Raportul special Sprijinul acordat de 
Comisie în contextul 
echipelor de acțiune 
pentru tineri: s-a reușit o 
redirecționare a fondurilor 
în cadrul FSE, însă nu s-a 
pus un accent suficient 
pe rezultate RO 2015  nr. 17
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
Print ISBN 978-92-872-3549-7 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/397615 QJ-AB-15-021-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-3555-8 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/49051 QJ-AB-15-021-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-3535-0 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/88536 QJ-AB-15-021-RO-E
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Sprijinul acordat de 
Comisie în contextul 
echipelor de acțiune 
pentru tineri: s-a reușit o 
redirecționare a fondurilor 
în cadrul FSE, însă nu s-a 
pus un accent suficient 
pe rezultate
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2015  nr. 17
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor 
audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. 
Curtea selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile 
existente la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate 
și interesul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit II – condusă de domnul Henri Grethen, membru al Curții 
de Conturi Europene –, cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente politicilor structurale, transporturilor 
și energiei. Auditul a fost condus de Iliana Ivanova, membră a Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei 
echipe formate din: Tony Murphy, șef de cabinet; Mihail Stefanov, atașat în cadrul cabinetului; Peter Borsos, asistent în ca -
drul cabinetului; Emmanuel Rauch, șef de unitate; Valeria Rota, coordonator al echipei de audit; Luis De La Fuente Layos, 
Zhivka Kalaydzhieva și Anna Fiteni, auditori.
De la stânga la dreapta:  Z. Kalaydzhieva, M. Stefanov, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy, L. De La Fuente Layos, P . Borsos.

03
 Cuprins
Puncte
 Glosar
I-VI Sinteză
1-18 Introducere
1-4 Eforturile depuse de UE pentru soluționarea problemei privind șomajul în rândul tinerilor
5-7 Rolul UE în politica de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor
8-9 Echipele de acțiune pentru tineri
10-15 Fondul social european: situația anterioară exercițiului de redirecționare a fondurilor care a avut 
loc în 2012/2013
16-18 Rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri, conform raportărilor Comisiei
19-22 Sfera și abordarea auditului
23-77 Observații
23-44 Evaluarea eficacității cu care Comisia și-a îndeplinit rolul consultativ
25-37 Informațiile disponibile privind aspectele financiare și cele legate de performanță ale FSE au limitat 
eficacitatea cu care Comisia s-a achitat de rolul consultativ în contextul echipelor de acțiune pentru tineri
38-44 În urma activităților pregătitoare ale Comisiei, s-au întocmit „fișe de țară” generice
45-67 Rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune pentru tineri
46-50 În cadrul reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri, s-au prezentat, în termeni generali, propuneri de 
reprogramare și de realocare în cadrul FSE
51-57 Activitatea echipelor de acțiune pentru tineri a dus la reprogramarea și/sau realocarea de fonduri în cadrul 
FSE, însă este dificil să se prezinte o cifră globală în acest sens
58-61 Evaluarea de către Comisie a modificărilor programelor operaționale aferente FSE propuse de statele 
membre s-a axat în principal pe aspectele bugetare
62-67 Planurile de acțiune pentru tineret au fost elaborate cu niveluri diferite de detaliere și programele naționale 
de reformă nu au făcut referire decât în mod limitat la echipele de acțiune pentru tineri
04 Cuprins
68-77 Monitorizarea și raportarea realizate de către Comisie cu privire la rezultatele Inițiativei privind 
echipele de acțiune pentru tineri
69-72 Urmărirea de către Comisie a rezultatelor obținute în urma Inițiativei privind echipele de acțiune pentru 
tineri s-a realizat pe baza mecanismelor de monitorizare existente în cadrul FSE
73-77 Deficiențe în raportarea realizată de Comisie cu privire la rezultatele Inițiativei privind echipele de acțiune 
pentru tineri
78-86 Concluzii și recomandări
 Răspunsul Comisiei
05
 Glosar
Autoritatea de management : O autoritate publică națională, regională ori locală sau orice organism public sau 
privat care a fost desemnat(ă) de către un stat membru să gestioneze un program operațional. Printre atribuțiile 
acesteia (acestuia) se numără selecția proiectelor în vederea finanțării lor, monitorizarea modului în care acestea 
sunt implementate și raportarea către Comisie cu privire la aspectele financiare și la rezultatele obținute.
Axă prioritară : Una dintre prioritățile strategiei dintr-un program operațional constând într-un grup de operațiuni 
care sunt intercorelate și care au obiective măsurabile specifice.
Fondul social european (FSE) : Obiectivul său constă în consolidarea coeziunii economice și sociale în cadrul 
Uniunii Europene prin îmbunătățirea ocupării forței de muncă și a oportunităților de angajare (în special prin 
intermediul unor măsuri de formare profesională), promovând un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și 
crearea de locuri de muncă mai numeroase și de o mai bună calitate.
Garanția pentru tineret : Adoptată prin Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei 
garanții pentru tineret, Garanția pentru tineret urmărește să asigure că fiecare tânăr cu vârsta mai mică de 25 de ani 
primește o ofertă de bună calitate de angajare, de continuare a educației, de intrare în ucenicie sau de efectuare 
a unui stagiu, în termen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai urmează nicio 
formă de învățământ formal. Garanția pentru tineret este o reformă structurală esențială, care permite o mai bună 
colaborare între instituțiile vizate în vederea obținerii unor rezultate concrete pentru tineri.
Gestiune partajată : Metodă de execuție a bugetului UE, în cadrul căreia Comisia deleagă sarcinile de execuție 
statelor membre, asumându-și însă răspunderea finală1.
Indicator : O valoare măsurabilă pentru un obiectiv, care oferă informații utile pentru evaluarea gradului de 
îndeplinire a obiectivului respectiv.
Intervenție : Orice acțiune sau operațiune desfășurată de autoritățile publice sau de alte organizații, indiferent de 
natura sa (politică, program, măsură sau proiect). Mijloacele de intervenție utilizate sunt subvențiile/granturile, 
împrumuturile, ratele de dobândă subvenționate, garanțiile, participațiile la capital și schemele de investiții cu 
capital de risc sau alte forme de finanțare.
Perioadă de programare : Cadru multianual în care sunt planificate și executate cheltuielile aferente fondurilor 
structurale și Fondului de coeziune.
1 Articolul 59 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare 
aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).
06 Glosar
Program național de reformă : Document anual elaborat și prezentat de către fiecare stat membru în care sunt 
prezentate politicile și măsurile luate de țara respectivă pentru a susține creșterea economică și ocuparea forței de 
muncă și pentru a atinge obiectivele Strategiei Europa 2020. Programul național de reformă este prezentat odată cu 
programul de stabilitate/de convergență, care stabilește planurile bugetare ale țării respective pentru următorii trei 
sau patru ani.
Program operațional : Stabilește prioritățile și obiectivele specifice ale unui stat membru și modul în care 
vor fi utilizate fondurile (acordate de UE, precum și cofinanțarea națională publică și privată) în cursul unei 
anumite perioade (în general, de șapte ani) pentru finanțarea de proiecte. Aceste proiecte trebuie să contribuie 
la îndeplinirea anumitor obiective specificate la nivelul axei prioritare a programului operațional. Programele 
operaționale sunt elaborate de statele membre și fac obiectul aprobării de către Comisie înainte de efectuarea unor 
eventuale plăți de la bugetul UE. Ele pot fi modificate în perioada vizată numai cu acordul ambelor părți.
Semestrul european : Reprezintă prima etapă din ciclul anual al UE de supraveghere și orientare a politicii 
economice. În cadrul fiecărui semestru european, Comisia Europeană analizează politicile de reformă bugetară și 
structurală din fiecare stat membru, formulează recomandări și monitorizează punerea în aplicare a acestora. În cea 
de a doua etapă a ciclului anual, denumită „semestrul național”, statele membre pun în aplicare politicile asupra 
cărora au convenit.
Strategia Europa 2020 : Strategia pe zece ani a Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și creștere 
economică. Lansată în 2010, strategia își propune să creeze condițiile necesare pentru o creștere inteligentă, 
durabilă și favorabilă incluziunii.
Strategia europeană privind ocuparea forței de muncă : A fost introdusă în 1992 prin Tratatul privind Uniunea 
Europeană și, de atunci, reprezintă piatra de temelie a politicii UE în domeniul ocupării forței de muncă. Principalul 
său obiectiv este de a crea locuri de muncă mai numeroase și de o mai bună calitate pe tot teritoriul UE. În prezent, 
ea constituie o parte integrantă a Strategiei Europa 2020 și este pusă în aplicare în cadrul semestrului european.
07
 Sinteză
I
Șomajul în rândul tinerilor nu reprezintă un fenomen 
nou, întrucât cele mai multe state membre se con -
fruntă, de mulți ani, cu probleme structurale în ceea ce 
privește integrarea tinerilor pe piața forței de muncă, 
iar ratele șomajului în rândul tinerilor sunt în general 
mai ridicate decât cele pentru alte categorii de vârstă. 
Criza financiară și criza datoriilor suverane au agravat 
această problemă de lungă durată a ratei șomajului în 
rândul tinerilor din UE (cu vârsta cuprinsă între 15 și 
24 de ani). Rata șomajului a crescut, astfel, de la peste 
15 % în 2008 la un nivel, fără precedent, de peste 23 % 
în 2013, și a scăzut în 2014 la puțin peste 22 %.
II
În decembrie 2011, Comisia a prezentat Inițiativa pri -
vind oportunitățile pentru tineri, care stabilește măsuri 
de reducere a șomajului în rândul tinerilor. Aceasta se 
bazează pe inițiativa emblematică „Tineretul în miș -
care” și pe experiența acțiunilor finanțate prin Fondul 
social european (FSE). În cadrul reuniunii informale 
a Consiliului European din 30 ianuarie 2012, Comisia 
a propus statelor membre, în contextul Inițiativei sale 
privind oportunitățile pentru tineri, să elaboreze și 
să pună în aplicare inițiative cuprinzătoare privind 
ocuparea forței de muncă, educația și competențele 
în rândul tinerilor și să introducă planuri de acțiune 
pentru tineret în programele lor naționale de reformă.
III
De asemenea, Comisia a propus crearea unor echipe 
de acțiune pentru tineri care să reunească experți nați -
onali și experți din cadrul Comisiei în acest domeniu. 
Aceste echipe trebuiau să ajute cele opt state membre 
cu cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tineri -
lor2 să utilizeze în mod optim fondurile structurale ale 
UE prin direcționarea fondurilor rămase nealocate în 
perioada de programare 2007-2013 către proiecte care 
să sprijine oportunitățile de angajare pentru tineri și 
care să faciliteze accesul la finanțare pentru întreprin -
derile mici.
2 Irlanda, Grecia, Spania, Italia, Letonia, Lituania, Portugalia și Slovacia.
08
 Sinteză
IV
Curtea a evaluat dacă propunerile elaborate în 2012 
de către echipele de acțiune pentru tineri cu privire la 
modalitățile prin care se puteau obține rezultate mai 
rapide și mai eficace pentru tinerii șomeri prin inter -
mediul cheltuielilor FSE au servit la redirecționarea 
(realocarea și reprogramarea) de fonduri aferente FSE. 
Inițiativa privind echipele de acțiune pentru tineri 
a acoperit aproape 10 miliarde de euro din fondurile 
FSE care erau încă disponibile pentru reprogramare în 
cele opt state membre vizate.
V
Am concluzionat că echipele de acțiune pentru tineri 
create în cele opt state membre au elaborat propuneri 
specifice limitate cu privire la modalitățile în care să se 
obțină rezultate mai rapide și mai eficace pentru tinerii 
șomeri. Eficacitatea rolului consultativ îndeplinit de 
către Comisie pe lângă statele membre în contextul 
echipelor de acțiune pentru tineri a fost limitată de 
cantitatea și calitatea informațiilor pe care aceasta le-a 
avut la dispoziție cu privire la modul în care măsu -
rile naționale sau cele aferente FSE existente pentru 
tinerii șomeri funcționează la fața locului. În timp ce 
exercițiul reprezentat de echipele de acțiune pentru 
tineri a avut drept rezultat realocarea și reprogramarea 
de fonduri aferente FSE (conform datelor furnizate 
de Comisie, în cuantum total de aproximativ 1,9 mili -
arde de euro până în iunie 2013), evaluarea realizată 
de Comisie cu privire la propunerile de modificare 
a programelor operaționale s-a axat în principal pe 
aspectele bugetare, și mai puțin pe utilizarea optimă 
a fondurilor FSE. În ultimul rând, s-au constatat defici -
ențe în modul în care Comisia a monitorizat și a rapor -
tat cu privire la rezultatele Inițiativei privind echipele 
de acțiune pentru tineri până în 2014.VI
Curtea recomandă Comisiei:
— să țină seama în mod corespunzător, în cadrul 
unor eventuale inițiative viitoare similare, de posi -
bilitățile și de constrângerile aferente contextului 
politic și juridic, de cunoștințele și de expertiza sa 
specifică în acest domeniu (pe baza punerii în apli -
care a măsurilor finanțate de la bugetul național 
și de UE), precum și de disponibilitatea resurselor 
administrative și financiare necesare, atât la nivelul 
UE, cât și la nivelul statelor membre;
— pentru perioada de programare 2014-2020, Comi -
sia ar trebui:
(a) să se asigure că viitoarele reprogramări solicitate 
de statele membre rezultă mai curând din intenția 
de a se obține rezultate mai bune, decât din dorin -
ța principală de a soluționa dificultățile în ceea ce 
privește absorbția fondurilor UE;
(b) să aprobe solicitările statelor membre privind mo -
dificarea programelor operaționale numai în cazul 
în care rezultatele suplimentare preconizate a se 
obține ca urmare a transferurilor bugetare propu -
se pot fi obținute în mod rezonabil;
(c) să solicite statelor membre să raporteze în mod 
suficient de detaliat, în cadrul rapoartelor lor anu -
ale de implementare, atât cu privire la transferurile 
extraordinare realizate în cadrul programelor ope -
raționale, cât și cu privire la schimbările priorități -
lor, precum și să prezinte rezultatele obținute ca 
urmare a acestor transferuri și schimbări;
(d) să participe în mod activ la comitetele de monito -
rizare ale programelor operaționale și să încuraje -
ze statele membre să ia măsurile adecvate acolo 
unde reiese în mod clar din evaluarea sa cu privire 
la rapoartele anuale de implementare că țintele nu 
vor fi atinse;
— să se asigure că sunt efectuate în mod sistematic 
controale minime privind fiabilitatea și plauzi -
bilitatea datelor furnizate de statele membre și 
utilizate în comunicările sale.
09
 Introducere
Eforturile depuse de UE 
pentru soluționarea 
problemei privind 
șomajul în rândul tinerilor
01 
Șomajul în rândul tinerilor nu este un 
fenomen nou, întrucât majoritatea 
statelor membre se confruntă, de mulți 
ani, cu probleme structurale în ceea ce 
privește integrarea tinerilor pe piața 
forței de muncă, iar ratele șomajului 
în rândul tinerilor sunt în general mai 
ridicate decât cele pentru alte catego -
rii de vârstă (a se vedea figura 1 ). Criza 
financiară și criza datoriilor suverane 
au agravat această problemă care afec -
tează tinerii din UE (cu vârsta cuprinsă 
între 15 și 24 de ani), rata șomajului 
crescând rapid de la nivelul de peste 
15 % din 2008 la 21 % în 2010 și apoi 
din nou la peste 23 % în 2012 și în 2013, 
scăzând, în 2014, la puțin peste 22 %.02 
În cadrul Strategiei europene privind 
ocuparea forței de muncă, Comisia 
Europeană a sprijinit, timp de mai 
mulți ani, statele membre în acțiunile 
lor vizând reducerea ratei șomajului 
în rândul tinerilor. În plus, în contextul 
Strategiei Europa 2020, a fost lansată, 
în septembrie 2010, inițiativa emble -
matică „Tineretul în mișcare” și a fost 
prezentat cadrul în care au fost reunite 
prioritățile la nivel de politică privind 
reducerea ratei șomajului în rândul 
tinerilor, acordându-se o atenție deo -
sebită facilitării tranziției acestora de 
la școală la un loc de muncă, precum 
și reducerii segmentării pieței forței de 
muncă.Figura 1Rata șomajului, pe categorii de vârstă, în cele 28 de state membre ale UE în 
perioada 2008-2014
2014Între 15 /uni0219i 24 de ani
Între 25 /uni0219i 64 de ani
5 %10 %15 %20 %25 %
2012 2013 2011 2010 2009 2008
Sursa : Eurostat; Total unemployment - Labour Force Survey series - Unemployment rates by sex, age and nationality  (%) [Rata totală a șomajului - seria 
de anchete asupra forței de muncă Labour Force Survey  - Rata șomajului în funcție de sex, vârstă și naționalitate (%)] - actualizare din 28.9.2015.
10 Introducere
03 
La 20 decembrie 2011, Comisia a lan -
sat Inițiativa privind oportunitățile 
pentru tineri3, făcând apel la luarea 
unor măsuri imediate în 2012 și în 2013, 
atât la nivelul statelor membre, cât și 
la nivelul Comisiei. Obiectivul UE a fost 
acela de a sprijini statele membre în 
eforturile lor de a ameliora situația 
tinerilor în ceea ce privește ocupa -
rea forței de muncă și educația, prin 
revizuirea politicilor și a performanțe -
lor relevante ale acestora în contextul 
procesului de supraveghere aferent 
semestrului european și prin mobili -
zarea fondurilor structurale ale UE, în 
special Fondul social european (FSE), în 
vederea finanțării unor acțiuni menite 
să reducă nivelul șomajului în rândul 
tinerilor.
04 
În aprilie 2013, în urma unei propuneri 
a Comisiei, Consiliul a recomandat 
statelor membre să ofere o „garanție 
pentru tineret”, prin care să asigure 
faptul că toți tinerii sub vârsta de 25 de 
ani primesc o ofertă de bună calitate 
de angajare, de continuare a educației, 
de intrare în ucenicie sau de efectuare 
a unui stagiu, într-un interval de patru 
luni de la intrarea în șomaj sau de la 
momentul în care nu mai urmează 
nicio formă de învățământ formal4.Rolul UE în politica de 
ocupare a forței de muncă 
în rândul tinerilor
05 
Responsabilitatea pentru politica de 
ocupare a forței de muncă în rândul 
tinerilor revine în primul rând statelor 
membre, la nivel național, regional 
și local. Conform Tratatului privind 
funcționarea Uniunii Europene, statele 
membre și UE trebuie să elaboreze 
o strategie coordonată pentru ocupa -
rea forței de muncă și, în special, să 
promoveze o forță de muncă formată, 
calificată și adaptabilă, precum și piețe 
ale muncii capabile să reacționeze 
rapid la evoluția economiei5.
06 
Rolul UE în politica de ocupare a forței 
de muncă este să coordoneze politicile 
statelor membre în acest domeniu, 
precum și să sprijine și, în cazul în care 
este necesar, să completeze acțiunile 
lor. În plus, obiectivul atingerii unui 
nivel ridicat de ocupare a forței de 
muncă trebuie să fie luat în conside -
rare în definirea și punerea în aplicare 
a politicilor și acțiunilor Uniunii6.
07 
În contextul Strategiei europene 
privind ocuparea forței de muncă, care 
a fost consolidată începând cu 2011 
prin intermediul semestrului european 
de guvernanță economică, Comisia 
are, de asemenea, un rol în propune -
rea de recomandări specifice pentru 
fiecare țară adresate Consiliului, care 
privesc, printre altele, politicile statelor 
membre în domeniul ocupării forței de 
muncă7.3 COM(2011) 933 final din 
20 decembrie 2011: „Inițiativa 
privind oportunitățile pentru 
tineri”.
4 Recomandarea Consiliului din 
22 aprilie 2013 privind 
înființarea unei garanții pentru 
tineret (JO C 120, 26.4.2013, 
p. 1).
5 Articolul 145 TFUE (JO C 326, 
26.10.2012, p. 112).
6 Articolul 147 TFUE (JO C 326, 
26.10.2012, p. 112).
7 Articolul 148 TFUE (JO C 326, 
26.10.2012, p. 112).
11 Introducere
Echipele de acțiune 
pentru tineri
08 
În cadrul reuniunii informale a Con -
siliului European care a avut loc la 
30 ianuarie 2012, Comisia a propus, în 
contextul Inițiativei privind oportuni -
tățile pentru tineri, ca statele membre 
să elaboreze și să pună în aplicare ini -
țiative cuprinzătoare privind ocuparea 
forței de muncă, educația și compe -
tențele în rândul tinerilor, precum și 
să introducă planuri de acțiune pentru 
tineret în cadrul programelor lor 
naționale de reformă. Comisia a pre -
zentat, de asemenea, ideea înființării 
unor echipe de acțiune pentru tineri 
(Youth Action Teams ), care să ajute cele 
opt state membre cu cele mai ridicate 
rate ale șomajului în rândul tinerilor 
să mobilizeze finanțarea din partea 
UE – inclusiv din FSE – care era încă 
disponibilă în cadrul perioadei de 
programare 2007-2013, cu scopul de 
a sprijini crearea de oportunități de 
muncă pentru tineri și de a permite 
IMM-urilor să acceseze fonduri8 (a se 
vedea caseta 1 ).
Mandatul și componența echipelor de acțiune pentru tineri
Inițiativa reprezentată de echipele de acțiune pentru tineri a fost lansată cu scopul de a direcționa finanțarea 
UE rămasă nealocată și de a furniza expertiză în vederea obținerii de rezultate într-un mod mai rapid și cu 
o mai mare eficacitate. Fiecare echipă trebuia să colaboreze cu partenerii naționali pe tema unor acțiuni speci -
fice, cu scopul de a reduce rata șomajului în rândul tinerilor și de a ajuta IMM-urile să obțină acces la finanțare 
prin împrumuturi și granturi. Experții din cadrul acestor echipe urmau să analizeze dintr-o perspectivă nouă 
modul în care fondurile structurale erau utilizate și să facă uz de bagajul de cunoștințe al Comisiei în materie 
de bune practici observate în diferite state membre cu scopul de a asista autoritățile naționale în realocarea 
de fonduri către proiectele care ar putea produce „cel mai mare impact în cel mai scurt timp”9.
Echipele de acțiune pentru tineri erau formate din experți din cadrul autorităților naționale competente și din 
cadrul următoarelor direcții generale: Direcția Generală Politică Regională și Urbană, Direcția Generală Ocu -
parea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, Direcția Generală Educație și Cultură și Direcția Generală 
Afaceri Economice și Financiare. Echipele erau coordonate de reprezentanți ai cabinetelor prim-miniștrilor sta -
telor membre și de Secretariatul General al Comisiei Europene sub autoritatea președintelui acesteia din urmă.
9 Documentul MEMO 12/100 din 14 februarie 2012 al Comisiei.Caseta 18 Consiliul European, Statement 
of the Members of the European 
Council  (Declarația membrilor 
Consiliului European), 
30 ianuarie 2012; Prezentarea 
domnului J. M. Barroso, 
intitulată „Creșterea 
economică și locurile de 
muncă: următorii pași”, 
susținută în cadrul reuniunii 
informale a Consiliului 
European din 30 ianuarie 2012; 
documentul MEMO 12/100 din 
14 februarie 2012 al Comisiei.
12 Introducere
09 
Inițiativa privind echipele de acțiune 
pentru tineri s-a axat pe cele opt state 
membre ale căror rate ale șomajului 
în rândul tinerilor erau în jur de 30 % 
sau mai mari la sfârșitul anului 2011, și 
anume Irlanda, Grecia, Spania, Italia, 
Letonia, Lituania, Portugalia și Slova -
cia. Statele membre au fost selectate 
pe baza ratelor respective ale șoma -
jului în rândul tinerilor. Deși Consiliul 
European a solicitat Comisiei Europene 
să selecteze, în primă instanță, acele 
state membre care au cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor 
în demersul de redirecționare a fon -
durilor UE disponibile către sprijinirea 
încadrării în muncă sau a formării 
profesionale a tinerilor10, Comisia nu 
a luat deloc în considerare fondurile 
disponibile pentru reprogramare în ca -
drul FSE atunci când a selectat cele opt 
state membre (a se vedea tabelul 1 ). 
Echipele de acțiune au fost constituite 
în februarie 2012, iar reuniunile lor au 
avut loc în cele opt state membre în 
perioada cuprinsă între 14 și 28 februa -
rie 2012 (a se vedea figura 2 ).Figura 2Reuniunile echipelor de acțiune pentru tineri care au avut loc în 2012 în cele opt state 
membre: datele reuniunilor, rata șomajului în rândul tinerilor, numărul de tineri șomeri
Rata șomajului în rândul tinerilor
în UE-28:
Rata: 22,5 %Numărul de persoane: 5 505 000
Datele reuniunilor echipelor de acţiune pentru tineri
Rata șomajului în rândul tinerilor
(procentul în noiembrie 2011)
Șomajul în rândul tinerilor – numărul de persoane
(mii, noiembrie 2011)
16/02/2012
48,328/02/2012
15834,424/02/2012
33,922/02/2012
60135,324/02/2012
15429,221/02/2012
6814-15/02/2012
36
15428,3
30
29,2
46,622/02/2012
899
Sursa : Eurostat: cifrele privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Comisia: datele reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri.10 Consiliul European, Statement 
of the Members of the European 
Council  (Declarația membrilor 
Consiliului European), 
30 ianuarie 2012.
13 Introducere
Fondul social european: 
situația anterioară 
exercițiului de redirecțio -
nare a fondurilor care 
a avut loc în 2012/2013
10 
Regulamentul privind FSE prevede că 
acest fond contribuie la prioritățile 
Uniunii Europene în ceea ce privește 
intensificarea coeziunii economice și 
sociale prin îmbunătățirea ocupării 
forței de muncă și a posibilităților de 
angajare, prin încurajarea unui nivel 
ridicat de ocupare a forței de muncă 
și printr-o îmbunătățire cantitativă și 
calitativă a ocupării forței de muncă11.
11 
FSE este implementat în cadrul gesti -
unii partajate, responsabilitatea finală 
privind execuția bugetului UE reve -
nindu-i Comisiei12. Fondul este imple -
mentat la nivel național și regional prin 
intermediul programelor operaționale 
multianuale elaborate de statele mem -
bre și aprobate de Comisie. În cadrul 
fiecărui program operațional, valoarea 
totală a fondurilor disponibile este re -
partizată între diferitele axe prioritare 
ale acestuia.
12 
În cursul perioadei de programare, 
înainte de închiderea programelor, în 
situațiile în care sunt necesare abateri 
de la obiectivele inițiale stabilite în 
program și în conformitate cu regula -
mentele aplicabile, statele membre sau 
Comisia, în acord cu statele membre, 
pot modifica distribuția fondurilor 
neutilizate, transferându-le de la o pri -
oritate la alta. Această redirecționare 
poate lua forma unui transfer:
 ο între diferite programe opera -
ționale (de exemplu, între două 
programe operaționale derulate 
în cadrul FSE sau între un program operațional implementat în cadrul 
FSE și un program operațional 
implementat în cadrul Fondului 
european de dezvoltare regională 
(FEDR) sau în cadrul Fondului de 
coeziune;
 ο între diferite axe prioritare din 
cadrul aceluiași program operațio -
nal sau
 ο între două subpărți diferite ale 
aceleiași axe prioritare.
13 
Primele două cazuri reprezintă o „re -
programare” și necesită o decizie 
a Comisiei pentru ca programul opera -
țional să poată fi modificat. În cel de al 
treilea caz, denumit în prezentul raport 
„realocare”, transferul poate fi efectuat 
fie pe baza unei decizii a Comisiei, fie 
de însuși statul membru în măsura 
flexibilității oferite de axa prioritară în 
cauză. În acest din urmă caz, trebuie 
să se solicite o evaluare din partea 
autorității de management cu privire la 
realocarea bugetară vizată.
14 
De asemenea, Comisia are un rol de 
supraveghere prin intermediul cadru -
lui de monitorizare, având, totodată, 
responsabilitatea de a verifica dacă 
programele operaționale au obținut 
realizările și rezultatele scontate. În 
practică, responsabilitatea Comisi -
ei în ceea ce privește monitorizarea 
presupune examinarea rapoartelor 
anuale de implementare întocmite 
de autoritățile de management13 și 
organizarea reuniunilor de examinare 
anuală a programelor cu autoritățile de 
management, în cadrul cărora se ana -
lizează progresele realizate în punerea 
în aplicare a programelor operaționale, 
în vederea îmbunătățirii acestora14. De 
asemenea, Comisia participă la lucră -
rile comitetelor de supraveghere (de 
monitorizare) cu titlu consultativ15.11 Articolul 2 din Regulamentul 
(CE) nr. 1081/2006 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului din 5 iulie 2006 
privind Fondul social 
european și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1784/1999 (JO L 210, 
31.7.2006, p. 12).
12 A se vedea articolul 17 
alineatul (1) TUE; 
articolul 317 TFUE; articolul 53 
alineatul (1) din Regulamentul 
(UE, Euratom) nr. 966/2012.
13 Articolul 67 din Regulamentul 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului din 11 iulie 2006 de 
stabilire a anumitor dispoziții 
generale privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională, Fondul social 
european și Fondul de 
coeziune și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1260/1999. (JO L 210, 
31.7.2006, p. 25).
14 Articolul 68 din Regulamentul 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului.
15 Articolul 64 din Regulamentul 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului.
14 Introducere
15 
Bugetul FSE pentru perioada de 
programare 2007-2013 s-a ridicat la 
76 de miliarde de euro (peste 10 mili -
arde de euro pe an) și a fost alocat prin 
intermediul a 117 programe operațio -
nale în toate cele 27 de state membre 
de la momentul respectiv. Cu toate 
acestea, la sfârșitul anului 2011, statele 
membre dispuneau încă de fonduri 
aferente FSE în valoare de 22 de mili -
arde de euro care nu fuseseră angajate 
pentru activități concrete. Din această 
sumă, echipele de acțiune pentru ti -
neri dispuneau de aproximativ 10 mili -
arde de euro reprezentând fonduri FSE 
nealocate care puteau fi redirecționate 
în cele opt state membre cu cele mai 
ridicate rate ale șomajului în rândul 
tinerilor (a se vedea tabelul 1 ).Tabelul 1Fondurile nealocate aferente FSE, aflate la dispoziția celor opt state membre care 
dispuneau de echipe de acțiune pentru tineri, la momentul lansării acestei inițiative
Stat membruSumă  
(în milioane de euro)Ponderea din totalul fondurilor  
nealocate aferente FSE  
(UE-27)
Italia 3 674 16,5  %
Spania 2 712 12,2  %
Portugalia 1 760 7,9 %
Grecia 1 495 6,7 %
Lituania 289 1,3 %
Slovacia 39 0,2 %
Irlanda 2 0,0 %
Letonia10 0,0 %
Totalul pentru cele opt state 
membre9 971 44,8  %
Alte state membre 12 300 55,2  %
Valoarea totală a fondurilor 
nealocate aferente FSE22 271 100,0  %
1 În cazul Letoniei, nu erau disponibile fonduri FSE nealocate.
Sursa : Estimarea Comisiei la sfârșitul anului 2011.
15 Introducere
Rezultatele Inițiativei 
privind echipele de 
acțiune pentru tineri, 
conform raportărilor 
Comisiei
16 
În informarea sa din martie 2013 
adresată Consiliului, Comisia a subli -
niat faptul că realizarea unor investiții 
bine direcționate din fondurile struc -
turale ale UE poate avea un impact 
puternic asupra creșterii economice 
și asupra ocupării forței de muncă. 
Scopul echipelor de acțiune pentru 
tineri era acela de a asigura un impact 
maxim al fondurilor structurale ale UE 
prin direcționarea fondurilor care nu 
fuseseră încă alocate pentru perioada 
2007 -2013 către acele proiecte care 
sprijină în mod direct tinerii și IMM-uri -
le. La începutul exercițiului 2012, se es -
tima că, în ansamblul UE, aproximativ 
82 de miliarde de euro reprezentând 
fonduri structurale ale UE nu fuseseră 
încă alocate pentru perioada bugetară 
2007-2013.
17 
Această sumă includea aproximativ 
30 de miliarde de euro destinate celor 
opt state membre în care au fost 
create echipe de acțiune pentru tineri. 
Potrivit acestei informări, în fiecare 
dintre cele opt state membre, activi -
tatea echipelor respective a contri -
buit, până la începutul anului 2013, la 
mobilizarea unui total de 16 miliarde 
de euro din aceste fonduri disponibile. 
Comisia menționa, de asemenea, că 
aceste fonduri vor ajuta aproximativ 
780 000 de tineri și 55 000 de IMM-uri 
și vor veni și în sprijinul altor măsuri de 
impulsionare a creșterii economice.18 
În martie 2014, Comisia a publicat cel 
mai recent document al său elaborat 
pe tema redirecționării fondurilor 
aferente FSE16. Conform acestui do -
cument, resursele FSE reprogramate 
și/sau realocate unor acțiuni specifice 
privind tineretul se ridicau la aproxi -
mativ 4,2 miliarde de euro17, din care 
1,8 miliarde de euro fuseseră angajați 
pentru proiecte care erau în curs de 
desfășurare la momentul respectiv în 
statele membre. Se estima că aproxi -
mativ 1,2 milioane de tineri urmau să 
beneficieze de acest sprijin (a se vedea 
punctele 51-56).16 Youth Employment Initiative 
and the European Social Fund, 
European Social Fund thematic 
paper  (Inițiativa privind 
ocuparea forței de muncă în 
rândul tinerilor și Fondul social 
european, Document tematic 
privind Fondul social 
european), Direcția Generală 
Ocuparea Forței de Muncă, 
Afaceri Sociale și Incluziune, 
Comisia Europeană, 
martie 2014.
17 Resursele FSE raportate de 
Comisie pentru Italia 
includeau o realocare de 
fonduri naționale către măsuri 
menite să combată șomajul în 
rândul tinerilor. Această 
realocare a fost posibilă prin 
reducerea ratei de cofinanțare 
națională a programelor 
operaționale din cadrul FSE și 
al FEDR. Resursele financiare 
astfel deblocate, în sumă de 
peste 1,5 miliarde de euro, au 
fost investite în cadrul unui 
plan de acțiune finanțat din 
fonduri naționale în domeniul 
coeziunii și au vizat o serie de 
inițiative, dintre care mai 
multe urmăreau să vină în 
sprijinul tinerilor șomeri.
16
 Sfera și abordarea  
auditului
19 
În cadrul acestui audit, Curtea 
a evaluat dacă propunerile elaborate 
în 2012 de către echipele de acțiune 
pentru tineri cu privire la modalitățile 
prin care să se obțină rezultate mai 
rapide și mai eficace pentru tinerii 
șomeri prin intermediul cheltuielilor 
FSE au servit la redirecționarea fondu -
rilor aferente FSE. Sfera auditului a fost 
limitată la acțiunile legate de FSE din 
cadrul Inițiativei privind echipele de 
acțiune pentru tineri, fiind excluse acți -
unile finanțate din alte surse, în special 
din FEDR. Am examinat dacă:
 ο Comisia, pe baza cunoștințelor și 
a informațiilor de care dispune cu 
privire la inițiativele și măsurile 
existente în cadrul FSE în materie 
de ocupare a forței de muncă în 
rândul tinerilor și/sau pe baza 
cunoștințelor sale privind bunele 
practici observate în alte state 
membre, și-a îndeplinit în mod 
eficace rolul consultativ prevăzut 
în această inițiativă;
 ο Inițiativa privind echipele de 
acțiune pentru tineri a determi -
nat statele membre să elaboreze 
propuneri pentru o reprograma -
re semnificativă și direcționată 
a fondurilor disponibile în cadrul 
programelor operaționale afe -
rente FSE în perioada 2007-2013 
(sau pentru realocarea de fonduri 
în cadrul aceleiași axe prioritare 
a unui program operațional) și 
dacă propunerile respective au 
fost evaluate de Comisie în raport 
cu obiectivele inițiativei;
 ο Comisia a instituit mecanisme 
adecvate pentru a raporta cu 
privire la situația acțiunilor între -
prinse în urma Inițiativei privind 
echipele de acțiune pentru tineri.20 
Auditul a acoperit perioada 2012-2014 
și s-a axat pe contribuția Comisiei la 
această inițiativă. Acesta a inclus, în 
special:
 ο o examinare a informațiilor aflate 
la dispoziția Comisiei în 2012 cu 
privire la măsurile FSE în favoarea 
tinerilor șomeri și cu privire la per -
formanța acestor măsuri;
 ο o examinare a reprogramării efec -
tuate într-un interval de 12 luni 
după reuniunile echipelor de 
acțiune pentru tineri pentru cele 
60 de programe operaționale din 
cadrul FSE din cele opt state mem -
bre vizate de inițiativă, precum și 
o examinare detaliată a modificări -
lor pentru un eșantion de opt pro -
grame operaționale18 și a evaluării 
aferente realizate de Comisie;
 ο o analiză a monitorizării și rapor -
tării realizate de Comisie cu privire 
la rezultatele echipelor de acțiu -
ne pentru tineri până la sfârșitul 
anului 2014.
21 
S-au colectat probe pe baza verifică -
rilor documentare și pe baza inter -
viurilor realizate cu reprezentanți ai 
Comisiei; un chestionar a fost trimis 
serviciilor relevante ale Comisiei care 
s-au ocupat de fondurile FSE în cadrul 
exercițiului reprezentat de echipele de 
acțiune pentru tineri.
22 
În martie 2015, am publicat un prim 
raport cu privire la problema șoma -
jului în rândul tinerilor, mai exact pe 
tema garanției pentru tineri instituită 
de UE19.18 Irlanda: programul operațional 
Investiții în capitalul uman; 
Grecia: programul operațional 
Educație și învățare pe tot 
parcursul vieții și programul 
operațional Dezvoltarea 
resurselor umane; Spania: 
programul operațional 
Regiunea Navarra; Italia: 
programul operațional 
Regiunea Sicilia; Lituania: 
programul operațional 
Dezvoltarea resurselor umane; 
Portugalia: programul 
operațional Potențial uman; 
Slovacia: programul 
operațional Ocuparea forței 
de muncă și incluziunea 
socială (a se vedea tabelul 1 ).
19 Raportul special nr. 3/2015 al 
Curții de Conturi Europene, 
intitulat „Garanția pentru 
tineret instituită de UE: 
primele măsuri au fost 
adoptate, dar se prefigurează 
riscuri în ceea ce privește 
implementarea”  
(http://eca.europa.eu ).
17
 Observații
Evaluarea eficacității cu 
care Comisia și-a 
îndeplinit rolul 
consultativ
23 
Inițiativa privind echipele de acțiune 
pentru tineri a fost lansată în speranța 
că Comisia, prin intermediul rolului 
său consultativ, va ajuta autoritățile 
naționale/regionale din cele opt state 
membre să realoce fonduri în cadrul 
FSE pentru proiecte care pot avea 
cel mai mare impact în cel mai scurt 
timp (a se vedea caseta 1 ). În special, 
experții Comisiei au primit sarcina de 
a colabora cu autoritățile naționale și 
cu diverși parteneri sociali din state -
le membre respective pe tema unor 
acțiuni specifice vizând combaterea 
șomajului în rândul tinerilor.
24 
Prin urmare, am examinat:
 ο informațiile financiare și informa -
țiile legate de performanță aflate 
la dispoziția Comisiei cu privire la 
măsurile din cadrul FSE ce vizau 
tinerii șomeri; și
 ο activitățile pregătitoare ale Comisi -
ei desfășurate înaintea reuniunilor 
echipelor de acțiune pentru tineri.Informațiile disponibile pri -
vind aspectele financiare și 
cele legate de performanță 
ale FSE au limitat eficacitatea 
cu care Comisia s-a achitat de 
rolul consultativ în contextul 
echipelor de acțiune pentru 
tineri
Informații privind performanța
25 
Informațiile referitoare la performanță 
aflate la dispoziția Comisiei cu privire la 
măsurile din cadrul FSE ce vizau ocupa -
rea forței de muncă și care erau puse în 
aplicare de către statele membre pro -
veneau din activitățile de evaluare și de 
monitorizare realizate în mod periodic 
la nivel național. Obligațiile minime de 
raportare care trebuiau îndeplinite de 
statele membre în relația cu Comisia 
erau stabilite în regulamente20. Această 
raportare avea loc, în general, la nivelul 
axelor prioritare din cadrul programelor 
operaționale. În plus, Comisia a solicitat 
statelor membre să furnizeze informații 
pe o bază ad-hoc și voluntară.
26 
Monitorizarea performanței unei măsuri 
sau a unui proiect anume era respon -
sabilitatea autorității de management 
din statul membru. Comisia a colectat 
și a analizat în permanență aceste date 
rezultate din monitorizare și evaluare, 
pentru fiecare stat membru în parte. 
În cursul perioadei de programa -
re 2007 -2013, statele membre au dispus, 
de asemenea, de o marjă largă de 
decizie în ceea ce privește modul în care 
raportau Comisiei informațiile agregate 
referitoare la performanță. Regulamen -
tul prevedea un singur tip de indicator 
obligatoriu, și anume cel care furniza 
date referitoare la realizările obținute în 
ceea ce privește participanții21. Referi -
tor la tineri, statele membre aveau, de 
exemplu, doar obligația de a monitoriza 
și de a raporta pe bază anuală cu privire 20 Articolul 10 din Regulamentul 
(CE) nr. 1081/2006.  
Articolele 66-68 din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1083/2006 al Consiliului.  
Anexa XVIII la Regulamentul 
(CE) nr. 1828/2006 al Comisiei 
din 8 decembrie 2006 de 
stabilire a normelor de punere 
în aplicare a Regulamentului 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului de stabilire 
a anumitor dispoziții generale 
privind Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european și Fondul de 
coeziune și a Regulamentului 
(CE) nr. 1080/2006 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională (JO L 371, 27.12.2006, 
p. 1).
21 Anexa XXIII la Regulamentul 
(CE) nr. 1828/2006 al Comisiei.
18 Observații
la numărul de participanți la măsurile 
FSE din rândul persoanelor cu vârsta 
cuprinsă între 15 și 24 de ani. Regula -
mentele nu prevedeau indicatori de 
rezultat.
27 
Rețeaua de experți în materie de eva -
luare a FSE a întocmit în 2014 un raport 
referitor la principalele realizări ale FSE 
în perioada 2007-2013, în care a arătat 
că mecanismele existente nu le-au 
permis să obțină date utile cu privire 
la rezultatele intervențiilor realizate în 
cadrul FSE în statele membre22.
28 
În plus, conform celor semnalate de 
Curte într-o serie de rapoarte prece -
dente23, există deficiențe în ceea ce 
privește calitatea și fiabilitatea infor -
mațiilor privind performanța FSE care 
sunt, în general, raportate Comisiei 
de către statele membre. În raportul 
său din decembrie 2013 cu privire la 
sistemele de măsurare a performanței 
ale Direcției Generale Ocuparea Forței 
de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, 
Serviciul de Audit Intern al Comisiei 
a evocat o serie de chestiuni similare.
29 
Bazându-se pe datele rezultate din 
monitorizare și raportate de state -
le membre, Comisia nu a reușit, în 
general, să identifice activitățile care 
își dovediseră în trecut eficacitatea în 
atingerea obiectivului de a facilita ac -
cesul tinerilor pe piața muncii. În con -
secință, Comisia nu a fost în măsură să 
identifice cu ușurință „lecțiile învățate” 
sau „bunele practici” (mai exact, care 
dintre măsurile FSE – a căror eficacitate 
a fost dovedită în trecut – ar fi putut fi 
lansate în mod rapid cu sau fără o re -
programare a fondurilor și care dintre 
măsurile existente ar fi trebuit ajustate 
întrucât nu erau funcționale sau nu 
erau considerate prioritare).Chestionar ad-hoc 
complementar
30 
În 2010, Comisia a desfășurat un exer -
cițiu pentru a examina, împreună cu 
„statele membre, intervențiile FSE și 
[pentru a] face o propunere de sensibi -
lizare și de maximizare a potențialului 
FSE de susținere a tinerilor”24. Scopul 
exercițiului a fost de a identifica „bu -
nele practici” pentru o utilizare efici -
entă a sumelor aferente FSE în scopul 
extinderii oportunităților de încadrare 
în muncă a tinerilor și pentru a încuraja 
aplicarea acestor practici la o scară mai 
largă în programele statelor membre 
(a se vedea punctul 25).
31 
În acest scop, Comisia a trimis un ches -
tionar autorităților de management 
implicate în gestionarea FSE din toate 
statele membre. Pe baza răspunsurilor 
primite din partea acestor autorități, 
Comisia a întocmit un raport pe care 
l-a definit ca fiind un prim pas în 
identificarea unora dintre măsurile și 
abordările aflate în curs de elaborare 
în cadrul FSE, menite să ofere tinerilor 
un sprijin efectiv în ceea ce privește 
dobândirea unei educații și formări 
pertinente și în ceea ce privește gă -
sirea unui loc de muncă și asumarea 
unui rol activ în societate25.22 Raportul din 2014 referitor la 
principalele realizări ale FSE în 
perioada 2007-2013 întocmit 
de Rețeaua de experți în 
materie de evaluare a FSE 
concluzionează că, deși sunt 
disponibile date exhaustive cu 
privire la realizările obținute în 
fiecare dintre statele membre, 
nu același lucru se poate 
constata referitor la rezultatele 
obținute. Chiar și în cazul 
principalilor trei indicatori de 
rezultat – intrarea pe piața 
muncii, calificările obținute și 
numărul de participanți care 
au demarat activități 
independente –, nu a fost 
posibilă obținerea, pe o bază 
coerentă, a unor cifre absolute 
pentru o serie de state 
membre. În lipsa unor cifre 
absolute, nu au putut fi 
generate cifre agregate la 
nivelul de ansamblu al statelor 
membre cu privire la 
rezultatele aferente 
intervențiilor sprijinite de FSE 
(punctul 5 din sinteză).
23 Rapoartele speciale nr. 3/2000, 
nr. 12/2001, nr. 1/2006, 
nr. 17/2009, nr. 25/2012 ale 
Curții de Conturi Europene 
(http://eca.europa.eu ).
24 COM(2010) 477 final din 
15 septembrie 2010: 
„«Tineretul în mișcare»  – 
O inițiativă de eliberare 
a potențialului tinerilor de 
a realiza o creștere inteligentă, 
durabilă și favorabilă 
incluziunii în Uniunea 
Europeană”, p. 16.
25 The European Social Fund: 
Giving Young People a Better 
Start in Life  (Fondul social 
european: Cum să oferim 
tinerilor un început mai bun în 
viață), raport întocmit de 
Direcția Generală Ocuparea 
Forței de Muncă, Afaceri 
Sociale și Incluziune din cadrul 
Comisiei Europene, 
decembrie 2011.
19 Observații
32 
Raportul menționat mai sus are un 
caracter informativ, întrucât conține 
numeroase exemple de măsuri puse 
în aplicare în diferitele state membre, 
însă nu prezintă nicio analiză care să 
arate care dintre măsurile FSE ar trebui 
să fie considerate „bune practici”. În 
special, nu se face nicio referire la 
eficacitatea și eficiența intervențiilor 
din punctul de vedere al rezultatelor 
efective și măsurabile obținute de 
acestea pentru tineri.
33 
De asemenea, raportul cuprinde anexe 
care prezintă o viziune de ansamblu 
asupra alocării financiare și asupra 
implementării diferitelor programe 
operaționale, precum și asupra numă -
rului de participanți. Aceste informații 
au fost furnizate de statele membre pe 
o bază voluntară. Includerea în acest 
raport a unei note de declinare a res -
ponsabilității Comisiei, în care preci -
zează că datele prezentate nu sunt nici 
exhaustive, nici pe deplin comparabile, 
ilustrează deficiențele care afectează 
acest tip de date pe care Comisia le are 
la dispoziție cu privire la implementa -
rea FSE (a se vedea punctele 25-29).
Informații financiare
34 
În scopul realizării exercițiului repre -
zentat de echipele de acțiune pentru 
tineri, Comisia ar fi trebuit să dispună 
de o prezentare suficient de detaliată 
a sumelor care puteau fi disponibile 
pentru reprogramare și/sau realocare 
în vederea sprijinirii posibilităților de 
angajare a tinerilor. Prin urmare, am 
evaluat măsura în care erau disponi -
bile astfel de informații destinate să 
faciliteze pregătirea de către Comisie 
a reuniunilor acestor echipe. Comisia 
nu a putut obține cu ușurință informa -
țiile respective și, astfel, a trebuit să convină asupra unor estimări împreună 
cu statele membre în cauză.
35 
În ceea ce privește informațiile finan -
ciare, una dintre dificultăți constă în 
faptul că sistemul de monitorizare 
financiară a FSE pentru perioada de 
programare 2007-2013 nu permite 
punerea în corespondență directă 
a fondurilor cu grupurile-țintă speci -
fice vizate (cum ar fi tinerii șomeri). 
Categoriile de cheltuieli prevăzute 
de cadrul juridic au fost concepute în 
funcție de tipul de intervenție, cum ar 
fi, de exemplu, „punerea în aplicare 
a măsurilor active și preventive pe 
piața forței de muncă”, în loc să fie cla -
sificate în funcție de grupul-țintă, cum 
ar fi, de exemplu, „tineri” sau „lucrători 
în vârstă”26.
36 
Informațiile privind fondurile din 
cadrul FSE posibil disponibile în 
scopul reprogramării/realocării sunt 
monitorizate la nivel național de către 
autoritățile de management. Cu toate 
acestea, Comisia a convenit în ca -
drul Grupului de lucru tehnic privind 
FSE, împreună cu statele membre, 
ca acestea din urmă să raporteze în 
mod voluntar execuția financiară pe 
teren a fondurilor respective pentru 
fiecare program operațional în parte, 
pe o bază trimestrială. Auditul nostru 
a arătat că această raportare financiară 
trimestrială nu era armonizată: se re -
marcă, în special, că statele membre au 
raportat informații pe baza definițiilor 
lor naționale ale termenilor „nealocat” 
sau „neangajat”. Într-adevăr, aceste 
definiții rezultă dintr-o varietate de 
practici contabile utilizate în diferitele 
state membre. Prin urmare, Comisia 
nu dispunea neapărat de informațiile 
cele mai precise cu privire la execuția 
financiară.26 Anexa IV la Regulamentul (CE) 
nr. 1083/2006 al Consiliului.
20 Observații
37 
În acest sens, în cazul Slovaciei, am 
constatat o serie de neconcordanțe 
semnificative între estimările agregate 
publicate de Comisie pentru fondurile 
nealocate, pe de o parte, și datele uti -
lizate în contextul exercițiului privind 
echipele de acțiune pentru tineri, de 
cealaltă parte (a se vedea caseta 2 ).
În urma activităților pregăti -
toare ale Comisiei, s-au întoc -
mit „fișe de țară” generice
38 
În februarie 2012, Comisia a anunțat că 
experții săi erau pregătiți să se depla -
seze la fața locului și să lucreze pe baza 
situației și a nevoilor specifice fiecărei 
țări27. Am examinat dacă Comisia, pe 
baza supravegherii sale cu privire la 
politicile statelor membre în ceea ce 
privește ocuparea forței de muncă, 
a procedat, înaintea întâlnirilor dintre 
echipele de acțiune pentru tineri și 
autoritățile naționale, la:
 ο analiza nevoilor și/sau a provocă -
rilor cu care se confruntau grupu -
rile specifice de tineri în ceea ce 
privește accesul pe piața muncii;
 ο examinarea cerințelor actuale și 
viitoare ale angajatorilor în materie 
de competențe28;
 ο identificarea modului în care in -
tervențiile din cadrul FSE ar putea 
contribui la satisfacerea unora 
dintre aceste nevoi; ο analiza posibilelor modificări care 
să fie aduse punerii în aplicare 
a programelor (cum ar fi adaptarea 
criteriilor de eligibilitate și a celor 
de selecție), astfel încât eficacita -
tea măsurilor aferente FSE să fie 
îmbunătățită.
39 
Pentru a asigura o anumită eficacitate 
în pregătirea reuniunilor echipelor de 
acțiune pentru tineri, Secretariatul Ge -
neral al Comisiei a elaborat un model 
(cunoscut sub denumirea de „fișă de 
țară”) care era distribuit, în vederea 
completării sale, tuturor direcțiilor ge -
nerale (DG) care urmau să fie implicate 
în echipele de acțiune pentru tineri (a 
se vedea caseta 1 ). În acest context, 
Direcția Generală Ocuparea Forței de 
Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune 
a fost însărcinată să prezinte o analiză 
a principalelor cauze ale ratei ridicate 
a șomajului în rândul tinerilor pentru 
fiecare dintre cele opt state membre, 
precum și grupurile de tineri afectate 
în mod deosebit de aceasta. Acele -
iași direcții generale i s-a solicitat să 
examineze necesitatea de a redirecți -
ona în favoarea tinerilor fondurile UE 
disponibile în contextul implementării 
programelor operaționale aferente 
FSE, pentru a identifica măsurile pe 
termen scurt din cadrul acestui fond 
care ar putea fi utile și pentru a analiza 
posibilitățile existente pentru o punere 
în aplicare rapidă a acestora. Conso -
lidarea „fișelor de țară” completate 
a fost realizată la nivelul Secretariatului 
General al Comisiei și situația a fost 
transmisă statelor membre înaintea 
reuniunilor respective.
Exemplu de incoerență la nivelul informațiilor furnizate cu privire la fondurile 
disponibile
În noiembrie 2011, în cazul Slovaciei, Comisia estima că fondurile disponibile în cadrul FSE totalizau 39 de mili -
oane de euro, în timp ce, în urma vizitei efectuate de Comisie în februarie 2012 în statul membru în cauză, a re -
zultat că suma disponibilă era de 422 de milioane de euro. Se poate întâmpla ca estimările să aibă valori mai 
ridicate decât este cazul în realitate din cauza decalajelor temporale care constituie o caracteristică intrinsecă 
a sistemului de raportare, însă nu același lucru se poate afirma pentru estimările cu valori mai scăzute.Caseta 227 Documentul MEMO/12/100 al 
Comisiei, 14 februarie 2012.
28 De exemplu, utilizând 
evaluarea periodică și 
sistematică realizată de 
Centrul European pentru 
Dezvoltarea Formării 
Profesionale (Cedefop) cu 
privire la previziunile pe 
termen mediu și lung în ceea 
ce privește competențele la 
nivelul UE, defalcate pe 
sectoare, ocupații, niveluri de 
calificare și țări, sau activitățile 
de cercetare în curs 
desfășurate de către 
Organizația Internațională 
a Muncii și de către Fundația 
Europeană pentru 
Îmbunătățirea Condițiilor de 
Viață și de Muncă (Eurofound).
21 Observații
40 
În urma analizei noastre cu privire la 
„fișele de țară”, am constatat că acestea 
ofereau o imagine de ansamblu asupra 
cauzelor ratelor ridicate ale șomajului 
la nivelul statelor membre (de exem -
plu, instabilitatea locurilor de muncă 
din cauza segmentării pieței forței de 
muncă, abandonul școlar timpuriu, 
șomajul de lungă durată în rândul tine -
rilor, inadecvarea competențelor, lipsa 
de locuri de muncă vacante din cauza 
creșterii ratei șomajului, criza econo -
mică etc.). Comisia a identificat, într-o 
anumită măsură, în fișele respective, 
grupurile de tineri afectați în mod 
deosebit de șomaj, în funcție de vârstă 
și, parțial, în funcție de nivelul de 
educație (și anume „cu competențe 
mai reduse/cu calificări mai puține”). 
În ciuda faptului că standardul utilizat 
de Eurostat pentru a estima șomajul 
în rândul tinerilor acoperă populația 
cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de 
ani, am constatat că analiza inclusă în 
aceste „fișe de țară” prezenta un grad 
variabil de detaliere și o uniformitate 
limitată în ceea ce privește clasificarea 
în categoria de vârstă „tânăr”29. În plus, 
analiza din aceste fișe nu includea 
amploarea problemei pentru tineri, în 
funcție de sex, de localizarea geogra -
fică și/sau de tipul de dezavantaje (de 
exemplu, imigranți, minorități margi -
nalizate etc.).
41 
De asemenea, „fișele de țară” ale Comi -
siei nu includeau nici o analiză a ten -
dințelor în ceea ce privește cererea 
de competențe și nevoile de pe piața 
forței de muncă în funcție de țară și 
de sector, în ciuda faptului că o bună 
înțelegere a nevoilor angajatorilor este 
esențială pentru a reduce inadecvarea 
competențelor. O analiză a sectoarelor 
cu o posibilă creștere a cererii pe piața 
forței de muncă ar fi fost deosebit 
de utilă în condițiile în care, pe lângă 
nivelul ridicat al șomajului, ocuparea 
posturilor vacante este din ce în ce 
mai dificilă, astfel cum a fost cazul în 
statele membre ale UE începând cu anul 2010. Aceasta ar fi facilitat redirec -
ționarea formării către acele sectoare 
cu o capacitate mai mare de locuri de 
muncă30.
42 
Mai mult, auditul nostru a arătat că 
analizele furnizate de Comisie, care 
au contribuit la elaborarea „fișelor de 
țară”, conțineau declarații vagi, cum ar 
fi „este necesar să se dezvolte urgent 
competențele care sunt sau care vor fi 
necesare pe piața forței de muncă”31 
sau „formarea ar trebui să fie strict 
legată de nevoile, atât curente, cât și 
pe termen mediu, de pe piața muncii, 
în sectoarele economice prioritare”32.
43 
În ceea ce privește măsurile pe termen 
scurt de reducere a ratei șomajului în 
rândul tinerilor, care ar putea fi spriji -
nite prin FSE, am constatat că „fișele 
de țară” sunt foarte vagi și că nu sunt 
indicate termene pentru punerea lor 
în aplicare. Aceste măsuri se pot referi 
la oricare dintre statele membre, mai 
ales că nu există nicio analiză detaliată 
a nevoilor de pe piața forței de muncă 
(a se vedea caseta 3 ).29 De exemplu, „fișa de țară” 
pentru Irlanda conținea printre 
grupurile de tineri cei mai 
afectați de șomaj persoanele 
cu vârsta sub 35 de ani (fără 
studii terțiare); „fișa de țară” 
pentru Spania făcea referire la 
o serie de măsuri din cadrul 
FSE care vizau șomerii cu 
vârsta de cel puțin 25 de ani; 
„fișa de țară” pentru Portugalia 
făcea referire, de asemenea, la 
categoria de vârstă cuprinsă 
între 25 și 29 de ani.
30 Analiza efectuată de Eurostat 
cu privire la datele în materie 
de ocupare a forței de muncă 
indică o relație negativă între 
rata șomajului și cea a locurilor 
de muncă vacante, ilustrând 
faptul că cererea este bine 
corelată cu oferta pe piața 
forței de muncă („curba 
Beveridge”). Aceasta a fost 
situația în cele 27 de state 
membre ale UE până în primul 
trimestru al anului 2010. 
Ulterior, creșterea numărului 
de locuri de muncă vacante nu 
a mai avut niciun efect asupra 
ratelor șomajului. Sursa: 
Eurostat, Skills mismatches and 
labour mobility  (Inadecvarea 
competențelor și mobilitatea 
profesională și geografică) 
(28.5.2013).
31 Documente interne ale 
Direcției Generale Ocuparea 
Forței de Muncă, Afaceri 
Sociale și Incluziune: Proiect 
de document de lucru pentru 
Inițiativa privind oportunitățile 
pentru tineri (8 februarie 2012); 
Modernizarea serviciilor 
publice pentru ocuparea forței 
de muncă și politicile active în 
domeniul pieței forței de 
muncă în Spania 
(octombrie 2011, p. 9).
32 Assessment of youth-oriented 
activities in Latvia  (Evaluarea 
activităților care vizează 
tineretul în Letonia), 
document furnizat Curții de 
Direcția Generală Ocuparea 
Forței de Muncă, Afaceri 
Sociale și Incluziune în 
contextul acestui audit.
22 Observații
44 
Deși „fișele de țară” identificau grupu -
rile de tineri afectate în mod deosebit 
de șomaj, intervențiile FSE pe care 
acestea le propuneau nu erau în -
totdeauna axate în mod specific pe 
grupurile respective. De exemplu, în 
Italia, tinerii cu studii medii și superioa -
re erau identificați ca aflându-se într-o 
situație deosebit de dificilă. Cu toate 
acestea, principala inițiativă identi -
ficată în „fișa de țară” presupunea 
reprogramarea fondurilor disponibile 
în programele operaționale regionale 
aferente FSE (311 milioane de euro 
pentru 2012) către programul opera -
țional național privind educația, care 
aborda în cea mai mare parte învăță -
mântul primar și secundar. Această 
alegere a fost în principal motivată de 
obiectivul de a maximiza absorbția 
financiară. Contractele de ucenicie și 
mecanismele de credit fiscal au fost, 
de asemenea, propuse ca posibile 
intervenții, fără nicio dovadă care să 
ateste însă că acestea ar fi cele mai 
bune instrumente pentru a fi utilizate 
în Italia pentru persoanele cu înaltă 
calificare, având în vedere situația de 
pe piața forței de muncă.Rezultatele Inițiativei 
privind echipele de 
acțiune pentru tineri
45 
Pentru a evalua rezultatele acestei 
inițiative, am examinat dacă:
 ο reuniunile echipelor de acțiune 
pentru tineri au dus la elaborarea 
unor propuneri specifice de măsuri 
mai rapide și mai eficace, în cadrul 
FSE, pentru reducerea ratelor șo -
majului în rândul tinerilor;
 ο există estimări ale cuantumului 
fondurilor FSE care au fost repro -
gramate sau realocate ca urmare 
a reuniunilor echipelor de acțiune 
pentru tineri;
 ο Comisia a evaluat eficacitatea mo -
dificărilor propuse de statele mem -
bre în ceea ce privește programele 
operaționale în urma reuniunilor 
echipelor de acțiune pentru tineri;
 ο statele membre au dat curs apelu -
lui Comisiei de a pregăti planuri de 
acțiune pentru tineret în confor -
mitate cu rezultatul reuniunilor 
echipelor de acțiune pentru tineri 
și dacă, în urma reuniunilor re -
spective, programele naționale de 
reformă includeau trimiteri la re -
zultatele preconizate ale exercițiu -
lui de reprogramare și de realocare 
a fondurilor din cadrul FSE.Exemple de măsuri generice menționate în „fișele de țară”
Comisia a sugerat că Irlanda ar trebui să consolideze politicile active în domeniul pieței forței de muncă 
pentru tineret, punând accentul pe activități personalizate de orientare a carierei, de consiliere și de căutare 
a unui loc de muncă, să intervină rapid, oferind formare suplimentară, cursuri de (re)conversie profesională 
sau măsuri de activare sau să accelereze tranziția tinerilor de la școală la un loc de muncă.
Pentru Portugalia, Comisia a sugerat măsuri destinate tinerilor șomeri, de exemplu stagii și cursuri de reconversie 
profesională, precum și orientare înspre sectoare/profesii pertinente pentru nevoile existente pe piața muncii.Caseta 3
23 Observații
În cadrul reuniunilor echipe -
lor de acțiune pentru tineri, 
s-au prezentat, în termeni 
generali, propuneri de repro -
gramare și de realocare în 
cadrul FSE
46 
În urma reuniunilor care au avut loc 
în februarie 2012, Comisia a sintetizat 
propunerile de reprogramare și de 
realocare a bugetului în cadrul FSE în 
notele privind concluziile (denumite 
„concluzii operaționale”), pregătite de 
Secretariatul General și transmise în 
mod oficial statelor membre.
47 
Analiza noastră referitoare la conclu -
ziile operaționale ale Secretariatului 
General și la rapoartele întocmite de 
Direcția Generală Ocuparea Forței de 
Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune 
cu privire la reuniunile echipelor de 
acțiune a arătat că, în cazul a șapte 
dintre cele opt state membre vizate, 
participanții la reuniuni au discutat 
în termeni generali opțiunile posibile pentru redistribuirea fondurilor FSE. 
Aceștia nu au precizat realmente mo -
dul în care instrumentele/programele 
existente ar putea fi utilizate cu o mai 
mare eficacitate pentru a reduce șoma -
jul în rândul tinerilor. Printre exemplele 
de rezultate ale acestor discuții, astfel 
cum au fost înregistrate de către Comi -
sie, se numără următoarele: „se poate 
examina posibilitatea unei ierarhizări și 
mai aprofundate a priorităților în ma -
terie de reprogramare pentru a pune 
un accent mai mare asupra ocupării 
forței de muncă în rândul tinerilor și 
asupra sprijinului pentru întreprinde -
rile mici și mijlocii” (Italia)33 sau „au -
toritățile vor lua în considerare ideea 
finanțării unui număr suplimentar de 
stagii Erasmus/Leonardo în cadrul 
programului operațional aferent FSE” 
și „vor examina ideea unor eventuale 
proiecte-pilot privind sistemul dual de 
învățământ profesional” (Spania)34.
48 
Reuniunea echipei de acțiune pentru 
tineri cu autoritățile lituaniene poate fi 
consideră un exemplu de bună practi -
că, în contrast cu abordarea generală 
urmată (a se vedea caseta 4 ).
Propuneri specifice formulate în concluziile operaționale ale reuniunii din Lituania
Concluziile operaționale ale reuniunii echipei de acțiune pentru tineri care a avut loc în Lituania identificau 
o serie de acțiuni concrete menite să îmbunătățească situația tinerilor șomeri prin redirecționarea în scurt 
timp de fonduri disponibile aferente FSE. Aceste acțiuni au inclus, printre altele, următoarele:
 οprelungirea proiectului „Fii activ pe piața forței de muncă”, care s-a încheiat în ianuarie 2012, pentru a aco -
peri un număr suplimentar de 6 000-10 000 de tineri în perioada 2013-2012 (finanțarea FSE suplimentară 
necesară a fost estimată la 6-10 milioane de euro). Eficacitatea acestui proiect a primit o evaluare pozitivă, 
peste jumătate dintre participanți reușind să se angajeze cu contracte permanente;
 οaccelerarea implementării Fondului de promovare a antreprenoriatului, prin furnizarea unui număr de 400 de 
credite suplimentare și prin formarea profesională a încă 1 000 de tineri (finanțarea FSE suplimentară necesa -
ră a fost estimată la 3 milioane de euro). Aproape jumătate dintre participanți aveau vârsta sub 29 de ani.Caseta 433 Raportul misiunii echipei de 
acțiune pentru tineri, întocmit 
de Direcția Generală Ocuparea 
Forței de Muncă, Afaceri 
Sociale și Incluziune în 
legătură cu reuniunea care 
a avut loc la 22 februarie 2012 
în Italia.
34 Concluziile operaționale ale 
Secretariatului General 
transmise Reprezentanței 
Permanente a Spaniei pe 
lângă UE la 14 mai 2012.
24 Observații
49 
Concluziile operaționale ale Secretari -
atului General subliniau necesitatea de 
a extinde sau de a prelungi măsurile 
existente, dar nu clarificau în mod sufi -
cient modul în care eficacitatea măsu -
rilor existente ar putea fi îmbunătățită. 
De exemplu, concluziile operaționale 
pentru Grecia menționau următoarele 
măsuri: „creșterea nivelului de eficaci -
tate al implementării noii strategii nați -
onale privind învățarea pe tot parcur -
sul vieții, consolidarea învățământului 
profesional și tehnic și a sistemelor de 
ucenicie”35, dar nu specificau modul în 
care aceste măsuri ar putea fi îmbună -
tățite față de trecut, pentru a-i ajuta pe 
tineri să depășească obstacolele speci -
fice cu care se confruntă la intrarea pe 
piața forței de muncă.
50 
Motivul pentru care propunerile vizau 
prelungirea unora dintre măsurile 
existente a fost rapiditatea cu care 
acestea din urmă au fost implementate 
din punctul de vedere al absorbției 
fondurilor, fără însă să se discute sau să 
se evalueze eficacitatea lor anterioară 
în ceea ce privește rezultatele obținute 
(cum ar fi numărul destinatarilor finali 
care s-au angajat în urma intervenției 
FSE). În cele din urmă, analiza noastră 
a arătat că, în cursul acestor reuniuni, 
Comisia nu a furnizat niciun fel de ori -
entări tehnice pentru statele membre 
cu privire la modul în care ar putea 
îmbunătăți direcționarea fondurilor 
în punerea în aplicare a programelor 
lor operaționale (de exemplu, printr-o 
definire mai adecvată a sferei activi -
tăților, prin lansarea unor proceduri 
specifice de achiziții care să includă cri -
terii de selecție specifice vizând grupu -
rile-țintă de tineri prioritare etc.).Activitatea echipelor de 
acțiune pentru tineri a dus la 
reprogramarea și/sau rea -
locarea de fonduri în cadrul 
FSE, însă este dificil să se 
prezinte o cifră globală în 
acest sens
51 
Atunci când am evaluat rezultatele ob -
ținute de echipele de acțiune în ceea 
ce privește redirecționarea finanțării 
în cadrul FSE pentru măsurile care au 
ca scop reducerea ratelor șomajului 
în rândul tinerilor, am avut în vedere 
două aspecte specifice: reprogramarea 
formală în cadrul FSE (care face obiec -
tul unei decizii a Comisiei) și procesul 
de realocare bugetară în cadrul unei 
axe prioritare a unui program operați -
onal existent. Pentru a estima valoarea 
totală a fondurilor reprogramate/rea -
locate în cadrul FSE în urma Inițiativei 
privind echipele de acțiune pentru 
tineri, am verificat informațiile financi -
are furnizate de Comisie în 2015 pentru 
toate cele 60 de programe operațio -
nale din cadrul FSE vizate. Am analizat 
în detaliu măsura în care au avut loc 
reprogramări pentru un eșantion de 
opt programe operaționale aferente 
FSE.
52 
Analiza noastră a arătat că, în februa -
rie 2012, a avut loc un exercițiu de 
reprogramare în cadrul FSE ca urmare 
a reuniunilor echipelor de acțiune 
pentru tineri. În perioada februa -
rie 2012-martie 2013, s-au realizat 
reprogramări pentru un total de 36 de 
programe operaționale aferente FSE 
din cele 60 derulate în statele membre. 
În cazul celor opt programe operațio -
nale pe care le-am examinat în detaliu, 
fondurile FSE reprogramate cu obiec -
tivul de a se obține rezultate rapide în 
ceea ce privește reducerea ratei șoma -
jului în rândul tinerilor, astfel cum au 
fost confirmate de Comisie, se ridicau 
la 337 de milioane de euro.35 Concluziile operaționale ale 
Secretariatului General 
transmise Reprezentanței 
Permanente a Greciei pe lângă 
UE la 14 mai 2012.
25 Observații
53 
Este dificil să se prezinte o cifră globală 
exactă privind fondurile care au făcut 
obiectul reprogramării/relocării în ca -
drul FSE în contextul activităților echi -
pelor de acțiune, întrucât este posibil 
ca reprogramarea/realocarea să nu fi 
fost consecința reuniunilor respective, 
ci mai degrabă ele să fi fost rezultatul 
altor motive. Potrivit informațiilor puse 
la dispoziția Comisiei de către statele 
membre, până în iunie 2013, Inițiativa 
privind echipele de acțiune pentru 
tineri a dus la reprogramarea și/sau 
realocarea de fonduri aferente FSE în 
valoare de aproximativ 1 915 milioane 
de euro în statele membre vizate, cu 
excepția Letoniei (a se vedea tabe -
lul 2 ). Aceasta corespunde unui pro -
cent de 19,2 % din cele 9 971 milioane de euro din fondurile nealocate dispo -
nibile inițial în cadrul FSE pentru cele 
opt state membre.
54 
Am constatat însă că această informa -
ție nu este exactă, cel puțin în cazul 
Italiei, unde suma totală raportată ca 
realocată, în cuantum de 557 de mi -
lioane de euro, include, pentru pro -
gramul operațional regional aferent 
FSE pentru regiunea Apulia, o sumă 
în valoare de 27 de milioane de euro, 
care, de fapt, a făcut obiectul repro -
gramării și a fost raportată ca atare în 
suma totală reprogramată (și anume, 
131 de milioane de euro).Tabelul 2Sumele reprogramate și sumele realocate în cadrul FSE ca urmare a Inițiativei privind 
echipele de acțiune pentru tineri până în iunie 2013, astfel cum au fost raportate de 
către Comisie
Stat 
membruNumărul 
programelor 
operaționale 
aferente FSEFSE înainte de Inițiativa privind 
echipele de acțiune pentru 
tineri (sfârșitul anului  2011)Sumele din cadrul FSE mobilizate pentru măsurile/acțiunile privind 
ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor ca urmare a inițiativei
Total FSE1 
(în milioane 
de euro)Fonduri nealocate 
în cadrul FSE, 
conform Comisiei  
(în milioane de euro)Fonduri reprogra -
mate în cadrul FSE, 
conform Comisiei  
(în milioane de euro)Fonduri realocate 
în cadrul FSE, con -
form Comisiei  
(în milioane de euro)Total3 
(în milioane de 
euro)Proporția din 
totalul fondu -
rilor aferente 
FSE(3/1)
Irlanda11 375 2 25 25 6,7 %
Grecia 4 4 364 1 495 466 466 10,7  %
Spania 22 8 057 2 712 491 491 6,1 %
Italia224 6 931 3 674 131 557 688 9,9 %
Letonia 1 583 0 0 0 0 0,0 %
Lituania 2 1 028 289 27 27 2,6 %
Portugalia 4 6 845 1 760 143 143 2,1 %
Slovacia32 1 500 39 75 0 75 5,0 %
TOTAL 60 29 683 9 971 1 915 6,5 %
1 În cazul Irlandei, realocarea sumei de 25 de milioane de euro fusese deja solicitată în decembrie 2011, deci înainte ca Inițiativa privind echipele 
de acțiune pentru tineri să fie lansată.
2 În cazul Italiei, suma raportată ca realocată include suma de 27 de milioane de euro aferentă programului operațional pentru regiunea Apulia, 
care a făcut, de fapt, obiectul reprogramării și a fost raportată ca atare în cadrul sumei reprogramate (a se vedea punctul 54).
3 În cazul Slovaciei, Comisia a subestimat valoarea fondurilor rămase nealocate, declarând că acestea se ridică la 39 de milioane de euro; ulterior, 
s-a constatat că, în realitate, fondurile disponibile se ridicau la 422 de milioane de euro (a se vedea caseta 2 ).
Sursa : Calcule efectuate de Curtea de Conturi Europeană pe baza sistemului de gestionare a fondurilor în UE (SFC2007) și pe baza datelor furniza -
te de Comisie.
26 Observații
55 
Pentru cinci din cele opt state membre, 
Comisia nu a fost în măsură să furnize -
ze o defalcare între sumele reprogra -
mate și cele realocate în cadrul FSE. În 
ceea ce privește programele operațio -
nale cuprinse în eșantion, Comisia nu 
a fost în măsură să furnizeze informații 
decât pentru programele operaționale 
finanțate prin FSE în două state mem -
bre: Programul Operațional Educație 
și Învățare Pe Tot Parcursul Vieții din 
Grecia (aproximativ 24 de milioane 
de euro pentru noi măsuri vizând tine -
rii) și Programul Operațional Dezvol -
tarea Resurselor Umane din Lituania 
(aproximativ 29 de milioane de euro).
56 
În martie 2014, Comisia a publicat cel 
mai recent document al său elabo -
rat pe tema redirecționării fonduri -
lor aferente FSE36. Conform acestui 
document, resursele FSE reprogra -
mate și/sau realocate unor acțiuni 
specifice privind tineretul se ridicau la aproximativ 4,2 miliarde de euro37, 
din care 1,8 miliarde de euro fuseseră 
angajați pentru proiecte care erau 
în curs de desfășurare la momentul 
respectiv în statele membre. Se estima 
că aproximativ 1,2 milioane de tineri 
urmau să beneficieze de acest sprijin. 
Curtea nu a putut confirma acuratețea 
acestor cifre.
57 
În 2014, rata șomajului în rândul tineri -
lor în UE (persoanele cu vârsta cuprin -
să între 15 și 24 de ani) a scăzut la pu -
țin peste 22 % (a se vedea punctul 1). 
Figura următoare prezintă evoluția 
tendinței ratei șomajului în rândul tine -
rilor în cele opt state membre vizate de 
Inițiativa privind echipele de acțiune 
pentru tineri (a se vedea figura 3 ), însă 
nu s-a stabilit o legătură directă între 
această tendință și inițiativă.Figura 3
2014 2013 2012 2011 2010 2009 200860 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %Irlanda
GreciaSpaniaItaliaLetoniaLituania
Portugalia
Slovacia
Sursa : Eurostat; Total unemployment – Labour Force Survey series – Unemployment rates by sex, age and nationality  (%) [Rata totală a șomajului – 
seria de anchete asupra forței de muncă Labour Force Survey  – Rata șomajului în funcție de sex, vârstă și naționalitate (%)].Ratele șomajului în rândul tinerilor cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani în statele 
membre vizate de echipele de acțiune pentru tineri, în perioada 2008-201436 Direcția Generală Ocuparea 
Forței de Muncă, Afaceri 
Sociale și Incluziune din cadrul 
Comisiei Europene, Youth 
Employment Initiative and the 
European Social Fund, 
European Social Fund thematic 
paper , martie 2014.
37 Resursele FSE raportate de 
Comisie pentru Italia 
includeau o realocare de 
fonduri naționale către măsuri 
menite să combată șomajul în 
rândul tinerilor. Această 
realocare a fost posibilă prin 
reducerea ratei de cofinanțare 
națională a programelor 
operaționale din cadrul FSE și 
al FEDR. Resursele financiare 
astfel deblocate, în sumă de 
peste 1,5 miliarde de euro, au 
fost investite în cadrul unui 
plan de acțiune finanțat din 
fonduri naționale în domeniul 
coeziunii și au vizat o serie de 
inițiative, dintre care mai 
multe urmăreau să vină în 
sprijinul tinerilor șomeri.
27 Observații
Evaluarea de către Comisie 
a modificărilor programelor 
operaționale aferente FSE 
propuse de statele mem -
bre s-a axat în principal pe 
aspectele bugetare
58 
Înainte de a propune modificarea unui 
program operațional, statelor mem -
bre li se cere să furnizeze analize ale 
impactului preconizat și ale motivelor 
revizuirilor respective38. Pentru a asi -
gura o utilizare economă, eficientă și 
eficace a fondurilor UE, statele mem -
bre trebuie să explice, de asemenea, 
efectele scontate ale schimbărilor, din 
punctul de vedere al eficacității și efi -
cienței lor în atingerea rezultatelor în 
raport cu obiectivele UE și ale progra -
mului operațional în cauză.
59 
În comunicarea sa referitoare la 
Inițiativa privind echipele de acțiune 
pentru tineri, Comisia a afirmat că 
reprogramarea trebuie să aibă loc de 
comun acord între Comisia Europeană 
și fiecare dintre cele opt state membre, 
iar aceasta va reprezenta nucleul acti -
vității echipelor de acțiune39. În acest 
context, activitatea Comisiei legată 
de FSE a constat în special în verifica -
rea modului în care sprijinul pentru 
reducerea șomajului în rândul tinerilor 
desfășurat la fața locului în aceste state 
membre ar putea fi accelerat și/sau 
redirecționat către intervenții care 
funcționează/ar putea funcționa mai 
rapid decât altele și produc/ar putea 
produce impactul necesar.60 
În urma analizei documentației dis -
ponibile pentru cele opt programe 
operaționale din cadrul FSE cuprinse în 
eșantion, am constatat însă că Comi -
sia s-a axat în principal pe evaluarea 
aspectelor bugetare (de exemplu, pe 
evitarea riscului potențial de dezanga -
jare automată a alocărilor, pe acce -
lerarea execuției financiare reduse 
a programelor operaționale), și mai 
puțin pe eficacitatea modificărilor 
propuse, și anume pe utilizarea optimă 
a fondurilor FSE pentru a ajuta tinerii 
să își găsească un loc de muncă sau 
să își dezvolte capacitatea de inserție 
profesională. În cadrul evaluării și al 
observațiilor sale aferente comunicate 
statelor membre, Comisia nu s-a asigu -
rat că propunerile prezentate de aces -
tea în vederea modificării programelor 
operaționale erau justificate în ceea ce 
privește obținerea unor rezultate mai 
bune. Comisia nu s-a asigurat nici de 
faptul că propunerile de reprogramare 
erau răspunsul adecvat la nevoile spe -
cifice ale diferitelor grupuri de tineri (a 
se vedea caseta 5 ).
61 
Acest lucru nefiind obligatoriu în 
cadrul FSE în perioada 2007-2013, în 
general, Comisia nu a încurajat statele 
membre să stabilească sau să adapteze 
indicatori de rezultat care să permită 
o mai bună evaluare a eficacității fon -
durilor realocate pentru tineri. Potrivit 
celor constatate în cadrul auditului, cu 
excepția Portugaliei (Programul Ope -
rațional Potențial Uman, a se vedea 
caseta 6 ) și a Spaniei (Programul Ope -
rațional Regiunea Navarra), celelalte 
programe operaționale auditate nu au 
stabilit indicatori de rezultat relevanți.38 Articolul 48 din Regulamentul 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului.
39 Documentul MEMO/12/100 al 
Comisiei, 14 februarie 2012.
28 Observații
Exemplu de propunere de modificare a unui program operațional neevaluată de 
către Comisie din perspectiva aspectelor legate de performanță
În cazul programului operațional din Spania analizat (regiunea Navarra), autoritățile regionale au justificat 
reprogramarea invocând două obiective, și anume acela de a accelera rata redusă de execuție a programului 
operațional în cauză (care, în decembrie 2011, risca să nu fie capabil să absoarbă totalul fondurilor alocate) și 
acela de a atenua impactul crizei economice asupra tinerilor, asupra persoanelor cu vârsta peste 45 de ani, 
a persoanelor cu dizabilități și a șomerilor de lungă durată. În cadrul acestui program operațional, unul dintre 
obiectivele urmărite consta în consolidarea programelor de calificare profesională inițială, care oferă o opor -
tunitate pentru tinerii ce nu au obținut o diplomă de învățământ secundar de bază.
Deși evaluarea Comisiei preciza că unul dintre obiectivele revizuirii era acela de a răspunde cererii existente de 
formare, calificare și recalificare, explicațiile aduse de autoritățile regionale pentru modificarea programului 
operațional respectiv nu conțineau nicio informație cu privire la tipurile specifice de calificare sau recalificare 
necesare. Nu exista nicio dovadă care să ateste că Comisia a încercat să verifice dacă modificările propuse 
de autoritățile regiunii Navarra cu privire la sistemele de formare urmăreau dezvoltarea unor competențe în 
concordanță cu cerințele de pe piața forței de muncă.
Obiectivul de a crește absorbția fondurilor disponibile a fost, de asemenea, unul dintre obiectivele principale 
avute în vedere în cadrul revizuirii propunerilor de modificare a programelor operaționale din Irlanda, Italia 
(Sicilia) și Portugalia.Caseta 5
Exemplu de bună practică privind stabilirea unui indicator nou de rezultat
În urma reuniunii echipei de acțiune pentru tineri, autoritățile din Portugalia au lansat programul „Impulso 
Jovem”, care prevede un set de măsuri în favoarea tinerilor șomeri, oferindu-le posibilitatea de a dobândi o ex -
periență profesională care să le faciliteze integrarea pe piața forței de muncă.
În cadrul Programului Operațional Potențial Uman finanțat de FSE, a fost introdusă o nouă serie de stagii pro -
fesionale, denumită „Pașaport pentru un loc de muncă”, ca parte a programului „Impulso Jovem”. În urma mo -
dificării acestui program operațional, valorile-țintă ale doi indicatori de rezultat („numărul de locuri de muncă 
create” și „numărul de stagiari integrați pe piața forței de muncă după încheierea unui stagiu”) au fost mărite 
pentru a reflecta alocarea financiară majorată. În plus, s-a introdus, de asemenea, un nou indicator: „numărul 
de locuri de muncă create prin rambursarea contribuțiilor la sistemul de asigurări sociale” pentru a măsura 
performanța sprijinului acordat pentru angajarea tinerilor, sprijin care consta într-o rambursare a contribuțiilor 
la sistemul de asigurări sociale condiționată de crearea netă de locuri de muncă.Caseta 6
29 Observații
Planurile de acțiune pentru 
tineret au fost elaborate cu 
niveluri diferite de detaliere 
și programele naționale de 
reformă nu au făcut referire 
decât în mod limitat la echi -
pele de acțiune pentru tineri
62 
Pe baza informațiilor furnizate de către 
Comisie, reiese că, deși nu era o cerință 
obligatorie, cinci dintre cele opt state 
membre au întocmit planuri de acțiune 
privind ocuparea forței de muncă în 
rândul tinerilor în urma reuniunilor 
echipelor de acțiune pentru tineri. 
Aceste state membre erau Grecia, 
Italia (Sicilia)40, Lituania, Portugalia și 
Slovacia41. Conform Comisiei, obiecti -
vul lor principal este de a stabili măsuri 
bugetare și de politică specifice vizând 
sprijinirea creării de locuri de muncă, 
precum și acțiuni de formare profesi -
onală pentru tineri, abordând proble -
ma inadecvării competențelor și cea 
a abandonului școlar timpuriu.63 
Patru dintre aceste planuri de acțiu -
ne (din Grecia, Lituania, Portugalia și 
Slovacia42) au prezentat măsurile care 
urmau să fie finanțate prin FSE, cu 
diferitele grade de detaliere a modului 
în care finanțarea urma să fie reori -
entată spre măsuri/acțiuni specifice 
vizând reducerea ratei șomajului în 
rândul tinerilor. Planul de acțiune 
din 2012 privind Italia (Sicilia) a fost 
finanțat cu resurse naționale deblocate 
prin creșterea ratei de cofinanțare din 
partea UE a acestui program operațio -
nal regional aferent FSE și nu a implicat 
nicio finanțare prin FSE.
64 
Auditul nostru a relevat faptul că nu 
toate măsurile prevăzute în planuri -
le de acțiune pentru tineret indicau 
o direcționare accentuată a fondurilor 
către grupurile-țintă prioritare. De 
exemplu, în ciuda faptului că, potrivit 
documentelor Comisiei, în cadrul reu -
niunii echipei de acțiune pentru tineri 
care a avut loc în Portugalia s-a afirmat 
că tinerii înalt calificați reprezentau 
o prioritate în soluționarea problemei 
„exodului de inteligență”, măsurile 
prezentate ca fiind sprijinite de FSE nu 
erau în mod specific direcționate către 
tinerii cu un nivel ridicat de calificare43 
(a se vedea caseta 7 ).
Exemplu de direcționare insuficientă a măsurilor către grupurile identificate ca 
fiind prioritare
În procesul-verbal al reuniunii echipei de acțiune pentru tineri se menționează că, pentru a aborda proble -
ma „exodului de inteligență” și pentru ca piața muncii și întreprinderile din Portugalia să poată beneficia de 
expertiza unei forțe de muncă înalt calificate, în planul strategic se acordă o atenție specială absolvenților de 
studii de master și de doctorat. Cu toate acestea, în cadrul Planului de acțiune pentru tineret pentru Portu -
galia, pus la dispoziție de către Comisie, singura măsură care viza în mod specific categoria absolvenților de 
studii superioare reprezenta doar 11 % din resursele alocate acestui plan prin FSE.Caseta 740 În Italia (Sicilia), Planul de 
ocupare a forței de muncă în 
rândul tinerilor a fost propus la 
19.12.2011 (mai exact, înaintea 
lansării inițiativei privind 
echipele de acțiune pentru 
tineri) în contextul planului 
acestui stat membru în 
domeniul coeziunii. În cadrul 
Planului pentru ocuparea 
forței de muncă în rândul 
tinerilor au fost puse la 
dispoziție fonduri naționale în 
valoare de 452 de milioane 
de euro ca urmare a creșterii 
cofinanțării prin FSE de la 
bugetul UE pentru programul 
operațional aferent FSE din 
Sicilia, cu scopul de a se evita 
dezangajarea fondurilor.
41 În ceea ce privește Slovacia, 
Planul pentru ocuparea forței 
de muncă în rândul tinerilor 
nu a fost o consecință directă 
a exercițiului desfășurat de 
echipa de acțiune pentru 
tineri. Elaborarea acestui plan 
începuse mai devreme, în 
contextul programului 
național de reformă și al 
punerii în aplicare a legii 
modificate privind 
învățământul profesional și 
tehnic.
42 În cazul Slovaciei, grupul-țintă 
a inclus șomeri tineri cu vârsta 
sub 29 de ani, dar și persoane 
defavorizate cu vârsta peste 
50 de ani. Suma exactă care 
a fost alocată pentru sprijinirea 
tinerilor și numărul de locuri 
de muncă care urmau să fie 
create per grup-țintă nu au 
fost specificate.
43 Nivelul șapte și nivelul opt din 
Quadro Nacional de 
Qualificacões .
30 Observații
65 
Statele membre puteau include ele -
mente din aceste planuri de acțiune 
pentru tineret în programele lor nați -
onale de reformă, care sunt evaluate 
de Comisie în contextul semestrului 
european. Prin urmare, am examinat, 
de asemenea, programele naționale 
de reformă din 2012 și 2013 din cele 
opt state membre, precum și evaluarea 
aferentă a Comisiei, pentru a stabili 
dacă acestea includeau referiri la rezul -
tatele reuniunilor echipelor de acțiune 
pentru tineri.
66 
Am constatat că rezultatele reuniunilor 
echipelor de acțiune pentru tineri și 
implicațiile acestora pentru reorienta -
rea fondurilor FSE către măsuri vizând 
ocuparea forței de muncă în rândul 
tinerilor erau menționate numai în 
linii generale în planurile naționale de 
reformă (a se vedea caseta 8 ).67 
De asemenea, în evaluarea de către 
Comisie a programelor naționale 
de reformă, referirile la echipele de 
acțiune pentru tineri erau mai curând 
legate în principal de declarații gene -
rale privind reprogramarea unor sume 
pentru măsuri de sprijinire a tineri -
lor, decât de soluții concrete pentru 
situația și nevoile specifice ale tinerilor 
șomeri și de impactul preconizat al 
acestora.
Exemple de măsuri vizând ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor sprijinite de 
FSE și menționate în programele naționale de reformă
Programul național de reformă din Italia pentru 2012 menționa faptul că reprogramarea va fi extinsă la noi 
măsuri vizând formarea tinerilor și dezvoltarea capacității lor de inserție profesională, în cadrul Grupului de 
acțiune UE-Italia privind șomajul și antreprenoriatul în rândul tinerilor format în urma Consiliului European din 
30 ianuarie 2012. Nu era furnizat însă niciun detaliu cu privire la măsurile care făceau obiectul reprogramării.
Programul național de reformă al Irlandei pentru 2012 includea o secțiune privind șomajul în rândul tinerilor, 
care făcea referire la o vizită a delegației Comisiei Europene ce avusese loc în februarie cu scopul de a discuta 
provocările majore din acest domeniu. Cu toate acestea, secțiunea nu conținea nicio descriere a rezultatului 
acestei vizite din punctul de vedere al măsurilor care urmau eventual să fie finanțate prin fondurile UE. Se 
menționa că guvernul irlandez își continua angajamentul de a dezvolta soluții inovatoare la nivel de politici 
pentru a răspunde acestei provocări importante.Caseta 8
31 Observații
Monitorizarea și 
raportarea realizate de 
către Comisie cu privire la 
rezultatele Inițiativei 
privind echipele de 
acțiune pentru tineri
68 
În ceea ce privește urmărirea de către 
Comisie a situației acțiunilor între -
prinse ca urmare a Inițiativei privind 
echipele de acțiune pentru tineri, am 
examinat dacă:
 ο s-au stabilit mecanisme specifice 
de monitorizare a sumelor repro -
gramate și realocate în urma aces -
tei inițiative;  raportarea realizată 
de Comisie conținea informații 
relevante și fiabile cu privire la 
realizările efective ale inițiativei.
Urmărirea de către Comisie 
a rezultatelor obținute în 
urma Inițiativei privind echi -
pele de acțiune pentru tineri 
s-a realizat pe baza mecanis -
melor de monitorizare exis -
tente în cadrul FSE
69 
Comisia a monitorizat, împreună 
cu statele membre, modificările în 
favoarea tineretului aduse programe -
lor operaționale în urma reuniunilor 
echipelor de acțiune pentru tineri pe 
baza cadrului de reglementare existent 
pentru FSE, în special prin intermediul 
rapoartelor anuale de implementare 
și al examinării anuale a programelor 
operaționale.70 
Rapoartele anuale de implementa -
re examinate de Curte au arătat că 
existau puține informații disponibile 
cu privire la exercițiul de reprogramare 
și la rezultatele aferente obținute. De 
regulă, acestea nu includeau decât 
exemple și date fără coerență care nu 
puteau fi comparate în legătură cu 
grupurile-țintă de tineri specifice. Am 
constatat că Spania (programul opera -
țional pentru regiunea Navarra) a fost 
singurul caz în care Comisia a solicitat 
în mod explicit statului membru, în 
observațiile sale cu privire la raportul 
de implementare pe 2012, să includă 
indicatori de monitorizare legați de 
Inițiativa privind oportunitățile pentru 
tineri44.
71 
De asemenea, am evaluat procese -
le-verbale ale reuniunilor de exami -
nare anuală transmise de Comisie și 
am constatat că, în patru dintre cele 
șapte45 cazuri examinate, observațiile 
formulate s-au concentrat mai mult 
pe execuția financiară și pe realizări 
decât pe rezultatele efective. Numai în 
cazul Italiei, Lituaniei și Slovaciei, am 
identificat în procesele-verbale referiri 
la rezultatele obținute în contextul 
Inițiativei privind echipele de acțiune 
pentru tineri.
72 
În urma analizei noastre, am constatat 
că Comisia a acceptat datele pre -
zentate de statele membre în cadrul 
reuniunilor de examinare anuală fără 
să efectueze verificări suficiente (a se 
vedea caseta 9 ).44 În contextul căreia a avut loc 
exercițiul privind echipele de 
acțiune pentru tineri.
45 În 2012, nu a avut loc nicio 
reuniune de examinare anuală 
pentru Irlanda.
32 Observații
Deficiențe în raportarea rea -
lizată de Comisie cu privire la 
rezultatele Inițiativei privind 
echipele de acțiune pentru 
tineri
73 
Pentru a asigura informarea Consiliului 
European cu privire la progresele înre -
gistrate în ceea ce privește exercițiul 
de reprogramare legat de echipele de 
acțiune pentru tineri, Comisia a trans -
mis mai multe cereri ad-hoc informale 
autorităților de management al FSE 
pentru a obține informații actualizate 
cu privire la situația în statul membru 
și, în special, cu privire la fondurile 
reprogramate/realocate din cadrul 
FSE și la numărul estimat de persoane 
susceptibile să beneficieze de acestea. 
Cererile de informații formulate de 
Comisie erau limitate mai curând la 
indicatorii de realizare (de exemplu, 
numărul de participanți la măsurile din 
cadrul FSE), decât la rezultatele obținu -
te (a se vedea punctul 26).74 
Sprijinindu-se pe aceste informații, Co -
misia a raportat cu privire la rezultatele 
Inițiativei privind echipele de acțiune 
pentru tineri ca răspuns la diversele ce -
reri de informații actualizate formulate 
de Consiliul European (în mai 2012, în 
noiembrie 2012, în martie 2013, în iu -
nie 2013 și în octombrie 2013), precum 
și din proprie inițiativă (în martie 2014).Exemplu de problemă legată de datele raportate de către statele membre cu 
privire la rezultate
În procesul-verbal al Comisiei privind reuniunea de examinare anuală avută cu autoritățile lituaniene în ianu -
arie 2014, se arată că țintele stabilite pentru trei măsuri fuseseră deja atinse46. În cazul uneia dintre acestea, și 
anume măsura privind acordarea de microcredite, calculul reefectuat de noi a arătat că, în realitate, doar 72 % 
din valoarea-țintă fusese atinsă.
46 Învățământ profesional și tehnic pentru tineri, sprijin pentru dobândirea de competențe profesionale și acordarea de microcredite.Caseta 9
33 Observații
75 
În urma evaluării noastre cu privire la 
rapoartele actualizate de informare 
prezentate de Comisie Consiliului Euro -
pean și cu privire la alte comunicări, 
am constatat că aceste rapoarte nu 
conțineau o analiză calitativă a execu -
ției fondurilor reprogramate și realoca -
te (a se vedea  caseta 10 ).76 
Exemplele prezentate ca „măsuri 
concrete” și ca „rezultate specifice pe 
țară referitor la modul în care echipele 
de acțiune i-au ajutat pe tineri” erau 
uneori lacunare (a se vedea caseta 11 ).
Exemple de analize limitate conținute în rapoartele actualizate de informare 
întocmite de Comisie pentru Consiliul European
Informările actualizate cu privire la echipele de acțiune pentru tineri erau limitate în ceea ce privește descrie -
rea rezultatelor acestor echipe. De exemplu, în cazul Greciei, actualizarea din mai 2012, realizată în urma acti -
vității echipei de acțiune pentru tineri din primăvara anului 2012, includea noi acțiuni specifice pentru tineret, 
fără a preciza însă care dintre aceste măsuri noi pentru tineri urmau să fie sprijinite de FSE și care erau sumele 
implicate.
În plus, în cazul Spaniei, se menționa că 135 de milioane de euro erau direcționate către serviciul public pentru 
ocuparea forței de muncă pentru a-i ajuta pe tineri să își găsească un loc de muncă. Aceste fonduri suplimen -
tare au fost acordate pentru a sprijini măsuri instituite deja la nivel național cu scopul de a facilita în special 
un nivel mai mare de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor, fără să se explice însă eficacitatea lor 
anterioară.Caseta 10
Exemplu de raportare excesiv de optimistă cu privire la acțiunile concrete
În cazul programului operațional regional din cadrul FSE pentru Italia (Sicilia), noile acțiuni în favoarea ocu -
pării forței de muncă în rândul tinerilor nu urmau să fie finanțate prin transferul de resurse aferente FSE, ci 
prin deblocarea, printr-o creștere a ratei de cofinanțare din partea UE, a unor resurse naționale alocate inițial 
programului operațional. Condiția impusă era ca fondurile naționale să fie în întregime dedicate tineretului. 
Prin urmare, a rezultat un plan în valoare de 452 de milioane de euro, de pe urma căruia se preconiza că vor 
beneficia 50 000 de tineri. În cadrul mai multor informări efectuate între luna mai 2012 și iunie 2013, acest plan 
a fost anunțat și raportat de Comisie Consiliului European ca aflându-se în derulare.
Cu toate acestea, în iunie 2013, comitetul de monitorizare a informat Comisia că planul înregistra o întârziere 
semnificativă în faza de demarare. Proiectul a fost lansat, în cele din urmă, în iunie 2014, însă, imediat după 
aceea, în august 2014, autoritățile regiunii Sicilia au revocat decizia privind aprobarea și finanțarea proiectului 
de punere în aplicare a măsurilor preconizate, din cauza deficiențelor semnificative identificate la nivelul siste -
mului informatic utilizat pentru selecția participanților. Din cauza acestor deficiențe, aproximativ 54 % dintre 
utilizatorii sistemului respectiv nu au avut acces la procesul de selecție47.
47 Regione Siciliana, Decreto del Dirigente generale numero 4567 , din data de 18 august 2014.Caseta 11
34 Observații
77 
Având în vedere că toate informați -
ile publicate proveneau din cererile 
ad-hoc adresate statelor membre de 
către Comisie, acest exercițiu trebuia 
repetat ori de câte ori trebuiau fur -
nizate Consiliului și/sau publicate 
informații actualizate. Pentru astfel de 
informații furnizate de statele membre 
pe o bază voluntară, Comisia nu are 
niciun mandat legal în temeiul căruia să poată efectua controale cu privire 
la fiabilitatea și/sau plauzibilitatea da -
telor. Acest lucru dă naștere unui risc 
potențial de includere a unor informa -
ții incorecte sau nefiabile în rapoartele 
actualizate de informare furnizate 
Consiliului. Cu toate acestea, controa -
lele nu au fost întotdeauna eficace nici 
în ceea ce privește datele raportate în 
cadrul FSE (a se vedea caseta 12 ).
Exemplu de date inexacte comunicate părților interesate
Potrivit informațiilor actualizate din martie 2014 cu privire la activitatea echipei de acțiune pentru tineri, 
Comisia a afirmat că, în Portugalia, referitor la Inițiativa „Impulso Jovem”, au fost realocate 143 de milioane de 
euro în cadrul FSE; suma respectivă a fost angajată în totalitate până la sfârșitul anului 2013 și viza un număr 
de 56 000 de tineri. Totuși, acest număr pare să indice mai degrabă un nivel-țintă care trebuie atins decât 
realizările obținute până la acel moment. De fapt, datele privind execuția financiară a programului operațional 
în cauză și datele prezentate în raportul anual de implementare pe 2013 referitor la Programul Operațional 
Potențial Uman fac referire la un număr de mai puțin de 10 000 de tineri participanți.Caseta 12
35
 Concluzii și  
recomandări
78 
Am concluzionat că eficacitatea 
sprijinului consultativ oferit statelor 
membre de către Comisie în contextul 
echipelor de acțiune pentru încadra -
rea în muncă a tinerilor a fost limitată 
de cantitatea și calitatea informațiilor 
pe care aceasta le-a avut la dispoziție 
cu privire la modul în care măsuri -
le naționale sau cele aferente FSE 
existente pentru tinerii șomeri func -
ționează la fața locului (a se vedea 
punctele 25 -37). În plus, evaluarea de 
către Comisie a propunerilor statelor 
membre privind modificarea progra -
melor operaționale s-a axat în principal 
pe aspecte bugetare, și mai puțin pe 
modul optim în care aceste fonduri FSE 
pot fi utilizate (a se vedea punctele 58-
61). În ultimul rând, s-a constatat că 
raportarea realizată de către Comisie, 
până în 2014, referitor la rezultatele 
Inițiativei privind echipele de acțiune 
pentru tineri a fost afectată de defici -
ențe (a se vedea punctele 73-77).
Comisia a oferit sprijin 
consultativ pentru statele 
membre, dar acesta a fost 
limitat de cantitatea și calitatea 
informațiilor disponibile
79 
Inițiativa privind echipele de acțiune 
pentru tineri nu s-a ridicat la așteptă -
rile înalte formulate în cadrul reuni -
unii informale din 2012 a Consiliului 
European, nu în ultimul rând din cauza 
limitărilor care au afectat informațiile 
aflate la dispoziția Comisiei pe baza 
mecanismelor de monitorizare și de ra -
portare stabilite în regulamentele pen -
tru perioada de programare 2007-2013. 
Acest lucru a însemnat că Comisia nu 
dispunea de:
 ο o imagine de ansamblu asupra 
măsurilor existente finanțate prin 
FSE în materie de ocupare a forței 
de muncă în rândul tinerilor și 
nici asupra acelora care au avut 
succes din punctul de vedere al rezultatelor vizate și al rezultatelor 
concrete obținute la nivel de stat 
membru. Astfel de informații ar fi 
permis elaborarea unor propuneri 
practice și pe termen scurt cu pri -
vire la modul în care să fie redirec -
ționate fonduri FSE pentru măsuri 
care își dovediseră în trecut sau în 
alt context eficacitatea;
 ο informații complete și actualizate 
cu privire la fondurile disponibile 
în cadrul FSE care ar putea fi repro -
gramate sau realocate.
80 
În cadrul activităților sale pregătitoare, 
Comisia a elaborat „fișe de țară” pentru 
fiecare dintre cele opt state membre 
vizate. A coordonat, de asemenea, 
reuniunile echipelor de acțiune pentru 
tineri și a pregătit concluzii operațio -
nale în ceea ce privește reprogramarea 
și realocarea în cadrul FSE. Deși ambele 
activități au reprezentat contribuții po -
zitive ale Comisiei, ele au făcut obiec -
tul limitărilor menționate anterior.
81 
Analiza noastră a arătat, de asemenea, 
că echipele de acțiune pentru tineri 
create în cele opt state membre au ela -
borat propuneri specifice limitate cu 
privire la modalitățile în care să se ob -
țină rezultate mai rapide și mai eficace 
pentru tinerii șomeri. Este nevoie de 
o inițiativă mai extinsă, mai susținută 
și pe termen mai lung pentru a elabora 
planuri de acțiune naționale specifice 
pentru tineret, de tipul celor avute în 
vedere de Comisie, și pentru a permite 
statelor membre să utilizeze fondurile 
structurale în mod eficace în sprijinirea 
eforturilor lor de a reduce rata șomaju -
lui în rândul tinerilor.
36 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 1
Pentru viitoarele inițiative de acest 
gen, Comisia ar trebui să țină seama în 
mod corespunzător de posibilitățile și 
de constrângerile aferente contextului 
politic și juridic, de cunoștințele și de 
expertiza sa specifică în acest domeniu 
(pe baza punerii în aplicare a măsuri -
lor finanțate de la bugetul național și 
de UE), precum și de disponibilitatea 
resurselor financiare atât la nivelul UE, 
cât și la nivelul statelor membre.
Inițiativa privind echipele de 
acțiune pentru tineri a dus la 
reprogramarea și realocarea 
de fonduri aferente FSE, dar 
evaluarea realizată de Comi -
sie cu privire la propunerile 
de modificare a programelor 
operaționale s-a axat în prin -
cipal pe aspectele bugetare
82 
Conform informațiilor furnizate Comi -
siei de către statele membre, valoarea 
totală a fondurilor FSE realocate și 
reprogramate în șapte dintre cele opt 
state membre care au desfășurat acest 
exercițiu s-a ridicat la 1,9 miliarde de 
euro până în iunie 2013. Este însă dificil 
să se furnizeze o cifră globală, deoare -
ce nu toate aceste fonduri FSE repro -
gramate reprezintă în mod neapărat 
o consecință a inițiativei, ele putând fi 
rezultatul altor motive.83 
În urma reuniunilor echipelor de 
acțiune pentru tineri și în contextul 
elaborării concluziilor operaționale, 
toate statele membre au pregătit 
planuri de acțiune pentru tineret sau 
au luat în considerare aceste aspecte în 
programele lor naționale de reformă, 
deși, în ambele cazuri, natura demer -
sului a avut un caracter general. Orice 
reprogramare a finanțării FSE necesară 
în acest context poate fi introdusă nu -
mai de statul membru în cauză printr-o 
propunere de modificare a programe -
lor operaționale relevante. Comisia 
trebuie apoi să evalueze justificarea 
oferită de statul membru și să aprobe 
modificarea în cazul în care obține 
o asigurare cu privire la valabilitatea 
acesteia.
84 
Am constatat că, atunci când a evaluat 
solicitările statelor membre de modi -
ficare a programelor operaționale in -
cluse în eșantion, Comisia nu a verificat 
dacă fondurile reprogramate în cadrul 
FSE aveau un potențial mai mare de 
a ajuta tinerii să își găsească un loc de 
muncă sau să își sporească capacitatea 
de inserție profesională decât măsurile 
planificate inițial. În schimb, evaluarea 
s-a axat în principal pe aspectele buge -
tare ale exercițiului de reprogramare. 
Pe baza informațiilor furnizate Comi -
siei de către statele membre, am ajuns 
la concluzia că nu se poate evalua nici 
măsura în care nevoile specifice ale 
diferitelor grupuri de tineri șomeri au 
fost vizate de fondurile reprogramate 
și/sau realocate în cadrul FSE în 2012.
37 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 2
Pentru perioada de programa -
re 2014 -2020, Comisia ar trebui:
(a) să se asigure că viitoarele repro -
gramări solicitate de statele mem -
bre rezultă mai curând din intenția 
de a se obține rezultate mai bune, 
decât din dorința principală de 
a soluționa dificultățile în ceea ce 
privește absorbția fondurilor UE;
(b) să aprobe solicitările statelor mem -
bre privind modificarea progra -
melor operaționale numai în cazul 
în care rezultatele suplimentare 
preconizate a se obține ca urmare 
a transferurilor bugetare propuse 
pot fi obținute în mod rezonabil;
(c) să solicite statelor membre să 
raporteze în mod suficient de 
detaliat, în cadrul rapoartelor lor 
anuale de implementare, atât cu 
privire la transferurile extraordina -
re realizate în cadrul programelor 
operaționale, cât și cu privire la 
schimbările priorităților, precum 
și să prezinte rezultatele obținute 
ca urmare a acestor transferuri și 
schimbări;
(d) să participe în mod activ la comi -
tetele de monitorizare ale progra -
melor operaționale și să încurajeze 
statele membre să ia măsurile 
adecvate acolo unde reiese în mod 
clar din evaluarea sa cu privire la 
rapoartele anuale de implementa -
re că țintele nu vor fi atinse.Deficiențe la nivelul raportării 
realizate de Comisie către 
Consiliu cu privire la impactul 
Inițiativei privind echipele de 
acțiune pentru tineri
85 
Întrucât era conștientă de limitările 
care afectau informațiile furnizate în 
mod sistematic de către statele mem -
bre în cadrul mecanismelor de monito -
rizare aferente FSE, Comisia a formulat 
în mai multe rânduri cereri ad-hoc de 
informații care să fie comunicate de 
statele membre, în vederea întocmirii 
rapoartelor actualizate de informare 
periodică cu privire la progresul aces -
tei inițiative. Pentru astfel de informații 
furnizate de statele membre pe o bază 
voluntară, Comisia nu are niciun man -
dat legal în temeiul căruia să poată 
efectua controale cu privire la fiabilita -
tea și/sau plauzibilitatea datelor. Con -
troalele nu au fost însă întotdeauna 
eficace nici în ceea ce privește datele 
raportate în cadrul FSE.
86 
Prin urmare, analiza informațiilor furni -
zate Consiliului a relevat unele defici -
ențe în ceea ce privește exhaustivita -
tea, coerența și credibilitatea acestora. 
În plus, dat fiind faptul că Comisia nu 
efectuează controale sistematice cu 
privire la informațiile care sunt furni -
zate de statele membre, există un risc 
potențial ca rapoartele actualizate de 
informare prezentate să includă decla -
rații incorecte sau nefiabile.
38 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 3
Atunci când utilizează date furnizate 
de statele membre în comunicările 
sale, Comisia ar trebui să se asigure 
că sunt efectuate în mod sistematic 
controale minime privind fiabilitatea și 
plauzibilitatea acestor date.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 11 noiembrie 2015.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

39
V
În opinia Comisiei, Inițiativa privind echipele de acțiune 
pentru tineri a răspuns așteptărilor politice stabilite 
de Consiliul European în concluziile sale din 30 ianua -
rie 2012. Obiectivul principal al echipelor comune de 
acțiune pentru tineri – o inițiativă ad-hoc, punctuală – 
era mobilizarea instrumentelor UE și a celor naționale, 
inclusiv a fondurilor structurale, precum și inițierea unor 
discuții referitoare la reformele politicilor ce trebuie să 
fie incluse în planurile privind locurile de muncă pentru 
tineri. Scopul acestor echipe era acela de a „pune lucru -
rile în mișcare” prin acțiuni de sensibilizare întreprinse la 
cel mai înalt nivel politic, pentru a crea un sentiment al 
urgenței și a oferi o orientare mai puternică, însă fără ca 
acest lucru să antreneze proceduri administrative și/sau 
juridice suplimentare.
De asemenea, Comisia consideră că echipele de acțiune 
pentru tineri au avut o contribuție importantă, pregă -
tind terenul pentru derularea unor noi inițiative de com -
batere a șomajului în rândul tinerilor. Printre acestea 
se numără Garanția pentru tineret, Inițiativa privind ocu -
parea forței de muncă în rândul tinerilor și programarea 
îmbunătățită a FSE pentru perioada 2014-2020, cu un 
accent mai puternic asupra tinerilor.
Comisia a utilizat în mod proactiv toate instrumentele 
aflate la dispoziția sa, dat fiind cadrul juridic în vigoare, 
pentru a îndeplini obiectivele Inițiativei privind echipele 
de acțiune pentru tineri și pentru a raporta cu privire la 
acestea.
În timp ce, în cazul fondurilor executate în cadrul ges -
tiunii partajate este posibil ca Comisia să nu dispună 
întotdeauna de informații detaliate cu privire la toate 
măsurile care au beneficiat de sprijin, unul dintre obiec -
tivele reuniunilor echipelor de acțiune pentru tineri 
fiind tocmai acela de a reverifica, împreună cu statele 
membre, estimările fondurilor FSE disponibile, asigurân -
du-se că au fost utilizate cele mai fiabile și mai recente 
informații, Comisia oferă consiliere și orientări inclusiv 
pe baza informațiilor obținute și a evaluării politicilor 
desfășurate în contextul semestrului european.
În ceea ce privește caracterul adecvat al măsurilor 
finanțate, întrucât măsurile obișnuite în favoarea ocu -
pării forței de muncă în rândul tinerilor sprijinite de FSE 
vizează formarea, experiența profesională, subvențiile 
la angajare, instruirea și educația continuă, s-a urmărit 
impulsionarea statelor membre în sensul aplicării acelor 
măsuri care s-au dovedit a fi cele mai eficace.Sinteză
I
Răspunsul comun al Comisiei la punctele I, II, III și IV:
Șomajul în rândul tinerilor a constituit o problemă 
larg răspândită în numeroase state membre în ultimul 
deceniu. Echipa de acțiune pentru tineri, chiar dacă 
este un instrument ad-hoc, a avut meritul de a fi plasat 
această problemă, exacerbată de criza economică, 
printre prioritățile agendei politice europene.
Această nouă conștientizare a antrenat o serie de 
acțiuni concrete, care au fost întreprinse atât la nivelul 
UE, cât și la nivelul statelor membre și au cuprins în 
special Garanția pentru tineret și Inițiativa privind 
ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Pachetul 
privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor  
(2012), care vine în completarea pachetului mai amplu 
privind ocuparea forței de muncă , cuprindea o propu -
nere de instituire a  Garanției pentru tineret . Această 
propunere a avut drept rezultat adoptarea de către 
Consiliu a unei recomandări în aprilie 2013.
Acest fapt i-a determinat, de asemenea, pe liderii 
europeni să ia măsuri concrete pe plan financiar, și 
anume prin lansarea Inițiativei privind ocuparea forței 
de muncă în rândul tinerilor  (2013). Această inițiativă 
vizează sprijinirea în principal a tinerilor care nu sunt 
încadrați profesional și nu urmează niciun program 
educațional sau de formare din regiunile în care rata 
șomajului în rândul tinerilor depășește 25 %. Inițiativa 
privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, 
alături de FSE, a permis statelor membre să benefici -
eze de fonduri specifice pentru a putea începe pune -
rea în practică a Garanției pentru tineret.
IV
Comisia constată că valorile fondurilor FSE „disponi -
bile” estimate de statele membre erau orientative și 
că depindeau în special de cererile de propuneri deja 
lansate și de dispozițiile contractuale din cadrul pro -
gramelor operaționale relevante.Răspunsul  
Comisiei
Răspunsul Comisiei 40
VI A doua liniuță (a)
Comisia acceptă această recomandare și consideră că 
actualul cadru juridic conține cerințele necesare.
Cadrul juridic al fondurilor ESI pentru perioada 
2014 -2020 contribuie deja în mare măsură la crearea 
condițiilor necesare pentru asigurarea unui mai bun 
raport costuri-beneficii. Acest obiectiv trebuie să fie 
atins, printre altele, cu ajutorul unui cadru de per -
formanță și al unor rezerve, al unor condiționalități 
ex ante  și al unor indicatori comuni de realizare și de 
rezultat. Utilizarea și programarea fondurilor ESI sunt, 
de asemenea, strâns legate de Strategia Uniunii pen -
tru ocuparea forței de muncă și creștere economică și 
de recomandările specifice fiecărei țări.
Articolul 30 din Regulamentul privind dispozițiile 
comune (RDC) prevede ca modificările aduse progra -
melor operaționale să fie însoțite de o justificare din 
partea statului membru cu privire la impactul preconi -
zat al acestora asupra realizării obiectivelor naționale 
ale Strategiei Europa 2020, precum și a obiectivelor 
specifice ale programului operațional.
În plus, articolul 23 din RDC permite Comisiei să 
solicite, din proprie inițiativă, ca un stat membru să 
propună modificări ale programelor sale operaționale, 
cu scopul de a asigura respectarea recomandărilor for -
mulate de Consiliu în contextul semestrului european 
și de a garanta astfel că fondurile ESI acordă sprijin 
priorităților relevante în materie de creștere și locuri 
de muncă la nivel național sau regional.
Comisia ia act de faptul că rolul său de supraveghere 
presupune și monitorizarea oricăror chestiuni referi -
toare la buget sau la absorbția fondurilor.
VI A doua liniuță (b)
Comisia acceptă această recomandare și consideră, de 
asemenea, că actualul cadru juridic conține cerințele 
necesare.
Articolul 30 din RDC prevede în mod explicit că, după 
evaluarea de către Comisie a justificării prezentate 
de statul membru și ca urmare a unei solicitări de 
informații suplimentare, statul membru furnizează 
Comisiei toate informațiile suplimentare necesare. În 
plus, se aplică norme suplimentare specifice în cazul 
modificărilor aduse programelor operaționale legate 
de alocarea rezervei de performanță.În rapoartele sale periodice transmise Consiliului 
European, Comisia a raportat, pe baza informațiilor 
furnizate de către statele membre, o serie de evoluții 
pozitive care au putut fi remarcate ca urmare a mobi -
lizării echipelor de acțiune pentru tineri în ceea ce 
privește măsurile întreprinse pe teren, sprijinul de la 
bugetul național și numărul de tineri care au benefi -
ciat de sprijin. Comisia consideră că reprogramarea 
fondurilor în vederea majorării sprijinului financiar 
acordat programelor pentru tineret funcționale 
a reprezentat o îmbunătățire netă în cadrul sprijinului 
UE pentru tineri.
În ceea ce privește monitorizarea, Comisia semnalează 
că, în cadrul gestiunii partajate, statele membre sunt 
responsabile de instituirea unor sisteme de monitori -
zare și de raportare, precum și de garantarea fiabilității 
acestora, care este verificată cu ocazia auditurilor efec -
tuate de către Comisie. Comisia dispunea de informații 
provenite din rapoartele prevăzute de Regulamentul 
privind FSE. Mai mult, întrucât echipele de acțiune 
pentru tineri au reprezentat un exercițiu politic, care 
a fost anunțat ca atare încă de la început, Comisia 
a colectat, de asemenea, date în mod informal, prin 
intermediul unor chestionare și al unor solicitări de 
informații, precum și cu ajutorul altor procese de poli -
tică, mai ales semestrul european. Comisia nu dispune 
de un mandat juridic pentru a efectua controale ale 
fiabilității și/sau ale plauzibilității acestor informații.
VI Prima liniuță
Comisia acceptă această recomandare.
În acțiunile sale, Comisia ține întotdeauna seama de 
contextul politic, juridic, financiar și administrativ. În 
cazul specific al Inițiativei privind echipele de acțiune 
pentru tineri, Comisia era conștientă de faptul că 
inițiativa urma să fie supusă mai multor constrângeri 
și totuși a considerat că acestea nu justifică inacțiunea: 
dată fiind situația inacceptabilă a șomajului în rândul 
tinerilor, Comisia era hotărâtă să ia toate măsurile 
posibile pentru a o îmbunătăți.
Ca regulă generală, în cazul unor astfel de exerciții, 
Comisia face apel în mod sistematic la experiența 
dobândită cu ocazia punerii în aplicare a fondurilor 
structurale și de investiții europene, în special a Fon -
dului social european, precum și cu ocazia participării 
sale la semestrul european.
Răspunsul Comisiei 41
Introducere
09
Comisia a propus să se instituie echipe de acțiune 
în statele membre în care rata șomajului în rândul 
tinerilor a fost net superioară mediei UE. Această pro -
punere a fost aprobată de către Consiliul European. 
La momentul respectiv, media UE se situa la 22,3 %. 
Prin urmare, s-a ales o rată de referință de 30 %, iar 
opt state membre au beneficiat de această acțiune, 
această rată fiind conformă cu declarația Consiliului 
European. Comisia consideră că a acționat în confor -
mitate cu declarația Consiliului European.
Observații
Răspunsul comun al Comisiei la 
punctele 25 și 26
Comisia este autorizată să monitorizeze fondurile UE 
doar în conformitate cu dispozițiile regulamentelor în 
cauză, iar statele membre dispun de o mare marjă de 
apreciere în ceea ce privește raportarea informațiilor 
legate de performanță. Deși a existat, într-adevăr, 
un indicator de realizare comun (obligatoriu) pentru 
tineret, statele membre au comunicat, de asemenea, 
rezultatele obținute în fiecare an în raportul anual de 
implementare, pe baza indicatorilor specifici definiți 
în programul operațional pentru fiecare axă prioritară, 
chiar dacă acești indicatori specifici nu permiteau 
agregarea datelor la nivelul UE. În toate cazurile, Comi -
sia a respectat aceste dispoziții.
27
Comisia consideră că există un număr suficient de 
indicatori care permit efectuarea unei monitorizări 
corespunzătoare, chiar dacă acești indicatori sunt spe -
cifici pentru fiecare program operațional în parte.VI A doua liniuță (c)
Comisia acceptă această recomandare și consideră, de 
asemenea, că actualul cadru juridic conține cerințele 
necesare.
Articolul 50 din RDC prevede transmiterea unor 
rapoarte anuale de implementare cu privire la toate 
aspectele relevante referitoare la performanță. Sta -
tele membre trebuie să își elaboreze, de asemenea, 
rapoartele pe baza categoriilor de intervenție, astfel 
cum se prevede în Regulamentul de punere în aplicare 
nr. 215/2014 al Comisiei relevant.
VI A doua liniuță (d)
Comisia acceptă această recomandare și consideră 
că aceasta corespunde practicilor curente, având în 
vedere și atribuțiile sale specifice legate de participa -
rea în cadrul comitetului de monitorizare.
VI A treia liniuță
Comisia acceptă această recomandare. Într-adevăr, în 
contextul gestiunii partajate, Comisia verifică, prin -
tre altele, soliditatea sistemelor de înregistrare și de 
stocare a evidențelor contabile și a datelor privind 
punerea în aplicare furnizate de statele membre. Acest 
control este asigurat, de obicei, grație unui audit al sis -
temelor efectuat atât de Comisie, cât și de autoritățile 
naționale de audit.
Pentru perioada 2014-2020, RDC impune autorității de 
management a FSE sau a Inițiativei privind ocuparea 
forței de muncă în rândul tinerilor să colecteze, să 
stocheze și să înregistreze date fiabile privind indicato -
rii într-un sistem informatic [articolul 125 alineatul (2) 
literele (a), (d) și (e)]. Acest proces va face obiectul unor 
audituri efectuate de Comisie.
Răspunsul Comisiei 42
În plus, Comisia a lansat mai multe evaluări ale politi -
cilor pentru perioada 2007-2013, care vor fi disponibile 
la jumătatea anului 2016. Toate aceste evaluări vor 
furniza informații utile cu privire la realizarea progra -
melor. În plus, rapoartele finale vor cuprinde volume 
specifice axate pe lecțiile învățate și pe bunele practici 
aplicate.
Răspunsul comun al Comisiei la 
punctele 30-32
Raportul Comisiei a oferit o imagine de ansamblu pe 
baza unor chestionare adresate autorităților de mana -
gement, mai precis pe baza propriei evaluări realizate 
de statele membre a elementelor ce puteau fi conside -
rate drept o bună practică. Scopul raportului a fost să 
disemineze idei și practici în materie de politică pentru 
a-i „inspira” pe factorii de decizie. Raportul nu a fost 
menit să ofere o evaluare a calității și a eficacității 
intervențiilor FSE.
34
Comisia observă că unul dintre obiectivele reuniunilor 
echipelor de acțiune pentru tineri a fost tocmai acela 
de a identifica în mod mai riguros, împreună cu statele 
membre, fondurile UE disponibile și măsurile supli -
mentare necesare pentru a răspunde nevoilor tinerilor 
șomeri.
35
În contextul gestiunii partajate, detaliile specifice rele -
vante privind operațiunile sunt disponibile la nivelul 
statelor membre, întrucât acestea sunt responsabile 
de lansarea și de organizarea diferitelor cereri de 
candidaturi. În pofida limitărilor obiective ale cadrului 
juridic pentru perioada 2007-2013, Comisia s-a străduit 
în mod proactiv să colecteze cu o mai mare regulari -
tate informații relevante din partea statelor membre 
cu privire la sprijinul FSE acordat unor măsuri privind 
ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, corelate 
cu alte inițiative în acest domeniu la nivelul UE.Problema evidențiată în studiul Rețelei de experți în 
materie de evaluare rezultă în primul rând din faptul 
că, în timp ce era obligatoriu să se raporteze cu privire 
la indicatorii de realizare, raportarea cu privire la 
indicatorii de rezultat pentru anumite măsuri specifice 
nu era obligatorie. Prin urmare, nu sunt disponibile 
date cuprinzătoare și coerente privind indicatorii de 
rezultat. Introducerea unor indicatori de realizare și 
de rezultat comuni pentru perioada de programare 
2014 -2020 va oferi o soluție la această problemă.
28
Raportul Serviciului de Audit Intern (IAS) la care face 
trimitere Curtea conchide că anumite deficiențe 
existente se datorează cadrului juridic pe care Comisia 
își întemeiază, prin definiție, activitatea. Raportul IAS 
recunoaște, de asemenea, îmbunătățirea semnificativă 
a cerințelor în materie de performanță introduse prin 
cadrul juridic pentru perioada 2014-2020. În perioada 
2007  2013, autoritățile de management aveau obligația 
de a defini indicatori de rezultat specifici și de a sta -
bili ținte în programele operaționale. Această cerință 
a făcut obiectul unor negocieri cu ocazia programării 
aferente programelor operaționale. Comisia recu -
noaște că agregarea datelor la nivelul UE a constituit 
o provocare, însă consideră că monitorizarea pe care 
a efectuat-o la nivel de programe operaționale este 
adecvată. Mai mult, Comisia a realizat un studiu menit 
să analizeze toți indicatorii de rezultat specifici, a utili -
zat cunoștințele dobândite pentru a propune indica -
tori de rezultat comuni pentru perioada 2014-2020 și 
a creat o rețea de evaluare pentru a încerca să colec -
teze date în materie de monitorizare și de evaluare din 
partea autorităților de management pentru a furniza 
birourilor responsabile informații referitoare la per -
formanță care să servească și în vederea întocmirii de 
rapoarte de către Comisie.
29
Comisia ia act de faptul că, prin contactele lor bilaterale 
regulate cu autoritățile de management, prin evaluarea 
raportului anual de implementare și prin participarea la 
reuniunile prevăzute de regulament, precum și prin con -
tactele cu departamentele tematice din statele membre 
în cadrul ciclului semestrului european, funcționarii 
Comisiei sunt informați cu privire la evoluția punerii în 
aplicare a programului operațional și la „bunele practici” 
identificate. Grație analizei diferiților indicatori speci -
fici efectuate de funcționarii responsabili, aceștia sunt 
conștienți de eficacitatea punerii în aplicare a diferitelor 
programe operaționale.
Răspunsul Comisiei 43
Definiția standard a noțiunii de „tânăr” oferită de 
Eurostat (15-24 de ani) a fost utilizată pentru a identi -
fica statele membre cu cea mai mare rată a șomajului 
în rândul tinerilor, precum și în cadrul discuțiilor și al 
analizelor ulterioare. Cu toate acestea, rațiunea de a fi 
a echipelor de acțiune pentru tineri a fost să garanteze 
că sunt întreprinse acțiunile specifice cele mai adec -
vate pentru fiecare țară în parte. Așadar, în anumite 
împrejurări, această definiție a fost interpretată cu 
o anumită flexibilitate, atunci când circumstanțele 
naționale justificau acest lucru.
41
Echipele de acțiune pentru tineri au avut rolul de 
a examina dacă este posibil să se ia măsuri rapide 
pentru a răspunde efectelor imediate ale crizei. 
Neconcordanța de competențe reprezintă o problemă 
structurală, iar programele operaționale aferente FSE 
au fost deja programate, încă din 2006, cu scopul de 
a remedia problemele structurale de pe piețele forței 
de muncă. Progresele în direcția acestei reforme 
structurale au fost însă grav afectate de criza econo -
mică, ce a fost însoțită de o creștere drastică a ratelor 
șomajului în UE. Prin urmare, în timp ce echipele de 
acțiune pentru tineri au avut drept misiune găsirea 
unor soluții imediate, atât pe plan financiar, cât și în 
ceea ce privește punerea în aplicare a politicilor, efor -
turile depuse de Comisie au vizat, în paralel, impulsio -
narea statelor membre în sensul reluării procesului de 
reformă.
În plus, Comisia colectează o mare parte a informa -
țiilor specifice în materie de politică în contextul 
activităților sale analitice desfășurate în cadrul semes -
trului european, aceste informații fiind publicate în 
rapoartele Comisiei sau în rapoartele de țară. Comisia 
se bazează, de asemenea, pe o serie de rapoarte 
ale experților și pe exemple de rapoarte de politică 
internă furnizate de DG EMPL, în special pe așa-numi -
tele rapoarte de țară, elaborate în contextul semestru -
lui european.
42
Comisia observă că în cele opt fișe de țară erau suge -
rate orientări în materie de politică bazate pe o ana -
liză a nevoilor de pe piața forței de muncă, susținută 
de o gamă largă de surse, în special de activitatea 
analitică realizată de Comisie în contextul semestrului 
european.36
Comisia semnalează că estimările sale s-au întemeiat 
pe date transmise în mod voluntar de către statele 
membre. Aceste estimări nu au reprezentat decât 
punctul de plecare pentru discuțiile bilaterale și au 
fost actualizate sistematic pe baza situației reale a fie -
cărui stat membru în parte.
37
Comisia recunoaște că s-a comis o eroare tehnică în 
cazul Slovaciei. Cu toate acestea, în cadrul discuției 
care a avut loc cu ocazia reuniunii echipei de acțiune 
pentru tineri, s-au utilizat cifrele corecte.
38
Comisia observă că, în contextul pregătirii reuniunilor 
echipelor de acțiune pentru tineri, orice evaluare ar 
trebui să se bazeze pe ceea ce a anunțat Comisia, pe 
angajamentele asumate de aceasta și pe rezultatele 
pe care aceasta le-ar fi putut obține în mod realist, în 
termenele convenite și ținând seama de cadrul juridic 
în vigoare.
40
Comisia consideră că obiectivul echipelor de acți -
une pentru tineri nu a fost acela de a furniza statelor 
membre analize ex ante  referitoare la grupuri de tineri 
specifice, și nici examinarea cerințelor viitoare în mate -
rie de competențe.
Mai mult, analiza efectuată de către Comisie a nevoilor 
de pe piața forței de muncă nu se limitează la fișele de 
țară, care, fiind documente informative, au fost utili -
zate ca note de informare în cadrul reuniunilor bilate -
rale ale echipelor de acțiune pentru tineri. Funcționarii 
responsabili de chestiunile geografice întocmesc 
rapoarte de țară detaliate și analizează în profunzime 
situația în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și 
politicile sociale din statele membre, pe baza infor -
mațiilor respective fiind apoi elaborate recomandările 
specifice fiecărei țări. Combaterea șomajului în rândul 
tinerilor necesită o abordare cuprinzătoare, iar fișele 
de țară prezintă date și politici coerente nu numai 
cu privire la chestiunile legate de ocuparea forței de 
muncă, ci și cu privire la alte aspecte critice, cum ar fi 
educația.
Răspunsul Comisiei 44
oricărei propuneri detaliate a trebuit să facă obiectul 
unei verificări în ceea ce privește situația (punere în 
aplicare, rezultate) a fiecărui program operațional (de 
exemplu, prin identificarea programelor operaționale 
care trebuiau să facă obiectul unei reprogramări, pen -
tru ce cuantum etc.).
49
Comisia consideră că rezumatul concluziilor operați -
onale ale Secretarului General nu ar trebui interpre -
tat în mod izolat. În cazul specific al Greciei, aceasta 
beneficia deja de o asistență tehnică foarte intensă 
prin programul de asistență financiară, iar concluziile 
operaționale ale Secretariatului General au sugerat 
dezvoltarea/consolidarea inițiativelor existente sub 
forma unor orientări de politică, pregătind astfel 
terenul pentru elaborarea ulterioară a unor măsuri 
specifice menite să răspundă nevoilor identificate. 
Rezultatul operațional al echipelor de acțiune pentru 
tineri a fost „Planul de acțiune al intervențiilor țintite 
menite să consolideze încadrarea în muncă și antre -
prenoriatul în rândul tinerilor”, adoptat de Grecia în 
decembrie 2012.
Mai mult, Comisia a transmis deja statelor membre 
evaluări și recomandări în materie de politică detaliate, 
specifice fiecărei țări, în contextul semestrului european.
50
Comisia face trimitere la răspunsul său de la punc -
tele 29, 44 și 47.
În cadrul reuniunilor comitetului de monitorizare 
în care Comisia joacă un rol consultativ, s-a discutat 
despre posibilitatea unor modificări specifice privind 
procedurile de ofertare și criteriile de selecție, atunci 
când acest lucru a fost oportun. Comisia consideră 
că valoarea adăugată a inițiativelor propuse nu a fost 
evaluată doar în raport cu impactul preconizat al aces -
tora asupra absorbției fondurilor.
51
Comisia semnalează că modificările programelor 
operaționale nu au fost întotdeauna legate în totalitate 
de măsurile propriu-zise în favoarea ocupării forței de 
muncă în rândul tinerilor. Modificările respective s-au 
înscris deseori în cadrul unor realocări mai ample de 
fonduri care au fost direcționate către măsuri menite 
să sprijine ocuparea forței de muncă în general. În plus, 
în contextul echipelor de acțiune pentru tineri, rolul 43
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 41.
44
În Italia, situația de pe piața muncii a fost deosebit de 
dificilă pentru tineri. În fișele de țară au fost identificate 
unele grupuri a căror situație este deosebit de îngrijo -
rătoare, printre care se numără tinerii cu un nivel mediu 
și superior de educație după absolvire. Inițiativele între -
prinse s-au înscris însă într-o abordare globală, menită 
să soluționeze situația în ansamblul său.
Alegerea de a transfera gestionarea fondurilor (la fel 
ca în cazul tuturor celorlalte Inițiative privind echipele 
de acțiune pentru tineri) a avut, în mod clar, un dublu 
obiectiv: creșterea nivelurilor capitalului uman (pen -
tru a facilita ocuparea forței de muncă) și accelerarea 
cheltuielilor (întrucât, după cum se menționează în fișa 
de țară, „problemele cu care se confruntă Italia nu sunt 
legate de prioritățile în materie de cheltuieli, ci de întâr -
zierile privind punerea în aplicare”).
45
Comisia ia act de faptul că orice evaluare a rezultatelor 
obținute de echipele de acțiune pentru tineri trebuie 
să țină seama de obiectivele și de finalitatea misiunilor 
acestor echipe, precum și de cadrul de reglementare 
aferent FSE.
47
Obiectivul primordial al echipelor de acțiune pentru 
tineri a fost ca, prin intermediul unor discuții politice 
la nivel înalt, să identifice mijloacele care să le permită 
autorităților naționale să realoce fonduri în favoarea 
unor proiecte care ar avea un impact maxim pe ter -
men scurt. Acest lucru a presupus necesitatea de a se 
conveni asupra modului de abordare a priorităților FSE 
concurente, fără a intra însă în detaliile tehnice ale ges -
tionării fondurilor. Reuniunile au oferit prilejul de a exa -
mina diferite posibilități, care au trebuit să fie verificate 
din punct de vedere tehnic prin prisma particularităților 
fiecărui program operațional în parte.
Înainte ca o reprogramare să poată fi realizată, a fost 
necesar să se discute cu statele membre măsura în 
care fondurile FSE puteau fi redirecționate către pro -
grame pentru tineret.
De exemplu, în cazul țărilor cu un număr mare de 
programe operaționale, cum ar fi Italia, aplicabilitatea 
Răspunsul Comisiei 45
subvențiile la angajare, instruirea și educația continuă, 
Comisia a urmărit impulsionarea statelor membre în 
sensul aplicării acelor măsuri care s-au dovedit a fi cele 
mai eficace. În contextul global al șomajului în rândul 
tinerilor în 2011 (rata globală de ocupare scăzută și 
rata de inactivitate crescândă, în special pentru tinerii 
care nu sunt încadrați profesional și nu urmează 
niciun program educațional sau de formare), unul 
dintre obiectivele principale ale Comisiei a fost, de 
asemenea, sporirea gradului de acoperire al măsurilor, 
respectiv sporirea numărului de participanți la măsu -
rile care ar putea îmbunătăți capacitatea de inserție 
profesională a tinerilor pe piața forței de muncă. Nu 
în ultimul rând, toate măsurile menționate anterior 
rămân esențiale și în cadrul Garanției pentru tineret, 
care beneficiază, de asemenea, de sprijin financiar din 
partea FSE.
Răspuns comun la punctul 64 și la 
caseta 7
Comisia subliniază faptul că grupurile prioritare 
despre care s-a discutat în cadrul reuniunii bilaterale 
a echipei de acțiune pentru tineri au fost atât tinerii 
cu calificări înalte, cât și tinerii cu o educație de bază. 
Aceste două grupuri au fost, de asemenea, vizate de 
Planul de acțiune pentru tineret din Portugalia, intitu -
lat „Impulso Jovem”, și de reprogramarea programului 
operațional corespondent.
Răspuns comun la punctele 65, 66, 67 
și la caseta 8
Comisia semnalează că programele naționale de 
reformă sunt documente strategice aflate sub răs -
punderea exclusivă a statelor membre. Programele 
respective nu vizează descrierea măsurilor care ar 
urma să fie sprijinite cu fonduri din partea UE, ca 
urmare a reuniunii echipei de acțiune pentru tineri.
Comisia monitorizează situația tinerilor pe piața forței 
de muncă în contextul semestrului european, care are 
drept obiectiv consolidarea și promovarea reformelor 
politice, în beneficiul cetățenilor UE. În acest context, 
Comisia include o evaluare analitică aprofundată în 
rapoartele de țară și propune acțiuni de politică sub 
forma unor proiecte de recomandări specifice fiecărei 
țări. În cadrul semestrului european 2015, cinci state 
membre au primit recomandări care vizau adopta -
rea unor măsuri de politică mai ambițioase în acest 
domeniu.consultativ al Comisiei s-a extins dincolo de considerați -
ile legate de realocările financiare.
53
Pentru a oferi o imagine completă a rezultatelor 
financiare ale Inițiativei privind echipele de acțiune 
pentru tineri, Comisia consideră că este necesar, 
de asemenea, să se includă informații cu privire la 
resursele financiare consacrate inițiativelor legate de 
tineret, rezultate din reducerea cofinanțării naționale 
în programele operaționale aferente FSE și FEDER. De 
exemplu, în cazul Italiei, aceste resurse, rezultate în 
urma reprogramării programului operațional, au per -
mis finanțarea mai multor inițiative (inclusiv a Planului 
pentru tineri din Sicilia) cuprinse în planul de acțiune 
pentru coeziune derulat la nivel național. Potrivit 
Italiei, resursele respective reprezintă circa 1,5  mili -
arde EUR suplimentare și au făcut parte din fondurile 
realocate atribuite Italiei pe parcursul întregului exer -
cițiu ce a vizat echipele de acțiune pentru tineri.
54
Comisia recunoaște că a survenit o eroare tehnică, 
aceasta având însă doar un impact foarte limitat 
asupra cuantumului global (mai puțin de 4 % asupra 
cuantumului global aferent FSE, mai puțin de 1,2 %, 
dacă se ia în considerare bugetul global consacrat 
echipelor de acțiune pentru tineri, inclusiv Planul de 
acțiune pentru coeziune al Italiei).
56
În cadrul gestiunii partajate, statele membre au res -
ponsabilitatea de a institui sisteme de monitorizare și 
de raportare și de a asigura fiabilitatea acestora.
60
Comisia estimează că este mai oportun să se majoreze 
sprijinul financiar acordat programelor pentru tineret 
(formare etc.) care și-au dovedit deja eficacitatea pe 
teren decât să se irosească aceste sume de bani din 
cauza unei dezangajări automate. Programele care au 
fost consolidate fuseseră deja evaluate la momentul 
adoptării lor, iar punerea lor în aplicare era în concor -
danță cu cerințele regulamentelor.
În ceea ce privește caracterul adecvat al măsurilor 
finanțate, întrucât măsurile obișnuite în favoarea 
ocupării forței de muncă în rândul tinerilor sprijinite 
de FSE vizează formarea, experiența profesională, 
Răspunsul Comisiei 46
73
Comisia dispunea de informații din rapoartele prevă -
zute de Regulamentul privind FSE. Mai mult, întrucât 
echipele de acțiune pentru tineri au reprezentat un 
exercițiu politic, care a fost anunțat ca atare încă de 
la început, Comisia a colectat, de asemenea, date în 
mod informal, prin intermediul unor chestionare și al 
unor solicitări de informații, precum și cu ajutorul altor 
procese de politică, mai ales semestrul european.
Nu a putut fi pus în practică niciun proces oficial de 
monitorizare și de raportare pentru echipele de acți -
une pentru tineri care să fi depășit cadrul de monitori -
zare aferent FSE.
75
Rapoartele prezentate Consiliului European au oferit 
o privire de ansamblu asupra stadiului punerii în 
aplicare a echipelor de acțiune pentru tineri, pe baza 
datelor colectate ad-hoc de la statele membre. A se 
vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 68.
76
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 72.
De asemenea, rapoartele întocmite de Comisie s-au 
bazat pe informațiile comunicate de Italia. În ceea ce 
privește întârzierile, care au fost semnificative în spe -
cial în faza de demarare a planului național, Comisia 
a încurajat o punere în aplicare rapidă ori de câte ori 
acest lucru este posibil.
77
În cadrul gestiunii partajate, statele membre au res -
ponsabilitatea de a institui sisteme de monitorizare 
și de raportare și de a asigura fiabilitatea acestora. 
Comisia verifică soliditatea sistemelor prin intermediul 
auditurilor sale.68
Comisia constată că, pentru a menține sarcina admi -
nistrativă ce le revine statelor membre la un nivel 
minim absolut și pentru a obține rapid rezultate, echi -
pele de acțiune pentru tineri au fost implementate și 
monitorizate în conformitate cu dispozițiile juridice ale 
FSE.
70
Comisia observă că informațiile comunicate în ceea ce 
privește obiectivele în materie de indicatori depind de 
contextul global al modificării propuse a programului 
operațional și de întrebarea dacă există sau nu o core -
lare specifică a acesteia cu ocuparea forței de muncă 
în rândul tinerilor sau, pe un plan mai general, cu 
promovarea măsurilor de ocupare a forței de muncă 
pentru toate grupurile-țintă vizate de programul ope -
rațional în ansamblu.
De exemplu, în cazul Greciei, indicatorii de monito -
rizare pentru tineret erau deja incluși în programele 
operaționale.
71
Comisia ia act de faptul că procesele-verbale ale 
reuniunilor de examinare anuale nu reprezintă singura 
sursă de informații în ceea ce privește monitorizarea 
periodică a programului operațional efectuată de 
către Comisie.
Răspunsul comun al Comisiei la 
punctul 72 și la caseta 9
Comisia pune uneori în discuție plauzibilitatea valori -
lor anumitor indicatori specifici care sunt comunicate 
în raportul anual de implementare. De asemenea, 
sistemele informatice ale statelor membre fac obiectul 
unor audituri efectuate de Comisie și de autoritățile de 
audit ale statelor membre.
Comisia recunoaște că informațiile furnizate de către 
autoritatea de management din Lituania au conținut 
o eroare tehnică.
Răspunsul Comisiei 47
și a evaluării politicilor desfășurate în contextul semes -
trului european.
79 A doua liniuță
Unul dintre obiectivele reuniunilor echipelor de 
acțiune pentru tineri a fost tocmai acela de a reveri -
fica, împreună cu statele membre, estimările aferente 
fondurilor FSE disponibile, pentru a se asigura că au 
fost utilizate cele mai fiabile și mai recente informații.
80
Comisia consideră că „fișele de țară” trebuiau să aibă un 
caracter general, întrucât ele sintetizează analiza efec -
tuată periodic de Comisie cu privire la evoluția pieței 
forței de muncă (de exemplu, raportul anual privind 
evoluția ocupării forței de muncă și a situației sociale 
în Europa, raportul anual privind evoluția pieței muncii 
și a salariilor, precum și buletinul trimestrial privind ocu -
parea forței de muncă și situația socială).
81
Având în vedere caracterul urgent al situației referi -
toare la șomajul în rândul tinerilor, Comisia și Consiliul 
European au decis să lanseze o inițiativă ad-hoc, punc -
tuală, care a condus în principal la o redirecționare 
rapidă a fondurilor FSE disponibile în favoarea măsuri -
lor destinate tinerilor.
De asemenea, Comisia consideră că echipele de 
acțiune pentru tineri au avut o contribuție importantă, 
pregătind terenul pentru derularea unor noi inițiative 
de combatere a șomajului în rândul tinerilor. Printre 
acestea se numără Garanția pentru tineret, Inițiativa 
privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor 
și programarea îmbunătățită a FSE pentru perioada 
2014-2020, cu un accent mai puternic asupra tinerilor.
Recomandarea 1
Comisia acceptă această recomandare.
În acțiunile sale, Comisia ia întotdeauna în considerare 
contextul politic, juridic, financiar și administrativ. În 
cazul specific al Inițiativei privind echipele de acțiune 
pentru tineri, Comisia era conștientă că inițiativa urma 
să fie supusă mai multor constrângeri și totuși a consi -
derat că acestea nu justifică inacțiunea: dată fiind situa -
ția inacceptabilă a șomajului în rândul tinerilor, Comisia 
era hotărâtă să ia toate măsurile posibile pentru a o 
îmbunătăți.Concluzii și recomandări
Răspunsul comun al Comisiei la 
punctele 78 și 79
În opinia Comisiei, Inițiativa privind echipele de acțiune 
pentru tineri a răspuns așteptărilor politice stabilite 
de Consiliul European în concluziile sale din 30 ianua -
rie 2012. Obiectivul principal al echipelor comune de 
acțiune pentru tineri a fost mobilizarea instrumentelor 
UE și a celor naționale, inclusiv a fondurilor structurale, 
precum și inițierea unor discuții referitoare la reformele 
politicilor ce urmează a fi incluse în planurile privind 
locurile de muncă pentru tineri. Activitatea echipelor de 
acțiune pentru tineri s-a axat pe provocările identificate 
în statele membre vizate. Scopul acestor echipe a fost să 
„pună lucrurile în mișcare” prin acțiuni de sensibilizare 
întreprinse la cel mai înalt nivel politic, pentru a crea un 
sentiment al urgenței și a oferi o orientare mai puter -
nică, însă fără ca acest lucru să antreneze proceduri 
administrative și/sau juridice suplimentare.
Comisia a utilizat în mod proactiv toate instrumentele 
aflate la dispoziția sa, dat fiind cadrul juridic în vigoare, 
pentru a îndeplini obiectivele Inițiativei privind echipele 
de acțiune pentru tineri și pentru a raporta cu privire 
la acestea. Experiența echipelor de acțiune pentru 
tineri a contribuit, de asemenea, la elaborarea unor noi 
inițiative de politică, cum ar fi Pachetul privind ocuparea 
forței de muncă în rândul tinerilor și, în acest context, 
recomandarea Consiliului privind instituirea Garanției 
pentru tineret. În plus, monitorizarea atentă a situației 
din cele 8 state membre în cauză (precum și din alte 
state membre cu un nivel ridicat al șomajului în rân -
dul tinerilor) prin intermediul proceselor obișnuite ale 
semestrului european a antrenat formularea unor reco -
mandări specifice fiecărei țări privind ocuparea forței de 
muncă în rândul tinerilor. În rapoartele sale periodice 
transmise Consiliului European, Comisia a raportat, pe 
baza informațiilor furnizate de către statele membre, 
o serie de evoluții pozitive care au putut fi remarcate 
ca urmare a mobilizării echipelor de acțiune pentru 
tineri în ceea ce privește măsurile întreprinse pe teren, 
sprijinul de la bugetul național și numărul de tineri care 
au beneficiat de sprijin.
79 Prima liniuță
În timp ce, în cazul fondurilor implementate în cadrul 
gestiunii partajate, Comisia poate să nu dispună 
întotdeauna de informații detaliate cu privire la toate 
măsurile ce beneficiază de sprijin, aceasta oferă consi -
liere și orientări, inclusiv pe baza informațiilor obținute 
Răspunsul Comisiei 48
Recomandarea 2 (a)
Comisia acceptă această recomandare și consideră că 
actualul cadru juridic conține cerințele necesare.
Cadrul juridic al fondurilor ESI pentru perioada 
2014 -2020 contribuie deja în mare măsură la crearea 
condițiilor necesare pentru asigurarea unui mai bun 
raport costuri-beneficii. Acest obiectiv trebuie să fie 
atins, printre altele, cu ajutorul unui cadru de per -
formanță și al unor rezerve, al unor condiționalități 
ex ante  și al unor indicatori comuni de realizare și de 
rezultat. Utilizarea și programarea fondurilor ESI sunt, 
de asemenea, strâns legate de Strategia Uniunii pen -
tru ocuparea forței de muncă și creștere economică și 
de recomandările specifice fiecărei țări.
Articolul 30 din Regulamentul privind dispozițiile 
comune (RDC) prevede ca modificările aduse progra -
melor operaționale să fie însoțite de o justificare din 
partea statului membru cu privire la impactul preconi -
zat al acestora asupra realizării obiectivelor naționale 
ale Strategiei Europa 2020, precum și a obiectivelor 
specifice ale programului operațional.
În plus, articolul 23 din RDC permite Comisiei să 
solicite, din proprie inițiativă, ca un stat membru să 
propună modificări ale programelor sale operaționale, 
cu scopul de a asigura respectarea recomandărilor for -
mulate de Consiliu în contextul semestrului european 
și de a garanta astfel că fondurile ESI acordă sprijin 
priorităților relevante în materie de creștere și locuri 
de muncă la nivel național sau regional.
Comisia ia act de faptul că rolul său de supraveghere 
presupune și monitorizarea oricăror chestiuni referi -
toare la buget sau la absorbția fondurilor.Ca regulă generală, în cazul unor astfel de exerciții, 
Comisia face apel în mod sistematic la experiența 
dobândită cu ocazia punerii în aplicare a fondurilor 
structurale și de investiții europene, în special a Fon -
dului social european, precum și cu ocazia participării 
sale la semestrul european.
82
Comisia admite că îi este dificil să furnizeze o cifră 
globală stabilă, întrucât nu are acces decât la deciziile 
oficiale de modificare a programului operațional, iar 
cuantumurile disponibile în cadrul unui program ope -
rațional sau al unui stat membru pentru a fi redirec -
ționate în cadrul programelor operaționale sau între 
acestea au evoluat în mod dinamic, în funcție de nive -
lul și de viteza de contractare a proiectelor, precum și 
în funcție de stadiul punerii în aplicare a programului 
operațional în ansamblu.
84
Comisia consideră că reprogramarea fondurilor în 
vederea majorării sprijinului financiar acordat pro -
gramelor pentru tineret funcționale a reprezentat 
o îmbunătățire netă în cadrul sprijinului UE pentru 
tineri. Acțiunile consolidate astfel au fost în orice caz 
selectate, implementate și monitorizate în conformi -
tate cu normele în vigoare. Prin urmare, s-a considerat 
că acestea generează rezultate pozitive, chiar și în 
cazul în care era prea devreme să se realizeze o evalu -
are cuprinzătoare.
În ceea ce privește caracterul adecvat al măsurilor 
finanțate, întrucât măsurile obișnuite în favoarea 
ocupării forței de muncă în rândul tinerilor sprijinite 
de FSE vizează formarea, experiența profesională, 
subvențiile la angajare, instruirea și educația continuă, 
Comisia a urmărit impulsionarea statelor membre în 
sensul aplicării acelor măsuri care s-au dovedit a fi cele 
mai eficace.
Mai mult, Comisia face trimitere la răspunsurile sale de 
la punctele 60, 72 și 76.
Răspunsul Comisiei 49
Răspunsul comun al Comisiei la 
punctele 85 și 86
În cadrul gestiunii partajate, statele membre au res -
ponsabilitatea de a institui sisteme de monitorizare și 
de raportare și de a asigura fiabilitatea acestora.
Comisia verifică fiabilitatea datelor furnizate de statele 
membre prin intermediul auditurilor sale.
În perioada 2014-2020, RDC prevede ca autoritatea de 
management a FSE sau a Inițiativei privind ocuparea 
forței de muncă în rândul tinerilor să colecteze, să 
stocheze și să înregistreze date fiabile privind indicato -
rii într-un sistem informatic [articolul 125 alineatul (2) 
literele (a), (d) și (e)], care să facă obiectul unor audituri 
efectuate de Comisie.
Recomandarea 3
Comisia acceptă această recomandare. Într-adevăr, în 
contextul gestiunii partajate, Comisia verifică, prin -
tre altele, soliditatea sistemelor de înregistrare și de 
stocare a evidențelor contabile și a datelor privind 
punerea în aplicare furnizate de statele membre. Acest 
control este asigurat, de obicei, grație unui audit al sis -
temelor efectuat atât de Comisie, cât și de autoritățile 
naționale de audit.
Pentru perioada 2014-2020, RDC impune autorității de 
management a FSE sau a Inițiativei privind ocuparea 
forței de muncă în rândul tinerilor să colecteze, să 
stocheze și să înregistreze date fiabile privind indicato -
rii într-un sistem informatic [articolul 125 alineatul (2) 
literele (a), (d) și (e)]. Acest proces va face obiectul unor 
audituri efectuate de Comisie.Recomandarea 2 (b)
Comisia acceptă această recomandare și consideră, de 
asemenea, că actualul cadru juridic conține cerințele 
necesare.
Articolul 30 din RDC prevede în mod explicit că, după 
evaluarea de către Comisie a justificării prezentate 
de statul membru și ca urmare a unei solicitări de 
informații suplimentare, statul membru furnizează 
Comisiei toate informațiile suplimentare necesare. În 
plus, se aplică norme specifice suplimentare în cazul 
modificărilor aduse programelor operaționale legate 
de alocarea rezervei de performanță.
Recomandarea 2 (c)
Comisia acceptă această recomandare și consideră, de 
asemenea, că actualul cadru juridic conține cerințele 
necesare.
Articolul 50 din RDC prevede transmiterea unor 
rapoarte anuale de implementare cu privire la toate 
aspectele relevante referitoare la performanță. Sta -
tele membre trebuie să își elaboreze, de asemenea, 
rapoartele pe baza categoriilor de intervenție, astfel 
cum se prevede în Regulamentul de punere în aplicare 
nr. 215/2014 al Comisiei relevant.
Recomandarea 2 (d)
Comisia acceptă această recomandare și consideră 
că aceasta corespunde practicilor curente, având în 
vedere și atribuțiile sale specifice legate de participa -
rea în cadrul comitetului de monitorizare.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
În 2012, pentru opt state membre în care rata șomajului în 
rândul tinerilor era deosebit de ridicată, au fost instituite 
echipe de acțiune pentru tineri formate din experți din 
cadrul autorităților naționale competente și din cadrul 
Comisiei. Scopul acestor echipe era de a ajuta statele 
membre respective să utilizeze în mod optim fondurile 
structurale ale UE prin direcționarea fondurilor rămase 
nealocate în perioada de programare 2007-2013 (incluzând 
suma de 10 miliarde de euro din cadrul Fondului Social 
European) către proiecte care să sprijine oportunitățile de 
angajare pentru tineri și care să faciliteze accesul la 
finanțare pentru întreprinderile mici.
În cadrul auditului său, Curtea a  evaluat amploarea acestui 
exercițiu de redirecționare a  fondurilor rămase nealocate 
în cadrul FSE și contribuția adusă de echipele de acțiune 
pentru tineri în acest sens prin demersul lor de a asista 
autoritățile naționale în realocarea de fonduri către 
proiectele care ar putea produce „cel mai mare impact în 
cel mai scurt timp”.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ