DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI care însoțește documentul RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind sistemul voluntar de proiectare ecologică pentru echipamentele de procesare a imaginii /* SWD/2013/014 final */





DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI care însoțește documentul RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind sistemul voluntar de proiectare ecologică pentru echipamentele de procesare a imaginii Prezentul document de lucru este destinat utilizării de către serviciile Comisiei Europene și are un scop pur informativ. El nu reprezintă poziția oficială a Comisiei și nici nu anticipează o astfel de poziție. DG emitentă: ENER DG asociată: ENTR Alte servicii implicate: SG, LS, CLIMA, CNECT, COMP, ECFIN, EMPL, ENV, JRC, JUST, MARKT, SANCO, TAXUD, TRADE, RTD Rezumat Echipamentele de procesare a imaginii sunt produse cu impact energetic care fac obiectul Directivei 2009/125/CE privind proiectarea ecologică. Directiva privind proiectarea ecologică instituie un cadru pentru stabilirea de cerințe în materie de proiectare ecologică pentru produsele cu impact energetic. Cerințele în materie de proiectare ecologică pentru produse constituie un instrument important pentru îndeplinirea obiectivelor politice prevăzute de: „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor – inițiativă emblematică”[1], documentul strategic „Energie 2020”[2] și „Planul 2011 pentru eficiență energetică”[3] al Comisiei. Prezentul document și raportul de evaluare a impactului analizează dacă trebuie adoptate cerințe în materie de proiectare ecologică pentru echipamentele de procesare a imaginii în temeiul Directivei privind proiectarea ecologică cu scopul de a reduce impactul asupra mediului al echipamentelor de procesare a imaginii, în special consumul de energie al acestora. 1. Definirea problemei În comparație cu situația majorităţii celorlalte produse avute în vedere pentru luarea de măsuri, nu există probleme majore în privinţa proiectării ecologice pentru echipamentele de procesare a imaginii, întrucât îmbunătățirea eficienței energetice și realizarea de economii de hârtie prin duplexare avansează rapid datorită unor instrumente voluntare de politică. Faptul că nu este valorificat pe deplin întregul potențial tehnic de economisire se datorează, în principal, dinamicii sectorului, care a atins rate de îmbunătățire a eficienței de peste 6 % pe an și economii de energie electrică de nu mai puţin de 87 % pe parcursul ultimilor 15 ani. Faptul că nu există nicio garanție că actuala tendință pozitivă înregistrată în îmbunătățirea eficienței energetice va continua și că legislația orizontală actuală vizează numai anumite aspecte legate de mediu reprezintă un motiv de îngrijorare. 2. Obiective Studiul pregătitor[4] și studiul de cercetare pe 2012[5] au constatat că există un potențial rentabil pentru reducerea consumului de energie al echipamentelor de procesare a imaginii, inclusiv a consumului de hârtie, și că, în prezent, nu este exploatat întregul potențial. Prin urmare, obiectivul este de a elabora o măsură privind proiectarea ecologică, inclusiv autoreglementarea, care să contribuie la atingerea obiectivelor actuale de politică, și anume 20 % economii de energie și o reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră în perioada 1990-2020, precum și promovarea eficienței resurselor materiale (altele decât cele energetice), de exemplu prin reduceri materiale (precum hârtia), reciclare (de exemplu, a unor piese din plastic de dimensiuni mai mari, a componentelor electronice, a metalelor) și reutilizare (de exemplu, a cartușelor de toner). Studiul de cercetare pe 2012 a indicat faptul că, în ciuda economiilor considerabile deja realizate, nivelurile țintă pentru 2020 ar putea rămâne ambiţioase și ar putea urmări realizarea unor economii de energie de 60 % și atingerea unei rate de duplexare de 90 % pentru echipamentele de birou clasice în perioada 2012-2020. În conformitate cu considerentele 18 și 19 și cu articolul 15 alineatul (6) din Directiva privind proiectarea ecologică, autoreglementarea ar trebui analizată ca opțiune preferată. 3. Criterii referitoare la măsurile privind proiectarea ecologică Abordarea utilizată pentru elaborarea măsurii propuse și a evaluării impactului acesteia a fost structurată în patru etape. Etapa 1: Temeiul juridic: conformitatea cu dispozițiile de la articolul 15 din Directiva privind proiectarea ecologică În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) litera (a) și cu anexele I și II la Directiva privind proiectarea ecologică, Comisia a realizat un studiu pregătitor tehnic, de mediu și economic pentru a evalua criteriile referitoare la măsurile de punere în aplicare a proiectării ecologice pentru echipamentele de procesare a imaginii[6]. Studiul a arătat că aceste criterii sunt îndeplinite deoarece: (1) echipamentele de procesare a imaginii sunt introduse pe piața UE în cantități mari, (2) impactul asupra mediului al consumului de energie electrică pe durata ciclului de viață al echipamentelor de procesare a imaginii este semnificativ, (3) există o discrepanță considerabilă între efectele asupra mediului ale echipamentelor de procesare a imaginii aflate în prezent pe piață. Există soluții tehnice rentabile care ar putea duce la îmbunătățiri semnificative. Tabelul 1: Criteriile prevăzute la articolul 15 alineatul (2) din Directiva privind proiectarea ecologică aplicate echipamentelor de procesare a imaginii Articolul 15 alineatul (2) litera (a) || Volumul anual al vânzărilor în UE (unități) || 2010 31 de milioane 2020 37 de milioane 2030 41 de milioane Articolul 15 alineatul (2) litera (b) || Impactul asupra mediului: consumul direct de energie electrică al echipamentelor de procesare a imaginii, în TWh energie electrică și Mt echivalent CO2 pe an [1] || direct (energie electrică) 2010 8,7 TWh (3,6 Mt CO2) 2020 9,1 TWh (3,5 Mt CO2) 2030 10,4 TWh (3,6 Mt CO2) Impactul asupra mediului: consum indirect de energie pentru producția de hârtie consumată de echipamentele de procesare a imaginii, în TWh energie electrică și Mt echivalent CO2 pe an [2] || indirect (hârtie) 2010 38,8 TWh (5,8 Mt CO2) 2020 42,8 TWh (6,4 Mt CO2) 2030 47,0 TWh (7,0 Mt CO2) Articolul 15 alineatul (2) litera (c) || Potențialul de ameliorare față de scenariul de statu-quo în același an (cu aplicarea de tehnologii existente rentabile, subopțiunea voluntară), exprimat în unități ca mai sus. || consum direct de energie (ameliorarea eficienței) 2020 7,9 TWh (4,1 Mt CO2) 2030 9,1 TWh (4,3 Mt CO2) consum indirect de energie (duplexare și N-printing) 2020 7,1 TWh (1,1 Mt CO2) 2030 7,8 TWh (1,1 Mt CO2) [1] Transformarea din TWh energie electrică în Mt echivalent CO2 ia în considerare îmbunătățiri ale emisiilor de CO2 ale centralelor electrice în perioada 2010-2030 (sursa: MEErP 2011) [2] Producţia de hârtie de birou: energie primară 40 MJ/kg de hârtie, transformarea în echivalent energie electrică cu ajutorul factorului de transformare în energie primară de 2,5 (40 MJ primari = 16 MJ electrici = 4,44 kWh electrici), emisii de gaze cu efect de seră de 0,6 kg/kg de hârtie (sursă: MEErP 2011). Consumul de hârtie a fost calculat în conformitate cu ciclurile de funcţionare ale ENERGY STAR . Criteriile sunt îndeplinite în totalitate de echipamentele monocrome sau color de procesare a imaginii care utilizează tehnici de imprimare cu jet de cerneală (IJ), electrofotografice (EP/„laser”) și cu cerneală solidă (SI, incluse în categoria EP). Echipamentele EP cuprind copiatoare, imprimante, dispozitive multifuncționale (MFD) și telecopiatoare, iar echipamentele IJ sunt clasificate în categoria dispozitivelor multifuncţionale și a celor unifuncţionale. Vechile tehnici de imprimare, precum transferul termic (TT), transferul termic direct (DT) și sublimarea termică (DT), sunt excluse deoarece sunt vândute în cantități mici și sunt utilizate preponderent în aplicații speciale, cum ar fi imprimarea bonurilor, a etichetelor și a materialelor textile. Din aceleași motive, imprimantele de mari dimensiuni, de exemplu pentru desene tehnice, sunt, de asemenea, excluse. În fine, imprimantele de mare viteză, de exemplu cele pentru imprimeriile profesionale, sunt excluse deoarece considerentele legate de costuri în acest segment de piață determină cumpărătorii să achiziţioneze numai modelele cele mai eficiente din punct de vedere energetic. Etapa 2: Inițiative existente și capacitatea forțelor pieței de a aborda această problemă Conform articolului 15 alineatul (2) și articolului 15 alineatul (4) litera (c) din Directiva privind proiectarea ecologică, trebuie să se ţină seama de legislaţia UE și naţională de mediu relevantă. Echipamentele de procesare a imaginii nu au făcut obiectul niciunei măsuri obligatorii specifice unui produs, dar anumite aspecte au fost abordate de legislația orizontală privind consumul de energie electrică în modul standby și oprit[7], produsele chimice[8] și deșeurile[9]. Consumul de energie al echipamentelor de procesare a imaginii în sectorul nerezidențial face parte din contabilizarea energiei în cadrul Directivei privind performanța energetică a clădirilor[10] și al viitoarei Directive privind eficiența energetică[11]. Acesta este inclus în mod indirect şi în contabilizarea carbonului în cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii. Eficiența energetică și efectele majore asupra mediului ale echipamentelor de procesare a imaginii sunt abordate în principal de programul voluntar ENERGY STAR al UE, în urma acordurilor UE-SUA începând din anul 2001. Este planificat pentru 2012 un sprijin suplimentar prin intermediul criteriilor pentru achizițiile publice ecologice (GPP) și al etichetei ecologice a UE, care utilizează în mare măsură cerințele și formatele ENERGY STAR. Începând cu anul 2008, îndeplinirea criteriilor ENERGY STAR, actualizate o dată la trei-patru ani, a devenit obligatorie pentru achizițiile de echipamente de către instituțiile UE și de către administrațiile centrale ale statelor membre[12]. Reacţia industriei echipamentelor de procesare a imaginii la măsuri a fost pozitivă, cu o rată mare de participare (o acoperire a pieţei > 90 %), o mare proporţie de produse conforme (> 90 % dintre modele în conformitate cu cerințele actuale) și declarare pe proprie răspundere la un nivel satisfăcător de fiabilitate[13]. Dacă există deficiențe legate de piaţă și/sau deficienţe de reglementare pentru echipamentele de procesare a imaginii, acestea privesc, în principal, echipamentele de serie mică de pe piața de consum și mai puţin piaţa echipamentelor de birou profesionale, în conformitate cu studiul pregătitor. Deficienţele pot apărea deoarece actualele prețuri ale energiei electrice nu reflectă costurile de mediu pentru societate și joacă, astfel, un rol insuficient în decizia de achiziționare (externalitate negativă). În plus, la baza alegerii echipamentelor de către majoritatea consumatorilor stau prețul de achiziție și alți factori precum disponibilitatea, service-ul și mărcile care inspiră „încredere” mai degrabă decât costurile energetice, din cauza lipsei de informații adecvate (informații asimetrice). În acest context, este relevant că logoul ENERGY STAR este bine cunoscut în sectorul echipamentelor de birou, dar mult mai puţin în rândul consumatorilor privați. În fine, cazurile de eșec al pieței intervin atunci când costurile de investiție și costurile de funcționare sunt suportate de părți diferite, de exemplu, departamentul de achiziţii al unei societăţi poate avea o perspectivă financiară diferită de cea a unității comerciale care utilizează efectiv echipamentele și plăteşte cheltuielile de funcționare ale acestora (interese divergente). Etapa 3: Obiectivele de politică și nivelurile de ambiție Obiectivul general este de a aborda eşecurile și externalităţile pieței prin luarea de măsuri adecvate în domeniul proiectării ecologice. Opțiunile avute în vedere pentru analiza detaliată a impactului au fost: nicio acțiune la nivelul UE (scenariul de statu-quo), autoreglementarea (opțiunea „voluntară”) și cerințe în materie de proiectare ecologică (opţiunea „proiectare ecologică”). Industria și-a exprimat preferința pentru un acord voluntar („autoreglementare”) în locul unei unei măsuri de reglementare. Anexa II la Directiva privind proiectarea ecologică prevede că cerințele în materie de consum energetic ar trebui să fie stabilite, în mod normal, la un nivel care să permită reducerea la minimum a costurilor pe ciclul de viață (cu excepția cazului în care alți factori fac aceste dispoziţii prea stricte). Punctul de plecare al analizei a fost studiul pregătitor, care a oferit baza pentru scenariul de statu-quo. Datele privind vânzările din studiul pregătitor sunt utilizate în modelul de stoc pentru a calcula stocul, consumul de energie electrică și de hârtie pentru toate opțiunile. S-a efectuat o analiză suplimentară a modelelor înregistrate în baza de date ENERGY STAR la adresa: www.eu-energystar.org. În cadrul acestei analize, s-au identificat consumul de energie electrică și caracteristicile de duplexare ale tuturor echipamentelor de procesare a imaginii introduse pe piața UE înregistrate în baza de date ENERGY STAR a UE în 2012, dar şi în anii de referință anteriori, începând cu 2009. Această analiză a indicat nu numai numărul modelelor care respectă cerințele versiunilor 1.0, 1.1 (pe care se bazează actualul acord voluntar-VA) și pe cele ale proiectului de versiune 2.0 (care urmează să intre în vigoare în 2013 și pe care se va baza următoarea versiune a VA) ale ENERGY STAR, dar a evidenţiat și rezultatele mult mai bune înregistrate de aceste modele în comparaţie cu cerinţele minime ale programului ENERGY STAR. Rezultatele acestei analize sunt indicate pentru opțiunea voluntară. S-a presupus, în cadrul acestei opțiuni, că un acord voluntar ar menține ritmul de îmbunătățiri la niveluri care depășesc cerințele ENERGY STAR (ca în anii anteriori). Opțiunea privind proiectarea ecologică stabilește cerințe minime obligatorii de eficiență pentru echipamentele de procesare a imaginii introduse pe piață. Dezavantajul unui regulament care impune, prin definiție, un grad de conformitate de 100 % faţă de un acord voluntar eficient vizând un grad de conformitate de 90 % este lipsa flexibilităţii acestuia, astfel încât ambiţia este, de obicei, mult mai mică. La prima vedere, acest lucru poate părea contradictoriu, dar, în principal, în temeiul articolului 15 alineatul (5) din Directiva privind proiectarea ecologică („niciun impact negativ” asupra funcționalităţii și a competitivităţii industriei), nivelul de ambiție pentru cerințele prevăzute de un regulament este determinat, în principal, de segmentul cel mai slab reprezentând 10 % din piață, constând în produse speciale sau produse realizate de întreprinderi mai slabe din punct de vedere financiar. În schimb, nivelul de ambiție al unui acord voluntar se poate concentra asupra produselor „normale” reprezentând 90 % , fabricate de producători inovatori, solizi din punct de vedere financiar. Opțiunea privind proiectarea ecologică ia în considerare acest aspect: primul obiectiv de eficienţă, stabilit pentru anul 2014, presupune o ţintă a eficienței cu 40 % mai redusă decât nivelul de statu-quo, iar al doilea obiectiv de eficienţă, stabilit pentru 2016, presupune o ţintă a eficienței cu 60 % mai redusă decât nivelul de statu-quo. Pentru duplexare, s-a presupus – în mod optimist – că, după întocmirea unei liste de exceptări, cerințele ar putea fi stabilite la același nivel ca și pentru opțiunea voluntară, și anume pentru imprimantele de birou clasice s-ar aplica o rată de duplexare de 75 % (2014) și, respectiv, de 85 % (2016). Etapa 4: Evaluarea impactului de mediu, economic și social În urma analizei subopțiunilor, s-au identificat economiile prezentate în tabelul 2. Tabelul și figura de mai jos indică consumul direct de energie electrică al echipamentelor de procesare a imaginii, consumul indirect de energie (calculat ca echivalent energie electrică) necesar pentru a produce hârtie și consumul total de energie (direct + indirect) în cadrul scenariului de statu-quo și economiile realizate în cazul celorlalte două opțiuni comparativ cu scenariul de statu-quo. Tabelul 2: Rezumatul economiilor generate de echipamentele de procesare a imaginii în UE-27 în cadrul diferitelor opțiuni în raport cu scenariul de referință de statu-quo pentru 2020 și 2030 (economiile pecuniare sunt exprimate în euro constanţi din 2010) Economii totale (consum direct și indirect de energie legat de producerea hârtiei, excl. toner) 2020 Față de scenariul de referință de statu-quo || Statu-quo (niveluri) (nivelurile) || Voluntar || Proiectare ecologică || 2020 || 2030 || 2020 || 2030 || 2020 || 2030 Consum de energie (TWh) || || || || || || Direct || 9,13 || 10,40 || 7,92 || 9,07 || 5,56 || 6,31 Indirect || 42,75 || 49,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83 Total || 51,88 || 57,39 || 15,04 || 16,91 || 12,10 || 14,15 || || || || || || Emisii de CO2(Mt) || || || || || || Directe || 3,47 || 3,54 || 2,99 || 3,09 || 2,10 || 2,15 Indirecte || 6,41 || 7,05 || 1,07 || 1,17 || 0,98 || 1,17 Total || 9,88 || 10,59 || 4,06 || 4,26 || 3,08 || 3,32 || || || || || || Economii de costuri excl. toner (în miliarde de euro) [14] || || || || || || Directe || 2,43 || 4,10 || 2,11 || 3,58 || 1,48 || 2,49 Indirecte || 42,75 || 46,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83 Total || 45,18 || 51,09 || 9,24 || 11,41 || 8,02 || 10,32 Figura 1 arată că consumul de electricitate va crește dacă nu se ia nicio măsură. Cele două opțiuni, voluntară și proiectare ecologică, vor reduce în mod considerabil creșterea consumului de energie electrică. Figura 1: Consumul total de energie în UE-27 în TWh/an 4. Concluzii Opțiunea voluntară este cea preferată. Aceasta contribuie la rezolvarea problemei continuității cu actuala tendință pozitivă către eficiență energetică și economii de hârtie (duplexare şi N-printing) și abordează alte aspecte legate de utilizarea eficientă a resurselor, precum reciclarea și reutilizarea. În acest sector de produse dinamic, ea generează economii considerabil mai mari decât alternativa reprezentată de cerințele obligatorii în materie de proiectare ecologică, asigură flexibilitate, permite actualizarea mai rapidă a nivelurilor țintă și presupune o sarcină administrativă mai redusă. Spre deosebire de măsurile obligatorii, nu prezintă niciun risc de impact negativ asupra eficacității actualelor măsuri de politică de succes precum EU ENERGY STAR. În mod concret, opțiunea voluntară presupune: · o contribuție la obiectivul „20-20-20” (perioada 1990-2020) de 25 TWh/an în economii directe de energie electrică prin îmbunătățiri ale eficienței și echivalentul a aproximativ 4 TWh/an economii de energie electrică prin economii indirecte ale resurselor de hârtie, ceea ce reprezintă un total de 29 TWh/an (echivalentul a 1,1 % din consumul total de energie electrică al UE în 2007); · o contribuție la obiectivul „20-20-20” (perioada 1990-2020) sub forma unor reduceri directe de 9,6 Mt echivalent CO2/an (energie electrică) și 0,6 Mt echivalent CO2/an (hârtie) a emisiilor de gaze cu efect de seră, ceea ce reprezintă un total de 10,2 Mt CO2/an (0,2 % din emisiile de gaze cu efect de seră din UE); · o contribuție la eficienţa utilizării resurselor, altele decât cele de energie, de peste 1 milion de tone (1 Mt), prin reducerea consumului de hârtie de birou în perioada 1990 - 2020 și o contribuție la reciclare și reutilizare; · că sunt îndeplinite cerințele Directivei 2009/125/CE privind proiectarea ecologică, în special cele prevăzute în considerentele 18 și 19, la articolul 15 alineatul (6) și în anexa VIII, · că vor fi intrat deja în vigoare cerințele și că acestea sunt mai puțin costisitoare decât în cazul unui regulament, · că există compatibilitate și complementaritate cu instrumentele de politică existente, · că nu există nicio sarcină administrativă semnificativă pentru producători sau comercianți cu amănuntul, · o creștere nesemnificativă, dacă există, a costurilor de achiziție, care ar urma să fie în mare parte compensată prin economiile realizate în timpul fazei de utilizare a produsului, · niciun impact semnificativ asupra competitivității industriei și a ocupării forței de muncă, în special în IMM-uri. [1] O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor – inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020, CE, 26.1.2011, COM (2011) 21. [2] Energie 2020, Strategie pentru o energie competitivă, durabilă și sigură, CE, 10.11.2010, COM (2010) 639 final. [3] Planul 2011 pentru eficiență energetică, CE, 8.3.2011, COM(2011) 109 final. [4] Studiul pregătitor EuP privind echipamentele de procesare a imaginii, elaborat de Fraunhofer IZM. [5] Studiul de cercetare asupra bazei de date a EU-ENERGY STAR efectuat de consultanți (van Holsteijn en Kemna VHK) în 2012 („studiul de cercetare pe 2012”). [6] http://www.ecoimaging.org/. [7] Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 privind consumul de energie electrică în modul standby și oprit al echipamentelor electrice și electronice de uz casnic și de birou. [8] Directiva RoHS 2011/65/CE (reformare). [9] Directiva WEEE 2012/19/UE (reformare). [10] Directiva EPBD 2010/31/CE (reformare). [11] Proiectul de Directivă privind eficiența energetică și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE [COM (2011) 370 final, 22.6.2011] [12] A se vedea articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 106/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind un program comunitar de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou (JO L 39, 13.2.2008, p. 1-7). [13] Comunicarea Comisiei COM (2011) 337 final privind implementarea programului ENERGY STAR în Uniunea Europeană în perioada 2006-2010. Bruxelles, 9.6.2011. [14] Economiile de costuri pentru hârtie sunt calculate prin înmulțirea numărului de pagini economisite cu 0,02 EUR (prețul pentru o pagină, calculat și în capitolul 2). Prețurile la energie electrică sunt exprimate pe kWh de energie primară. Pentru energie electrică, se folosesc prețurile la energia electrică din 2010 pentru sectorul rezidențial, excluzând taxele, adică 0,18 EUR/kWh, presupunând o creștere anuală a prețului la energie electrică (media 2011-2030 pe termen lung) de 4 %.