[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 14.10.2009

COM(2009) 533 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

Strategia de extindere și principalele provocări 2009-2010

{SEC(2009) 1333}{SEC(2009) 1334}{SEC(2009) 1335}{SEC(2009) 1336}{SEC(2009) 1337}{SEC(2009) 1338}{SEC(2009) 1339}{SEC(2009) 1340}

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

Strategia de extindere și principalele provocări 2009-2010

INTRODUCERE

Cea de a cincea extindere a UE a contribuit la consolidarea democrației și a statului de drept în Europa. În același timp, a sporit oportunitățile economice și ponderea UE în abordarea provocărilor globale, cum ar fi schimbările climatice, competitivitatea și reglementarea, precum și supravegherea piețelor financiare. În ultimii cinci ani, Uniunea Europeană extinsă și-a demonstrat capacitatea de a colabora pentru a face față provocărilor importante cu care se confruntă. Extinderea este unul dintre cele mai eficiente instrumente de politică externă ale UE.

Actualul proces de extindere al Uniunii Europene are loc în contextul unei recesiuni profunde și extinse. Criza a afectat atât UE, cât și țările implicate în procesul de aderare. În această perioadă, UE a primit trei noi cereri de aderare din partea Muntenegrului (decembrie 2008), a Albaniei (aprilie 2009) și a Islandei (iulie 2009). Aceste cereri demonstrează încă o dată puterea de atracție a UE și rolul său în promovarea stabilității, securității și a prosperității.

Progresele înregistrate de țările implicate în procesul de aderare în ceea ce privește reformele le-au permis acestora să parcurgă etapele succesive din cadrul procesului de aderare. Negocierile de aderare cu Croația se apropie de faza finală. Negocierile de aderare cu Turcia au ajuns într-o etapă mai dificilă, care necesită un nou impuls în domeniul reformei. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a înregistrat progrese semnificative în soluționarea unor provocări-cheie. Comisia pregătește un aviz privind cererea de aderare a Muntenegrului și un aviz privind cererea de aderare a Islandei. Comisia este pregătită să prezinte avizul privind cererea Albaniei imediat ce Consiliul o va invita să facă acest lucru. În cazul tuturor țărilor din Balcanii de Vest, progresele suplimentare înregistrate de acestea ar putea duce la obținerea statutului de țară candidată atunci când acestea vor fi demonstrat că sunt pregătite.

Țările din Balcanii de Vest și Turcia au încă, în diferite grade, multe de făcut în vederea îndeplinirii criteriilor și a condițiilor stabilite. Deseori ritmul reformei este lent. Criza economică internațională duce la înrăutățirea situației. În mai multe cazuri, unele chestiuni bilaterale afectează în mod nejustificat procesul de aderare.

Având în vedere aceste provocări, consensul reînnoit privind extinderea, asupra căruia s-a convenit în cadrul Consiliului European din decembrie 2006, reprezintă în continuare calea de urmat. Această politică se bazează pe următoarele principii: consolidarea angajamentelor, stabilirea unor condiții echitabile și riguroase și buna comunicare cu publicul, coroborate cu capacitatea UE de a integra noi membri. UE și-a îmbunătățit calitatea procesului de extindere. Mai precis, acum se pune un accent mai mare pe statul de drept și buna guvernanță într-o etapă incipientă a procesului.

Procesul de aderare încurajează puternic reforma politică și economică. Este în interesul strategic al UE să mențină dinamica acestui proces, pe baza principiilor și a condițiilor convenite.

Politica de extindere a UE are în vedere un proces administrat cu grijă, în care candidații și potențialii candidați se apropie de UE în funcție de ritmul propriilor reforme politice și economice, precum și de capacitatea de a-și asuma obligațiile ce le revin în calitate de membri în conformitate cu criteriile de la Copenhaga. În Balcanii de Vest, cooperarea regională rămâne esențială și constituie un element central al procesului de stabilizare și asociere.

Tratatul de la Lisabona prevede o reformare a instituțiilor Uniunii extinse, care să îi permită acesteia să își adapteze politicile la o lume aflată în rapidă schimbare. În special, în ceea ce privește extinderea, tratatul va asigura un cadru instituțional care ar trebui să permită o adaptare treptată a instituțiilor Uniunii odată cu aderarea la UE a unui nou stat membru și va modifica procedura de aderare, Parlamentul European și parlamentele naționale urmând a fi notificate cu privire la cererile de aderare.

Crearea unui regim de călătorie fără vize pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia la începutul anului 2010, la propunerea Comisiei, va demonstra că reformele aduc beneficii concrete cetățenilor. Comisia va prezenta propuneri similare în cazul Albaniei și al Bosniei și Herțegovinei până la jumătatea anului 2010, cu condiția ca aceste țări să îndeplinească condițiile stabilite.

În ceea ce privește problema Ciprului, liderii comunităților cipriote grecești și turce au intrat într-o fază decisivă a negocierilor în vederea găsirii unei soluții globale sub egida Organizației Națiunilor Unite. Comisia le sprijină eforturile și le oferă consiliere tehnică în domenii care țin de competența UE.

Prezenta comunicare analizează progresele realizate și principalele provocări cu care se confruntă țările angajate în procesul de extindere și descrie, în linii mari, strategia Comisiei de orientare și sprijinire a eforturilor acestor țări în anul următor. În plus, în cadrul unui document de însoțire, Comisia stabilește un parcurs pentru Kosovo[1] care să îi permită continuarea progreselor în vederea integrării în UE, conform perspectivei europene a regiunii.

PRINCIPALELE PROVOCăRI

Următoarea secțiune abordează principalele elemente care afectează în prezent procesul de extindere. Prin politica sa de extindere, UE poate contribui la abordarea acestor provocări, însă principala responsabilitate în acest sens revine țărilor respective.

Criza economică

Recesiunea mondială a afectat, în grade diferite, economiile țărilor din Balcanii de Vest și economia Turciei. În coordonare cu instituțiile financiare internaționale (IFI), UE asistă țările implicate în procesul de aderare să atenueze impactul crizei și să pregătească calea în vederea unei redresări solide.

Activitatea economică în țările din Balcanii de Vest și în Turcia s-a contractat puternic începând din a doua jumătate a anului 2008, din cauza reducerii cererii de export, a scăderii investițiilor străine directe și a împrumuturilor transfrontaliere. Situația bugetară s-a deteriorat în toate economiile. Rata șomajului, care era deja ridicată în mai multe țări, a început să crească și mai mult. Încetinirea creșterii economice în țările din Balcanii de Vest și în Turcia în 2009 este la nivelul mediei UE, însă mai puțin gravă decât în statele membre UE care au fost cel mai afectate. Cu toate acestea, situația macroeconomică rămâne fragilă în toate țările.

Țările din Balcanii de Vest au o marjă de acțiune limitată de contracarare fermă a crizei prin măsuri macroeconomice interne. Există importante constrângeri asupra măsurilor de politică monetară și fiscală din cauza orientării fiscale prociclice din trecut, a creditelor și a ipotecilor contractate în monedă străină și a unor grave dezechilibre externe. În aceste condiții, în majoritatea țărilor din regiune răspunsul la criză a fost adecvat, în mare parte, deși la început, în unele cazuri, nu s-a conștientizat gravitatea acestei provocări. Perspectiva aderării la UE a contribuit la menținerea încrederii în economiile țărilor din regiunea Balcanilor de Vest și a constituit un element de stabilitate pentru politicile economice în ultima perioadă, care a fost una tumultuoasă. În același timp, o parte din țările implicate în procesul de aderare au putut beneficia de avantajele reformelor structurale introduse în ultimii ani, ceea ce contribuit la atenuarea crizei. Îmbunătățirea reglementării financiare, de exemplu în Croația și Turcia, a contribuit la stabilizarea și la întărirea sectorului bancar. Serbia și Bosnia și Herțegovina au obținut sprijinul FMI, întrucât în aceste două țări dezechilibrele externe s-au accentuat, iar finanțele publice au fost puternic afectate, din cauza politicilor expansioniste anterioare.

Criza continuă în țările implicate în procesul de aderare, în special în ceea ce privește impactul asupra economiei reale, inclusiv asupra situației sociale și a ocupării forței de muncă. Este nevoie de timp pentru redresare, dat fiind că se estimează că procesul de reluare a activității economice a principalilor parteneri comerciali va fi lent. Este probabil ca intrările de capital menite să stimuleze cererea internă să fie sub nivelul așteptat. S-au luat măsuri pe termen scurt pentru a atenua impactul social al crizei în cazul celor mai vulnerabile părți ale societății. Pe termen mediu, este foarte important să se asigure o politică fiscală solidă, punându-se accentul pe o mai mare eficiență și eficacitate a cheltuielilor publice și pe investiții. Sunt necesare politici de ocupare a forței de muncă și măsuri de protecție socială pentru a combate șomajul structural și pentru a proteja grupurile vulnerabile.

Răspunsul la criză trebuie să țină seama de necesitatea unei dezvoltări durabile și de provocarea pe care o reprezintă schimbările climatice și să acorde prioritate măsurilor menite să creeze o economie sigură și durabilă, cu emisii reduse de carbon. Reformele legate de UE contribuie la consolidarea competitivității și a deschiderii, precum și la crearea unui cadru juridic care să favorizeze comerțul și investițiile. Măsurile menite să consolideze statul de drept, printre care și lupta împotriva corupției, sunt esențiale pentru îmbunătățirea climatului de afaceri.

În ceea ce privește sprijinul acordat de UE, asistența de preaderare a fost programată să susțină sectorul bancar, proiectele de infrastructură, IMM-urile și crearea de locuri de muncă, inclusiv în zonele rurale. S-au alocat în acest scop 200 de milioane EUR sub formă de subvenții din Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA), care vor favoriza realizarea unor investiții în valoare de cel puțin 1 miliard EUR, cofinanțate prin împrumuturi acordate de instituțiile financiare internaționale. Comisia a propus reducerea cerințelor privind cofinanțarea pentru țările care beneficiază de asistență IPA. Pentru a atenua efectele crizei economice și financiare, Comisia a acordat sprijin bugetar direct Serbiei, prin intermediul IPA. În plus, Comisia a propus Consiliului să aprobe acordarea unei asistențe macrofinanciare în valoare de 200 de milioane EUR în favoarea Serbiei. Dacă este nevoie, aceste posibilități sunt deschise și celorlalte țări. În ambele cazuri, asistența financiară depinde de anumite condiții, în special de un acord semnat cu FMI privind politicile macroeconomice solide. Comisia colaborează îndeaproape cu instituțiile financiare internaționale, care s-au angajat să mărească până la peste 5 miliarde EUR în 2009 volumul creditelor acordate țărilor din Balcanii de Vest și Turciei.

Statul de drept

Balcanii de Vest și Turcia se confruntă în continuare cu provocări majore legate de statul de drept, în special lupta împotriva corupției și a criminalității organizate. Aceste aspecte sunt esențiale pentru funcționarea democrației și a economiei și de ele depinde în mare măsură procesul de aderare la UE. Acestea afectează, uneori în mod disproporționat, percepția opiniei publice europene privind extinderea. În țările implicate în procesul de aderare se depun eforturi substanțiale pentru rezolvarea problemelor. Comisia va continua să utilizeze întregul potențial al procesului de extindere pentru a sprijini această activitate și pentru a monitoriza îndeaproape rezultatele.

Corupția este foarte răspândită în multe domenii și afectează atât cetățenii în viața de zi cu zi, cât și mediul de afaceri. Printre domeniile care necesită o atenție specială se numără achizițiile publice și privatizarea, sistemul judiciar, finanțarea partidelor politice și transparența administrației publice și a guvernului. Este esențial ca sistemul judiciar să fie independent și imparțial, să existe procurori specializați în combaterea corupției și a infracțiunilor legate de corupție, iar poliția și administrația să fie depolitizate și profesioniste. În domenii precum achizițiile publice, drepturile de proprietate intelectuală, controlul financiar, auditul și lupta împotriva fraudei, legislația trebuie să fie bine redactată, iar punerea în aplicare a acesteia să fie eficace.

Sunt necesare eforturi suplimentare în vederea combaterii criminalității organizate, care reprezintă în continuare o problemă în întreaga regiune. Va trebui ca agențiile responsabile de aplicarea legii să fie mai eficace și să colaboreze pentru a combate organizațiile criminale internaționale.

În conformitate cu consensul reînnoit privind extinderea și având în vedere experiența celei de a cincea extinderi, statul de drept reprezintă o prioritate-cheie pe care țările respective trebuie să o abordeze într-un stadiu incipient al procesului de aderare. Cu sprijinul UE, s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește adoptarea legislației și crearea structurilor eficiente pentru combaterea corupției și a criminalității organizate, însă este nevoie de rigurozitate în punerea în aplicare și asigurarea respectării legilor pentru a obține rezultate concrete. În 2009 s-au alocat aproximativ 80 de milioane EUR din asistența IPA pentru consolidarea sistemului judiciar și pentru aplicarea legii. Comisia a participat, împreună cu experții din statele membre, la misiuni de evaluare inter pares privind sistemul judiciar, lupta împotriva corupției și a criminalității organizate în țările candidate, numărul acestui tip de misiuni urmând să crească. Utilizarea obiectivelor de referință în cadrul negocierilor de aderare și dialogul privind liberalizarea vizelor au stimulat reforma.

Comisia a continuat să sprijine cooperarea la nivel regional între instanțele judecătorești, poliție și procurori în combaterea criminalității organizate și a corupției. Țările din Balcanii de Vest trebuie să consolideze cooperarea judiciară în regiune pentru a asigura funcționarea eficientă a sistemelor judiciare. În acest context, este deosebit de importantă soluționarea problemei impunității în cazul crimelor de război și al altor infracțiuni grave. În acest scop, țările ar trebui să revizuiască restricțiile existente în cadrele lor juridice pentru extrădarea propriilor resortisanți și pentru transferul procedurilor.

Comisia va continua să acorde sprijin țărilor partenere în vederea combaterii corupției și a criminalității organizate. Cu toate acestea, se pot obține rezultate efective și durabile numai în condițiile în care există voința politică necesară și un angajament real din partea autorităților din țările respective. Comisia va monitoriza riguros progresele înregistrate la fața locului, punând accentul pe rezultate.

În majoritatea țărilor implicate în procesul de extindere, libertatea de expresie constituie în continuare un motiv de îngrijorare. În general, deși există deja elementele principale ale cadrului juridic care asigură protejarea libertății de expresie și a mediei, presiunea politică nejustificată asupra mediei și numărul tot mai mare de amenințări și atacuri fizice la adresa jurnaliștilor, precum și faptul că persistă unele obstacole juridice reprezintă un serios motiv de îngrijorare. Aceste probleme trebuie rezolvate în regim de urgență.

Chestiuni bilaterale

Chestiunile bilaterale, în special problemele legate de frontiere, afectează tot mai mult procesul de extindere. Problemele bilaterale ar trebui rezolvate de părțile implicate și nu ar trebui să blocheze procesul de aderare.

În perioada de raportare, problema frontierelor dintre Slovenia și Croația a dus la întârzierea negocierilor de aderare cu Croația.

Cadrele de negociere cu Croația și Turcia, convenite de toate statele membre, stipulează că UE se așteaptă ca țările candidate să soluționeze toate diferendele de frontieră în conformitate cu principiul soluționării pașnice a diferendelor enunțat în Carta Națiunilor Unite și să recunoască competența Curții Internaționale de Justiție, dacă este necesar. Procesul de stabilizare și asociere presupune și găsirea unor soluții acceptabile pentru ambele părți și încheierea de acorduri cu țările vecine cu privire la problemele nerezolvate.

Comisia se așteaptă ca toate părțile implicate să depună toate eforturile necesare în vederea soluționării problemelor bilaterale pe care le au cu țările învecinate în acest sens. Atunci când este necesar, Comisia este pregătită să faciliteze găsirea de soluții, la cererea părților implicate. Este încurajatoare încheierea unui acord de principiu între Croația și Muntenegru de stabilire a liniei de demarcație la Prevlaka cu ajutorul Curții Internaționale de Justiție.

Toate părțile implicate în astfel de diferende bilaterale au responsabilitatea de a găsi soluții într-un spirit de bună vecinătate, ținând cont de interesele generale ale UE. Acest lucru va spori eficacitatea consensului reînnoit privind extinderea, ceea ce confirmă faptul că ritmul reformelor unei țări determină ritmul aderării acesteia la UE.

Cooperarea regională

În ultimii ani, cooperarea regională în Europa de Sud-Est a înregistrat progrese semnificative, iar regiunea și-a asumat într-o mai mare măsură acest proces. Cu toate acestea, cooperarea regională nu funcționează așa cum ar trebui. Diferendele bilaterale și neînțelegerile legate de Kosovo afectează în mod nejustificat cooperarea regională. De asemenea, este nevoie de o mai mare eficiență a structurilor și a inițiativelor regionale.

Neînțelegerile privind participarea Kosovo la întâlnirile, inițiativele și acordurile regionale devin un obstacol în calea cooperării regionale. Funcționarea normală a unor structuri importante, precum Acordul central european de comerț liber (CEFTA), Consiliul de Cooperare Regională (RCC) sau Școala regională de administrație publică (ReSPA) ar putea fi pusă în pericol dacă nu se schimbă practicile curente. Comisia încurajează puternic toate părțile implicate să găsească soluții practice și pragmatice pentru a asigura participarea tuturor la cooperarea regională, fără a aduce atingere pozițiilor diferite privind problema statutului. Rezultatele privind continuarea cooperării regionale sunt evaluate în cadrul condițiilor procesului de stabilizare și asociere în toate etapele procesului de extindere.

Consiliul de cooperare regională (RCC) funcționează de mai bine de un an ca o continuare la nivel regional a pactului de stabilitate, care operează sub egida politică a procesului de cooperare în Europa de Sud - Est (SEECP). Acum RCC trebuie să își intensifice eforturile pentru a obține rezultate concrete. RCC are un rol strategic în dezvoltarea cooperării regionale și în identificarea și abordarea nevoilor legate de activitățile și structurile regionale. În același timp, are un rol în programarea asistenței comunitare în ceea ce privește cooperarea regională. Comisia sprijină activitatea RCC și finanțează o treime din bugetul Secretariatului pentru perioada 2008-2010. Comisia a inițiat un dialog cu Secretariatul RCC privind prioritățile organizației, îmbunătățirea funcționării acesteia și dezvoltarea viitoare. De asemenea, Comisia analizează acordurile privind asistența viitoare și modul în care aceasta ar putea fi cel mai bine folosită pentru o mai mare eficiență a RCC.

Schimburile comerciale regionale sunt extrem de importante pentru dezvoltarea economică a țărilor din Balcanii de Vest și pentru reconciliere. Acestea pot contribui, de asemenea, la atenuarea impactului crizei economice. Rolul zonei de liber schimb regionale creată de CEFTA este esențial. În cadrul CEFTA s-au negociat cu succes, fără să fi intrat încă în vigoare, următoarele etape importante legate de liberalizarea comerțului, în special în ceea ce privește comerțul agricol; în același timp se lucrează la eliminarea barierelor tehnice în calea comerțului. Dispozițiile privind cumularea diagonală între UE și unele țări din Balcanii de Vest au intrat în vigoare, consolidând, astfel, integrarea comercială regională. Cu toate acestea, neînțelegerile legate de statutul Kosovo, care blochează deja adoptarea protocolului privind liberalizarea comerțului cu produse agricole, riscă să paralizeze CEFTA. Presiunile protecționiste apărute ca urmare a crizei internaționale sunt în creștere, ducând la adoptarea anumitor măsuri care încalcă obligațiile contractuale. Trebuie să se renunțe la această tendință și trebuie înlăturate astfel de măsuri.

S-au înregistrat progrese în ceea ce privește cooperarea regională în domeniul energiei și transporturilor. Comunitatea energiei promovează reforma în domeniul energiei și îmbunătățește securitatea aprovizionării în regiune, integrând totodată regiunea în piața energiei comunitare. Continuă negocierile de înființare a unei comunități a transporturilor dintre UE și țările din Balcanii de Vest; aceste negocieri ar trebui finalizate până la sfârșitul acestui an. Acordul privind spațiul aerian comun european (ECAA) contribuie la creșterea traficului aerian între UE și Balcanii de Vest și integrează treptat aceste țări în piața transporturilor aeriene interne din UE. Se intensifică cooperarea regională în domeniul mediului, al justiției și al afacerilor interne.

A crescut numărul activităților de formare organizate de Școala regională de administrație publică (ReSPA). Ratificarea acordului internațional de stabilire a personalității sale juridice trebuie să continue și să constituie o prioritate pentru ca școala să devină complet operațională.

În contextul procesului de la Ljubljana, Comisia sprijină reabilitarea patrimoniului cultural ca mijloc important de reconciliere care să contribuie la dezvoltarea economiei locale. Cu ocazia viitoarei conferințe ministeriale, care va avea loc la Ljubljana în noiembrie 2009, Comisia va continua să promoveze activitățile de reabilitare.

Pe baza concluziilor Consiliului European din iunie 2009, Comisia va pregăti o strategie UE pentru regiunea dunăreană până la sfârșitul anului 2010. Țările implicate în procesul de aderare și organizațiile interesate vor fi implicate îndeaproape în acest exercițiu. În ceea ce privește regiunea Mării Negre, Turcia este angajată în cooperarea regională și participă la inițiativa Sinergia Mării Negre. Comisia sprijină participarea Turciei la programul de cooperare în bazinul Mării Negre din cadrul Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP).

Comisia va continua să sprijine activitățile și structurile de cooperare regională în Balcanii de Vest, în special printr-o mai mare implicare a regiunii în planificarea și programarea programului cu mai mulți beneficiari din cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA).

INSTRUMENTE DE PREADERARE: SOLUțIONAREA PRINCIPALELOR PRIORITățI

Crearea unui regim de călătorie fără vize

Procesul de liberalizare a vizelor pentru țările din Balcanii de Vest a intrat în faza decisivă, în conformitate cu angajamentul asumat în cadrul Agendei de la Salonic. Începând din ianuarie 2008, s-au pus în aplicare acordurile de facilitare a acordării vizelor încheiate cu toate țările vizate, în paralel cu acordurile de readmisie. Foile de parcurs adoptate în 2008 pentru fiecare țară în cadrul dialogului privind liberalizarea vizelor s-au dovedit a avea un efect de accelerare a reformelor în domeniile relevante, cum ar fi, în special, securitatea documentelor, gestionarea frontierelor și a migrației și lupta împotriva corupției și a criminalității organizate.

Având în vedere progresele înregistrate de fiecare țară în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de referință relevante pentru liberalizarea vizelor, Comisia a propus, în iulie 2009, crearea unui regim de călătorie fără vize pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia. Instituirea unui astfel de regim până la începutul anului 2010 va contribui în mare măsură la dezvoltarea contactelor interumane, demonstrând cetățenilor din țările respective că reformele legate de perspectiva europeană oferă beneficii concrete. Comisia va prezenta propuneri pentru Albania și Bosnia și Herțegovina până la jumătatea anului 2010, cu condiția ca aceste țări să îndeplinească condițiile stabilite. Studiul privind Kosovo, care urmează să fie adoptat împreună cu prezenta comunicare, propune continuarea promovării procesului de facilitare a vizelor și lansarea unui proces în vederea eventualei liberalizări a vizelor pentru Kosovo atunci când vor fi întreprinse reformele necesare și vor fi îndeplinite condițiile.

Asigurarea calității pregătirilor de preaderare

S-au depus eforturi susținute pentru îmbunătățirea calității procesului în cadrul consensului reînnoit privind extinderea. Obiectivele de referință riguroase stabilite drept condiții pentru deschiderea și închiderea capitolelor de negociere s-au dovedit a fi un instrument puternic de asigurare a respectării angajamentelor contractuale existente și de stimulare a reformelor economice, juridice și administrative dificile în țările angajate în negocieri, contribuind astfel la pregătirea din timp a aderării lor. Este în pregătire un studiu privind impactul financiar al aderării Croației la UE. Viitoarele avize privind cererile de aderare vor include estimarea impactului aderării țării solicitante asupra principalelor domenii de politică UE. În prezent are loc un dialog politic aprofundat cu aceste țări în cadrul căruia sunt monitorizate progresele înregistrate, parteneriatele fiind principalele documente de referință. Dialogul economic s-a intensificat și mai mult în contextul crizei.

În ceea ce le privește, țările implicate în procesul de aderare trebuie să se asigure că noua legislație este pregătită temeinic, în urma consultării necesare a părților interesate, și bine pusă în aplicare. Este nevoie de un corp al funcționarilor publici independent, recrutat pe bază de merit, transparent și responsabil pentru a facilita punerea în aplicare eficace a acquis-ului.

Apropierea cetățenilor și a administrațiilor de UE

O mai mare participare a organizațiilor societății civile sporește calitatea democrației și contribuie la reconciliere. Implicarea acestora în cadrul reformelor întreprinse în țările care fac obiectul procesului de aderare contribuie la calitatea procesului de aderare, precum și la obținerea sprijinului opiniei publice pentru aderare. Prin aplicarea noii facilități de finanțare pentru societatea civilă din cadrul IPA, Comisia a finanțat crearea de birouri de asistență tehnică în fiecare țară beneficiară, un număr tot mai mare de vizite pe termen scurt la instituțiile UE, precum și participarea a aproximativ 800 de persoane la seminarii organizate în Balcanii de Vest și în Turcia. Comisia va continua să sprijine parteneriatele societății civile, acordând prioritate unor sectoare precum cultura, minoritățile și asociațiile profesionale.

Participarea la programele și agențiile comunitare s-a dovedit utilă în vederea apropierii instituțiilor și a cetățenilor din țările partenere de UE. Comisia a mărit sprijinul acordat agențiilor comunitare în vederea pregătirii la participare a țărilor implicate în procesul de aderare. Ca urmare a introducerii posibilităților sporite de cofinanțare din partea Comunității, țările potențial candidate s-au alăturat unor noi programe. Comisia va continua să sprijine țările partenere în crearea capacităților și a resurselor necesare pentru asigurarea participării cu succes la programele și agențiile comunitare.

Având în vedere prioritatea acordată aspectelor de bază ale guvernanței, Comisia va continua să acorde atenție sporită dezvoltării unei administrații publice profesioniste și funcționale. În plus, va încuraja schimbul celor mai bune practici și schimbul de experiență între țări în domeniul reformei administrației publice. În acest scop, Comisia va recurge la toate instrumentele disponibile, printre care înfrățirea, TAIEX și SIGMA[2] și va consolida contactele cu alte organizații internaționale și institute naționale, regionale și europene de formare în domeniul administrației publice.

Sprijinirea țărilor implicate în procesul de aderare prin acordarea de asistență financiară

În 2009, s-a acordat în continuare asistență Balcanilor de Vest și Turciei în cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare. În 2009, va fi angajată suma de 1,5 miliarde EUR. O atenție deosebită se acordă consolidării statului, bunei guvernanțe, statului de drept și dezvoltării societății civile. IPA a continuat să sprijine cooperarea transfrontalieră și dezvoltarea durabilă în zonele de frontieră, contribuind astfel la reconciliere și la consolidarea relațiilor de bună vecinătate, precum și la pregătirile privind aderarea la UE. Comisia va continua să își concentreze asistența pe sprijinirea pregătirilor de preaderare, în funcție de prioritățile stabilite în cadrul parteneriatului.

Țările candidate au făcut progrese în ceea ce privește administrarea descentralizată a fondurilor. Procesul de descentralizare este în plină desfășurare în Croația și Turcia și ambele țări trebuie să își concentreze eforturile pentru a îndeplini toate condițiile stabilite în acest sens. În Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, s-a încheiat procesul de descentralizare a componentelor IPA în materie de dezvoltare regională și resurse umane, însă mai sunt multe lucruri de făcut înainte ca procesul de descentralizare să se poată realiza. Comisia continuă să acorde sprijinul necesar țărilor candidate pentru a le ajuta să îndeplinească cerințele privind administrarea descentralizată a fondurilor UE, urmărind totodată dezvoltarea regională, rurală și a resurselor umane.

În alte țări implicate în procesul de aderare, delegațiile Comisiei, care sunt deplin operaționale, după închiderea Agenției Europene pentru Reconstrucție, sunt responsabile de punerea în aplicare a asistenței UE și de colaborarea cu beneficiarii pentru a se asigura că asistența UE este folosită în mod eficient și eficace. Asistența descentralizată rămâne un obiectiv pe termen mediu, care vizează în special pregătirea pentru viitoarea administrare a instrumentelor care țin de politica de coeziune.

Comisia sprijină țările beneficiare în dezvoltarea strategiilor sectoriale pentru a facilita o abordare mai strategică, bazată pe programe în ceea ce privește acordarea de asistență și pentru a îmbunătăți eficacitatea ajutorului.

În conformitate cu regulamentul IPA, Comisia a consolidat procesul de coordonare a donatorilor, la care participă statele membre UE, instituțiile financiare internaționale și alți donatori. Aceasta presupune stabilirea și coordonarea priorităților și monitorizarea periodică a punerii în aplicare la fața locului.

Comisia, partenerii IFI și statele membre finalizează în prezent condițiile necesare pentru crearea unui cadru de investiții pentru Balcanii de Vest (CIBV). Aceasta este o etapă foarte importantă care va facilita sprijinul acordat investițiilor în infrastructură, IMM-urilor și eficienței energetice. Scopul acestui cadru este punerea în comun a resurselor acordate de Comisie, de instituțiile financiare partenere, de statele membre și de alți donatori și corelarea acestor resurse nerambursabile cu împrumuturi acordate de instituțiile financiare internaționale pentru finanțarea proiectelor prioritare în sectoarele vizate. În acest scop, Comisia a acordat împrumuturi nerambursabile în valoare de peste 100 de milioane EUR, fiind astfel cel mai important finanțator. În total, CIBV ar trebui să genereze împrumuturi în valoare de peste 1 miliard EUR în următorii ani.

Colaborarea privind schimbările climatice

UE își va consolida dialogul periodic privind schimbările climatice cu țările candidate și potențial candidate, în special în cadrul viitoarei Rețele de mediu regionale în vederea aderării (RMRA). Comisia se așteaptă ca toate țările implicate în procesul de aderare să sprijine obiectivul UE de stabilire a unui acord ambițios și cuprinzător în cadrul Conferinței de la Copenhaga privind schimbările climatice, care va avea loc la sfârșitul anului 2009. În ultimii ani, Comisia a acordat împrumuturi nerambursabile în valoare de 120 de milioane EUR facilităților IFI, care vor genera investiții de aproximativ 600 de milioane EUR pentru proiecte privind eficiența energetică, ajutând astfel țările din Balcanii de Vest și Turcia să reducă emisiile de gaz cu efect de seră. Comisia va continua să sprijine inițiativele privind schimbările climatice în țările implicate în procesul de aderare.

Comunicarea privind extinderea

O mai bună comunicare cu opinia publică reprezintă un principiu-cheie al consensului reînnoit privind extinderea. Pentru ca procesul de extindere al UE să se încheie cu succes, este esențial să se ia în considerare opinia cetățenilor și să se găsească soluții la problemele și întrebările acestora. Opinia publică europeană privind extinderile viitoare este influențată de modul în care au fost percepute extinderile anterioare. Cu ocazia aniversării celei de a cincea extinderi, Comisia a prezentat un studiu privind realizările și provocările economice ale acestei extinderi, potrivit căruia extinderea a contribuit la creșterea economică și a consolidat poziția UE pe scena economiei mondiale. Comisia susține organizarea unei dezbateri publice bazate pe o bună informare privind impactul acestei extinderi și a organizat o serie de evenimente pentru a sărbători aniversarea celei de a cincea extinderi, care a coincis cu cea de a 20-a aniversare a căderii cortinei de fier. Comisia a lansat și un site internet cu această temă și a produs, în colaborare cu alte organisme, materiale audiovizuale.

Asigurarea sprijinului opiniei publice rămâne un obiectiv crucial pentru politica de extindere a UE, iar Comisia va continua să pună în aplicare o politică de comunicare activă în această privință. În special, Comisia va sprijini și va completa eforturile depuse de statele membre, care au o responsabilitate esențială în această privință, precum și de țările partenere și va organiza activități de comunicare atât la nivelul formatorilor de opinie, în special al organizațiilor societății civile și al jurnaliștilor, cât și în rândul tinerilor. Se vor depune eforturi deosebite pentru a sensibiliza opinia publică din UE cu privire la cultura și la modul în care trăiesc populațiile din țările implicate în procesul de aderare.

PROGRESELE ÎNREGISTRATE ÎN țăRILE IMPLICATE ÎN PROCESUL DE ADERARE șI AGENDA 2009-2010

Orientarea țărilor candidate și potențial candidate către UE

Balcanii de Vest s-au apropiat de aderarea la UE în ultimul an, regiunea înregistrând progrese, chiar dacă acestea au fost inegale, în ceea ce privește reformele și respectarea criteriilor și a condițiilor stabilite. S-au înregistrat progrese substanțiale în ceea ce privește liberalizarea vizelor, ceea a condus la propunerea Comisiei din iulie 2009 de eliminare a obligativității vizelor pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia. Rețeaua acordurilor de stabilizare și asociere a fost extinsă în continuare. S-au primit două noi cereri de aderare din această regiune.

În cazul tuturor țărilor din Balcanii de Vest, progresele suplimentare înregistrate de acestea ar putea duce la obținerea statutului de țară candidată atunci când vor fi demonstrat că sunt pregătite. Obținerea unor rezultate satisfăcătoare în ceea ce privește punerea în aplicare a obligațiilor care rezultă din ASA, inclusiv a dispozițiilor legate de comerț, este un element esențial în ceea ce privește progresele fiecăreia dintre aceste țări în direcția aderării la UE.

Secțiunea următoare prezintă pe scurt progresele înregistrate și stabilește agenda 2009-2010 pentru țările implicate în procesul de aderare .

Croația

Croația a continuat să înregistreze progrese în ceea ce privește reformele politice cheie. Croația continuă să întrunească criteriile politice și a înregistrat progrese în majoritatea domeniilor, intensificându-și eforturile în special în domeniul statului de drept. Prioritățile parteneriatului de aderare au fost în mare parte respectate.

În comunicarea sa intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări 2008-2009”[3], Comisia a prezentat o foaie de parcurs cu titlu orientativ care permite intrarea în etapa finală a negocierilor de aderare. Această foaie de parcurs a stimulat eforturile Croației de îndeplinire a obiectivelor de referință pentru deschiderea și închiderea capitolelor conform calendarului indicativ prevăzut în foaia de parcurs. Din cauza întârzierilor înregistrate de Croația în anumite domenii, progresele realizate în anumite capitole nu au respectat foaia de parcurs. Cu toate acestea, pregătirile au avansat în mod considerabil, în general, astfel încât negocierile tehnice se apropie, în prezent, de faza finală.

Croația a fost puternic afectată de criza economică, însă impactul acesteia a fost atenuat datorită solidității sectorului bancar și a unor rezerve importante în valută. Reformele structurale consolidate și adoptarea unei strategii fiscale pe termen mediu care să fie credibilă ar fi esențiale pentru sporirea competitivității.

Problema graniței dintre Slovenia și Croația a dus la întârzierea negocierilor de aderare, astfel încât un număr important de capitole nu au putut fi deschise sau închise până în octombrie 2009, deși, din punct de vedere tehnic, erau deja finalizate. Comisia a pus la dispoziție serviciile sale de mediere în vederea soluționării acestui diferend, care ar trebui să rămână o problemă bilaterală. În ultimele șase luni, Comisia, sprijinită de cele trei președinții, a făcut eforturi deosebite, care au deschis drumul către obținerea unui acord politic între cele două părți, în septembrie 2009. Comisia salută progresele recente care au dus la deschiderea sau la închiderea provizorie a unui număr important de capitole cu ocazia conferinței din octombrie privind aderarea. Problemele bilaterale nu ar trebui să întârzie negocierile de aderare.

Croația va trebui să-și intensifice eforturile în materie de reformă a sistemului judiciar și de drepturi fundamentale, în special în ceea ce privește independența și eficiența sistemului judiciar, lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, drepturile minorităților, inclusiv returnarea refugiaților și procesele privind crimele de război. Reforma în administrația publică necesită o atenție deosebită. De asemenea, Croația trebuie să se asigure că guvernul a luat toate măsurile necesare pentru rezolvarea problemei legate de accesul TPII la documente importante. Comisia pregătește în prezent un pachet financiar pentru aderarea Croației. Croația trebuie să își intensifice eforturile de creare a instrumentelor necesare pentru administrarea și controlul instrumentelor financiare comunitare. Comisia recomandă Consiliului să instituie grupul de lucru ad hoc pe probleme tehnice pentru elaborarea Tratatului de aderare, pe baza textelor pregătite de către Comisie. Dacă Croația îndeplinește la timp toate obiectivele de referință rămase, negocierile de aderare, inclusiv acordurile tranzitorii, ar putea fi încheiate anul viitor.

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

De la adoptarea avizului Comisiei[4] și obținerea statutului de țară candidată în 2005, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și-a consolidat funcționarea democrației și a asigurat stabilitatea instituțiilor, garantând statul de drept și respectarea drepturilor fundamentale. Aceste eforturi trebuie continuate.

Această țară a respectat în mare parte prioritățile-cheie ale parteneriatului de aderare[5]. Alegerile prezidențiale și locale organizate în martie și aprilie 2009 au respectat majoritatea standardelor internaționale. Parlamentul funcționează mai bine, în special în urma introducerii regulamentului de procedură și a adoptării noii legi a Parlamentului. Legea poliției a fost pusă în aplicare, în special prin numirea unor comandanți de poliție la nivel regional și local, iar reformarea poliției a continuat prin adoptarea legii privind afacerile interne. S-a finalizat partea legislativă a strategiei privind reforma judiciară, noile instanțe și organe juridice sunt operaționale, iar, în general, se constată o îmbunătățire a eficienței. S-au înregistrat progrese satisfăcătoare în ceea ce privește combaterea corupției, prin urmărirea în justiție a cazurilor de înaltă corupție, prin consolidarea cadrului juridic, în special prin adoptarea modificării legii privind finanțarea partidelor politice și prin consolidarea capacității instituțiilor implicate în combaterea corupției. Legea funcției publice a fost modificată pentru a consolida autoritatea agenției funcției publice, aceasta constituind o etapă suplimentară în crearea unui sistem de promovare bazat pe rezultate. În domeniul ocupării forței de muncă, s-au intensificat măsurile active pentru piața muncii, s-a îmbunătățit mediul de afaceri, în special prin consolidarea agențiilor de reglementare.

Această țară îndeplinește angajamentele asumate în cadrul Acordului de stabilizare și asociere. Având în vedere aceste progrese, în luna octombrie, Comisia a prezentat o propunere privind trecerea în a doua fază a asocierii, în conformitate cu articolul 5 din ASA.

Această țară a fost afectată de criza economică, însă încetinirea creșterii economice a fost atenuată ca urmare a stabilității sistemului bancar și a consumului privat susținut. O politică fiscală solidă și rezolvarea problemei șomajului structural ar contribui la o mai mare competitivitate a economiei.

Problema numelui, în care este implicată și Grecia, rămâne nesoluționată. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei participă la negocieri în vederea găsirii unei soluții, negocieri care se desfășoară sub egida ONU. Ar trebui evitate acțiunile și declarațiile care ar putea periclita relațiile de bună vecinătate. Sunt esențiale menținerea unor relații de bună vecinătate și găsirea, sub egida ONU, a unei soluții negociate cu Grecia și acceptabilă pentru ambele părți privind problema denumirii țării.

Muntenegru

În Muntenegru au continuat reformele politice, iar alegerile parlamentare din martie 2009 au întrunit aproape toate standardele internaționale, însă rămân unele probleme care trebuie rezolvate. S-au înregistrat unele progrese privind reforma sistemul judiciar. În general, punerea în aplicare a acordului interimar se desfășoară fără probleme.

Muntenegru a fost afectat de criza economică, însă impactul acesteia a fost atenuat de un sezon turistic bun și de măsurile anticriză adoptate. Continuarea reformelor structurale este esențială pentru creșterea competitivității.

Muntenegru a depus cererea de aderare la UE în decembrie 2008, iar în aprilie 2009, Consiliul a invitat Comisia să își prezinte avizul. În prezent se lucrează la redactarea avizului. Muntenegru va trebui să facă dovada unor rezultate concrete privind consolidarea statului de drept, în special în ceea ce privește reforma în domeniul judiciar și lupta împotriva corupției. Este necesară consolidarea suplimentară a capacității administrative și a capacității de punere în aplicare.

Albania

Albania a înregistrat progrese în privința reformelor politice cheie. Alegerile parlamentare din iunie 2009 au întrunit majoritatea standardelor internaționale, însă sunt necesare eforturi suplimentare pentru a rezolva problemele identificate. În general, punerea în aplicare a Acordului de stabilizare și asociere, care a intrat în vigoare în acest an, decurge fără probleme.

Până în prezent, Albania nu a fost afectată de criza economică decât într-o mică măsură. Continuarea reformelor structurale și modernizarea infrastructurii sunt esențiale pentru competitivitatea acestei țări.

Albania a depus cererea de aderare la UE în aprilie 2009. În iulie 2009, Consiliul a declarat că va examina cererea de aderare a Albaniei după încheierea alegerilor din această țară. Comisia este pregătită să înceapă redactarea avizului după ce va primi invitația din partea Consiliului. Albania trebuie să înregistreze progrese, în special în ceea ce privește statul de drept, mai ales lupta împotriva corupției, precum și în ceea ce privește buna funcționare a instituțiilor de stat, în special independența puterii judiciare. Este necesară consolidarea suplimentară a capacității administrative și a capacității de punere în aplicare.

Bosnia și Herțegovina

În general, în Bosnia și Herțegovina, punerea în aplicare a Acordului Interimar a fost satisfăcătoare. Cu toate acestea, progresele înregistrate de această țară în ceea ce privește realizarea principalelor reforme au rămas foarte limitate. Climatul politic intern s-a deteriorat, iar problemele legate de buna funcționare a instituțiilor și de dezbaterile aprinse au continuat. Nu s-au respectat în totalitate condițiile care vor permite înlocuirea fără probleme a Biroului Înaltului Reprezentant (BIR) cu prezența consolidată a UE. În acest context, UE a adoptat măsuri în vederea consolidării biroului și a mandatului Reprezentantului Special al UE (RSUE) și are în vedere un „acord privind un dublu mandat” pentru RSUE și pentru șeful delegației Comisiei, în conformitate cu tratatele și cu respectarea echilibrului instituțional.

Bosnia și Herțegovina trebuie să accelereze urgent ritmul principalelor reforme. Pentru a putea înregistra progrese, este nevoie de o viziune comună a liderilor asupra direcției generale a țării și de voința politică de a îndeplini cerințele de integrare europeană. De asemenea, Bosnia și Herțegovina trebuie să îndeplinească condițiile stabilite pentru închiderea BIR. Uniunea Europeană nu va putea lua în considerare o cerere de aderare la UE depusă de Bosnia și Herțegovina până când BIR nu va fi închis.

În Bosnia și Herțegovina este necesară reforma cadrului constituțional pentru ca instituțiile din această țară să poată funcționa în mod eficace, înainte ca acordarea statutului de țară candidată să poată fi recomandată de Comisie. În special, această țară va trebui să fie în măsură să adopte, să pună în aplicare și să asigure respectarea legislației și a normelor UE. Comisia invită Bosnia și Herțegovina să întreprindă fără întârziere modificările constituționale care se impun. Comisia este pregătită să sprijine eforturile Bosniei și Herțegovinei de modernizare a Constituției și de punere în aplicare a celorlalte principale reforme, ceea ce i-ar permite să înainteze în procesul de aderare.

Bosnia și Herțegovina a fost puternic afectată de criza economică și a solicitat asistență financiară din partea FMI. Această țară trebuie să reia reformele structurale în economie și să garanteze finanțe publice solide.

Serbia

Serbia și-a demonstrat angajamentul în ceea ce privește apropierea țării de UE prin obținerea de rezultate în punerea în aplicare a dispozițiilor Acordului Interimar semnat cu UE și prin realizarea principalelor reforme politice în conformitate cu standardele europene. De asemenea, Serbia a depus eforturi pentru a pune în aplicare un program ambițios de integrare europeană. Serbia dispune de capacitatea administrativă necesară pentru a realiza progrese substanțiale în ceea ce privește aderarea la UE. Această capacitate trebuie folosită pentru continuarea programului de reformă, ceea ce va duce la rezultate concrete în domenii prioritare, cum ar fi consolidarea statului de drept.

Serbia a fost puternic afectată de criza economică și a solicitat asistență financiară din partea FMI și a UE. Această țară trebuie să accelereze ritmul reformelor economice și să asigure viabilitatea finanțelor publice.

Cooperarea cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII) s-a îmbunătățit, însă Ratko Mladić și Goran Hadžić, care au fost puși sub acuzare, sunt încă în libertate. În lumina cooperării susținute cu TPII și al angajamentului reînnoit al Serbiei în ceea ce privește procesul de integrare europeană, Comisia consideră că acum este momentul ca UE să pună în aplicare Acordul Interimar. Serbia trebuie să adopte o atitudine mai constructivă față de participarea Kosovo la schimburile comerciale și la cooperarea la nivel regional. A început cooperarea cu EULEX, misiunea de sprijinire a statului de drept, însă trebuie consolidate eforturile în această privință, în special în ceea ce privește funcționarea EULEX în partea de nord a Kosovo.

Kosovo

În Kosovo, stabilitatea a fost menținută, însă rămâne fragilă. După reconfigurarea prezenței internaționale, EULEX, misiunea UE de sprijinire a statului de drept, a fost desfășurată pe întreg teritoriul Kosovo și este pe deplin operațională. Autoritățile au facilitat desfășurarea misiunii EULEX în Kosovo. Recentele incidente care au creat prejudicii EULEX reprezintă un motiv de îngrijorare. Kosovo trebuie să sprijine în continuare activitățile EULEX. Kosovo a devenit membru FMI și al Băncii Mondiale și a adoptat câteva acte legislative cheie. Cu toate acestea, rămân nerezolvate aspecte esențiale, cum ar fi statul de drept, lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, consolidarea capacității administrative, protecția sârbilor și a altor minorități, precum și consolidarea dialogului și a reconcilierii dintre comunități. UE încurajează sârbii din Kosovo să participe la instituțiile țării și la alegerile municipale din noiembrie. Kosovo trebuie să adopte o atitudine constructivă în vederea cooperării regionale, inclusiv a participării sale la schimburile comerciale regionale.

În urma conferinței donatorilor din 2008, Kosovo beneficiază de asistență financiară mult mai importantă. În cadrul IPA, s-au alocat aproximativ 500 de milioane EUR pentru Kosovo pentru perioada 2007-2011. Efectul crizei economice asupra Kosovo a fost moderat. Este esențial ca autoritățile din Kosovo să își îndeplinească angajamentele asumate în ceea ce privește disciplina fiscală, administrarea cheltuielilor publice și reforma politicii economice și sociale.

UE sprijină dezvoltarea economică și politică a Kosovo prin oferirea unei perspective europene clare, în concordanță cu perspectiva europeană a regiunii. Îmbunătățirea condițiilor de trai este esențială pentru bunăstarea populației kosovare și pentru stabilitatea întregii regiuni. În acest context și în conformitate cu strategia de extindere din 2008 și cu concluziile Consiliului din decembrie 2008, Comisia a aprobat, în paralel cu prezentul document privind strategia de extindere, o comunicare intitulată „Kosovo* – drumul către concretizarea perspectivei europene”. Acest studiu identifică instrumentele comunitare pe care UE le poate mobiliza pentru a promova dezvoltarea politică și socioeconomică în Kosovo. În special, studiul propune o abordare structurată pentru a aduce cetățenii din Kosovo mai aproape de UE, inclusiv printr-un dialog privind vizele în perspectiva unei eventuale liberalizări a vizelor. În plus, Comisia propune extinderea măsurilor comerciale autonome și, de îndată ce Kosovo va îndeplini condițiile relevante, va propune directive de negociere pentru un acord comercial la momentul potrivit.

Turcia

Turcia a continuat să își exprime angajamentul față de procesul de aderare la UE. Au avut loc alegeri libere și corecte. S-au întreprins măsuri pozitive în domeniul judiciar, prin adoptarea strategiei și a planului de acțiune privind reforma judiciară, și în domeniul relațiilor dintre domeniul civil și cel militar și al drepturilor culturale. În special, parlamentul a modificat legislația pentru a permite instanțelor civile să judece, pe timp de pace, cazurile în care este implicat personalul militar. Guvernul a inițiat o dezbatere publică generală pentru a aborda problema kurdă, iar televiziunea publică a lansat un nou post de televiziune cu programe difuzate exclusiv în limba kurdă.

În ceea ce privește negocierile de aderare, s-au deschis noi capitole. Turcia a aprobat Programul național de adoptare a acquis-ului. Numirea unui negociator-șef plin ar trebui să contribuie la raționalizarea eforturilor guvernului în contextul reformelor legate de UE. Acest lucru este extrem de important în condițiile în care negocierile intră într-o fază mult mai dificilă, în care Turcia trebuie să își intensifice eforturile privind îndeplinirea obiectivelor de referință pentru a putea înregistra progrese suplimentare în ceea ce privește deschiderea capitolelor.

Turcia a fost puternic afectată de criza economică, însă impactul acesteia a fost atenuat de un sector bancar puternic și de măsurile anticriză adoptate. În vederea creșterii competitivității, este esențială continuarea reformelor structurale și adoptarea unei politici fiscale prudente.

Ancheta în cazul rețelei Ergenekon, bănuită de activități criminale, a dus la acuzații penale grave în care sunt implicați ofițeri de armată și membri ai unor grupări naționaliste. Acest caz permite Turciei să consolideze încrederea în buna funcționare a instituțiilor sale democratice și a statului de drept. Este important ca, în acest context, procedurile să respecte în totalitate legea, în special în ceea ce privește drepturile acuzaților.

Acum trebuie intensificat în mod semnificativ ritmul reformelor. Există în continuare probleme într-o serie de domenii precum libertatea de expresie, libertatea presei, libertatea religioasă, drepturile sindicale, controlul civil asupra armatei, drepturile femeilor și egalitatea de șanse între femei și bărbați. Mai sunt multe de făcut în ceea ce privește impunitatea persoanelor implicate în actele de tortură și de rele tratamente. Inițiativa guvernului privind problema kurdă ar trebui să ducă la adoptarea unor măsuri concrete care să garanteze cetățenilor turci, indiferent de origine, drepturi și libertăți depline și la îmbunătățirea semnificativă a situației în partea de sud-est a țării. Îmbunătățirea dialogului între partidele politice va contribui la realizarea procesului de reformă, inclusiv la activitatea de reformare a Constituției.

Turcia și-a exprimat sprijinul pentru negocierile care au loc sub egida ONU între liderii comunităților cipriote grecești și turce în vederea soluționării globale a problemei Ciprului. Cu toate acestea, Turcia nu a realizat progrese în ceea ce privește normalizarea relațiilor bilaterale cu Republica Cipru. Turcia nu a pus încă pe deplin în aplicare protocolul adițional la Acordul de asociere și nici nu a înlăturat toate obstacolele din calea liberei circulații a mărfurilor, în special restricțiile privind legăturile directe de transport cu Cipru. Turcia trebuie să își îndeplinească urgent obligația de punere în aplicare deplină și nediscriminatorie a protocolului adițional la Acordul de asociere și să realizeze progrese pe calea normalizării relațiilor bilaterale cu Republica Cipru. UE va continua să monitorizeze și să analizeze progresele înregistrate în privința chestiunilor care fac obiectul declarației din 21 septembrie 2005, în conformitate cu concluziile Consiliului din 11 decembrie 2006.

Grecia a depus un număr important de plângeri oficiale privind violarea repetată a spațiului său aerian de către Turcia, inclusiv privind zboruri deasupra insulelor grecești.

Relațiile de bună vecinătate rămân esențiale.

Turcia joacă un rol esențial în ceea ce privește securitatea în regiune și promovarea dialogului între civilizații. Această țară a avut inițiative în ceea ce privește contribuția la stabilizarea situației din Caucazul de Sud, din Orientul Mijlociu și din alte regiuni și participă la o serie de misiuni UE de menținere a păcii. S-au depus numeroase eforturi diplomatice în vederea normalizării relațiilor cu Armenia, care s-au concretizat prin semnarea istorică, în octombrie 2009, a unor protocoale de normalizare a relațiilor. Este important ca aceste protocoale să fie ratificate de ambele țări în cel mai scurt timp.

În iulie 2009, Turcia a semnat acordul interguvernamental privind conducta de gaze Nabucco. Din punct de vedere strategic, acest proiect constituie un important pas înainte către consolidarea cooperării energetice între UE, Turcia și alte state din regiune, precum și către diversificarea surselor de energie. Finalizarea în timp util a culoarului sudic de transport de gaze, în special prin punerea în aplicare rapidă a acordului interguvernamental Nabucco, rămâne una dintre cele mai importante priorități ale UE în domeniul securității energetice.

Procesul de aderare la UE dă un puternic impuls Turciei în ceea ce privește continuarea reformelor, consolidarea democrației și a drepturilor omului, precum și continuarea modernizării acestei țări. În Turcia, ritmul reformelor continuă să fie principalul element pentru continuarea acestui proces.

Islanda

Islanda a depus cererea de aderare la UE la 16 iulie 2009, iar la 27 iulie, Consiliul a invitat Comisia să pregătească avizul. Cererea Islandei va fi examinată în conformitate cu principiile stabilite în tratat, cu criteriile definite de Consiliul European de la Copenhaga din 1993, precum și cu concluziile Consiliului European din decembrie 2006 referitoare la consensul reînnoit privind extinderea, care prevede impunerea unor condiții juste și riguroase, pe baza principiului meritelor proprii.

Islanda este o democrație consolidată. Această țară a fost grav afectată de criza economică și financiară mondială. Islanda este integrată în mare măsură în piața internă, având în vedere faptul că este membră a Spațiului Economic European și a spațiului Schengen. Islanda este un partener important pentru UE în contextul dimensiunii nordice și în vederea dezvoltării politicii arctice. Comisia va ține seama de aceste elemente în avizul său. Rezultatele pe care le-a înregistrat Islanda în ceea ce privește punerea în aplicare a obligațiilor ce îi revin în temeiul Acordului privind SEE vor constitui un element esențial al evaluării Comisiei. Comisia pregătește o modificare a regulamentului IPA pentru a include Islanda în rândul țărilor beneficiare.

CONCLUZII șI RECOMANDăRI

Pe baza analizei de mai sus, Comisia formulează următoarele concluzii și recomandări :

1. Procesul de aderare încurajează puternic reforma politică și economică în țările implicate în procesul de aderare și consolidează pacea și stabilitatea în Europa. Este în interesul UE să mențină dinamica procesului de aderare, pe baza principiilor și condițiilor convenite și a consensului reînnoit privind extinderea.

2. Țările implicate în procesul de aderare nu au putut evita efectele recesiunii economice mondiale. UE le acordă sprijin pentru a atenua impactul crizei și pentru a pregăti o redresare solidă. Punerea în aplicare a reformelor legate de UE subliniază acest lucru.

3. Statul de drept, în special lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, precum și consolidarea capacităților administrative rămân o provocare majoră pe care trebuie să o abordeze țările implicate în procesul de aderare. Comisia va continua să recurgă la toate instrumentele care țin de procesul de extindere pentru a le sprijini în eforturile pe care le întreprind. Trebuie rezolvate urgent problemele care afectează libertatea de expresie și libertatea mass-mediei.

4. Problemele bilaterale nu ar trebui să blocheze procesul de aderare. Diferendele bilaterale trebuie rezolvate de părțile implicate, care au responsabilitatea de a găsi soluții într-un spirit de bună vecinătate, ținând cont de interesele generale ale UE.

5. Cooperarea regională în Europa de Sud-Est s-a îmbunătățit, țările din regiune asumându-și într-o mai mare măsură acest proces. Cu toate acestea, este nevoie de o mai mare eficiență a structurilor și a inițiativelor regionale. Neînțelegerile cu privire la Kosovo[6] nu ar trebui să împiedice cooperarea regională.

6. Crearea unui regim de călătorie fără vize pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia la începutul anului 2010, la propunerea Comisiei, va demonstra că reformele aduc beneficii concrete cetățenilor. Comisia va prezenta propuneri în cazul Albaniei și al Bosniei și Herțegovinei până la jumătatea anului 2010, cu condiția ca aceste țări să îndeplinească condițiile stabilite în foile de parcurs. Libera circulație a persoanelor și schimburile, în special cele în care sunt implicați tineri și studenți, sunt esențiale pentru a ajuta Kosovo să construiască structuri economice viabile. În acest context, ar trebui să continue promovarea procesului de facilitare a vizelor și ar trebui lansat un proces în cazul Kosovo în vederea liberalizării vizelor atunci când vor fi întreprinse reformele necesare și vor fi îndeplinite condițiile.

7. Croația a înregistrat progrese satisfăcătoare în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de referință stabilite în cadrul negocierilor de aderare. Aceste progrese au fost menționate cu ocazia conferinței din octombrie 2009 privind aderarea, ca urmare a acordului politic din septembrie 2009 dintre Slovenia și Croația privind problema frontierelor. Acesta este un important pas înainte, care dă un nou impuls negocierilor de aderare. Croația trebuie să își continue eforturile de reformă, în special în ceea ce privește sistemul judiciar și administrația publică, lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, drepturile minorităților, inclusiv returnarea refugiaților și procesele privind crimele de război. Croația trebuie să rezolve problema legată de accesul TPII la documente. Dacă Croația îndeplinește toate condițiile rămase, negocierile de aderare ar putea fi încheiate anul viitor.

8. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a rezolvat în mare parte prioritățile-cheie ale parteneriatului de aderare. Pe această bază și având în vedere progresele generale în domeniul reformelor, Comisia consideră că această țară îndeplinește suficient criteriile politice stabilite de Consiliul European de la Copenhaga în 1993 și de procesul de stabilizare și asociere. Această țară a înregistrat progrese pe calea creării unei economii de piață funcționale și a înregistrat progrese într-o serie de domenii legate de capacitatea de asumare a obligațiilor asociate calității de stat membru.Pe baza considerațiilor de mai sus și având în vedere concluziile Consiliului European din decembrie 2005 și decembrie 2006, Comisia recomandă deschiderea negocierilor de aderare la Uniunea Europeană cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei.În continuare, este esențială menținerea unor relații de bună vecinătate și găsirea, sub egida ONU, a unei soluții negociate și acceptate de ambele părți privind problema denumirii acestei țări.

9. Muntenegru a depus cererea de aderare la UE în decembrie 2008, iar în aprilie 2009, Consiliul a invitat Comisia să își prezinte avizul. Alegerile parlamentare au întrunit aproape toate standardele internaționale, însă rămân probleme care trebuie rezolvate. Consolidarea capacității administrative și a statului de drept rămân principalele provocări cu care se confruntă Muntenegru.

10. Albania a depus cererea de aderare la UE în aprilie 2009, iar Comisia este pregătită să emită un aviz, imediat ce Consiliul îi va cere acest lucru. Alegerile parlamentare au întrunit majoritatea standardelor internaționale, însă rămân probleme care trebuie rezolvate pentru viitoarele alegeri. Consolidarea statului de drept și asigurarea funcționării corespunzătoare a instituțiilor statului rămân provocări majore.

11. Bosnia și Herțegovina trebuie să accelereze urgent ritmul principalelor reforme. Pentru a se putea înregistra progrese, este nevoie de o viziune comună a liderilor asupra direcției generale a țării și de voința politică de a îndeplini cerințele privind integrarea europeană. De asemenea, Bosnia și Herțegovina trebuie să îndeplinească condițiile stabilite pentru închiderea BIR. Uniunea Europeană nu va putea lua în considerare cererea de aderare la UE depusă de Bosnia și Herțegovina până când BIR nu va fi închis. Bosnia și Herțegovina va trebui să reformeze cadrul constituțional pentru ca instituțiile din această țară să poată funcționa în mod eficace, înainte ca acordarea statutului de țară candidată să poată fi recomandată de Comisie. În special, această țară va trebui să fie în măsură să adopte, să pună în aplicare și să asigure respectarea legislației și a normelor UE.

12. Serbia și-a demonstrat angajamentul privind integrarea în UE prin obținerea de rezultate în punerea în aplicare a dispozițiilor Acordului Interimar semnat cu UE și prin realizarea principalelor reforme politice în conformitate cu standardele europene. Având în vedere cooperarea susținută a Serbiei cu TPII și angajamentul reînnoit al Serbiei față de procesul de integrare europeană, Comisia consideră că acum UE ar trebui să pună în aplicare Acordul Interimar. Consolidarea statului de drept și accelerarea reformelor economice constituie în continuare elemente importante. Serbia trebuie să adopte o atitudine mai constructivă față de participarea Kosovo la schimburile comerciale și la cooperarea la nivel regional. A început cooperarea cu EULEX, misiunea de sprijinire a statului de drept, însă este nevoie de eforturi suplimentare, în special în ceea ce privește intervenția EULEX în partea de nord a Kosovo.

13. În Kosovo, stabilitatea a fost menținută, însă rămâne fragilă. EULEX, misiunea UE de sprijinire a statului de drept, a fost desfășurată pe întreg teritoriul Kosovo și este pe deplin operațională. Kosovo se confruntă cu probleme majore, cum ar fi statul de drept, lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, consolidarea capacității administrative, protecția sârbilor și a altor minorități, precum și consolidarea dialogului și a reconcilierii dintre comunități. Kosovo trebuie să adopte o atitudine constructivă față de cooperarea regională și să sprijine în continuare activitățile EULEX. Comisia propune modalități de mobilizare a instrumentelor comunitare în vederea continuării dezvoltării politice și socioeconomice a Kosovo, în special în domeniul vizelor și al comerțului, și în vederea realizării de progrese, în conformitate cu perspectiva europeană a regiunii în vederea integrării în UE, în contextul procesului de stabilizare și asociere. În domeniul comerțului, Comisia propune extinderea măsurilor comerciale autonome și, odată ce Kosovo va îndeplini condițiile relevante, va propune directive de negociere pentru încheierea unui acord comercial la momentul potrivit.

14. Turcia trebuie să se bazeze pe eforturile reînnoite de reformă politică pe care le-a inițiat. Negocierile de aderare au ajuns într-o etapă mai dificilă, în care Turcia trebuie să își intensifice eforturile în vederea îndeplinirii condițiilor relevante. Procesul de aderare la UE dă un puternic impuls Turciei în ceea ce privește consolidarea democrației și a drepturilor omului, precum și continuarea modernizării acestei țări și apropierea de UE. Turcia joacă un rol esențial în ceea ce privește securitatea în regiune, aprovizionarea cu energie și promovarea dialogului între civilizații. S-au depus numeroase eforturi diplomatice în vederea normalizării relațiilor cu Armenia, care s-au concretizat prin semnarea istorică a unor protocoale de normalizare a relațiilor în octombrie 2009. Turcia trebuie să asigure punerea în aplicare deplină și nediscriminatorie a protocolului adițional la Acordul de asociere și să realizeze progrese pe calea normalizării relațiilor cu Republica Cipru. UE va continua să monitorizeze și să reexamineze progresele înregistrate în privința chestiunilor care fac obiectul declarației din 21 septembrie 2005, în conformitate cu concluziile Consiliului din 11 decembrie 2006. Relațiile de bună vecinătate rămân esențiale.

15. În ceea ce privește problema Ciprului, liderii comunităților cipriote grecești și turce au intrat într-o fază decisivă a negocierilor privind o soluție globală sub egida Organizației Națiunilor Unite. Comisia le sprijină eforturile și le oferă consiliere tehnică pe teme care țin de competența UE. Comisia invită liderii celor două părți să își intensifice eforturile în vederea încheierii cu succes și în cel mai scurt timp a discuțiilor cu privire la acord; în același timp, invită Turcia să contribuie în mod concret la stabilirea unei astfel de soluții globale privind problema Ciprului.

16. Islanda a depus cererea de aderare la UE, iar Comisia pregătește în prezent avizul solicitat de Consiliu. Cererea Islandei va fi examinată în conformitate cu principiile stabilite în tratat, cu criteriile definite de Consiliul European de la Copenhaga din 1993, precum și cu concluziile Consiliului European din decembrie 2006 referitoare la consensul reînnoit privind extinderea. Islanda este strâns integrată cu UE în mai multe domenii, datorită participării la Spațiul Economic European și la spațiul Schengen.

17. Este esențial ca extinderea să se bucure de sprijinul opiniei publice și este important ca autoritățile statelor membre, țările partenere și instituțiile UE să contribuie la înțelegerea de către opinia publică a politicii UE în materie de extindere.

ANEXĂ

Concluzii privind Albania, Bosnia și Herțegovina, Croația, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia, Kosovo[7] și Turcia

Albania

Acordul de stabilizare și asociere (ASA) a intrat în vigoare în luna aprilie și, în general, aplicarea acestuia se desfășoară fără probleme. Albania a continuat să înregistreze progrese în îndeplinirea criteriilor politice în conformitate cu parteneriatul european. Alegerile parlamentare din iunie au fost considerate de OSCE/BIDDO ca îndeplinind majoritatea standardelor internaționale, însă sunt necesare eforturi suplimentare pentru ca la viitoarele alegeri să fie luate în considerare recomandările formulate. S-au înregistrat progrese concrete în ceea ce privește listele de alegători și cadrul juridic, însă au fost semnalate probleme legate de procedurile de numărare a voturilor. S-a finalizat reforma electorală și s-a adoptat un nou cod electoral în timp util pentru alegeri. S-au actualizat listele de alegători pe baza noului registru de stare civilă, respectând astfel, într-o mare măsură, această prioritate-cheie a parteneriatului european. Distribuirea cărților de identitate, care permit cetățenilor ce nu dețin pașapoarte să voteze, a fost în mare parte încheiată. Cu toate acestea, cultura dialogului între principalele partide politice a avut de suferit în perioada electorală. Trebuie relansat dialogul politic, aspect care se numără printre prioritățile-cheie ale parteneriatului european.

S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește consolidarea democrației și a statului de drept . Principalele recomandări formulate de OSCE/BIDDO în cursul alegerilor trecute au fost luate în considerare, în mare măsură, în cadrul reformei electorale generale . Parlamentul a adoptat o serie de legi importante în vederea alinierii la acquis-ul comunitar. Cu toate acestea, cultura dialogului a pierdut teren în fața agendelor politice ale partidelor, iar principalele reforme au fost amânate. Albania a înregistrat unele progrese în ceea ce privește consolidarea structurilor sale guvernamentale în vederea coordonării integrării europene. Cu toate acestea, este în continuare necesară consolidarea suplimentară a capacităților și a planificării strategice. În domeniul administrației publice , au continuat să se facă numiri care încalcă Legea privind funcția publică, în special prin angajări în baza unor contracte temporare. Lipsa de transparență și de responsabilitate în ceea ce privește aceste numiri rămâne o prioritate care trebuie avută în vedere pentru a îndeplini o prioritate-cheie a parteneriatului european. Sunt necesare eforturi semnificative pentru a pune bazele unui corp al funcționarilor publici independent, eficient și recrutat pe bază de merit, care să nu fie influențat politic. Aplicarea integrală a Legii privind funcția publică, consolidarea capacității instituționale la nivelul departamentului administrației publice și punerea în aplicare a strategiei privind reforma administrației publice vor fi aspecte esențiale pentru înregistrarea de progrese.

S-au înregistrat puține progrese în ceea ce privește reforma sistemului judiciar . S-a instituit un sistem de executori judecătorești privați. Cu toate acestea, nu a fost încă adoptată o strategie de reformă globală a sistemului judiciar. Legea lustrației a fost adoptată în parlament fără o consultare generală și fără consens, prin vot cu majoritate simplă. Punerea în aplicare a legii lustrației a fost apoi suspendată de Curtea Constituțională. Cadrul juridic al reformei judiciare nu a fost încă finalizat. Adoptarea actelor legislative majore privind funcționarea Înaltei Curți de Justiție și a tribunalelor administrative nu a fost încă finalizată. Persistă problema cauzelor restante aflate pe rol, iar infrastructura instanțelor continuă să fie inadecvată. Încercările executivului de a limita independența puterii judiciare constituie în continuare un motiv de îngrijorare. Amânarea, din motive procedurale, a judecării cazurilor de corupție la nivel înalt, de exemplu procesul Gërdec, a generat suspiciuni legate de imparțialitatea sistemului judiciar. În general, sistemul judiciar continuă să funcționeze defectuos și mai sunt multe de făcut pentru a îndeplini această prioritate-cheie a parteneriatului european, prin asigurarea independenței, a transparenței și a eficienței acestuia.

Guvernul și-a continuat eforturile de prevenire și de combatere a corupției . A început punerea în aplicare a strategiei și a planului de acțiune anticorupție, care se numără printre prioritățile-cheie ale parteneriatului european. A fost introdusă o legislație care prevede obligativitatea utilizării procedurilor electronice on-line în domeniul achizițiilor publice. S-au depus eforturi în vederea creșterii transparenței în unele sectoare, cum ar fi educația. Deși acestea constituie o evoluție pozitivă, corupția continuă să fie răspândită în multe domenii și constituie o problemă extrem de gravă. Este nevoie de mai multă voință politică, inclusiv în ceea ce privește cazurile de corupție la nivel înalt, pentru a pune capăt culturii impunității, care continuă să prevaleze. În general, trebuie consolidate în continuare dispozițiile instituționale și coordonarea între agenții în ceea ce privește lupta împotriva corupției. Mai sunt încă multe de făcut în ceea ce privește toate aspectele acestei probleme, inclusiv răspunderea juridică și transparența finanțării partidelor politice.

S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește drepturile omului și protecția minorităților , domeniu în care cadrul juridic există deja, în linii mari. Cu toate acestea, într-o serie de domenii sunt necesare eforturi suplimentare pentru o mai bună punere în aplicare a legislației existente.

În ceea ce privește drepturile civile și politice , s-au întreprins măsuri pentru rezolvarea cazurilor de rele tratamente aplicate în perioada de detenție premergătoare proceselor. S-au construit noi închisori și centre de detenție pentru minori și pacienți cu boli mintale. Sistemul de eliberare condiționată este operațional. Cu toate acestea, condițiile precare de detenție, exacerbate de supraaglomerarea din închisori, rămân o problemă extrem de gravă, în special în închisorile mai vechi. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a proteja drepturile omului și pentru a pune în aplicare recomandările formulate de Avocatul Poporului. În ceea ce privește accesul la justiție , accesul grupurilor vulnerabile și a unor minorități la asistență juridică constituie în continuare o problemă.

Cadrul juridic pentru protejarea libertății de expresie există deja. Cu toate acestea, unii operatori media au fost ținta unor presiuni și au fost evacuați din clădirile aparținând guvernului. Cadrul juridic cu privire la politica mediei trebuie finalizat, iar legislația existentă trebuie pusă în aplicare. Trebuie depuse eforturi importante pentru a definitiva cadrul juridic, pentru a îmbunătăți transparența proprietății media și pentru a consolida independența organismului de reglementare al radiodifuziunii publice. Respectarea libertății de întrunire și a libertății religioase este, în continuare, satisfăcătoare. Guvernul și-a intensificat eforturile în ceea ce privește sprijinul acordat societății civile . S-au făcut eforturi pentru a implica societatea civilă în redactarea principalelor acte legislative. Cu toate acestea, este necesară o mai mare participare a organizațiilor societății civile la elaborarea politicilor.

S-au înregistrat progrese limitate în domeniul drepturilor economice și sociale . S-au înregistrat unele progrese în consolidarea drepturilor femeilor . Codul electoral prevede o cotă de 30% pentru femei, care a fost aplicată de majoritatea partidelor politice în cadrul alegerilor electorale din luna iunie. A fost creat un consiliu național pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați. Cu toate acestea, legislația existență în materie de protecție a femeii împotriva tuturor formelor de violență nu este pe deplin pusă în aplicare. Violența în familie rămâne o problemă extrem de gravă. S-au înregistrat în continuare progrese în ceea ce privește drepturile copiilor . A crescut ponderea sentințelor alternative aplicate minorilor. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a soluționa problema exploatării copiilor prin muncă și a numărului de abandonuri școlare, în special în rândul copiilor romi. Mecanismele de sprijinire a persoanelor vulnerabile din punct de vedere social și a persoanelor cu handicap rămân limitate. Este necesară o mai bună coordonare a agențiilor guvernamentale. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a consolida drepturile lucrătorilor și drepturile sindicale . Lipsa progreselor în ceea ce privește modificarea legislației în domeniul muncii îngreunează în continuare dezvoltarea dialogului social. În plus, trebuie adoptată legea privind combaterea discriminării.

S-au înregistrat puține progrese în ceea ce privește consolidarea drepturilor de proprietate , care se numără printre prioritățile-cheie ale parteneriatului european. S-au finalizat, pentru întreaga țară, hărțile privind evidența terenurilor, necesare în vederea acordării de despăgubiri foștilor proprietari. Cu toate acestea, pentru a rezolva toate aspectele legate de această problemă este nevoie de mai multe eforturi. Problemele privind proprietatea rămase nerezolvate compromit în continuare dezvoltarea unei piețe imobiliare funcționale, mențin sub nivelul potențialului lor investițiile străine și favorizează corupția. În acest domeniu va fi esențială adoptarea unei strategii globale care să abordeze aspectele juridice și instituționale.

S-au înregistrat în continuare progrese în ceea ce privește protecția minorităților . S-au depus eforturi pentru a recruta, în cadrul poliției, persoane aparținând minorităților. Cu toate acestea, trebuie accelerată punerea în aplicare a convenției-cadru a Consiliului Europei. Lipsește în continuare o evidență clară a minorităților. Următorul recensământ al populației va fi esențial pentru abordarea acestei chestiuni, respectându-se totodată standardele internaționale privind protecția datelor. Cadrul juridic privind protecția minorităților trebuie clarificat și dezvoltat în continuare, pentru a permite tuturor minorităților să beneficieze pe deplin de drepturile culturale pe care le au. S-au luat unele măsuri în vederea îmbunătățirii situației populației rome , însă ritmul punerii în aplicare a strategiei privind populația romă este lent. Minoritatea romă continuă să se confrunte cu condiții de trai foarte dificile și să fie supusă unor tratamente discriminatorii.

În ceea ce privește chestiunile regionale și obligațiile internaționale , Albania a continuat să joace un rol constructiv în menținerea stabilității în regiune și în promovarea bunelor relații cu celelalte țări din Balcanii de Vest și cu țările membre UE învecinate. Această țară a participat activ la cooperarea regională, inclusiv la procesul de cooperare în Europa de Sud - Est (SEECP), la Consiliul de Cooperare Regională (RCC) și la Acordul central european de comerț liber (CEFTA). Relațiile bilaterale cu celelalte țări implicate în procesul de aderare și cu statele membre UE învecinate rămân pozitive. În ceea ce privește Curtea Penală Internațională, acordul bilateral privind imunitatea încheiat cu Statele Unite nu este conform cu pozițiile comune și cu principiile directoare ale UE în această privință. Albania trebuie să se alinieze la poziția UE.

Economia Albaniei și-a menținut stabilitatea macroeconomică pe fondul crizei economice și financiare internaționale. În 2008, ritmul creșterii economice a continuat să crească, însă a încetinit în 2009, ca urmare a reducerii exporturilor și a sumelor de bani trimise din străinătate, precum și a creșterii creditelor. Politica monetară este în continuare solidă, iar stabilitatea prețurilor a fost menținută. Cu toate acestea, politica fiscală expansionistă, care a inclus și lucrări publice extrem de necesare pentru rețeaua rutieră, a avut ca rezultat un deficit bugetar important. Deficiențele legate de statul de drept, infrastructura slab dezvoltată și economia informală constituie în continuare provocări pentru dezvoltarea economică și pentru mediul de afaceri.

În ceea ce privește criteriile economice , Albania a realizat progrese satisfăcătoare pe calea instituirii unei economii de piață funcționale. Pentru a putea face față pe termen mediu presiunii concurențiale și forțelor pieței din Uniune, Albania trebuie să își reformeze și să își consolideze sistemul juridic și să remedieze deficiențele legate de infrastructură și de capitalul uman.

Reacția guvernului la criza internațională a presupus folosirea unei serii complete de instrumente monetare și fiscale, precum și a unor măsuri de reglementare. Nivelul ridicat al intrărilor de capital, determinate parțial de accelerarea procesului de privatizare, au fost mai mult decât suficiente pentru a finanța deficitul de cont curent. Continuarea punerii în aplicare a reformei în domeniul administrației fiscale a lărgit baza de impozitare, a sporit gradul de respectare a obligațiilor fiscale, în general, și a contribuit la reducerea sectorului informal. Eficientizarea colectării impozitelor a contribuit la un excedent în soldul primar și la îmbunătățirea dozajului politicilor în 2008. Ponderea participării statului în economie a fost redusă în continuare, în special sectorul energiei și cel al telecomunicațiilor. Intrarea pe piață a fost facilitată în continuare, iar actorii de pe piață au beneficiat de o îmbunătățire a registrului privind proprietățile și a celui privind creditele. Într-un mediu internațional dificil, sectorul bancar a rămas bine capitalizat și cu lichidități. În urma efectuării unor lucrări publice la scară mare, s-a îmbunătățit rețeaua rutieră.

Cu toate acestea, politica fiscală expansionistă în perioada alegerilor a generat un important deficit bugetar în 2008, deficitul prevăzut pentru anul 2009 rămânând la un nivel ridicat. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru consolidarea finanțelor publice. Procedurile de faliment nu se aplică nici în prezent. Slaba capacitate administrativă afectează autoritatea și acceptarea sistemului juridic. Continuă să fie răspândite metode neoficiale de executare a contractelor, care evită sistemul juridic. Problemele nerezolvate privind proprietatea continuă să afecteze eforturile de dezvoltare a unei piețe imobiliare funcționale și să mențină investițiile sub nivelul potențialului lor. Sectorul informal rămâne o problemă serioasă. Rata șomajului rămâne ridicată. Sistemul de învățământ necesită o reformă majoră. Infrastructura transporturilor rămâne insuficient dezvoltată, iar securitatea aprovizionării cu electricitate nu este încă complet asigurată, din cauza lipsei de diversificare a producerii de curent electric și a slabei capacități de interconectare.

Albania a făcut progrese în ceea ce privește alinierea legislației, a politicilor și a capacităților sale la standardele europene . S-au înregistrat progrese în majoritatea domeniilor, chiar dacă inegale. S-au înregistrat în continuare progrese în domenii precum circulația mărfurilor, energia și politica privind IMM-urile. În alte domenii, cum ar fi drepturile de proprietate intelectuală, politica în domeniul audiovizualului, agricultura și controlul veterinar/fitosanitar, s-au înregistrat progrese limitate. În general, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți capacitatea administrativă și pentru a spori eficacitatea punerii în aplicare a legislației.

S-au înregistrat progrese în unele sectoare ale pieței interne . În ceea ce privește libera circulație a mărfurilor , s-au obținut în continuare progrese satisfăcătoare în ceea ce privește adoptarea standardelor europene și în domenii precum acreditarea și metrologia. Trebuie, totuși, consolidată capacitatea de punere în aplicare. Cadrul legislativ privind circulația capitalului s-a îmbunătățit odată cu revizuirea regulamentului privind activitatea de schimb valutar. Cadrul de reglementare privind protecția consumatorilor s-a îmbunătățit odată cu instituirea unor organisme consultative și de decizie.

S-au înregistrat în continuare progrese în ceea ce privește informatizarea și infrastructura vămilor, însă sunt necesare o mai mare apropiere de standardele europene și o consolidare a capacității administrative. Funcționarii vamali nu au statut de funcționari publici. S-au înregistrat în continuare progrese în ceea ce privește domeniul fiscal . Eficiența administrației fiscale a crescut, iar informatizarea birourilor fiscale este aproape finalizată. Cu toate acestea, nivelul de colectare a impozitelor continuă să fie, în general, scăzut. Impozitarea importurilor de autovehicule de mâna a doua și de materiale tipărite nu respectă angajamentele asumate în cadrul Acordului de stabilizare și asociere.

S-au înregistrat în continuare progrese în domeniul concurenței , atât în domeniul antitrust, cât și în cel al ajutoarelor de stat. Cadrul legislativ este, în general, în conformitate cu acquis-ul, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru punerea în aplicare a acestuia.

Pot fi raportate unele progrese în domeniul achizițiilor publice . Procedurile electronice au fost extinse la majoritatea contractelor publice. Cu toate acestea, este necesară în continuare o mai mare apropiere a legislației în domenii precum concesiunile, utilitățile și procedurile de recurs. Capacitatea Agenției pentru Achiziții Publice a fost îmbunătățită, dar trebuie consolidată în continuare. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală și industrială . Numărul cazurilor sesizate în instanță a crescut. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare considerabile. Punerea în aplicare rămâne deficitară, iar capacitățile oficiilor pentru brevete și drepturi de autor, precum și experiența și calificarea magistraților sunt în continuare insuficiente.

S-au înregistrat puține progrese în ceea ce privește politicile sociale și ocuparea forței de muncă . A fost majorat bugetul pentru protecția socială și a fost aprobată strategia privind sănătatea și siguranța la locul de muncă. Cu toate acestea, standardele privind sănătatea și siguranța la locul de muncă rămân necorespunzătoare, iar capacitatea inspectoratelor muncii este încă insuficientă. Apropierea legislației de standardele UE a continuat în unele domenii care țin de sănătatea publică . Cu toate acestea, capacitatea administrativă rămâne redusă. S-au înregistrat unele progrese privind standardele europene în domeniul educației și al politicii de cercetare .

Au putut fi constatate progrese în anumite politici sectoriale . În ceea ce privește industria și IMM-urile , s-au înregistrat progrese satisfăcătoare în aplicarea Cartei europene pentru întreprinderile mici. S-au înregistrat unele progrese în domeniul agriculturii , în ceea ce privește cadrul legislativ și instituțional, însă persistă deficiențele structurale. Capacitatea laboratoarelor s-a îmbunătățit în domeniul siguranței alimentare și al politicii veterinari și fitosanitare , însă respectarea standardelor UE rămâne insuficientă și afectează capacitatea de export a Albaniei. S-au înregistrat în continuare progrese în domeniul pescuitului în ceea ce privește legislația orizontală, inspecțiile și cooperarea internațională. Cu toate acestea, controalele privind capturile și cele privind debarcările rămân în continuare insuficiente.

În ceea ce privește mediul , s-au înregistrat unele îmbunătățiri în ceea ce privește gestionarea deșeurilor și protejarea naturii. Cu toate acestea, este necesară o consolidare a capacităților de elaborare a politicilor, precum și a punerii în aplicare și a asigurării respectării acestora. În domeniul transporturilor , s-a înregistrat o îmbunătățire a cadrului legislativ în sectorul transportului aerian și a celui maritim. Cu toate acestea, sunt necesare îmbunătățiri substanțiale în general.

S-au înregistrat progrese în sectorul energetic . Ramura de distribuție a companiei de electricitate a fost privatizată. Se iau măsuri de îmbunătățire a capacității de producere a energiei electrice și a capacității de interconectare. Cu toate acestea, sectorul energetic rămâne slab dezvoltat. Există nesiguranță în securitatea aprovizionării cu energie. Trebuie continuate eforturile de reducere a pierderilor și de creștere a nivelului de încasare a facturilor.

Pot fi raportate progrese limitate în ceea ce privește societatea informațională și mass-media . Liberalizarea pieței comunicațiilor electronice a continuat, însă acest proces este ținut în loc de lipsa unor instrumente care să garanteze concurența. Capacitatea administrativă rămâne redusă, în special în ceea ce privește consiliul agenției de reglementare. S-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește politica în domeniul audiovizualului . Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a pune în aplicare planul de acțiune privind reforma în domeniul mass-media. În ceea ce privește controlul financiar , s-au înregistrat progrese modeste, însă trebuie consolidate cadrul juridic și capacitatea de punere în aplicare. S-au înregistrat în continuare progrese în domeniul statistic .

În ceea ce privește justiția, libertatea și securitatea , s-au înregistrat progrese în majoritatea domeniilor, chiar dacă acestea au fost inegale. În cadrul dialogului privind liberalizarea vizelor, s-au întreprins acțiuni pentru a îndeplini obiectivele de referință stabilite în foaia de parcurs privind liberalizarea vizelor și s-au întreprins reforme-cheie în domeniul justiției, libertății și securității. Progresele în ceea ce privește politica în domeniul vizelor au continuat. S-au luat măsuri pentru a îndeplini obiectivele de referință stabilite în cadrul foii de parcurs privind liberalizarea vizelor. A intrat în vigoare Legea privind străinii și s-au adoptat dispozițiile de punere în aplicare. Sistemul fiabil de registre de stare civilă și de adrese a devenit operațional și s-au distribuit cărți de identitate. S-a intensificat ritmul eliberării pașapoartelor biometrice. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare în vederea alinierii la standardele europene. A continuat punerea în aplicare a acordului privind readmisia încheiat între Comunitatea Europeană și Albania.

În domeniul gestionării frontierelor s-au înregistrat unele progrese. A continuat punerea în aplicare a strategiei integrate de gestionare a frontierelor. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a pune în aplicare în mod eficient coordonarea între agenții și pentru a oferi programe de formare corespunzătoare, resurse umane și echipament la punctele de trecere a frontierei. Legea privind controlul de stat al frontierelor trebuie pusă în aplicare în mod eficient . Trebuie sporită cooperarea transfrontalieră. Pot fi raportate progrese satisfăcătoare în ceea ce privește azilul . A fost revizuită legea privind azilul. Cu toate acestea, trebuie încă adoptate o serie de măsuri de punere în aplicare pentru finalizarea cadrului juridic. S-au înregistrat în continuare progrese în domeniul migrației . Continuă punerea în aplicare a strategiei naționale privind migrația. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a combate migrația ilegală.

S-au înregistrat progrese modeste în prevenirea spălării banilor . S-au îmbunătățit cadrul juridic și capacitatea administrativă. Cu toate acestea, trebuie consolidate resursele necesare anchetelor și capacitatea de asigurare a aplicării legislației privind confiscarea bunurilor. Cooperarea între poliție și magistrați este în continuare insuficientă. Pot fi raportate progrese limitate în ceea ce privește lupta împotriva drogurilor . Rezultatele în acest domeniu rămân insuficiente; în special, trebuie consolidată cooperarea între agenții. Traficul de droguri rămâne o problemă gravă.

S-au înregistrat în continuare unele progrese în ceea ce privește activitățile polițienești , punându-se în aplicare noua Lege privind poliția. S-au înregistrat îmbunătățiri în ceea ce privește personalul. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a spori capacitatea de investigare, pentru a consolida cooperarea cu ministerul public și pentru a îmbunătăți gestionarea resurselor umane. Gestionarea poliției, personalul, formarea și structurile de control intern trebuie consolidate în continuare. Trebuie depuse în continuare eforturi pentru a avea statistici fiabile privind infracțiunile.

S-au înregistrat în continuare progrese limitate în ceea ce privește lupta împotriva criminalității organizate , care rămâne o problemă gravă. S-au luat măsuri în vederea unei mai bune protecții a martorilor, însă acestea sunt în continuare insuficiente. Cooperarea cu Interpol s-a ameliorat, ceea ce a permis executarea unui număr de mandate de arest internațional. Cu toate acestea, eforturile de combatere a criminalității organizate sunt afectate de corupție, de deficiențe privind protecția martorilor și de folosirea insuficientă a serviciilor de informații în materie penală. Dificultățile din cadrul cooperării între poliție și procurori au continuat să prejudicieze eficacitatea anchetelor.

Pot fi raportate unele progrese în domeniul combaterii traficului de persoane . Baza de date on-line privind victimele a devenit operațională. S-a îmbunătățit capacitatea administrativă a coordonatorului activității de combatere a traficului de persoane și a mecanismului național de sesizare. Cu toate acestea, sunt necesare resurse suplimentare și o mai bună coordonare între agenții pentru a pune în aplicare strategia de combatere a traficului de persoane, în special în ceea ce privește protecția victimelor. Albania rămâne o țară de origine pentru traficul de persoane. Traficul intern de femei și copii la nivel intern este în creștere.

S-au înregistrat în continuare progrese în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal . Cadrul juridic există și a fost desemnată o autoritate independentă de control al protecției datelor. Cu toate acestea, pentru ca biroul comisarului pentru protecția datelor să funcționeze în mod eficace, trebuie asigurate resurse adecvate și trebuie organizate cursuri de formare. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a legislației existente și pentru a consolida capacitatea administrativă.

Bosnia și Herțegovina

Bosnia și Herțegovina a realizat progrese foarte limitate în îndeplinirea criteriilor politice . Climatul politic intern s-a deteriorat, iar problemele legate de funcționarea adecvată a instituțiilor și de dezbaterile aprinse au continuat. Ritmul punerii în aplicare a reformei a fost lent, din cauza lipsei consensului și a voinței politice și din cauza complexității cadrului instituțional. Pentru a înregistra noi progrese pe calea aderării la Uniunea Europeană, este foarte importantă o viziune comună a liderilor politici asupra direcției în care trebuie să se îndrepte această țară și asupra reformelor-cheie legate de UE. Este esențială îndeplinirea obiectivelor și a condițiilor stabilite pentru închiderea Biroului Înaltului Reprezentant (BIR)[8]. Uniunea Europeană nu ar putea lua în considerare o cerere de aderare la UE până când BIR nu va fi închis . Este necesară reforma cadrului constituțional din Bosnia și Herțegovina pentru ca instituțiile din această țară să poată funcționa în mod eficace, înainte ca acordarea statutului de țară candidată să poată fi recomandată de Comisie. În acest scop, liderii politici din această țară participă la o inițiativă comună condusă de UE și de Statele Unite, care a început la 8­9 octombrie la Sarajevo. Acum trebuie ca această inițiativă să se transforme în rezultate concrete care să îi permită Bosniei și Herțegovinei să își continue drumul în vederea aderării la UE, prin schimbări constituționale și un consens național reînnoit.

În ceea ce privește democrația și statul de drept , s-au înregistrat puține progrese în privința creării unor structuri statale mai funcționale și mai eficiente și în privința reformei constituționale , aceasta din urmă fiind una dintre prioritățile-cheie ale parteneriatului european. Constituția Bosniei și Herțegovinei a fost modificată pentru prima dată pentru a reglementa statutul districtului Brčko, ceea ce a constituit o evoluție majoră și un important pas înainte. Cu toate acestea, Înaltul Reprezentant a trebuit să facă uz de puterea sa executivă pentru a asigura încheierea treptată a procesului de supraveghere internațională a acestui district.

Sistemul de guvernanță al Bosniei și Herțegovinei continuă să presupună o prezență internațională. În această țară s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește respectarea condițiilor stabilite în vederea închiderii BIR și trecerea la o prezență consolidată a UE. Însă acest proces a avut de suferit din cauza angajamentului politic insuficient. În prezent, trebuie întreprinse acțiuni urgente pentru a atinge obiectivele neîndeplinite, respectiv repartizarea bunurilor publice între stat și celelalte niveluri de guvernare, chestiunea bunurilor aparținând armatei și asigurarea unui mediu politic stabil și constructiv la nivel național.

Funcționarea organelor executive și legislative ale statului este defectuoasă. Parlamentul Bosniei și Herțegovinei se confruntă încă cu resurse umane și tehnice neadecvate, iar cooperarea cu Consiliul de miniștri și cu parlamentele entităților este în continuare insuficientă. Numărul legilor privind integrarea europeană adoptate de Parlament este foarte mic. Instituțiile guvernamentale de la toate nivelurile sunt în continuare afectate de tensiunile politice interne și de faptul că procesul de elaborare a politicilor este fragmentat și nu este coordonat. De multe ori, autoritățile s-au dovedit incapabile să numească rapid funcționari de înalt nivel. Activitatea Direcției Integrare Europeană a fost afectată de climatul politic general și de absența unui director pentru cea mai mare parte a perioadei de raportare. S-au întreprins măsuri pregătitoare în vederea organizării unui recensământ în 2011, însă la nivel național nu s-a adoptat legea privind recensământul, lege care este crucială pentru acest proces.

S-au înregistrat unele progrese în domeniul administrației publice , dar sunt necesare eforturi constante. Strategia de reformă a administrației publice, care se numără printre prioritățile-cheie ale parteneriatului european, este în curs de aplicare, chiar dacă într-un ritm lent. Fondul creat pentru sprijinirea reformei administrației publice este operațional și o serie de proiecte sunt în faza de punere în aplicare. Cu toate acestea, trebuie îmbunătățită în continuare coordonarea între diferitele administrații din țară. Sunt în continuare necesare eforturi susținute pentru a pr