RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CĂTRE CONSILIU

cu privire la punerea în aplicare a aplicațiilor de teledetecție și cu privire la utilizarea resurselor financiare puse la dispoziția sa în temeiul Regulamentului (CE) nr. 78/2008 al Consiliului (al doilea raport intermediar)

INTRODUCERE

Informațiile precise despre utilizarea terenurilor agricole și starea culturilor arabile sunt esențiale pentru calitatea prognozelor privind producția agricolă și randamentul culturilor. Astfel de informații sunt utile mai ales pentru monitorizarea pieței și gestionarea măsurilor de piață conexe în cadrul organizării comune unice a piețelor. În acest context, Uniunea Europeană a depus eforturi considerabile pentru dezvoltarea și ameliorarea tehnologiilor și modelelor inovatoare relevante în mod specific pentru aplicațiile de teledetecție. Experiența acumulată a dovedit că teledetecția furnizează informații independente de o înaltă calitate, care nu ar putea fi obținute prin intermediul sistemelor clasice de statistică agricolă și prognoze agricole.

Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului[1] furnizează cadrul legal pentru activitățile de teledetecție pentru perioada 2008-2013.

Aplicațiile de teledetecție sprijinite în temeiul acestui cadru furnizează, printr-o largă difuzare a diferitelor produse, informații utile atât Comisiei Europene, cât și statelor membre interesate, institutelor de cercetare și altor utilizatori. Încă de la crearea sistemului, acesta a fost îmbunătățit în mod constant. În afara obiectivului său principal, de a furniza prognoze privind producția agricolă și randamentul recoltelor, sistemul oferă, de asemenea, indicații utile în alte domenii importante pentru agricultura UE, cum ar fi schimbările climatice.

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 78/2008 prevede prezentarea de către Comisie, până la 31 iulie 2010, a unui raport final cu privire la punerea în aplicare a măsurilor de teledetecție și cu privire la utilizarea resurselor financiare puse la dispoziția sa în temeiul regulamentului respectiv. Prezentul raport este al doilea raport intermediar întocmit în vederea continuării acestor măsuri în cadrul politicii agricole comune (PAC) după 31 decembrie 2013.

Prezentul raport se bazează pe un scenariu posibil pentru continuarea actualului sistemul MARS de prognozare a randamentului culturilor și extinderea acestuia la o scară globală mai mare, având ca obiective îmbunătățirea prognozelor privind randamentul recoltelor pentru UE și contribuția la inițiativele internaționale lansate în cadrul reuniunii G20 a miniștrilor agriculturii.

SISTEMUL MARS DE PROGNOZARE A RANDAMENTULUI CULTURILOR

SISTEMUL MARS DE PROGNOZARE A RANDAMENTULUI CULTURILOR ( Mars Crop Yield Forecasting System , MCYFS) a fost inaugurat în 1988 sub forma unui proiect pilot de 10 ani destinat să elaboreze prognoze privind randamentul culturilor și al recoltelor. Această activitate, numită la început MARS ( Monitoring Agriculture with Remote Sensing – Monitorizarea agriculturii cu ajutorul teledetecției), s-a axat pe evaluarea randamentului culturilor și a volumului producției pentru diferite culturi din UE, pe baza analizelor meteorologice, a indicatorilor agrometeorologici de simulare a creșterii culturilor, a datelor cu rezoluție scăzută obținute prin satelit și a analizelor statistice.

Cu începere din 1999, această activitate a fost implementată în temeiul Deciziei 1445/2000/CE[2] aplicabilă pentru perioada 1999-2003 și prelungită pentru perioada 2004-2007 prin Decizia 2066/2003/CE[3]. În perioada 2008-2013, activitatea este implementată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului. MCYFS este exploatat în cadrul acțiunii AGRI4CAST desfășurată de Institutul pentru Mediu și Durabilitate (IES) al Centrului Comun de Cercetare ( Joint Research Centre – JRC).

MCYFS este un instrument de analiză complex, integrat, care îndeplinește obiectivele stabilite în regulament, mai exact monitorizarea stării și a randamentului culturilor, precum și a producției agricole.

Sistemul este format din mai multe module independente care sunt integrate în vederea monitorizării comportamentului culturilor și a realizării de prognoze privind randamentul acestora. Din punct de vedere tehnic, MCYFS include: 1) întreținerea unei baze de date meteorologice [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (a) din regulament]; 2) aplicarea modelelor agrometeorologice [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (d)]; 3) prelucrarea datelor cu rezoluție scăzută, obținute prin satelit [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (a)]; 4) analize statistice și prognoze ale randamentelor principalelor culturi la nivel național în UE [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (b)], precum și instrumente de vizualizare. MCYFS este operațional pe întreg continentul european, precum și în țările din Maghreb și în Turcia. Culturile pentru care există modele de simulare sunt grâul comun, grâul dur, orzul de toamnă și de primăvară, porumbul boabe, rapița, floarea-soarelui, cartoful, sfecla de zahăr, pășunile, orezul și alte cereale.

Documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport conține informații suplimentare în privința sistemului și a rezultatelor sale.

(1) Baza de date meteorologice

Datele meteorologice sunt colectate de la stațiile meteorologice din întreaga Europă, după care sunt supuse unui control al calității și prelucrate, iar în final, analizate. Această bază de date meteorologice poate fi utilizată ca atare pentru a declanșa alerte de risc (de exemplu, identificarea unor condiții meteorologice anormale într-o anumită lună a anului). De asemenea, se analizează datele privind prognoza meteorologică provenite de la Centrul meteorologic european pentru previziuni pe durată medie, în vederea stabilirii previziunilor referitoare la condițiile meteorologice care ar putea afecta terenurile agricole.

(2) Modele agrometeorologice utilizate pentru simularea creșterii culturilor

Modelele agrometeorologice sunt utilizate pentru a converti datele meteorologice în estimări ale producției de biomasă vegetală. Instrumentele folosite în acest scop sunt Sistemul de monitorizare a creșterii culturilor ( Crop Growth Monitoring System ), derivat din modelul World Food Study (WOFOST) prin adaptarea acestuia la nivel european, modelul Lingra destinat pășunilor și modelul WARM destinat culturilor de orez ( Water Accounting Rice Model ).

Pentru realizarea simulărilor sunt utilizate informații suplimentare precum parametrii solului, calendarele culturilor, practicile și parametrii de cultivare. În acest stadiu, se elaborează numeroși indicatori sau factori de prognozare specifici diferitelor culturi (de exemplu, biomasa potențială) care se transferă spre analiză statistică pentru realizarea unei prognoze cantitative a randamentului culturilor. Aceste elemente contribuie, de asemenea, la evaluarea stării culturilor [articolul 1 alineatul (1) litera (b) din regulament]. Rezultatele se regăsesc în hărți care indică temperaturile maxime într-un anumit stadiu de creștere a culturilor, simulări ale producției de biomasă și de cereale, estimări ale rezervei efective de umiditate din sol, stadiul de creștere al unei culturi într-o anumită lună sau ecartul constatat pentru un indicator agrometeorologic față de media pe termen lung într-o anumită perioadă de zece zile sau într-un anumit interval al perioadei de vegetație.

(3) Datele cu rezoluție scăzută, obținute prin satelit

Aplicațiile de teledetecție sunt utile pentru toate nivelurile sistemului și contribuie atât la ameliorarea modelelor de prognozare agricolă, cât și la stabilirea unor modele regionale. Informațiile furnizate de sateliții meteorologici sunt combinate cu datele provenite de la stațiile meteorologice (de exemplu, radiația măsurată de sateliți la un nivel de rezoluție de 5 km). Informațiile obținute prin teledetecție sunt prelucrate în vederea obținerii de indicatori „cuantificați” privind vegetația, care pot fi comparați cu indicatorii agrometeorologici și utilizați în cadrul analizei statistice. Se utilizează senzori de sateliți cu rezoluție scăzută spre medie: SPOT Vegetație /NOAA-AVHRR (cu o rezoluție de aproximativ 1 km) și MODIS (cu o rezoluție de aproximativ 300-500 m)[4].

(4) Analiza statistică

Indicatorii obținuți din bazele de date meteorologice, agrometeorologice și de teledetecție sunt comparați cu seriile de timp ale randamentelor și analizați prin metode statistice (de exemplu, analiza de regresie sau analiza scenariilor). Prognozele cantitative ale randamentelor astfel obținute sunt publicate, împreună cu analiza rezultatelor menționate mai sus, în buletinele MARS. Datele disponibile în sistem acoperă o perioadă mare de timp începând din 1975.

(5) Instrumentele de vizualizare și difuzarea rezultatelor

Bazele de date (informațiile meteorologice, agrometeorologice și de teledetecție) pot fi consultate de către utilizatori prin intermediul instrumentelor informatice. AGRI4CAST menține un portal internet destinat consultării și descărcării datelor obținute prin teledetecție și un portal destinat vizualizării și descărcării informațiilor meteorologice sub formă de hărți electronice. De asemenea, se pot descărca analizele privind starea culturilor și estimările randamentelor. Toate elementele de mai sus sunt folosite la elaborarea buletinelor și a studiilor specifice pe tema condițiilor climatice [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (c)], care furnizează analize ale situației culturilor în diferite regiuni ale UE, hărți ale indicatorilor meteorologici și de cultură și prognoze de randament. Buletinul MARS se publică periodic, pe durata principalei perioade de vegetație, în versiune tipărită și pe internet.

PUNEREA ÎN APLICARE

PUNEREA ÎN APLICARE GENERALă

În vederea asigurării desfășurării fără întrerupere a serviciilor operaționale în perioada 2008-2013 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului, a fost lansat un nou proiect intitulat MARSOP3, axat pe furnizarea în timp aproape real de produse operaționale către JRC pentru monitorizarea producției și a randamentelor agricole în Europa. În august 2007 a fost publicată în suplimentul Jurnalului Oficial al Uniunii Europene licitația „Operational activities for MARS actions - MARSOP3 - 2008-2013” [Activități operaționale în cadrul acțiunilor MARS - MARSOP3 - 2008-2013], anunț de participare nr. 2007/S 154-191094. După evaluarea ofertelor pentru lotul I (date meteorologice) și lotul II (achiziția și prelucrarea datelor obținute prin satelit) și ca urmare a avizului favorabil dat de grupul consultativ pentru achiziții publice, s-a semnat un contract cu un consorțiu condus de Alterra BV. Pe baza produselor operaționale furnizate în cadrul contractului respectiv, JRC efectuează analiza stării culturilor și elaborează prognozele privind randamentul și producția. Aceste informații sunt puse la dispoziția Comisiei Europene, a statelor membre și a cetățenilor din UE.

Punerea în aplicare în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului

Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului stabilește obiectivele legate de punerea în aplicare a măsurilor de teledetecție [articolul 1 alineatul (1)] și prezintă în detaliu măsurile care trebuie întreprinse [articolul 1 alineatul (2)]. Pentru a facilita lectura, descrierea punerii în aplicare a măsurilor păstrează structura articolului 1.

Obiectivele măsurilor puse în aplicare [articolul 1 alineatul (1)]

Articolul 1 alineatul (1) litera (a): gestionarea piețelor agricole

Activitatea constă în furnizarea în timp util, atât tuturor statelor membre UE, cât și țărilor învecinate, a unor prognoze independente, științifice și trasabile privind randamentul culturilor pentru o selecție de culturi arabile. Serviciile Comisiei utilizează aceste informații în următoarele scopuri principale: 1) actualizarea bilanțului de aprovizionare pentru culturi; 2) evaluarea condițiilor climatice și a eventualelor efecte ale fenomenelor meteorologice speciale la nivelul statelor membre sau al regiunilor (de exemplu, consecințele unui îngheț târziu); 3) monitorizarea stării culturilor în țări terțe. Prognozele privind producția furnizate de AGRI4CAST sunt comunicate, de asemenea, Sistemului de estimări precoce al Eurostat. Serviciile Comisiei consideră că fiabilitatea și caracterul independent al produselor AGRI4CAST sunt avantaje importante ale sistemului. Analiza statistică efectuată pe baza indicatorilor de creștere a culturilor este transparentă, trasabilă și se stochează pentru toți anii și toate simulările culturilor. Pentru fiecare model se furnizează o serie de indicatori statistici (de exemplu, abaterea pătratică medie pentru diferite intervale de încredere, abaterea standard). La sfârșitul campaniei de prognozare se efectuează o analiză a erorii prin care se compară prognozele randamentul culturilor cu randamentele efective înregistrate pentru a se măsura eroarea de prognozare și a se evalua performanțele sistemului de prognozare.

Cu titlu informativ, eroarea globală pentru toate cerealele luate împreună, măsurată ca eroare procentuală medie absolută de prognozare la sfârșitul perioadei de prognozare pentru toate lunile în UE 27, a fost de 1,6% în 2007, -3,3% în 2008, -1,2% în 2009 și, respectiv, 1,2% în 2010, valorile negative indicând o subestimare, iar cele pozitive o supraestimare a randamentelor declarate (randamentele declarate pentru anii 2009 și 2010 sunt încă preliminare).

Articolul 1 alineatul (1) litera (b): monitorizarea situației culturilor și realizarea de estimări

Pe lângă realizarea de prognoze ale randamentelor, se monitorizează îndeaproape starea culturilor de-a lungul întregii perioade de vegetație. Informațiile meteorologice și de teledetecție se analizează și se corelează cu informațiile relevante privind culturile obținute prin modelare biofizică (de exemplu, efectele unui val de căldură, ale unei perioade de secetă sau ale scăderii bruște a temperaturii produse în anumite stadii de dezvoltare a culturilor). Mai mult, rezultatele modelului de creștere a culturilor sunt utilizate în mod direct pentru evaluarea stării culturilor (de exemplu, simularea indicelui suprafeței foliare sau simularea biomasei). Monitorizarea acoperă întreaga Uniune Europeană și se aplică tuturor culturilor incluse.

Articolul 1 alineatul (1) litera (c): favorizarea accesului la estimări

Accesul liber la diversele rezultate este garantat prin intermediul site-urilor internet a căror mentenanță este asigurată de JRC și de consorțiul MARSOP3. Site-ul internet al MARSOP oferă o gamă largă de informații (rezultatele provenite din aplicarea măsurilor de teledetecție, rezultatele modelului de creștere a culturilor, link-uri către buletine). Datele și imaginile obținute prin satelit sunt organizate pe un server de imagini care permite vizualizarea și descărcarea datelor. De asemenea, există posibilitatea de a solicita și de a descărca date meteorologice de pe site-ul internet al MARSOP.

Articolul 1 alineatul (1) litera (d): asigurarea monitorizării tehnologice a sistemului agrometeorologic

JRC efectuează în mod constant o monitorizare tehnică care garantează continuitatea sistemului și robustețea științifică a metodologiilor folosite, printre care interpolarea datelor meteorologice într-o grilă, derivarea măsurilor obținute prin teledetecție pentru a descrie comportamentul culturilor în perioada de vegetație sau analiza statistică efectuată în vederea obținerii estimărilor privind randamentul culturilor.

Măsuri care urmează să fie puse în aplicare [articolul 1 alineatul (2)]

Articolul 1 alineatul (2) litera (a): colectarea și cumpărarea datelor meteorologice și a datelor obținute prin satelit

Colectarea și cumpărarea datelor meteorologice se face prin intermediul a peste 3500 de stații care furnizează informații privind parametrii meteorologici introduși zilnic în MCYFS. Acest serviciu este asigurat în mod permanent. De asemenea, se achiziționează și se stochează în vederea prelucrării și a analizării ulterioare datele de teledetecție, disponibile în mod gratuit, obținute de la sateliți cu rezoluție scăzută și medie (cu o rezoluție în pixeli de la 1 km până la 300 m), care se utilizează pentru monitorizarea vegetației.

Articolul 1 alineatul (2) litera (b): infrastructura de date spațiale și site-ul internet

Infrastructura de date spațiale include tehnologia, standardele, resursele umane și activitățile conexe necesare achiziționării, prelucrării, distribuirii, utilizării, întreținerii și stocării datelor spațiale. Infrastructura a fost realizată cu participarea MCYFS, precum și a echipelor de lucru de la JRC, în cadrul contractului MARSOP3 și acoperă serii de date spațiale pentru întreaga Europă la diferite scări. Datele sunt prelucrate pentru a corespunde necesităților de monitorizare a stării culturilor și prognozare a producției agricole. Rezultatele și informațiile provenite din surse diverse, de exemplu teledetecția) sunt disponibile prin intermediul diferitelor site-uri și portaluri internet.

Infrastructura este conformă cu cadrul stabilit prin Directiva de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE)[5]: datele spațiale sunt georeferențiate în conformitate cu proiectul INSPIRE, descrierile metadatelor respectă principiile INSPIRE și vor fi supuse unei armonizări ulterioare.

Articolul 1 alineatul (2) litera (c): studiile specifice pe tema condițiilor climatice

Sistemul permite elaborarea de studii specifice pe tema condițiilor climatice datorită gamei largi de informații disponibile care acoperă toate aspectele relevante. De la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 78/2008 al Consiliului, au fost efectuate următoarele studii specifice:

- Analiza impactului secetei de primăvară-vară și al ploilor abundente din august 2008 asupra producției de cereale de toamnă în Letonia;

- Analiza impactului asupra agriculturii al condițiilor meteorologice extreme înregistrate în Slovenia timp de mai multe zile în iulie și august 2008;

- Resursele de apă disponibile pentru cultura orezului în Spania în 2008 (analiza precipitațiilor cumulate);

- Analiza impactului în Europa al fenomenelor de îngheț de iarnă din anul 2009 asupra cerealelor de toamnă;

- Analiza condițiilor meteorologice înregistrate în primăvara-vara 2010 și a eventualelor efecte ale acestora asupra producției agricole în Belgia;

- Analiza condițiilor meteorologice înregistrate în toamna și iarna 2009-2010 și a eventualelor efecte ale acestora asupra producției agricole în Spania;

- Analiza condițiilor meteorologice înregistrate în primăvara și vara anului 2010 și a eventualelor efecte ale acestora asupra producției agricole în Ungaria;

- Analiza condițiilor meteorologice înregistrate în toamna și iarna 2009-2010 și a eventualelor efecte ale acestora asupra producției agricole în Italia;

- Analiza condițiilor meteorologice înregistrate în iarna și primăvara anului 2010 și a eventualelor efecte ale acestora asupra producției agricole în Lituania;

- Analiza stării precipitațiilor înregistrate în 2010 și a eventualelor efecte ale acestora asupra producției agricole în România;

- Analiza condițiilor meteorologice înregistrate în sezonul agricol 2009-2010 și a eventualelor efecte ale acestora asupra producției agricole în Luxemburg;

Articolul 1 alineatul (2) litera (d): actualizarea modelelor agrometeorologice și econometrice

Pe lângă operarea curentă a sistemului, se efectuează și actualizarea permanentă a modelelor și a bazelor de date aferente. Baza de date conține în prezent trei terabiți de informație. De la intrarea în vigoare a regulamentului Consiliului, au avut loc ameliorări majore: s-a lărgit rețeaua de stații meteorologice pentru a garanta un sistem de monitorizare mai performant; s-a mărit rezoluția grilei de analiză spațială, trecându-se de la 50 km x 50 km la 25 km x 25 km; au fost efectuate noi calibrări ale culturilor și au fost lansate o nouă bază de date și o nouă versiune a programului informatic.

ELEMENTE PUSE LA DISPOZIțIE șI REZULTATE

Comisia Europeană, statele membre și celelalte părți interesate beneficiază de diferitele elemente puse la dispoziție, pe de o parte, rapoarte și buletine și, pe de altă parte, servicii de informare și date. Toate produsele sunt disponibile în format electronic (articolul 2 din regulament) și parțial în versiune tipărită.

Rapoarte și buletine

Buletinul de monitorizare a culturilor din Europa oferă, în timp aproape real și într-un context operațional, informații și analize privind monitorizarea creșterii culturilor și prognozele de randament. Sunt acoperite țările care fac parte din UE și regiunile învecinate (Magreb, zona Mării Negre). Culturile monitorizate sunt grâul comun, grâul dur, orzul de toamnă și de primăvară, porumbul boabe, rapița, floarea-soarelui, sfecla de zahăr și cartoful. În general, se publică pe internet o analiză completă de șase ori pe an, aceasta fiind completată de două sau trei ori pe an cu estimări actualizate ale randamentului. În cazul pășunilor și al orezului din UE se publică buletine speciale. În perioadele dintre buletinele de analiză completă, se pun la dispoziție actualizări și revizuiri ale condițiilor agrometeorologice (de 10-12 ori pe an). Toate aceste publicații sunt disponibile pe internet sau, la cerere, în versiune tipărită.

Servicii de informare și date

Paginile și aplicația de vizionare a conținutului online ale MARSOP oferă o largă paletă de informații în legătură cu campania agricolă în curs din Europa și din alte zone agricole importante din lume. Produsele disponibile includ grafice și hărți ale indicatorilor meteorologici obținuți pe baza observațiilor și a modelelor meteorologice digitale, grafice și hărți ale indicatorilor de cultură obținuți pe baza modelelor agrometeorologice, precum și grafice și hărți ale indicilor de vegetație și ale substanței uscate cumulate pe baza imaginilor de teledetecție.

UTILIZAREA RESURSELOR BUGETARE

Tabelul 1. Utilizarea, în 2008, 2009, 2010 și 2011 a resurselor financiare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 78/2008 al Consiliului (credite de plată, în EUR; *=contractate, **=plătite înainte de întocmirea raportului)

| 2008 | | 2009 | | 2010 | | 2011 (preliminar) | | | |Suma |Scurtă descriere |Suma |Scurtă descriere |Suma |Scurtă descriere |Suma |Scurtă descriere | |LOTUL 1 / faza 1 | | | 1 016 084 |Plăți intermediare și finale | | | | | |LOTUL 1 / faza 2 | | | 283 185 |Plată intermediară

| 424 777 |Plată finală | | | |LOTUL 1 / faza 3 | | | | | 288 707 |Plată intermediară | 433 061 | Plată finală | |LOTUL 1 / prima reînnoire a fazei 3 | | | | | | | 302 544* |Plată intermediară | |Stații meteorologice suplimentare pentru LOTUL 1 | | | 67 800 |Stații în timp aproape real (peste 250) | 0 | Stații în timp aproape real (NRT) și stații de stocare | 21 600** |Stații de stocare | |LOTUL 2 / faza 1 | | | 387 720 |Plăți intermediare și finale | | | | | |LOTUL 2 / faza 2 | | | 137 989 |Plată intermediară | 206 984 | Plată finală | | | |LOTUL 2 / faza 3 | | | | | 135 143 | Plată intermediară | 202 715 | Plată finală | |LOTUL 2 / prima reînnoire a fazei 3 | | | | | | | 141 620* |Plată intermediară | |Baza de date MARS și asistența în tehnologia informației (TI) | 97 298 |Baza de date MARS și mentenanța și dezvoltarea sistemelor informatice | 477 562 |Baza de date MARS și mentenanța și dezvoltarea sistemelor informatice | 359 239

| Baza de date MARS și mentenanța și dezvoltarea sistemelor informatice | 333 196* |Baza de date MARS și mentenanța și dezvoltarea sistemelor informatice | | TOTAL | 97 298 | |2 370 340 | |1 414 851 | |1 443 608* | | |

Lotul 1 include achiziționarea datelor privind prognozele meteorologice (inclusiv extinderea rețelei de stații meteorologice) și operarea curentă și mentenanța modelelor de creștere a culturilor folosite în cadrul MCYFS. Rezultatele, sub formă de actualizări ale bazei de date și de hărți, sunt introduse zilnic sau la zece zile în baza de date a JRC. De asemenea, se întrețin și dezvoltă instrumentele adecvate pentru exploatarea rezultatelor. Din acest lot fac parte inclusiv mentenanța și ameliorarea site-ului internet al MARSOP, precum și operațiile globale de coordonare și de gestionare.

Lotul 2 include prelucrarea datelor obținute prin teledetecție. Acțiunile efectuate acoperă toate etapele de consolidare a datelor, de la achiziționarea imaginilor brute până la furnizarea la 10 zile a imaginilor compozite (integrarea datelor, calibrarea etc.).

Baza de date MARS și asistența TI: MCYFS apelează la serviciile TI pentru a garanta elaborarea la timp a buletinelor. Acțiunile efectuate acoperă gestionarea și mentenanța bazei de date care conține toate datele obținute prin teledetecție, datele meteorologice și indicatorii agrometeorologici. Din această componentă fac parte inclusiv dezvoltarea și mentenanța instrumentelor de analiză și a site-urilor internet.

CONCLUZII șI VIITORUL ACTIVITățII

Sistemul MARS a asigurat furnizarea la timp de informații precise și date obiective pentru procesul decizional privind implementarea politicii agricole comune (PAC). În afara obiectivului său principal, de a furniza prognoze privind producția și randamentul recoltelor, sistemul oferă, de asemenea, indicații utile în alte domenii importante pentru agricultura UE, cum ar fi aspectele legate de schimbările climatice. Mai mult, sistemul agrometeorologic MARS și aplicațiile de teledetecție au furnizat informații utile, prin difuzarea produselor atât Comisiei Europene, cât și statelor membre interesate, institutelor de cercetare și altor utilizatori.

Eventuala continuare a sistemul MARS de prognozare a randamentului culturilor ar putea include activități noi care să corespundă necesităților PAC, aflată în continuă dezvoltare și adaptare la mediul economic global în schimbare. În acest context, furnizarea de informații independente și sigure la nivel mondial reprezintă o cerință de bază în asigurarea unui proces decizional corect și eficient în UE. Noile activități ar include:

1. un sistem MCYFS care să acopere și alte zone de producție principale din lume, precum și alte culturi suplimentare relevante.

2. un instrument de modelare care să acopere și alte culturi din UE decât cele acoperite în prezent (de exemplu, secară, ovăz sau triticală);

3. un instrument mai complet de modelare a sistemelor de pășuni, capabil să furnizeze estimări cantitative ale producției de biomasă.

În ceea ce privește punctul 1, DG AGRI a lansat în 2011 un proiect intitulat GLOBCAST ( GLOBal Crop Monitoring and ForeCASTing ) printr-un acord administrativ cu JRC care se va finaliza în 2013. Obiectivul proiectului GLOBCAST constă în studierea extinderii MCYFS în alte zone ale lumii (Rusia și statele CSI, Argentina, Brazilia, China, India, Australia, Canada și SUA) și pentru alte culturi de interes precum soia și trestia de zahăr. În primul an, JRC va revizui datele existente și va adapta sistemul informatic și instrumentele de modelare pentru organizarea și implementarea viitorului sistem preoperațional în anii 2012 și 2013. Conform evaluării proiectului GLOBCAST, activitățile aferente ar putea fi ulterior incluse în programul MARS pentru prognoze privind randamentul recoltelor.

Proiectul GLOBCAST are ca scop asigurarea unei contribuții majore din partea UE la inițiativa recentă a reuniunii G-20 pe tema siguranței alimentare și volatilității prețurilor, în special la sistemul de informații privind piața agricolă ( Agriculture Market Information System , AMIS), inclus în „Planul de acțiune privind volatilitatea prețului alimentelor și agricultura”[6] adoptat în cadrul reuniunii G-20 a miniștrilor agriculturii. Sistemul MARS de prognozare a randamentului culturilor în versiune extinsă va contribui la sistemul AMIS prin intermediul Grupului pentru observarea Pământului ( Group on Earth Observation , GEO), care are ca obiectiv consolidarea capacității de elaborare și difuzare la timp a unor prognoze precise privind producția culturilor la nivel național, regional și global. Comisia Europeană este hotărâtă să ia parte la aceste inițiative furnizând date și informații privind piețele, stocurile și producțiile. Elementele puse la dispoziție de sistemul MCYFS din prezent, implementat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 78/2008, precum și rezultatele proiectului GLOBCAST sunt și ar putea fi în continuare contribuții la sistemul AMIS.

Există legături strânse între activitățile sistemului MARS de prognozare a randamentului recoltelor și cele ale Programului de monitorizare globală pentru mediu și securitate (GMES). În prezent se discută despre posibilitățile de consolidare a sinergiilor dintre programul GMES și sistemul MARS de prognozare a randamentului culturilor, în special cu privire la achiziționarea și anteprelucrarea datelor obținute prin satelit, care ar putea fi îmbunătățite cu ajutorul datelor și informațiilor obținute prin programul GMES.

[1] Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului din 21 ianuarie 2008 privind măsurile care trebuie întreprinse de către Comisie, în perioada 2008-2013, prin intermediul aplicațiilor de teledetecție instituite în cadrul politicii agricole comune, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 25 din 30 ianuarie 2008, p. 1.

[2] Decizia nr. 1445/2000/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2000 privind aplicarea tehnicilor de aerocartografie și teledetecție în realizarea statisticilor agricole în perioada 1999–2003, Jurnalul Oficial al Comunităților Europene L 163 din 4 iulie 2000, p. 1.

[3] Decizia nr. 2066/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 noiembrie 2003 privind continuarea aplicării tehnicilor de anchetă areolară și de teledetecție la statisticile agricole pentru perioada 2004-2007 și de modificare a Deciziei nr. 1445/2000/CE, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 309 din 26 noiembrie 2003, p. 9.

[4] Abrevierea SPOT provine de la „Satellite Pour l'Observation de la Terre”, NOAH de la „National Oceanic and Atmospheric Administration”, AVHRR de la „Advanced very high Resolution Radiometer”, iar MODIS de la „Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer”.

[5] Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (Inspire), Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 108 din 25 aprilie 2007, p. 1.

[6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf