GMES_D10_final.pdf . 
 
RO 6   RO • Categoria 2:  beneficii legate de di sponibilitatea unor informa ții mai bune și de mai bun ă 
calitate în stadiul de formulare a politicilor. Re zultatul ar fi reprezentat de o elaborare mai 
eficientă a politicilor la nivel european, na țional și regional, de o aplicare mai u șoară și mai 
eficientă, și, în cele din urm ă, de o realizare îmbun ătățită a obiectivelor politice. Exist ă 
totuși un decalaj implicit între disponibilitatea informa țiilor și concretizarea beneficiilor, 
legat de ciclul realiz ării politicilor.  
• Categoria 3 : beneficiile din categor ia 2, dar, de aceast ă dată, la nivel global, și anume 
beneficii legate de semnarea și de punerea în aplicare  a tratatelor interna ționale (de 
exemplu tratate privind schimb ările climatice, de șertificarea și despădurirea). Prin urmare, 
decalajul înaintea concretiz ării este mult mai mare, dar, în acela și timp, extinderea acestora 
este mult mai mare decât în cazul celorlalt e categorii. Un exempl u referitor la aceast ă 
categorie este contribu ția pe care o va aduce GMES la politicile legate de schimb ările 
climatice, prin intermediul unor serii de da te pe termen lung privind parametri precum 
temperatura suprafe ței marine, cre șterea nivelului m ărilor și distribuția CO 2. 
În privința costurilor, au fost luate în  considerare atât costurile componentei de servicii, cât și 
cele ale componentei spa țiale. Ultimele men ționate se bazeaz ă pe scenariul ESA pe termen 
lung, o evaluare a costurilor preg ătită de executivul ESA și recunoscut ă ca bază pentru 
estimările costurilor de c ătre cel de-al șaselea Consiliu Spa țiu10.  
                                                 
10 Rezolu ția Consiliului „Contribu ția inovării spațiale și a competitivit ății în contextul Planului european 
de redresare economic ă și pașii următori” – 10500/09 din 29 mai 2009. 
 
RO 7   RO În termeni cantitativi, op țiunile pot fi comparate cu cea mai mare u șurință în funcție de 
valorile nete actuale ge nerate în perioada luat ă în considerare – a se vedea figura de mai jos11. 
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028 2029 2030Opțiunea 1-referin țăOpțiunea 2Opțiunea 3-5 000,0 - 5 000,0 10 000,0 15 000,0 20 000,0 25 000,0 30 000,0 35 000,0 
Milioane EUR
AnCompararea pre țurilor în func ție de VNA
prețuri 2009
Opțiunea 1-referin ță Opțiunea 2 Opțiunea 3
Ținându-se cont și de impacturile neincluse în studiul PWC și, prin urmare, neincluse în 
graficul de mai sus, se poate efectua compara ția următoare (costurile se refer ă la componenta 
spațială, în timp ce beneficiile sunt cele ge nerate de întregul sistem GMES):  
                                                 
11 Figura arat ă, pentru fiecare op țiune, valoarea net ă actuală cumulată (în 2009) a unui flux de pl ăți și de 
beneficii din 2014 pân ă în anul X, unde X poate av ea orice valoare între 2014 și 2030. 
 
RO 8   RO  
 Eficacitate  Eficiență Coerență 
Opțiunea 
1 
(scenariu 
de 
referință) Nu îndepline ște 
niciunul dintre 
obiective. 
Impactul asupra 
bugetului UE ar fi 
însă egal cu zero, 
ceea ce înseamn ă că 
fondurile ar fi 
disponibile pentru alte ini țiative și 
programe.
 Unele costuri (mici), f ără a obține 
beneficii (stocarea unor sateli ți deja 
dezvoltați). Niciun beneficiu, deci nicio 
compensare. Puternic ă incoeren ță 
cu eforturile depuse deja de UE în scopul dezvolt ării componentei 
spațiale și cu poziția UE din ultimii 
10 ani în cadrul observ ării terestre 
la nivel mondial.
 
Ar fi coerent ă numai în cazul unei 
modificări majore a priorit ăților 
politice în cadrul UE, și anume 
retrogradarea temelor schimb ărilor 
climatice și securității cetățenilor în 
cadrul agendei politice.  
Opțiunea 
2 Îndepline ște 
obiectivele privind 
furnizarea de servicii de 
informații prin 
intermediul unei 
structuri viabile 
numai pe o perioad ă 
limitată (până în 
2020). Nu 
îndeplinește 
obiectivul legat de 
creșterea durabil ă în 
aval.
 O contribu ție din bugetul UE destinat ă 
componentei spa țiale de circa 200 
milioane EUR pe an în urm ătorul cadru 
financiar ar permite realizarea, pân ă în 
2022, a unor beneficii între 400 
milioane EUR și 900 milioane EUR pe 
an. După 2020, beneficiile s-ar reduce la 
circa 130 milioane EUR pe an, sum ă 
aproximativ egal ă cu costurile din 
perioada urm ătoare.  
Această opțiune comport ă importante 
ineficiențe structurale în materie de 
costuri, legate de abordarea „stop-and-
go”. UE nu ar beneficia de economii de scară în producerea unit ăților recurente 
de sateli ți, care sunt importante în 
sectorul spa țial. 
 Impactul asupra bugetului UE, de și 
mai mare decât în scenariul de 
referință, ar fi probabil 
contrabalansat de beneficii 
economice și de mediu limitate.  
Coerența politică ar depinde de 
capacitatea UE și a celorlal ți actori 
europeni implica ți care particip ă la 
observarea terestr ă de a asigura 
continuitatea dup ă sfârșitul duratei 
de viață a primei genera ții.  
Incoerență în raport cu obiectivele 
declarate ale UE de a juca un rol de 
prim plan în domeniul schimb ărilor 
climatice (în orice caz, schimb ările 
climatice vor necesita activit ăți de 
monitorizare pe termen lung).  
Opțiunea 
3 Îndepline ște toate 
obiectivele politice.  O contribu ție din bugetul UE la 
componenta spa țială de circa 430 
milioane EUR pe an în medie pe 
parcursul urm ătorului cadru financiar ar 
permite realizarea unor beneficii de 
aproape 1 miliard EUR pe an pân ă în 
2022, beneficii care, ulterior, ar deveni de peste 5 miliarde EUR pe an începând 
cu 2027. 
 Investițiile pe termen mai lung, mai 
ridicate decât cele din scenariul de 
referință, ar genera compens ări în 
domenii prioritare de politic ă, 
precum schimb ările climatice. 
Coerentă cu agenda politic ă și cu 
obiectivele UE.  
Beneficii strategice poten țiale 
pentru UE ca actor global. 
Bugetul necesar și trecerea 
corespunz ătoare de la cercetare la 
operare ar impune includerea componentei spa țiale printre 
prioritățile de finan țare ale 
următorului cadru financiar UE și 
ar putea implica ajust ări 
corespunz ătoare ale altor domenii 
 
RO 9   RO politice.  
 
7. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Comunicarea, prin ea îns ăși, nu va determina în  mod direct finan țarea din bugetul UE a unor 
noi activit ăți în plus fa ță de ceea ce a fost decis sau propus în contextul PC7, al ac țiunilor de 
pregătire și al opera țiilor inițiale ale componentei spa țiale până în 2013. Dac ă următoarea 
Comisie va alege una dintre op țiunile care necesit ă exploatarea misiunilor Sentinel ulterior 
anului 2014, propunerea legislativ ă corespunz ătoare va fi elaborat ă în conformitate cu 
normele aplicabile, în special în ceea ce prive ște pregătirea urm ătorului cadru financiar 
multianual și evaluările de impact.  
În conformitate cu practica general ă a Comisiei, evaluarea se va desf ășura în trei etape ( ex 
ante, intermediar ă și ex post ). Evaluările intermediar ă și ex post  vor analiza dac ă obiectivele 
operaționale sunt/au fost îndeplinite. În plus, Comisia va examina evolu ția activităților de 
exploatare înaintea oric ărei decizii importante, inclusiv  decizia privind reînnoirea unit ăților 
Sentinel. Ar putea fi necesar ca aceast ă decizie s ă fie luată înainte de începutul unuia sau mai 
multora dintre cadrele financiare, ținând cont de durata ciclul ui de dezvoltare a sateli ților. În 
cadrul fiec ărui ciclu politic, deciziile vor trebui s ă se bazeze pe o actualizare a analizei 
costuri-beneficii pentru fiecare op țiune și pe o consultare pe scar ă largă a părților interesate cu 
privire la eficacitatea și utilitatea sistemului.