COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind un studiu de fezabilitate pentru un acord de stabilizare și de asociere între Uniunea Europeană și Kosovo( /* COM/2012/0602 final */





COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind un studiu de fezabilitate pentru un acord de stabilizare și de asociere între Uniunea Europeană și Kosovo* 1. Introducere Principiile-cheie ale procesului de stabilizare și de asociere au fost stabilite într-o comunicare a Comisiei din mai 1999[1] și au fost confirmate de Consiliu în iunie 1999. Prin acest proces, Uniunea Europeană (UE) își exprimă voința de a accepta provocarea și responsabilitatea participării la stabilitatea regiunii Balcanilor de Vest. În schimbul respectării condițiilor relevante, UE oferă țărilor relații contractuale adaptate: acordurile de stabilizare și de asociere. Condițiile de stabilire a relațiilor contractuale cu țările din Balcanii de Vest sunt prevăzute în concluziile Consiliului din aprilie 1997. Principalele elemente includ un angajament credibil de a întreprinde reforme democratice, de a respecta și proteja drepturile omului, ale minorităților și libertatea de expresie, precum și organizarea de alegeri libere și regulate. De asemenea, Consiliul se așteaptă la implementarea primelor reforme economice, la readmisia cetățenilor aflați în situație de ședere ilegală într-un stat membru și la asumarea angajamentului față de cooperarea regională. Consiliul European de la Feira (iunie 2000) oferă un semnal clar pentru regiunea Balcanilor de Vest, instituind statutul de țări potențial candidate la aderare. Acest mesaj este reiterat și cu ocazia summitului de la Zagreb (noiembrie 2000). Concluziile Consiliului European din martie 2003 precizează că viitorul Balcanilor de Vest este în Uniunea Europeană și că sunt necesare o puternică voință politică și eforturi susținute pentru asigurarea acestuia. Agenda de la Salonic pentru Balcanii de Vest din iunie 2003 enunță clar faptul că țările din Balcanii de Vest și sprijinul acordat pentru pregătirea acestora în vederea viitoarei integrări în structurile europene și a aderării, în final, la Uniune reprezintă o prioritate de vârf pentru UE. Până în prezent au fost întocmite studii pentru Albania, Bosnia și Herțegovina, Croația, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Serbia și Muntenegru. Ulterior au fost semnate acorduri de stabilizare și de asociere cu toate aceste țări. Consiliul din decembrie 2011 reamintește dorința UE de a ajuta la dezvoltarea economică și politică a Kosovo prin oferirea unei perspective europene clare, în concordanță cu perspectiva europeană a regiunii. Consiliul subliniază necesitatea de a lua măsuri concrete în acest sens. În februarie 2012, Consiliul ia notă de intenția Comisiei de a lansa un studiu de fezabilitate pentru un acord de stabilizare și de asociere între Uniunea Europeană și Kosovo, fără a aduce atingere poziției statelor membre cu privire la statut sau oricăror decizii care urmează să fie adoptate de Consiliu în viitor. În contextul concluziilor Consiliului din februarie 2012, Comisia a emis o declarație în care afirmă că „studiul de fezabilitate al Comisiei va examina dacă sunt îndeplinite criteriile politice, economice și juridice pentru acordul de stabilizare și de asociere. Lansarea studiului de fezabilitate pentru un acord de stabilizare și de asociere cu Kosovo nu aduce atingere statutului juridic și nici pozițiilor statelor membre cu privire la recunoașterea Kosovo”. Metodologie Acest studiu are la bază constatările prezentate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei[2], elaborat pornind de la un chestionar completat de autoritățile din Kosovo, o misiune de evaluare realizată de 20 de experți, contribuții din partea biroului UE la Pristina, a organizațiilor internaționale și a organizațiilor neguvernamentale. Studiul evaluează gradul în care Kosovo este pregătit să negocieze și, ulterior, să implementeze un acord de stabilizare și de asociere. Documentul identifică aspecte prioritare care trebuie abordate înainte ca negocierile să poată începe, precum și domenii prioritare pe care Kosovo va trebui să le abordeze pentru a-și putea îndeplini obligațiile în temeiul unui acord de stabilizare și de asociere. Aspecte juridice Posibilitatea ca Uniunea să încheie acorduri internaționale nu se limitează la state independente sau organizații internaționale general recunoscute. Astfel de acorduri pot fi încheiate cu orice entitate cu privire la care cealaltă parte contractantă acceptă faptul că poate încheia un acord care va fi reglementat de dreptul public internațional. În trecut, UE a încheiat o serie de acorduri internaționale cu entități care nu erau state suverane. Aceste acorduri au fost încheiate de către Consiliu pe baza articolului 218 din Tratatul privind funcționarea UE (TFUE) (sau a articolelor care l-au precedat, respectiv articolul 300 și, anterior, articolul 228 din tratatul CE). În acest context, este important să se observe că utilizarea articolului 218 din TFUE ca temei juridic pentru un acord cu Kosovo nu constituie o recunoaștere a Kosovo de către Uniune ca stat independent și nici o recunoaștere a Kosovo de către statele membre, în mod individual, cu condiția să se emită în mod expres o rezervă în acest sens. În aceeași măsură, aceasta nu constituie o revocare a recunoașterii de către statele membre care deja au recunoscut Kosovo. Nu există niciun impediment juridic pentru ca Uniunea să nu încheie, pe această bază, un acord de asociere cu Kosovo. În dreptul UE nu există o definiție exactă a noțiunii respective. Articolul 217 din TFUE indică faptul că un astfel de acord instituie „o asociere caracterizată de drepturi și obligații reciproce, de acțiuni comune și proceduri speciale”. Din practica Uniunii rezultă că acordurile de asociere creează legături speciale, privilegiate cu o țară terță. În mod concret, acordurile de asociere se axează întotdeauna foarte mult pe valorile și principiile comune, includ o componentă comercială importantă, prevăd alinierea legislației naționale și a politicilor țării respective cu toate politicile de bază ale Uniunii și organizează cooperarea în aproape orice domeniu care ține de competența Uniunii. Asocierea se construiește prin intermediul unui cadru instituțional, care nu doar că include un mecanism decizional, ci asigură și un dialog intens la nivelul funcției publice. În consecință, Uniunea poate încheia un astfel de acord cu o țară terță dacă autoritățile politice și judiciare ale țării respective au capacitatea de a garanta respectarea, aplicarea și implementarea termenilor acordului. Scopul acestui studiu de fezabilitate este exact acela de a analiza dacă dezvoltarea politică și economică a Kosovo i-ar permite să își asume obligațiile considerabile impuse de un acord de asociere. Totuși, din punct de vedere legal, este suficient să se constate că faptul că anumite state membre nu recunosc Kosovo ca stat independent nu constituie un obstacol juridic care să împiedice autoritățile din Kosovo să implementeze obligațiile care ar decurge dintr-un acord de asociere. Asocierea Kosovo la Uniunea Europeană nu intră în conflict cu faptul că statele membre ale Uniunii au poziții diferite în legătură cu statutul Kosovo în temeiul dreptului internațional. Mai mult, natura juridică exactă a acordului ar trebui stabilită la sfârșitul negocierilor, având în vedere conținutul efectiv al acestuia și ținând cont în mod corespunzător de contextul juridic. Prezența internațională[3] în Kosovo nu constituie un obstacol care să împiedice autoritățile din Kosovo să implementeze obligațiile care decurg dintr-un acord de stabilizare și de asociere. Un astfel de acord nu ar fi în contradicție cu Rezoluția 1244 din 1999 a Consiliului de securitate al Organizației Națiunilor Unite și este în concordanță cu prezența actuală a Misiunii de administrare interimară a Organizației Națiunilor Unite în Kosovo. Biroul civil internațional (BCI) a fost înființat pentru a supraveghea implementarea propunerii cuprinzătoare pentru un acord privind statutul Kosovo. La 10 septembrie, Grupul internațional de coordonare, stabilind că Kosovo a implementat într-o măsură substanțială termenii propunerii cuprinzătoare pentru un acord și având în vedere faptul că Kosovo a adoptat cadrul juridic și constituțional necesar, a declarat că supravegherea independenței Kosovo și mandatul reprezentantului civil internațional au luat sfârșit. În consecință, Biroul civil internațional va fi închis până la sfârșitul anului 2012. În urma acestui proces, UE își va asuma un rol mai important în Kosovo. Obiectivul central al misiunii UE de sprijinire a statului de drept, EULEX, este de a oferi asistență și sprijin autorităților din Kosovo în domeniile-cheie ale statului de drept – poliția, sistemul judiciar și sistemul vamal. Mandatul acestei misiuni include anumite responsabilități de ordin executiv. În eventualitatea încheierii unui acord, această misiune a UE ar sprijini, în limita atribuțiilor alocate, autoritățile din Kosovo în implementarea acordului respectiv. Aspecte referitoare la partea de nord a Kosovo Partea de nord a Kosovo se referă la o zonă care include municipalitățile Leposaviq/Leposavić, Zubin Potok și Zveçan/Zvečan, precum și partea din municipalitatea Mitrovicë/Mitrovica situată la nord de râul Ibër/Ibar. Zona este locuită în mod predominant de sârbi. Serbia a continuat să finanțeze și să mențină anumite structuri în această parte a Kosovo. Printre acestea se află nu numai spitale și școli, ci și administrații municipale, servicii de securitate și structuri judiciare. În prezent, instanța districtuală din Mitrovica poate funcționa numai cu sprijinul judecătorilor EULEX. Furnizorul sârb de energie electrică menține o filială neautorizată în partea de nord, companiile sârbești neautorizate de telefonie mobilă continuă să funcționeze, iar populația din partea de nord folosește frecvent rute alternative pentru a trece frontiera/linia de demarcație. Partea de nord a Kosovo se confruntă cu o situație economică dificilă. Populația locală depinde prea mult de locurile de muncă în sectorul public și de asistența socială finanțate de Belgrad. Potențialul zonei în materie de resurse naturale, cum ar fi mina Trepça/Trepča, rămâne în mare parte subexploatat. În 2011 s-a organizat un recensământ pe întregul teritoriu al Kosovo, dar acesta nu a cuprins date despre aceste părți ale Kosovo. La ultimele alegeri desfășurate în Kosovo, prezența la vot a fost extrem de scăzută în aceste municipalități. În mai 2012, municipalitățile Zubin Potok și Zveçan/Zvečan au organizat în mod unilateral alegeri locale separate, în același timp cu alegerile care aveau loc în Serbia. Aceste alegeri nu au fost recunoscute nici de Pristina, nici de Belgrad, nici de comunitatea internațională. În urma desfășurării efectivelor polițienești și vamale din Kosovo la punctele de trecere a frontierei/liniei de demarcație în vara anului 2011, au fost înălțate o serie de baricade. În prezent, majoritatea sunt demolate. Încă mai există o baricadă pe principalul pod peste râul Ibër/Ibar. Situația actuală, cu izbucniri de violență și tensiuni care escaladează frecvent, nu este sustenabilă. Forța multinațională de menținere a păcii din Kosovo (KFOR) și EULEX au un rol important în menținerea calmului. Dialogul Belgrad/Pristina Situația din partea de nord a Kosovo continuă să reprezinte o provocare pentru Kosovo, Serbia, regiunea Balcanilor de Vest și comunitatea internațională. În urma rezoluției Adunării Generale a ONU din septembrie 2010, UE a facilitat un dialog între Pristina și Belgrad. Dialogul a fost lansat în martie 2011 pentru a promova cooperarea, pentru a realiza progrese în vederea aderării la Uniunea Europeană și pentru a îmbunătăți viața cetățenilor. Până în prezent, părțile au încheiat acorduri privind libera circulație a persoanelor, ștampilele vamale, recunoașterea diplomelor universitare, registrele cadastrale, registrele civile, gestionarea integrată a frontierelor și cooperarea regională. Atât Kosovo, cât și Serbia trebuie să implementeze în continuare, cu bună credință, toate acordurile încheiate până în prezent și să se implice constructiv în soluționarea unei serii întregi de probleme, cu ajutorul UE. Pentru a înregistra progrese suplimentare în ceea ce privește problemele părții de nord, va fi necesar ca toți actorii relevanți să conlucreze într-un spirit constructiv. Autoritățile din Kosovo trebuie să își îndeplinească sarcinile care le revin. Ele trebuie să promoveze un Kosovo multietnic și să respecte nevoile specifice ale populației locale. Kosovo a continuat să pregătească o agendă pentru partea de nord, în conformitate cu concluziile Consiliului din decembrie 2011. Minoritățile non-sârbe din partea de nord vor beneficia și ele de normalizarea acestei părți a Kosovo. Situația actuală este problematică și trebuie îmbunătățită urgent. În acest sens, Comisia consideră că beneficiile unui acord de stabilizare și de asociere ar acționa ca un factor de încurajare pentru populația de pe întregul teritoriu al Kosovo, inclusiv din partea de nord. 2. Relațiile dintre Uniunea Europeană și Kosovo Kosovo și-a consolidat treptat structurile care se ocupă cu procesele de integrare europeană și a instituit un Consiliu național pentru integrarea în UE, condus de către președinte. Obiectivul acestui Consiliu național este de a mobiliza instituțiile din Kosovo în vederea realizării obiectivelor din cadrul agendei sale de reformă europeană. Ministerul integrării europene conduce un grup operativ pentru integrarea europeană. Ministerul a demonstrat o capacitate bună de a mobiliza alte ministere și instituții, prin coordonarea unei contribuții globale a Kosovo la pregătirea prezentului studiu de fezabilitate. Revizuire a Comunicării din 2009 privind Kosovo – concretizarea perspectivei sale europene[4] În 2009, Comisia a emis o comunicare privind Kosovo, care a inclus recomandări pentru o serie de măsuri practice care ar putea fi adoptate de UE pentru a asigura progresul continuu al Kosovo către Europa. UE a lansat un dialog privind liberalizarea vizelor și a prezentat autorităților din Kosovo foaia de parcurs privind liberalizarea vizelor; acum, autoritățile din Kosovo au transmis primul lor raport. În 2011, UE a fost de acord să extindă măsurile comerciale autonome pentru Kosovo. Kosovo a fost inclus, de asemenea, în Convenția privind cumulul de origine paneuromediteranean, la care poate participa activ după încheierea unui acord comercial. Kosovo continuă să se pregătească pentru integrarea în cadrul de supraveghere economică și bugetară. În decembrie 2011, Consiliul a recunoscut faptul că dezvoltarea socioeconomică a Kosovo ar fi, de asemenea, intensificată prin aderarea la Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare. În martie 2011, Comisia a recomandat Consiliului să o autorizeze să negocieze un acord-cadru care să permită Kosovo să participe la programele UE. Comisia și Kosovo au efectuat trei cicluri de dialog cu privire la procesul de stabilizare și de asociere. Acest dialog s-a dovedit a fi un mecanism eficace pentru monitorizarea Kosovo și acordarea de consultanță cu privire la măsurile pe care Kosovo trebuie să le ia în vederea implementării agendei sale de reformă europeană. Acest mecanism prevede, de asemenea, consultări cu organizații ale societății civile. Kosovo beneficiază, în cadrul instrumentului de asistență pentru preaderare, de programele de cooperare transfrontalieră cu Albania, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Muntenegru. Alocările Kosovo pentru Erasmus-Mundus, Tempus și Schema pentru tineri (Young Cell scheme) în cadrul instrumentului au crescut. În total, în contextul cadrului 2007-2013, sunt disponibile pentru Kosovo 635,4 milioane EUR. Împreună cu autoritățile din Kosovo, Comisia a lansat un dialog structurat privind statul de drept. Acest lucru demonstrează angajamentul politic al autorităților din Kosovo și al Comisiei de a soluționa problemele din acest domeniu într-un stadiu incipient al procesului de extindere. Prezența UE în Kosovo Biroul cu dublă funcționalitate, de reprezentant special al UE și de reprezentant civil internațional, a fost separat. Biroul reprezentantului special al UE și Biroul de legătură al Comisiei Europene au fost reunite într-un singur Birou al UE. Acest lucru a întărit prezența și vizibilitatea UE în Kosovo. Pentru a reflecta creșterea capacităților autorităților din Kosovo, mandatul misiunii UE de sprijinire a statului de drept (EULEX) a fost restructurat și restrâns. Pentru a ajuta autoritățile din Kosovo să facă față provocărilor rămase, mandatul a fost prelungit până în iunie 2014. Kosovo trebuie să mențină o bună cooperare cu misiunea și să sprijine activ executarea mandatului acesteia. Comisia cooperează îndeaproape cu EULEX pe parcursul restructurării acesteia, pentru a asigura o tranziție fără probleme și a sprijini în mod constant autoritățile din Kosovo. Kosovo în contextul regional Kosovo participă la Consiliul de Cooperare Regională, la Tratatul Comunității Energiei, la Observatorul transporturilor din Europa de Sud-Est și la CEFTA și este gata să participe și la alte inițiative regionale. Formula pentru participarea Kosovo în cadrul mecanismelor de cooperare regională, convenită în februarie 2012, reprezintă o bază solidă pentru creșterea și extinderea participării directe a Kosovo la aceste mecanisme. Printre acestea se numără Tratatul de instituire a Comunității transporturilor, cooperarea judiciară, precum și mecanismele pentru ocuparea forței de muncă și politici sociale din cadrul Rețelei sociale și de ocupare a forței de muncă din sud-estul Europei și a Rețelei de sănătate din sud-estul Europei. De asemenea, această formulă ar trebui să asigure participarea deplină a Kosovo în cadrul Decadei incluziunii romilor. 3. Evaluare 3.1. Aspecte politice Sistemul politic al Kosovo se bazează pe principiile unei democrații parlamentare. Aceste principii sunt consacrate în constituția sa și în cadrul său juridic. În ultimii trei ani, funcționarea instituțiilor democratice și respectarea statului de drept au fost consolidate. Au fost înființate instituțiile necesare. Președintele, guvernul și parlamentul sunt principalele instituții responsabile pentru continuarea procesului de reformă. Curtea Constituțională a jucat un rol important în garantarea principiilor democratice și respectarea Constituției, de exemplu prin hotărârile sale privind mandatul actualului președinte. De asemenea, cooperarea dintre guvern și parlament în ceea ce privește legislația s-a îmbunătățit treptat. Kosovo și-a demonstrat suficient angajamentul față de principiile democratice de guvernare pentru a demara negocierile privind un acord de stabilizare și de asociere. Pentru a îndeplini obligațiile care i-ar reveni în temeiul unui astfel de acord, Kosovo trebuie să continue să implementeze reforme democratice. În mod concret, Adunarea și comitetele acesteia trebuie să își întărească supravegherea exercitată asupra executivului și a sectorului de securitate, prin îmbunătățirea examinării legislației și a monitorizării implementării politicilor și a legilor. Independența financiară și administrativă a Adunării față de guvern trebuie consolidată. Acest lucru poate fi realizat prin adoptarea legislației privind statutul funcționarilor publici ai Adunării. De asemenea, este important să se asigure că proiectul de buget al Adunării este modificat de către guvern în urma consultării cu Adunarea, înainte ca guvernul să prezinte Adunării propunerea de buget spre adoptare. Kosovo a organizat alegeri regulate, atât la nivel central, cât și la nivel local. Sistemul electoral permite concurența între diferite partide politice și libertatea de alegere pentru electorat. Ca urmare, coalițiile de guvernare au avut compoziții diferite de-a lungul timpului. Cele mai recente alegeri generale din 2010-2011 au demonstrat, de asemenea, că în Adunare pot intra noi partide politice. Kosovo este pregătit să înceapă negocierea unui acord de stabilizare și de asociere. În același timp, aceste alegeri au fost marcate de deficiențe grave și de dificultăți de ordin tehnic. Prin urmare, Kosovo trebuie să asigure îmbunătățirea cadrului juridic, astfel încât să reflecte mai bine cele mai bune practici și standarde din UE, în vederea îndeplinirii obligațiilor care îi vor reveni în temeiul unui astfel de acord. În ceea ce privește statul de drept, cadrul legislativ este complex, întrucât cuprinde legislația din fosta Iugoslavie și din Republica Federală Iugoslavia, legislația UNMIK și noua legislație din Kosovo. Au fost instituite o serie de elemente ale reformelor legislative necesare pentru lupta împotriva criminalității organizate. Încă lipsesc sau trebuie modificate câteva legi importante, în special în domeniul spălării banilor și al confiscării activelor. Pe termen scurt, Kosovo trebuie să demonstreze un angajament clar de a obține rezultate în lupta împotriva crimei organizate, inclusiv inițierea de cercetări penale, în strânsă coordonare cu EULEX. Kosovo trebuie să adopte o legislație nouă privind confiscarea bunurilor și să adapteze la acquis legea privind prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului. Aplicarea cadrului juridic pentru lupta împotriva diverselor forme de criminalitate organizată rămâne o provocare importantă. Pentru ca Kosovo să își îndeplinească obligațiile în temeiul unui acord de stabilizare și de asociere, trebuie prezentate, în mod prioritar, dovezi concrete ale rezultatelor obținute în combaterea crimei organizate. De asemenea, Kosovo trebuie să continue să își consolideze legislația și să o implementeze, în special în domeniul prevenirii și al luptei împotriva traficului de persoane, de droguri, de precursori ai acestora și de arme. Kosovo trebuie, de asemenea, să îmbunătățească fiabilitatea statisticilor sale. Kosovo a instituit elemente importante ale cadrului legislativ necesar pentru lupta împotriva corupției. Printre exemple se numără legislația privind declararea averilor, prevenirea conflictelor de interese în exercitarea funcțiilor publice, denunțătorii, achizițiile publice și finanțarea partidelor politice. Este important ca, în prezent, Kosovo să obțină rezultate concrete în acest domeniu. În ultimii trei ani, parchetele și poliția au fost reorganizate pentru a consolida capacitatea acestora de a combate corupția. Kosovo are, de asemenea, o agenție anticorupție, care are dreptul de a desfășura anchete și de a prezenta rapoarte administrative. Capacitatea agenției corespunde atribuțiilor care îi revin. Pe termen scurt, Kosovo trebuie să demonstreze un angajament clar față de obținerea de rezultate în lupta împotriva corupției, inclusiv lansarea de investigații, în strânsă coordonare cu EULEX. Kosovo trebuie să adopte o nouă strategie anticorupție. Pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul unui acord de stabilizare și de asociere, Kosovo trebuie, de asemenea, să își implementeze efectiv legislația anticorupție și să creeze un mecanism eficace de prevenire a corupției. Kosovo trebuie să prezinte, în mod prioritar, dovezi concrete ale rezultatelor obținute în lupta împotriva corupției. Acestea ar include anchete și urmăriri penale încheiate cu succes în cazul funcționarilor numiți și aleși care s-au făcut vinovați de acte de corupție. Kosovo trebuie, de asemenea, să îmbunătățească fiabilitatea statisticilor sale în acest domeniu. Concluziile Consiliului din aprilie 1997 subliniază importanța unor proceduri de readmisie satisfăcătoare. În cadrul procesului de liberalizare a vizelor, Kosovo a adoptat o lege privind readmisia și continuă să coopereze cu privire la probleme de readmisie cu statele membre ale UE. Kosovo trebuie să implementeze integral legea sa privind readmisia și să asigure reintegrarea persoanelor reîntoarse. În ultimii trei ani, Kosovo a adoptat acte legislative aferente unor reforme judiciare majore. Principiile imparțialității, independenței, responsabilizării și eficienței sunt în centrul acestei reforme. Reformele modifică structura sistemului judecătoresc și a sistemului de urmărire penală. A fost instituit un Consiliu pentru procurori și a fost consolidat Consiliul judiciar. Au fost înființate principalele instituții ale sistemului judiciar, cu toate că la instanța din Mitrovica de nord sunt prezenți numai judecători EULEX. Aceste instituții și-au sporit treptat capacitatea și au o bună înțelegere a modului în care aceste reforme trebuie duse mai departe. Eforturile depuse în vederea reducerii numărului de cauze restante dau acum, într-un ritm lent, rezultate. Pe parcursul implementării noii structuri a instanțelor, Kosovo trebuie să se asigure că Parchetul special responsabil pentru cazuri de crimă organizată, crime de război și corupție își păstrează competențele. În mod clar, Kosovo se confruntă cu numeroase provocări importante în acest domeniu. Pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul unui acord de stabilizare și de asociere, Kosovo trebuie să îmbunătățească în continuare eficacitatea, responsabilitatea și imparțialitatea sistemului judiciar. Trebuie să implementeze cu succes cele patru legi principale privind reforma justiției, inclusiv prin asigurarea consecvenței acestora. Kosovo trebuie să ia măsuri pentru a diminua numărul de cauze restante. Autoritățile din Kosovo trebuie să asigure protecție și securitate adecvată pentru judecători, procurori, martori și reclamanți și personalul instanțelor. Kosovo trebuie să garanteze desfășurarea proceselor în spații adecvate și în conformitate cu procedurile judiciare. Trebuie să continue recrutarea judecătorilor și a procurorilor din grupuri minoritare, astfel cum se prevede în cadrul legislativ. Cadrul legislativ care prevede condițiile de bază pentru un serviciu public stabil și profesionist este pus în aplicare în linii mari. Legislația este inspirată de cele mai recente abordări în materie de administrație publică din Europa. Capacitatea administrației publice la nivel central este mai dezvoltată decât cea a administrației publice la nivel municipal. Kosovo a creat, de asemenea, instituția Ombudsmanului, care este un organism independent esențial pentru promovarea drepturilor omului și a drepturilor fundamentale. Cu toate acestea, Ombudsmanul se confruntă cu o serie de provocări, în special în ceea ce privește bugetul și sediul. Pe termen scurt, Kosovo trebuie să adopte legislația secundară necesară privind funcția publică și salarizarea funcționarilor publici. Mai mult, trebuie să aloce Ombudsmanului un sediu și să asigure independența bugetară a acestuia. Guvernul trebuie să includă proiectul propunerii de buget al Ombudsmanului, fără modificări, în proiectul de buget global prezentat parlamentului. În același timp, Kosovo trebuie să continue să implementeze reforma necesară a administrației publice. Pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul unui acord de stabilizare și de asociere, Kosovo trebuie să facă progrese în privința implementării strategiei și a planului de acțiune al administrației publice și a legislației conexe. De asemenea, trebuie să asigure reforma sustenabilă a administrației publice, inclusiv fondurile și personalul necesar. Procentul de persoane aparținând grupurilor minoritare care lucrează în administrația publică trebuie, de asemenea, să crească. O administrație publică eficientă și profesionistă reprezintă cheia pentru implementarea cu succes a unui acord. Constituția Kosovo și cadrul legislativ global oferă garanții în ceea ce privește drepturile de bază ale omului și protecția minorităților. Deși Kosovo nu este membru al ONU sau al Consiliului Europei, constituția sa stipulează că principalele convenții și protocoale ale ONU și ale Consiliului Europei sunt direct aplicabile în Kosovo și au întâietate față de legislația națională. În ultimii trei ani, Kosovo a luat măsuri pentru a implementa aceste dispoziții în practică. Există probleme importante pe care Kosovo trebuie să le soluționeze pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul unui acord de stabilizare și de asociere. Acest domeniu are o importanță deosebită având în vedere noul Cadru strategic și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, adoptat de Consiliu în iunie 2012. Kosovo trebuie să cerceteze și să urmărească penal orice atac fizic la adresa jurnaliștilor și să finalizeze procedura parlamentară de modificare a codului penal în ceea ce privește răspunderea penală a mass media și protecția surselor de informații ale jurnaliștilor. Kosovo trebuie, de asemenea, să raționalizeze și să simplifice multitudinea de organisme diferite care se ocupă de protecția drepturilor omului și a drepturilor fundamentale, pentru a asigura monitorizarea și aplicarea eficace a cadrului legislativ în acest domeniu. Kosovo trebuie să facă progrese în ceea ce privește aplicarea drepturilor de proprietate, de exemplu prin reducerea numărului de cauze restante și îmbunătățirea aplicării hotărârilor judecătorești și administrative. Legislația privind protecția datelor cu caracter personal trebuie armonizată în continuare cu standardele UE, iar capacitatea administrativă în acest domeniu trebuie întărită. Cadrul legislativ pentru protecția minorităților a fost deja creat, inclusiv garanțiile constituționale. În conformitate cu constituția Kosovo, Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale a Consiliului Europei este direct aplicabilă în Kosovo. Persoanele aparținând minorităților sunt bine reprezentate în Adunare și în funcțiile politice la nivel guvernamental. Cu sprijin internațional puternic, Kosovo a continuat să ofere persoanelor strămutate posibilitatea de reîntoarcere. În total, peste 23 000 de persoane aparținând minorităților s-au întors în Kosovo din anul 2000 și până în prezent. Kosovo a început, de asemenea, să implementeze descentralizarea, inclusiv crearea de noi municipalități în care cea mai mare parte a populației aparține unor grupuri minoritare. Pe termen scurt, Kosovo trebuie să instituie un organism care să permită consultarea directă cu comunitățile religioase, în special cu Biserica Ortodoxă Sârbă, privind promovarea și protecția patrimoniului religios și cultural. Pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul unui acord de stabilizare și de asociere, Kosovo trebuie să promoveze un Kosovo multietnic, prin crearea condițiilor necesare pentru ca sârbii din Kosovo să se simtă incluși în viitorul Kosovo și pentru a facilita întoarcerea persoanelor care își doresc acest lucru. Comisia se așteaptă, de asemenea, ca în Kosovo să continue implementarea descentralizării, în special în noile municipalități, ceea ce ar contribui la integrarea sârbilor din Kosovo. Biroului Comisarului pentru limbi trebuie să îi fie alocate un buget, personal și sediu. De asemenea, Kosovo trebuie să implementeze legislația privind protecția patrimoniului cultural și a Bisericii Ortodoxe Sârbe, în special legile privind centrul istoric al orașului Prizren, respectiv satul Velika Hoča/Hoçë e Madhe. Societatea publică de radiodifuziune din Kosovo trebuie să asigure difuzarea de programe în limba sârbă. Atacurile având ca motivație originea etnică sau religia trebuie să fie cercetate penal, făptuitorii trebuie să fie aduși în fața justiției, iar discriminarea trebuie combătută. În ceea ce privește persoanele de etnie romă, ashkali și egipteană care încă trăiesc în condiții foarte precare, Kosovo trebuie să demonstreze progrese în privința implementării strategiei și a planului de acțiune, inclusiv prin alocarea resurselor necesare. În ceea ce privește crimele de război, Kosovo a menținut o bună cooperare cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie. Kosovo trebuie să sprijine, de asemenea, activitatea Grupului special de investigații din cadrul EULEX. 3.2. Aspecte economice Kosovo a implementat reformele inițiale cruciale în vederea creării unei economii de piață perfect funcționale. Acest lucru este suficient pentru a stabili relații contractuale cu țările din Balcanii de Vest, așa cum se precizează în concluziile Consiliului din aprilie 1997. În același timp, economia Kosovo se confruntă cu numeroase provocări importante. Șomajul este foarte ridicat, iar sectorul privat continuă să fie slab dezvoltat. Economia subterană este larg răspândită, iar statul de drept trebuie să fie întărit pentru a îmbunătăți mediul de afaceri și a sprijini dezvoltarea sectorului privat. Sunt necesare eforturi suplimentare semnificative pentru a da o orientare mai precisă politicilor economice, pentru a aborda problemele legate de consolidarea bugetară, crearea de locuri de muncă și competitivitate, precum și pentru a promova investițiile private în vederea atingerii unei creșteri mai sustenabile și mai favorabile incluziunii. 3.3. Capacitatea de asumare a obligațiilor care decurg dintr-un acord de stabilizare și de asociere Analiza Comisiei confirmă faptul că, pentru majoritatea sectoarelor, Kosovo a instituit elementele cadrului legislativ și capacitatea administrativă de bază. Acest lucru este suficient pentru a demara negocierile privind un acord de stabilizare și de asociere. În același timp, documentul de lucru al serviciilor Comisiei pune în evidență existența unor lacune semnificative și a numeroase aspecte pe care Kosovo trebuie să le soluționeze pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul unui astfel de acord. Comerțul este un sector-cheie în contextul unui acord de stabilizare și de asociere. Kosovo are un regim comercial liberal și este o economie foarte deschisă, cu puține restricții în calea comerțului. Kosovo este membru al CEFTA și are un regim fără taxe vamale pentru toate produsele industriale și agricole cu toți membrii CEFTA. De asemenea, Kosovo se bucură de acces fără taxe vamale pe piața UE pentru produsele prelucrate și aproape toate produsele agricole în cadrul regimului autonom al UE. Kosovo a luat măsuri pentru modernizarea cadrului de reglementare privind libera circulație a mărfurilor, în vederea apropierii de acquis prin adoptarea unei noi legislații în conformitate cu standardele UE și eliminarea reglementărilor necompatibile cu UE. Ministerul Comerțului și Industriei este într-un proces de reorganizare menit să îmbunătățească capacitatea în acest domeniu, având în vedere părțile legate de comerț dintr-un acord de stabilizare și de asociere. Restructurarea nu a fost încă finalizată complet. Prin urmare, pe termen scurt, Kosovo trebuie să implementeze hotărârea guvernamentală privind restructurarea ministerului și să instituie o structură care să conducă și să coordoneze astfel de negocieri. Pentru a îmbunătăți gradul de înțelegere a impactului pe care l-ar avea dispozițiile în materie de comerț ale unui acord de stabilizare și de asociere asupra economiei sale, Kosovo trebuie să pregătească un studiu analitic, inclusiv o enunțare clară a priorităților sale în cadrul negocierilor. Există și alte domenii în care Kosovo trebuie să înregistreze progrese pentru a îndeplini obligațiile care i-ar reveni în temeiul unui acord de stabilizare și de asociere. Unul dintre elementele-cheie este implementarea cadrului legislativ privind comerțul, concurența și problemele legate de piața internă. Comerțul ilegal cu animale și sacrificarea ilegală a acestora continuă, iar Kosovo trebuie să intensifice controlul acestor practici. Controalele efectuate la târgurile de animale trebuie, de asemenea, să fie întărite. Îmbunătățirea statisticii întreprinderilor ar fi benefică pentru Kosovo. Pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul unui acord de stabilizare și de asociere, Kosovo trebuie să își îmbunătățească instalațiile destinate controalelor fitosanitare și veterinare la import, precum și capacitatea de a transfera probe. Trebuie finalizat transferul inspectorilor veterinari și de siguranță alimentară de la municipalități către Agenția alimentară și veterinară a Kosovo. Introducerea datelor în baza de date privind identificarea, înregistrarea și circulația animalelor trebuie să fie sistematizată. Laboratoarele implicate în controalele privind produsele alimentare trebuie să fie acreditate. 4. Concluzii generale și recomandări Față de conflictul de la sfârșitul anilor 1990, Kosovo a înregistrat progrese considerabile în calea sa către UE. A instituit un cadru instituțional și legislativ stabil, necesar pentru guvernarea democratică și protecția drepturilor omului pentru toate minoritățile care trăiesc în Kosovo, precum și pentru persoanele strămutate care s-au întors în Kosovo. A fost creat cadrul instituțional și legislativ de bază pentru a garanta statul de drept. Legislația prevede garanții solide ale independenței justiției. Instituțiile de bază ale sistemului judiciar au început să își îndeplinească rolul. De asemenea, a fost creat, în linii mari, cadrul legislativ necesar pentru o administrație publică stabilă și profesionistă. Kosovo a implementat reformele inițiale cruciale în vederea creării unei economii de piață funcționale. Kosovo are un regim comercial liberal și este, în general, o economie foarte deschisă, cu puține restricții în calea comerțului. Una dintre principalele provocări economice cu care se confruntă Kosovo este un nivel foarte ridicat al șomajului. Prin implicarea în dialogul cu Serbia facilitat de UE, Kosovo și-a demonstrat angajamentul față de cooperarea și stabilitatea regională. De asemenea, Kosovo a stabilit relații bune cu majoritatea vecinilor săi. Kosovo participă la câteva dintre forurile regionale și a prezidat CEFTA. În ultimii trei ani, Kosovo și-a sporit capacitatea de a îndeplini obligațiile care decurg dintr-un acord de stabilizare și de asociere. În prezent, Kosovo este singura țară din Balcanii de Vest care încă nu are relații contractuale cu UE și nu beneficiază de liberalizarea vizelor. În domeniul comercial, beneficiază de măsurile comerciale autonome ale UE. Din punct de vedere juridic, UE poate încheia un acord de stabilizare și de asociere cu Kosovo, în temeiul articolelor 217 și 218 din TFUE. Un acord de stabilizare și de asociere între Kosovo și UE poate fi încheiat într-un mod care să respecte pozițiile statelor membre cu privire la statutul Kosovo. Consiliul a confirmat, cu mai multe ocazii, perspectiva europeană a Balcanilor de Vest. Consiliul a confirmat cel mai recent această perspectivă pentru Kosovo în decembrie 2011. Ambițiile europene ale Kosovo se bucură de un sprijin puternic din partea publicului larg din Kosovo. Situația din partea de nord a Kosovo rămâne o provocare importantă pentru Kosovo, pentru regiunea Balcanilor de Vest în sens larg, precum și pentru UE. Toți actorii implicați trebuie să ia măsuri pozitive și proactive pentru a contribui la soluționarea acestei situații. Le revine autorităților din Kosovo sarcina de a promova un Kosovo multietnic. Acestea trebuie să creeze condițiile necesare pentru ca sârbii din Kosovo să simtă că au un viitor în Kosovo. Situația actuală nu constituie un obstacol în calea negocierii acordului, dar se impun îmbunătățiri suplimentare pentru ca Kosovo să își îndeplinească obligațiile în temeiul unui acord de stabilizare și de asociere. Este în interesul oamenilor care locuiesc în această parte a Kosovo să beneficieze de prevederile unui eventual acord de stabilizare și de asociere. UE este hotărâtă să ajute toate părțile în cauză să găsească soluții pentru a îmbunătăți condițiile de trai ale locuitorilor din partea de nord a Kosovo. Analiza prezentată în documentul de lucru al serviciilor Comisiei și sintetizată în prezenta Comunicare sugerează faptul că Kosovo este, în linii mari, pregătit să deschidă negocierile pentru un acord de stabilizare și de asociere. De asemenea, este esențial ca Kosovo să continue să implementeze cu bună credință toate acordurile încheiate între Belgrad și Pristina până în prezent și să se angajeze în mod constructiv în privința întregii game de probleme, cu ajutorul UE. Având în vedere cele de mai sus, Comisia va propune directive de negociere pentru un astfel de acord după ce Kosovo va lua următoarele măsuri: · Statul de drept: să demonstreze un angajament clar de a obține rezultate în lupta împotriva crimei organizate și a corupției, inclusiv deschiderea de cercetări penale și asigurarea unei bune cooperări permanente cu EULEX. Să sprijine activitatea Grupului special de investigații. Pe parcursul implementării noii structuri a instanțelor, să se asigure că Parchetul special responsabil pentru cazuri de crimă organizată, crime de război și corupție își păstrează competențele. Să adopte legislația privind confiscarea bunurilor și să revizuiască legea privind prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului. Să adopte o nouă strategie anticorupție. · Administrația publică: să adopte legislația secundară necesară cuprinzând legi referitoare la funcția publică și la salarizarea funcționarilor publici. Să aloce un sediu instituției Ombudsmanului și să asigure independența bugetară a acestuia prin obligarea guvernului să includă proiectul propunerii de buget al Ombudsmanului, fără modificări, în proiectul bugetului general prezentat parlamentului. · Protecția minorităților: să instituie un organism care să permită consultarea directă cu comunitățile religioase, în special cu Biserica Ortodoxă Sârbă, privind promovarea și protecția patrimoniului religios și cultural. · Comerțul: să implementeze hotărârea guvernamentală privind restructurarea Ministerului Comerțului și Industriei, să instituie un mecanism care să conducă și să coordoneze negocierile cu Kosovo și să pregătească o analiză a impactului cu privire la aspectele comerciale ale unui acord de stabilizare și de asociere. Kosovo trebuie să continue să își demonstreze angajamentul față de agenda globală de reforme europene, inclusiv prin alinierea sporită a legislației sale la acquis. Pentru a-și îndeplini obligațiile care decurg dintr-un acord de stabilizare și de asociere, Kosovo trebuie să facă progrese mai ales în următoarele domenii: · Statul de drept: să prezinte, în mod prioritar, dovezi concrete ale rezultatelor obținute în combaterea crimei organizate și a corupției, și să își consolideze legislația și implementarea acesteia, în special în domeniul prevenirii și al luptei împotriva traficului de persoane, de droguri, de precursori ai acestora și de arme. Să îmbunătățească fiabilitatea statisticilor privind lupta împotriva infracțiunilor grave și a criminalității organizate și a corupției. Să sprijine activ implementarea mandatului EULEX, inclusiv a Grupului special de investigații. Să asigure readmisia cetățenilor aflați în situație de ședere ilegală într-un stat membru. · Sistemul judiciar: să ia măsuri pentru a reduce numărul de cauze restante. Să implementeze reforma justiției, inclusiv prin asigurarea consecvenței între legile privind instanțele, Consiliul judiciar și cel pentru procurori și urmărirea penală. Să ia măsuri adecvate de protecție și securitate pentru judecători și personalul instanțelor, precum și pentru procurori, martori și reclamanți, și să asigure garanții eficace împotriva amenințărilor sau a încercărilor de intimidare. Să garanteze desfășurarea proceselor în spații adecvate și în conformitate cu procedurile judiciare. Să continue recrutarea de judecători și procurori din grupuri minoritare, astfel cum se prevede în cadrul legislativ. · Administrația publică: să înregistreze progrese în privința implementării strategiei și a planului de acțiune privind administrația publică și a legislației conexe. Să asigure reforma sustenabilă a administrației publice, inclusiv fondurile și personalul necesar. Să sporească procentul global al persoanelor aparținând minorităților care lucrează în administrația publică. · Reforma electorală și a Adunării: să se asigure că cele mai bune practici din UE sunt reflectate mai bine în cadrul legislativ privind alegerile și că implementarea respectă, de asemenea, standardele internaționale. Adunarea să intensifice supravegherea pe care o exercită asupra executivului și a sectorului de securitate, prin îmbunătățirea examinării legislației și a monitorizării implementării politicilor și a legilor. Finanțarea și administrarea Adunării să devină mai independentă față de guvern, mai ales prin adoptarea legislației privind statutul funcționarilor publici ai Adunării, prin garantarea faptului că proiectul de buget al Adunării este modificat de guvern în consultare cu Adunarea înainte de a fi prezentat Adunării spre adoptare. · Drepturile omului și drepturile fundamentale: să cerceteze și să urmărească penal orice atac fizic la adresa jurnaliștilor și să finalizeze procedura parlamentară de modificare a codului penal în ceea ce privește răspunderea penală a mass media și protecția surselor de informații ale jurnaliștilor. Să raționalizeze și să simplifice multitudinea de organisme care se ocupă de protecția acestor drepturi, pentru a asigura monitorizarea și aplicarea eficace a cadrului juridic în acest domeniu. Să facă progrese în ceea ce privește aplicarea drepturilor de proprietate, de exemplu prin reducerea numărului de cauze restante și îmbunătățirea aplicării hotărârilor judecătorești și administrative. Să armonizeze legislația privind protecția datelor cu caracter personal cu standardele UE și să se concentreze pe implementarea acesteia, în special prin elaborarea de legislație secundară și prin consolidarea capacității administrative. · Protecția minorităților: să promoveze un Kosovo multietnic, să creeze condițiile necesare pentru ca sârbii din Kosovo să simtă că sunt incluși în viitorul Kosovo și condițiile necesare pentru întoarcerea persoanelor care își doresc acest lucru. Să implementeze în continuare descentralizarea, în special în noile municipalități. Să aloce un buget, personal și sediu Biroului Comisarului pentru limbi. Să implementeze legislația legată de protecția patrimoniului cultural și a Bisericii Ortodoxe Sârbe. Să asigure difuzarea de programe în limba sârbă de către societatea publică de radiodifuziune. Să cerceteze și să urmărească penal orice atac fizic având ca motivație originea etnică sau religia și să aducă făptuitorii în fața justiției. Să înregistreze progrese în ceea ce privește implementarea strategiei și a planului de acțiune pentru persoanele de etnie romă, ashkali și egipteană, inclusiv prin alocarea resurselor necesare. · Aspecte legate de comerț și de piața internă: să implementeze cadrul legislativ privind comerțul, concurența și piața internă. Să intensifice controlul comerțului ilegal cu animale și a sacrificării ilegale a acestora, care continuă să aibă loc, și să intensifice controalele efectuate la târgurile de animale. Să îmbunătățească statistica întreprinderilor. · Aspecte fitosanitare și veterinare: să îmbunătățească instalațiile destinate controalelor fitosanitare și veterinare la import, precum și capacitatea de a transfera probe. Să îmbunătățească controalele privind siguranța alimentară și controalele fitosanitare, inclusiv prin finalizarea transferului inspectorilor veterinari și de siguranță alimentară de la municipalități către Agenția alimentară și veterinară a Kosovo. Să sistematizeze introducerea datelor în baza de date privind identificarea, înregistrarea și circulația animalelor. Să acrediteze laboratoarele implicate în controalele produselor alimentare. Comisia invită Kosovo să intensifice reformele în aceste domenii și să se concentreze pe implementare. Ritmul progreselor depinde de Kosovo. Consensul public și politic din Kosovo privind agenda de reformă europeană constituie cheia pentru implementarea rapidă a acesteia. Comisia va continua să monitorizeze progresele înregistrate de Kosovo prin dialogul privind procesul de stabilizare și de asociere, dialogul structurat privind statul de drept, procesul de dialog privind vizele, precum și prin rapoartele sale periodice privind progresele înregistrate. * Această desemnare nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă RCSONU 1244/99 și Avizului CIJ privind declarația de independență a Kosovo. [1] COM(1999) 235 final. [2] SWD(2012) 339 final. [3] Poate fi reamintit faptul că prezența în Bosnia și Herțegovina a unui Înalt Reprezentant, sprijinit de un Birou al Înaltului Reprezentant, numit de Consiliul de implementare a păcii pentru a supraveghea implementarea civilă a Acordului de pace de la Dayton, nu a fost considerată un impediment juridic pentru semnarea unui acord de stabilizare și de asociere între Uniunea Europeană și Bosnia și Herțegovina. [4] COM(2009) 534 final.