EXPUNERE DE MOTIVE

1. CONTEXTUL PROPUNERII

Comitetul consultativ internațional al bumbacului (CCIB) este organismul internațional pentru produsele de bază (OIPB) responsabil în materie de bumbac[1] . Misiunea sa este să sprijine guvernele în promovarea unei economii a bumbacului sănătoase la nivel mondial și reușește să facă acest lucru asigurând transparența pe piața mondială a bumbacului, centralizează informațiile tehnice privind producția de bumbac și joacă rolul de forum de discuții pentru chestiunile legate de bumbac de importanță internațională. CCIB acționează ca observator statistic și reunește țările producătoare, consumatoare și comercializatoare și toate segmentele industriei bumbacului. Acesta joacă un rol general de facilitare și nu este implicat în stabilirea sau calcularea prețului bumbacului.

În prezent, CCIB este unul dintre puținele OIPB-uri din care UE nu face parte.

Consiliul a solicitat Comisiei cu diferite ocazii (în special în concluziile sale din 2004, 2008 și 2010) să analizeze aderarea UE la CCIB. UE este producătoare de bumbac și a devenit, dintr-un importator net de bumbac (până în 2008), un exportator net de bumbac, începând cu 2009. Industria textilă și a îmbrăcămintei din UE este un utilizator important al țesăturii din bumbac. În plus, bumbacul este un domeniu important al cooperării europene pentru dezvoltare, UE fiind, din 2004, principalul donator către sectorul bumbacului din Africa.

2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

Având în vedere situația actuală, Comisia consideră că aderarea la CCIB ar fi de dorit întrucât:

- i-ar permite UE să-și exprime opiniile în ceea ce privește bumbacul cu o singură voce în OIPB-ul adecvat;

- i-ar oferi UE acces la informații referitoare la chestiuni legate de bumbac, pentru a urmări evoluțiile de pe piața bumbacului și pentru a influența agenda în domeniul bumbacului;

- ar facilita legăturile și parteneriatele dintre sectorul privat al UE (bumbac și textile), producătorii de bumbac (din UE și din țările în curs de dezvoltare) și autoritățile publice.

Secretariatul CCIB se declară cu hotărâre în favoarea aderării UE, întrucât acest lucru va spori importanța și statutul internațional al CCIB în calitatea sa de OIPB.

3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

Având în vedere că aspectele comerciale reprezintă o parte importantă a sarcinilor CCIB, Comisia consideră că este preferabilă atribuirea competenței exclusive UE, în conformitate cu articolul 207 din TFUE.

4. IMPLICAȚIILE BUGETARE

La baza statutului de membru al CCIB stă plata unei contribuții anuale. Aceasta se calculează anual în funcție de numărul membrilor CCIB (parte fixă) și de volumul bumbacului brut comercializat de către fiecare membru (parte variabilă). Anual ar fi necesară o contribuție de 360 000 USD, care îi va oferi UE o influență adecvată în cadrul CCIB și îi va permite o amplă implicare în activitățile CCIB.

2011/0420 (NLE)

Propunere de

DECIZIE A CONSILIULUI

privind aderarea UE la Comitetul consultativ internațional al bumbacului (CCIB)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatele (3) și (4), coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după aprobarea de către Parlamentul European[2],

întrucât:

1. Uniunea Europeană (UE) nu este membră a Comitetului consultativ internațional al bumbacului.

2. La 27 aprilie 2004, 27 mai 2008 și 10 mai 2010, Consiliul, în concluziile sale referitoare la Planul de acțiune al UE privind lanțurile de produse agricole de bază, dependența și sărăcia, la Parteneriatul UE-Africa în sprijinul dezvoltării sectorului bumbacului și, respectiv, la consolidarea acțiunii UE în domeniul produselor de bază, invită Comisia să analizeze posibilitatea aderării UE la Comitetul consultativ internațional al bumbacului.

3. Având în vedere că obiectivele acestei organizații vizează politicile din domeniile agriculturii, comerțului și dezvoltării, este în interesul UE să adere la aceasta, în conformitate cu articolul II secțiunile 1 și 2 din reglementările Comitetului consultativ internațional al bumbacului.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă, în numele Uniunii, aderarea Uniunii Europene la Comitetul consultativ interna țional al bumbacului.

Regulamentul Comitetului consultativ internațional al bumbacului figurează în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Pre ședintele Consiliului desemnează persoana competentă să transmită, în numele Uniunii Europene, prezenta decizie Comitetului consultativ internațional al bumbacului, pentru a exprima consimțământul Uniunii Europene de a-și asuma obligații în temeiul regulamentului comitetului.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Consiliu

Președintele

REGULAMENT AL COMITETULUI CONSULTATIV INTERNAȚIONAL AL BUMBACULUI

Adoptat în cadrul celei de a 31-a reuniuni plenare din 16 iunie 1972 (cu modificările ulterioare până în noiembrie 2008)

ARTICOLUL I - MANDAT

Funcțiile Comitetului consultativ internațional al bumbacului (numit în continuare CCIB) sunt:

(a) să observe și să urmărească îndeaproape evoluțiile care influențează situația la nivel mondial din domeniul bumbacului;

(b) să colecteze, să disemineze și să păstreze statistici complete, autentice și oportune și alte informații referitoare la producție, comerț, consum, stocuri și prețuri ale bumbacului la nivel mondial, precum și ale altor fibre textile sau ale textilelor, în măsura în care acestea influențează economia bumbacului și nu dublează sarcinile pe care guvernele le-au atribuit altor organisme internaționale;

(c) să propună guvernelor membre ale CCIB, dacă și atunci când este cazul, orice măsuri pe care CCIB le consideră adecvate și posibile pentru intensificarea colaborării internaționale destinate dezvoltării și menținerii unei economii a bumbacului sănătoase la nivel mondial;

(d) să reprezinte forumul de discuții la nivel internațional privind chestiuni legate de prețurile bumbacului, însă fără a aduce atingere discuțiilor purtate în prezent la alte niveluri, de exemplu în cadrul UNCTAD. Aceste discuții ar trebui să aibă loc periodic atât în cadrul Comitetului permanent, cât și în cadrul reuniunilor plenare anuale.

ARTICOLUL II - STATUTUL DE MEMBRU

Secțiunea 1 - Eligibilitatea pentru statutul de membru

(a) Statutul de membru al CCIB este deschis tuturor membrilor Națiunilor Unite sau ai Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură care se declară interesați de domeniul bumbacului.

(b) Orice alt guvern care se declară interesat de domeniul bumbacului poate solicita statutul de membru.

Secțiunea 2 - Accesul la statutul de membru: angajamentele asumate de guvernele aderente

Aderarea oricărui guvern la CCIB are loc în conformitate cu procedurile următoare:

(a) Un guvern care dorește să adere transmite directorului executiv o comunicare prin care afirmă că:

4. este interesat de domeniul bumbacului;

5. este pregătit să îndeplinească obligațiile care îi revin în calitate de membru în ceea ce privește:

6. acceptarea regulamentului CCIB în vigoare în momentul respectiv;

7. prezentarea de informații privind situația sectorului bumbacului și chestiuni aferente din propria sa țară, în conformitate cu cerințele prescrise ale CCIB și eventuale programe de lucru care pot fi aprobate periodic; și

8. plata contribuțiilor sale.

(b) Comitetul permanent sau Comitetul consultativ, după caz, analizează comunicarea guvernului care dorește să adere.

(c) În mod normal, aderarea unui guvern care îndeplinește condițiile pentru a deveni membru în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 1 litera (a) a prezentului articol este confirmată la următoarea reuniune a Comitetului permanent. Cu toate acestea, în cazul în care chestiunea aderării este discutată în cadrul unei reuniuni plenare, Comitetul consultativ confirmă aderarea.

(d) Cererea de aderare a oricărui alt guvern este analizată de Comitetul consultativ.

(e) Ori de câte ori confirmă sau aprobă aderarea unui guvern la CCIB, Comitetul permanent sau Comitetul consultativ confirmă, în același timp, valoarea contribuției financiare estimate pentru guvernul respectiv în anul aderării sale, în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 4 litera (c) a prezentului articol.

(f) Directorul executiv notifică în scris guvernul interesat cu privire la măsurile luate.

Secțiunea 3 - Retragerea din cadrul comitetului

Retragerea unui guvern din cadrul CCIB are loc în conformitate cu procedura următoare:

(a) Orice guvern care dorește să se retragă adresează directorului executiv o comunicare în acest sens, precizând data la care dorește să aibă loc retragerea.

(b) Directorul executiv informează Comitetul consultativ sau Comitetul permanent, după caz, cu privire la orice retragere și, în vederea confirmării retragerii, notifică guvernul interesat cu privire la situația sa financiară în raport cu CCIB.

Secțiunea 4 - Obligațiile financiare ale membrilor

(a) Contribuția fiecărui guvern membru reprezintă suma, exprimată în USD rotunjită la sută, dintre:

9. o contribuție de bază: 40 la sută din contribuțiile totale se împart în mod egal între țările membre, și

10. o contribuție pro rata: totalul contribuțiilor pro rata este egal cu necesitățile bugetare din care este dedusă suma contribuțiilor egale. Contribuția pro rata este evaluată pe baza mediei schimburilor comerciale cu bumbac brut (exporturi plus importuri) din cei patru ani de recoltă a bumbacului (august-iulie) anteriori exercițiului financiar al CCIB pentru care se plătesc contribuțiile.

(b) Evaluările devin exigibile la 1 iulie în fiecare an și se plătesc în următoarele trei luni ale exercițiului financiar al CCIB. Fiecare plată primită din partea unui guvern membru se face în contul datoriei celei mai vechi a țării respective către CCIB.

(c) Contribuția inițială a unui guvern care dorește să adere la CCIB se calculează în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 4 litera (a) a prezentului articol. Această contribuție inițială se calculează pro rata în funcție de numărul de trimestre întregi rămase din exercițiul financiar al CCIB. Contribuția pro rata se determină pe baza mediei schimburilor comerciale care a fost utilizată în calculul contribuțiilor pro rata evaluate ultima dată pentru membrii existenți.

(d) Contribuția inițială a unui guvern care dorește să adere devine exigibilă la data la care are loc aderarea efectivă și se plătește în următoarele trei luni.

(e) În cazul retragerii unui guvern membru, nu se efectuează nicio remitere sau rambursare a niciunei părți din contribuția acestuia pentru exercițiul financiar al CCIB în timpul căruia are loc retragerea. Orice contribuție pentru anul respectiv neplătită devine exigibilă la data la care directorul executiv primește comunicarea menționată în secțiunea 3 litera (a) a prezentului articol.

(f) Dacă contribuția unui guvern membru nu a mai fost plătită de douăsprezece luni, cu excepția unei sume minime, care nu depășește 15 la sută din contribuția pentru anul respectiv, directorul executiv informează guvernul respectiv că, în cazul în care plata nu va fi primită în termen de șase luni de la data notificării, furnizarea de documente și alte servicii va fi întreruptă. În cazul în care plata nu este primită după alte șase luni, statutul de membru al guvernului respectiv se suspendă.

(g) Unui guvern care s-a retras din comitet în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 3 a prezentului articol sau al cărui statut de membru a fost suspendat în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 4 litera (f), nu i se reacordă statutul de membru până când nu plătește cel puțin o cincime din totalul datoriilor sale către CCIB. Guvernul își menține statutul de membru numai dacă nu acumulează noi restanțe pe măsură ce datoria sa față de comitet este plătită în întregime și numai dacă guvernul continuă să-și plătească datoria față de comitet în rate egale cu cel puțin o pătrime din suma restantă pe an.

ARTICOLUL III - COMITETUL CONSULTATIV

Secțiunea 1 — Definiție

În sensul prezentului Regulament, „Comitet consultativ” înseamnă CCIB reunit în sesiune plenară.

Secțiunea 2 - Frecvența și locul de desfășurare a reuniunilor

Reuniunile Comitetului consultativ sunt organizate la invitația guvernelor membre. În mod normal, sunt organizate reuniuni periodice cel puțin o dată pe an calendaristic. Comitetul permanent poate convoca reuniuni suplimentare. Nu pot fi acceptate invitații de organizare a reuniunilor plenare din partea unor țări care înregistrează întârzieri mai mari de un an la plata evaluărilor către CCIB.

Reuniunile Comitetului consultativ alternează cât mai mult posibil între țările exportatoare și cele importatoare de bumbac. Având în vedere că sediul organizației se află în Statele Unite ale Americii, reuniunile ar trebui organizate acolo mai frecvent decât în alte țări membre și, în general, la intervale de cel mult cinci ani.

Secțiunea 3 - Participarea la reuniuni

O invitație adresată Comitetului consultativ internațional al bumbacului din partea unui guvern membru prin care acesta se oferă să găzduiască o reuniune a Comitetului consultativ înseamnă că delegațiile tuturor țărilor membre au dreptul să fie prezente și să participe la reuniune, dacă doresc acest lucru. Comitetul însuși poate adresa invitațiile țărilor membre.

Secțiunea 4 - Procedura în cadrul reuniunilor

(a) La fiecare reuniune a Comitetului consultativ, președintele Conferinței este desemnat de către guvernul gazdă. Președintele Comitetului permanent va îndeplini rolul de prim-vicepreședinte. Guvernul gazdă poate desemna unul sau mai mulți alți vicepreședinți. Reuniunile Comitetului director și sesiunile plenare sunt în mod normal prezidate de președintele Conferinței. Alte comitete își desemnează propriul președinte și propriii vicepreședinți.

(b) Directorul executiv al CCIB joacă rolul de secretar-general și poate numi unul sau mai mulți secretari-generali asociați. În cazul în care directorul executiv nu este disponibil, secretarul-general este desemnat de guvernul gazdă.

(c) Fiecare guvern membru transmite directorului executiv, cât mai curând posibil, numele reprezentanților, supleanților și consilierilor săi și alte informații asemănătoare și desemnează un șef de delegație, în conformitate cu cerințele de înregistrare.

(d) În timpul dezbaterii unui subiect, orice guvern membru poate prezenta o moțiune de ordine referitoare la procedură și poate propune încheierea sau amânarea dezbaterii. În oricare din cazuri, persoana care prezidează își face imediat cunoscută decizia asupra solicitării, iar aceasta rămâne valabilă în cazul în care nu este anulată de grup.

Secțiunea 5 - Mandat

(a) Numirea unui director executiv și stabilirea contractului și a remunerației sale de bază.

(b) Examinarea și luarea de măsuri privind orice altă chestiune care intră în atribuțiile CCIB.

ARTICOLUL IV - COMITETUL PERMANENT

Secțiunea 1 - Relația cu Comitetul consultativ

(a) Între reuniunile plenare, Comitetul consultativ este reprezentat la Washington de un Comitet permanent, care îi este subordonat.

(b) Comitetul consultativ poate delega Comitetului permanent competența asupra unor chestiuni specifice. Comitetul consultativ poate modifica sau retrage această delegare a competenței.

(c) Toate măsurile luate de Comitetul permanent pot fi revizuite de Comitetul consultativ.

(d) Președintele Comitetului permanent prezintă, la fiecare reuniune a Comitetului consultativ, un raport privind activitățile Comitetului permanent care s-au desfășurat de la ultima reuniune.

Secțiunea 2 - Statutul de membru

Toți membrii CCIB sunt eligibili pentru a face parte din Comitetul permanent.

Nu pot fi acceptate invitațiile de organizare a reuniunilor plenare din partea unor țări care înregistrează întârzieri mai mari de un an la plata contribuțiilor către CCIB.

Secțiunea 3 - Competență, sarcini și responsabilități

(a) Aspecte de fond

11. Crearea unui mediu pentru schimburile de opinii referitoare la evoluțiile actuale și viitoare în ceea ce privește situația internațională în domeniul bumbacului.

12. Punerea în practică a tuturor orientărilor, deciziilor și recomandărilor Comitetului consultativ.

13. Pregătirea programelor de lucru.

14. Verificarea punerii în aplicare a programelor de lucru în măsura în care finanțele CCIB permit acest lucru. Această responsabilitate implică, dar nu se limitează neapărat la:

15. determinarea numărului, naturii și distribuirii rapoartelor și publicațiilor care trebuie emise;

16. alocarea către Secretariat sau către subcomitetul corespunzător a acelor puncte din programul de lucru aprobat pe care nu dorește să le rezerve pentru sine;

17. îmbunătățirea statisticilor;

18. relațiile cu publicul.

19. Pregătirea unei agende și a unui calendar pentru Comitetul consultativ și formularea de recomandări în vederea analizării de către acesta. Agenda ar trebui să includă data și locul următoarei reuniuni a Comitetului consultativ.

20. Instituirea unei cooperări reale cu Națiunile Unite, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, Institutul Internațional pentru Bumbac și alte organizații internaționale care vizează chestiuni de interes pentru CCIB.

(b) Aspecte financiare

Supravegherea finanțelor CCIB. Această responsabilitate include, dar nu se limitează neapărat la adoptarea unui buget de cheltuieli și a unui barem pentru contribuțiile guvernelor membre pentru următorul exercițiu financiar al CCIB.

(c) Aspecte administrative

21. Crearea și menținerea la Washington a unui Secretariat, care cuprinde un director executiv și personalul acestuia (a se vedea articolul VII).

22. Angajarea personalului considerat necesar în acest sens, ținând cont de faptul că este de preferat ca personalul calificat să provină cât mai mult posibil din țările participante.

23. Numirea unui nou director executiv și stabilirea condițiilor sale de angajare în cazul în care ar fi necesar să se acopere perioada interimară dintre reuniunile Comitetului consultativ.

24. Definirea, în cazul în care consideră necesar pentru derularea eficientă a activității, a sarcinilor și responsabilităților oricăruia dintre membrii săi sau ale Secretariatului.

25. Recomandarea de modificări ale prezentelor reglementări.

Secțiunea 4 - Alocarea sarcinilor

Comitetul permanent poate aloca oricărui subcomitet sarcini referitoare la aspecte care intră în sfera de competență a acestui subcomitet.

Secțiunea 5 - Procedurile în cadrul Comitetului permanent

(a) Dispoziții generale

26. Reuniunile sunt organizate la invitația președintelui sau a directorului executiv, la solicitarea oricărui guvern membru sau în urma deciziei Comitetului permanent.

27. În mod normal, anunțul se face cu cel puțin 10 zile înainte.

28. Reuniunile sunt organizate într-un cadru privat, cu excepția cazului în care Comitetul permanent decide altfel.

(b) Cvorum

29. Cvorumul există atunci când este prezentă o treime dintre membri.

30. În absența cvorumului, reuniunea se desfășoară dacă sunt reprezentate cel puțin opt țări. Cu toate acestea, procesul-verbal menționează ce decizii au fost adoptate în absența cvorumului, după caz, și ce guverne s-au abținut de la adoptarea lor, dacă este cazul.

31. Toate aceste decizii devin, în mod normal, obligatorii. Cu toate acestea, membrii care fie au fost absenți, fie și-au exprimat o rezervă își pot exprima opoziția în termen de zece zile de la data procesului-verbal provizoriu, iar dacă numărul oponenților deciziei depășește numărul celor care au susținut-o în timpul reuniunii, aceasta este respinsă, fapt consemnat în procesul-verbal final.

(c) Ordinea de zi

32. Toate reuniunile încep cu adoptarea ordinii de zi.

33. Directorul executiv pregătește o ordine de zi provizorie și o transmite tuturor guvernelor membre împreună cu anunțul reuniunii. Orice membru al CCIB poate introduce un punct pe ordinea de zi provizorie trimițând o notificare directorului executiv cu cel puțin o săptămână înaintea reuniunii.

34. Un punct poate fi adăugat pe ordinea de zi în timpul unei reuniuni dacă majoritatea membrilor prezenți nu se opun. Cu toate acestea, pentru adoptarea în cursul reuniunii respective a oricăror măsuri referitoare la punctul respectiv este necesară unanimitatea.

35. Pentru adoptarea oricărei propuneri nou introduse în timpul unei reuniuni este necesară unanimitatea.

(d) Procesele-verbale

36. Procesul-verbal provizoriu al reuniunilor este pregătit sub forma unui de rezumat. O stenogramă este pregătită numai la solicitarea directorului executiv, a unui membru sau a unui reprezentant al unui guvern membru.

37. Orice persoană prezentă la reuniune are dreptul să revizuiască materialul care îl vizează sau care i-a fost atribuit. Eventualele modificări sunt notificate Secretariatului în termen de 10 zile de la reuniune.

38. Ulterior, procesul-verbal final este distribuit tuturor guvernelor membre ale CCIB.

ARTICOLUL V - MEMBRII COMITETULUI PERMANENT

Secțiunea 1

(a) Membrii Comitetului permanent sunt președintele, prim-vicepreședintele și vicepreședintele secund.

(b) Membrii Comitetului permanent sunt aleși la fiecare reuniune periodică a Comitetului consultativ. Aceștia rămân în funcție până la alegerea succesorilor lor.

(c) La alegerea membrilor Comitetului permanent, Comitetul consultativ are în vedere:

(i) rotația pe o bază geografică cât mai largă posibil;

(ii) asigurarea unei reprezentări adecvate atât a țărilor importatoare, cât și a celor exportatoare de bumbac;

(iii) capacitatea, interesul și participarea la activitatea comitetului.

(d) Membrii Comitetului permanent își exercită funcțiile fără a primi compensații din partea CCIB. Toate cheltuielile membrilor sunt acoperite de propriile lor guverne cu excepția cazului în care Comitetul permanent decide altfel, în cazul unor misiuni speciale și specifice care implică costuri de călătorie.

Secțiunea 2 – Durata mandatului

Membrii Comitetului permanent sunt aleși pentru un an. În situații excepționale, ei pot fi realeși pentru un mandat suplimentar. În cazul în care este posibil, prim-vicepreședintele va fi numit să îi succeadă președintelui care își încheie mandatul, iar vicepreședintele secund să îi succeadă prim-vicepreședintelui.

Secțiunea 3 - Proceduri privind alegerile

O comisie de numire, din care poate face parte orice membru al CCIB, este convocată cu cel puțin patru luni înaintea reuniunii plenare. Comisia de numire își alege propriul președinte. Comisia de numire prezintă un raport Comitetului permanent, care adresează apoi Comitetului consultativ recomandările adecvate. Delegații din cadrul Comitetului permanent care reprezintă țări ce înregistrează, în momentul reuniunii comisiei de numire, întârzieri mai mari de un an la plata contribuțiilor către CCIB nu sunt eligibili pentru numire ca membri ai Comitetului permanent.

Secțiunea 4 - Președintele

(a) Președintele este membrul principal care dirijează lucrările Comisiei și membru ex-officio al tuturor subcomitetelor și grupurilor de lucru.

(b) Dacă, dintr-un anumit motiv, președintele nu își poate finaliza mandatul , prim-vicepreședintele devine președinte ad interimar pentru perioada rămasă până la alegerea unui nou președinte.

Secțiunea 5 - Vicepreședinții

(a) Prim-vicepreședintele prezidează reuniunile Comitetului permanent în absența președintelui sau la cererea acestuia.

(b) Vicepreședintele secund prezidează reuniunile Comitetului permanent în absența președintelui și/sau a prim-vicepreședintelui sau la cererea acestora.

(c) Dacă, dintr-un anumit motiv, prim-vicepreședintele nu își poate finaliza mandatul sau dacă postul său devine vacant întrucât prim-vicepreședintele a devenit președinte interimar în conformitate cu secțiunea 4 litera (b) a prezentului articol, vicepreședintele secund devine în mod automat prim-vicepreședinte interimar pentru perioadă rămasă până la alegerea unor vicepreședinți noi.

ARTICOLUL VI - SUBCOMITETELE COMITETULUI PERMANENT

Secțiunea 1 - Comitetul permanent

Comitetul permanent poate crea subcomitete sau grupuri de lucru, poate defini, dizolva sau revoca mandatele acestora.

Secțiunea 2

Orice membru al Comitetului permanent poate fi membru al oricărui subcomitet sau grup de lucru.

Secțiunea 3 - Competența, sarcinile și responsabilitățile subcomitetelor

(a) Fiecare subcomitet:

39. Este responsabil în fața Comitetului permanent pentru sarcinile care i-au fost alocate de către Comitetul consultativ sau Comitetul permanent.

40. Poate aduce orice altă chestiune aflată în sfera sa de competență în atenția Comitetului permanent.

41. Își alege propriul președinte și vicepreședinte. Dacă, dintr-un anumit motiv, președintele oricărui subcomitet nu își poate continua mandatul, vicepreședintele subcomitetului respectiv devine președinte, iar subcomitetul își alege un nou vicepreședinte.

42. Își poate stabili propriul regulament de procedură, formal sau informal.

ARTICOLUL VII - SECRETARIATUL

Secțiunea 1

Secretariatul este condus de un director executiv care este angajat cu normă întreagă și care își exercită funcțiile pe durata contractului său de muncă.

(a) O condiție a contractului său de muncă este să nu aibă niciun interes financiar substanțial care ar aduce atingere bunei desfășurări a activității CCIB și să nu solicite și nici să nu primească instrucțiuni din partea niciunei autorități din afara CCIB.

(b) Directorul executiv beneficiază de egalitate de tratament în raport cu ceilalți membri ai Secretariatului în toate privințele, cu excepția calculării și punerii în aplicare a ajustărilor în funcție de costul vieții, aduse salariilor și contribuțiilor la sistemul de pensii, care, în cazul directorului executiv, sunt stabilite de sistemul ONU.

(c) Directorul executiv

43. Este:

44. trezorierul CCIB, dar fără răspundere financiară personală în cadrul îndeplinirii normale a acestor sarcini;

45. secretarul-general al Comitetului consultativ;

46. secretarul Comitetului permanent și al organismelor sale subordonate, cu excepția cazului în care își deleagă responsabilitățile unui membru al personalului;

47. custodele întregii arhive a CCIB;

48. responsabil cu personalul Secretariatului.

49. Deține:

50. întreaga responsabilitate pentru programul de lucru alocat Secretariatului;

51. responsabilitatea pentru pregătirea ordinii de zi, a calendarelor, a documentației tehnice și a activităților, anunțurilor și proceselor-verbale ale reuniunilor;

52. responsabilitatea pentru chestiuni de protocol și pentru comunicarea cu guvernele, alte organisme internaționale, precum și cu organisme naționale interesate de activitatea CCIB.

53. Asigură:

54. reprezentarea Comitetului permanent în pregătirile efectuate împreună cu guvernele gazdă pentru reuniunile Comitetului consultativ;

55. alocarea asistenței tehnice către comitete la reuniunile Comitetului consultativ, în consultare cu guvernele gazdă;

56. pregătirea, în vederea analizării de către Comitetul permanent, a unui buget anual detaliat care să includă următoarele capitole: salarii, contribuții la sistemul de pensii, cheltuieli de călătorie și diurne, echipament de birotică, chirii și rate, oferind estimări cu privire la resursele de personal care trebuie dedicate activităților administrative, tehnice și de altă natură;

57. pregătirea, în vederea analizării de către Comitetul permanent, a unei propuneri de barem pentru contribuțiile guvernelor membre;

58. furnizarea în fiecare trimestru a detaliilor referitoare la cheltuielile efectuate până în momentul respectiv comparativ cu bugetul aprobat.

59. Este responsabil pentru orice alte sarcini sau responsabilități care îi sunt delegate ocazional de către Comitetul consultativ sau Comitetul permanent.

Secțiunea 2

Secretariatului îi revine responsabilitatea:

(a) de a solicita guvernelor membre informațiile detaliate la articolul IX, precum și orice informații speciale solicitate de Comitetul consultativ sau de Comitetul permanent;

(b) de a elabora și menține o serie de acorduri pentru schimbul de informații referitoare la activitatea CCIB, desfășurat cu guvernele nemembre, alte organizații internaționale și organisme private;

(c) de a pregăti, publica și distribui un buletin statistic trimestrial (cu ocazia celei de a 43-a reuniuni plenare, s-a convenit ca această publicație să apară de două ori pe an), un raport lunar privind situația la nivel mondial (cu ocazia celei de a 43-a reuniuni plenare, s-a convenit ca această publicație să apară din două în două luni) și, pe baza acestuia, un comunicat de presă, în conformitate cu normele stabilite de Comitetul consultativ sau de Comitetul permanent;

(d) de a pregăti orice alte rapoarte și analize care pot fi solicitate de Comitetul consultativ, de Comitetul permanent, de subcomitete sau de grupurile de lucru create în conformitate cu articolul VI secțiunea 1.

(e) de a informa guvernele membre cu privire la reuniunile Comitetului permanent, ale Comitetului consultativ și ale subcomitetelor. Directorul executiv hotărăște pe cine să informeze cu privire la alte reuniuni.

Secțiunea 3

(a) Comunicatele de presă și alte documente care au ca scop exprimarea punctelor de vedere și a opiniilor CCIB pot fi emise numai cu aprobarea Comitetului consultativ sau a Comitetului permanent, după caz.

(b) Declarațiile sau articolele publicate de Secretariat din proprie inițiativă conțin o clauză de declinare a oricărei responsabilități a CCIB.

Secțiunea 4

Guvernelor membre le revine responsabilitatea de a desemna o agenție națională de coordonare care să servească drept principal punct de contact cu Secretariatul.

ARTICOLUL VIII - PROCEDURI FINANCIARE

Secțiunea 1

Exercițiul financiar al CCIB începe la 1 iulie.

Secțiunea 2

Pentru fiecare exercițiu financiar, directorul executiv prezintă Comitetului permanent un buget de cheltuieli și un barem pentru contribuțiile guvernelor membre, pe care Comitetul permanent are dreptul să le modifice în întregime sau parțial, măsurile sale în acest sens fiind definitive, cu excepția cazului în care sunt modificate de Comitetul consultativ.

Secțiunea 3 - Conturi

(a) Cheltuielile sunt trecute în pasivul conturilor corespunzătoare exercițiului financiar în care sunt efectuate plățile în mod efectiv.

(b) Veniturile se încasează în activul conturilor corespunzătoare exercițiului financiar în care sunt primite fondurile în mod efectiv.

(c) Secretariatul pregătește și prezintă Comitetului permanent declarații trimestriale privind situația financiară curentă a CCIB la 30 septembrie, 31 decembrie, 31 martie și 30 iunie.

Secțiunea 4 – Audituri

(a) Comitetul permanent alege un auditor cu autoritate recunoscută și solicită auditarea conturilor CCIB cel puțin o dată pe an.

(b) În caz de modificare a titularului postului directorului executiv, Comitetul permanent poate solicita efectuarea unui audit special.

(c) Fiecare raport de audit este transmis Comitetului permanent și agențiilor de coordonare în vederea aprobării în cadrul următoarei reuniuni a Comitetului permanent care are loc după primirea de către Secretariat a raportului.

Secțiunea 5 - Fonduri

(a) Cu excepția cazului în care Comitetul permanent hotărăște altfel, toate fondurile primite de CCIB sunt vărsate într-un fond operațional. Comitetul permanent stabilește periodic o sumă-prag în dolari pentru cecurile eliberate în contul fondului operațional de către Secretariat, pentru care sau dincolo de care este necesară aprobarea scrisă a președintelui Comitetului permanent. Nicio persoană, inclusiv directorul executiv, nu poate semna un cec tras din oricare dintre conturile comitetului în numele său.

(b) Se autorizează un fond de rezervă a cărui valoare este fixată periodic de Comitetul permanent. Retragerile din fondul de rezervă pot fi autorizate de Comitetul permanent, dar numai atunci când fondurile disponibile în fondul operațional sunt insuficiente pentru a acoperi angajamentele sau datoriile CCIB. Fiecare retragere din fondul de rezervă trebuie autorizată pentru o sumă și o dată specifice.

Secțiunea 6 - Investiții

Fondurile care depășesc cerințele curente pot fi investite în titluri de valoare standard în dolari pe termen scurt purtătoare de venituri sau pot fi depuse în conturi purtătoare de dobândă asigurate din fondurile federale, în conformitate cu deciziile Comitetului permanent.

Secțiunea 7 - Cedarea bunurilor și a activelor

(a) Mobilierul și echipamentele de birou care nu îi mai sunt necesare CCIB pot fi casate în conformitate cu procedurile aprobate de Comitetul permanent.

(b) Dacă, la un moment dat, dizolvarea CCIB pare iminentă, Comitetul permanent decide asupra modului în care obligațiile financiare restante ale CCIB pot fi îndeplinite cel mai bine și asupra cedării eventualelor active rămase.

(c) După îndeplinirea tuturor obligațiilor financiare, eventualele active rămase sunt alocate pro rata guvernelor membre ale căror contribuții au fost plătite integral, proporțional cu suma cu care fiecare a contribuit în mod real în cursul exercițiului financiar actual și al celor trei exerciții financiare anterioare.

Secțiunea 8 - Planul de pensii

(a) Comitetul permanent este autorizat să creeze un plan de pensii pentru membrii Secretariatului angajați cu normă întreagă.

(b) În cazul creării acestui plan,

60. CCIB va plăti contribuții anuale la acest plan cel puțin egale cu contribuțiile anuale ale angajaților participanți, dar fără să depășească dublul acestora.

61. Planul poate fi modificat sau întrerupt de Comitetul permanent. În cazul în care planul este întrerupt sau CCIB este dizolvat, fiecărui angajat participant i se rambursează o sumă, atât din contribuțiile sale, cât și din contribuțiile CCIB făcute în numele său, la care se adaugă dobânda aferentă.

ARTICOLUL IX - FURNIZAREA DE INFORMA ȚII

Secțiunea 1

Guvernele, prin intermediul agențiilor lor de coordonare, furnizează orice informații disponibile care ar putea fi necesare pentru respectarea programului de lucru. Aceste informații sunt transmise direct Secretariatului prin mijloacele cele mai rapide, de îndată ce devin disponibile.

Secțiunea 2

Următoarele informații sunt furnizate lunar, în cazul în care nu există mențiuni contrare; totuși, datele referitoare la regulament sunt transmise doar când are loc o modificare sau la solicitarea expresă a Secretariatului.

(a) Cantitățile de bumbac fibră exprimate în unități locale, inclusiv, după caz, o clasificare în funcție de următoarele lungimi ale fibrelor: sub 3/4", între 3/4" și 1-3/8", 1-3/8" și peste 1-3/8", sau echivalenții lor metrici.

62. Stocuri clasificate în funcție de țara de cultivare, la sfârșitul fiecărei luni:

63. în uzine și alte structuri consumatoare;

64. în depozite publice și private, în tranzit în țară, precum și în toate celelalte amplasamente din țară.

65. mașini de egrenat bumbacul (sau prese),

66. Importuri, clasificate în funcție de țara de cultivare sau, în cazul în care această informație nu este disponibilă, în funcție de țara de origine;

67. Consum, clasificat în funcție de țara de cultivare, atunci când este posibil:

68. în filaturi și alte fabrici;

69. în gospodării (estimare anuală).

70. Arse sau distruse într-un alt mod (estimare anuală);

71. Exporturi, clasificate în funcție de țara de destinație și, acolo unde este posibil, în funcție de soi;

72. Re-exporturi, clasificate în funcție de țara de destinație.

(b) Indicații referitoare la producția anticipată, precum suprafața care urmează să fie cultivată cu bumbac, vânzările de îngrășăminte, distribuția de semințe pentru plantat, intențiile agricultorilor de a planta bumbac, controalele guvernamentale zonale și obiectivele guvernamentale.

(c) Previziuni și estimări privind suprafețele plantate și recoltate, rezultatele la hectar și producția în funcție de soiuri, de îndată ce aceste date sunt disponibile și cel puțin o dată în timpul plantărilor și o dată atunci când culturile ajung la maturitate. Informațiile referitoare la culturi ar trebui exprimate de preferință în bumbac neprelucrat, dar, atunci când sunt disponibile numai date referitoare la bumbacul pentru sămânță, ar trebui furnizate indicații referitoare la producția de bumbac neprelucrat.

(d) Statistici lunare, trimestriale sau anuale (la alegere, în funcție de accesibilitate) privind producția, precum și importurile pe țară de origine și exporturile pe țară de destinație, preferabil în unități cantitative, de fire de bumbac și articole neconfecționate.

(e) Agențiilor de coordonare li se cere să prezinte cu promptitudine, în afara rapoartelor lunare obișnuite, rapoarte privind toate modificările aduse reglementărilor administrative care vizează bumbacul.

Secțiunea 3

Guvernele cooperează cu Secretariatul furnizând informațiile disponibile, acolo unde este necesar în temeiul programului de lucru, privind producția, importurile, exporturile și prețurile fibrelor sintetice celulozice și necelulozice și ale articolelor neconfecționate.

ARTICOLUL X - REGIMUL LINGVISTIC

Secțiunea 1

Limbile oficiale și de lucru ale CCIB sunt engleza, franceza, spaniola, rusa și araba.

Secțiunea 2

În ceea ce privește reuniunile Comitetului consultativ:

(a) Comitetul permanent decide ce facilități de interpretare furnizează CCIB. CCIB nu efectuează cheltuieli neprevăzute în buget legate de aceste facilități.

(b) declarațiile oficiale ale guvernelor membre sunt prezentate de către acestea în cel puțin o limbă oficială.

Secțiunea 3

Exclusiv în scopuri practice, în cadrul reuniunilor Comitetului permanent și ale organismelor subordonate, se folosește, în mod normal, limba engleză.

Secțiunea 4

(a) Următoarele documente se publică în limbile engleză, franceză și spaniolă:

- rezumatele discuțiilor din cadrul reuniunilor Comitetului consultativ;

- raportul lunar privind situația la nivel mondial din domeniul bumbacului (cu ocazia celei de a 43-a reuniuni plenare, s-a convenit ca această publicație să apară din două în două luni);

- procesele-verbale ale reuniunilor Comitetului permanent (la cea de a 43-a reuniune plenară s-a hotărât suspendarea traducerii în limbile franceză și spaniolă).

(b) Următoarele documente se publică în toate limbile oficiale:

- raportul anual privind situația la nivel mondial din domeniul bumbacului;

- raportul președintelui Comitetului permanent;

- raportul directorului executiv;

- declarația finală a reuniunii plenare.

(c) Comitetul permanent stabilește ce alte documente de fond urmează să fie imprimate în diferitele limbi, având în vedere utilitatea lor pentru membri și implicațiile bugetare.

ARTICOLUL XI - VOTUL

Secțiunea 1

(a) În cadrul procesului decizional, Comitetul consultativ și Comitetul permanent urmăresc obținerea unanimității.

(b) În cazul în care nu se poate ajunge la un consens în Comitetul permanent, chestiunea poate fi supusă atenției Comitetului consultativ, cu excepția cazului în care, în cadrul prezentului regulament sau în alte reglementări ale CCIB, se prevede că chestiunea este supusă votului în cadrul Comitetului permanent. Comitetul consultativ hotărăște prin consens. În cazul în care nu se ajunge la un consens în Comitetul consultativ, chestiunea este supusă votului la cererea oricărui delegat, caz în care adoptarea oricărei recomandări sau propuneri necesită aprobarea unei majorități de două treimi a guvernelor membre care sunt prezente și votează.

(c) Fiecare guvern membru dispune de un vot.

(d) Abținerile nu sunt considerate voturi.

(e) Votarea se face în mod normal prin ridicarea mâinii, cu excepția cazului în care majoritatea membrilor care sunt prezenți și votează solicită un vot nominal. Votul este secret, dacă un membru solicită acest lucru.

ARTICOLUL XII – COOPERAREA CU ALTE ORGANIZA ȚII

Secțiunea 1

(a) CCIB cooperează cu alte organizații, publice sau private, naționale sau internaționale. Comitetul permanent stabilește organizațiile, precum și natura și măsura acestei cooperări.

(b) Aceste organizații, precum și guvernele nemembre și publicul larg, pot fi invitate, cu aprobarea guvernului gazdă, să participe la reuniuni ale Comitetului consultativ. Participarea la aceste reuniuni are loc în condițiile stabilite de Comitetul consultativ sau Comitetul permanent.

ARTICOLUL XIII - AMENDAMENTE

Prezentul regulament poate fi modificat numai de către Comitetul consultativ, cu excepția cazului în care este supus atenției speciale a Comitetului permanent în vederea modificării.

ARTICOLUL XIV - VALABILITATE

Prezentul regulament adoptat la 16 iunie 1972 se substituie oricărui act, rezoluție sau regulament anterior care contravine dispozițiilor acestora.

FI ȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

Denumirea propunerii/ini țiativei

Propunere de decizie a Consiliului privind aderarea UE la Comitetul consultativ internațional al bumbacului (CCIB)

Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB

Relații externe, dezvoltare și relațiile cu țările ACP. Obligațiile în raport cu organizațiile internaționale pentru produsele de bază.

Tipul propunerii/ini țiativei

Act legislativ care să îi permită Uniunii Europene să devină membru al Comitetului consultativ internațional al bumbacului (CCIB).

Obiectiv(e)

Aderarea UE la CCIB trebuie analizată în contextul abordării mai largi pe care UE o urmează în participarea la organismele internaționale pentru produsele de bază (OIPB), ca instrument pentru facilitarea schimburilor și relațiilor comerciale dintre importatori și exportatori. Decizia de a participa la acest tip de acorduri, considerate drept mijloc de facilitare a dezvoltării, este rezultatul unei analize aprofundate a următoarelor obiective identificate: comerțul, facilitarea transparenței comerțului cu bumbac, încurajarea membrilor să practice și să dezvolte o economie durabilă a bumbacului și forum de consultări între guverne. Propunerea și obiectivele sale sunt compatibile cu celelalte instrumente financiare care asigură participarea UE la organizațiile internaționale.

Motivele propunerii/ini țiativei

Inițiativa va permite UE să participe și să acționeze ca membru deplin în activitatea organizației internaționale în ceea ce privește bumbacul, ceea ce este, de asemenea, în conformitate cu dorințele exprimate de mai multe ori de către statele membre.

Durata și impactul financiar

Nu este prevăzută nicio limită temporală pentru statutul UE de membră a CCIB. Anual se va plăti o contribuție.

Tipul (tipurile) de gestiune preconizat(e)

Participarea directă a Comisiei la activitățile CCIB grație unei competențe exclusive, în conformitate cu temeiul juridic al prezentei propuneri (articolul 207 din TFUE).

2. MĂSURI DE GESTIONARE

2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare

În calitatea ei de reprezentant și purtător de cuvânt al UE, Comisia prezintă periodic rapoarte cu privire la acțiunile și activitățile sale, atât intern, cât și Consiliului, în cadrul Grupului de lucru pentru produse de bază („PROBA”).

2.2. Sistemul de gestiune și control

Comisia este informată în mod constant cu privire la sistemul de gestiune administrativă și financiară al CCIB și îl urmărește în mod permanent.

2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

CCIB garantează accesul la evidențele sale contabile pentru a permite OLAF (Oficiul European de Luptă Antifraudă) sau oricărui alt serviciu financiar să efectueze audituri și verificări, dacă acest lucru este considerat oportun de către Comisie. CCIB se angajează să asigure desfășurarea oricărei inspecții, anchete și vizite în incintele sale.

3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

Linia bugetară 21 07 04 - Acorduri privind produsele de bază

3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor

3.2.1. Rezumatul impactului estimat asupra cheltuielilor

Prima contribuție anuală ar trebui să fie de aproximativ 360 000 USD. Contribuția se calculează anual în funcție de numărul membrilor CCIB (parte fixă) și de volumul bumbacului brut comercializat de către fiecare membru (parte variabilă). Aceasta poate varia ușor de la an la an; până în prezent, nu a fost prevăzută nicio modificare majoră.

3.2.2.

3.3. Impactul estimat asupra veniturilor: nu este cazul

1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

1.1. Denumirea propunerii/inițiativei

Propunere de decizie a Consiliului privind aderarea UE la Comitetul consultativ internațional al bumbacului (CCIB)

1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[3]

Rela ții externe, dezvoltare și relațiile cu țările ACP. Obligațiile în raport cu organizațiile internaționale pentru produsele de bază.

1.3. Tipul propunerii/inițiativei

X Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă

( Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare [4]

( Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea unei acțiuni existente

( Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă

1.4. Obiective

1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

În cadrul ABM, prezenta propunere are ca scop oferirea unui răspuns la obiectivul de dezvoltare a rolului Comisiei în calitate de centru intelectual pentru dezvoltare prin participarea efectivă și directă la dezbaterea internațională privind bumbacul.

1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză

Obiectivul specific nr. 4: promovarea dezvoltării durabile a comerțului cu produsele de bază selecționate

Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză: 21 07 Cooperarea pentru dezvoltare și programe „ad hoc”

1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate

A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa le poate avea asupra beneficiarilor/grupurilor vizate.

Propunerea îi va permite Comisiei să acționeze în numele UE în cadrul unei competențe exclusive, pentru a exprima politica și poziția UE asupra activităților CCIB în conformitate cu orientările politice generale ale Uniunii. Prin urmare, Comisia este interesată să propună prezenta decizie în conformitate cu rolul său instituțional și cu dorințele exprimate în repetate rânduri de statele membre.

Efectele se vor face simțite în special în cadrul acțiunilor strategice ale CCIB și în gestionarea acestuia.

UE va contribui la bugetul administrativ și operațional al CCIB.

1.4.4. Indicatori de rezultat și impact

A se preciza indicatorii pentru monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.

Fiind vorba de un organism internațional privind produsele de bază, nu există indicatori reali de măsurare a gradului de realizare a propunerii. Se poate însă considera că voința tuturor membrilor de a continua cooperarea internațională reprezintă un indicator pozitiv și satisfăcător. Progresele înregistrate în ceea ce privește politica dezvoltării durabile ar putea fi interpretate, de asemenea, ca un indicator pozitiv.

1.5. Motivele propunerii/inițiativei

1.5.1 Cerințe de îndeplinit pe termen scurt sau lung

Plata contribuției anuale.

1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE

Implicarea UE și consecvența acțiunii acesteia cu politica sa. Stimularea cooperării între statele membre și consolidarea, în același timp, a rolului și expertizei acestora. Dacă nu ar exista un astfel de organism internațional pentru produsele de bază, cooperarea ar fi limitată și chiar dificilă, ceea ce ar risca să pună sub semnul întrebării cooperarea în materie de bumbac. Aderarea UE ar stabiliza participarea membrilor la CCIB și i-ar garanta statutul.

1.5.3. Lecții învățate din experiențe anterioare similare

Experiența participării UE la OIPB-uri este pozitivă și apreciată de acestea.

1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante

Sinergia cu programele de cooperare pentru dezvoltare în materie de bumbac (în cadrul Parteneriatului UE-Africa în sectorul bumbacului) va spori prin exercitarea unui statut activ de membru al CCIB.

1.6. Durata și impactul financiar

( Propunere/inițiativă cu durată limitată

( Propunere/inițiativă în vigoare de la

( Impact financiar de la

X Propunere/inițiativă cu durată nelimitată

Punere în aplicare cu o perioadă inițială din 2012 până în 2012, urmată de funcționarea la nivel maxim.

1.7. Tipul (tipurile) de gestionare preconizat(e)[5]

X Gestiune centralizată directă de către Comisie

( Gestiune centralizată indirectă , prin delegarea sarcinilor de execuție:

( agențiilor executive

( organismelor instituite de Comunități[6]

( organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public

( persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar

( Gestiune partajată cu statele membre

( Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe

( Gestiune în comun cu organizații internaționale (de precizat)

2. MĂSURI DE GESTIONARE

2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare

A se preciza frecvența și condițiile.

În calitatea sa de reprezentant și purtător de cuvânt al UE, Comisia prezintă periodic rapoarte cu privire la acțiunile și activitățile sale, atât în cadru propriu, cât și Consiliului, în cadrul Grupului de lucru pentru produse de bază („PROBA”). Participarea Comisiei se face la reuniunile forului respectiv cu o frecvență de 5-6 reuniuni pe an.

2.2. Sistemul de gestiune și control

2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e)

Dizolvarea organizației (probabilitate foarte mică)

2.2.2. Metoda (metodele) de control preconizată (preconizate)

Delegația Comisiei, ca membră a Comitetului consultativ și a Comitetului permanent, deține competențe de control și de gestiune. Ambele comitete discută și aprobă bugetul administrativ. Toate evidențele contabile sunt puse la dispoziția membrilor și în fiecare an se efectuează audituri.

2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

A se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.

CCIB garantează accesul la evidențele sale contabile pentru a permite OLAF (Oficiul European de Luptă Antifraudă) sau oricărui alt serviciu financiar să efectueze audituri și verificări, dacă acest lucru este considerat oportun de către Comisie.

CCIB se angajează să asigure desfășurarea oricărei inspecții, anchete și vizite în incintele sale.

3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

- Linii bugetare de cheltuieli existente

În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.

Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Contribuție |

Număr [Descriere] | CD/CND[7] | Țări AELS[8] | Țări candidate[9] | Țări terțe | În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar |

21 07 04 Acorduri privind produsele de bază | NU | NU | NU | DA/NU |

- Noile linii a căror creare se solicită

În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.

Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Contribuție |

Număr [Rubrică] | CD/CND | Țări AELS | Țări candidate | Țări terțe | În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar |

DA/NU | DA/NU | DA/NU | DA/NU |

3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor

3.2.1. Rezumatul impactului estimat asupra cheltuielilor

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Rubrica din cadrul financiar multianual: | Număr | [Rubrică] |

milioane EUR (cu 3 zecimale)

( Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari) |

21 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

XX 01 01 02 (în delegații) |

XX 01 05 01 (cercetare indirectă) |

10 01 05 01 (cercetare directă) |

( Personal extern (în echivalent normă întreagă)[13] |

XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul general”) |

XX 01 02 02 (AC, INT, JED, LA și END în delegații) |

10 01 05 02 (AC, INT, END – cercetare directă) |

Alte linii bugetare (a se preciza) |

TOTAL |

XX este domeniul de politică sau titlul din buget vizat.

Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și luând în considerare constrângerile bugetare.

Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate:

Funcționari și agenți temporari | Coordonarea acțiunii cu statele membre - Asigurarea legăturii cu politicile UE înrudite - Participarea la reuniuni și la activitățile CCIB. |

Personal extern |

3.2.5. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual

X Propunerea/inițiativa este compatibilă cu actualul cadru financiar multianual.

( Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.

( Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual[16].

3.2.6. Participarea terților la finanțare

X Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților

Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:

3.3. Impactul estimat asupra veniturilor

X Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor.

( Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:

( asupra resurselor proprii

( asupra diverselor venituri

[1] www.icac.org.

[2] JO C,, p. .

[3] ABM: gestiune pe activități (Activity-Based Management) – ABB: întocmirea bugetului pe activități (Activity-Based Budgeting).

[4] Conform articolului 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.

[5] Explicațiile privind tipurile de gestiune, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[6] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.

[7] CD = credite diferențiate / CND = credite nediferențiate.

[8] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.

[9] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest.

[10] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.

[11] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.

[12] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.

[13] AC = agent contractual; INT = agenți interimari; JED = „Jeune Expert en Délégation” (tineri experți în delegații); AL= agent local; END = expert național detașat;

[14] Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”).

[15] În special pentru fondurile structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).

[16] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.