Sinteză

I. Acţiunile de sprijin "Studii de proiectare" (SP) şi "Construirea de noi infrastructuri" (CNI) fac parte integrantă din politica UE pentru dezvoltarea unor infrastructuri de cercetare de nivel înalt şi cu o dimensiune europeană. Contribuţia la proiectele aferente Celui de al şaselea program-cadru (PC6) pentru cercetare (2002-2006) s-a ridicat la 140 de milioane de euro.

II. În cadrul auditului s-a examinat măsura în care cele două acţiuni au promovat dezvoltarea, în Europa, a unei reţele de infrastructuri de cercetare la cel mai înalt nivel de calitate şi de performanţă, precum şi utilizarea optimă a acestora la scară europeană pe baza nevoilor exprimate de comunitatea de cercetare. Auditul a analizat în special dacă acţiunea SP a prezentat utilitate pentru factorii de decizie şi dacă acţiunea CNI a condus la construirea de noi infrastructuri. S-a acordat de asemenea atenţie măsurilor luate pentru a încuraja utilizarea unor finanţări complementare pentru structurile de cercetare.

III. Curtea a formulat următoarele concluzii:

- acţiunea SP a fost primită favorabil de către reprezentanţii comunităţii de cercetare intervievaţi, deoarece a furnizat într-un stadiu incipient o finanţare considerată de aceştia ca fiind esenţială pentru dezvoltarea infrastructurilor şi a încurajat colaborarea între potenţiali concurenţi din domeniul cercetării europene;

- sprijinul comunitar acordat pentru construirea de noi infrastructuri a avut un impact limitat asupra apariţiei unei reţele de structuri de cercetare în Europa. Acţiunea CNI a avut un efect catalizator redus şi, deşi ajutoarele plătite în cadrul acţiunii de sprijin CNI au condus la o oarecare modernizare din punct de vedere tehnic a proiectelor de investiţii în cauză, majoritatea proiectelor finanţate ar fi fost demarate cu sau fără sprijin UE;

- serviciile Comisiei nu au promovat în mod activ utilizarea diferitelor surse de finanţare disponibile pentru infrastructurile de cercetare din Europa, deşi s-au pronunţat în favoarea acestora în cadrul mai multor declaraţii oficiale.

IV. Curtea recomandă Comisiei să reanalizeze dacă este oportună finanţarea proiectelor CNI de la bugetul pentru cercetare, dat fiind constatările cu privire la valoarea adăugată europeană. În plus, obiectivele acţiunii ar trebui să fie clare şi realiste. Comisia ar trebui să determine ce doreşte să realizeze prin utilizarea surselor de finanţare complementare şi, în cazul în care consideră posibilă obţinerea unor sinergii care să permită o mai bună utilizare a fondurilor UE, ar trebui să ia măsurile necesare în acest sens.

Introducere

1. Prezentul raport vizează cheltuielile UE destinate acţiunilor de sprijin "Studii de proiectare" (SP) şi "Construirea de noi infrastructuri" (CNI) aferente domeniului de activitate "Infrastructuri de cercetare" din cadrul Celui de al şaselea program-cadru (PC6) pentru cercetare (2002-2006).

2. Termenul "infrastructuri de cercetare" se referă la structuri şi resurse care furnizează servicii esențiale pentru comunitatea de cercetare din mediul academic şi/sau din mediul industrial. Infrastructura poate lua forma unei resurse unice amplasate într-un singur loc ori a unei reţele de resurse repartizate în mai multe locuri sau poate fi chiar "virtuală", serviciile fiind furnizate pe cale electronică [1].

Bugetul pentru cercetare al UE cofinanţează infrastructuri de cercetare

3. Activităţile comunitare de cercetare şi dezvoltare tehnologică (CDT) sunt finanţate, începând cu anul 1984, prin intermediul unor programe-cadru multianuale care stabilesc obiectivele ştiinţifice și tehnologice care trebuie urmărite în cursul unei perioade de programare. Un ajutor specific dedicat structurilor de cercetare a început să se acorde odată cu Cel de al doilea program-cadru (PC2) (1987-1991). Obiectivul iniţial viza ameliorarea accesului comunităţii ştiinţifice la infrastructurile de cercetare naţionale, însă, ulterior, sfera sa de acoperire a fost extinsă pentru a include, de asemenea, sprijinul acordat reţelelor de cooperare şi activităţilor de cercetare în vederea creşterii calităţii şi a cantităţii serviciilor furnizate de infrastructuri, precum şi sprijinul pentru dezvoltarea de noi echipamente ştiinţifice [2]. Începând cu PC2, sprijinul financiar a cunoscut o creştere considerabilă (a se vedea figura 1).

Figura 1

Cheltuielile aferente programelor de infrastructuri de cercetare

+++++ TIFF +++++

Sursa: Comisia Europeană.

4. Obiectivul global al domeniului de activitate "Infrastructuri de cercetare" din cadrul PC6 consta în promovarea dezvoltării, în Europa, a unei "reţele de infrastructuri de cercetare la cel mai înalt nivel de calitate şi de performanţă". Pentru a îndeplini acest obiectiv, urma să se ia în considerare nevoile exprimate de comunitatea de cercetare şi să se creeze o "valoare adăugată europeană" prin extinderea utilizării unor astfel de infrastructuri pe întreg teritoriul Europei.

5. Conform unei analize realizate de Comisie în anul 2000, dezvoltarea unor structuri de cercetare de ultimă oră în Europa a fost îngreunată de:

- lipsa unor mecanisme coordonate care să permită o evaluare a necesităţilor şi stabilirea unor priorităţi transnaţionale şi multidisciplinare;

- lipsa unei poziţii europene coerente în ceea ce priveşte participarea la întreprinderi de talie mondială;

- dificultatea de a încheia acorduri de finanţare multinaţionale;

- obstacolele din calea unui acces transnaţional la aceste structuri şi

- nivelul scăzut de coordonare dintre operatorii de infrastructuri şi, în consecinţă, lipsa unei mase critice de dezvoltare tehnologică în ceea ce priveşte infrastructurile [3].

6. Pentru a contribui la soluţionarea dificultăţilor cunoscute în ceea ce priveşte instituirea de noi structuri de cercetare, Comisia a propus, pentru PC6, o abordare axată pe sprijinul acordat structurilor de cercetare de mare anvergură din Europa. Au fost definite cinci acţiuni de sprijin, care acoperă:

- accesul transnaţional;

- activităţile de integrare;

- dezvoltarea unei reţele de comunicare;

- studii de proiectare;

- construirea de noi infrastructuri.

7. În ceea ce priveşte PC6, din cele 715 milioane de euro aferente sprijinului pentru infrastructură, s-au alocat 140 de milioane de euro pentru acţiunile de sprijin SP şi CNI (a se vedea diagrama din figura 2).

Figura 2

Acţiunile "Studii de proiectare" şi "Construirea de noi infrastructuri" din cadrul PC6

+++++ TIFF +++++

Studii de proiectare

8. Proiectele de studii de proiectare au ca scop verificarea fezabilităţii unor potenţiale structuri de cercetare viitoare (inclusiv a dezvoltării de noi echipamente). Acţiunea SP viza să acorde finanţare pentru studiile de fezabilitate şi activităţile pregătitoare cu caracter tehnic aferente unor noi infrastructuri care urmau să aibă o dimensiune europeană clară şi să prezinte un evident interes european. Se putea acorda sprijin şi structurilor de importanţă mondială situate în afara Europei, însă la care intenţionau să participe organizaţii europene.

9. Proiectele SP auditate de Curte (a se vedea anexa I) tratează subiecte precum surse de lumină cu electroni liberi, acceleratoare/acceleratoare de coliziune, mari telescoape optice şi cu infraroşu şi construcţia de centre de acvacultură. Un exemplu de studiu de proiectare este prezentat în caseta 1.

Caseta 1

Proiectul SKADS

Unul dintre obiectivele studiului de proiectare SKADS (Square Kilometre Array Design Study – studiul de proiectare privind telescopul cu suprafaţă de captare de 1 km2) viza dezvoltarea unei tehnologii rentabile pentru radioastronomia viitorului. Suma totală a ajutorului financiar acordat de UE s-a ridicat la 10,4 milioane de euro, reprezentând aproximativ o treime din costul total al proiectului. Contractantul beneficiar al subvenţiei, consorţiul SKADS, era format din 26 de parteneri provenind din nouă state membre ale UE, din Africa de Sud, din Canada, din Australia şi din Rusia.

Acest studiu de proiectare a confirmat faptul că Square Kilometre Array (SKA), un radiotelescop gigantic (cu o suprafaţă de captare de 1 km2) distribuit pe mai multe continente putea fi construit utilizând structuri mai simple şi mai puţin costisitoare decât sutele de antene parabolice clasice prevăzute iniţial.

Ulterior, proiectul SKA a fost inclus în "Foaia de parcurs europeană pentru infrastructurile de cercetare" (a se vedea punctele 16 şi 17). Construcţia fazei 1 a acestui proiect este prevăzută pentru 2012-2016.

Construirea de noi infrastructuri

10. Obiectivul acţiunii CNI era de a sprijini dezvoltarea de infrastructuri noi sau modernizate. La fel ca în cazul studiilor de proiectare, se putea acorda sprijin şi structurilor de importanţă mondială situate în afara Europei, însă la care intenţionau să participe organizaţii europene. Proiectele eligibile puteau presupune construcţia unor clădiri, însă puteau include, de exemplu, şi un sistem de antene în deşertul Atacama din Chile sau o infrastructură virtuală, cum ar fi o arhivă digitalizată distribuită destinată ameliorării cercetării lingvistice (pentru proiectele CNI auditate, a se vedea anexa II). Un exemplu de proiect CNI este prezentat în caseta 2.

Caseta 2

Proiectul CeMaCE

Laboratorul de biologie marină din Tjärnö (Tjärnö Marine Biological Laboratory - TMBL) este o staţie de biologie marină situată în Suedia. Împreună cu Akademiska Hus, principalul deţinător de bunuri universitare din Suedia, TMBL construieşte în prezent Centrul de ecologie marină chimică (CeMaCE). Această instalaţie multidisciplinară va permite cercetătorilor europeni accesul la laboratoare, la echipamente şi la cunoştinţe ştiinţifice. Centrul, care are ieşire directă la mare de pe malurile fiordului Koster, reuneşte bilogia moleculară, ecologia şi biologia evoluţionistă, o combinaţie care ar trebui să ofere o abordare inovatoare a chimiei ecologice marine.

Sprijinul financiar acordat de UE pentru acest proiect, însumând peste 900000 de euro, a fost utilizat în principal pentru construcţia unui "ecotron" marin – o instalaţie care oferă condiţii experimentale pertinente din punct de vedere ecologic, cu controlul mai multor factori de mediu – şi contribuie la crearea de laboratoare de ecologie marină. Costurile totale ale proiectului s-au ridicat la 9 milioane de euro.

Selecţia proiectelor

11. Proiectele SP și CNI aferente PC6 au fost selectate în urma unei cereri de propuneri publicate în noiembrie 2003 [4]. Rata maximă de cofinanţare pentru proiectele SP şi CNI aferente PC6 era de 50 % şi, respectiv, de 10 %. Cererea se adresa proiectelor din orice domeniu al ştiinţei sau al tehnologiei, iar Comisia a primit 121 de propuneri, cu o valoare totală de 387 de milioane de euro. Deoarece Comisia, în acord cu comitetul pentru program compus din reprezentanţi ai statelor membre şi ai statelor asociate, a considerat că multe propuneri bune ar fi fost excluse dacă se menţinea bugetul orientativ de 70 de milioane de euro [5], aceasta a crescut bugetul alocat cererii de propuneri la 140 de milioane de euro.

12. Propunerile de proiecte au fost evaluate de către o comisie multidisciplinară, formată din 62 de experţi independenţi, pe baza a patru criterii:

- valoarea adăugată europeană;

- excelenţa ştiinţifică şi tehnologică;

- relevanţa în raport cu obiectivele acţiunii şi

- calitatea gestionării.

13. Şaptezeci şi şapte de proiecte au fost considerate ca având un nivel corespunzător şi treizeci de proiecte au beneficiat de sprijin financiar; s-au alocat 92 de milioane de euro pentru 19 studii de proiectare şi 48 de milioane de euro pentru nouă proiecte CNI [6].

Structurile de cercetare pot fi cofinanţate şi prin intermediul fondurilor structurale

14. Pe lângă fondurile de la bugetul pentru cercetare gestionat de către Comisie, alocate în cadrul diferitelor programe-cadru, dezvoltarea structurilor de cercetare poate fi finanţată şi prin intermediul fondurilor structurale ale UE, care sunt finanțate de la bugetul UE, însă sunt gestionate de statele membre. Ca sursă de finanţare potenţială, suma de 3 miliarde de euro disponibilă pentru domeniul infrastructurilor de "cercetare, dezvoltare tehnologică şi inovare" (CDTI) din cadrul fondurilor structurale pentru perioada 2000-2006 era semnificativ mai mare decât suma de 715 milioane de euro alocată pentru infrastructurile de cercetare aferente PC6. În figura 3 sunt prezentate sumele în cauză şi ratele maxime de finanţare care corespund diferitelor surse de finanţare.

Figura 3

Fondurile structurale şi programele-cadru CDT – comparaţie

| PC6 | FS 2000-2006 | PC7 | FS 2007-2013 |

Perioada de programare | 2002-2006 | 2000-2006 | 2007-2013 | 2007-2013 |

Bugetul pentru CDTI (în milioane de euro) | 17883 | 38815 | 53272 | 49744 |

Bugetul pentru infrastructurile CDTI (în milioane de euro) | 715 | 3128 | 1715 | 9758 |

Eligibilitate | UE şi ţări asociate | Obiectivul 1: 2412 Obiectivul 2: 681 Iniţiativă UE: 35 | UE şi ţări asociate | Regiuni vizate de obiectivul "convergenţă": 7363 Regiuni vizate de obiectivul "competitivitate regională şi ocuparea forţei de muncă": 2247 Cooperare teritorială europeană: 148 |

Ratele maxime de cofinanţare | SP: 50 % CNI: 10 % | Obiectivul 1: 75 % - 85 % alte obiective: 50 % | SP:50 % CNI: 3-6 milioane de euro pe proiect | Regiuni vizate de obiectivul "convergenţă": 75 % - 85 % Regiuni vizate de obiectivul "competitivitate regională şi ocuparea forţei de muncă": 50 % - 85 % Cooperare teritorială europeană: 75 % - 85 % |

Anumite schimbări în cadrul abordării Comisiei cu privire la PC7

15. Cel de al şaptelea program-cadru (PC7) [7] (2007-2013) aduce anumite schimbări în domeniul infrastructurilor de cercetare în raport cu PC6. Abordarea adoptată pentru acţiunea SP a rămas în general neschimbată, însă s-au operat modificări la nivelul acțiunii CNI în ceea ce priveşte selecţia proiectelor şi în materie de finanţare, unde accentul s-a pus mai curând pe faza pregătitoare decât pe faza de construcţie.

16. În ceea ce priveşte selecţia proiectelor, abordarea aferentă PC7 este mai degrabă "de sus în jos", iar proiectele selectate pentru a beneficia de sprijin sunt în principal cele care figurează în "Foaia de parcurs europeană pentru infrastructurile de cercetare". Aceasta este o listă întocmită de Forumul strategic european pentru infrastructuri de cercetare (ESFRI - European Strategy Forum on Research Infrastructures).

17. ESFRI este un forum care încearcă să definească o abordare coerentă în ceea ce priveşte elaborarea de politici de cercetare în Europa şi este format din reprezentanţi numiţi de ministerele cu competenţe în domeniul cercetării din statele membre şi din statele asociate şi dintr-un reprezentant al Comisiei. "Foaia de parcurs" stabileşte necesităţile ştiinţifice din domeniul infrastructurilor de cercetare din Europa pentru o perioadă de 10-20 de ani şi identifică proiectele considerate ca fiind vitale pentru dezvoltarea ştiinţei şi a inovării în Europa.

Sfera şi abordarea auditului

18. Auditul a avut ca scop evaluarea acţiunilor de finanţare CNI şi SP, precum şi a contribuţiei acestora la îndeplinirea obiectivelor activităţii "Infrastructuri de cercetare" pentru perioada PC6 (2002-2006).

19. În acest sens, în cadrul auditului s-au pus următoarele întrebări:

(a) Acţiunea "Studii de proiectare" a condus la studii de fezabilitate şi la activităţi pregătitoare care au prezentat utilitate pentru factorii de decizie în ceea ce priveşte crearea de noi infrastructuri de cercetare?

(b) Efectul catalizator al acţiunii CNI a fost eficace în ceea ce priveşte construirea de noi infrastructuri?

(c) Comisia a luat măsuri, în cadrul acţiunilor SP şi CNI, pentru a promova utilizarea unor finanţări complementare, aşa cum se prevede în decizia privind PC6?

20. Auditul a constat în:

- o analiză a temeiului juridic aferent domeniului infrastructurilor de cercetare şi, în special, a temeiului juridic pentru instituirea acţiunilor SP şi CNI;

- o examinare a procedurilor de selecţie şi de monitorizare a proiectelor (inclusiv a tuturor rapoartelor de evaluare aferente);

- interviuri cu membri ai personalului Comisiei şi cu reprezentanţi ai principalelor organizaţii europene de cercetare şi ai ministerelor cercetării din opt state membre (Belgia, Republica Cehă, Germania, Italia, Ţările de Jos, Polonia, Suedia şi Regatul Unit);

- audituri la faţa locului pentru un eşantion format din nouă dintre cele 19 studii de proiectare şi pentru toate cele nouă proiecte CNI;

- un sondaj online în rândul tuturor solicitanţilor care nu au fost selectaţi.

Perioada care a făcut obiectul auditului a fost cea a PC6 (2002 - 2006). Proiectele auditate sunt enumerate înanexa Işi înanexa II.

Observaţii

Acţiunea "Studii de proiectare"

Obiective în mare parte atinse

21. Obiectivul acţiunii "Studii de proiectare" era de a contribui la realizarea unor studii de fezabilitate şi a unor activităţile pregătitoare cu caracter tehnic pentru noi infrastructuri cu o dimensiune europeană clară. În opinia Curţii, se consideră că această acţiune şi-a atins scopurile propuse dacă:

- finanţarea UE a facilitat realizarea de studii care să conducă, pe termen mediu sau lung, la consolidarea unei reţele de structuri de cercetare având o dimensiune europeană;

- studiile cofinanţate au prezentat o valoare adăugată europeană.

22. În urma diferitelor interviuri de audit desfăşurate, Curtea a observat că participanţii aveau, în general, o opinie pozitivă referitor la acţiunea "Studii de proiectare" şi considerau că existenţa unui "studiu de proiectare" conducea la o mai bună sensibilizare şi la un sprijin sporit din partea factorilor de decizie naţionali. Majoritatea proiectelor au fost incluse ulterior pe lista ESFRI (a se vedea punctele 16 şi 17), ceea ce a sporit şansele de construcţie a acestora (a se vedea figura 4).

Figura 4

Evoluţia celor nouă proiecte SP auditate de Curte

+++++ TIFF +++++

23. În cursul interviurilor, coordonatorii de proiect şi reprezentanţii statelor membre au afirmat, de asemenea, că sprijinul UE acordat pentru studiile de proiectare a facilitat în mod considerabil tranziţia de la elaborarea unei idei la implementarea efectivă a unui proiect. Acest sprijin a oferit oamenilor de ştiinţă ocazia de a-şi elabora propunerile şi de a demonstra fezabilitatea acestora într-un mod structurat. Majoritatea coordonatorilor de proiect au considerat, de asemenea, că posibilitatea ca un anumit număr de instituţii să colaboreze în cadrul unor întreprinderi comune reprezenta un aspect valoros şi util al acestei acţiuni de sprijin. În caseta 3 este prezentat un exemplu de cooperare între mari instituţii europene de cercetare care, în alte circumstanţe, ar fi fost concurente.

24. Beneficiarii şi reprezentanţii organizaţiilor de cercetare au declarat că, în ceea ce priveşte obţinerea finanţării, etapa de proiectare a unui proiect de infrastructură este cea mai dificilă, cu atât mai mult atunci când este necesară o cooperare internaţională. În consecinţă, acţiunea SP, cu o participare financiară din partea Comisiei de până la 50 % din costul total, a fost considerată de persoanele intervievate ca fiind importantă în acest sens, deoarece oferea un cadru pentru dezvoltarea unor proiecte europene de anvergură. În opinia acestor persoane, o colaborare paneuropeană este dificil de instituit cu ajutorul unor mecanisme axate mai mult pe programe naţionale sau regionale.

Caseta 3

Proiectul EUROFEL

Studiul de proiectare EUROFEL a reprezentat un efort comun din partea a 16 instituţii europene de cercetare pentru a pregăti construcţia noii generaţii de surse de lumină generate de lasere cu electroni liberi, instalaţie care urma să fie realizată sub forma unei infrastructuri repartizate în şapte centre europene.

Iniţial, existau şapte proiecte diferite, aflate în concurenţă, pentru construcţia de lasere cu electroni liberi în cinci ţări europene. Comisia a recomandat însă instituţiilor în cauză să prezinte un proiect comun, consolidând astfel colaborarea europeană în acest domeniu. Pentru anumiţi participanţii, principalul avantaj al proiectului a fost reprezentat de colaborarea dintre diferite instituţii care în mod normal s-ar fi aflat în concurenţă.

Succesul acestui studiu de proiectare este demonstrat de includerea proiectului de construcţie în "Foaia de parcurs europeană pentru infrastructurile de cercetare", precum şi de planificarea construcţiei în următorii opt până la doisprezece ani.

Acţiunea "Construirea de noi infrastructuri" (CNI)

Efectul catalizator şi valoarea adăugată europeană

25. Criteriile pentru plata fondurilor UE în cadrul acţiunii "Construirea de noi infrastructuri" (CNI) nu sunt suficient de precise. Conform Deciziei 2002/835/CE [8] a Consiliului, acţiunea trebuia să furnizeze finanţarea minimă necesară pentru a "cataliza" activitatea, costurile de construcţie şi de funcţionare urmând a fi acoperite în principal din surse de finanţare naționale sau de altă natură. Un catalizator este ceea ce declanşează sau accelerează o reacţie sau un proces. În opinia Curţii, acesta presupune ca plata fondurilor aferente CNI să permită realizarea unor proiecte care altfel nu ar fi văzut lumina zilei.

26. Decizia 2002/835/CE prevede, de asemenea, că această finanţare ar trebui furnizată numai pe baza unor justificări detaliate "privind valoarea adăugată europeană". Referitor la PC6, programul de lucru al Comisiei pentru perioada 2002-2003 reformulează cerinţele de eligibilitate pentru acţiunea CNI, stipulând că se va acorda sprijin financiar în cazul în care acest sprijin ar putea avea un efect catalizator esenţial în ceea ce priveşte valoarea adăugată europeană. Acest efect s-ar putea manifesta, după cum se precizează în programul de activitate, printr-o mai mare atractivitate pentru comunitatea de cercetare din Europa şi/sau prin ameliorarea serviciilor oferite acesteia, prin intermediul:

- unui grad mai mare de accesibilitate la infrastructurile propuse;

- unei tehnologii mai avansate;

- unui grad mai ridicat de adaptabilitate la studiile interdisciplinare;

- unei legături mai bune cu comunitatea de cercetare.

27. Curtea a examinat toate proiectele CNI şi a evaluat modul în care Comisia aplicase cerinţele de eligibilitate menţionate anterior, prevăzute în Decizia 2002/835/CE şi definite mai în detaliu în programul său de lucru pentru 2002-2003.

28. Referitor la chestiunea importantă a accesului cercetătorilor europeni la infrastructuri, Curtea a constatat că sprijinul acordat de Comisie s-a concentrat pe finanţarea construcţiei sau a achiziţiei de echipamente, fără a asigura în mod suficient accesul cercetătorilor la acestea.

"Efect catalizator" redus…

29. Pentru a evalua în ce măsură sprijinul acordat în cadrul acţiunii "Construirea de noi infrastructuri" (CNI) a avut un "efect catalizator", Curtea a analizat:

- raportul dintre data de începere a proiectului şi data semnării contractelor cu UE, care reprezintă un indicator al importanţei finanţării pentru realizarea proiectului;

- dacă decizia de a acorda sau de a refuza finanţarea pentru un proiect a constituit un factor decisiv pentru demararea sau continuarea acestuia;

- punctul de vedere al principalelor părţi interesate referitor la măsura în care investiţia UE a avut un efect catalizator asupra altor investiţii în proiecte.

Figura 5

Cronologia demarării proiectelor şi a semnării contractelor

+++++ TIFF +++++

30. În urma auditului Curţii, s-a constatat că data de începere a şapte dintre cele nouă proiecte CNI era anterioară datei deciziilor corespunzătoare ale Comisiei, precum şi datei ulterioare a semnării contractelor (a se vedea figura 5). Un al optulea proiect a debutat după decizia Comisiei, însă înainte de semnarea contractului.

31. Deoarece, în majoritatea cazurilor, proiectele erau în curs de desfăşurare înainte de semnarea contractelor, iar ajutorul Uniunii Europene pentru proiectele CNI era limitat la maximum 10 % din costul total al proiectului [9], nu exista nicio dovadă care să demonstreze că finanţarea acordată de UE a constituit un factor determinant în decizia de a demara sau nu un proiect (a se vedea exemplul din caseta 4).

32. În cursul interviurilor, reprezentanţii organizațiilor europene de cercetare şi ai ministerelor din statele membre au declarat că acţiunea CNI nu a avut un "efect catalizator" asupra activităţilor care au beneficiat de finanţare. Motivele invocate au fost nivelul redus al finanţării acordate, precum şi faptul că, prin definiţie, furnizarea a doar 10 % din costul total al proiectului nu este suficientă pentru a produce un astfel de efect.

Caseta 4

Faza 1 a proiectului DIRAC

International Accelerator Facility (proiect internaţional vizând construcţia unui accelerator de particule) din cadrul Darmstadt Ion Research and Antiproton Centre (DIRAC – Centrul de cercetare în domeniul ionilor şi al antiprotonilor din Darmstadt) are ca scop modernizarea acceleratoarelor existente în vederea unor cercetări viitoare cu privire la originea universului. Acest proiect, care va fi cofinanţat de 14 parteneri (11 state membre ale UE, China, India şi Rusia), cuprinde atât crearea de infrastructuri noi (un magnet), cât şi modernizarea infrastructurilor existente (un sincrotron şi un spectrometru).

Sprijinul acordat de UE, în valoare de 10,4 milioane de euro, trebuia să contribuie la finanţarea primei faze a proiectului, estimată la 104 milioane de euro. Investiţia totală preconizată este de aproximativ 1,2 miliarde de euro. La momentul semnării contractului cu Comisia, proiectul se afla deja în curs de desfăşurare.

33. O observaţie similară a fost formulată în cadrul raportului comisiei de evaluare: conform opiniei experţilor, impactul finanţării UE a fost mai mare în cazul studiilor de proiectare decât în cazul proiectelor de construcţie de noi infrastructuri, întrucât construcţia acestor infrastructuri ar fi avut oricum loc, iar beneficiul generat de sprijinul de 10 % din partea UE nu era întotdeauna foarte clar [10].

34. Conform răspunsurilor obţinute în urma sondajului organizat în cadrul auditului, nouă din zece solicitanţi care nu au fost selectaţi au confirmat faptul că decizia Comisiei cu privire la finanţare nu a influenţat în mod semnificativ execuţia proiectelor; în pofida faptului că au fost respinşi, majoritatea solicitanţilor şi-au continuat proiectele, reducând însă uneori sfera acestora (a se vedea figura 6).

35. Atunci când auditorii Curţii au pus o întrebare similară coordonatorilor de proiecte CNI care au beneficiat de finanţare, trei persoane din patru au răspuns că o decizie negativă a Comisiei nu ar fi împiedicat demararea proiectelor lor (a se vedea, de asemenea, figura 6).

Figura 6

Implementarea propunerilor selectate şi a celor neselectate

Aţi continuat implementarea proiectului în pofida deciziei negative privind acordarea finanţării UE? | O decizie negativă în ceea ce priveşte acordarea finanţării UE ar fi blocat implementarea proiectului? |

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

| |

Sondaj în rândul solicitanţilor care nu au fost selectaţi | Interviuri cu coordonatori de proiect |

… însă sprijinul acordat prin acţiunea CNI a condus la achiziţionarea de echipamente suplimentare sau de mai bună calitate

36. Deşi sprijinul financiar acordat de UE, care a condus la majorarea cu 10 % a costurilor de proiect aprobate la nivel naţional, a avut un "efect catalizator" redus în ceea ce priveşte proiectele în ansamblu, acesta a permis achiziţionarea şi construcţia de echipamente suplimentare care nu fuseseră prevăzute în propunerea de proiect iniţială. Acest sprijin a venit astfel în completarea finanţării naţionale şi, în acest sens, fondurile UE au permis dotarea infrastructurilor cu tehnologii suplimentare sau mai performante. În anumite cazuri, a favorizat, de asemenea, utilizarea interdisciplinară a instalaţiilor.

Surse de finanţare complementare

Comisia s-a pronunţat în favoarea unei finanţări complementare, însă a luat doar măsuri limitate în acest sens

37. Astfel cum s-a menţionat deja la punctul 14, pe lângă finanţarea infrastructurilor de la bugetul pentru cercetare, sprijinul UE poate proveni şi de la fondurile structurale care se acordă pentru politicile regionale şi de coeziune. BEI poate finanţa, de asemenea, proiecte de infrastructuri de cercetare care au o dimensiune europeană.

38. Dubla finanţare şi introducerea de cereri de finanţare pentru aceeaşi cheltuială de la mai multe sisteme de finanţare sunt interzise. Cofinanţarea unui proiect prin intermediul mai multor mecanisme de finanţare ale UE este rareori posibilă din cauza normelor specifice în materie de cofinanţare ale fiecărui instrument. Utilizarea unor surse de finanţare complementare este însă permisă. Finanţarea este complementară atunci când se utilizează surse diferite de finanţare pentru activităţi diferite din cadrul proiectului, executate în mod consecutiv sau conex [11].

39. Posibilitatea utilizării unor finanţări complementare provenind din diferite surse europene a fost promovată în mai multe documente ale Uniunii Europene. În raportul său din mai 2000 [12], Parlamentul European a încurajat în mod deosebit utilizarea complementară a finanţărilor acordate în cadrul programului-cadru de cercetare şi a celor acordate în cadrul altor politici comunitare, în special fondurile structurale. În comunicarea Comisiei intitulată Towards a European Research Area (Către un spaţiu european de cercetare) [13] s-a afirmat că, în domeniul infrastructurilor de cercetare, ar trebui exploatată posibilitatea de a combina fondurile structurale, împrumuturile acordate de BEI şi finanţarea acordată în cadrul PC6.

40. Utilizarea finanţării complementare în cadrul acţiunilor SP şi CNI a fost abordată, de asemenea, în deciziile de instituire a PC6 [14] şi a programului specific "Structurarea Spaţiului european de cercetare" [15]. Studiile de proiectare urmau să fie realizate pe baza unei explorări sistematice a "posibilelor contribuţii din alte surse, inclusiv BEI sau fondurile structurale, pentru finanţarea acestor infrastructuri". Sprijinul acordat în cadrul acţiunii CNI "poate veni în completarea contribuţiilor BEI sau ale fondurilor structurale la finanţarea acestor infrastructuri". Utilizarea finanţării complementare a fost menţionată şi în programul de lucru privind infrastructurile de cercetare [16].

41. Combinarea surselor de finanţare din cadrul fondurilor structurale şi din domeniul coeziunii şi a altor surse, pe de o parte, şi a surselor de finanţare din cadrul domeniului cercetării, pe de altă parte, are ca obiectiv principal exploatarea potențialului în materie de dezvoltare industrială şi de cercetare al regiunilor din UE vizate de obiectivul "convergenţă".

42. Deşi utilizarea unor surse de finanţare complementare fusese promovată în deciziile şi documentele menţionate anterior, Comisia nu a abordat această chestiune în mod activ în cursul PC6. Nu au existat documente de orientare care să îi asiste pe coordonatorii de proiecte în identificarea unor posibile sinergii de finanţare şi, într-adevăr, în cursul acestei perioade, niciun proiect CNI nu a beneficiat de finanţare în cadrul fondurilor structurale sau de împrumuturi acordate de BEI. Majoritatea solicitanţilor intervievaţi care nu au fost selectaţi pentru a primi finanţare au declarat că nu fuseseră informaţi de posibilitatea utilizării unor surse de finanţare complementare (a se vedea figura 7).

43. Ar fi necesară, de asemenea, luarea unor măsuri concrete de către Comisie în vederea unei administrări corespunzătoare a aspectului privind complementaritatea, cum ar fi controale pentru identificarea cazurilor de dublă finanţare sau de cofinanţare neeligibilă. Cu toate acestea, s-a constatat că:

(i) direcţiile generale competente (RTD şi REGIO) nu formulaseră o definiţie comună a conceptului de "infrastructură de cercetare";

(ii) cele două direcții generale nu dispuneau de mijloacele necesare pentru a corela informaţiile privind proiectele eligibile pentru finanţare atât în cadrul PC6, cât şi în cadrul fondurilor structurale;

(iii) în contextul politicii de coeziune nu se instituiseră instrumente sau baze de date specifice care să permită gestionarea şi coordonarea finanţării complementare.

Figura 7

Informaţii privind finanţarea complementară – rezultatele sondajului realizat de CCE în rândul solicitanţilor care nu au fost selectaţi

Comisia sau punctul naţional de contact v-au informat cu privire la posibilitatea de a completa finanţarea din cadrul programelor de infrastructuri de cercetare cu alte surse de finanţare ale UE?

+++++ TIFF +++++

Concluzii şi recomandări

44. În opinia Curţii, acţiunea SP şi-a atins în mare măsură obiectivele, în vreme ce acţiunea CNI a adus o valoare adăugată redusă.

Acţiunea SP a reprezentat un instrument util pentru factorii de decizie?

45. Reprezentanții comunităţii de cercetare au avut, în general, o opinie favorabilă în ceea ce priveşte acţiunea SP, considerând că aceasta a oferit şansa de a dezvolta idei ştiinţifice într-un mod structurat prin testarea fezabilităţii unor potenţiale structuri de cercetare viitoare. A fost apreciată în special posibilitatea colaborării între diferite instituţii. Acest proces a ajutat factorii de decizie să identifice proiectele care meritau să beneficieze de sprijin şi majoritatea proiectelor SP auditate au fost incluse pe lista ESFRI.

Acţiunea CNI a avut un efect catalizator în ceea ce priveşte construirea de noi infrastructuri?

46. Finanţarea acordată în cadrul acţiunii CNI nu a avut un efect determinant asupra implementării proiectelor. Plățile aferente ajutorului acordat în cadrul acţiunii CNI au permis o oarecare modernizare din punct de vedere tehnic a proiectelor de investiţii în cauză, prin achiziţia unor echipamente noi sau de mai bună calitate. Totuşi, acţiunea CNI nu a condus la construirea de noi infrastructuri, ci a reprezentat mai curând o sursă suplimentară de finanţare pentru proiecte care s-ar fi desfăşurat oricum, indiferent de existenţa acestei acţiuni de finanţare.

Recomandarea 1

Pentru viitoarele programe-cadru, Comisia ar trebui să reanalizeze dacă este oportună finanţarea proiectelor CNI de la bugetul pentru cercetare, dat fiind constatările Curţii cu privire la valoarea adăugată europeană şi la efectul catalizator.

Comisia ar trebui să se asigure că obiectivele acţiunii sunt formulate în termeni clari şi uşor de înţeles pentru toate părţile implicate şi că acestea sunt realiste în raport cu nivelul de finanţare prevăzut pentru proiecte.

Comisia a luat măsuri în ceea ce priveşte finanţarea complementară?

47. În pofida includerii în decizia privind PC6 a posibilităţii de a finanţa proiectele SP şi CNI din surse complementare ale bugetului UE, Comisia nu a promovat în mod activ această posibilitate, astfel că aceasta nu a fost, în consecinţă, utilizată.

Recomandarea 2

Comisia ar trebui să clarifice obiectivele pe care le vizează prin includerea în legislaţie a posibilităţii utilizării unor finanţări complementare. Comisia ar trebui să analizeze avantajele şi dezavantajele unei astfel de finanţări, precum şi costurile şi beneficiile pe care le implică aceasta. În cazul în care consideră că se pot obţine sinergii utile prin combinarea fondurilor alocate de UE, a împrumuturilor acordate de BEI şi a finanţării naţionale, Comisia ar trebui să promoveze în mod activ utilizarea surselor de finanțare complementare, asigurând totodată instituirea de controale corespunzătoare în vederea prevenirii şi a detectării oricărei utilizări incorecte a acestei opţiuni.

Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în şedinţa sa din 5 mai 2010.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Preşedinte

[1] Support for Research Infrastructures in the FP6 Specific Programme on "Structuring the European Research Area" – Work Programme 2002-2003 (Sprijin pentru infrastructurile de cercetare din cadrul programului specific al PC6 privind "Structurarea Spaţiului european de cercetare" – Programul de lucru 2002-2003), p. 1.

[2] Decizia 1999/173/CE a Consiliului din 25 ianuarie 1999 de adoptare a unui program specific de cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative în domeniul "Îmbunătăţirea potenţialului uman de cercetare şi a bazei de cunoştinţe socioeconomice" (1998-2002) (JO L 64, 12.3.1999, p. 105).

[3] A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei A European Research Area for Infrastructures (Un spațiu european de cercetare pentru infrastructuri), SEC(2001) 356 din 27.2.2001.

[4] Cererea de propuneri FP6-2003-Infrastructures-4.

[5] În raportul comisiei de experţi cu privire la cererea FP6-2003-Infrastructures-4 ( 7 mai 2004), evaluatorii au observat că propunerile depuse pentru această cerere, foarte numeroase, reprezentau aproape de şase ori bugetul orientativ (70 de milioane de euro). Chiar luând în considerare doar propunerile foarte bune, conform punctajelor acordate, sumele solicitate de acestea tot reprezentau de două-trei ori bugetul orientativ.

[6] Cererea de propuneri a fost eligibilă şi pentru o altă categorie de proiecte ("măsuri adiacente"), care nu face obiectul acestui audit. Pentru această categorie au fost selectate două proiecte.

[7] Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului (JO L 412, 30.12.2006, p. 1).

[8] JO L 294, 29.10.2002, p. 44.

[9] Clauza specială nr. 34 privind CNI: Rambursarea costurilor aferente altor acţiuni de sprijin specifice, suportate de contractanţi care utilizează modelele FC (modelul costului total), FCF (modelul costului total cu o rată forfetară a costurilor indirecte) sau AC (modelul costurilor suplimentare), nu trebuie să depăşească 10 % din totalul costurilor eligibile.

[10] Acţiunea "Infrastructuri de cercetare" – Call FP6-2003-Infrastructures-4: Panel Report (Raportul comisiei de experţi cu privire la cererea FP6-2003-Infrastructures-4), p. 4.

[11] Competitive European regions through research and innovation. Practical Guide to EU funding opportunities for research and innovation (Regiuni europene competitive graţie cercetării şi inovării. Ghid practic al oportunităţilor de finanţare cu fonduri UE pentru cercetare și inovare), Rev. 2 02/12/2008, pp. 12-13.

[12] Report on the Communication from the Commission "Towards a European research area" (Raport privind Comunicarea Comisiei "Către un spaţiu european de cercetare") [COM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS)].

[13] COM(2000) 6, p. 18: "… ar trebui să se profite de oportunitatea de a negocia cu privire la acţiunile structurale prevăzute pentru perioada 2000-2006, cu scopul de a se analiza modalitatea de a combina cât mai eficient proiectele implementate în acest cadru (şi anume al fondurilor structurale) cu proiectele desfăşurate în cadrul programelor europene."

[14] Decizia nr. 1513/2002/CE a Parlamentului European şi a Consiliului (JO L 232, 29.8.2002, p. 1).

[15] Decizia 2002/835/CE a Consiliului din 30 septembrie 2002 de adoptare a unui program specific de cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative: "Structurarea Spaţiului european de cercetare" (2002-2006).

[16] Work Programme (2002-2003): Support for Research Infrastructures in the FP6 Specific Programme on "Structuring the European Research Area" [Programul de lucru (2002-2003): Sprijin pentru infrastructurile de cercetare în cadrul programului specific al PC6 privind "Structurarea Spaţiului european de cercetare"], prima actualizare iunie 2003.

--------------------------------------------------

ANEXA I

REALIZĂRILE PROIECTELOR "STUDII DE PROIECTARE"

Categorie | Acronimul proiectului | Denumirea proiectului | Principalele realizări ale proiectului [1] | Principalul impact al finanţării UE [1] | Perspective de contrucţie [1] |

Lasere cu electroni liberi | EUROFEL | European FEL Design Study (Studiul european de proiectare FEL) | Pregătirea construcţiei noii generaţii de surse de lumină generate de lasere cu electroni liberi. Impactul proiectului este în principal de ordin tehnic, deoarece permite rezolvarea unor probleme de inginerie (proiectarea unor componente critice). | Cooperarea în materie de aspecte tehnice între mai multe instituţii care elaborează infrastructuri similare. | Reţea de infrastructuri distribuite, figurând pe foaia de parcurs ESFRI. |

Altele – Acceleratoare | EUROTeV | European Design Study Towards a Global Linear Collider (Studiul european de proiectare "Către un accelerator liniar de coliziune global") | Participarea la un proiect internaţional (ILC Global Effort). Activităţile sunt în principal unele de cercetare cu privire la subsistemele aferente acceleratoarelor de coliziune şi la alte aspecte esenţiale identificate de o echipă de evaluare internaţională. | Participarea mai multor organizaţii europene la consorţiu (coordonatorul ar fi participat la proiectul global ILC chiar şi fără finanţare UE, cu toate că la o scară mai mică). | Raportul privind proiectarea tehnică a proiectului global este prevăzut pentru 2012, iar construcţia ar putea avea loc la sfârşitul anilor 2010. |

Astrofizică | ELT DESIGN STUDY | Extremely Large Telescope Design Study (Studiul de proiectare pentru un telescop gigant) | Dezvoltarea de tehnologii de sprijin şi de concepte necesare pentru eventuala construcţie a unui mare telescop optic european cu infraroşu. | În cadrul SP sunt implicate aproape toate marile instituţii europene. Proiectul reflectă consensul întregii comunităţi astronomice europene. | În lume există mai multe proiecte similare concurente. Numai unul dintre aceste proiecte va fi finalizat. În consecinţă, construcţia telescopului rămâne incertă. Activităţile pregătitoare în vederea construcţiei sunt finanţate în cadrul PC7. |

Fizică nucleară | EURISOL DS | European Isotope Separation On-Line Radioactive Ion Beam Facility (Instalaţia europeană de producere a fasciculelor de ioni radioactivi prin separarea pe linie a izotopilor) | Rezolvarea problemelor tehnice majore care ar putea apărea la crearea noii instalaţii, studiu de fezabilitate, chestiuni legate de amplasare şi de utilizatori. | Proiectul nu s-ar fi realizat fără finanţarea UE; sinergii cu alte proiecte europene. | Nu se află încă pe lista ESFRI. |

Construcţii civile | L-SURF | Large Scale Underground Research Facility on Safety and Security (Instalaţie subterană de mari dimensiuni de cercetare în domeniul siguranţei şi securităţii) | Studiu de fezabilitate, specificaţii tehnice, plan de afaceri cu opţiuni financiare pentru diferite scenarii comerciale, evaluarea constituirii entităţii juridice. | Privire de ansamblu asupra activităţilor în materie de siguranţă şi de securitate în Europa. | La momentul vizitei de audit, entitatea juridică nu fusese creată. Finanţarea unei eventuale construcţii nu este garantată. |

Mediu | DesignACT | Designing the Aquaculture Centre of Technology – facing the unmet needs in European aquaculture (Proiectarea unui centru de tehnologie în domeniul acvaculturii – ca răspuns la nevoile neacoperite ale acvaculturii europene) | Inventarul infrastructurilor de acvacultură existente şi definirea nevoilor, precizarea conţinutului, calculul costurilor, monitorizarea mediului, planuri de gestionare, de exploatare şi financiare, planul de constructucţie şi strategia de dezvoltare, finanţarea unei noi entităţi juridice. | Bazele pentru o instalaţie experimentală de acvacultură marină, unică în domeniul său şi realizată la scară mare, deschisă cercetătorilor străini, având o componentă TIC solidă şi oferind posibiltăţi de formare pentru studenţi. | Nu figurează pe lista ESFRI, însă există perspective de finanţare naţională. |

Fizică nucleară | DIRAC secondary-Beams | Internal Target experiments with highly energetic stored and cooled secondary beams at the International Accelerator Facility, Darmstadt Ion Research and Antiproton Center (DIRAC) – (Experimente pe ţinte interne cu fascicule de particule secundare de mare energie, stocate şi răcite, la instalaţia internaţională pentru construcţia unui accelerator de particule în cadrul Centrului de cercetare în domeniul ionilor şi antiprotonilor din Darmstadt) | Dezvoltarea de tehnologii, de prototipuri şi de componente pentru acceleratoare, testarea şi demonstrarea fezabilităţii. | Proiectul a antrenat participarea mai multor instituţii din întreaga lume. Având în vedere că faza de proiectare nu a beneficiat de fonduri suficiente din partea mecanismelor de finanţare naţionale, activităţile pregătitoare pentru acestă instalaţie nu ar fi fost posibile în aceeaşi măsură. | Construcţia a început şi se preconizează a fi terminată până în anul 2016. |

Astrofizică | SKADS | Square Kilometre Array Design Study (Studiul de proiectare privind telescopul cu suprafaţă de captare de 1km2) | Dezvoltarea unei tehnologii şi a unui concept de sistem rentabile. | Proiectul a mobilizat multe grupuri noi de radioastronomie de pe întreg teritoriul Europei, care au contribuit şi au participat la elaborarea telescopului SKA. | Proiect care figurează pe lista ESFRI. |

Altele – Astroparticule | KM3NeT | Design Study for a Deep Sea Facility in the Mediterranean for Neutrino Astronomy and Associated Sciences (Studiu de proiectare pentro o instalaţie de mare adâncime în Marea Mediterană pentru astronomia cu neutrini şi ştiinţele conexe) | Principala realizare este un raport de proiectare tehnică pentru un telescop cu neutrini situat la mare adâncime şi pentru o platformă pentru ştiinţe marine. Au fost analizate, de asemenea, problemele legate de amplasare. | Un impact semnificativ al finanţării UE: o abordare axată pe construcţia instalaţiei ar fi fost mai puţin justificabilă şi mai puţin convingătoare. | Proiect care figurează pe lista ESFRI, anumite angajamente suplimentare la nivel naţional încep să se concretizeze. |

[*] Concluzii în urma interviurilor de audit.

--------------------------------------------------

ANEXA II

CONTRIBUŢIA UE PENTRU PROIECTELE CNI

Acronimul proiectului | Data semnării acordului de subvenţionare (Comisie) | Data de începere a proiectului (şi durata) | Bugetul total după negociere (în euro) | Contribuţia UE (în euro) | Contribuţia UE/ Finanţare cumulată (%) | Descrierea proiectului | Alocarea contribuţiei UE |

ALMA Enhancement | 19.10.2005 | 1.1.2006 (60 de luni) | 284015100 | 8518360 | 3,00 % | Alma Enhancement face parte din proiectul ALMA (Atacama Large Millimeter Array – o reţea de antene care detectează radiaţii cu lungimi de undă milimetrice), un proiect comun european şi nord-american. În prezent, ALMA este cel mai mare proiect astronomic terestru din lume. Construcţia infrastructurii ALMA în Chile a început încă din 2003, finalizarea acesteia fiind prevăzută pentru anul 2012. Proiectul ALMA Enhancement al UE permite echiparea ALMA cu componente hardware şi software suplimentare prin adăugarea unei a cincea benzi de lungimi de undă în domeniul milimetric şi submilimetric, ceea ce permite accesul la imagini de o mai mare fidelitate şi măsurători de înaltă rezoluţie ale liniilor vaporilor de apă. | Contribuţia UE vizează toate pachetele de lucrări. Majoritatea acestor pachete de lucrări privesc proiectarea, producerea, asamblarea şi verificarea receptoarelor pentru a cincea bandă de lungimi de undă. |

BINASP | 27.9.2005 | 15.3.2004 (60 de luni) | 20869204 | 1912120 | 9,16 % | Proiectul BINASP constă în construirea unui sistem de instalaţii şi infrastructuri de cercetare în domeniul bionanotehnologiei la AREA Science Park din Trieste. Pentru realizarea proiectului este necesară implementarea a şapte sarcini (printre altele, o anexă destinată creşterii animalelor pentru experienţe, o unitate de microscopie şi nanoscopie avansată, un laborator de imagistică optică şi moleculară etc.). Este vorba, în principal, de elaborarea de noi tehnici şi de achiziţionarea echipamentelor necesare. | Contribuţia UE de aproximativ 7 % vizează toate sarcinile propuse în cadrul acestui proiect. O contribuţie UE de 20 % a fost solicitată numai pentru sarcina 1 (gestionare) şi pentru sarcina 10 (crearea unei instalaţii nanobiofotonice). |

CeMaCE | 18.4.2005 | 5.3.2004 (36 de luni) | 8996302 | 937432 | 10,42 % | Proiectul CeMaCE vizează extinderea investiţiilor actuale consacrate instalaţiilor de laborator şi echipamentelor specializate în scopul creării unui centru pentru ştiinţe integrate în domeniul ecologiei marine chimice. Principalele sarcini constau în construcţia unui ecotron marin şi a unui laborator de ecologie marină chimică, precum şi în modernizarea laboratorului de biologie moleculară şi a spaţiilor destinate instalaţiilor. | Contribuţia UE a fost solicitată pentru toate sarcinile, cu excepţia modernizării spaţiilor destinate instalaţiilor. Pentru sarcina 1 (construcţia unui ecotron marin), contribuţia solicitată s-a ridicat la 100 % din costul său, în vreme ce finanţarea solicitată pentru cele două laboratoare reprezintă mai puţin de 10 % din costul acestora. |

CISB | 21.3.2005 | 5.3.2004 (48 de luni) | 18866474 | 1730000 | 9,17 % | Acest proiect are ca scop crearea unei noi infrastructuri, Centrul pentru biologie structurală integrată (Centre for Integrated Structural Biology – CISB), care va reuni resursele a trei mari institute internaţionale (EMBL, ESRF şi ILL), precum şi pe cele ale Universităţii Joseph Fourier. Pe lângă construirea şi echiparea unui nou laborator (sarcinile 1 şi 2), proiectul vizează furnizarea de platforme tehnice noi sau modernizate destinate promovării biologiei structurale post-genomice (sarcinile 3 - 9). | Nu s-a solicitat nicio contribuţie din partea UE pentru sarcinile 1 şi 2 (construcţie şi dotarea cu echipamente). Au fost solicitate contribuţii de peste 60 % şi 68 % (425 000 de euro şi 200000 de euro) pentru construirea unui difractometru cu fascicule de neutroni pentru cristalografia proteinelor (LADI III) şi pentru crearea unei platforme cu debit ridicat pentru microscopia electronică. |

DAM-LR | 11.4.2005 | 1.1.2005 (36 de luni) | 3596000 | 382000 | 10,62 % | Proiectul DAM-LR este o infrastructură virtuală şi complet distribuită. Acesta constă în crearea şi darea în funcţiune a unei infrastructuri pentru comunitatea europeană de cercetare care doreşte o gestionare facilă a tuturor tipurilor de resurse lingvistice, cum ar fi corpusuri (multimedia) de mari dimensiuni, lexicoane, descrieri gramaticale etc., precum şi accesul uşor la acestea. DAM-LR centralizează arhivele lingvistice (LRA – language resource archives) ale instituţiilor partenere, astfel încât utilizatorii să acceseze o singură memorie. | Proiectul constă în doisprezece sarcini. Primele şapte sarcini privesc în principal infrastructurile locale şi pentru acestea nu s-a solicitat nicio contribuţie din partea UE. Celelalte cinci sarcini sunt consacrate creării unei infrastructuri distribuite, iar contribuţia UE este direcţionată către acestea (cuprinsă între 35 şi 55 %). |

DIRAC-PHASE-1 | 9.12.2005 | 1.10.2005 (48 de luni) | 100951660 | 10405360 | 10,31 % | Acest proiect constituie prima etapă de construcţie a laboratorului internaţional pentru studiul antiprotonilor şi al ionilor (Facility for Antiproton and Ion Research – FAIR) şi are un buget de aproximativ 1,2 miliarde de euro. Faza 1 a proiectului DIRAC are ca obiectiv îmbunătăţirea semnificativă a performanţei instalaţiei şi a capacităţilor de cercetare din cadrul sistemului de accelerare UNILAC/SIS18 de la laboratorul GSI din Darmstadt, în vederea obţinerii de fascicule cu intensităţi şi energii mai mari. Acest obiectiv este atins prin două modernizări ale sincrotronului de ioni grei SIS18, prin adaptarea infrastructurii cu ajutorul magnetului R3B şi prin modernizarea spectrometrului HADES. | Contribuţia UE este repartizată în mod relativ egal între toate sarcinile, cu excepţia uneia (definită ca fiind "construcţie globală: toate celelalte sarcini de construcţie din cursul perioadei proiectului"), pentru care nu s-a solicitat nicio contribuţie. |

EUTRICOD | 19.10.2005 | 1.11.2004 (48 de luni) | 21814400 | 2060000 | 9,44 % | Obiectivul acestui proiect este de a sprijini şi de a extinde capacităţile de cercetare, precum şi de a obţine recunoaşterea pe plan internaţional ca centru european de formare şi de cercetare pentru boli importate şi foarte contagioase (European Training and Research Centre for Imported and Highly Contagious Diseases). | Cea mai mare parte a contribuţiei UE este necesară pentru trei pachete specifice de lucrări: construirea insectarului BSL 3 şi a unităţii BSL 4 şi modernizarea unui campus de cercetarea din Ghana. |

ISIS TS2 | 21.4.2005 | 1.3.2005 (48 de luni) | 165015111 | 11000000 | 6,67 % | ISIS TS 2 reprezintă o modernizare a sursei de neutroni produşi prin spalaţie din cadrul ISIS, permiţând astfel crearea a 18 instrumente noi de împrăştiere a neutronilor cu performanţe ameliorate şi optimizate. Acest proiect vizează crearea primelor şapte instrumente. | Contribuţia UE este solicitată în principal pentru trei sarcini, care cuprind conceperea şi construcţia a trei instrumente (sarcina nr. 1 – LET, sarcina nr. 5 – NIMROD şi sarcina nr. 7 – WISH); s-au solicitat fonduri şi pentru celelalte instrumente. Există o singură sarcină (obiectiv: conceperea şi construcția clădirilor şi a serviciilor destinate unui fascicul de protoni extraşi) pentru care nu s-a solicitat nicio contribuţie din partea UE. |

STAR | 18.4.2005 | 1.10.2004 (36 de luni) | 103925000 | 11000000 | 10,58 % | Obiectivul proiectului este de a contribui la instituirea unei singure platforme de cercetare cu sediul în Europa, recunoscută pe plan mondial, pentru cercetări avansate şi dezvoltare în domeniul siliciului. În acest scop, infrastructura va fi extinsă în limita liniilor pilot de cercetare compatibile 300 mm aflate în construcţie la IMEC, CEA/LETI şi FhG, în principal cu ajutorul unor echipamente complementare, iar cele trei noi instalaţii de cercetare vor fi interconectate în vederea unui schimb optimizat de microplăcuţe, permiţând astfel funcţionarea unei aşa-numite "instalaţii de procesare virtuale". | S-a solicitat finanţare UE pentru toate pachetele de lucrări: pentru primele trei s-a solicitat 10 % (constând în extinderea infrastructurii pentru 300 mm pentru fiecare dintre cele trei amplasamente), în vreme ce pentru activităţile de gestiune şi de difuzare s-a solicitat 100 %. |

--------------------------------------------------