RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 3.7.2012  
SWD(2012) 192 final 
 DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
SINTEZA EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
DIRECTIVA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
privind intermedierea de asigur ări 
{COM(2012) 360 final} 
{SWD(2012) 191 final} 
  
 
RO 2   RO 1. P REZENTARE GENERAL Ă A LEGISLA țIEI șI A INIțIATIVELOR POLITICE ACTUALE ALE 
UE ÎN DOMENIU  
 Asigurări Investiții 
Produse 
relevante  Asigurare de via ță, asigurare auto, asigurare de 
răspundere civil ă, asigurare a propriet ății, 
asigurare a m ărfurilor etc. precum și produse de 
asigurare cu elemente de investi ții, cum ar fi 
asigurările de via ță bazate pe unit ăți. acțiuni, obliga țiuni (inclusiv obliga țiunile 
structurate), fonduri de investi ții, produse 
derivate etc.  
Cerințe de 
capital  SOLVABILITATE II 
Inițierea și exercitarea activit ății, supravegherea, 
procedurile de reorganizare și de lichidare a 
întreprinderilor de asigurare și de reasigurare.  CRD (Directiva privind cerin țele de 
capital) IV 
Inițierea și exercitarea activit ății, 
supravegherea, procedur ile de reorganizare și 
de lichidare a institu țiilor de credit și a 
societăților de investi ții. 
Distribuție IMD 
Normele de înregistrare și autorizare, (inclusiv 
calificarea personalului), practicile de vânzare 
pentru toate  produsele de asigurare , 
desfășurarea activit ății transfrontaliere, 
supravegherea etc. Vânz ările de produse de 
asigurare cu elemente de investi ții, cum ar fi 
asigurările de via ță bazate pe unit ăți sunt 
reglementate de directiva IMD . MiFID II 
Normele de înregistrare și autorizare, 
cerințele organiza ționale (inclusiv calificarea 
personalului), practicile de vânzare pentru 
toate produsele de investiții, desfășurarea 
activității transfrontaliere, supravegherea etc. 
MiFID prevede o scutire  pentru produsele de 
investiții sub form ă de asigurare, precum  
asigurările de via ță bazate pe unit ăți (unit-
linked) . 
Informațiile 
despre produs  SOLVABILITATE II PRIPs OPCVM  
Produse de asigurare Produse de asig urare cu elemente de investi ții Produse de investi ții 
Pentru a asigura consecven ța transsectorial ă, revizuirea IMD va lua în considerare 
revizuirea în curs a MiFID , precum și viitoarea ini țiativă PRIPs. Aceasta înseamn ă 
că, în ceea ce prive ște reglementarea practicilor de vânzare specifice produselor de 
asigurare de via ță cu elemente de investi ții (asigurări PRIPs), directiva IMD trebuie 
să prevadă standarde de protec ție a consumatorilor cel pu țin similare celor din 
directiva MiFID revizuit ă. Asigurările PRIPs sunt produse de investi ții de retail 
prezentate sub form ă de asigur ări de viață, cum ar fi, de exemplu, asigur ările de via ță 
bazate pe unit ăți (unit-linked ).  
2. D EFINIREA PROBLEMEI  
Problemele nesolu ționate de actualul cadru juridic IMD, care vor fi prezentate în 
detaliu în prezenta sec țiune, pot fi grupate în dou ă categorii: probleme referitoare la 
vânzarea tuturor produselor  de asigurare (asigur ări de viață și asigurări generale) și 
probleme legate de vânzarea asigur ărilor PRIPs.  
 
RO 3   RO 2.1. Probleme referitoare la vânzarea tuturor produselor de asigurare 
Domeniul de aplicare  al directivei nu include asigur ătorii direc ți și alte câteva canale 
de distribu ție a produselor de as igurare (precum agen țiile de voiaj și societățile de 
închirieri auto). Acest lucru conduce la o problem ă generalizat ă de protec ție a 
consumatorului, care difer ă în funcție de canalul de vânzare prin intermediul c ăruia 
consumatorul achizi ționează un produs de asigurare. Pe lâng ă faptul că submineaz ă 
protecția consumatorilor, aceast ă situație creeaz ă, de asemenea, diferen țe între 
costurile legate de respectarea normelor legislative între canalele de vânzare. Unii actori de pe pia ța post-vânzare (gestionarii solicit ărilor de daune și experții în 
compensarea daunelor) sunt, de asemenea, exclu și din domeniul de aplicare al 
directivei IMD în versiunea sa actual ă. Aceste profesii fac parte din procesul de 
vânzare a produselor de asigurare și ar putea fi expuse la conflicte de interese.  
A doua mare problem ă se refer ă la conflictele de interese
 dintre vânz ătorul 
produselor de asigurare și consumator ca urmare a st ructurilor de remunerare a 
vânzătorilor. Conflictele de interese care au ca surs ă structurile de remunerare pot 
duce la prejudicierea consumatorului în dou ă moduri u șor diferite: fie printr-un 
blocaj ( lock-in ) al intermediarilor în acor duri cvasiexclusive cu o singur ă societate de 
asigurări din amonte (caz în care consumatorii care se îndreapt ă către intermediar nu 
vor avea suficiente op țiuni care s ă răspundă cât mai bine nevoilo r proprii), fie prin 
recomandarea unor produse pentru clien ți care sunt îi asigur ă vânzătorului cea mai 
bună remunera ție, în loc s ă fie cel mai bine adaptate nevoilor clien ților (aceast ă din 
urmă situație este tratat ă în continuare, împreun ă cu alte probleme referitoare la 
consultan ță).  
Al treilea grup de aspecte importante se refer ă la consultan ță, unde se pot distinge 
două probleme diferite.  
• Consumatorilor li se poate oferi consultan ță părtinitoare  din cauza conflictelor 
de interese descrise mai sus, care d ecurg din structurile de remunerare a 
vânzătorilor.  
• În domeniile în care cerin țele de calificare profesional ă pentru personalul din 
vânzări sunt insuficiente, consultan ța poate fi de calitate  inferioară. În prezent 
normele privind calific ările profesionale variaz ă foarte mult de la un stat 
membru la altul și între canalele de vânz ări, ceea ce înseamn ă că mulți 
consumatori primesc consultan ță de calitate inferioar ă. 
Accesul pe pie țele transfrontaliere  este greoi pentru vânz ătorii de produse de 
asigurare și, în prezent, exist ă foarte pu ține intrări pe pie țele europene. 
Recunoașterea reciproc ă a calificărilor profesionale, libertat ea de a presta servicii și 
libertatea de stabilire nu sunt spec ificate în textul IMD1. Nu exist ă un registru unic în 
care consumatorii s ă poată găsi informa ții despre vânz ătorii de produse de asigurare 
din fiecare stat membru al UE.  
În ceea ce prive ște lipsa de armonizare a sanc țiunilor , aceasta a fost identificat ă ca 
fiind o problem ă în aproape toate revizuirile de pân ă acum ale legisla ției în materie 
de servicii financiare. Motivul este c ă, în anumite state membre, sanc țiunile nu au 
 
RO 4   RO efect descurajator, iar între autorit ățile competente exist ă diferențele mari în ceea ce 
privește competen țele de sanc ționare de care dispun. 
2.2. Probleme referitoare la vânzarea asigur ărilor PRIPs 
Standardele de protec ție a consumatorilor pentru vânzarea de asigur ări PRIPs nu sunt 
suficiente la nivelul UE, de oarece Directiva IMD 1 nu con ține norme speciale 
privind vânzarea de produse complexe de asigurare de via ță cu elemente de investi ții. 
În prezent, comercializarea a cestor produse este reglementat ă de normele generale 
pentru vânzarea de produse de asigurare, cu toate c ă sunt produse foarte diferite ca 
natură și prezintă riscuri mai mari pentru cump ărătorii neprofesioni ști. În multe state 
membre, pe pia ță s-a înregistrat un num ăr foarte mare de plângeri care au ca obiect 
vânzarea de produse de asigurare bazate pe unit ăți (unit-linked ). Există dovezi care 
atestă existența arbitrajului de reglem entare, din cauza diferen țelor de reglementare a 
vânzării asigur ărilor PRIPs prin intermediul a diferite canale de distribu ție. 
Prejudiciile poten țiale pe care consumatorii le  pot suferi în urma achizi ționării de 
produse necorespunz ătoare de asigurare de via ță bazate pe unit ăți (unit-linked ) ar 
putea fi estimate la maximum 1,1 mii de  miliarde EUR pentru UE 27. Pe pia ța 
asigurărilor, din cauza cost urilor de reziliere și a costurilor mai ridicate ale 
produselor, consultan ța necorespunz ătoare poate face ca investitorii s ă suporte 
onorarii mai ridicate, iar fondurile lor pot fi blocate în produse care implic ă sancțiuni 
financiare la rezilierea contractului care nu au fost suficient de bine în țelese de c ătre 
investitor în momentul efectu ării investi ției. Bineîn țeles, prejudiciile reale suferite de 
consumatori sunt rezultatul unei serii de factori, iar consultan ța în materie de vânz ări 
constituie doar unul dintre ei. Exist ă însă dovezi care demonstreaz ă rolul esen țial pe 
care îl de ține consultan ța pe piețele de retail ale produselor financiare. Prin urmare, 
consultan ța pare să fie un element esen țial. Având în vedere dimensiunea acestei 
piețe, cazurile de vânzare inadecvat ă ar putea avea un impact substan țial asupra 
bunăstării consumatorilor. În absen ța unor norme la nivelul UE, autorit ățile de 
reglementare au reac ționat solicitând o mai mare transparen ță a costurilor sau, în 
cazul în care ac țiunea acestora include produsele complexe în general, oferind 
orientări în materie de informare precontractual ă sau solicitând un moratoriu privind 
vânzarea unor astfel de produse. 
3. A NALIZA SUBSIDIARIT ĂțII șI PROPOR țIONALIT ĂțII 
Statele membre ac ționând independent nu ar fi în m ăsură să soluționeze, la nivel 
național, problemele legate de ineficien ță apărute din cauza regimurilor diferite 
aplicate asigur ătorilor direc ți și intermediarilor pe teritoriul UE, din cauza 
standardelor nearmonizate în materie de consultan ță și de protec ție a consumatorilor, 
precum și din cauza diferen țelor în ceea ce prive ște cerințele de calificare 
profesional ă. În plus, revizuirea dire ctivei existente vizeaz ă îmbunătățirea mobilit ății 
consumatorilor, facilitarea comer țului transfrontalier și asigurarea unor condi ții de 
concurență echitabile pentru to ți actorii de pe pia ță, prin alinierea standardelor de 
reglementare din diferite sectoa re ale serviciilor financiare ( și anume, alinierea 
normelor IMD la normele MiFID privind vânzarea poli țelor de asigurare cu elemente 
de investi ții). 
 
RO 5   RO Aproximativ 95% dintre intermediarii de asigur ări înregistra ți din UE sunt 
microîntreprinderi și IMM-uri (a șa cum sunt definite în alte  directive ale UE). Prin 
urmare, trebuie s ă fie asigurat ă proporționalitatea atunci când se introduc norme de 
aliniere a IMD la MiFID. 
1. Vânzătorii de produse de asigurare simple care comercializeaz ă produse de 
asigurare ca activitate auxiliar ă (cum ar fi societ ățile de închirieri auto și agențiile de 
voiaj) și prestatorii de servicii post-vânzare (precum exper ții în compensarea 
daunelor și gestionarii solicit ărilor de daune) nu vor fi supu și obligației de 
înregistrare la autorit ățile competente, ci vor avea de urmat numai o procedur ă de 
notificare simplificat ă. 
2. Toate dispozi țiile vor face obiectul unei reguli generale de propor ționalitate care 
prevede c ă, deoarece directiva constituie un instrument de armonizare minim ă, 
statele membre trebuie s ă impună cerințe proporționale cu complexitatea produselor 
vândute. Regula va fi aplicat ă, în egală măsură, și de AEAPO la elaborarea m ăsurilor 
de nivelul 2 privind cerin țele în materie de calific ări profesionale. 
3. Normele MiFID privind protec ția investitorilor (precum interzicerea comisioanelor 
pentru consultan ță independent ă, atenuarea conflictelor de interese, evaluarea 
caracterului oportun și adecvat) vor fi preluate în  IMD2 pentru a asigura condi ții de 
concurență echitabile între toate pr acticile de vânzare a produselor PRIPs, atât în 
sectorul investi țiilor, cât și în cel al asigur ărilor. IMD2 și Solvabilitate II vor con ține 
norme de organizare (înregistrare, not ificare, norme privind auditul intern, 
administrarea riscurilor et c., – similare celor con ținute de directiva MiFID) pentru 
intermediarii de asigur ări și asigurătorii direc ți, care vor garanta st andarde la fel de 
ridicate – uneori chiar ma i ridicate – în aceast ă privință ca directiva MiFID. 
Deoarece aceste norme țin seama de caracteristicile organiza ționale ale activit ății de 
asigurare, precum și de cele ale intermedierii de asigur ări, sarcina administrativ ă este 
mult mai redus ă decât dac ă s-ar utiliza normele integrale din cadrul MiFID 
concepute pentru sectorul investi țiilor. În practic ă, țările care aplic ă integral normele 
MiFID (NL, IT, UK) au ales în practic ă o abordare propor țională pentru ca normele 
să fie utile și adecvate în cazul inte rmediarilor de asigur ări. 
4. C OMPARAREA OP țIUNILOR DE POLITIC Ă 
Domeniu de aplicare:  Opțiunea de politic ă preferată este definirea mai exact ă a 
activităților care intr ă în domeniul de aplicare al directivei IMD. Aceasta înseamn ă 
că statele membre î și mențin libertatea de a stabili un domeniu de aplicare cât mai 
vast, permi țând în acela și timp o serie de excep ții pentru a garanta un tratament 
proporțional (scutirea vânz ărilor de asigur ări complementare vânz ării altor produse, 
scutirea asigur ărilor pentru riscurile mari și a cump ărătorilor profesioni ști de la 
respectarea normelor de conduit ă profesional ă). De asemenea, op țiunea include 
introducerea unor cerin țe de declarare simplificate pentru anumi ți actori din cadrul 
lanțului valoric al asigur ării (vânzători de produse de asigur are ca activitate auxiliar ă, 
cum ar fi agen ții de voiaj, societ ățile de închirieri auto și actorii post-vânzare, cum ar 
fi experții în compensarea daunelor și gestionarii solicit ărilor de daune). Aceasta are 
deja efecte pozitive pentru consumatori, în timp ce pentru actorii de pe pia ță care 
vând asigur ări ca activitate auxiliar ă impactul ar fi mic în ceea ce prive ște costurile. 
 
RO 6   RO Această opțiune reduce în mod substan țial impactul negativ asupra vânz ătorilor 
direcți și asupra intermediarilor în ceea ce prive ște concuren ța, rămânând în acela și 
timp eficace în atingerea obiectivelor urm ărite. 
Conflicte de interese:  Există două opțiuni preferate: s ă se introduc ă u n  f o rm a t  d e  
informații standard (carte de vizit ă european ă) pentru to ți comercian ții de produse de 
asigurare și să se introduc ă în același timp un regim de tip MiFID (norme de conduit ă 
profesional ă așa cum figureaz ă la articolele 23-25 din MiFID II) pentru cei care vând 
produse de asigur ări de viață cu elemente de investi ții. Aceste op țiuni asigur ă o mai 
bună protecție a consumatorilor prin prevenirea conflictelor de interese (cartea de 
vizită european ă și publicarea remunera țiilor) și posibila gestionare și atenuare a 
acestora (solu ții de tip MiFID). În acela și timp, aceste op țiuni sunt eficiente din 
punctul de vedere al costurilor, deoarece permit o abordare propor țională, în funcție 
de complexitatea și costurile produs elor vândute. 
Consultan ță: Există două opțiuni preferate referitoare la consultan ță: mai întâi, nu ar 
fi costisitoare introducerea unei defini ții pentru consultan ță în cadrul directivei. 
Această opțiune va permite consumatorului s ă știe dacă beneficiaz ă de consultan ță 
personalizat ă în momentul achizi ționării unui produs sau nu. Cealalt ă opțiune 
preferată este de a introduce un test de adecvare de tip MiFID și de a interzice 
comisioanele pentru consultan ță independent ă la vânzarea celor mai complexe 
produse. Se pot preveni astfel prejudiciile care ar putea fi cauzate consumatorilor în 
cazul vânz ării necorespunz ătoare a unor astfel de produse.  
În ceea ce prive ște problema consultan ței de calitate inferioar ă, opțiunea preferat ă 
este de a garanta c ă vânzătorul produsului de asigurar e dispune de o calificare 
profesional ă proporțională cu complexitatea produselor pe care le ofer ă. De exemplu, 
vânzătorii de produse de asigurare de via ță complexe ar trebui s ă beneficieze de 
cursuri de preg ătire speciale cu privire la caracteristicile produselor pe care le ofer ă. 
Având în vedere structurile pie ței și competen țele statelor membre în materie de 
cerințe de calificare profesional ă, această opțiune ar trebui combinat ă cu un 
instrument legislativ f ără caracter obligatoriu.  
Tranzacțiile transfrontaliere: Opțiunea preferat ă este, pe de o parte, introducerea 
unor defini ții pentru libertatea de a presta servicii și libertatea de stabilire, a unui 
sistem de recunoa ștere reciproc ă și a unei proceduri de notificare mai simple pentru 
intermediarii de asigur ări care doresc s ă vândă produse în regim tr ansfrontalier, iar 
pe de altă parte crearea unui sistem centralizat de înregistrare unde  consumatorii s ă 
poată găsi informa ții despre to ți comercian ții de produse de asigur are activi în statele 
membre. Aceste op țiuni sunt relativ eficiente din punctul de vedere al costurilor și ar 
comporta avantaje importante pentru cons umatori, care ar dispune astfel de mai 
multe informa ții și de o gam ă mai largă de opțiuni (ameliorarea concuren ței). 
Sancțiuni:  Opțiunea preferat ă este de a introduce un cadru general de sanc țiuni prin 
instituirea unor norme mi nime armonizate care s ă fie suficient de disuasive pentru a 
reduce în mod semnificativ num ărul de înc ălcări. Mai multe evalu ări ale impactului 
unor inițiative legislative similare, cum ar fi directivele MiFID și PRIPs, au 
identificat aceast ă opțiune ca fiind cea mai eficient ă în raport cu costurile pe care le 
implică. AEAPO este, de asemenea, în favoarea acestei abord ări. Trebui men ționat 
că un număr mare de poten țiali contravenien ți ar putea fi operatori transfrontalieri cu 
 
RO 7   RO cifre de afaceri foarte mari, pentru care o sanc țiune de 6 000 EUR pentru exercitarea 
activității de intermediar de asigur ări fără a fi înregistrat (de exemplu, în Spania) nu 
va avea un efect disuasiv. 
5. O BIECTIVE ALE INI țIATIVEI UE  
Revizuirea IMD1 urm ărește să îmbunătățească în mod eficient reglementarea pie ței 
de retail a asigur ărilor. Directiva revizuit ă vizează să asigure condi ții de concuren ță 
echitabile pentru to ți participan ții implica ți în vânzarea de produse de asigurare și 
consolidarea protec ției deținătorilor de poli țe de asigurare. 
6. E VALUAREA IMPACTULUI șI A COSTURILOR  
Toate opțiunile de politic ă analizate implic ă o serie de costuri pentru statele membre, 
care vor trebuie s ă elaboreze și/sau să încorporeze în legisla ția națională noi norme 
pentru a se conforma dispozi țiilor europene. Conform unui studiu recent, costurile de 
elaborare și/sau încorporare a no rmelor în legisla ția națională sunt mici sau medii. În 
ceea ce prive ște costurile administrative, deoarece prin defini ție această inițiativă 
urmărește să solicite aplicarea unor  noi norme de vânzare și, în anumite state 
membre, comunicarea unor noi informa ții clienților de retail, ini țiativa va implica 
costuri unice pentru to ți distribuitorii și producătorii. De asemenea, este posibil s ă 
apară și costuri recurente. În ceea ce prive ște extinderea domeni ului de aplicare, 
acest lucru nu ar avea decât cel mult un impact marginal asupra asigur ătorilor direc ți 
și asupra altor actori de pe pia ță. În ceea ce prive ște distribu ția de asigur ări PRIPs, 
trebuie remarcat faptul c ă o estimare a impactului la  nivelul 1 pentru o ini țiativă cum 
este cea de fa ță nu poate fi decât aproximativ ă; estimări mai exacte se vor putea 
realiza numai dup ă ce s-a efectuat o analiz ă a eventualelor m ăsuri de nivelul 2. 
Sarcina administrativ ă estimată pe baza studiului PwC și a statisticilor din sector, 
ajustată de serviciile Comisiei, se ridic ă la aproximativ 617 000 000 EUR pentru 
primul an de aplicare a IMD2, ceea ce reprezint ă 0,06 % din totalul primelor brute 
emise în 2009 și va implica un cost relativ moderat, ținând cont de num ărul mare de 
întreprinderi afectate (aproximativ 1 milion), în medie de aproximativ 730 EUR pe 
întreprindere . Costurile respective nu vor fi dist ribuite între întreprinderi în mod 
egal, întreprinderile care comercializeaz ă asigurări PRIPs vor fi afectate mai mult 
decât cele care comercializeaz ă numai produse de asigurare generale. 
7. E STIMAREA BENEFICIILOR  
7.1.  Pentru consumatori și societate 
Prin introducerea unor standarde îmbun ătățite și armonizate în materie de 
consultan ță, consumatorii vor beneficia de o mai bun ă comparabilitate a ofertelor, 
chiar și între diferite canale de distribu ție. Acest lucru va c onduce probabil la o mai 
bună înțelegere de c ătre consumatori a produselor și serviciilor oferite. Prin urmare, 
consumatorii vor avea tendin ța să compare pre țurile și să caute oferte pentru produse 
mai bine adaptate nevoilor lor. Aceasta reduce costul/pre țul plătit de consumator.  
 
RO 8   RO Consumatorul trebuie s ă cumpere poli țe de asigurare adaptate nevoilor și situației 
sale financiare. Altfel, exist ă un risc ridicat de reziliere anticipat ă a unei poli țe 
inadecvate de c ătre consumatorii nemul țumiți. Acest lucru înseamn ă că, în cazul în 
care consumatorul reziliaz ă anticipat contractul de asi gurare acesta va pierde toate 
prestațiile acumulate și va plăti taxe de reziliere de aproximativ 8 %. De asemenea, 
pot apărea o serie de consecin țe fiscale nefavorabile pentru consumator în urma 
rezilierii unei poli țe de asigurare de via ță (de exemplu, dac ă se percep impozite pe 
valoarea de r ăscumpărare a poli ței). De exemplu, pentru pia ța unui singur tip din 
produse de asigurare de via ță, statisticile privind rentele variabile arat ă că, în 
aproximativ 25 % dintre cazuri, consumatorii reziliaz ă contractele înainte ca acestea 
să ajungă la scaden ță (nivelul de „neîndeplinire a obliga țiilor”). Acest lucru poate 
avea diferite cauze, prin tre altele, consultan ța inadecvat ă la alegerea produsului. 
Beneficiile pentru consumatori și societate în general în urma introducerii unor 
standarde ridicate și armonizate în mate rie de consultan ță s e  t r a d u c  p r i n  s c ăderea 
cazurilor de reziliere anticipat ă (reducerea situa țiilor de neîndeplinire a obliga țiilor).  
7.2. Pentru vânz ătorii de produse de asigurare 
Principalele avantaje pentru intermediarii de asigur ări și întreprinderile de asigurare 
vor fi reprezentate de cre șterea oportunit ăților de afaceri. Acestea ar rezulta în urma 
reducerii costurilor activit ăților transfrontaliere și în urma cre șterii încrederii 
consumatorilor și, prin urmare, a cererii.  Acest lucru ar trebui s ă ducă la creșterea 
concurenței între vânz ători. Efecte similare ar putea avea op țiunile care încurajeaz ă 
activitatea transfrontalier ă a intermediarilor de asigur ări.  
În ceea ce prive ște efectul îmbun ătățirii standardelor în materie de consultan ță, 
actorii de pe pia ță vor evita unele costuri suplimentare cauzate de nerespectarea 
obligațiilor contractuale. A cestea includ costurile aferente recalcul ării și calibrării 
măsurilor de gestionare a riscurilor de c ătre asigur ători, care trebuie s ă gestioneze o 
gamă largă de riscuri cu o perspectiv ă de investi ții pe termen lung. În fine, actorii de 
pe piață ar trebui, de asemenea, s ă beneficieze de o stabilitate sporit ă a pieței 
financiare. 
7.3. Pentru statele membre 
Asigurările joacă un rol social importa nt, întrucât acoper ă riscuri care sunt dificil sau 
imposibil de gestionat de c ătre cetățeni în condi ții normale. Statele membre ar putea 
să se confrunte cu costuri mai mici și, prin urmare, ar av ea avantaje, deoarece 
scăderea vânz ărilor de produse de asigurare necorespunz ătoare care conduc la 
rezilierea anticipat ă a polițelor ar implica costuri mai sc ăzute de asisten ță a 
consumatorilor care nu sunt în m ăsură să absoarbă pierderile propriilor active și să 
facă față cheltuielilor mai mari în cazul contract ării unor asigur ări inadecvate (de 
exemplu asigur ări de viață, asigurări de șomaj, asigur ări pentru locuin țe, asigurări de 
sănătate).  
8. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Pentru a evalua dac ă opțiunile de politic ă preferate și-au atins obiectivele, serviciile 
Comisiei vor coopera îndeaproape cu AEAP O, cu grupurile de consumatori [de ex. 
grupul utilizatorilor de servicii financ iare (FSUG)], cu principalele p ărți interesate și 
 
RO 9   RO cu statele membre. Dup ă cinci ani de la adoptarea direct ivei revizuite se va efectua o 
evaluare ex post .