COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 23.11.2011 
SEC(2011) 1403 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
 
Propunere de  
  
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
 
 
de instituire a unui program unic pentru educa ție, formare, tineret și sport pentru 
perioada 2014-2020 
   
REZUMAT ȘI CONCLUZII INTEGRATE 
   
{COM(2011) 788 final} 
{SEC(2011) 1402 final} 
 
 
RO 2   RO Serviciul responsabil: DG Educa ție și cultură (EAC) cu sprijinul Agen ției Executive pentru 
Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA)  
Declinare a responsabilit ății: Prezentul raport angajeaz ă doar serviciile Comisiei implicate 
în elaborarea sa și nu aduce atingere formei fi nale a deciziei care urmeaz ă să fie luată de către 
Comisie. 
 
RO 3   RO CUPRINS 
Introducere .................................................................................................................... ............. 4 
1. Descrierea problemei ................................................................................................... 4 2. Justificarea interven ției UE.......................................................................................... 7 
3. Obiective pentru interven țiile viitoare ......................................................................... 8 
4. Op țiuni.......................................................................................................................... 9  
5. Principalele impacturi ale op țiunilor.......................................................................... 12 
6. Compararea op țiunilor ............................................................................................... 15 
7. Descrierea op țiunii preferate...................................................................................... 22 
8. Monitorizare și evaluare............................................................................................. 25 
 
RO 4   RO INTRODUCERE  
Prezentul document furnizeaz ă o sintez ă a celor patru evalu ări ale impactului pentru urm ătoarele 
domenii: educa ție, formare profesional ă, tineret și sport. 
Cele patru evalu ări ale impactului examineaz ă operațiunile a trei programe existente și, în cazul 
sportului, ac țiunile preg ătitoare votate de autoritatea bugetar ă. În ansamblu, au fost examinate în 
detaliu urm ătoarele patru op țiuni: întreruperea ac țiunilor sau programelor existente, continuarea 
acestora sub forma actual ă; consolidarea obiectivelor programelor actuale; și adoptarea unui program 
unic pentru educa ție, formare, tineret și sport pentru consolidarea obiectivelor și a impacturilor prin 
concentrare și o arhitectur ă raționalizată. 
Opțiunea preferat ă identificat ă în cazul fiec ăruia dintre cele patru evalu ări ale impactului este 
fuzionarea într-un program unic, în conformitate  cu Decizia Comisiei privind cadrul financiar 
multianual adoptat ă la 29 iunie 2011. Aceast ă opțiune preferat ă ar reprezenta solu ția cea mai coerent ă 
și eficientă din punctul de vedere al costurilor, din urm ătoarele considerente principale: 
1. răspunde necesit ății unui nivel mai ridicat al investi țiilor din partea UE în educa ție și formare 
în contextul actualei crize financiare și economice, întrucât cre șterea economic ă depinde de 
asigurarea de for ță de munc ă cu o înalt ă calificare și de mobilizarea aptitudinilor și 
competen țelor șomerilor; 
2. aduce în prim plan și dezvoltă acțiunile identificate în cadrul programelor actuale ca fiind 
purtătoare, în cel mai înalt grad, de valoare ad ăugată la nivel european și de efecte 
multiplicatoare, cu impact vizibil asupra sistemelor europene de educa ție și formare, 
asigurând astfel un randament al investi țiilor în mod considerabil superior;  
3. concentrarea eforturilor în  cadrul noii arhitecturi ra ționalizate a programului va permite 
amplificarea sinergiilor între programele existente și între diverse sectoare educa ționale, 
stimulând astfel înv ățarea pe tot parcursul vie ții ca metod ă de abordare a educa ției, sporind 
coerența și îmbunătățind accesul la beneficiarii poten țiali printr-un set ra ționalizat de ac țiuni 
transversale esen țiale; 
4. pe lângă cooperarea între institu țiile de înv ățământ, aceasta subliniaz ă în mod mai pregnant 
rolul crucial pe care îl au educa ția și capitalul uman în inovare prin promovarea 
parteneriatelor educa ție-mediu de afaceri, orientarea c ătre excelen ță în predare și învățare, 
capacitatea de inser ție profesional ă și spiritul antreprenorial; 
5. în cele din urm ă, aceasta implic ă raționalizarea și simplificarea procedurilor de execu ție și 
gestionare, oferind un poten țial considerabil pentru reducerea costurilor de implementare - cu 
până la 40 % fa ță de nivelul total al costurilor de implementare a programelor actuale 
(învățare pe tot parcursul vie ții, „Tineretul în ac țiune” și programele de cooperare cu țări 
terțe în domeniul înv ățământului superior). 
Prezentul rezumat reune ște elementele esen țiale ale celor patru evalu ări ale impactului; 
prezentarea complet ă a detaliilor este cuprins ă în fiecare dintre evalu ările impactului.  
1. DESCRIEREA PROBLEMEI  
Fără investiții substan țiale în capitalul uman, educa ție și talentul cet ățenilor europeni, nu se va realiza 
niciunul dintre scopurile și obiectivele principale ale strategiei  Europa 2020. Climat ul economic actual 
și intensificarea la nivel mondial a concuren ței pentru angajarea de persoane cu înalte calific ări, 
 
RO 5   RO crearea de valori și creștere impune o reform ă radicală și amplă a sistemelor de educa ție și formare 
concentrate asupra competen țelor. 
În cadrul unui raport1 privind sursele de cre ștere economic ă prezentat de Pre ședinția polonez ă a 
Uniunii se recomand ă majorarea nivelului de finan țare pentru programe care sprijin ă mobilitatea 
studenților, a tinerilor cercet ători și angajați (de exemplu, Erasmus, Marie Curie), afirmându-se c ă o 
creștere la 40 % a procentului persoanelor cu studii superioare ar conduce la realizarea unui PIB pe 
cap de locuitor cu 4 % mai mare la nivelul Uniunii Europene. 
Experiența acumulat ă în programele actuale demonstreaz ă că un sprijin bugetar din partea UE poate 
contribui în mod semnificativ la o mai bun ă pregătire a cetățenilor UE pentru provoc ările pieței muncii 
și ale vieții profesionale și la soluționarea principalelor probleme ale sistemelor de educa ție și formare: 
nivelurile ridicate ale abandonului școlar timpuriu, performan țele reduse în formarea aptitudinilor de 
bază și a competen țelor esențiale, participarea insuficient ă în cadrul ciclului de înv ățământ superior și 
de formare, participarea insuficient ă a adulților în cadrul ciclului de educa ție și formare, oportunit ățile 
insuficiente de formare a cadrelor didactice și nivelurile sc ăzute ale spiritului antreprenorial și 
creativității în rândul tinerilor. Sprijinul din partea UE poate, de asemenea, s ă contribuie la diminuarea 
inegalităților în materie de asigurare a form ării și a accesului la înv ățătură, în special în cazul 
persoanelor care provin din medii defavorizate,  al persoanelor cu nevoi speciale, precum și la 
diminuarea inegalit ăților între sexe în domeniul educa ției și formării. În mod similar, sprijinul din 
partea UE poate contribui la dezvoltarea capitalulu i social în rândul tinerilor, la autonomizarea 
tinerilor și la consolidarea capacit ății acestora de a- și asuma un rol activ în societate, în conformitate 
cu noul Tratat. 
Având în vedere experien ța acumulat ă din derularea programelor actuale, competen țele UE, precum și 
punctele forte și limitările interven ției prin instrumente financiare ale UE, precum și opiniile exprimate 
în cadrul consult ărilor cu factorii interesa ți, sprijinul din partea UE pentru educa ție și formare, 
tineret și sport acordat prin cadrul financ iar multianual 2014-2020 ar trebui s ă se concentreze în 
primul rând pe o serie de aspecte și probleme esen țiale: 
– necesitatea de a spori mobilitatea transna țională și de a dezvolta spa țiul european al educa ției 
și formării: 
 sistemul pentru recunoa șterea și transferabilitatea calific ărilor și competen țelor, necesar 
pentru formarea spa țiului european al educa ției și formării, nu este suficient de dezvoltat; 
participarea la ac țiunile de mobilitate din cadru l programului pentru educa ție și formare nu 
este pe deplin corelat cu priorit ățile politicii pentru educa ție și formare, astfel cum sunt 
definite în cadrul strategiei Europa 2020 și al strategiei ET 2020 în domeniul educa ției și 
formării - de exemplu, cu necesitatea de a contribui la adoptarea instrumentelor de 
recunoaștere și transfer al rezultatelor înv ățării; în mod similar, exist ă o corelare insuficient ă 
între mobilitate și cadrul institu țional, de exemplu în cadrul unui efort mai amplu de 
internaționalizare; exist ă, în plus, și alte obstacole pentru mobilitatea în scop educa țional, în 
special în leg ătură cu limbile str ăine; de asemenea, în domeniul înv ățării non-formale și al 
activităților în beneficiul tineretului, oferta de oportunit ăți pentru tineret este fragmentat ă și 
neuniform ă; 
– necesitatea de a promova cooperarea între institu ții și de a consolida pozi ția Europei în 
cadrul competi ției la nivel mondial pentru excelen ță și echitate în domeniul educa ției și 
formării: 
 elaborarea de programe de studiu transna ționale comune pentru institu țiile de educa ție și 
formare nu se afl ă într-un stadiu suficient de avansat; UE ca destina ție pentru studii nu este 
                                                 
1 „C ătre un consens european asupra cre șterii”, octombrie 2011. 
 
RO 6   RO suficient de atractiv ă la nivel mondial și pierde teren fa ță de alte țări industrializate și 
emergente; nivelul de recunoa ștere a activit ăților în domeniul înv ățării non-formale sau a 
activităților în beneficiul tineretului, precum și a rezultatelor acestora este redus și partajarea 
practicilor în acest domeniu este, de asemenea, redus ă; inovarea în domeniul pedagogic și 
schimburile de bune practici, inclusiv exploata rea ideilor care provin din programele UE de 
cercetare și dezvoltare tehnologic ă nu sunt suficiente. Activitatea economic ă și cercetarea nu 
sunt corelate în mod corect cu domeniul educa ției și formării astfel încât s ă se asigure 
contribuția reciproc ă a acestora la definirea politicii și instrumentelor în domeniul educa ției; 
– necesitatea de a sprijini procesul de modernizare a universit ăților din țările terțe: 
 UE are nevoie ca partenerii s ăi să reprezinte economii productive și sănătoase, atât ca surse 
de inovare, cât și ca piețe de desfacere pentru bunurile și serviciile europene; calitatea slab ă a 
sistemelor lor de înv ățământ superior din aceste țări limiteaz ă capacitatea acestora de cre ștere 
și cooperare cu UE; 
– necesitatea unei analize documentate în sprijinul reform ării și moderniz ării sistemelor de 
educație, precum și al dezvolt ării activităților în beneficiul tineretului: 
 colectarea de date, analiza și utilizarea acestora – inclusiv în cadrul metodei deschise de 
coordonare și al guvernan ței în conformitate cu strategia Europa 2020 – pentru elaborarea de 
politici și reforme bazate pe fapte concrete, sunt in suficiente. Furnizarea de instrumente de 
politică și compara țiile cu partenerii/presiunile din partea acestora pentru programarea unor 
investiții inteligente în domeniul educa ției și formării, precum și privind tineretul, sunt 
insuficiente; 
– necesitatea de a reduce inegalit ățile de șanse în asigurarea form ării și a accesului la 
învățătură, legate de gen, pentru persoanele  care provin din medii defavorizate și persoanele 
cu nevoi speciale; 
– necesitatea de a asigura asumarea de c ătre tineri a unui rol activ și constructiv în societate și 
în viața democratic ă; 
– necesitatea de a sensibiliza și partaja cuno ștințele cu privire la modalit ățile de abordare a 
problemelor legate de sport, în special la nivel local și al publicului larg, cu prec ădere în 
domenii precum: buna guvernan ță, activitățile fizice menite s ă îmbunătățească sănătatea, 
incluziunea social ă, violența și intoleran ța, carierele duble și dopajul. 
Pe lângă aceste probleme legate de sfera de cuprindere și conținutul sprijinului din partea UE, este, de 
asemenea, esen țială abordarea, în paralel, a unor aspecte-cheie privind valoarea ad ăugată 
european ă, gestionarea și simplificarea . Cu toate c ă rezultatele evalu ărilor intermediare ale 
programelor actuale, precum și ale consult ărilor online cu factorii interesa ți, reflectă niveluri relativ 
ridicate de satisfac ție, sunt posibile îmbun ătățiri semnificative, în special având în vedere dificult ățile 
actuale legate de c onstrângerile bugetare. 
Programele actuale din domeniul educa ției, formării și tineretului prezint ă un grad de complexitate 
prea ridicat, cuprinzând prea multe obiective și acțiuni care limiteaz ă impactul sistemic și, prin urmare, 
și valoarea ad ăugată la nivel european și valoarea investi țiilor poten țiale pentru interven ții ale UE. De 
exemplu, programul de înv ățare pe tot parcursul vie ții (Lifelong Learning Programme  - LLP) are 6 
sub-programe, peste 50 de obiective și peste 60 de ac țiuni. Programul „Tineretul în ac țiune” se 
concentreaz ă asupra mobilit ății și învățării (non-formale) pentru tineri, în timp ce aproximativ 80 % 
din finanțările LLP sunt tot în beneficiul tineretului. Anumite ac țiuni pur și simplu nu întrunesc nivelul 
de masă critică necesar pentru un impact de durat ă. Cooperarea interna țională în domeniul 
învățământului superior se caracterizeaz ă și ea prin fragmentarea între diverse instrumente UE care 
implementeaz ă obiective și acțiuni similare. 
 
RO 7   RO Această fragmentare a sprijinului actual din partea UE  reprezint ă un obstacol în calea exploat ării 
diverselor sinergii strategice și operaționale și a elimin ării suprapunerilor între diverse sectoare ale 
educației din perspectiva înv ățării pe tot parcursul vie ții, între sectoarele educa ției, form ării și 
tineretului și între acestea din urm ă și alte domenii de ac țiune vitale și surse de finan țare precum 
fondurile privind ocuparea for ței de munc ă, cercetarea și inovarea și fondurile structurale. Aceasta 
sporește, de asemenea, în mod nejustificat, complexitatea și sarcinile administrative pentru factorii 
interesați și organismele UE, în egal ă măsură, cu limitarea în acela și timp a sferei de aplicare pentru 
simplificare și economii de scar ă. 
2. JUSTIFICAREA INTERVEN țIEI UE 
Acțiunile UE în domeniul educa ției, formării, tineretului și sportului au drept temei juridic articolele 
165 și 166 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene. 
Fără a aduce atingere principiului subsidiarit ății, interven ția UE ar trebui s ă vizeze completarea 
acțiunilor statelor membre prin promovarea reform ării și moderniz ării politicilor și prin sus ținerea 
realizării unui impact sistemic în cadrul obiectivel or convenite ale strategiilor Europa 2020 și ET 
2020. În acest sens, valoarea ad ăugată la nivel european a noului program UE în sprijinul educa ției, 
formării, tineretului (precum și al sportului) rezid ă în patru aspecte principale: 
– caracterul transna țional și inovator al activit ăților sale și rezultatele pe care le 
faciliteaz ă: acțiunile existente ale statelor membre r ămân de competen ță națională; valoarea 
adăugată la nivel european const ă în promovarea și sprijinul din partea bugetului Uniunii 
pentru mobilitatea individual ă, cooperarea, colaborarea și parteneriatele între țările 
participante și cu țările terțe partenere (în special pentru cooperarea și mobilitatea la nivel de 
învățământ superior), pentru a permite înv ățarea, transferul de cuno ștințe și inovare între 
sistemul de educa ție și factorii interesa ți din domeniul form ării și tineretului, institu ții, 
organizații și sisteme; 
– modalitatea de sprijinire a cooper ării între statele membre , în special prin metoda 
deschisă de coordonare; UE sprijin ă prioritățile definite în cadrul strategiilor UE, de a 
contribui la crearea unui consens la nivelul diver șilor factori interesa ți asupra rolului 
exercitat de spriji nul pentru educa ție, formare și tineret în dezvoltarea economic ă și socială și 
de a contribui la optimizarea cuno ștințelor deținute de factorii politici de decizie și de 
specialiștii în educa ție și formare cu privire la bunele practici interna ționale, inclusiv în 
domeniul sportiv; în scopul influen țării transform ărilor sistemice în domeniul educa ției și 
formării, programul ar trebui s ă acționeze ca un motor al implement ării instrumentelor 
generale europene pentru mobilitate și recunoaștere a calific ărilor2; 
– modalitatea de completare a programelor na ționale, interna ționale și ale UE:  valoarea 
adăugată specific ă a sprijinului UE, prin compara ție cu alte programe (na ționale și 
internaționale), const ă și în acoperirea geografic ă mai largă a activităților sale și în faptul c ă 
promoveaz ă cooperarea coerent ă în domeniul educa ției, formării, tineretului și sportului, 
precum și mobilitatea și internaționalizarea educa ției și formării; inițiativele din cadrul altor 
programe UE, în special al fondurilor structurale ale UE, în domeniul educa ției și formării 
sunt diferite; activit ățile Fondului Social European  sunt, în general, legate de asigurarea de 
asistență cu accent deosebit pe locurile de munc ă și integrarea participan ților pe pia ța muncii, 
în timp ce viitorul program va furniza oportunit ăți pentru mobilitate și pentru elaborarea de 
noi proiecte, idei și tehnici - care s ă poată fi ulterior sprijinite și integrate de FSE. Fondul 
european de dezvoltare regional ă poate investi în infrastructura educa țională – pentru 
consolidarea comunit ăților și optimizarea accesului. Programul de cercetare în domeniul 
                                                 
2 De exemplu: Europass, Youthpass, Cadrul european al calific ărilor (CEC) sau Sistemul european de 
credite pentru educa ție și formare profesional ă (ECVET). 
 
RO 8   RO științelor socio-economice și umaniste (DG Cercetare și inovare – PC7) joac ă un rol 
important în sprijinirea cercet ării în domeniul educa ției, prin finan țarea de proiecte de 
cercetare privind înv ățarea pe tot parcursul vie ții, aptitudinile necesare, educa ția, tineretul și 
incluziunea social ă, care implic ă întreaga comunitate din domeniul cercet ării din Europa și 
din țările terțe. Există astfel, o distinc ție clară, dublată, în același timp de posibilitatea unor 
sinergii și de cooperare între aceste programe; 
– modalitatea în care contribuie la realizarea unui impact sistemic: un instrument la scar ă 
UE poate avea un impact sistemic puternic, în  special prin asumarea rolului de laborator 
pentru testarea de noi abord ări, care pot folosi drept model pentru schemele 
naționale/regionale sau pot contribui la  dezvoltarea unei dimensiuni transna ționale a 
acestora.  
Intervenția UE ar trebui s ă fie în conformitate cu principiul propor ționalității instituit prin 
tratat, întrucât aceasta nu ar trebui s ă depășească ceea ce este necesar pentru realizarea 
obiectivelor urm ărite. Aceasta ar trebui s ă fie implementat ă în cadrul politicilor existente în 
statele membre.  
3. OBIECTIVE PENTRU INTERVEN țIILE VIITOARE  
Problemele identificate în diversele rapoarte privind evaluarea impactului subliniaz ă faptul că Uniunea 
European ă și statele membre ale acesteia au  stabilit cu claritate obiective și procese de elaborare de 
politici comune în domeniul educa ției, formării, tineretului și sportului: cadrul strategic în domeniul 
educației și formării 2020 (ET2020), cadrul reînnoit pentru cooperarea european ă în domeniul 
tineretului (2010-2018) și Comunicarea din 2011 privind „Dez voltarea dimensiunii europene a 
sportului”. Aceste cadre de ac țiune sunt pe de plin relevante și pentru cadrul financiar multianual 2014-
2020; prin urmare, sprijinul din partea bugetului UE în aceste domenii ar trebui s ă aibă drept obiectiv 
general contribu ția la aceste strategii ale UE; indicatorii de impact primordiali în acest sens ar trebui s ă 
constea în obiectivele principale rele vante ale strategiei Europa 2020. 
 
RO 9   RO Obiective generale  
Obiectivul general global al progr amului este de a contribui la obiectivele strategiei Europa 2020 și ale 
cadrului strategic în domeniul educa ției și formării 2020 (ET2020), inclusiv la țintele corespunz ătoare, 
la cadrul reînnoit pentru cooperarea european ă în domeniul tineretului (2010-2018), la dezvoltarea 
durabilă a țărilor terțe în domeniul înv ățământului superior și de a dezvolta dimensiunea european ă a 
sportului. 
În cadrul evalu ărilor individuale ale impactului au fost stabilite urm ătoarele obiective generale pentru 
intervențiile viitoare: 
Învățare/educa ție și formare pe tot parcursul vie ții: autonomizarea persoanelor de toate vârstele și din 
toate mediile sociale prin contribu ția la elaborarea de sisteme de educa ție și formare de calitate, în 
cadrul strategiei Europa 2020 pentru o cre ștere inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii și al 
cadrului strategic al ET 2020; 
Cooperare interna țională în domeniul înv ățământului superior : consolidarea deschiderii, inov ării și 
excelenței în educa ție, în vederea producerii unui impact sistemic de durat ă, a consolid ării capacit ăților 
și a sprijinirii reformei institu țiilor de înv ățământ superior în UE și în țările partenere;  
Educație non-formal ă a tineretului : sprijinirea tinerilor în sensul capacit ății de inser ție profesional ă, 
asumării unui rol activ în societate și al sentimentului de apartenen ță la UE, ca metod ă de stimulare a 
dezvoltării capitalului uman și social și de promovare a cre șterii și coeziunii sociale în conformitate cu 
strategia Europa 2020 și strategia UE pentru tineret;  
Sport : dezvoltarea dimensiunii europene a sportului. 
Fiecare raport asupra evalu ărilor impactului detaliaz ă obiective specifice și operaționale conexe, cu 
indicatorii corespunz ători diverselor niveluri. Cu titlu informa tiv, anexa la evaluarea impactului asupra 
învățării pe tot parcursul vie ții cuprinde un rezumat al indicatorilor. 
4. OPțIUNI 
Cercetarea efectuat ă în sprijinul evalu ării impactului a permis identificarea „componentelor 
funcționale și a componentelor nefunc ționale” la nivelul de referin ță. Rezultatele au fost aplicate în 
procesul de definire a op țiunii preferate și astfel au servit drept repere pentru repartizarea fondurilor 
pentru diversele ac țiuni vizate în temeiul propunerii Comisi ei pentru un cadru financiar multianual 
2014 – 2020. 
Pentru rapoartele asupra evalu ărilor impactului cu privire la programele actuale în domeniul LLP și al 
tineretului s-au luat în considerare cele patru op țiuni descrise în continuare. Cele dou ă rapoarte asupra 
evaluărilor impactului pentru cooperarea interna țională în domeniul înv ățământului superior și al 
sportului țin seama de structura celorlalte dou ă rapoarte asupra evalu ărilor impactului, în special de 
obiectivele și arhitectura ra ționalizată ale opțiunii preferate din cadrul acestora (un program unic 
pentru educa ție, formare, tineret și sport). 
Opțiunea 3 și, într-o mai mare m ăsură, opțiunea 4 ofer ă posibilitatea realiz ării unei mase critice 
semnificative de beneficiari și a unui impact sistemic prin întreruperea ac țiunilor actuale cu valoare 
adăugată insuficient ă la nivelul UE. Op țiunea 4 va asigura, în plus, și un impact poten țial mai mare 
prin raționalizarea sub forma a trei ac țiuni de baz ă și explorarea pe deplin a sinergiilor între sectorul 
educației și al tineretului. 
Au fost explorate anumite alternative de con ținut al politicilor în cauz ă, care au fost ulterior respinse 
întrucât contraziceau constat ările corespunz ătoare cercet ărilor și/sau nu s-ar fi aliniat la priorit ățile 
 
RO 10   RO statelor membre și ale UE. Teoretic, ar putea fi avute în vedere op țiuni bazate pe instrumentele altor 
politici. Cu toate acestea, astfel de op țiuni s-ar fi situat în afara mandatului de ac țiune al UE în 
domeniile respective și au fost, prin urmare, abandonate într-o etap ă incipient ă. 
Opțiunea de politic ă 1: Statu quo (op țiunea de referin ță) 
Programele și subprogramele actuale și-ar păstra, în linii mari, actualele obiective, ac țiuni, structuri și 
sisteme de gestiune independente, precum și alocările bugetare corespunz ătoare actuale. Prin urmare, 
aceste programe ar fi, în esen ță, identice cu urm ătoarele programe în derulare: 
• Programul de înv ățare pe tot parcursul vie ții 
• Programul Erasmus Mundus și alte programe de cooperare extern ă în domeniul 
învățământului superior 
• Programul „Tineretul în ac țiune” 
Nu ar exista un program adresat în mod special sportului. 
Opțiunea de politic ă 2: „Nicio m ăsură” 
În cadrul acestei op țiuni nu ar exista niciun program la nivelul UE de finan țare în domeniile în cauz ă 
după 2013. S-ar desf ășura în continuare procesele de coordonare a politicilor și de învățare reciproc ă 
(anume metoda deschis ă de coordonare în cadrul politicilor privind educa ția și tineretul, coordonarea 
politicilor în sport). UE și-ar menține obliga țiile prevăzute la articolul 165 și articolul 166 din tratat, 
ceea ce ar necesita anumite cheltuie li pentru furnizarea de informa ții și analize, precum și resurse 
umane pentru aducerea la îndeplinire a mandatului s ău. Anumite proiecte legate de sport ar putea fi 
finanțate prin alte programe și instrumente conexe la nivelul UE, cum ar fi cele privind s ănătatea 
publică, sau prin FSE. În caz contrar, cheltuielile privind mobilitatea educa ției, formării și învățării 
non-formale, activit ățile în beneficiul tineretului și de cooperare transna țională ar fi în întregime 
dependente de resurse din afara bugetului UE (prove nite în special din partea statelor membre). 
Opțiunea de politic ă 3: Consolidarea obiectivelor programelor actuale 
Prin valorificarea punctelor forte și eliminarea vulnerabilit ăților programelor actuale, aceast ă opțiune 
ar reorienta obiectivele programelor separate existe nte în vederea sprijinirii mai eficiente a cadrului 
strategic al Europa 2020 și a noului context creat la nivelul UE de politicile din domeniul educa ției, 
formării și tineretului. Structurile administrative și arhitectura diverselor (sub)programe din domeniul 
educației, formării și tineretului nu ar suferi modific ări, pentru asigurarea continuit ății. Separat s-ar 
crea un mic program în domeniul sportului, cu un buget modest. Modific ările operate asupra 
programelor actuale s-ar înscrie în urm ătoarele principii directoare: 
(a) concentrarea fiec ărui program în jurul activit ăților care prezint ă cea mai ridicat ă valoare 
adăugată, unde se poate mobiliza o mas ă critică și în temeiul unor condi ționalități/stimulente 
puternice, pentru realizarea obiectivelor politicilor Uniunii care urm ăresc schimbarea 
sistemică; 
(b) simplificarea și raționalizarea ac țiunilor sprijinite de fiecare program, respectându-se 
diferențierea programelor pe categorii de beneficiari, cu obiective opera ționale, activit ăți, etc. 
separate. 
S-ar întrerupe o serie de ac țiuni finan țate în prezent prin programe, și anume acelea care nu sunt 
suficient corelate cu priorit ățile politicilor în cauz ă, care s-ar putea suprapune cu alte instrumente 
financiare la nivelul UE, care presupun costuri ridicate de gestionare sau care prezint ă o valoare 
adăugată insuficient ă la nivelul UE. Mai precis, programele ar urm ări: 
 
RO 11   RO • eficientizarea cheltuielilor le gate de mobilitate, inclusiv: 
o mobilitatea „multiplicatoare” (per sonal, cadre didactice, lucr ători în beneficiul 
tineretului); 
o accentul asupra mobilit ății cu impact sistemic puternic, în special asupra 
studenților din înv ățământul superior; 
o stagii în întreprinderi pentru sprijinirea tranzi ției dintre educa ție și statutul de 
lucrător și pentru stimularea spiritului antreprenorial; 
• sprijinirea înv ățării reciproce orientate spre excelen ță și modernizarea sistemelor din cadrul UE și 
din țările partenere, inclusiv:  
o activități de învățare în echip ă; 
o schimburi de bune practici; 
o elaborarea de proiecte și metode inovative comune; 
o cooperarea mai strâns ă cu mediul lucr ătorilor; 
o stimulente pentru recompensarea excelen ței în educa ție, pentru inovare și 
antreprenoriat; 
• sprijinirea re țelelor din cadrul politicilor privind MDC care asigur ă legătura cu statele membre și 
testarea comun ă a abordărilor inovatoare asupra politicilor în cauz ă, de exemplu cu privire la: 
o dezvoltarea de instrumente UE pentru transparen ță/ transferabilitate/ 
recunoaștere a calific ărilor; 
o studiul direct legat de priorit ățile Europa 2020 și ale Analizei anuale a 
creșterii, precum și de procesele Bologna și Copenhaga; 
o schimburile de politici între autorit ățile din domeniul educa ției și alți factori 
interesați din cadrul programului de modernizare; 
o schimburile de politici între autorit ățile din domeniul tineretului și alți factori 
interesați aparținând cadrului european de cooperare în domeniul tineretului; 
o dialogul privind politicile desf ășurat cu state ter țe, concentrat asupra 
partenerilor strategici. 
Un program separat privind sportul ar facilita generarea, schimbul și diseminarea de cuno ștințe și bune 
practici în domeniile identificate și sensibilizarea asupra aspectelor esen țiale. Acesta ar conduce, de 
asemenea, la crearea unei baze de informa ții probatorii pentru elaborarea de politici și ar asigura o 
consolidare a capacit ăților pentru organiza țiile de sport. 
Opțiunea de politic ă 4: Un program unic pentru educa ție, formare, tineret și sport: consolidarea 
obiectivelor și a impactului prin concentrare și o arhitectur ă raționalizată. 
Această opțiune reprezint ă o dezvoltare suplimentar ă a raționamentului corespunz ător Opțiunii 3, prin 
exploatarea sferei de cuprindere a concentr ării și simplific ării din cadrul programelor existente, dar și 
prin compara ții între diversele programe existente cu obiective generale, tipuri de ac țiune și 
mecanisme de execu ție similare. Aceast ă opțiune ar conduce, prin urmare, la cre șterea poten țialului 
pentru îmbun ătățirile prev ăzute la Op țiunea 3 cu privire la valoarea ad ăugată european ă și impactul 
 
RO 12   RO sistemic al ac țiunilor, prin integrarea  tuturor activit ăților din domeniul educa ției, form ării și 
tineretului într-un program unic. Principalul consid erent în acest sens este reprezentat de posibilitatea 
armonizării și raționalizării fără dificultate a acestor tipuri de ac țiuni promovate în cadrul fiec ărui 
program și prin sub-programe separate, având în vedere asem ănările dintre acestea, precum și faptul că 
simplificarea ac țiunilor și a execuției poate cre ște impactul și rentabilitatea sprijinului din partea UE. 
Programul ar include un capitol și un buget separat pentru activit ățile din domeniul sportului. În acest 
mod s-ar evita proliferarea de temeiuri juridice i ndividuale – în conformita te cu abordarea general ă 
promovat ă de cadrul financiar multianual fa ță de raționalizare și simplificare – men ținându-se, în 
același timp, exploatarea atât a obiectivelor generale comune, cât și a posibilit ății de realizare a unor 
economii de scar ă și de armonizare a procedurilor administrative și de gestionare. 
Programul unic ar extinde în mod na tural sfera impactului sistemic și randamentul investi țiilor printr-o 
concentrare a activit ăților cu valoare ad ăugată la nivel european și prin amplificarea sinergiilor și 
reducerea suprapunerilor între sectoare și politici. Arhitectura programului și accesul la resursele 
acestuia vor fi simplificate și executate prin trei tipuri de ac țiuni, destinate mobilit ății, cooper ării și 
reformării politicilor. Aceast ă arhitectur ă ar fi optimizat ă în special prin urm ătoarele: 
(a) în conformitate cu detaliile furnizate la op țiunea 3, concentrarea asupra unor activit ăți care 
prezintă cea mai ridicat ă valoare ad ăugată, unde se poate mobiliza o mas ă critică și în 
temeiul unor condi ționalități/stimulente puternice, pentru realizarea obiectivelor politicilor 
Uniunii care urm ăresc schimbarea sistemic ă; 
(b) identificarea domeniilor de activitate în cadrul c ărora programul prezint ă avantaje 
competitive fa ță de alte instrumente sau ini țiative la nivelul UE și identificarea și exploatarea 
încă din etapa de proiectare a oportunit ăților legate de sinergii și complementarit ăți între 
diverse sectoare, politici și alte surse de finan țare; 
(c) reducerea radical ă a complexit ății arhitecturii programelor și identificarea posibilit ăților de 
realizare a unor economii de scar ă, de simplificare a gestion ării programelor și de sporire a 
accesibilit ății programelor. 
În ceea ce prive ște mecanismul de execu ție, programul ar exploata actuale le puncte forte ale sistemului 
gestionării prin agen ții naționale, astfel cum se prevede la sec țiunea 6 din prezentul document. 
Această opțiune de politic ă ar urmări asigurarea unei mai mari flexibilit ăți și a unor stimulente pentru 
promovarea valorii ad ăugate la nivelul UE, astfel încât aloc ările bugetare între ac țiuni, beneficiari și 
țări să reflecte mai bine performan țele cantitative și calitative reale. Aceasta ar permite, de asemenea, 
utilizarea la scar ă mai largă a rezultatelor cercet ării și transferul inova țiilor mature/al celor mai bune 
practici care sunt preg ătite pentru a fi integrate în cadrul programelor de nivel inferior. 
Acțiunile din domeniul sportului cuprinse în progra m ar beneficia de mecanismele existente de 
execuție, permi țând realizarea unor economii de scar ă (din perspectiva cre ării unui program nou, 
separat de cele actuale, astfel cum prevede op țiunea 3) și utilizarea bunelor practici. 
5. PRINCIPALELE IMPACTURI ALE OP țIUNILOR  
Având în vedere natura ini țiativei, impactul asupra mediului este considerat nesemnificativ pentru 
toate opțiunile analizate și, prin urmare, nu a fost supus unei examin ări mai detaliate. 
Opțiunea 1: Statu quo  
Impacturi sociale 
 
RO 13   RO Programele ar constitui, în continua re, un motor pentru implementarea instrumentelor europene pentru 
mobilitate, sprijinirea activit ăților în beneficiul tineretului și internaționalizarea educa ției și formării. 
Acestea ar permite, de asemenea, asigurarea în continuare de contribu ții pentru procesele de elaborare 
de politici cum ar fi procesele Bologna și Copenhaga, cadrul european de cooperare în domeniul 
tineretului și, într-o mai mic ă măsură, MDC. 
Cu toate acestea, nu s-ar înregistra decât cote re lativ modeste de participare din rândul categoriilor 
socio-economice dezavantajate, întrucât costurile corespunz ătoare mobilit ății ar împiedica participarea 
acestora la experien țele privind mobilitatea.  
Impacturi economice 
Programele ar optimiza într-o mic ă măsură funcționarea pie ței unice prin sporirea num ărului de 
persoane dornice s ă lucreze în str ăinătate și ar facilita transparen ța calificărilor. Astfel ar exista un 
impact pozitiv pe termen mediu și lung asupra competitivit ății la nivel european, datorit ă îmbunătățirii 
nivelului de aptitudini ale popula ției și unei mai bune aloc ări a capitalului uman în Europa prin 
intermediul mobilit ății. 
Drepturi fundamentale 
Programele ar avea un impact pozitiv din perspectiva unor  drepturi fundamentale, cum ar fi dreptul la 
educație și dreptul la libera circula ție. Fluxurile de mobilitate ar fi influen țate, de asemenea, de 
diversitatea lingvistic ă, întrucât țările care folosesc limbi de circula ție mai redus ă se implic ă în 
fluxurile de mobilitate.  
Opțiunea 2: Nicio m ăsură 
Impacturi sociale 
Evoluțiile viitoare din domeniul mobilit ății, cooper ării și elaborării de politici ar fi mult mai 
fragmentate și orientate c ătre colaborarea bilateral ă, s-ar desf ășura la o scar ă mai redus ă și nu ar avea o 
traiectorie uniform ă în toate statele membre ale UE.  
Aceasta ar conduce la oportunit ăți ratate cu privire la dezvoltarea percep ției asupra statutului de 
cetățean european și asupra obiectivelor integr ării europene. Având în vedere dispari ția unora dintre 
acțiunile UE cu cea mai mare popularitate în rândul cet ățenilor, s-ar crea astfel o imagine negativ ă a 
Uniunii. 
Impacturi economice 
Această opțiune ar putea agrava pe viitor deficite le de aptitudini relevante pentru pia ța muncii precum 
aptitudinile lingvistice, de comunicare și tehnice care determin ă scăderea productivit ății și a 
competitivit ății. 
Întreruperea programelor nu ar contribui la crearea condi țiilor necesare cet ățenilor europeni pentru a 
beneficia efectiv de dreptul de a circula și de a munci în oricare dintre statele membre ale UE. 
Drepturi fundamentale 
Opțiunea nu ar contribui la crearea condi țiilor necesare cet ățenilor europeni pentru a beneficia efectiv 
de dreptul de a circula și de a munci în oricare dintre statele membre ale UE. Fluxurile de mobilitate ar 
respecta diversitatea lingvistic ă într-o mai mic ă măsură, întrucât țările care folosesc limbi de circula ție 
mai redus ă s-ar implica mai pu țin în fluxurile de mobilitate. 
Opțiunea de politic ă 3: Consolidarea programelor actuale 
 
RO 14   RO Impacturi sociale 
Impacturile sociale ar fi mai mari în cazul celor mai importante probleme cu care se confrunt ă Europa 
legate de dezvoltarea de aptitudini. În ceea ce prive ște coeziunea social ă, este posibil ca fenomenul de 
concentrare a activit ăților să fie favorabil pentru țările și categoriile care nu de țin performan țe 
deosebite în domeniul dezvolt ării aptitudinilor, în special prin accentul mai puternic asupra 
aptitudinilor de baz ă.  
S-ar exercita un impact mai semnificativ  asupra unui set mai restrâns de priorit ăți considerate cele mai 
importante, precum capacitatea de inser ție profesional ă a tinerilor. Acest lucru ar spori relevan ța 
impactului programelor în raport cu elaborarea de politici și repere mai largi. S-ar desf ășura acțiuni 
mai ample în parteneriat cu alte organiza ții și sectoare din afara domeniului educa ției, precum sectorul 
producției și al activit ăților de voluntariat.  
Se estimeaz ă că această opțiune ar conduce la îmbun ătățirea ofertei de aptitudini pe termen scurt prin 
mobilitate și pe termen mediu prin înv ățare interna ționalizată la nivel de specialist și factor de decizie. 
S-ar obține astfel o ameliorare a percep ției beneficiarilor asupra statutului de cet ățean european și o 
impulsionare în sensul asum ării de către aceștia a unui rol activ în activitatea economic ă și în societate. 
Acordarea unei aten ții speciale pentru categoriile greu accesibile și dezavantajate ar putea, de 
asemenea, favoriza dezvoltarea percep ției asupra cet ățeniei europene în rândul participan ților care, în 
mod tradi țional nu se implic ă în activit ăți transnaționale. În plus, o intensificare a cooper ării în materie 
de promovare a particip ării la activit ăți sportive ar putea avea impacturi notabile, de exemplu în 
domeniul s ănătății. 
Impacturi economice 
Se preconizeaz ă impacturi economice pozitive ale op țiunii de fa ță, întrucât programul ar urma s ă 
abordeze într-un mod mai eficient probleme care genereaz ă costuri considerabile legate de 
indemniza țiile de șomaj și de măsurile privind pia ța forței de munc ă active, precum și costuri ascunse 
legate de pierderea productivit ății. Chiar în eventualitatea unor contribu ții moderate la diminuarea 
acestor probleme, viitorul program ar asigura economii semnificative și ar genera cre ștere pe termen 
lung. Prin îmbun ătățirea ofertei sale de aptitudini, Europa ar deveni o destina ție mai atractiv ă pentru 
mediul de afaceri, fapt ce are consecin țe pozitive pentru cre șterea inteligent ă a economiei europene. 
Drepturi fundamentale 
Față de opțiunea 1 (Statu quo), prezenta op țiune ar asigura un impact pozitiv crescut asupra drepturilor 
fundamentale, întrucât ar pune mai mare accent asupra asigur ării dreptului la educa ție pentru to ți 
locuitorii UE – în special pe ntru categoriile dezavantajate. 
Opțiunea de politic ă 4: un program unic pentru educa ție, formare, tineret și sport: consolidarea 
impactului prin concentrarea obiectivelor și o arhitectur ă raționalizată. 
Impacturi sociale 
Impacturile sociale enumerate pentru op țiunea 3 se aplic ă și pentru op țiunea de fa ță, însă la un nivel 
mai înalt, având în vedere c ă fragmentarea programelor și a acțiunilor limiteaz ă potențialul de cre ștere 
a impactului, de simplificare și eficiență a programelor actuale. În plus, integrarea și simplificarea 
considerabil ă a programului ar genera un impact pozitiv din punct de vedere al cheltuielilor 
administrative și al accesibilit ății: s-ar asigura posibilitatea pentru un num ăr mai mare de persoane, 
instituții de educa ție și formare și organiza ții de tineret de a solicita finan țare, prin instituirea de birouri 
unice pentru mobilitate (agen ții naționale integrate). Noua structur ă a programului ar facilita, de 
asemenea, desf ășurarea de activit ăți între diverse sectoare ale educa ției, ajutând astfel la promovarea 
desfășurării mai eficiente a procesului înv ățare pe tot parcursul vie ții. 
 
RO 15   RO În mod similar, o fuzionare între activit ățile de tipul Erasmus desf ășurate în prezent și activitățile 
similare desf ășurate în prezent prin programe separa te de cooperare în domeniul înv ățământului 
superior cu țări terțe partenere (Erasmus Mundus, Tempus, etc.) ar implica o mai mare coeren ță în 
cadrul cooper ării cu astfel de țări, un stimulent puternic pentru interna ționalizarea înv ățământului 
superior și o simplificare semnificativ ă a gestion ării și procedurilor. Activit ățile ar beneficia de 
fuzionarea cu „Tineretul în ac țiune” prin promovarea interac țiunii cu al ți actori din sectorul educa ției 
non-formale și ar urm ări o mai bun ă recunoaștere din partea factorilor interesa ți din domeniul 
educației și formării și a angajatorilor fa ță de cunoștințele, aptitudinile și competen țele dobândite în 
contexte non-formale.  
Impacturi economice 
La fel ca în cazul op țiunii 3, dar la un nivel mai înalt, la fel ca în cazul impacturilor sociale. Pe lâng ă 
acestea, integrarea diverselor programe ar implica importante economii de scar ă, față de actualele 
structuri separate de gestiona re ale LLP, Erasmus Mundus și „Tineretul în ac țiune”, permi țând 
utilizarea mai bine direc ționată și cu un impact mai pronun țat de fonduri în domenii cu o puternic ă 
valoare ad ăugată la nivel european. 
Drepturi fundamentale 
La fel ca în cazul op țiunii 3. 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Tabelul de mai jos furnizeaz ă o compara ție între op țiunile identificate. 
 
RO 16   RO Compararea op țiunilor 
Legendă: 
 ++ + 0 - -- 
Compara ție față de scenariul de referin ță pozitiv u șor pozitiv neutru u șor negativ negativ 
 
Criteriu Opțiunea 1 
Statu quo  Opțiunea 2
Nicio 
măsură Opțiunea 3 
Opțiunea de 
politică 3: 
consolidarea 
programelor 
actuale 
  
Opțiunea de 
politică 4: un 
program unic 
pentru 
educație, 
formare, 
tineret și sport  
 Explicații asupra calificativelor aplicate: 
Eficiență din punct de vedere al realiz ării obiectivelor specifice: 
1. Autonomizarea persoanelor de 
toate vârstele și din toate mediile 
sociale prin contribu ția la elaborarea 
de sisteme de educa ție și formare de 
calitate, ca parte integrant ă din 
strategia Europa 2020 pentru o 
creștere inteligent ă, durabil ă și 
favorabilă incluziunii și din cadrul 
strategic al ET 2020;  0 -- + ++ Opțiunea 1 : nu s-ar înregistra decât cote rela tiv modeste de participare din rândul 
categoriilor dezavantajate; anumite țări ar continua s ă aibă o cotă redusă de participare la 
inițiativă; ar persista stadiul actual de fragmentare la nivelul ac țiunilor UE și lipsa de 
concentrare și masă critică; 
Opțiunea 2 : nu s-ar aborda problemele identificate, permi țând astfel fragmentarea și 
recidiva problemelor competitivit ății la nivelul UE; 
Opțiunea 3 : accentul sporit asupra aptitudinilor și valorii ad ăugate ar contribui la 
creșterea competitivit ății la nivelul UE; volumul mai mare ar permite mobilizarea unei 
mase critice pentru ob ținerea impacturilor urm ărite; problemele identificate la nivelul de 
referință ar fi corect abordate, dar sinergiile poten țiale între diversele programe separate 
 
RO 17   RO Criteriu Opțiunea 1 
Statu quo  Opțiunea 2
Nicio 
măsură Opțiunea 3 
Opțiunea de 
politică 3: 
consolidarea 
programelor 
actuale 
  
Opțiunea de 
politică 4: un 
program unic 
pentru 
educație, 
formare, 
tineret și sport  
 Explicații asupra calificativelor aplicate: 
ar rămâne neexploatate; 
Opțiunea 4 : la fel ca în cazul op țiunii 3. în plus, fuzionarea programelor într-unul singur 
ar promova derularea înv ățării pe tot parcursul vie ții într-un mod mai eficient;  
2. Consolidarea deschiderii, inov ării 
și excelenței în educa ție, în vederea 
producerii unui impact sistemic de 
durată, a consolid ării capacit ăților și 
a sprijinirii reform ării instituțiilor de 
învățământ superior în UE și în țările 
partenere;  0 -- + ++ Opțiunea 1 : s-ar men ține fragmentarea ac țiunilor la nivelul UE, conducând la o 
contribuție insuficient ă a UE la calitatea înv ățământului superior și la realizarea unui 
Spațiu european al înv ățământului superior; anumite țări partenere nu ar de ține suficiente 
capacități în materie de înv ățământ superior pentru instituirea de parteneriate reciproc 
avantajoase cu UE; 
Opțiunea 2 : nu s-ar aborda problemele identificate, permi țând astfel fragmentarea și 
recidiva problemelor competitivit ății la nivelul UE; 
 
Opțiunea 3 : s-ar aborda problema diviz ării între diversele programe UE de cooperare 
externă în domeniul înv ățământului superior, fapt care, în combina ție cu cre șterile de 
volum, ar consolida în mod semnif icativ impacturile sistemice; 
Opțiunea 4 : pe lângă beneficiile corespunz ătoare opțiunii 3, prezenta op țiune ar facilita 
în mod suplimentar exploatarea sinergiilor între programele Erasmus și de cooperare 
internațională în domeniul înv ățământului superior, care ar consolida impacturile;  
3. Sprijinirea tinerilor în sensul 
capacității de inser ție profesional ă, 
asumării unui rol activ în societate și 0 -- + ++ Opțiunea 1 : această opțiune nu ar aborda în modul cel mai eficient priorit ățile 
corespunz ătoare contextului noii politici și recomand ările cuprinse în evaluarea 
intermediar ă a programului „Tineretul în ac țiune”, în special cu privire la posibilitatea de 
 
RO 18   RO Criteriu Opțiunea 1 
Statu quo  Opțiunea 2
Nicio 
măsură Opțiunea 3 
Opțiunea de 
politică 3: 
consolidarea 
programelor 
actuale 
  
Opțiunea de 
politică 4: un 
program unic 
pentru 
educație, 
formare, 
tineret și sport  
 Explicații asupra calificativelor aplicate: 
al sentimentului de apartenen ță la 
UE, ca metod ă de stimulare a 
dezvoltării capitalului uman și social 
și de promovare a cre șterii și 
coeziunii sociale în conformitate cu 
strategia Europa 2020 și strategia UE 
pentru tineret;  a atrage într-o mai mare m ăsură atenția asupra capacit ății de inser ție profesional ă a 
tinerilor f ără a se pierde dimensiunea participativ ă; necesitatea unor clarific ări 
suplimentare asupra sprijinului acordat tinerilor dezavantaja ți; necesitatea optimiz ării și 
raționalizării considerentelor și structurii programului; posibilitatea simplific ării 
cerințelor administrative; 
Opțiunea 2 : nu s-ar aborda problemele identificate, permi țând astfel fragmentarea și 
recidiva problemelor competitivit ății la nivelul UE; 
 Opțiunea 3 : această opțiune ar implica un accent special asupra ac țiunilor cu cea mai 
mare valoare ad ăugată și crearea celor mai puternice efecte multiplicatoare; în plus, s-ar 
realiza o mai bun ă aliniere la priorit ățile politicilor relevante; cu toate acestea, 
optimizările menționate s-ar limita la ac țiunile care pot fi întreprinse separat, în cadrul 
fiecărui program; 
Opțiunea 4 : pe lâng ă beneficiile op țiunii 3, prezenta op țiune ar asigura sinergii și 
interacțiune cu spa ț
iul educa ției formale, ceea ce ar genera impacturi pozitive asupra 
promovării și recunoa șterii activit ăților în beneficiul tineretului și parcursurilor 
educaționale pentru tineri;  
4. Dezvoltarea dimensiunii europene 
a sportului.  0 N/A + + Opțiunea 1 : ar rămâne neabordate problemele identificate în domeniul sensibiliz ării și 
partajării cunoștințelor; 
Opțiunea 2 : N/A (ac țiuni noi, prin urmare aceast ă opțiune este identic ă față de opțiunea 
1) 
 
RO 19   RO Criteriu Opțiunea 1 
Statu quo  Opțiunea 2
Nicio 
măsură Opțiunea 3 
Opțiunea de 
politică 3: 
consolidarea 
programelor 
actuale 
  
Opțiunea de 
politică 4: un 
program unic 
pentru 
educație, 
formare, 
tineret și sport  
 Explicații asupra calificativelor aplicate: 
Opțiunea 3 : această opțiune ar aborda problemele identificate prin promovarea instituirii 
unui cadru pentru factorii interesa ți în vederea cooper ării asupra problemelor substan țiale 
identificate în domeniul sportului, precum dopajul și rata scăzută de participare la 
activitățile sportive; se estimeaz ă că măsurile planificate vor avea un efect puternic de 
pârghie și o valoare ad ăugată european ă considerabil ă; 
Opțiunea 4 : la fel ca în cazul op țiunii 3.  
5. Eficien ță/rentabilitate, în raport cu urm ătoarele:  
A) costurile de implementare 
(luându-se în considerare m ăsurile de 
simplificare); 0 N/A + ++ Opțiunea 1 : întrucât este posibil ă îmbunătățirea rentabilit ății corespunz ătoare structurii 
programelor actuale, precum și structurilor/costurilor de ge stionare a acestora, prezenta 
opțiune are o rentabilitate medie;  
Opțiunea 2 : cu toate c ă, în cadrul prezentei op țiuni, costurile de implementare ar fi 
neglijabile, rentabilitatea este atât de redus ă încât este inutil ă și foarte dificil ă o evaluare a 
acesteia; 
Opțiunea 3 : prezenta op țiune implic ă un nivel relativ ridicat de rentabilitate din punctul 
de vedere al costurilor de implementare, având în vedere o compara ție a rentabilit ății 
acestei op țiuni cu nivelul de referin ță. Cu toate acestea, sunt posibile îmbun ătățiri, 
întrucât se men ține în mare m ăsură structura actual ă fragmentat ă de gestionare (cu 
excepția integrării programelor exte rne de cooperare). 
Opțiunea 4 : având în vedere faptul c ă simplificarea structurii de gestionare genereaz ă 
economii de scar ă considerabile, rentabilitatea implement ării acestei op țiuni este foarte 
 
RO 20   RO Criteriu Opțiunea 1 
Statu quo  Opțiunea 2
Nicio 
măsură Opțiunea 3 
Opțiunea de 
politică 3: 
consolidarea 
programelor 
actuale 
  
Opțiunea de 
politică 4: un 
program unic 
pentru 
educație, 
formare, 
tineret și sport  
 Explicații asupra calificativelor aplicate: 
ridicată; 
B) bugetul UE 0 N/A + ++ Opțiunea 1 : având în vedere fragmentarea ac țiunilor UE, nivelul de referin ță oferă doar o 
rentabilitate medie în raport cu bugetul UE; 
Opțiunea 2 : cu toate c ă, în cadrul prezentei op țiuni, costurile de implementare ar fi 
neglijabile, rentabilitatea este atât de redus ă încât este inutil ă și foarte dificil ă o evaluare a 
acesteia; 
Opțiunea 3 : având în vedere accentul sporit asupra ac țiunilor cu valoare ad ăugată mai 
mare și mobilizarea unei mase critice datorit ă creșterilor de volum corespunz ătoare 
acțiunilor respective, rentabilitatea în raport cu bugetul UE se consider ă a fi ridicat ă; 
Opțiunea 4 : pe lâng ă beneficiile atrase de op țiunea 3, exploatarea sinergiilor între 
programele pentru tineret și de învățare pe tot parcursul vie ții, LLP (Erasmus) și 
programele UE actuale pentru cooperarea interna țională în domeniul înv ățământului 
superior va permite simplificarea gestion ării și realizarea unor economii de scar ă în 
cadrul mecanismelor de execu ție, care vor atrage o rentabilitate superioar ă în raport cu 
bugetul UE;  
6. Coeren ță (față de obiectivele 
strategice, etc.):  0 -- + ++ Opțiunea 1 : nivelul de referin ță oferă anumite neconcordan țe în raport cu obiectivele 
politicilor UE și acțiunile statelor membre; 
Opțiunea 2 : coerența ar fi semnificativ afectat ă: decizia asupra modalit ății de 
implementare a obiectivelor strategice și priorităților corespunz ătoare EU 2020 și ET 
2020 are reveni statelor membre ; în plus, fezabilitatea prezentei op țiuni ar fi foarte 
 
RO 21   RO Criteriu Opțiunea 1 
Statu quo  Opțiunea 2
Nicio 
măsură Opțiunea 3 
Opțiunea de 
politică 3: 
consolidarea 
programelor 
actuale 
  
Opțiunea de 
politică 4: un 
program unic 
pentru 
educație, 
formare, 
tineret și sport  
 Explicații asupra calificativelor aplicate: 
limitată, întrucât ar fi contrar ă opiniei majorit ății factorilor interesa ți; 
Opțiunea 3 : această opțiune ar permite o coeren ță mai mare în raport cu priorit ățile 
politicilor UE și acțiunile statelor membre; 
Opțiunea 4 : idem op țiunea 3. în plus, coeren ța internă ar fi consolidat ă în mod 
substanțial prin integrarea celor patru programe și reducerea suprapuner ilor; de asemenea, 
această opțiune se înscrie în strategia Comisiei de simplificare a st ructurii programelor 
UE. 
 
RO 22   RO Concluzie : pe baza compara ției de mai sus, opțiunea 4 se prezint ă în mod deta șat drept cea mai bun ă 
opțiune; secțiunea urm ătoare cuprinde o descriere detaliat ă a acestei op țiuni. 
7. DESCRIEREA OP țIUNII PREFERATE  
Programul de înv ățare pe tot parcursul vie ții, programele actuale de cooperare interna țională în 
domeniul înv ățământului superior precum Erasmus Mundus, Tempus, Alfa și EduLink și programul 
„Tineretul în ac țiune” furnizeaz ă sprijin pentru structuri care asigur ă învățare formal ă sau non-
formală; acest sprijin este furnizat printr-o varietate de activit ăți, proiecte etc, care pot fi grupate în trei 
categorii principale de ac țiuni: 
• sprijin pentru mobilitatea persoanelor în scop educa țional; 
• sprijin pentru cooperarea institu țională pentru inovare și bune practici și 
• sprijin pentru reformarea politicilor. 
Acțiunile existente în domeniul sportului s-au concentrat mai ales asupra dialogului politic și, 
mai recent, asupra proiectelor de cooperare în cadrul ac țiunilor preg ătitoare în curs. 
Integrarea tuturor programelor UE actuale, în form ă fragmentat ă, într-o arhitectur ă comună, 
simplificat ă și transparent ă va permite noului program s ă creeze sinergii amplificate între 
activitățile de educa ție formal ă și non-formal ă la toate nivelurile , consolidând astfel 
perspectiva de înv ățare pe tot parcursul vie ții, precum și cu alte politici. Un program integrat, 
cu accent pe un num ăr limitat de ac țiuni transversale esen țiale, ar conduce la adâncirea 
structural ă a sferei impactului sistemic și la un randament ridicat al investi țiilor printr-o 
concentrare de activit ăți cu valoare ad ăugată la nivel european. Acesta ar include, de 
asemenea, o important ă dimensiune interna țională, consolidând pozi ția Europei ca destina ție 
de excelen ță, ca promotor al moderniz ării sistemelor și instituțiilor și ca actor important în 
domeniul educa ției la nivel mondial, promovând formarea și cercetarea în domeniul integr ării 
europene. Programul va sus ține, de asemenea, activit ățile în domeniul sportului, care vor 
beneficia de continuitatea struct urilor existente de management și know-how . 
În conformitate cu prezentarea detaliat ă din raportul asupra evalu ării impactului asupra educa ției și 
formării în cadrul LLP actual, programul viitor ar trebui s ă fie implementat prin trei tipuri principale 
de acțiuni, și anume: mobilitatea persoanelor în scop educa țional, cooperarea pentru inovare și bune 
practici și sprijinul pentru reformarea politicilor.  
Toate activit ățile relevante finan țate prin programele actuale vizate de fuziune se încadreaz ă într-una 
din aceste trei tipuri principale de ac țiuni3. Reunirea acestora va permite simplificarea și o mai mare 
vizibilitate a sprijinului din partea UE. De exemplu, o unive rsitate care organizeaz ă proiecte de 
mobilitate în ambele sensuri pentru studen ți și cadre universitare din Europa sau ter țe țări va avea 
posibilitatea de a prezenta un dosar unic,  în conformitate cu un singur ghid și un set unic de reguli, în 
loc de 4 sau 5 cum sunt necesare în prezent. 
Opțiunea ar oferi, de asemenea, cel mai avantajos raport între calitate și preț în ceea ce prive ște 
costurile administrative pentru gestionarea programului. Efectul cumulativ al concentr ării reorientate, 
al raționalizării și exploatării economiilor de scar ă ar conduce la o mai mare eficien ță și rentabilitate în 
sistemul de execu ție în circuit complet, de la Comisie la beneficiarii finali, trecând prin agen țiile 
                                                 
3 Cu excep ția activităților legate de sport incluse în prezent între ac țiunile preg ătitoare și a programului 
Jean Monnet, care va necesita o proiectare arhitectural ă specifică. 
 
RO 23   RO naționale și agenția executiv ă. Economiile cumulate realizate pentru  costurile administrative ar putea fi 
estimate în mod preliminar la 40 % pentru Comisie și agențiile naționale față de situația actuală. 
Arhitectura simplificat ă și raționalizată obținută ar putea deveni u șor accesibil ă în cazul unor costuri 
marginale reduse, iar o cre ștere de buget de ordinul a 70 %, în conformitate cu propunerea din 
Comunicarea privind cadrul financiar multianual, se poate încadra în nivelul actual al resurselor. 
Pentru programele existente în prezent, 1 ENI (echivalent norm ă întreagă) presupune gestionarea a 
aproximativ 20 de milioane EUR. Dup ă fuzionarea programelor și după efectuarea îmbun ătățirilor 
avute în vedere, suma gestionat ă ar putea ajunge la 32 de milioane EUR. Pentru fiecare dintre ac țiunile 
prevăzute, este necesar ă aplicarea urm ătoarelor principii: 
1. Mobilitatea persoanelor în scop educa țional 
• Acțiunea de mobilitate va avea dr ept obiectiv sprijinirea mobilit ății cursanților și a prestatorilor de 
servicii în domeniul înv ățării (inclusiv c ătre și dinspre țările terțe) pentru a urma module de studiu, 
formare, predare, stagiatur ă, voluntariat sau pentru a desf ășura activit ăți în beneficiul tineretului la 
o instituție/organiza ție partener ă din străinătate. 
• Instituțiile de educa ție și formare și organiza țiile de tineret vor înainta solicit ări de burse de 
mobilitate c ătre agenția națională4 din propria țară. Agențiile naționale vor acorda burse de 
mobilitate numai prin institu ții, eliminându-se astfel acordarea acestora direct c ătre angaja ți 
individuali sau studen ți. Bursa va include cuantumul efectiv al bursei de mobilitate, precum și 
sprijin pentru institu ție în vederea organiz ării acțiunii de mobilitate la un nivel de înalt ă calitate. 
• Pentru a se califica în vederea ob ținerii de burse de mobilitate, organiza ția trebuie s ă facă dovada 
asigurării condițiilor necesare pentru sus ținerea acțiunii de mobilitate la un nivel de înalt ă calitate. 
• Pentru asigurarea mobilit ății între institu ții într-o țară participant ă și o țară terță, bursa va fi 
gestionată de institu ția din țara participant ă pentru ac țiunile de mobilitate în ambele sensuri. Nu se 
vor înfiin ța agenții naționale în țări terțe. 
Avantaje :  
o agențiile naționale vor deveni „birouri unice” pentru mobilitate la nivelul UE, 
ușor de înțeles și accesibile; 
o agențiile naționale vor gestiona doar contractele cu institu ții (și nu cu persoane 
individuale, ca în prezent); 
o instituțiile beneficiare vor îmbun ătăți calitatea mobilit ății, întrucât aceasta va 
deveni o condi ție pentru participare. 
2. Cooperarea institu țională pentru inovare și bune practici 
• Proiectele de cooperare transna țională vor avea drept obiective 1) amplificarea activit ăților 
inovatoare și/sau 2) transferul și implementarea de practici inovato are, inclusiv dezvoltarea de 
platforme internet, valorificând exemplul de succes al înfr ățirilor online (e-twinning) între școli 
și/sau 3) modernizarea sistemelor și instituțiilor, în special în domeniul studiilor superioare, pe 
teritoriul sau în afara UE. 
• Organizația coordonatoare va solicita o burs ă în numele întregului parteneriat pentru proiect c ătre 
Agenția națională din propria țară sau către agenția executiv ă. Bursa va acoperi eforturile de 
                                                 
4 Agen ții naționale exist ă deja în fiecare dintre țările participante. 
 
RO 24   RO dezvoltare și activitățile de mobilitate, altele decât cele destinate studiului, form ării, predării, 
stagiilor (a se vedea sec țiunea 1. Mobilitatea persoanelor în scop educa țional). 
• Pentru a se califica în vederea ob ținerii de burse de mobilitate, organiza ția coordonatoare trebuie 
să facă dovada asupra urm ătoarelor: 1) a încheiat acordurile de cooperare necesare cu organiza țiile 
partenere și 2) deține capacitatea de a întreprinde activit ățile prevăzute în cadrul proiectului. 
• În funcție de sector, cooperarea din partea mediului de afaceri, a autorit ăților regionale și a altor 
actori relevan ți poate constitui o condi ție pentru participare. Cooperarea intersectorial ă va fi 
puternic sus ținută. Va fi, de asemenea, încurajat ă participarea țărilor terțe. 
• Gestionarea ar trebui s ă fie partajat ă la nivel de agen ții naționale și UE, cu posibilitatea 
externaliz ării gestion ării către o agen ție executiv ă. 
Avantaje : 
o accesibilitatea asigurat ă ca urmare a armoniz ării acțiunilor care se adreseaz ă 
aceluiași public (de exemplu, universit ățile), dar sunt în prezent gestionate de 
diverse organisme, cu reguli și instrumente diferite; 
o participarea unor organiza ții din țări terțe va asigura ob ținerea unor beneficii 
maxime pentru educa ție și formare la nivelul UE din partea inov ării și a 
bunelor practici din întreaga lume; cooperarea intens ă cu mediul de afaceri va 
permite institu țiilor să orienteze predarea și formarea c ătre aptitudinile și 
competen țele care sunt necesare pe pia ța muncii. 
3. Sprijin pentru reformarea politicilor 
• Acțiunile în sprijinul politicilor vor avea drept obiective: 1) dezvoltarea și orientarea politicilor 
prin abordarea de sus în jos; 2) dezvoltarea și experimentarea unor instrumente ale UE pentru 
sprijinirea politicilor și 3) furnizarea, la nivel interna țional, de termeni de compara ție și schimburi 
de bune practici. 
• Acțiunile în sprijinul politicilor vor asigura finan țarea activit ăților MDC și a inițiativelor în 
domeniul politicilor, cum ar fi procesele Bologna și Copenhaga, strategia pentru tineret, precum și 
instrumentele de sprijin cum ar fi Sistemul european de credite transferabile (ECTS), Sistemul 
european de credite pentru educa ție și formare profesional ă (ECVET), Youthpass, re țele la nivelul 
UE etc. 
• Sprijinul financiar va fi furnizat prin contracte de servicii sau prin burse. Atât contractele de 
prestări servicii, cât și bursele pot fi acordate unor consor ții/parteneriate sau unor organiza ții 
individuale. 
• Gestionarea va fi centralizat ă la nivelul UE, cu posibilitatea externaliz ării gestion ării către o 
agenție executiv ă. 
Furnizarea de pârghii printr-un instru ment financiar inovator pentru studen ții masteranzi 
În urma unei ample evalu ări a situa ției specifice studen ților masteranzi în statele membre, a unei 
analize a schemelor de finan țare din partea UE și a țărilor terțe pentru studen ții respectivi, precum și a 
elaborării unui studiu de fezabilitate cuprinz ător și independent, s-a ajuns la concluzia c ă este oportun ă 
elaborarea unui instrument financiar nou și inovator, în cadrul op țiunii preferate pentru un program 
unic.  
Instrumentul UE de garantare a împrumuturilor pentru studen ți, prezentat pe scurt în anexa la 
evaluarea impactului privind programul de înv ățare pe tot parcursul vie ții, ar contribui la amplificarea 
 
RO 25   RO considerabil ă a efectului de pârghie al investi ției (calculat la un factor cuprins între 6 și 8). Pentru 
ilustrare, fiecare 100 de milioane EUR acorda ți anual din bugetul UE ar putea genera împrumuturi 
totale de cel pu țin 600 de milioane EUR anual, reprezentâ nd aproximativ 55 000 de beneficiari ai 
împrumuturilor. Factorul critic de succes pentru orice schem ă de împrumut, na țională sau 
transnațională, este rata de rambursare: mobilitatea studen ților determin ă creșterea mobilit ății pieței 
muncii, iar recuperarea crean țelor este mai dificil ă în cazul în care împrumuta ții părăsesc statul 
membru al împrumut ătorului. Pentru a reduce la minimum ra ta de nerambursare, facilitatea s-ar 
concentra exclusiv asupra studen ților masteranzi (adic ă a categoriei de studen ți care prezint ă un 
potențial mai mare de câ știg), și ar utiliza presiuni din partea partenerilor (un registru central și/sau 
asociații ale absolven ților) și/sau stimulentele (notificarea c ătre centralele de risc bancar na ționale).  
Arhitectura simplificat ă a programului unic descris ă mai sus ar facilita implementarea administrativ ă 
fără obstacole a instrumentului de garantare a împrumuturilor. 
8. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Monitorizarea și evaluarea ar trebui s ă reprezinte un element central al unui viitor program care s ă 
pună accent special pe valoarea ad ăugată la nivel european și pe performan ță. Prin urmare, pentru 
asigurarea valorii ad ăugate la nivelul UE a progr amului, pe întreaga perioad ă a acestuia, Comisia, în 
cooperare cu statele membre, ar trebui s ă monitorizeze și să evalueze cu regularitate performan ța și 
rezultatele prin compara ție cu obiectivele. 
În ceea ce prive ște monitorizarea, se inten ționează să se publice un raport anual de activitate care s ă 
includă o evaluare statistic ă și calitativ ă, având la baz ă în special indicatorii de performan ță. Anexa la 
evaluarea impactului privind programul de înv ățare pe tot parcursul vie ții cuprinde un cadru generic 
comun pentru indicatori. Se vor utiliza rapoarte din partea beneficiarilor și inspecții detaliate pentru 
evaluarea impactului pe trei  niveluri: persoane (îmbun ătățirea aptitudinilor), institu ții 
(internaționalizare) și sisteme (îmbun ătățirea calității, inclusiv punerea în aplicare a recunoa șterii și 
transparen ța instrumentelor UE). 
Pe lângă monitorizarea continu ă, Comisia va asigura efectuarea cu regularitate a unor controale 
independente externe pentru a evalua eficien ța și eficacitatea programului. Controalele ar trebui, de 
asemenea s ă contribuie la evaluarea valorii ad ăugate la nivelul UE a programului și a contribu ției 
acestuia în sensul îndeplinirii obiectivelor generale și specifice. La nivelul UE se va desf ășura o 
evaluare intermediar ă, care va include și rezultatele evalu ărilor ex post ale programelor actuale. Statele 
membre vor transmite Comisiei cel pu țin două rapoarte privind implementarea și impactul 
programului (în 2016 și 2019).