Raportul special Sprijinul acordat de UE 
pentru reabilitare ca 
urmare a cutremurului din 
HaitiRO 2014  nr. 13
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014
ISBN 978-92-872-0830-9
doi:10.2865/60562
© Uniunea Europeană, 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
RO 2014  nr. 13
Raportul special Sprijinul acordat de UE 
pentru reabilitare ca 
urmare a cutremurului 
din Haiti
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]
02
 Cuprins
Puncte
 Glosar și acronime
I-VII  Sinteză
1-11  Introducere
1-3 Haiti este un stat fragil
4-5 Cutremurul din 2010 a exacerbat situația în mod dramatic
6-7 Delegația UE a fost, de asemenea, grav afectată
8 -11  În ciuda răspunsului internațional, reabilitarea a fost o provocare
12-17  Sfera și abordarea auditului
18-63  Observații
18-27  Comisia a abordat nevoile prioritare în materie de reabilitare
19-21  Nevoile în materie de reabilitare au fost identificate în mod corect
22-24  Sprijinul acordat de UE pentru reabilitare a fost încadrat într‑o strategie corespunzătoare
25-27  Repartizarea sarcinilor între Comisie și alți donatori principali a fost adecvată, însă coordonarea pe 
parcursul punerii în aplicare s‑a dovedit dificilă
28-40  În ciuda eforturilor depuse de Comisie, nu a existat o corelare suficientă între ajutorul de urgență, 
reabilitare și dezvoltare
30-32  Comisia a utilizat diferite instrumente în mod flexibil
33-35  Coordonarea în cadrul Comisiei nu a fost optimă
36-40  Crearea unei legături între ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare a fost bine gândită în ceea ce 
privește proiectarea fiecărui program de reabilitare în parte, dar această legătură a fost dificil de asigurat în 
practică în unele cazuri
03 Cuprins
41-63  Comisia nu a asigurat într‑o măsură suficientă implementarea eficace a sprijinului acordat de UE 
pentru reabilitare
42-54  Majoritatea programelor au înregistrat întârzieri și, în unele cazuri, progresele au fost limitate
55-58  Unele riscuri semnificative nu au fost gestionate în mod suficient
59-63  Monitorizarea s‑a bazat pe un cadru adecvat, dar nu a beneficiat de resurse suficiente
64-68 Concluzii și recomandări
 Anexa I – Lista programelor examinate
 Anexa II – Metodologia de punctare
 Anexa III  – Punctarea programelor
 Răspunsurile Comisiei și ale Serviciului European de Acțiune Externă
04
 Glosar  
și acronime
BID : Banca Interamericană de Dezvoltare
CAED : Cadre de Coordination de l’Aide Externe au Développement d’Haïti  (Cadrul de coordonare a ajutorului extern 
destinat dezvoltării Republicii Haiti)
DIPECHO : Programul de pregătire pentru intervenție în caz de dezastre al DG ECHO  
DG ECHO a lansat programul în 1996. Acesta vizează comunitățile vulnerabile care trăiesc în principalele regiuni 
din lume predispuse la dezastre. De obicei, programele finanțate de DIPECHO acoperă următoarele domenii: 
formare profesională, consolidarea capacităților, campanii de sensibilizare, alerte timpurii și măsuri de planificare 
și prognoză, iar fondurile sunt distribuite prin intermediul agențiilor de ajutor și al ONG‑urilor care desfășoară 
activități în regiunile în cauză.
ECHO : Direcția Generală Ajutor Umanitar și Protecție Civilă  
Mandatul său include salvarea și protejarea vieții, prevenirea și diminuarea suferinței umane și protejarea integrității 
și a demnității umane a populațiilor afectate de dezastre naturale sau provocate de om. ECHO oferă ajutor umanitar, 
sprijin pe termen scurt pentru reabilitare, precum și sprijin pentru prevenirea dezastrelor și pentru pregătirea 
pentru intervenție în caz de dezastre.
EuropeAid : Direcția Generală Dezvoltare și Cooperare – EuropeAid implementează o gamă largă de instrumente de 
asistență externă ale Comisiei (inclusiv ICD), care sunt finanțate de fondurile europene de dezvoltare și de bugetul 
general. Aproape toate intervențiile din aceste fonduri sunt gestionate de EuropeAid.
FED : Fondurile europene de dezvoltare  
Fondurile europene de dezvoltare sunt principalul instrument prin care Uniunea Europeană acordă ajutor pentru 
dezvoltare statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM). Acordul de 
parteneriat semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000, pentru o perioadă de 20 de ani (denumit „Acordul de la Cotonou”) 
este actualul cadru pentru relațiile Uniunii Europene cu statele ACP și TTPM. Acesta se concentrează asupra 
reducerii și, în cele din urmă, a eradicării sărăciei.
FMI : Fondul Monetar Internațional
FPI: Serviciul Instrumente de Politică Externă ( Service for Foreign Policy Instruments ) 
FPI este un serviciu al Comisiei, care a fost înființat la 1 ianuarie 2011 și care raportează în mod direct Înaltului 
Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate. Cheltuielile gestionate de 
FPI vizează, în principal, acțiuni puse în aplicare în cadrul: (a) politicii externe și de securitate comune; (b) al 
Instrumentului de stabilitate (IdS); (c) al misiunilor de observare a alegerilor; (d) al Instrumentului pentru țările 
industrializate.
05 Glosar și acronime 
G12 : Grupul celor 12 donatori  
Grupul celor 12 donatori (G12) include Brazilia, Canada, Franța, Japonia, Norvegia, Spania, SUA, Banca 
Interamericană de Dezvoltare (BID), Banca Mondială, Fondul Monetar Internațional (FMI), Organizația Națiunilor 
Unite și Comisia Europeană. Acesta este prezidat de directorul adjunct al Misiunii ONU de stabilizare în Haiti 
(MINUSTAH), în calitatea sa de coordonator umanitar. Delegația UE a preluat președinția interimară în 2013.
IAS: Serviciul de Audit Intern  
IAS este o direcție generală a Comisiei, care este condusă de auditorul intern al Comisiei și care răspunde în 
fața Comitetului de monitorizare a auditurilor din cadrul Comisiei. Misiunea sa este să furnizeze o asigurare 
independentă cu privire la eficacitatea sistemelor de control intern și să sprijine Comisia prin avize, recomandări și 
consiliere.
ICD : Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare  
Lansat în ianuarie 2007, Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare furnizează ajutor în special prin: (i) programe 
geografice cu țări partenere din America Latină, Asia, Asia Centrală, Orientul Mijlociu și Africa de Sud, pentru 
a sprijini măsuri în diferite domenii (de exemplu, educație, sănătate, coeziune socială și ocuparea forței de muncă, 
guvernanță, democrație, drepturile omului, asistență în situații in post‑criză și în state fragile) și (ii) cinci programe 
tematice care vizează următoarele aspecte: investirea în resurse umane, mediul înconjurător și gestionarea durabilă 
a resurselor naturale, actorii nestatali și autoritățile locale, îmbunătățirea securității alimentare și cooperarea în 
materie de migrație și azil.  
[Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18  decembrie  2006 de stabilire 
a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (JO L 378, 27.12.2006, p. 41)].
IdS: Instrumentul de stabilitate  
Creat în 2007, Instrumentul de stabilitate este conceput ca un mecanism rapid și flexibil destinat să prevină 
conflictele, să sprijine procesul de stabilizare post‑conflict și să asigure o redresare imediată în urma unui dezastru 
natural [Regulamentul (CE) nr. 1717/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15  noiembrie  2006 de 
instituire a unui instrument de stabilitate (JO L 327, 24.11.2006, p. 1)].
IHRC : Comisia interimară pentru reconstrucția Republicii Haiti ( Interim Haiti Recovery Commission )
LRRD : Crearea unei legături între ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare ( Linking of Relief, Rehabilitation and 
Development )
MINUSTAH : Misiunea ONU de stabilizare în Haiti
06 Glosar și acronime 
OCHA : Oficiul pentru coordonarea afacerilor umanitare
ONG : Organizație neguvernamentală
PIB: Produs intern brut
ROM : Metodologie de monitorizare axată pe rezultate ( Results Oriented Monitoring ) 
Sistemul ROM a fost creat de EuropeAid în anul 2000 pentru a consolida monitorizarea, evaluarea și transparența 
ajutorului pentru dezvoltare. Acesta se bazează pe evaluări succinte, la obiect, efectuate la fața locului de 
experți externi și utilizează o metodologie consecventă și structurată bazată pe cinci criterii: relevanța, eficiența, 
eficacitatea, impactul potențial și sustenabilitatea probabilă.
RRD : Reducerea riscului de dezastre  
RRD este o abordare sistematică pe baza căreia se identifică, se evaluează și se reduce riscul de dezastre, 
urmărindu‑se reducerea vulnerabilităților socioeconomice la dezastre și contracararea riscurilor de mediu și a altor 
riscuri care determină aceste vulnerabilități.
SBG : Sprijin bugetar general  
În mod normal, programele SBG constau într‑un pachet de sprijin care include transferuri de fonduri, măsuri de 
consolidare a capacităților, dialogul cu țara parteneră și stabilirea condițiilor de plată.
SEAE : Serviciul European de Acțiune Externă  
SEAE și‑a început activitatea la 1 decembrie 2010. SEAE pregătește, împreună cu serviciile relevante ale Comisiei, 
deciziile Comisiei privind pachetele financiare alocate la nivel de țară, documentele de strategie de țară și 
documentele de strategie regională, precum și programele indicative naționale și regionale, în cadrul ciclului de 
programare pentru majoritatea instrumentelor de acțiune externă.
VNB : Venit național brut
07
Sinteză
I
Haiti este unul dintre statele cele mai fragile din lume 
și cutremurul care a lovit țara la 12 ianuarie 2010 a exa ‑
cerbat situația în mod dramatic. Multe vieți omenești 
au fost curmate, s‑au produs distrugeri masive, 
economia națională a fost grav afectată și capacitatea 
administrativă, deja insuficientă, de a furniza servicii 
de bază către populație s‑a redus dramatic.
II
Curtea a examinat dacă sprijinul acordat de UE pentru 
reabilitare în Haiti în urma cutremurului a fost conce ‑
put și implementat în mod corespunzător.
III
Curtea concluzionează că, în ansamblu, sprijinul 
pentru reabilitare acordat de UE în urma cutremurului 
din 2010 din Haiti a fost conceput în mod corespunză ‑
tor, dar că modul de implementare a programelor nu 
a fost suficient de eficace. Ca și alți donatori, Comisia 
a întâmpinat obstacole serioase în eforturile sale de 
a sprijini procesul de reabilitare. Astfel, concomitent cu 
obiectivul de a furniza un ajutor rapid, Comisia a avut 
dificila sarcină de a‑și gestiona ajutorul în parteneriat 
cu autorități naționale slabe, scopul parteneriatului 
fiind acela de a încuraja asumarea responsabilităților 
și de a contribui la emergența unui guvern funcțional. 
Cu toate acestea, Comisia ar fi putut să gestioneze mai 
bine anumiți factori aflați sub controlul său.
IV
Comisia a abordat nevoile prioritare în materie de rea ‑
bilitare. Împreună cu alți donatori importanți, Comisia 
a identificat în mod corect principalele nevoi de rea ‑
bilitare ale Republicii Haiti după cutremurul din 2010 
și a adoptat o strategie de cooperare solidă, care 
a abordat noile provocări cu care se confrunta această 
țară, continuând, în același timp, să furnizeze sprijin 
pentru dezvoltare socioeconomică pe termen lung. 
Repartizarea sarcinilor între donatori a fost adecvată, 
însă coordonarea pe parcursul punerii în aplicare s‑a 
dovedit dificilă.V
În ciuda eforturilor depuse de Comisie, nu a existat 
o corelare suficientă între ajutorul de urgență, reabi ‑
litare și dezvoltare. Comisia a utilizat în mod flexibil 
o serie de instrumente complementare și a creat 
programe de reabilitare distincte pentru a asigura 
legătura dintre ajutorul de urgență, reabilitare și dez ‑
voltare. Totuși, ECHO și EuropeAid nu aveau o strategie 
de țară comună și clară pentru a optimiza sinergiile și 
a asigura o tranziție ușoară între activitățile lor respec ‑
tive. Administrația națională slabă și angajamentul 
insuficient al guvernului față de reformă au repre ‑
zentat obstacole importante în calea unei reabilitări 
eficace și a creării condițiilor necesare unei dezvoltări 
durabile.
VI
Comisia nu a asigurat într‑o măsură suficientă imple ‑
mentarea eficace a sprijinului acordat de UE pentru 
reabilitare. Dintre cele treisprezece programe exami ‑
nate de Curte, zece și‑au îndeplinit realizările plani ‑
ficate sau erau susceptibile să le îndeplinească, deși 
aproape toate cu întârzieri. Trei programe au înregis ‑
trat progrese limitate, printre acestea numărându‑se și 
programul de sprijin bugetar general din cadrul celui 
de Al zecelea FED. Deși cunoștea foarte bine contex ‑
tul dificil, Comisia nu a gestionat în mod suficient 
anumite riscuri semnificative pentru implementarea 
și realizarea obiectivelor sale stabilite în programe. 
Monitorizarea programelor s‑a bazat pe un cadru 
adecvat, însă Comisia și SEAE nu au luat măsuri în timp 
util pentru consolidarea resurselor delegației UE, care 
nu a avut capacitatea necesară pentru a efectua vizite 
la fața locului. Acestea ar fi fost deosebit de utile într‑o 
situație marcată de schimbări rapide.
Sinteză 08
VII
În ceea ce privește operațiunile derulate în contextul 
ulterior producerii unui dezastru sau într‑o situație 
fragilă, Curtea formulează în atenția Comisiei următoa ‑
rele recomandări:
 — Comisia ar trebui să îmbunătățească gestionarea 
riscurilor;
 — Comisia ar trebui să adopte o strategie comună 
pentru a asigura legătura și sinergia dintre ajutorul 
de urgență, reabilitare și dezvoltare;
 — atunci când acordă sprijin bugetar, Comisia ar tre ‑
bui să se concentreze asupra principalelor funcții 
și reforme legate de gestionarea finanțelor publice 
și, după caz, să stabilească măsuri pe termen mai 
scurt pentru a se asigura că fondurile UE nu sunt 
risipite, deturnate în alte scopuri sau cheltuite în 
mod ineficient;
 — Comisia ar trebui să definească proceduri pen ‑
tru asigurarea continuității activităților, inclusiv 
dispoziții privind realocarea de urgență a unor 
resurse de personal.
09
 Introducere
Haiti este un stat fragil
01 
În secolul al XVIII‑lea, Haiti era un 
important producător de trestie de 
zahăr și una dintre cele mai bogate 
regiuni din lume, dar, de la proclama ‑
rea independenței în 1804, țara a fost 
afectată în continuu de conflicte etni ‑
ce, de perioade îndelungate de anarhie 
și de instabilitate politică1. Dictaturile 
succesive din a doua jumătate a seco ‑
lului al XX‑lea2 au fost caracterizate de 
crime în scopuri represive și de jefuirea 
bogățiilor țării. În prezent, Haiti este un 
stat fragil (a se vedea caseta 1 ).
02 
Ca urmare a instabilității existente la 
nivel politic și la nivelul securității, 
la sfârșitul anului 2004 s‑a lansat 
Misiunea ONU de stabilizare în Haiti 
(MINUSTAH)3. După tulburările sociale 
din 2008, cauzate de prețurile produ ‑
selor alimentare, țara nu a mai avut 
un guvern stabil până în martie 2012, 
când Laurent Lamothe a devenit 
prim‑ministru. Situația s‑a îmbunătățit 
din punctul de vedere al securității, dar 
infracționalitatea are în continuare un 
impact negativ asupra procesului de 
dezvoltare.03 
Haiti rămâne una dintre cele mai săra ‑
ce țări din lume4. Mai mult de jumă ‑
tate din populație5 trăiește în sărăcie 
extremă, cu mai puțin de 1,25 dolari 
americani pe zi. Speranța de viață este 
de 62 de ani, cu 12 ani mai mică decât 
media din America Latină. Aproximativ 
jumătate din populație este analfa ‑
betă, 30 % nu are acces la surse de 
apă curată, iar 20 % dintre copii sunt 
subnutriți6. Rata de incidență a HIV/
SIDA din Haiti este cea mai mare din 
America Latină7.1 În 1791, populația de sclavi din 
colonia franceză a început 
o insurecție care a condus la 
proclamarea independenței 
în 1804 și, doi ani mai târziu, la 
crearea primei republici negre 
independente din lume. 
În 1844, insula s‑a divizat în 
două țări: Haiti și Republica 
Dominicană.
2 Începând cu 1949, Haiti a fost 
condusă de mai mulți 
dictatori: generalul Paul 
Magloire, urmat de François 
Duvalier (Papa Doc) și de fiul 
acestuia, Jean‑Claude (Baby 
Doc).
3 MINUSTAH se va derula până 
în 2016, când s‑a planificat 
reconfigurarea și consolidarea 
misiunii.
4 În 2012, în Haiti, VNB‑ul pe cap 
de locuitor (metoda Atlas, 
Banca Mondială) era de 760 de 
dolari americani, în 
comparație cu media de 
8 981 de dolari americani din 
America Latină și zona 
Caraibilor.
5 Haiti are aproape 10 milioane 
de locuitori.
6 Surse: World DataBank – 
World development indicators 
2011 and 2012, Programul 
Națiunilor Unite pentru 
Dezvoltare  (PNUD) – Human 
development report, CIA  – The 
World Factbook.
7 Incidența HIV în rândul 
populației cu vârsta cuprinsă 
între 15 și 49 de ani este de 
2,2 % (Ministerul Sănătății 
Publice și al Populației –  
Déclaration d’engagement sur 
le VIH/SIDA : Rapport de 
Situation Nationale,  
martie 2012).
Definiția fragilității statale
Potrivit definiției formulate de Comisie, „fragilitatea” se referă la structuri slabe sau inadecvate și la situații în 
care nu se respectă contractul social din cauza incapacității sau a refuzului statului de a‑și îndeplini funcțiile 
de bază, obligațiile și responsabilitățile în ceea ce privește furnizarea de servicii, administrarea resurselor, sta ‑
tul de drept, accesul echitabil la putere, securitatea și siguranța populației, precum și protecția și promovarea 
drepturilor și libertăților cetățenilor.
Sursa:  COM(2007) 643 final: Către un răspuns al UE la situațiile de fragilitate – intervenția în medii dificile pentru dezvoltare durabilă, stabilitate 
și pace.Caseta 1
10 Introducere
Cutremurul din 2010 
a exacerbat situația în 
mod dramatic
04 
În condițiile în care Haiti se afla încă 
în proces de redresare după furtunile 
din 2008, un cutremur cu magnitu ‑
dinea de 7,0 grade pe scara Richter 
a lovit capitala și împrejurimile aces ‑
teia la 12 ianuarie 2010 (a se vedea 
harta ), curmând numeroase vieți 
omenești și provocând distrugeri ma ‑
sive8. Și‑au pierdut viața aproximativ 
230 000 de persoane, ceea ce face ca 
acest dezastru să fie la fel de mortal ca 
tsunamiul din 2004 din Oceanul Indian, 
dar concentrat la nivelul unei singure 
țări9. 300 000 de persoane au fost răni ‑
te, jumătate dintre acestea fiind copii. 
În Port‑au‑Prince, aproape 1,3 milioane 
de persoane au rămas fără locuință, iar 
peste 500 000 de persoane au părăsit 
zona afectată de dezastru în căuta ‑
rea unui refugiu în altă parte a țării10. 
Condițiile sanitare precare, care s‑au 
înrăutățit dramatic după cutremur, au 
facilitat izbucnirea unei epidemii de 
holeră.
05 
Multe clădiri ale administrației pu ‑
blice, printre care Palatul Național, 
spitale, școli și alte instituții publice, 
au fost distruse și un număr mare de 
angajați au decedat11. Prin urmare, 
capacitatea guvernului din Haiti de 
a furniza servicii a fost grav afectată. 
Întrucât a lovit regiunea cu cel mai 
înalt nivel al activității economice din 
țară, cutremurul a avut un impact grav 
asupra evoluției produsului intern brut 
(PIB) și asupra colectării impozitelor12. 
Trezoreria nu dispunea de resursele 
bugetare necesare pentru a restabili 
operațiunile administrației naționale și 
pentru a‑i plăti pe funcționarii publici.Delegația UE a fost, de 
asemenea, grav afectată
06 
Delegația UE a fost afectată grav de 
cutremur: un membru al personalului 
a murit, șeful delegației a avut nevoie 
de spitalizare și cei mai mulți mem ‑
bri ai personalului au suferit traume 
sau au fost afectați de alte probleme 
psihologice. În termen de 48 de ore 
de la producerea dezastrului, 30 de 
funcționari au fost evacuați la Bruxelles 
sau în Republica Dominicană. Clădirea 
în care se afla delegația UE nu a mai 
putut fi utilizată și comunicarea cu 
Bruxelles a devenit aproape imposibilă. 
Multe dosare au fost deteriorate sau 
pierdute.
07 
Unii funcționari s‑au întors în Haiti 
după câteva săptămâni, însă, din cauza 
numeroaselor schimbări produse la 
nivelul posturilor de conducere și 
a perioadelor lungi în care nu a existat 
un șef de delegație, capacitatea de 
funcționare a delegației UE a fost grav 
afectată pe o perioadă considerabilă 
de timp.8 Cutremurul din 
12 ianuarie 2010 a lovit orașele 
Port‑au‑Prince, Léogâne și 
Jacmel, afectând portul, 
aeroportul și drumurile 
principale.
9 Inter‑Agency Standing 
Committee Real‑Time 
Evaluation in Haiti: 3 months 
after the earthquake, 
31 august 2010.
10 Evaluarea nevoilor 
post‑dezastru (martie 2010).
11 Potrivit estimărilor guvernului, 
105 000 de case au fost 
distruse, 208 000 de case au 
fost deteriorate, 60 % din 
spitalele din Port‑au‑Prince și 
din împrejurimi și 5 000 de 
școli au devenit ruine. 
Aproximativ 3 milioane de 
oameni au fost afectați de 
cutremur. Costul total estimat 
al impactului a fost de 
7,8 miliarde de dolari 
americani, echivalent cu PIB‑ul 
total din 2009 al Republicii 
Haiti.
12 După ce a crescut în mod 
relativ constant în 
perioada 2005 ‑2009, PIB‑ul 
a scăzut cu 5,4 % ca urmare 
a cutremurului.
11 Introducere
Sursa:  Agenția Statelor Unite pentru Dezvoltare Internațională (USAID).
INTENSITATEA CUTREMURULUI
Scara Mercalli (MMI) modi/f_icată a intensită/uni021Bii*
INTENSITATEA MMI
ESTIMATĂPOPULA/uni021AIA EXPUSĂ
LA MIȘCĂRILE SOLULUI
4
   5   6   7   8   9   10^5 887 000
 
7 261 000
 
1 049 000
 
571 000
 
314 000
 
2 246 000
 
332 000UȘOARĂ
MODERATĂPUTERNICĂFOARTE PUTERNICĂGRAVĂVIOLENTĂEXTREMĂ
* MMI este o măsură a mișcărilor solului și diferă de magnitudinea
 generală a cutremurului, măsurată pe Scara Richter.
^ Zona indicată pe hartă se poate încadra în categoria MMI/uni00A09, însă, conform
 datelor USGS, reprezintă zona in care intensitatea a atins cel mai înalt grad.
Sursa: USGS/PAGER Alert, versiunea/uni00A08HartăZona afectată de cutremurul din 12  ianuarie  2010
12 Introducere
În ciuda răspunsului 
internațional, reabilitarea 
a fost o provocare
08 
În perioada imediat următoare dezas ‑
trului, mai multe sute de organizații 
internaționale, țări și cetățeni din 
întreaga lume au răspuns la nevoile 
umanitare urgente13. Oficiul pentru co ‑
ordonarea afacerilor umanitare (OCHA) 
al Organizației Națiunilor Unite (ONU) 
a lansat un apel de urgență ( Flash Appeal ) în urma căruia s‑au colectat 
575 de milioane de dolari americani în 
72 de ore. Până la sfârșitul anului 2012, 
donatorii din sectorul public contribu ‑
iseră cu 2,23 miliarde de dolari ame ‑
ricani ca ajutor umanitar și cu o sumă 
suplimentară de 192 de milioane de 
dolari americani destinată comba ‑
terii epidemiei de holeră (a se vedea 
figura  de mai jos). În plus, aproximativ 
3 miliarde de dolari americani au fost 
puse la dispoziția agențiilor ONU și 
a organizațiilor neguvernamentale de 
către donatori privați14.13 Organizațiile internaționale 
stabilite de mult timp în Haiti 
(Mișcarea de Cruce Roșie și 
ONG‑uri importante) au putut 
furniza un răspuns imediat și, 
până în mai 2010, peste 
1 000 de organizații 
internaționale furnizaseră 
ajutor umanitar.
14 Biroul Trimisului Special 
pentru Haiti ‑ Key Facts as of 
December 2012 .FigurăSituația fondurilor colectate și plătite în sprijinul Republicii Haiti (situație valabilă în 
decembrie 2012)
3,01 miliarde USD 
PLĂTITE 
2010-2012 8,34 miliarde USD angajate
pentru perioada 2010-2020
ANGAJAMENTE 
asumate la New York 
2010-2012: 5,37 miliarde USD
2013-2020: 2,96 miliarde USD10,77 miliarde USD planiﬁcate
pentru perioada 2010-2020
FINANŢARE PENTRU REDRESARE2,57 miliarde USD planiﬁcate
pentru perioada 2010-2012
AJUTOR UMANITAR 13,34 miliarde USD planiﬁcate pentru perioada 2010-2020
FINANŢARE PUBLICĂ
Finanţare pentru redresare și ajutor umanitar
(fără suma redusă din datorie, în valoare totală de 1,0 miliarde USD)
2,43 miliarde USD
planiﬁcate 
pentru perioada
2010-2012
ALTE FINANŢĂRI2,37 miliarde USD
planiﬁcate 
pentru perioada 
2010-2012
 
CUTREMUR204 milioane USD
planiﬁcate 
pentru perioada 
2010-2012 
HOLERĂ3,06 miliarde USD
colectate (estimare) 
pentru perioada
2010-2012
 
FINANŢARE PRIVATĂ 
(Donatori: fundaţii,
companii și persoane ﬁzice)
1,01 miliarde USD 
PLĂTITE 
2010-2012 2,23 miliarde USD 
PLĂTITE 
2010-2012 191,9 milioane USD 
PLĂTITE 
2010-2012 
Sursă:  Biroul Trimisului Special pentru Haiti, pe baza rapoartelor donatorilor și a datelor accesibile publicului.
13 Introducere
09 
Pentru a mobiliza sprijinul 
internațional pentru reconstrucția 
și dezvoltarea ulterioară a țării, ONU 
a găzduit la New York, la 31 mar ‑
tie 2010, Conferința internațională 
a donatorilor intitulată „Către un 
nou viitor pentru Haiti”. Donatorii au 
convenit să sprijine planul de acțiune 
al guvernului („ Plan d’Action pour le 
Relèvement et le Développement Nati ‑
onal d’Haïti ”15 ‑ PARDH) și să furnizeze 
asistență pentru redresare pe termen 
mediu și lung cu scopul de „a recon ‑
strui mai bine”16. În cadrul conferinței, 
55 de donatori au promis un ajutor 
în valoare de 5,37 miliarde de dolari 
americani pentru perioada 2010 ‑2012 
și alte 2,96 miliarde pentru anul 2013 și 
perioada ulterioară. În plus, mai multe 
țări au anulat o sumă totală combinată 
de 1 miliard de dolari americani din 
datoria Republicii Haiti17.
10 
Uniunea Europeană (UE) a fost 
unul dintre principalii donatori, cu 
o contribuție totalăh în valoare de 
1,23 miliarde de euro. Aceasta a in ‑
clus contribuții pentru reabilitarea și 
dezvoltarea țării, fondurile venind din 
partea Comisiei (460 de milioane de 
euro)18, a 18 state membre și a Băncii 
Europene de Investiții19. De asemenea, 
Comisia a furnizat ajutor umanitar și 
prin intermediul Direcției Generale 
Ajutor Umanitar și Protecție Civilă 
(ECHO). În perioada 2010 ‑2013, ECHO 
a alocat în total 232 de milioane de 
euro20.11 
În ciuda ajutorului financiar masiv 
și a eforturilor internaționale colo ‑
sale, țara se confruntă în continuare 
cu provocări majore. Îndepărtarea 
resturilor clădirilor distruse a durat 
prea mult, lucru care, printre alte 
aspecte, a afectat ritmul procesului de 
reconstrucție21. La sfârșitul anului 2013, 
aproximativ 210 000 de persoane tră ‑
iau încă în corturi în tabere și niciuna 
dintre clădirile ministeriale distruse 
nu fusese încă reconstruită integral. 
Procesul de redresare este îngreu ‑
nat de aceleași probleme structurale 
cu care țara s‑a confruntat și înainte 
de 2010. Administrația publică, aproa ‑
pe nefuncțională, este în continuare 
un obstacol major pentru furnizarea 
de servicii în sectoare precum sănăta ‑
tea, educația, aprovizionarea cu apă și 
instalațiile sanitare. Optimizarea utili ‑
zării resurselor și prevenirea fraudei și 
a corupției sunt îngreunate de o slabă 
gestiune a finanțelor publice. Lipsa 
unui registru de cadastru, care a deter ‑
minat litigii legate de terenuri, îm ‑
piedică procesul de reconstrucție, iar 
producția de alimente este subminată 
de vulnerabilitatea extremă a secto ‑
rului agricol în fața riscurilor naturale 
frecvente și a lipsei de investiții22.15 Planul de acțiune pentru 
redresarea și dezvoltarea 
națională a Republicii Haiti.
16 Principiul care a stat la baza 
PARDH nu urmărea o simplă 
revenire la situația de 
dinaintea cutremurului, ci 
utilizarea acestei ocazii pentru 
a iniția un proces de 
reconstrucție care să se 
abordeze principalele cauze 
ale vulnerabilităților anterioare 
și curente.
17 Printre aceste țări se numără 
Belgia, Germania, Irlanda, 
Franța, Italia, Țările de Jos, 
Finlanda și Suedia.
18 Această contribuție, care 
constă în principal în fonduri 
ale FED, a fost ulterior 
majorată la 522 de milioane de 
euro.
19 Pentru defalcarea 
contribuțiilor în funcție de 
țară/instituție, a se vedea 
http://www.lessonsfromhaiti.
org/download/International_
Assistance/5 ‑ny‑pledge‑total.
pdf
20 European Commission’s 
humanitarian aid and civil 
protection response in 
Haiti – Two years after the 
earthquake  (Răspunsul în 
materie de ajutor umanitar și 
protecție civilă oferit de 
Comisia Europeană la situația 
din Haiti – Doi ani după 
cutremur), 2012; Fișă 
informativă cu privire la Haiti 
elaborată de 
ECHO  – aprilie 2013.
21 A se vedea, de exemplu, From 
Relief to Recovery:  Supporting 
good governance in 
post‑earthquake Haiti , 
Oxfam, 2011. Unul dintre 
principalele aspecte critice 
menționate este ritmul lent al 
procesului de îndepărtare 
a resturilor clădirilor distruse.
22 Din cauza mai multor dezastre 
care au afectat Haiti în 
perioada 1996 ‑2010, această 
țară se afla deja într‑o criză 
prelungită înainte de 
cutremur, 57 % din populație 
fiind subnutrită.
14
 Sfera și abordarea  
auditului
12 
Curtea a examinat dacă sprijinul acor ‑
dat de UE pentru reabilitare în Haiti 
a fost conceput și implementat în mod 
corespunzător. În cadrul auditului, 
Curtea a urmărit să răspundă la trei 
întrebări principale:
(a) A abordat Comisia nevoile priorita ‑
re în materie de reabilitare?
(b) A asigurat Comisia crearea unei 
legături între ajutorul de urgență, 
reabilitare și dezvoltare?
(c) A asigurat Comisia implementarea 
eficace a sprijinului acordat de UE 
pentru reabilitare?
13 
Auditul a vizat sprijinul acordat Repu ‑
blicii Haiti între anii 2010 și 2013 prin 
intermediul ECHO, al Direcției Genera ‑
le Dezvoltare și Cooperare (EuropeAid) 
și al Serviciului Instrumente de Politică 
Externă (FPI).
14 
Auditul s‑a desfășurat în perioa ‑
da mai‑noiembrie 2013 și a inclus:
(a) o examinare a strategiei de coope ‑
rare pentru Haiti din cadrul celui 
de Al zecelea FED și a altor docu ‑
mente de politică esențiale;
(b) interviuri cu funcționari ai Co ‑
misiei și ai Serviciului European 
de Acțiune Externă (SEAE) de la 
Bruxelles;(c) o vizită în Haiti în perioada 26 au ‑
gust ‑6 septembrie 2013, care 
a inclus interviuri cu membri ai 
personalului delegației UE, cu 
reprezentanți ai autorităților 
haitiene, cu principalii parteneri 
internaționali pentru dezvoltare 
și cu ONG‑uri și organizații ale 
societății civile, precum și vizite or ‑
ganizate la locurile de desfășurare 
a unor proiecte.
15 
Auditul a inclus o examinare a 13 pro ‑
grame finanțate de UE, prin care se 
urmărea furnizarea de sprijin pentru 
reabilitare și pentru reducerea riscului 
de dezastre (a se vedea anexa I ). În 
termeni financiari, eșantionul repre ‑
zintă aproximativ două treimi din 
angajamentele asumate de Comisie 
pentru aceste două domenii23. Cele 
șapte programe finanțate de ECHO 
au fost puse în aplicare în orașele 
Port‑au‑Prince, Petit‑Goâve, Léogâne 
și Jacmel, în următoarele domenii: 
locuințe (adăposturi), apă, instalații 
sanitare, pregătire pentru intervenție 
în caz de dezastre și domeniul alimen ‑
tar. Cele trei programe finanțate de 
EuropeAid au vizat sprijinul bugetar 
general (SBG), reconstruirea zonelor 
rezidențiale și îmbunătățirea securității 
alimentare în regiunea Artibonite. Cele 
trei programe ale FPI au vizat resta ‑
bilirea capacității de pregătire pentru 
situații de criză a administrației statului 
haitian.
16 
Examinarea s‑a concentrat asupra 
evaluării relevanței, a concepției și 
a realizărilor acestor programe, aceste 
aspecte fiind notate în conformitate cu 
criteriile relevante incluse în metodo ‑
logia de monitorizare axată pe rezulta ‑
te ( Results Oriented Monitoring  – ROM) 
stabilită de Comisie (a se vedea ane -
xa II  și anexa III )24.23 În perioada februarie 2010 ‑ 
decembrie 2012, în domeniile 
reabilitării și reducerii riscului 
de dezastre, Comisia a angajat 
202 milioane de euro. 
Programele incluse în eșantion 
aveau o valoare totală de 
141 de milioane de euro. Până 
la 31  decembrie  2013, fuseseră 
plătite 81,1 milioane de euro 
din această sumă (a se vedea 
anexa  III).
24 Atunci când programele sunt 
menționate în observații, se 
face trimitere la numerotarea 
acestora din anexele I  și III.
15 Sfera și abordarea auditului 
17 
În cadrul activității de pregătire a au ‑
ditului, auditorii au luat în considerare 
standardele, orientările și bunele prac ‑
tici care fuseseră dezvoltate de Grupul 
de lucru al INTOSAI privind răspunde ‑
rea de gestiune și activitățile de audit 
în cazul ajutoarelor acordate în urma 
dezastrelor ( Working Group on Accoun ‑
tability for and Audit of disaster‑related 
Aid  – AADA)25. Aceștia au analizat în 
special standardul ISSAI 5510 – Auditul 
reducerii riscului de dezastre și stan ‑
dardul ISSAI 5520 – Auditul ajutorului 
acordat în situații de dezastru, pentru 
a obține cunoștințe adecvate cu privire 
la ciclul de gestiune a dezastrelor, 
pentru a identifica riscurile aferente 
gestiunii ajutorului acordat în situații 
de dezastru și pentru a concepe pro ‑
gramul de audit.25 Seria 5500 a standardelor ISSAI 
privind auditul ajutorului 
acordat în urma dezastrelor 
a fost publicată în 
octombrie 2013 (a se 
vedea  www.issai.org ).
16
 Observații
Comisia a abordat nevoile 
prioritare în materie de 
reabilitare
18 
Curtea a examinat dacă Comisia 
a identificat în mod clar nevoile de 
reabilitare, dacă a definit o strategie 
solidă de cooperare și dacă a asigurat 
coordonarea corespunzătoare a efor ‑
turilor și repartizarea sarcinilor cu 
principalele părți implicate.
Nevoile în materie de reabi ‑
litare au fost identificate în 
mod corect
19 
Sprijinul acordat de UE pentru rea ‑
bilitare după cutremur s‑a bazat pe 
o evaluare corespunzătoare a nevoilor, 
convenită între experți, principalii 
donatori și guvernul Republicii Haiti. 
Imediat după cutremur, experții ECHO 
au efectuat o evaluare preliminară 
multisectorială a nevoilor. La sfârșitul 
lunii ianuarie 2010, o echipă comună 
de experți din partea Comisiei, a Belgi ‑
ei, a Franței și a Spaniei a evaluat nevo ‑
ile în materie de infrastructură, gesti ‑
unea finanțelor publice, guvernanță, 
justiție și securitate și servicii sociale 
(în special educație).
20 
De asemenea, Comisia a sprijinit 
Evaluarea nevoilor post‑dezastru26, 
care urmărea crearea unui cadru 
pentru dezvoltare și creștere27. Aceas ‑
tă evaluare a stat la baza Planului de 
acțiune pentru redresarea și dez ‑
voltarea națională a Republicii Haiti, 
prezentat de guvernul haitian în cadrul 
conferinței internaționale de la New 
York din 31 martie 2010.
21 
Principalele nevoi în materie de rea ‑
bilitare au vizat reabilitarea urbană și 
locuințele, apa, instalațiile sanitare și igiena, sănătatea, securitatea alimen ‑
tară și educația. Era nevoie de spri ‑
jin și pentru guvernanță, gestiunea 
finanțelor publice și consolidarea 
administrației în scopul dezvoltării 
unor sisteme și politici care să asigure 
furnizarea de servicii de bază în mod 
adecvat și durabil. Având în vedere re ‑
sursele publice limitate, s‑a considerat 
că sprijinul bugetar era esențial pentru 
relansarea și redresarea funcțiilor 
esențiale ale statului în contextul ex ‑
trem de fragil care caracteriza perioa ‑
da post‑dezastru. Guvernul și donatorii 
implicați în sprijinirea guvernanței 
economice au ajuns la un acord cu 
privire la diagnosticarea deficiențelor 
existente la nivelul gestiunii finanțelor 
publice și la un plan de acțiune28 care 
conținea măsuri prioritare.
Sprijinul acordat de UE 
pentru reabilitare a fost 
încadrat într‑o strategie 
corespunzătoare
22 
Strategia de cooperare cu Haiti din 
cadrul celui de Al zecelea FED a fost 
revizuită de Comisie pe baza evaluări ‑
lor menționate mai sus și a solicitărilor 
guvernului29. Strategia de cooperare 
revizuită urmărea, pe de o parte, să 
sprijine în continuare dezvoltarea 
socioeconomică pe termen lung în 
scopul eradicării sărăciei și, pe de 
altă parte, să răspundă la nevoile de 
reabilitare apărute după cutremur. 
Sectoarele vizate inițial (infrastructu ‑
ra, guvernanța și sprijinul bugetar) au 
rămas aceleași, însă fondurile alocate 
au fost majorate în mod semnificativ. 
Pachetul financiar alocat pentru ajuto ‑
rul programabil (pachetul A) a fost su ‑
plimentat cu 100 de milioane de euro, 
ajungând la 391 de milioane de euro, 
iar pachetul destinat să acopere eveni ‑
mente neprevăzute, cum ar fi ajutorul 
de urgență (pachetul B), a fost majorat 
de la 13,6 la 73,6 milioane de euro. Pa ‑
chetele financiare sectoriale din cadrul 
ajutorului programabil au fost revizuite 
după cum se indică în tabel .26 Exercițiul de evaluare 
a nevoilor post‑dezastru a fost 
finanțat prin Instrumentul 
global de reducere 
a dezastrelor și de redresare 
(GFDRR – Global Facility for 
Disaster Reduction and 
Recovery ), cu sprijin financiar 
oferit de Comisie și de 
Australia, Luxemburg, 
Norvegia, Suedia și Elveția. La 
evaluare au participat 
aproximativ 250 de experți 
naționali și internaționali, 
reprezentanți ai ONG‑urilor și 
reprezentanți ai societății 
civile haitiene. Evaluarea 
a inclus opt domenii: 
guvernanță, producție, 
sectoarele sociale, 
infrastructură, dezvoltare 
regională, mediu și 
gestionarea riscului de 
dezastre, precum și teme 
orizontale precum egalitatea 
de gen, tineretul și populațiile 
vulnerabile.
27 Experții au considerat că erau 
necesare 11,5 miliarde de 
dolari americani pe o perioadă 
de trei ani: 50 % pentru 
sectoarele sociale, 17 % pentru 
infrastructură, 15 % pentru 
mediu și gestionarea 
dezastrelor și a riscurilor și 
restul pentru sectoarele de 
producție, guvernanță și 
aspecte orizontale (egalitate 
de gen, tineret și populații 
vulnerabile).
28 În mai 2010, în cadrul unui 
grup de coordonare ( Cadre de 
Partenariat pour l’Appui 
Budgétaire , instituit la 
27 februarie  2009), donatorii 
care contribuiau la sprijinul 
bugetar au convenit asupra un 
plan de acțiuni prioritare 
pentru îmbunătățirea 
controalelor financiare și 
pentru introducerea unor 
reforme, precum și asupra 
unei matrice comune de 
indicatori destinați să evalueze 
progresul înregistrat în aceste 
domenii.
29 Guvernul a dorit să mențină 
direcția generală a strategiei 
de cooperare inițiale din 
cadrul celui de Al zecelea FED, 
care își păstrase relevanța 
pentru sprijinirea dezvoltării 
pe termen lung. În plus, având 
în vedere faptul că ajutorul 
furnizat de majoritatea 
donatorilor se concentra 
asupra zonei afectate în mod 
direct de cutremur, s‑a 
considerat că era esențial ca 
restul țării să primească în 
continuare sprijin.
17 Observații
23 
În ceea ce privește infrastructura, 
drumurile au rămas principalul do ‑
meniu vizat de sprijinul UE, dar, în 
conformitate cu PARDH, a fost adă ‑
ugată reconstrucția urbană (inclusiv 
locuințele). În sectorul guvernanței, 
sprijinul pentru descentralizare și 
pentru consolidarea capacității statului 
a fost menținut, dar s‑au adăugat ca 
priorități dezvoltarea unui sistem de 
cadastru și reducerea riscului de dez ‑
astre. Pachetul financiar alocat pentru 
SBG a fost majorat, această măsură 
urmărind să contribuie la restabilirea 
serviciilor publice, la lansarea progra ‑
mului de reconstrucție și la sprijinirea 
strategiilor de dezvoltare și de creștere 
prin reforme ale guvernanței economi ‑
ce. De asemenea, o finanțare semni ‑
ficativă (43,6 milioane de euro) a fost 
pusă la dispoziție din bugetul general 
al UE pentru alimente și agricultură și 
pentru reducerea riscului de dezastre30.24 
Programele examinate de Curte 
reflectă, în general, strategia adopta ‑
tă de Comisie. Nevoile specifice din 
domeniile sprijinite de Comisie au fost 
evaluate în mod corect la momentul 
conceperii fiecărui program (a se ve ‑
dea anexa III , Relevanță).30 În sectorul agricol, în 
perioada 2011 ‑2012, 
o finanțare semnificativă a fost 
pusă la dispoziție prin 
intermediul programelor 
tematice pentru securitate 
alimentară și al Facilității 
pentru alimente (în total 
23,6 milioane de euro), 
precum și prin intermediul 
Inițiativei privind obiectivele 
de dezvoltare ale mileniului 
(20 de milioane de euro 
pentru îmbunătățirea 
securității alimentare). 
Pregătirea pentru intervenție 
în caz de dezastre a fost 
susținută prin programele 
DIPECHO, prin IdS și de către 
statele membre ale UE.TabelPachetele financiare sectoriale revizuite din cadrul ajuto ‑
rului programabil acordat în temeiul celui de Al zecelea 
FED după cutremur
(milioane de euro)
Sector Pachet financiar inițial Pachet financiar revizuit
Sectoare prioritare 259 349
Infrastructură 175 245
Guvernanță 36 27
Sprijin bugetar general (SBG) 48 77
Altele 32 35
Rezervă 0 7
TOTAL 291 391
Sursă:  Documentul de strategie de țară/Programul indicativ național pentru perioada 2008 ‑2013 și 
Documentul de strategie de țară/Programul indicativ național revizuite pentru perioada 2011 ‑2013.
18 Observații
Repartizarea sarcinilor între 
Comisie și alți donatori prin ‑
cipali a fost adecvată, însă 
coordonarea pe parcursul 
punerii în aplicare s‑a dove ‑
dit dificilă
25 
Haiti a fost aleasă ca țară‑pilot pentru 
exercițiul UE de programare în comun 
a sprijinului (a se vedea caseta 2 ) în 
cadrul celui de Al zecelea FED. După 
cum se indică mai sus, revizuirea 
strategiei de cooperare din cadrul celui 
de Al zecelea FED a fost pregătită tot 
de Comisie, în colaborare cu state ‑
le membre ale UE implicate în Haiti 
(Germania, Franța și Spania) și cu alți 
donatori principali. Aceasta a permis 
o repartizare eficace a sarcinilor. În 
timp ce Franța și Spania s‑au implicat 
cu precădere în partea de sud a țării, 
iar SUA în partea de nord, sprijinul 
UE s‑a axat asupra regiunii centrale, 
Artibonite. În plus, Port‑au‑Prince și 
alte orașe afectate de cutremur au fost 
împărțite în zone în care s‑au implicat 
diferiți donatori, alături de partenerii 
lor responsabili de implementare.26 
Cu toate acestea, coordonarea de zi 
cu zi dintre Comisie și alți donatori pe 
parcursul punerii în aplicare a progra ‑
melor s‑a dovedit a fi dificilă:
(a) eficacitatea mecanismului de 
coordonare pentru asistență uma ‑
nitară condus de OCHA31, la care 
ECHO a participat în mod activ, 
a fost limitată. Principalele motive 
ale acestei eficacități limitate au 
fost următoarele: complexitatea 
mecanismului, numărul foarte 
mare al părților implicate în acțiuni 
umanitare, dar și faptul că acestea 
utilizau metode de lucru divergen ‑
te, reticența manifestată de unele 
dintre țările donatoare de a lucra 
împreună, problemele lingvistice32, 
precum și faptul că reuniunile erau 
organizate la baza militară a ONU33. 
În plus, coordonarea intersecto ‑
rială dintre grupurile de lucru s‑a 
menținut la un nivel scăzut pentru 
că nu existau coordonatori care să 
dețină competențele necesare în 
materie de gândire strategică și de 
facilitare34;31 Acest mecanism de 
coordonare se baza pe grupuri 
de lucru sectoriale, denumite 
„clustere”. Clusterele sunt 
parteneriate între actori 
internaționali, autorități 
naționale și locale și societatea 
civilă. Ele au fost create în 
contextul în care într‑un sector 
existau nevoi umanitare clare, 
numărul actorilor din cadrul 
sectoarelor era mare și 
autoritățile naționale aveau 
nevoie de sprijin pentru 
coordonare. Până în 2012 au 
funcționat 11 clustere. Ulterior, 
șapte dintre acestea au fost 
desființate treptat, parțial din 
cauza tranziției către etapa de 
dezvoltare, dar și din cauza 
scăderii dramatice a resurselor 
financiare destinate acțiunilor 
umanitare din țară.
32 Numeroase reuniuni se 
desfășurau în limba engleză, 
iar documentele pregătitoare 
ale acestora erau întocmite în 
aceeași limbă. Acest lucru 
a limitat participarea 
ONG‑urilor locale.
33 Unele organizații refuzau să 
intre în baza militară din 
motive ideologice, în timp ce 
accesul altora, în principal al 
ONG‑urilor locale mai mici, nu 
era autorizat. Sălile erau 
supraaglomerate și era foarte 
dificil să se ajungă la poziții 
comune asupra anumitor 
subiecte.
34 Evaluation of OCHA response to 
the Haiti earthquake , 2011,  
p. 10 ‑11 (http://hhi.harvard.
edu/sites/default/files/In%20
Line%20Images/
programs%20 ‑%20hum%20
effectiveness%20 ‑%20
earthquake%20 ‑%20
evaluation.pdf ).
Exercițiul UE de programare a în comun a sprijinului
Exercițiul  UE de programare în comun a sprijinului are ca obiectiv coordonarea activității desfășurate de do ‑
natori într‑o anumită țară într‑un cadru comun de sprijin, fiecare dintre aceștia concentrându‑se pe propriile 
puncte forte. Această abordare poate contribui la diminuarea fragmentării ajutorului și la creșterea gradului 
de asumare a responsabilității, de aliniere și de armonizare, sporind concomitent vizibilitatea activității UE și 
permițându‑le donatorilor europeni să se exprime la unison.
Sursa:  Comisia Europeană, Joint Multi‑annual Programming, Final Report  (Programarea multianuală în comun, Raport final), 2010.Caseta 2
19 Observații
(b) mecanismele de coordonare 
a ajutorului pentru dezvoltare, care 
existau și înainte de cutremur, sunt 
de asemenea complexe și implică 
multe părți interesate (guvern, 
donatori, ONG‑uri internaționale, 
agenții ale ONU etc.), cu diferite 
mandate35. Principalii donatori 
internaționali sunt reuniți în cadrul 
Grupului celor 12 donatori (G12). 
La nivel sectorial, mecanismele de 
coordonare au fost utile pentru 
repartizarea sarcinilor și pentru 
schimbul de informații, dar ele nu 
au condus nici la acțiuni coordona ‑
te, nici la elaborarea unor politici 
sectoriale36;
(c) Comisia interimară pentru 
reconstrucția Republicii Hai ‑
ti (CIRH) (a se vedea caseta 3 ) 
nu a fost în măsură să coordo ‑
neze37 în mod eficace sprijinul 
semnificativ mai mare furnizat 
de donatori după cutremur din 
cauza următorilor factori: capa ‑
citatea instituțională în colaps 
a administrației naționale, ritmul 
lent al procesului decizional de 
la nivelul guvernului, comuni ‑
carea inadecvată, implicarea 
limitată a societății civile și lipsa 
competențelor de conducere. În 
noiembrie 2012, pentru a trans ‑
fera coordonarea ajutorului sub conducerea autorităților haitiene, 
guvernul, ONU și G12 au lansat 
un nou mecanism de coordonare, 
denumit Cadre de Coordination de 
l’Aide Externe au Développement 
d’Haïti38 (CAED) . Totuși, CAED nu 
era încă în măsură să furnizeze 
orientare strategică în ceea ce 
privește sprijinul internațional pen ‑
tru eforturile de reconstrucție39.
27 
În ceea ce privește sprijinul bugetar, 
în mai 2010, în cadrul grupului de 
coordonare creat40, donatorii au căzut 
de acord asupra unui plan de acțiuni 
prioritare41 care viza îmbunătățirea 
controalelor financiare și introducerea 
unor reforme, precum și asupra unei 
matrice comune de indicatori pentru 
evaluarea progreselor înregistrate42. 
Această evaluare comună a facilitat și 
adaptarea componentelor de asistență 
tehnică ale programelor donatorilor, 
în scopul asigurării complementarității 
lor. Totuși, aceste perspective încuraja ‑
toare de instaurare a unei monitorizări 
coordonate și a unui dialog coordo ‑
nat în materie de politici împreună 
cu autoritățile naționale au dispărut 
treptat pe parcursul implementării (a 
se vedea punctul 63).35 Inter‑agency real‑time 
evaluation in Haiti: 3 months 
after the earthquake , 2010.
36 Biroul Trimisului Special pentru 
Haiti, Has aid Changed?  
Channelling assistance to Haiti 
before and after the earthquake , 
iunie 2011, p. 8 ( http://
reliefweb.int/sites/reliefweb.
int/files/resources/
has_aid_changed_en.pdf ).
37 A se vedea, de exemplu, L’aide 
française à Haïti après le séisme 
du 12 janvier 2010 , Curtea de 
Conturi din Franța 
(ianuarie 2013) și From Relief to 
Recovery: Supporting good 
governance in post‑earthquake 
Haiti , Oxfam, 2011.
38 Cadrul de coordonare 
a ajutorului extern destinat 
dezvoltării Republicii Haiti.
39 CAED se reunea rar și, la 
momentul vizitei Curții, 
definirea sarcinilor și 
a responsabilităților grupurilor 
de lucru sectoriale nu era încă 
finalizată.
40 Cadre de Partenariat pour 
l’Appui Budgétaire  (CPAB), 
instituit în mod oficial la 
27 februarie 2009 și prezidat de 
ministrul finanțelor.
41 În special pe baza 
recomandărilor formulate de 
FMI în cadrul revizuirii din 2009 
a raportului Băncii Mondiale 
referitor la cheltuielile publice 
și la răspunderea financiară, 
elaborat în 2007.
42 În principal, referitor la 
condițiile generale aplicabile 
SBG, și anume progrese 
satisfăcătoare (i) în direcția 
unui cadru consolidat de 
stabilitate macroeconomică; 
(ii) în ceea ce privește reforma 
vizând îmbunătățirea gestiunii 
finanțelor publice și (iii) în ceea 
ce privește implementarea 
unor strategii de redresare și 
de dezvoltare.
Comisia interimară pentru reconstrucția Republicii Haiti
Crearea CIRH a fost anunțată cu ocazia Conferinței internaționale a donatorilor intitulată „Către un nou viitor 
pentru Haiti”, de la New York. Comisia a fost înființată în mod oficial în aprilie 2010 pentru o perioadă de 
18 luni. Rolul CIRH era acela de a supraveghea punerea în aplicare a Planului de acțiune pentru redresarea și 
dezvoltarea națională a Republicii Haiti (PARDH) și de a gestiona contribuțiile pe care guvernul și comunita ‑
tea internațională le puseseră în comun în Fondul pentru reconstrucția statului Haiti. CIRH era coprezidată de 
primul‑ministru al Republicii Haiti și de Bill Clinton, fostul președinte al SUA.Caseta 3
20 Observații
În ciuda eforturilor 
depuse de Comisie, nu 
a existat o corelare sufici ‑
entă între ajutorul de 
urgență, reabilitare și 
dezvoltare
28 
Curtea a examinat dacă Comisia: 
(i) a utilizat diferite instrumente în mod 
flexibil; (ii) a coordonat în mod adec ‑
vat activitățile ECHO și ale EuropeAid 
și (iii) a integrat crearea unei legături 
între ajutorul de urgență, reabilitare și 
dezvoltare (LRRD) ca element com ‑
ponent în conceperea și punerea în 
aplicare a programelor de reabilitare 
ale UE.
29 
Prin sprijinul pe care UE l‑a oferit Repu ‑
blicii Haiti după cutremur s‑a urmărit, 
în principal, furnizarea de ajutor de 
urgență, reabilitarea infrastructurilor 
distruse și a funcțiilor esențiale ale 
serviciilor publice, precum și crearea 
condițiilor necesare unei dezvoltări du ‑
rabile. Prin urmare, LRRD a reprezentat 
un aspect strategic al cooperării dintre 
UE și Haiti în perioada ulterioară dezas ‑
trului din 2010 (a se vedea caseta 4 ).Comisia a utilizat diferite 
instrumente în mod flexibil
30 
Procesul de programare și de pregă ‑
tire a programelor derulat de Euro ‑
peAid implică discuții cu autoritățile 
naționale și coordonarea cu alți dona ‑
tori. Având în vedere volumul semnifi ‑
cativ al lucrărilor pregătitoare efectua ‑
te de Comisie și de SEAE, acest proces 
nu este conceput pentru a aborda 
nevoile care evoluează rapid în situații 
de criză. Cu toate acestea, deși adop ‑
tarea oficială a strategiei de cooperare 
revizuite din cadrul celui de Al zecelea 
FED a durat doi ani43, direcția genera ‑
lă a strategiei a fost stabilită într‑un 
termen rezonabil, ceea ce a contribuit 
la reducerea întârzierilor în lansarea 
programelor de reabilitare.43 Documentul revizuit al 
strategiei de țară a fost semnat 
în martie 2012.
Legătura dintre ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare
Rolul asistenței de urgență este de a furniza ajutor umanitar pe termen scurt în scopul salvării și al prote ‑
jării vieților persoanelor care se confruntă cu dificultăți grave rezultate în urma unor dezastre naturale sau 
a unor conflicte violente. Operațiunile de reabilitare sunt procese menite să asigure trecerea progresivă de 
la asistența de urgență și să stabilizeze situația economică și socială, oferind sprijin părților afectate pentru 
reconstrucția infrastructurilor, îmbunătățirea serviciilor și consolidarea instituțiilor, aspecte care vor permite 
o tranziție adecvată către procesul de cooperare pentru dezvoltare. LRRD include măsurile și intervențiile 
destinate să acopere lacunele și/sau să consolideze sinergiile dintre asistența pe termen scurt și asistența pe 
termen lung.
Sursa:  COM(96) 153 final din 30 aprilie 1996 intitulată Linking relief, rehabilitation and development  (Crearea unei legături între ajutorul de 
urgență, reabilitare și dezvoltare), COM(2001) 153 final din 23 aprilie 2001 intitulată LRRD – An Assessment  (Legătura dintre ajutorul de urgență, 
reabilitare și dezvoltare – o evaluare) și COM(2012) 586 final din 30 octombrie 2012 intitulată „Abordarea UE în materie de reziliență: să învățăm 
din crizele în domeniul securității alimentare”.Caseta 4
21 Observații
31 
Alături de EuropeAid, în activitățile de 
reabilitare s‑a implicat și ECHO. În timp 
ce, în 2010, ajutorul umanitar furni ‑
zat de ECHO a fost direcționat către 
nevoile de urgență (printre acestea 
numărându‑se îndepărtarea resturilor 
clădirilor distruse, instalarea de corturi 
din material plastic, aprovizionarea cu 
apă cu ajutorul cisternelor, instalațiile 
sanitare și distribuirea de alimente 
către persoanele strămutate într‑o altă 
zonă a țării), asistența furnizată în 2011 
și în 2012 a depășit etapa ajutorului de 
urgență. Astfel, aceasta a inclus redu ‑
cerea riscului de dezastre44 și a abordat 
problema populației strămutate45, în 
special prin construirea de adăposturi 
temporare, de toalete și de instalații 
sanitare, precum și prin organizarea de 
programe de tipul „numerar în schim ‑
bul muncii prestate”. Aceste activități 
au fost asumate de ECHO sub forma 
unui sprijin pentru reabilitare pe ter ‑
men scurt, până la finalizarea pregătirii 
proiectelor de reabilitare pe termen 
lung ale partenerilor de dezvoltare46.
32 
Pentru a asigura o continuare a Progra ‑
mului de pregătire pentru intervenție 
în caz de dezastre al DG ECHO (DI ‑
PECHO), Comisia a utilizat și un instru ‑
ment mai flexibil, Instrumentul de 
stabilitate (IdS), care a fost gestionat 
de FPI. Acesta era destinat să faciliteze 
tranziția către etapele de reabilitare și 
de dezvoltare, sprijinind îmbunătățirea 
capacității populației de a face față 
dezastrelor prin campanii ample de 
sensibilizare organizate pentru public 
și în școli, prin activități la scară mică 
vizând atenuarea impactului și prin 
activități de formare în materie de 
protecție civilă pentru voluntari47.Coordonarea în cadrul Comi ‑
siei nu a fost optimă
33 
Comisia a înființat o platformă de criză 
care consta în reuniuni de coordona ‑
re periodice între EuropeAid, ECHO, 
Secretariatul General al Comisiei și sta ‑
tele membre ale UE, pentru a coordo ‑
na răspunsul UE în primele săptămâni 
după cutremur. De asemenea, ECHO 
și delegația UE desfășurau periodic 
schimburi de informații (de exem ‑
plu, referitor la nevoile persoanelor 
strămutate intern aflate în tabere și în 
adăposturi temporare) și comunicau cu 
FPI cu privire la programul DIPECHO, 
pentru a asigura legături adecvate cu 
alte activități în materie de reducere 
a riscului de dezastre. În plus, se orga ‑
nizau în mod regulat reuniuni ale echi ‑
pelor de țară între serviciile Comisiei48. 
Aceste mecanisme de coordonare au 
facilitat evaluarea nevoilor și stabilirea 
priorităților în mod corespunzător.
34 
Programul nr. 9 al EuropeAid (recon ‑
struirea și amenajarea de cartiere) 
a fost extins pentru a include și alte 
zone din Port‑au‑Prince. Pentru a asi ‑
gura o continuitate în raport cu proiec ‑
tele precedente ale ECHO, EuropeAid 
a urmat principiul „în aceeași zonă, 
același partener”, angajând partene ‑
rii responsabili de implementare cu 
care lucrase și ECHO și care fuseseră 
prezenți într‑un anumit cartier în tim ‑
pul etapei ajutorului umanitar, bene ‑
ficiind, astfel, de expertiza valoroasă 
a acestora într‑un anumit context49.44 În total, 5,5 milioane de euro: 
3 milioane de euro din Planul 
pentru 2011 privind 
implementarea ajutorului 
umanitar în Haiti și 
2,5 milioane de euro din 
programul DIPECHO pentru 
zona Caraibilor, fonduri 
independente de ajutorul 
oferit ca răspuns la cutremur.
45 În 2012, asistența acordată de 
ECHO a vizat următoarele 
aspecte: problema populației 
strămutate (20,25 milioane de 
euro), răspunsul la epidemia 
de holeră (3 milioane de euro), 
răspunsul în caz de dezastre, 
precum furtuna tropicală Isaac 
și uraganul Sandy (9 milioane 
de euro), și reducerea riscurilor 
de dezastre (2 milioane 
de euro).
46 Această abordare este în 
conformitate cu 
recomandarea 1 formulată de 
Curte în Raportul său special 
nr. 6/2008 privind ajutorul 
pentru reabilitare acordat de 
Comisia Europeană în urma 
tsunamiului și a uraganului 
Mitch, în ceea ce privește 
elaborarea rapidă 
a programelor de reabilitare 
(http://eca.europa.eu ).
47 DIPECHO Study:  Lessons learned 
for an improved strategy and 
approach , Inspire Consortium, 
martie 2013, p. 11 și p. 19 
(http://ec.europa.eu/echo/
files/policies/dipecho/reports/
LL_improved_strategy_
approach_March2013.pdf ).
48 Unul dintre rezultatele 
reuniunilor a fost decizia de 
a elabora programe de 
reconstrucție pentru cartierele 
aflate în zonele afectate.
49 De exemplu, ONG‑ul Concern 
Worldwide a implementat un 
proiect de consolidare a păcii 
finanțat de IdS, care viza 
reducerea luptelor dintre 
bandele înarmate din cartierul 
mărginaș Grand Ravine. 
Proiectul a fost urmat de 
intervenții umanitare 
gestionate de ECHO și, ulterior, 
de acțiuni de reabilitare și de 
ameliorare a cartierului 
respectiv, gestionate de 
EuropeAid.
22 Observații
35 
Cu toate acestea, după cum a subliniat 
în 2011 Serviciul de Audit Intern (IAS) al 
Comisiei, ECHO și EuropeAid nu aveau 
o strategie de țară comună și clară 
cu privire la LRRD pentru a optimiza 
sinergiile și a asigura o tranziție ușoară 
între activitățile lor respective. Cu oca ‑
zia vizitei efectuate în Haiti în februa ‑
rie 2012, o delegație a Comisiei pentru 
control bugetar din cadrul Parlamen ‑
tului European a constatat că nu exista 
un nivel suficient de coordonare între 
ECHO și delegația UE50. Deficiențele 
constatate de Curte au vizat, în special, 
următoarele aspecte:
(a) programele ECHO sunt pe ter ‑
men scurt, în timp ce procesul de 
programare și de pregătire a pro ‑
gramelor de la nivelul EuropeAid 
necesită timp. Deși ambele au 
adoptat o abordare flexibilă (a se 
vedea punctele 30 și 31), a exis ‑
tat o perioadă de pauză de mai 
multe luni între momentul în care 
sprijinul ECHO a încetat și momen ‑
tul în care a devenit disponibilă 
finanțarea oferită de EuropeAid 
pentru reconstruirea și amena ‑
jarea cartierelor. Continuitatea fără dificultăți a operațiunilor 
în teren a fost posibilă doar 
grație autofinanțării și motivației 
partenerilor responsabili de 
implementare;
(b) referitor la abordarea optimă 
a nevoilor în materie de locuințe, 
a existat o divergență de opinii 
între partenerii responsabili de 
asistența umanitară și cei respon ‑
sabili de dezvoltare, inclusiv între 
ECHO și delegația UE. Din punctul 
de vedere al delegației UE și al 
multor altor parteneri responsabili 
de dezvoltare intervievați de Curte, 
construirea de adăposturi tem ‑
porare în loc de locuințe perma ‑
nente la trei ani după cutremur nu 
reprezenta soluția cea mai efici ‑
entă, ținându‑se seama de lipsa 
spațiului, și implica un risc ridicat 
ca zonele de adăpost să se trans ‑
forme în bidonviluri;
(c) ECHO nu și‑a oficializat și nu și‑a 
documentat strategia de retra ‑
gere și procedura de transfer 
către delegația UE, ceea ce a îm ‑
piedicat asigurarea unei urmări 
corespunzătoare.50 Notă informativă a delegației 
Comisiei CONT în urma vizitei 
din Haiti din 
22‑26  februarie  2012 ( http://
www.europarl.europa.eu/
meetdocs/2009_2014/
documents/cont/dv/
draftfeedbackreport_/
draftfeedbackreport_en.pdf ).Fotografia 1Lipsa spațiului este o constrângere majoră pentru 
reabilitarea urbană în Haiti
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
23 Observații
Crearea unei legături între 
ajutorul de urgență, reabili ‑
tare și dezvoltare a fost bine 
gândită în ceea ce privește 
proiectarea fiecărui program 
de reabilitare în parte, dar 
această legătură a fost difi ‑
cil de asigurat în practică în 
unele cazuri
36 
Programele examinate de Curte au 
fost concepute în mod corespunzător 
pentru a face legătura între etapele 
asistenței umanitare și reabilitării sau 
pentru a contribui la crearea condițiilor 
necesare unei dezvoltări durabile. 
Activitățile întreprinse erau destinate 
să restabilească funcțiile esențiale 
ale serviciilor publice și să creeze 
condițiile necesare pentru o dezvol ‑
tare durabilă. Totuși, în cazul a patru 
dintre cele treisprezece programe 
examinate de Curte, perspectivele 
de realizare a acestor obiective nu 
erau promițătoare din cauza lipsei 
unor reforme adecvate, a incapacității 
autorităților de a‑și asuma responsabi ‑
litatea și a absenței unei administrații 
care să funcționeze în mod corespun ‑
zător (a se vedea anexa III , Concepție).37 
Aproape toate programele de reabi ‑
litare ale ECHO au facilitat o tranziție 
ușoară către etapa de dezvoltare, 
adesea făcând parte din abordări 
integrate destinate unui anumit cartier. 
Pe lângă construirea de adăposturi, 
astfel de abordări includeau ajutor 
de subzistență, activități de formare 
și activități de sprijinire a autorităților 
locale (a se vedea caseta 5 ). Cu toate 
acestea, întârzierile înregistrate în 
implementarea programelor (a se 
vedea punctul 43) au încetinit crearea 
condițiilor necesare unei dezvoltări 
durabile în zonele în cauză.
Soluții integrate
Programul HELP (programul nr. 2) finanțat de ECHO în zonele periferice ale orașelor Petit‑Goâve și Léogâne 
a avut ca obiectiv repararea locuințelor și construirea de adăposturi semipermanente. Programul a făcut parte 
dintr‑o abordare integrată care viza refacerea comunității. Alte programe derulate în această zonă au urmărit 
construirea unui centru de formare profesională, plantarea de grădini comunitare, înființarea unei piețe, pava ‑
rea străzilor și îmbunătățirea transportului public. În acest mod, eforturile de reabilitare le‑au oferit locuitorilor 
posibilitatea nu numai de a se întoarce la casele lor, dar și de a începe activități generatoare de venituri.Caseta 5
24 Observații
38 
În domeniul dezvoltării urbane, elabo ‑
rarea și diseminarea de standarde și de 
bune practici în materie de construcții 
antiseismice au fost planificate în 
cadrul unor programe de reducere 
a riscului de dezastre, care, la rândul 
lor, făceau parte din programe de spri ‑
jinire a guvernului și a instituțiilor, cum 
ar fi programul pentru reconstruirea 
și amenajarea de cartiere (a se vedea 
programul nr. 9). Aceasta a reprezen ‑
tat o abordare adecvată, consecventă 
cu principiul unei „reconstrucții mai 
bune”. Totuși, în ciuda campaniilor de 
sensibilizare, aceste standarde au fost 
rareori respectate în cazul locuințelor 
private situate în zone vulnerabile, din 
cauza creșterii costurilor de construcție 
și a lipsei unor controale eficace din 
partea administrației. Progresul înre ‑
gistrat de programele de reconstrucție 
a fost afectat și de probleme legate de 
drepturile de proprietate, în contextul 
în care crearea serviciului de cadas ‑
tru se afla abia la început51. În două 
districte ale orașului Port‑au‑Prince 
se derulau proiecte‑pilot prin care se 
urmărea dezvoltarea cadastrului, dar 
acoperirea întregii țări va necesita pro ‑
babil o perioadă lungă de timp.
39 
Programul alimentar finanțat de ICD 
(programul nr. 8) și examinat de Curte 
s‑a derulat după asistența umanitară 
și a avut ca obiectiv asigurarea unei 
tranziții către reluarea dezvoltării dura ‑
bile, în special prin stabilirea unui flux 
continuu în aprovizionarea cu semințe 
de bună calitate pentru producția 
agricolă. Dar, în contextul unei 
administrații slabe, perspectivele de 
sustenabilitate ale rezultatelor progra ‑
mului și ale mult‑așteptatei dezvoltări 
s‑au dovedit a fi limitate.40 
Imediat după cutremur, programul SBG 
(programul nr. 10) a susținut guvernul 
în vederea depășirii lipsei resurse ‑
lor bugetare, care ar fi putut genera 
instabilitate pe scară largă. Sprijinul 
oferit pentru strategiile de redresare, 
dezvoltare și creștere ale guvernului 
și pentru îmbunătățirea guvernanței 
economice a constituit un stimulent 
important pentru ameliorarea situației. 
Cu toate acestea, progresul lent înre ‑
gistrat de guvern în acest domeniu 
a fost un obstacol pentru buna imple ‑
mentare a programului SBG și pentru 
posibila sa contribuție la eforturile de 
reconstrucție instituționale și fizice (a 
se vedea punctele 53 și 54).51 Problemele legate de titlurile 
de proprietate funciară erau 
un factor important, care 
determina întârzieri și în cazul 
altor programe ale donatorilor. 
A se vedea, de exemplu, Haiti 
reconstruction – USAID 
infrastructure projects have had 
mixed results and face 
sustainability challenges , US 
Government Accountability 
Office (Organismul de audit al 
Congresului Statelor Unite), 
iunie 2013.
25 Observații
Comisia nu a asigurat 
într‑o măsură suficientă 
implementarea eficace 
a sprijinului acordat de UE 
pentru reabilitare
41 
Curtea a examinat: (i) dacă realizările 
prevăzute au fost îndeplinite la timp; 
(ii) dacă Comisia a evaluat principale ‑
le riscuri legate de contextul ulterior 
dezastrului și dacă a adoptat măsuri 
pentru a le aborda și (iii) dacă monito ‑
rizarea a fost adecvată.
Majoritatea programelor au 
înregistrat întârzieri și, în 
unele cazuri, progresele au 
fost limitate
42 
Unsprezece dintre cele treisprezece 
programe examinate de Curte nu au 
fost implementate conform calendaru ‑
lui inițial. Întârzierile au variat între una 
și douăsprezece luni, ceea ce repre ‑
zintă o problemă deosebit de gravă în 
cazul programelor planificate a fi pe 
termen scurt. În cazul a trei dintre pro ‑
grame, proporția realizărilor planifica ‑
te a fost limitată (a se vedea anexa III , 
Realizări). Două dintre acestea erau 
programe importante din punct de 
vedere financiar52.Proiectele ECHO
43 
Realizările planificate ale celor șapte 
programe examinate de Curte inclu ‑
deau îndepărtarea resturilor clădiri ‑
lor distruse, construirea a 1 500 de 
adăposturi temporare, renovarea 
a 800 de locuințe deteriorate, construi ‑
rea de instalații sanitare și de furnizare 
a apei, furnizarea de echipamente 
de protecție civilă și de activități de 
formare profesională în acest dome ‑
niu, crearea unui centru de informare 
geografică, furnizarea de microcredite 
și diverse activități generatoare de ve ‑
nituri. Un singur program (programul 
nr. 6) a fost implementat în termenul 
planificat. Celelalte programe au înre ‑
gistrat întârzieri din cauza contextului 
dificil de după cutremur53, dar și din 
cauza deficiențelor în proiectarea sau 
în implementarea lor. Partenerii res ‑
ponsabili de implementare nu au ținut 
seama în mod suficient de constrânge ‑
rile locale (de exemplu, de procedurile 
administrative naționale greoaie) sau 
de dificultățile tehnice (de exemplu, de 
faptul că dimensiunea adăposturilor 
temporare era inadecvată în raport cu 
spațiul disponibil).
44 
Aproape toate programele și‑au 
îndeplinit, în cele din urmă, realiză ‑
rile planificate. Totuși, în unul dintre 
cazuri54, obiectivul urmărit, acela 
de a readuce aproximativ 2 000 de 
familii în casele lor, nu a fost realizat pe 
parcursul implementării programului, 
deoarece Ministerul Lucrărilor Publice 
nu transmisese date fiabile cu privire la 
situația caselor55.52 Programul 10 –  Programme 
d’appui budgétaire général au 
Plan d’action pour la 
Reconstruction et le 
Développement d‘Haïti et à la 
Stratégie Nationale de 
Croissance et de Réduction de la 
Pauvreté  (Programul de sprijin 
bugetar general în favoarea 
Planului de acțiune pentru 
redresarea și dezvoltarea 
națională a Republicii Haiti și 
a Strategiei naționale de 
creștere și de reducere 
a sărăciei), beneficiind din 
partea UE de o contribuție în 
valoare de 47 de milioane 
de euro, și programul nr. 13 – 
Strengthening of the Haitian 
emergency preparedness  
(Programul de consolidare 
a capacității de pregătire 
pentru situații de urgență 
a statului haitian), beneficiind 
din partea UE de o contribuție 
în valoare de 14,5 milioane de 
euro.
53 Condițiile de implementare 
a programelor au fost agravate 
de izbucnirea unei epidemii 
de holeră, de uragane sau de 
condiții de securitate precare.
54 Programul nr. 1 (Construirea 
unor adăposturi sigure și 
durabile).
55 Ministerul Lucrărilor Publice 
a trebuit să evalueze dacă 
respectivele clădiri:
‑ nu fuseseră afectate de 
cutremur și puteau fi 
ocupate imediat;
‑ erau clădiri periculoase în 
care intrarea trebuia să fie 
limitată și care puteau fi 
ocupate numai după 
efectuarea unor reparații 
sau
‑ dacă erau clădiri 
periculoase în care intrarea 
trebuia să fie interzisă și 
care puteau fi ocupate 
numai după efectuarea 
unor ample lucrări de 
reparații sau care trebuiau 
să fie demolate.
26 Observații
Instrumentul de stabilitate (IdS)
45 
IdS a finanțat un program destinat să 
contribuie la restabilirea capacității de 
pregătire pentru situații de criză a gu ‑
vernului haitian, acest program având 
trei componente: (i) îndepărtarea  
resturilor clădirilor distruse, remune ‑
rând populațiile vulnerabile pentru 
munca prestată; (ii) organizarea unei 
serii de reuniuni politice la nivel înalt 
vizând următoarele aspecte: probleme 
asociate procesului de reconstrucție, 
strategiile de acordare a ajutorului, 
reforma constituțională și restabilirea 
funcțiilor guvernului și (iii) creșterea 
capacității de rezistență a populației 
prin furnizarea de echipamente 
destinate să fie utilizate în situații de 
urgență și prin instituirea unei celule 
de criză în Port‑au‑Prince.46 
Primele două componente (progra ‑
mele 11 și 12) au fost implementate 
conform planificării. În cazul celei de 
a treia componente, s‑au înregistrat 
întârzieri în implementare, acestea 
fiind determinate în principal de con ‑
strângeri de ordin logistic, de faptul 
că partenerilor responsabili de imple ‑
mentare le lipseau experiența în Haiti 
și competențele lingvistice adecvate 
pentru această țară, precum și de fap ‑
tul că obiectivele stabilite pentru acest 
program erau prea ambițioase. În plus, 
formarea profesională oferită a fost 
insuficientă și neadaptată pe deplin 
la condițiile locale. Trusele de urgență 
aveau o calitate necorespunzătoare 
și nu erau întotdeauna amplasate în 
locurile adecvate.Fotografiile 2 și 3Adăposturi temporare construite în cadrul programelor „Construirea de adăpos ‑
turi sigure provizorii și de toalete” (Léogâne) și „Construirea de adăposturi sigure și 
durabile” (Delmas, Port‑au‑Prince)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.

27 Observații
Reconstruirea și amenajarea de 
cartiere
47 
Întoarcerea persoanelor strămutate în 
cartierele lor de origine a reprezentat 
o prioritate‑cheie urmărită de guvern 
cu scopul de a soluționa problema 
nivelului scăzut al coeziunii sociale, 
cauzată de deplasările populației 
și de numărul mare al victimelor. 
Programme d’appui à la reconstruc ‑
tion et à l’aménagement de quartiers 
pour faciliter le retour des populations 
sinistrées56, finanțat de FED, a sprijinit 
reconstruirea a șase cartiere foarte 
populate57 în Port‑au‑Prince și a unui 
cartier din orașul Petit‑Goâve. În afară 
de îmbunătățirea planificării urba ‑
ne și a infrastructurilor publice, s‑a 
vizat și reconstruirea caselor, astfel că 
cetățenii au primit sprijin pentru a face 
ei înșiși acest lucru. Alte activități au 
fost promovate prin cursuri de formare 
și prin microfinanțare la nivel de co ‑
munitate, pentru a încuraja autonomia 
economică.
48 
O parte a programului a fost im ‑
plementată prin intermediul 
administrației naționale58. Deși acest 
lucru a fost important din punctul de 
vedere al respectării principiului unei 
„reconstrucții mai bune” și al asumării 
responsabilităților, o astfel de abor ‑
dare nu a făcut posibilă îndeplinirea 
realizărilor fizice într‑un ritm pe deplin 
compatibil cu LRRD. La momentul 
vizitei Curții, conceptul general al pro ‑
cesului de reabilitare fusese convenit 
și se stabiliseră planuri de referință 
pentru drumurile de acces și pentru 
infrastructurile publice în cazul tuturor 
proiectelor examinate, dar lucrările de 
construcție nu demaraseră încă.49 
Cu toate acestea, s‑au înregistrat 
progrese semnificative în reabilitarea 
capacităților administrației publice în 
ceea ce privește dezvoltarea urbană. 
De asemenea, s‑au înregistrat progre ‑
se satisfăcătoare în ceea ce privește 
activitățile derulate de ONG‑urile par ‑
tenere, în cazul cărora lucrările pregăti ‑
toare59 au fost efectuate rapid datorită 
experienței lor pe teren, a prezenței lor 
neîntrerupte de la începutul acțiunii 
umanitare și a abordării pragmatice 
adoptate. În plus, interacțiunile aces ‑
tora cu autoritățile au beneficiat de 
îmbunătățirea contextului care a urmat 
instituirii componentelor sprijinului 
instituțional.
Securitatea alimentară
50 
Programul nr. 8, finanțat de ICD și exa ‑
minat de Curte, a vizat îmbunătățirea 
securității alimentare pentru gospo ‑
dăriile și producătorii agricoli aflați în 
situațiile cele mai vulnerabile în regiu ‑
nea Artibonite, prin gestionarea dura ‑
bilă a resurselor naturale, prin activități 
generatoare de venit și prin conso ‑
lidarea capacităților administrației 
regionale.
51 
La momentul vizitei Curții, programul 
se afla încă la începutul implementării, 
dar înregistra deja o întârziere de patru 
luni din cauza deficiențelor existente 
în conceperea sa (o analiză insufici ‑
entă a contextului administrativ și 
organizațional) și a expertizei insufi ‑
ciente a unui partener responsabil de 
implementare60.56 Programul de sprijin pentru 
reconstruirea și amenajarea de 
cartiere în scopul facilitării 
întoarcerii populațiilor 
sinistrate (programul nr. 9).
57 Baillargeau, Martissan, 
Delmas 9, Christ‑Roi, 
Grand‑Ravine, Carrefour.
58 O parte a programului a fost 
implementată prin 
intermediul serviciului Unité de 
Construction de Logements et 
de Bâtiments Publics , care 
a început să funcționeze în 
august 2012 și care este atașat 
cabinetului primului‑ministru.
59 Înființarea de comitete locale, 
consultări participative, studii 
sociale și tehnice, cercetare cu 
privire la proprietatea funciară.
60 Un ONG nu deținea expertiza 
în materie de inginerie 
financiară necesară pentru 
a crea o schemă de împrumut.
28 Observații
Sprijinul bugetar
52 
Printr‑un efort comun alături de alți 
donatori61, programul SBG finanțat 
din cel de Al zecelea FED62 urmă ‑
rea să sprijine punerea în aplicare 
a planului de acțiune al guvernului 
pentru reconstrucția post‑dezastru63 
și a strategiei acestuia de creștere 
economică și de reducere a sărăciei64. 
Programul includea 44 de milioane de 
euro ca sprijin bugetar și încă 3 mili ‑
oane de euro pentru măsuri comple ‑
mentare, precum asistență tehnică sau 
sprijin pentru realizarea de statistici 
naționale.
53 
Programul a furnizat resursele bugeta ‑
re atât de necesare pentru reabilitarea 
funcțiilor esențiale ale statului după 
cutremur. Prima tranșă fixă, în valoa ‑
re de 26 de milioane de euro, a fost 
plătită în 2011 conform programului 
stabilit, și anume imediat după sem ‑
narea acordului de finanțare. Însă, în 
principal din cauza progresului lent în 
materie de guvernanță economică, cea 
de‑a doua tranșă fixă, de 7 milioane 
de euro, și numai o parte din prima 
tranșă variabilă65 au fost plătite în 
decembrie 2012, adică după încheierea 
exercițiului financiar 2011 ‑2012 pentru 
care fuseseră programate inițial. În 
condițiile în care reforma în domeniul 
gestiunii finanțelor publice înregistra 
progrese nesatisfăcătoare, Comisia și 
alți donatori care contribuiau la spri ‑
jinul bugetar nu au mai efectuat alte 
plăți în anul 2013.
54 
Au existat unele progrese în mate ‑
rie de gestiune a finanțelor publice, 
precum crearea unui cont de trezorerie 
unic sau constituirea a zece posturi 
de contabili publici. Cu toate acestea, 
la mai mult de doi ani de la începerea 
acestui al doilea program SBG finanțat 
din Al zecelea FED, nu exista încă un 
program de reformă adecvat și realist în domeniul gestiunii finanțelor publi ‑
ce, care să prevadă acțiuni prioritare și 
etape bine definite și acceptate.
Unele riscuri semnificative 
nu au fost gestionate în mod 
suficient
55 
Comisia a efectuat o analiză eficace 
a contextului post‑dezastru și a iden ‑
tificat principalii factori de risc, care 
priveau: instabilitatea politică, securi ‑
tatea, drepturile de proprietate asupra 
terenurilor, lipsa spațiului și complexi ‑
tatea urbană, capacitatea administrati ‑
vă slabă, nivelul redus al participării la 
nivel comunitar, coordonarea inadec ‑
vată și pericolele naturale.
56 
Cu toate acestea, Comisia nu a gesti ‑
onat în mod corespunzător riscurile 
care puneau în pericol implementa ‑
rea programelor UE și îndeplinirea 
obiectivelor acestora, nu a evaluat 
probabilitatea și impactul potențial al 
acestor riscuri și nu a planificat măsuri 
adecvate pentru a preveni sau pentru 
a atenua unele riscuri semnificative. De 
exemplu:
(a) întârzierile importante din cadrul 
procedurilor vamale din porturile 
și din aeroportul din Haiti erau 
o problemă bine‑cunoscută, care 
a îngreunat în mod semnifica ‑
tiv implementarea programului 
destinat construirii de adăposturi 
temporare, finanțat de ECHO (pro ‑
gramul nr. 1);
(b) capacitatea limitată a Ministerului 
Agriculturii și absența unui cadru 
instituțional pentru furnizarea de 
semințe pentru înmulțirea plan ‑
telor erau probleme care fuseseră 
identificate deja în timpul etapei 
de pregătire a programului ali ‑
mentar finanțat de ICD (programul 
nr. 8). În pofida acestui lucru, nu 
s‑au planificat măsuri adecvate, iar 61 Fondul Monetar Internațional, 
Banca Mondială, Banca 
Interamericană de Dezvoltare, 
Franța și Spania. Canada și SUA 
sprijineau guvernanța 
economică, dar nu furnizau 
sprijin bugetar direct.
62 Programul SBG examinat 
(programul nr. 10) a fost cel 
de‑al doilea program finanțat 
din Al zecelea FED în cazul 
Republicii Haiti. Primul 
program, semnat în 2009, s‑a 
ridicat inițial la 27 de milioane 
de euro, fiind majorat ulterior 
la 61 de milioane de euro prin 
fonduri din pachetul B și prin 
fonduri V‑FLEX.
63 PARDH, adoptat în 2010.
64 Document de Stratégie 
Nationale de Croissance et de 
Réduction de la Pauvreté  
(2008 ‑2010), Plan Stratégique 
de Développement d’Haïti, 
Cadre de Croissance Triennal 
(2012 ‑2015).
65 Din cauza neîndeplinirii 
a opt (din nouă) indicatori 
privind gestiunea finanțelor 
publice, s‑au plătit numai 
375 000 de euro (din 
3 milioane de euro).
29 Observații
perspectivele de sustenabilitate 
a rezultatelor programului nu erau 
încurajatoare;
(c) din cauza structurii sale extrem de 
complexe și de ambițioase, progra ‑
mul susținut de IdS și destinat să 
sprijine restabilirea capacității de 
pregătire pentru situații de criză 
a guvernului haitian (programul 
nr. 13) nu și‑a atins obiectivele 
planificate în mod satisfăcător (a se 
vedea caseta 6 ). Experiența rele ‑
vantă pe care partenerul responsa ‑
bil de implementare o deținea cu 
privire la situația din țară repre ‑
zenta un factor important de care 
nu s‑a ținut seama într‑o măsură 
suficientă.57 
În contextul în care funcțiile esențiale 
ale statului erau considerabil slăbite, 
furnizarea de sprijin bugetar impli ‑
ca un risc fiduciar ridicat66. Comisia 
a efectuat o evaluare satisfăcătoare cu 
privire la nivelul preponderent al ris ‑
curilor fiduciare, dar, având în vedere 
nivelul limitat al sprijinului oferit de 
alți donatori67, pachetul de asistență 
complementară s‑a dovedit insuficient 
și neorientat în mod corespunzător 
asupra funcțiilor‑cheie, astfel încât nu 
a putut să determine îmbunătățirile 
semnificative și prioritare necesare 
pentru protejarea resurselor publice 
(a se vedea caseta 7 ). Cu ocazia vizitei 
efectuate în Haiti în februarie 2012, 
o delegație a Comisiei pentru control 
bugetar a Parlamentului European 
a constatat că nu existau sisteme 
naționale contabile și de control 
adecvate50.66 O consecință posibilă 
a sistemelor deficitare de 
gestiune a finanțelor publice 
o reprezintă frauda și corupția 
răspândite pe scară largă. 
Conform Indicelui de 
percepție a corupției 
pentru 2013, stabilit de 
Transparency International, 
Haiti se situează pe locul 163 
din 177 de țări vizate. Un 
exemplu de fraudă și corupție 
pe scară largă este cazul 
a 41 de contracte în valoare 
totală de peste 500 de milioa ‑
ne de dolari americani, 
atribuite în mod neconform în 
perioada 
noiembrie 2010 ‑octom ‑
brie 2011.
67 Pe perioada vizitei desfășurate 
de Curte, niciun alt donator nu 
implementa sprijin 
instituțional semnificativ în 
domeniul gestiunii finanțelor 
publice. În 2010, experți ai FMI 
au contribuit la controalele 
efectuate asupra resurselor 
publice, dar comunitatea 
donatorilor nu a asigurat 
o monitorizare adecvată.
Dificultăți întâmpinate în implementarea programului nr. 13 finanțat de IdS („Pro ‑
gramul de sprijin pentru restabilirea capacității de pregătire pentru situații de criză 
a guvernului haitian”)
Programul urmărea să contribuie la restabilirea capacității de pregătire pentru situații de criză a guvernului 
haitian. Obiectivul de a furniza 300 de containere cu echipament de urgență în 140 de locații din întreaga țară 
s‑a dovedit a fi prea ambițios pentru a putea fi îndeplinit în termenul planificat. Partenerul responsabil de 
implementare a întâmpinat dificultăți legate de identificarea locațiilor adecvate și de asigurarea calității sufici ‑
ente și a accesibilității materialelor. Drumurile impracticabile, capacitatea limitată a portului și a aeroportului, 
indisponibilitatea carburantului și întârzierile înregistrate în procedurile vamale s‑au dovedit a fi provocări 
subestimate pentru un partener fără experiență anterioară la fața locului.Caseta 6
30 Observații
58 
Comisia a identificat riscurile politice 
în etapa de pregătire a programului68 
și le‑a monitorizat pe parcursul im ‑
plementării, dar nu a planificat măsuri 
clare pentru abordarea lor, în cazul în 
care aceste riscuri s‑ar fi concretizat. 
Instabilitatea și volatilitatea politică au 
afectat sistematic dezvoltarea și conso ‑
lidarea dialogului politic și în materie 
de strategii dintre guvern și dona ‑
torii de SBG. Ulterior, voința politică 
insuficientă, ritmul lent al proceselor 
legislative și capacitatea administrativă 
limitată s‑au dovedit a fi constrângeri 
majore pentru adoptarea și punerea în 
aplicare în mod eficace a unor reforme 
esențiale, precum și pentru implemen ‑
tarea programului conform planificării 
(a se vedea punctele 52 ‑54).Monitorizarea s‑a bazat 
pe un cadru adecvat, dar 
nu a beneficiat de resurse 
suficiente
59 
După cum s‑a menționat anterior, la 
punctele 6 și 7, cutremurul a afectat 
grav și delegația UE. Comisia și SEAE 
nu au luat măsuri în timp util pen ‑
tru a trimite personal suficient, cu 
experiența și competențele relevante, 
în perioada critică de după cutre ‑
mur. Personalul delegației UE a fost 
suplimentat doar recent69. În aceste 
circumstanțe, delegația UE a făcut 
eforturi remarcabile pentru a monito ‑
riza situația, dar nu a avut capacitatea 
necesară pentru a efectua vizite la fața 
locului70, care ar fi fost deosebit de 
utile într‑un context marcat de schim ‑
bări rapide.68 De exemplu, schimbarea 
guvernului, voința politică 
insuficientă în favoarea 
reformei, instabilitatea socială.
69 Delegația UE a fost consolidată 
cu 11 posturi suplimentare la 
sfârșitul anului 2013.
70 Din punctul de vedere al 
volumului de muncă, 
delegația UE din 
Port‑au‑Prince se situează pe 
locul doi în comparație cu 
celelalte reprezentanțe ale UE 
(potrivit evaluării sarcinii de 
lucru realizate de EuropeAid).Măsuri de protecție a fondurilor UE
În Raportul său special nr. 11/2010 intitulat „Gestiunea sprijinului bugetar general, asigurată de Comisie, în 
țările ACP și în țările din Asia și din America Latină”, Curtea i‑a recomandat Comisiei să își consolideze gestio ‑
narea riscurilor. Aceasta ar trebui să includă măsuri pe termen mai scurt în cazul în care sistemele de gestiune 
a finanțelor publice sunt deosebit de deficitare, așa cum se întâmplă în Haiti, după cum a confirmat‑o evalu ‑
area PEFA din 2011 ( Public Expenditure and Financial Accountability  – Cheltuielile publice și responsabilitatea 
financiară). Acest măsuri pe termen mai scurt, destinate să asigure faptul că fondurile UE nu sunt risipite, 
deturnate în alte scopuri și cheltuite în mod ineficient, ar putea include auditarea sistemului de salarizare 
a funcționarilor publici (reprezentând aproximativ 50 % din bugetul curent), consolidarea departamentelor 
care aduc venituri (administrația vamală și fiscală), acordarea unui sprijin specific destinat funcțiilor contabile 
și a unui sprijin instituțional destinat Curții Superioare de Conturi și Contencios Administrativ ( Cour supérieure 
des Comptes et du contentieux administratif ), care nu este funcțională.Caseta 7
31 Observații
60 
Sistemul de monitorizare utilizat de 
ECHO se baza pe un cadru de rapor ‑
tare standardizat obligatoriu, care 
oferă informații adecvate și realizează 
comparații în raport cu un set de indi ‑
catori conveniți. Atunci când au existat 
întârzieri sau dificultăți neașteptate, 
ECHO a luat măsuri corective oportu ‑
ne. În cazul programului „Construirea 
de adăposturi sigure și durabile”, care 
era implementat în mod nesatisfăcător 
(a se vedea punctul 44), ECHO a încetat 
cooperarea cu partenerul responsa ‑
bil de implementare după finalizarea 
programului.
61 
În cazul programelor finanțate de IdS, 
monitorizarea exercitată de delegația 
UE s‑a bazat pe rapoartele progra ‑
melor și pe vizite la fața locului, dar 
și pe evaluări intermediare și finale 
realizate de experți externi. Mai multe 
deficiențe constatate în timpul evaluă ‑
rii intermediare au fost corectate rapid 
printr‑o serie de măsuri incluzând 
înlocuirea managerului de proiect de 
la nivel local, intensificarea monitoriză ‑
rii și îmbunătățirea coordonării dintre 
parteneri.62 
Programul de reconstrucție urbană 
gestionat de EuropeAid (programul 
nr. 9) dispunea de un cadru orientat 
spre rezultate. Monitorizarea progrese ‑
lor în raport cu indicatori clar definiți 
era asigurată prin rapoarte financiare 
și descriptive furnizate de parteneri, 
prin vizite la locul de desfășurare 
a proiectelor efectuate de managerii 
de program și prin vizite efectuate în 
cadrul monitorizării axate pe rezultate 
(ROM). Cu toate acestea, deși numă ‑
rul vizitelor la fața locului efectuate 
de delegația UE era limitat din cauza 
volumului mare de muncă (a se vedea 
punctul 59), nu s‑a planificat nicio 
procedură de supraveghere tehnică 
independentă prin care să se verifice 
calitatea lucrărilor de construcție  – un 
aspect deosebit de important pentru 
acest program.
63 
În cursul implementării programu ‑
lui SBG examinat (programul nr. 10), 
grupul donatorilor în cauză, condus 
de Banca Mondială, nu a desfășurat în 
mod constant monitorizarea comună 
planificată a progreselor în materie de 
guvernanță economică71, care urma să 
stea la baza luării deciziilor coordonate 
de plată. De asemenea, această situație 
a redus oportunitățile de dialog politic 
și în materie de strategii cu guvernul. 
Ca și alți donatori, delegația UE a tre ‑
buit să realizeze propriile evaluări, dar 
nu deținea suficiente competențe spe ‑
cifice în domeniul gestiunii finanțelor 
publice, iar suplimentarea personalului 
său se derula mult prea lent.71 Pe baza indicatorilor conveniți.
32
 Concluzii  
și recomandări
64 
Curtea concluzionează că, în ansam ‑
blu, sprijinul pentru reabilitare acordat 
de UE în urma cutremurului din 2010 
din Haiti a fost conceput în mod cores ‑
punzător, dar că modul de implemen ‑
tare a programelor nu a fost suficient 
de eficace. Ca și alți donatori, Comisia 
a întâmpinat obstacole serioase în 
eforturile sale de a sprijini procesul 
de reabilitare. Astfel, concomitent 
cu obiectivul de a furniza un ajutor 
rapid, Comisia a avut dificila sarcină 
de a‑și gestiona ajutorul în parteneriat 
cu autorități naționale slabe, scopul 
parteneriatului fiind acela de a încu ‑
raja asumarea responsabilităților și de 
a contribui la emergența unui guvern 
funcțional. Cu toate acestea, Comisia ar 
fi putut să gestioneze mai bine anumiți 
factori aflați sub controlul său.
65 
Comisia a abordat nevoile prioritare 
în materie de reabilitare. Împreună 
cu alți donatori importanți, Comisia 
a identificat în mod corect principalele 
nevoi de reabilitare ale Republicii Haiti 
după cutremurul din 2010 și a adoptat 
o strategie de cooperare solidă, care 
a abordat noile provocări cu care se 
confrunta această țară, continuând, 
în același timp, să furnizeze sprijin 
pentru dezvoltare socioeconomică pe 
termen lung. Repartizarea sarcinilor 
între donatori a fost adecvată, însă 
coordonarea pe parcursul punerii în 
aplicare s‑a dovedit dificilă (a se vedea 
punctele 18 ‑27).66 
În ciuda eforturilor depuse de Comi ‑
sie, nu a existat o corelare suficientă 
între ajutorul de urgență, reabilitare și 
dezvoltare. Comisia a utilizat în mod 
flexibil o serie de instrumente com ‑
plementare și a creat programe de 
reabilitare distincte pentru a asigura 
legătura dintre ajutorul de urgență, 
reabilitare și dezvoltare. Totuși, ECHO 
și EuropeAid nu aveau o strategie de 
țară comună și clară pentru a opti ‑
miza sinergiile și a asigura o tranziție 
ușoară între activitățile lor respective. 
Administrația națională slabă și anga ‑
jamentul insuficient al guvernului față 
de reformă au reprezentat obstacole 
importante în calea unei reabilitări 
eficace și a creării condițiilor necesare 
unei dezvoltări durabile (a se vedea 
punctele 28 ‑40).
67 
Comisia nu a asigurat într‑o măsură su ‑
ficientă implementarea eficace a spriji ‑
nului acordat de UE pentru reabilitare. 
Dintre cele treisprezece programe exa ‑
minate de Curte, zece și‑au îndeplinit 
realizările planificate sau erau suscep ‑
tibile să le îndeplinească, deși aproape 
toate cu întârzieri. Trei programe au 
înregistrat progrese limitate, printre 
acestea numărându‑se și programul de 
sprijin bugetar general din cadrul celui 
de Al zecelea FED. Deși cunoștea foarte 
bine contextul dificil, Comisia nu a ges ‑
tionat în mod suficient anumite riscuri 
semnificative pentru implementarea și 
realizarea obiectivelor sale stabilite în 
programe. Monitorizarea programelor 
s‑a bazat pe un cadru adecvat, însă 
Comisia și SEAE nu au luat măsuri în 
timp util pentru consolidarea resurse ‑
lor delegației UE și aceasta nu a avut 
capacitatea necesară pentru a efectua 
vizite la fața locului, care ar fi fost 
deosebit de utile într‑o situație mar ‑
cată de schimbări rapide (a se vedea 
punctele 41 ‑63).
33 Concluzii și recomandări 
68 
Pe baza auditului efectuat și în scopul 
îmbunătățirii eficacității operațiunilor 
derulate de Comisie în contextul ulte ‑
rior producerii unui dezastru sau într‑o 
situație fragilă, Curtea formulează 
următoarele recomandări:
Recomandarea 1  
Gestionarea riscurilor
La începutul programelor și, după caz, 
în cursul implementării lor, Comisia 
ar trebui să evalueze probabilitatea 
de apariție și impactul potențial al 
principalelor riscuri la care este expusă 
îndeplinirea obiectivelor programelor 
și să adopte măsuri de prevenire sau 
de atenuare a acestor riscuri.
Recomandarea 2  
Crearea unei legături 
între ajutorul de urgență, 
reabilitare și dezvoltare
EuropeAid și ECHO ar trebui să adopte 
o strategie comună în ceea ce privește 
crearea unei legături între ajutorul 
de urgență, reabilitare și dezvoltare, 
pentru a asigura sinergii și o corelare 
eficace între activitățile lor. Această 
strategie ar trebui să stabilească:
 — obiectivele și mandatele fiecăruia 
dintre serviciile implicate;
 — procedurile pentru pregătirea 
planurilor de acțiune coordonate 
pentru o anumită țară;
 — strategiile de retragere și 
procedurile de transfer al 
responsabilităților.Recomandarea 3  
Sprijinul bugetar
Atunci când acordă sprijin bugetar, 
Comisia ar trebui, în coordonare cu alți 
donatori:
 — să ofere un sprijin adecvat pentru 
consolidarea capacității și să se 
concentreze asupra principale ‑
lor funcții legate de gestiunea 
finanțelor publice, inclusiv asu ‑
pra mecanismelor de asigurare 
a răspunderii și de combatere 
a corupției;
 — să sprijine pregătirea în timp 
util a unui program adecvat de 
reformă în materie de gestiune 
a finanțelor publice; și
 — să stabilească, după caz, măsuri 
pe termen mai scurt pentru a se 
asigura că fondurile UE nu sunt 
risipite, deturnate în alte scopuri 
sau cheltuite în mod ineficient.
Recomandarea 4  
Dispoziții de urgență 
pentru delegațiile UE
În cazurile în care au loc dezastre 
naturale sau alte evenimente similare, 
în special evenimente care afectează 
funcționarea unei delegații a UE, Co ‑
misia și SEAE ar trebui să dezvolte pro ‑
ceduri pentru asigurarea continuității 
activităților, inclusiv dispoziții privind 
realocarea de urgență a unor resurse 
de personal.
34 Concluzii și recomandări 
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 17 iunie 2014.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

35
 Anexe
Lista programelor examinate
Partenerul și titlul proiectului Costurile totale (contribuția UE) Perioada de implementare
ECHO
1UNOPS  Adăposturi (Reabilitare) – Construirea de adăposturi sigure 
și durabile4,2 milioane de euro  
(UE: 4,1 milioane de euro, 
respectiv 96,5 %)1 octombrie 2010-14 august 2011 
(prelungire cu 2,5  luni)
2HELP  (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) Apă și instalații sanitare (Adăpos -
turi) – Construirea de adăposturi sigure provizorii și de toalete2,7 milioane de euro  
(UE: 2,2 milioane de euro, 
respectiv 82,51 %)1 iulie 2012-31 decembrie 2013 (pre -
lungire cu 8  luni)
3WHH  [Deutsche Welthungerhilfe eV (German Agro Action)] 
Pregătire pentru intervenție în caz de dezastre – Consolidarea 
capacităților de pregătire pentru intervenție în caz de dezastre și 
a capacităților de sensibilizare887 479 de euro  
(UE: 650 000 de euro, 
respectiv 73,24 %)1 iulie 2011-31 octombrie 2012  
(prelungire cu o lună) – proiectul 
DIPECHO
4COOPI  (Cooperazione Internazionale Fondazione Italy) Pregătire 
pentru intervenție în caz de dezastre (Coordonare) – Consolidarea 
capacităților de gestionare a dezastrelor și a riscurilor648 235,00 euro  
(UE: 550 000 de euro, 
respectiv 84,85 %)13 august 2012-31 decembrie 2013 
(prelungire cu 4,5  luni)
5Concern Worldwide Adăposturi (Apă și instalații sanitare) – Con-
struirea de adăposturi temporare îmbunătățite (pe termen lung)5,8 milioane de euro  
(UE: 5,2 milioane de euro, respec -
tiv 90 % din costurile eligibile totale)1 aprilie  2010-30  iunie  2011 (prelungire 
cu 3 luni)
6SI (Solidarités internationales, Franța) Coordonare (Adăposturi) – 
Activități de tipul „numerar în schimbul muncii prestate”, crearea 
de comitete comunitare și pregătire pentru intervenție în caz de 
dezastre2,9 milioane de euro  
(UE: 99 %)1 octombrie 2010-31 august 2011
7SI (Solidarités internationales; Franța) – FOOD – Îmbunătățirea 
condițiilor de viață, deschiderea accesului la locuri de muncă și la 
servicii comunitare (de exemplu, inițierea unor activități perma -
nente generatoare de venituri), consolidarea securității alimentare1 milion de euro  
(UE: 100 %)1 septembrie  2011-31  decembrie  2012 
(prelungire cu 4  luni)
EuropeAid
8FAO  (Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultu -
ră) – Améliorer la situation de sécurité alimentaire et nutritionnel -
le des ménages vulnérables dans le département de l’Artibonite1,5 milioane de euro  
(EU:  80 %)1 noiembrie  2012-31  octombrie  2014 
(24 de luni)
9Ordonnateur National d’Haïti, AFD, UN‑Habitat, Croix‑Rouge 
France, Solidarités International, Concern Worldwide, Care 
France, Deutsche Welthungerhilfe EV . Programme d’appui à la 
reconstruction et à l’aménagement de quartiers pour faciliter le 
retour des populations sinistrées74,5 milioane de euro  
(UE: 55,8 milioane de euro,  
Franța: 10,5 milioane de euro,  
ONG -uri: 8 milioane de euro,  
UN-Habitat: 200 000 de euro)7 decembrie  2011-7  decembrie  2016 
(60 de luni, inclusiv o prelungire)
10Ordonnateur National d’Haïti  și alte entități contractante 
publice și private.  Programme d’appui budgétaire général au 
Plan d’action pour la Reconstruction et le Développement d‘Haïti 
(PARDH) et à la Stratégie Nationale de Croissance et de Réduction 
de la Pauvreté (SNCRP)47 milioane de euro  
(UE: 100 %)2 mai 2011-2 mai 2015 (48 de luni)Anexa I
36 Anexe
Partenerul și titlul proiectului Costurile totale (contribuția UE) Perioada de implementare
Instrumentul de stabilitate (IdS)
Program de sprijin pentru restabilirea capacității de pregătire pentru situații de criză a guvernului haitian; Decizia 2010/022-598 – 20 de milioane de euro
11PNUD  – Activități de tipul „numerar în schimbul muncii prestate” 
pentru redresare timpurie și stabilizareAcțiune a mai multor donatori, în 
valoare totală de 40,9 milioane de 
dolari americani  
(UE: 5 milioane de euro, respec -
tiv 16 % din costurile totale ale 
proiectului)13 ianuarie 2010-31 decembrie 2012  
(contribuția IdS: 
1 septembrie 2010-31 august 2012)
12Club de Madrid  – Consolidarea bazei instituționale a  Republicii 
Haiti și asumarea, într -o mai mare măsură, a procesului de redresa -
re de către autoritățile haitiene500 000 de euro  
(UE: 100 %)1 iulie 2010-29 februarie 2012
13International Management Group (IMG), Belgrad și Centrul 
Comun de Cercetare  (JRC) – Consolidarea capacității de pregătire 
pentru situații de urgență a statului haitian13,25 milioane de euro pentru Grupul 
IMG (coordonatorul principal) și 
1,25 de milioane euro (Centrul Comun 
de Cercetare);  
(UE: 100 %)14 octombrie 2010-31 mai 2012 (IMG), 
20 decembrie  2010-19  decembrie  2012 
(JRC)
O a doua decizie prevede o sumă suplimentară de 7 milioane de euro destinată consolidării capacității instituționale, iar finanțarea este planificată să fie pusă 
la dispoziție de la sfârșitul anului 20131.
1 Decizia C(2012) 7698 final (Decizia CRIS 2012/024530). Nu s‑a semnat niciun acord de contribuție. Proiectul se află încă în stadiul de elaborare și 
nu a fost examinat.Anexa I
37 Anexe
Metodologia de punctare
În vederea auditului, pentru aspectele prezentate în continuare (relevanța, concepția și realizările) s‑a acordat un 
punctaj în conformitate cu metodologia de monitorizare axată pe rezultate (ROM) stabilită de Comisie. Criteriile 
utilizate sunt enumerate mai jos:
Relevanță
AProiectul este în mod clar integrat în politicile naționale și în strategia Comisiei Europene, este foarte relevant pentru nevoile prioritare identifica -
te și vizează grupurile vulnerabile.
BProiectul se încadrează bine în politicile naționale și în strategia Comisiei Europene (fără a fi întotdeauna explicit în acest sens), este relevant 
pentru nevoile identificate și pentru grupurile vulnerabile.
CExistă o serie de probleme cu privire la consecvența proiectului cu politicile naționale și cu strategia Comisiei Europene sau cu privire la relevanța 
sa pentru grupurile vizate.
DExistă contradicții între proiect și politicile naționale sau strategia Comisiei Europene, iar relevanța nevoilor vizate este discutabilă. Sunt necesare 
modificări semnificative.
Concepție
ACadru logic, clar și bine structurat; obiective stabilite într -o logică verticală fezabilă și coerentă; indicatori verificabili în mod obiectiv adecvați de 
tip SMART; riscurile și constrângerile locale sunt identificate în mod clar și gestionate; obiectivele proiectului stabilesc o legătură între etapa aju -
torului umanitar și etapa de dezvoltare; proiectul este destinat să conducă la reluarea dezvoltării durabile; consolidarea capacităților este inclusă 
pentru a se asigura că partenerul își asumă întreaga responsabilitate după finalizarea proiectului; există o strategie de retragere.
BLogica de intervenție este adecvată, deși ar putea necesita unele îmbunătățiri în ceea ce privește ierarhia obiectivelor, indicatorii verificabili în 
mod obiectiv, riscurile și constrângerile; LRRD este în principal asigurată; există dispoziții pentru preluarea integrală a responsabilității, dar este 
recomandabil, totuși, să se introducă unele îmbunătățiri în ceea ce privește asumarea responsabilității.
CExistă probleme legate de logica de intervenție, care ar putea afecta performanța proiectului și capacitatea de monitorizare și de evaluare a pro -
gresului; sunt necesare îmbunătățiri pentru a se asigura asumarea responsabilității și sustenabilitatea.
D Logica de intervenție este eronată și necesită o reexaminare aprofundată pentru ca proiectul să aibă șanse de reușită.
Realizări
AToate realizările au fost sau, cel mai probabil, vor fi îndeplinite la un nivel calitativ corespunzător, contribuind la rezultatele planificate; activitățile 
sunt implementate la timp și sunt monitorizate în mod regulat.
BÎndeplinirea realizărilor este și, cel mai probabil, va fi conform planului, dar se mai pot aduce îmbunătățiri în ceea ce privește calitatea, acoperirea 
și calendarul. Întârzierile nu afectează îndeplinirea realizărilor.
CUnele realizări nu sunt/nu vor fi îndeplinite la timp sau la un nivel calitativ corespunzător. Sunt necesare ajustări. Activitățile înregistrează întârzi -
eri și nu au prea mare legătură cu logica și cu planurile de intervenție.
DCalitatea și îndeplinirea realizărilor prezintă și, cel mai probabil, vor prezenta deficiențe grave. Sunt necesare ajustări semnificative pentru a se 
asigura cel puțin îndeplinirea principalelor realizări. Se înregistrează întârzieri considerabile, iar activitățile nu au nicio legătură cu logica și cu 
planurile de intervenție.Anexa II
38 Anexe
Punctarea programelor1
(milioane de euro)
Programe și parteneriInstru -
mentContribuția 
CESuma plă -
tită până la 
31.12.2013Relevanță Concepție RealizăriPerioada de 
implementare
1UNOPS - ECHO/-CR/BUD/2010/02028
Adăposturi (Reabilitare) – Construirea de 
adăposturi sigure și durabile
ECHO4,1 3,6 B C C 10/2010-08/2011
2HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) – 
ECHO/HTI/BUD/2012/91008
Apă și instalații sanitare (Adăposturi) – 
Construirea de adăposturi sigure provizorii 
și de toalete 2,2 1,8 A A A 07/2010-12/2013
3WHH [Deutsche Welthungerhilfe eV 
(German Agro Action)] – 
ECHO/DIP/BUD/2011/92002
Pregătire pentru intervenție în caz de 
dezastre – Consolidarea capacităților de 
pregătire pentru intervenție în caz de 
dezastre și a capacităților de sensibilizare0,7 0,6 A A B 07/2010-10/2012
4COOPI (Cooperazione Internazionale Fonda -
zione Italy) – ECHO/HTI/BUD/2012/91016
Pregătire pentru intervenție în caz 
de dezastre (Coordonare) – ECHO/
HTI/BUD/2012/91016 – Consolidarea 
capacităților de gestionare a dezastrelor și 
a riscurilor0,6 0,4 A A A 08/2012-1/2013
5Concern Worldwide – 
ECHO/-CR/BUD/2010/02010
Adăposturi (Apă și instalații sanitare) – 
Construirea de adăposturi temporare 
îmbunătățite (pe termen lung)5,2 5,2 A B B 04/2010-06/11
6SI (Solidarités internationales; Franța) – 
ECHO/-CR/BUD/2010/02045 
Coordonare (Adăposturi) – Activități de ti -
pul „numerar în schimbul muncii prestate”, 
crearea de comitete comunitare și pregătire 
pentru intervenție în caz de dezastre2,9 2,9 A A A 10/10-08/11
7SI (Solidarités internationales; Franța) – 
FOOD – Îmbunătățirea condițiilor de viață, 
deschiderea accesului la locuri de muncă și 
la servicii comunitare (de exemplu, inițierea 
unor activități permanente generatoare de 
venituri), consolidarea securității alimentare1,0 1,0 A B A 09/11-12/12
8FAO (Organizația Națiunilor Unite 
pentru Alimentație și Agricultură) – DCI-
FOOD.2012/299-441; Améliorer la situation 
de sécurité alimentaire et nutritionnelle des 
ménages vulnérables dans le département 
de l’Artibonite
ICD-Programul 
alimentar1,5 1,1 A Cprea 
devreme 
pentru 
o evaluare11/2012-10/2014
1 A se vedea anexa II  pentru metodologie.Anexa III
39 Anexe Anexa III(milioane de euro)
Programe și parteneriInstru -
mentContribuția 
CESuma plă -
tită până la 
31.12.2013Relevanță Concepție RealizăriPerioada de 
implementare
9Programme d’appui à la reconstruction et 
à l’aménagement de quartiers pour faciliter 
le retour des populations sinistrées (CRIS 
nr. 2011/023-144); Ordonnateur National 
d’Haïti, AFD, UN-Habitat, Croix-Rouge 
France, Solidarités International, Concern 
Worldwide, Care France, Deutsche Welthun -
gerhilfe EV.
FED55,8 11,0 A A B12/2011- 
12/2016
10 Programme d’appui budgétaire général 
au Plan d’action pour la Reconstruction 
et le Développement d‘Haïti (PARDH) et 
à la Stratégie Nationale de Croissance et 
de Réduction de la Pauvreté (SNCRP) (CRIS 
nr. 2010/022-435); Ordonnateur National 
d’Haïti și alte entități contractante publice 
și private47, 0 34,9 A C C05/2011- 
05/2015
11 PNUD – Activități de tipul „numerar în 
schimbul muncii prestate” pentru redresare 
timpurie și stabilizare
IdS5,0 5,0 A A A 09/2010-08/2012
12 Club de Madrid – Consolidarea bazei 
instituționale a Republicii Haiti și asumarea, 
într-o mai mare măsură, a procesului de 
redresare de către autoritățile haitiene0,5 0,5 A A A07/2010 - 
02/2012
13 International Management Group (IMG), 
Belgrad și Centrul Comun de Cercetare 
(JRC) – Consolidarea capacității de pregătire 
pentru situații de urgență a statului haitian14,5 13,1 A C C10/2010- 
05/2012 (IMG),
12/2010-
12/2012 (JRC)
TOTAL 141,0 81,1
40
VII Prima liniuță
Comisia acceptă această recomandare.
i) De la adoptarea noilor orientări privind sprijinul bu ‑
getar, în ianuarie 2013, recomandarea este deja în 
vigoare pentru programele de sprijin bugetar.
ii) Gestionarea adecvată a riscurilor este importan ‑
tă pentru toate programele. Au fost instituite 
proceduri detaliate pentru a asigura evaluarea 
probabilității, a impactului potențial și a măsurilor 
de atenuare în conceperea programului. În cursul 
punerii în aplicare, gestionarea riscului va fi avută 
în vedere în contextul procedurilor deja existente.
VII A doua liniuță
Comisia acceptă această recomandare. Comisia 
aplică deja o strategie LRRD și va continua să facă 
acest lucru în contextul agendei privind reziliența.
 — Comisia acceptă această parte a recomandării, 
obiectivele strategiei comune sunt definite 
(contextualizate) ca parte a elaborării planurilor 
de țară. Mandatele serviciilor sunt definite în 
declarațiile lor de misiune.
 — Comisia acceptă această parte a recomandării 
(conform orientărilor privind LRRD și atelierele).
 — Comisia acceptă această recomandare ca parte 
a planurilor de acțiune pentru țări.
VII A treia liniuță
Comisia acceptă recomandarea Curții.
Comisia subliniază faptul că pentru țările aflate în 
situații de fragilitate și de criză/post‑criză, asistența 
trebuie să fie adaptată situației pentru a avea un 
oarecare succes. În acest sens, Comisia a dezvoltat 
un instrument specific de intervenție, cunoscut 
sub denumirea de „contract de sprijin în vederea 
consolidării statului”, care conține dispoziții pentru 
astfel de situații.
Comisia dorește să sublinieze faptul că recoman ‑
darea 3 a Curții este inclusă în orientările privind 
sprijinul bugetar.Rezumat
III
Comisia și SEAE ar dori să sublinieze faptul că majo ‑
ritatea proiectelor și‑au atins obiectivele, în pofida 
contextului dificil în care au fost puse în aplicare.
Comisia a reușit să atenueze impactul unor factori 
externi care au cauzat întârzieri.
V
Deși nu era necesară o strategie oficială de țară 
comună pentru LRRD în Haiti, serviciile Comisiei 
și‑au coordonat abordările și au asigurat legătura 
între ajutorul de urgență și dezvoltare pe o bază 
sectorială. Integrarea completă și sistematică 
a abordării LRRD a fost inclusă în ciclul de finanțare 
pentru perioada 2014 ‑2020.
VI
Comisia și SEAE subliniază că majoritatea proiecte ‑
lor și‑au atins rezultatele vizate.
În ceea ce privește riscurile, Comisia și SEAE ar dori 
să reamintească faptul că activitatea într‑o țară 
fragilă implică, în mod inevitabil, riscuri. Deși aceste 
riscuri au fost identificate, iar eventualele măsuri de 
atenuare au fost instituite, Comisia și SEAE au decis, 
în unele cazuri, să pună în aplicare programele în 
pofida riscurilor implicate pentru a contribui la 
beneficiile populației.
Capacitatea Delegației a fost consolidată în măsura 
permisă de constrângerile legate de resursele 
bugetare și umane și de procedurile administrative 
în vigoare.
Învățând din experiența cutremurului din Haiti și 
a situațiilor de criză din alte țări, Comisia și SEAE au 
introdus o serie de măsuri de răspuns rapid.Răspunsurile Comisiei  
și ale Serviciului European  
de Acțiune Externă
Răspunsurile Comisiei  
și ale Serviciului European  
de Acțiune Externă41
De asemenea, la nivelul sediilor, coordonarea a fost 
consolidată în mod considerabil printr‑o serie de 
activități și proceduri:
 — un plan de acțiune privind reziliența;
 — o scrisoare comună UE‑state membre referitoa ‑
re la instrucțiunile privind punerea în aplicare 
a abordării UE în materie de reziliență, astfel 
încât să se încurajeze acțiunea colaborativă 
eficientă între UE și statele membre, reunind 
ajutorul umanitar, cooperarea pentru dezvoltare 
pe termen lung și un angajament politic perma ‑
nent, atât la nivelul UE, cât și la nivel național;
 — grupul interservicii privind tranziția;
 — orientări privind funcționarea LRRD;
 — procese de consultare formale și informale pri ‑
vind programele;
35 (b)
În opinia Comisiei, există diferite mandate și proce ‑
duri între servicii, dar nicio diferență de opinii. ECHO 
nu are mandatul de a efectua investiții în domeniul 
dezvoltării pe termen lung, și, prin urmare, nu poate 
finanța locuințele permanente.
Trebuie remarcat faptul că, începând cu 2013, 
Comisia a sistat finanțarea adăposturilor temporare 
în Port‑au‑Prince, unde a fost elaborată o siner ‑
gie eficientă între experiența dobândită de către 
partenerii ECHO și de programul de reconstruire 
și amenajare de cartiere finanțat de către DEVCO. 
ECHO a finanțat unele adăposturi temporare, sub 
formă de case tradiționale creole, în regiunea Pal ‑
mes, epicentrul cutremurului, unde erau disponibile 
terenuri necontestate și unde nu exista riscul de 
a contribui la multiplicarea cartierelor mărginașe. 
În multe, dacă nu în majoritatea cazurilor, obținerea 
unui adăpost temporar a reprezentat pentru bene ‑
ficiar o îmbunătățire în raport cu situația condițiilor 
de trai dinainte de cutremur.VII A patra liniuță
Comisia și SEAE acceptă această recomandare, 
dar ar dori să menționeze faptul că, între timp, au 
fost stabilite pentru toate delegațiile proceduri de 
asigurare a continuității activității, instituite sub 
responsabilitatea SEAE, și dispoziții pentru realoca ‑
rea personalului în caz de urgență.În plus, aceasta ar 
dori să sublinieze faptul că siguranța și securitatea 
personalului UE reprezintă prioritatea absolută în 
situații de criză sau de catastrofe într‑o țară în care 
este prezent personal al UE.
Observații
Comisia consideră că ajutorul de urgență, 
reabilitarea și dezvoltarea erau sufici ‑
ent de bine corelate, având în vedere 
circumstanțele dificile.
35
Deși nu s‑a stabilit în mod oficial nicio strategie 
comună, în practică, au avut loc numeroase întâlniri 
între parteneri, precum și un schimb de informații 
între ECHO și EuropeAid. Acest lucru a asigurat 
complementaritatea și legătura dintre activitățile 
finanțate în cadrul programelor umanitare și de 
dezvoltare.
De la vizita în Haiti a Comisiei pentru control 
bugetar a Parlamentului European, Comisia a depus 
eforturi considerabile pentru a remedia situația.
Pe teren, coordonarea între responsabilii din teren 
ai DG ECHO și Delegația UE este asigurată prin 
intermediul unor reuniuni periodice, pentru a per ‑
mite informarea și consultarea reciprocă cu privire 
la conceperea programelor și la progresele înregis ‑
trate. Ambele părți elaborează în prezent un cadru 
comun în domeniul dezvoltării și în cel umanitar. În 
plus, șeful Delegației reprezintă preocupările uma ‑
nitare în numele UE.
Răspunsurile Comisiei  
și ale Serviciului European  
de Acțiune Externă42
43
Intervențiile pentru acordarea ajutorului de 
urgență determinate de declanșarea subită a crize ‑
lor implică, de obicei, un nivel de risc, care poate 
provoca întârzieri sau, în anumite cazuri, necesită 
măsuri de atenuare pentru a garanta rezultatul pozi ‑
tiv al proiectelor.
În acest context, colaborarea a fost îngreunată în 
principal de factori externi într‑un mediu umanitar 
complex, ceea ce a dus la o modificare a domeniului 
de intervenție. În pofida obstacolelor, partenerii 
au reușit să îndeplinească obiectivele prevăzute în 
cadrul acțiunilor. Modificările survenite în punerea 
în aplicare a proiectelor au fost dezbătute cores ‑
punzător între ECHO și parteneri, înainte de luarea 
deciziilor.
Este dificil să se anticipeze aceste tipuri de 
complicații în momentul planificării negocierilor cu 
municipalitățile sau cu autoritățile naționale.
44
Executarea proiectului de reabilitare a fost afectată 
de două aspecte:
1) tulburările sociale în zona Bristou‑Bobin, unde a fost 
pus în aplicare proiectul finanțat de ECHO. Inciden ‑
tele violente repetate, legate de contextul electoral, 
sau aspectele comunitare au blocat activitățile din 
motive de securitate;
2) în cursul proiectului, partenerul a constatat, de ase ‑
menea, că 30 % din clădirile din Bristou‑Bobin nu 
erau evaluate de către Ministerul Lucrărilor Publice 
(MTPTC). A fost necesar să se efectueze o evaluare 
neplanificată a unei clădiri, ceea ce a pus în pericol 
realizarea obiectivelor preconizate.35 (c)
Acțiunile umanitare finanțate de UE au la bază 
necesitățile. Nu a fost definită ca atare, în mod 
formal, o strategie de retragere a ECHO. Cu toate 
acestea, condițiile pentru eliminarea treptată 
a instrumentului umanitar au fost indicate în mod 
sistematic în toate deciziile de finanțare ECHO 
relevante.
37
Întârzierile au fost cauzate în principal de factori 
externi, determinați de contextul în evoluție rapidă, 
și care nu intrau în sfera de control a partenerilor 
ECHO.
40
Filosofia sprijinului bugetar este ca plata să se 
efectueze în funcție de rezultatele obținute. Aceasta 
înseamnă că trebuie să se asigure un echilibru deli ‑
cat între predictibilitate și condiționalitate.
Blocarea de către UE și alți donatori a plăților în 
vara anului 2012 a fost declanșată de rapoartele 
naționale de audit, care indicau deficiențe în pro ‑
cedurile de achiziții publice în timpul situației de 
urgență din 2011. Presiunea comunității donatorilor 
a dus la crearea unei Comisii de audit speciale, care 
să evalueze 41 de contracte încheiate prin proce ‑
duri legislative de urgență. În urma recomandărilor 
Comisiei de audit și a anulării ulterioare a 6 dintre 
aceste contracte de către guvern, donatorii au 
reluat plățile. Această situație exemplifică capaci ‑
tatea de mobilizare a unei guvernanțe economice 
îmbunătățite pe care o pot genera operațiunile de 
sprijin bugetar și contribuția adusă de program la 
rezultatele obținute în materie de reformă.
Comisia și SEAE consideră că implementarea 
sprijinului acordat de UE pentru reabilitare 
a fost, în linii mari, eficace.
42
În pofida condițiilor dificile, care au fost principalul 
motiv al întârzierilor, majoritatea programelor au 
obținut rezultatele vizate.
Răspunsurile Comisiei  
și ale Serviciului European  
de Acțiune Externă43
cuprinzătoare privind gestionarea finanțelor 
publice, acesta pune în aplicare de mult timp o serie 
de strategii de reformă care vizează diferite aspecte 
ale gestionării finanțelor publice. În plus, în aborda ‑
rea orientată spre viitor a sprijinului bugetar acordat 
de Comisie, adoptarea unei strategii cuprinzătoare 
și realiste cu privire la gestionarea finanțelor publice 
a fost inclusă ca o condiție prealabilă pentru prima 
plată în cadrul noului program de sprijin bugetar 
pentru Haiti, adoptat în noiembrie 2013. Această 
condiție prealabilă este acum îndeplinită prin adop ‑
tarea recentă a acestei strategii.
56
Comisia consideră că a gestionat în mod adecvat 
riscurile aferente punerii în aplicare a programelor 
UE. Activitatea într‑o țară fragilă implică, în mod 
inevitabil, riscuri.
56 (a)
Problemele vamale au fost exacerbate de haosul 
de după cutremur. S‑a efectuat în mod sistematic 
o analiză de risc de către toți partenerii de imple ‑
mentare și s‑au luat în considerare și au fost înre ‑
gistrate în cadrele logice ale propunerilor posibilele 
întârzieri cauzate de, printre altele, întârzierile 
vamale. Evident, a fost imposibil să se anticipeze 
exact durata acestor întârzieri. Având în vedere 
faptul că nu exista o altă alternativă la satisfa ‑
cerea necesităților locative ale populației decât 
importarea adăposturilor, beneficiile unei astfel de 
operațiuni au fost mai importante decât riscurile 
identificate legate de întârzierile vamale.
56 (b)
Complementar sprijinului instituțional acordat 
de alți donatori Ministerului Agriculturii în vede ‑
rea relansării industriei producătoare de semințe 
și consolidării capacităților de control al calității, 
programul UE a sprijinit grupurile locale de fermieri 
care desfășoară activități de producere artizanală 
a semințelor.46
Ca urmare a raportului final de evaluare, Comisia 
a decis să abordeze chestiunile menționate legate 
de formarea insuficientă și neadaptată pe deplin, 
calitatea necorespunzătoare a materialelor din 
trusele de urgență și alte provocări prin intermediul 
unui program de răspuns intermediar subsecvent, 
pe o perioadă de trei ani, cu un alt partener de 
punere în aplicare cu mai multă experiență pe plan 
local.
48
Comisia își propune să atingă un echilibru între, pe 
de o parte, programele asupra căruia beneficiarul 
are întreaga răspundere și care sunt puse în aplicare 
de acesta, astfel încât să se consolideze capacitățile 
acestuia din urmă și, pe de altă parte, obținerea 
rapidă a rezultatelor prevăzute de program. Comisia 
dorea să asigure acest echilibru, prin colaborarea cu 
parteneri diferiți.
51
Măsurile de rectificare a deficiențelor de proiectare 
au fost deja puse în aplicare.
53
Comisia este de acord cu faptul că plățile nu au 
respectat cu strictețe calendarul orientativ, dar 
menționează că era necesar să se blocheze plata 
pentru a respecta termenii acordului de finanțare și 
pentru a exercita efectul de levier necesar în vede ‑
rea încurajării progreselor în materie de reformă.
54
Orientările privind sprijinul bugetar nu prevăd 
obligativitatea unei strategii adecvate pentru 
gestionarea finanțelor publice ca o condiție de 
eligibilitate pentru sprijinul bugetar, însă prevăd 
existența unor eforturi în materie de reformă, care 
se pot traduce în strategii „sub‑sectoriale” de ges ‑
tionare a finanțelor publice. În Haiti, deși guvernul 
a adoptat doar recent, în mai 2014, o strategie 
Răspunsurile Comisiei  
și ale Serviciului European  
de Acțiune Externă44
În cadrul noului program de sprijin bugetar („con ‑
tractul de sprijin în vederea consolidării statului”), 
adoptat în 2013, pachetul de asistență tehnică 
a fost majorat la 12 milioane de euro, astfel încât să 
acopere nevoile de consolidare a capacităților ale 
guvernului.
Caseta 7
Noul program de sprijin bugetar pentru Haiti, 
adoptat în noiembrie 2013, se bazează pe o modali ‑
tate specifică țărilor fragile. Printre alte măsuri, sunt 
incluse în această operațiune un audit al sistemului 
de salarizare a funcționarilor publici, consolidarea 
departamentelor care aduc venituri și sprijin speci ‑
fic destinat Curții Superioare de Conturi și Conten ‑
cios Administrativ ( Cour supérieure des comptes et du 
contentieux administratif) .
58
Comisia și SEAE au analizat cu atenție riscurile 
politice din Haiti, dar au decis totuși să intervină, 
întrucât beneficiile potențiale, inclusiv posibilitatea 
de a exercita o influență politică în sprijinirea refor ‑
melor, depășeau riscurile.
Au fost adoptate, prin urmare, măsuri de atenuare, 
în măsura în care acest lucru a fost posibil, luând în 
considerare capacitatea limitată a instituțiilor haiti ‑
ene și necesitatea de a respecta suveranitatea Haiti. 
UE a aprofundat și a intensificat dialogul politic cu 
Haiti, după cum atestă numeroasele contacte la 
nivel înalt din ultimii doi ani și lansarea unui dialog 
politic structurat și periodic în decembrie 2013. 
Măsurile de sprijin specifice, menite să contribuie la 
stabilitatea politică, sunt în curs de aplicare. Comisia 
și SEAE ar dori, de asemenea, să sublinieze faptul că 
stabilizarea contextului politic din Haiti și consoli ‑
darea democrației se pot realiza numai pe termen 
lung și printr‑un proces endogen, după cum atestă 
evoluțiile recente ale „dialogului interhaitian”.56 (c)
Acest proiect avea drept obiective planificate 
obținerea unui impact imediat la nivel operațional 
prin punerea la dispoziție a 300 de containere 
cu echipamente de prim ajutor și prin formarea 
voluntarilor la nivel local pentru a gestiona acest 
echipament, în caz de dezastre naturale. Într‑adevăr, 
în cadrul proiectului s‑a reușit punerea la dispoziție 
a 302 containere în țară, cu o prelungire a duratei 
de punere în aplicare de numai două luni și oferi ‑
rea de formare de bază pentru 3 041 de voluntari 
locali, proiectul fiind, de asemenea, conceput ca 
un proiect‑pilot care ar putea fi prezentat în cadrul 
pachetelor financiare pentru cooperare (Fondul 
european de dezvoltare) destinate Haiti.
În ceea ce privește alegerea partenerului de imple ‑
mentare, Comisia ar dori să menționeze că niciunul 
dintre partenerii cu experiență relevantă de lungă 
durată din Haiti nu a fost disponibil pentru a între ‑
prinde această acțiune.
Caseta 6
Locațiile pentru containere au fost atribuite de 
autoritățile haitiene (DCP – Direction de la Protection 
Civil ) și de primarii din satele în cauză. DCP a rapor ‑
tat doar 10 cazuri (din 302), în cazul în care a fost 
necesar să se schimbe locația.
Programul de răspuns intermediar subsecvent va 
aborda formarea insuficientă a voluntarilor. În plus, 
va aborda mai atent sustenabilitatea rețelei volunta ‑
rilor prin integrarea structurii în cadrul autorităților 
locale și regionale ( collectivités territoriales ) și va 
restabili, dacă este cazul, echipamentele truselor de 
urgență.
57
Programul de sprijin bugetar a fost formulat în urma 
cutremurului, în coordonare cu alți donatori de spri ‑
jin bugetar. Prioritatea era să se pună la dispoziția 
guvernului resursele de trezorerie necesare și măsu ‑
rile de însoțire pentru a ține seama de asistența 
tehnică planificată de alți donatori.
Răspunsurile Comisiei  
și ale Serviciului European  
de Acțiune Externă45
67
Comisia și SEAE subliniază că majoritatea proiecte ‑
lor și‑au atins rezultatele vizate.
În ceea ce privește riscurile, Comisia și SEAE ar dori 
să reamintească faptul că activitatea într‑o țară 
fragilă implică, în mod inevitabil, riscuri. Deși aceste 
riscuri au fost identificate și au fost instituite even ‑
tuale măsuri de atenuare, Comisia a decis, în unele 
cazuri, să pună în aplicare programele în pofida 
riscurilor implicate, pentru a contribui la beneficiile 
populației.
Capacitatea delegației a fost consolidată în măsura 
permisă de constrângerile legate de resursele 
bugetare și umane și de procedurile administrative 
în vigoare.
Învățând din experiența cutremurului din Haiti și 
a situațiilor de criză din alte țări, Comisia și SEAE au 
introdus o serie de măsuri de răspuns rapid.
Recomandarea 1
Comisia acceptă această recomandare.
i) De la adoptarea noilor orientări privind sprijinul bu ‑
getar, în ianuarie 2013, recomandarea este deja în 
vigoare pentru programele de sprijin bugetar.
ii) Gestionarea adecvată a riscurilor este importan ‑
tă pentru toate programele. Au fost instituite 
proceduri detaliate pentru a asigura evaluarea 
probabilității, a impactului potențial și a măsurilor 
de atenuare în conceperea programului. În cursul 
punerii în aplicare, gestionarea riscului va fi avută în 
considerare în contextul procedurilor deja existente.
Recomandarea 2
Comisia acceptă această recomandare. Comisia 
aplică deja o strategie LRRD și va continua să facă 
acest lucru în contextul agendei privind reziliența.59
Comisia și SEAE ar dori să sublinieze faptul că au 
consolidat capacitatea în măsura permisă de con ‑
strângerile legate de resursele bugetare și umane și 
de procedurile administrative în vigoare. Delegația, 
ca și toți ceilalți parteneri naționali și internaționali, 
a trebuit să își desfășoare activitatea în condiții 
foarte dificile: clădirea delegației a fost considerată 
nesigură, iar birourile temporare au fost amenajate 
într‑o reședință sigură a delegației. În urma cutre ‑
murului, personalul delegației a fost evacuat în 
Republica Dominicană, iar șeful delegației a rămas 
în Haiti, alături de principalii membri ai personalului 
de securitate și administrativ.
Asistența a fost acordată de delegația din Republica 
Dominicană și de sediul central.
63
Pe parcursul anilor 2010 și 2011, resursele limitate 
din cadrul delegației au fost completate printr‑un 
sprijin mai mare din partea sediului central. De 
exemplu, în ceea ce privește sprijinul bugetar, 
experții de la sediul central au efectuat periodic 
misiuni în Haiti și au reprezentat UE la reuniunile de 
coordonare a donatorilor cu guvernul.
Concluzii și recomandări
64
Comisia și SEAE salută elementele pozitive ale con ‑
cluziilor Curții. Majoritatea proiectelor și‑au atins 
obiectivele, în pofida contextului dificil în care au 
fost puse în aplicare.
66
Deși nu era necesară o strategie oficială de țară 
comună pentru LRRD în Haiti, serviciile Comisiei 
și‑au coordonat abordările și au asigurat legătura 
între ajutorul de urgență și dezvoltare, pe o bază 
sectorială. Integrarea completă și sistematică 
a abordării LRRD a fost inclusă în ciclul de finanțare 
pentru perioada 2014 ‑2020.
Răspunsurile Comisiei  
și ale Serviciului European  
de Acțiune Externă46
Recomandarea 2 – Prima liniuță
Comisia acceptă această parte a recomandării, 
obiectivele strategiei comune sunt definite (spe ‑
cifice contextului) ca parte a pregătirii planurilor 
de țară. Mandatele serviciilor sunt definite în 
declarațiile lor de misiune.
Recomandarea 2 – A doua liniuță
Comisia acceptă această parte a recomandării (con ‑
form orientărilor privind LRRD și atelierele).
Recomandarea 2 – A treia liniuță
Comisia acceptă această recomandare ca parte 
a planurilor de acțiune pentru țări.
Recomandarea 3
Comisia acceptă recomandarea Curții.
Comisia subliniază faptul că pentru țările aflate în 
situații de fragilitate și de criză/post‑criză, asistența 
trebuie să fie adaptată situației pentru a avea un 
oarecare succes. În acest sens, Comisia a dezvoltat 
un instrument specific de intervenție, cunoscut 
sub denumirea de „contract de sprijin în vederea 
consolidării statului”, care conține dispoziții pentru 
astfel de situații.
Comisia dorește să sublinieze faptul că recoman ‑
darea 3 a Curții este inclusă în orientările privind 
sprijinul bugetar.
Recomandarea 4
Comisia și SEAE acceptă această recomandare, 
dar ar dori să menționeze faptul că, între timp, au 
fost stabilite pentru toate delegațiile proceduri de 
asigurare a continuității activității, instituite sub 
responsabilitatea SEAE, și dispoziții pentru realo ‑
carea personalului de urgență.În plus, aceasta ar 
dori să sublinieze faptul că siguranța și securitatea 
personalului UE reprezintă prioritatea absolută în 
situații de criză sau de dezastre într‑o țară în care 
este prezent personal al UE.
CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar: 
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  mai multe exemplare/postere/hărți: 
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site ‑ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Abonamente:•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
QJ‑AB‑14‑013‑RO‑C ISSN 1831 ‑0966Cutremurul care a lovit Haiti la 12 ianuarie 2010 
a curmat numeroase vieți omenești și a produs 
distrugeri masive în capitală și în zona din jurul 
capitalei. În acest raport, Curtea de Conturi 
Europeană examinează dacă sprijinul acordat 
de UE pentru reabilitare în Haiti a fost conceput 
și implementat în mod corespunzător și dacă 
Comisia a asigurat o corelare adecvată între 
furnizarea de ajutor de urgență, eforturile de 
reabilitare și ajutorul pentru dezvoltare. Curtea 
concluzionează că, în ansamblu, sprijinul 
pentru reabilitare a fost conceput în mod 
corespunzător, vizând principalele domenii 
în care țara avea nevoie de susținere. Totuși, 
modul de implementare a programelor nu a fost 
îndeajuns de eficace și nu a existat o legătură 
suficientă între ajutorul de urgență, reabilitare și 
dezvoltare. Această situație a fost cauzată parțial 
de contextul dificil și de deficiențele autorităților 
naționale, precum și de carențele existente la 
nivelul gestionării anumitor factori aflați sub 
controlul Comisiei.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ