RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 23.9.2009 
SEC(2009) 1235 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
care înso țește 
Propunerea de  
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
privind supravegherea macropruden țială comunitar ă a sistemului financiar și de 
înființare a unui Comitet european pent ru riscuri sistemice (CERS) 
  
Propunerea de  
 
DECIZIE A CONSILIULUI 
 
privind acordarea unor competen țe specifice B ăncii Centrale Europene referitoare la 
funcționarea Comitetului european  pentru riscuri sistemice 
  
Propunerea de  
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
de înființare a Autorit ății Bancare Europene 
  
Propunerea de  
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
de înființare a Autorit ății europene pentru asigur ări și pensii ocupa ționale 
  
Propunerea de  
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
de înființare a Autorit ății europene pentru  valori mobiliare și piețe  
 
 
RO    RO  
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
  
{COM(2009) 499 final} 
{COM(2009) 500 final} {COM(2009) 501 final} {COM(2009) 502 final} {COM(2009) 503 final} 
{SEC(2009) 1234}  
 
RO 3   RO 1. INTRODUCERE  
În comunicarea sa din 27 mai 2009 intitulat ă „Supravegherea financiar ă european ă”, 
Comisia European ă a propus unele modific ări ale cadrului european de supraveghere 
financiară în vederea remedierii puncte lor slabe scoase la lumin ă de recenta criz ă 
financiară. Mai precis, ea a propus crearea:  
• unui Comitet european pentru riscuri sistemice (CERS) care să evalueze 
riscurile ce amenin ță stabilitatea sistemului financia r în ansamblu („supraveghere 
macropruden țială”) și să emită din timp avertismente cu privire la riscurile 
sistemice și, dacă este necesar, recomand ări cu privire la m ăsurile care se impun.  
• unui Sistem european al supravegh etorilor financiari (SESF) pentru 
supravegherea institu țiilor financiare indivi duale („supraveghere 
micropruden țială”), care const ă dintr-o re țea de autorit ăți naționale de 
supraveghere colaborând cu  cele trei noi Autorit ăți europene de supraveghere 
(AES) pentru sectorul bancar , cel al valorilor mobiliare și cel al asigur ărilor și 
pensiilor ocupa ționale. 
Aceste propuneri au fost aprobate de Consiliul European la 18-19 iunie 2009, care a 
subliniat îns ă că deciziile adoptate de AES nu trebuie s ă afecteze responsabilit ățile 
fiscale ale statelor membre. 
Prezenta evaluare a impactului înso țește propunerile de acte legislative de înfiin țare a 
CERS și a SESF. Pentru a defini mai ales sfera competen ței de a propune standarde 
tehnice obligatorii care li se confer ă AES, în curând vor fi introduse modific ări ale 
legislației comunitare în domeniu.  
2. CONSULT ĂRI șI PROCEDUR Ă 
Comisia a realizat o consultare public ă privind comunicarea din 27 mai, care s-a 
încheiat la 15 iulie. Au fost primite 98 de contribu ții care sus țineau, în marea lor 
majoritate, propunerile din comunicare cu pr ivire la supraveghere. Au avut loc dou ă 
întâlniri ale grupului de coordonare pentru evaluarea impactului, format din 
reprezentan ți ai diferitelor Direc ții Generale, care a condus lucr ările de preg ătire a 
prezentei evalu ări a impactului. 
3. DEFINIREA PROBLEMEI  
Pornind de la problemele generale identif icate în evaluarea impactului care a înso țit 
comunicarea, au fost identificate proble me mai specifice legate de crearea CERS și 
SESF.  
În ceea ce prive ște SESF, este vorba despre: 
• Modul în care se poate garanta un singur set de norme tehnice armonizate, precum 
și aplicarea consecvent ă a respectivelor norme. 
 
RO 4   RO • Modul în care se poate garanta buna func ționare a colegiilor autorit ăților de 
supraveghere, în special în ceea ce prive ște furnizarea informa țiilor adecvate 
tuturor membrilor colegiului.  
• Modul în care se poate ajunge  la un acord între autorit ățile de supraveghere din 
țara de origine și cele din țara gazdă în chestiuni care necesit ă un acord. 
• Este nevoie de o mai bun ă coordonare între autorit ățile de supraveghere și de 
măsuri coerente în situa ții de urgen ță. 
• Modul în care se poate ev ita ca responsabilitatea fiscal ă a statelor membre s ă fie 
afectată, în conformitate cu conclu ziile Consiliului European, f ără a se împiedica 
activitatea AES în domenii care nu afecteaz ă responsabilit ățile fiscale ale statelor 
membre. Acest fapt va garanta resp ectarea principiului subsidiarit ății în 
activitățile AES, dat fiind c ă domeniul fiscalit ății directe ține de competen ța 
exclusivă a statelor membre.  
În ceea ce prive ște CERS, este vorba despre: 
• Modul în care se poate eficientiza la  maximum activitatea CERS, dat fiind c ă 
acesta nu poate avea competen țe cu efect de constrângere, deoarece s-a adoptat 
deja decizia politic ă de nu i se conferi personalitate juridic ă.  
• Avertismentele și recomand ările CERS trebuie s ă ajungă la destinatarii potrivi ți și 
să conducă la luarea m ăsurilor vizate, f ără însă a contribui ele însele la 
declanșarea unei crize.  
• CERS trebuie s ă primeasc ă informațiile de care are nevoie pentru a putea realiza 
evaluările macropruden țiale în mod eficient. 
• CERS trebuie s ă aibă un secretariat care s ă fie structurat și localizat în a șa fel încât 
să îi permită să-și desfășoare activitatea în mod eficient.  
• În structurarea și desfășurarea activit ății CERS trebuie respectat ă subsidiaritatea.  
4. OBIECTIVE  
Obiectivele specifice identificate în  evaluarea impactului care a înso țit comunicarea 
din 27 mai sunt considerate drept obiectiv e generale pentru prezenta evaluare a 
impactului, dat fiind c ă nivelul de analiz ă este mai detaliat în aceasta din urm ă.  
Sunt definite, de asemenea, o serie de obiective specifice, pentru CERS și SESF:  
SESF 
a. Preluarea tuturor sarcinilor actuale lor Comitete de supraveghere ale UE; 
b. Asigurarea unui set de norme comune; c. Garantarea aplic ării consecvente a normelor UE; 
 
RO 5   RO d. Determinarea modului în care se poate garanta existen ța unei culturi 
comune în materie de supraveghere, inclusiv prin garantarea dezvolt ării 
cu succes și în mod consecvent a colegiilor autorit ăților de supraveghere; 
e. Determinarea m ăsurii/modului în care trebuie acordate competen țe 
depline de supraveghere anumitor institu ții; 
f. Determinarea modului în care situa țiile de criz ă trebuie coordonate și 
soluționate eficient; 
g. Garantarea accesului la informa țiile necesare; 
h. Definirea m ăsurilor de protec ție pentru evitarea impactului asupra 
responsabilit ăților fiscale ale statelor membre; 
i. Garantarea independen ței AES. 
CERS 
a. Stabilirea procedur ilor adecvate pentru ob ținerea de informa ții cu privire 
la riscurile macroeconom ice la adresa stabilit ății financiare; 
b. Identificarea riscurilor macropruden țiale în Europa; 
c. Emiterea de avertismente  adresate actorilor relevan ți și recomandarea 
măsurilor adecvate; 
d. Determinarea modului în care se  pot monitoriza în mod eficient 
avertismentele/recomand ările; 
e. Garantarea independen ței CERS. 
În plus, un obiectiv valabil pentru ansamblul sistemului este acela de a garanta c ă 
ambele niveluri (CERS și SESF) conlucreaz ă în mod coerent pentru a identifica și a 
reacționa la elementele transversale care influen țează atât stabilitatea la nivel micro, 
cât și cea la nivel macro (cum ar fi politicile de remunerare). 
5. ANALIZA șI COMPARAREA OP țIUNILOR DE POLITIC Ă 
Atât pentru SESF, cât și pentru CERS, au fost analizate op țiunile în urm ătoarele 
domenii: 
a. Puteri și competen țe 
În ceea ce prive ște SESF, domeniile avute în vedere pentru acest aspect au fost: 
• Competen ța de a asigura un set unic de norme armonizate . Aici au fost discutate 
două tipuri de competen țe: în primul rând, competen ța de a propune norme 
tehnice cu caracter obligatoriu care tre buie aprobate de Comisie, în domenii care 
urmează a fi definite de c ătre modific ările ulterioare ale legisla ției sectoriale; în al 
doilea rând, competen ța de a interveni în cazul unui dezacord între autorit ățile 
 
RO 6   RO naționale de supraveghere în chestiuni care necesit ă un acord, de exemplu, în ceea 
ce privește un grup transfr ontalier, prin ac țiuni de mediere și prin adoptarea unei 
decizii cu caracter obligatoriu, la nevoie.  
• Competen ța de a asigura aplicarea consecvent ă a normelor comunitare.  Atunci 
când o autoritate na țională de supraveghere pare s ă încalce normele aplicabile, o 
AES va fi abilitat ă să emită o recomandare, care poate deveni obligatorie printr-o 
decizie a Comisiei, în caz de nerespectare. Ca ultim ă soluție și pe baza normelor 
comunitare direct aplicabile, o AES va  putea adresa o decizie unei institu ții 
financiare dac ă decizia Comisiei ar fi ignorat ă de o autoritate na țională de 
supraveghere. 
• Garantarea unei culturi comune în materie de supraveghere și asigurarea unor 
practici de supraveghere consecvente . AES vor trebui s ă continue și să extindă 
rolul comitetelor de nivel 3 din aces t domeniu, inclusiv în ceea ce prive ște 
formarea, și să contribuie, de asemenea, la activit ățile colegiilor autorit ăților de 
supraveghere, inclusiv prin definirea informa țiilor care trebuie distribuite și prin 
gestionarea unei baze de date. 
• Competen țe depline de supraveghere . S-a decis ca în fiecare regulament de 
înființare a unei AES s ă fie introdus un articol prin care s ă fie posibil s ă i se 
acorde Autorit ății respective competen țe de supraveghere direct ă pentru unele 
tipuri de institu ții, însă doar prin modific ări ulterioare ale legisla ției sectoriale. 
Pentru moment, acest lucru este avut în vedere doar pentru agen țiile de rating al 
creditelor. 
• Competen țe în situa ții de criză. În ceea ce prive ște acest aspect, s-a considerat c ă 
AES vor trebui s ă fie în măsură să adopte decizii adresate autorit ăților naționale 
de supraveghere în toate domeniile acoperite de legisla ția sectorial ă aplicabil ă, 
odată ce Comisia a declarat existen ța unei situa ții de urgen ță.  
• Competen țe de colectare și gestionare a informa țiilor micropruden țiale. AES 
trebuie să aibă acces minim la informa țiile primite în prezent de comitetele de 
nivel 3 (date anonime și agregate). Pentru a- și îndeplini func țiile, ar fi eficient și 
coerent ca AES s ă poată solicita autorit ăților naționale de supraveghere s ă le pună 
la dispozi ție informa țiile necesare, pe baza unei cereri motivate, inclusiv cele 
privind institu țiile financiare individuale. 
• Bariere pentru protejarea responsabilit ăților fiscale ale statelor membre . Mai 
degrabă decât să se recurg ă la o dispozi ție cu simplu rol declarativ sau s ă se lase 
în seama statelor membre puterea discre ționară de a decide când exist ă un caz în 
care responsabilit ățile lor fiscale sunt afectate, s-a considerat oportun ca atunci 
când un stat membru și o AES nu sunt de acord cu privire la existen ța unei 
încălcări, în cadrul unei decizii a AES, a responsabilit ăților fiscale ale statului 
membru în cauz ă, decizia privind existen ța unei amenin țări la adresa respectivelor 
responsabilit ăți să îi revină Consiliului cu majoritate calificat ă a voturilor. 
În ceea ce prive ște CERS, domeniile avute în vedere pentru acest aspect au fost: 
 
RO 7   RO • În ceea ce prive ște modul în care avertismentele și recomand ările sunt 
monitorizate , nu este posibil ă o garantare a respect ării obligatorii a acestora, dat 
fiind că un organism f ără personalitate juridic ă nu poate emite acte cu putere de 
lege, iar niciun fel de monitorizare ulterioar ă a avertismentelor și recomand ărilor 
ar însemna o subminare a eficacit ății, prin urmare, cea mai bun ă opțiune s-a 
considerat a fi obliga ția de a „respecta sau explica”. 
• Cât despre accesul la informa ții, CERS nu poate emite avertismente și 
recomand ări credibile f ără a avea acces la date agregate, fie la nivelul UE, fie la 
nivel național. Acest acces ar putea fi realizat prin AES. În plus, dac ă CERS ar 
avea dreptul de acces la datele privind institu țiile individuale pe baza unei cereri 
motivate, acest lucru i-ar spori, de asemenea, eficacitatea. 
• În ceea ce prive ște difuzarea avertismentelor și recomand ărilor, s-a considerat c ă 
difuzarea sistematic ă poate fi contraproductiv ă dat fiind c ă ar putea declan șa crize, 
în timp ce difuzarea ocazional ă ar putea fi util ă în caz de nerespectare. Ar fi dificil 
de stabilit criterii fixe pe ntru publicare sau nepublicare, prin urmare s-a considerat 
că cea mai bun ă opțiune este aceea de a l ăsa la discre ția CERS decizia de a le 
publica pe baz ă ad hoc. 
b. Organizare și structur ă 
În ceea ce prive ște SESF, domeniile avute în vedere pentru acest aspect au fost: 
• Comitetul director comun.  Un comitet comun cu personalitate juridic ă ar putea 
adopta acte cu putere de lege care s ă impună intervențiile coerente ale celor trei 
AES, precum și acte referitoare la conglomerate. Un comitet comun cu 
personalitate juridic ă ar putea îns ă atrage costuri suplimentare, cum ar fi cele 
aferente secretariatului. În general, se consider ă că este mai prudent s ă existe un 
comitet comun flexibil, f ără personalitate juridic ă, până la prima evaluare a 
funcționării SESF. Va fi instituit un s ubcomitet pentru conglomerate.  
• Procedura de votare.  S-a considerat c ă majoritatea simpl ă a membrilor 
Comitetului cu drept de vot ar fi cea mai eficient ă opțiune pentru adoptarea actelor 
AES în cazuri individual e, majoritatea calificat ă urmând s ă fie utilizat ă pentru 
chestiunile orizontale cum ar fi pr opunerea de standarde tehnice obligatorii, 
recomand ări și orientări, precum și decizii financiare și bugetare. 
• Implicarea și rolul p ărților interesate . Lipsa oric ăror consult ări ale părților 
interesate, altele decât consult ările publice ad hoc, ar duce la interven ții de calitate 
inferioară. De asemenea, organizarea de consult ări publice pentru fiecare act al 
AES ar fi ineficient ă. Un singur grup consultativ al p ărților interesate ar fi o 
opțiune incoerent ă, dată fiind natura diferit ă a activit ăților celor trei AES. Prin 
urmare, grupuri consultative separate pentru fiecare AES sunt cea mai bun ă 
soluție. 
În ceea ce prive ște CERS, domeniile avute în vedere pentru acest aspect au fost: 
• Dimensiunea Comitetului și sfera de competen ță. Pentru eficacitatea CERS, în 
cadrul acestuia trebuie asigurat ă o reprezentare adecvat ă a competen țelor și a 
 
RO 8   RO punctelor de vedere. Propunerea Comisiei aprobat ă de Consiliul European se 
referă la un Comitet compus din: 
* președintele și vicepreședintele B ăncii Centrale Europene; 
* guvernatorii fiec ărei bănci centrale na ționale din UE; 
* un reprezentant al Comisiei Europene; * reprezentan ți ai fiecărei Autorit ăți europene de supraveghere; 
* un reprezentant f ără drept de vot al autorit ăților de supraveghere din 
fiecare stat membru; 
* un reprezentant f ără drept de vot al Comitetului economic și financiar. 
• Destinatarii avertismentelor . Se pare c ă opțiunea cea mai eficient ă în vederea 
îndeplinirii obiectivelor CERS ar fi stab ilirea unei liste de destinatari (statele 
membre, autorit ățile naționale de supraveghere, Autorit ățile europene de 
supraveghere și Comisia). Nu ar fi eficient și nici rentabil s ă se limiteze sfera 
posibililor destinatari. Pent ru un organism macropruden țial, pare inutil s ă se 
includă instituțiile financiare individuale pe lista posibililor destinatari. 
• Implicarea și consultarea p ărților interesate . Un grup consultativ tehnic, reunind 
experți din diferite institu ții care particip ă la CERS a fost cons iderat util pentru 
cizelarea, la nevoie, a analiz ei secretariatului. Consult
ări mai largi ad hoc trebuie, 
de asemenea, avute în vedere. 
c. Finan țarea 
Opțiunile analizate pentru CERS mergeau de la o finan țare integral ă din partea 
statelor membre, pân ă la o finan țare integral ă de la bugetul comunitar. S-a ales 
opțiunea unei finan țări de 60% din partea statelor membre și a unei subven ții 
comunitare de 40%. Acest echil ibru va garanta independen ța AES atât fa ță de statele 
membre, cât și față de Comunitate, va oferi stabilitate finan țării și va reflecta 
dimensiunea comunitar ă semnificativ ă a obiectivelor AES.  
În ceea ce prive ște CERS, op țiunile evaluate se refereau la instituirea și sediul 
secretariatului: s-a ridicat întrebarea dac ă funcțiile secretariatului ar trebui asumate 
de Comisie, de o re țea virtual ă a băncilor centrale sau de Banca Central ă European ă. 
S-a ajuns la concluzia c ă opțiunea cea mai adecvat ă în ceea ce prive ște secretariatul 
CERS era asumarea acestei func ții de către Banca Central ă European ă. 
6. IMPACTUL OP țIUNILOR SELECTATE  
Consecințele specifice asupra diferitelor entit ăți direct interesate de înfiin țarea CERS 
și SESF pot fi analizate dup ă cum urmeaz ă: 
• Autoritățile naționale de supraveghere. AES vor contribui la armonizarea 
supravegherii financiare în UE, gra ție propunerilor de norm e tehnice obligatorii și 
 
RO 9   RO monitoriz ării aplic ării normelor UE de c ătre autorit ățile naționale de 
supraveghere. De asemenea,  ele vor facilita func ționarea colegiilor autorit ăților de 
supraveghere și vor între ține baze de date în folosul autorit ăților de supraveghere 
participante la colegii. Autorit ățile naționale de supraveghere vor putea contesta 
deciziile adoptate de Autorit ățile europene de suprav eghere. CERS trebuie s ă ajute 
autoritățile naționale de supraveghere s ă înțeleagă mai bine impactul m ăsurilor lor 
asupra sistemului economic și financiar în ansamblu. Este posibil îns ă ca 
autoritățile naționale de supraveghere s ă trebuiasc ă să suporte sarcini mai 
importante în ceea ce prive ște furnizarea de informa ții și să răspundă cerinței de a 
„respecta sau explica” la primirea unei recomand ări CERS. 
• Ministerele de finan țe naționale. Acestea vor beneficia de pe urma cre șterii 
stabilității financiare pe teritoriul UE, iar riscul de a fi nevoite s ă redreseze, cu 
costuri importante, bugetele institu țiilor financiare va fi redus. Ele vor avea acces 
la analizele riscurilor sistemice realizate de CERS și vor primi avertismente și 
recomand ări, la nevoie. Responsabilitatea fiscal ă a statelor membre va fi protejat ă 
de clauza de salvgardare din regulamentele AES. La rândul lor, s-ar putea ca statele membre s ă trebuiasc ă să contribuie la finan țarea Autorit ăților europene de 
supraveghere, conform dispozitivelor privind finan țarea care trebuie specificate. 
• Comitetele de nivel 2 și 3. Odată cu înfiin țarea SESF, comitetele de nivel 3 vor 
înceta să existe, iar func țiile lor vor fi preluate integral de AES. Totu și, noile 
Autorități vor asigura pe cât posibil continuitatea activit ăților comitetelor de nivel 
3. Se prevede men ținerea actualului personal, precum și o creștere a num ărului de 
angajați. Comitetele de nivel 2 vor continua ca și în prezent. 
• Banca Central ă European ă. Banca Central ă European ă va fi implicat ă atât prin 
participarea la CERS, cât și prin asumarea func ției de secretariat al CERS.  
• Băncile centrale na ționale. Participarea la CERS și contribu ția la lucr ările 
secretariatului nu trebuie s ă atragă alte costuri suplimentare semnificative pentru 
bă
ncile centrale na ționale.  
• Instituțiile financiare. Pentru marile grupuri financiare, ameliorarea supravegherii 
transfrontaliere și transsectoriale va reduce costurile aferente garant ării respect ării 
legislației, grație standardelor și practicilor de supraveghe re armonizate. CERS va 
contribui la un mediu de afaceri îmbun ătățit datorită prevenirii eficiente a crizelor 
în UE. Agen țiile de rating al creditelor în registrate în UE vor putea fi 
supravegheate direct de Autoritatea european ă pentru valori mobiliare și piețe, 
ceea ce va garanta o mai mare coeren ță și o reducere a costurilor. Înfiin țarea 
comitetului director comun pentru cele trei AES va constitui baza pentru 
consolidarea viitoare a supraveghe rii conglomeratelor financiare.  
• Alte părți interesate. Pentru a garanta contribu ția adecvat ă a părților interesate la 
procesul de luare a deciziilor de c ătre AES, un grup al p ărților interesate special 
desemnat va fi creat pentru fiecare au toritate, cuprinzând treizeci de membri 
reprezentând în mod echilibrat consumatorii, industria și angajații. CERS va putea 
beneficia de consult ări cât de ample posibil și va avea acces la un grup consultativ 
tehnic. 
 
RO 10   RO Costurile SESF au fost estimate în func ție de trei categorii de costuri: costuri cu 
personalul, costuri de infrastructur ă și costuri opera ționale. Costurile totale aferente 
creării Autorit ăților europene de supraveghere au fost estimate la aproximativ 36 de 
milioane de euro în primul an de activita te (2010), ajungând la 67 de milioane de 
euro după trei ani (2013). Previzi unile privind cheltuielile  cu personalul se bazeaz ă 
pe ipoteza c ă în primul an de activita te fiecare AES ar urma s ă aibă un număr dublu 
de angaja ți față de angaja ții din actualele comitete de nivel 3, reprezentând o cre ștere 
medie de la 20 la 40 de angaja ți în fiecare dintre cele trei Autorit ăți. 
În ceea ce prive ște CERS, dat fiind c ă funcția de secretariat va fi îndeplinit ă de 
Banca Central ă European ă și de Sistemul european al b ăncilor centrale, nu vor exista 
costuri directe care s ă se înscrie în bugetul comunitar sau în bugetele statelor 
membre, decât cele afer ente personalului deta șat. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Regulamentele de înfiin țare a SESF și CERS prev ăd evaluarea noului sistem de 
supraveghere financiar ă european ă în termen de trei ani de la demararea efectiv ă a 
activităților. Comisia va preg ăti două rapoarte privind experien ța acumulat ă în urma 
funcționării SESF, respectiv a CERS. Setul fina l al indicatorilor va fi decis de 
Comisie în momentul realiz ării evaluărilor necesare.