Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL de instituire, pentru perioada 2014-2020, a programului „Justiție” /* COM/2011/0759 final - 2011/0369 (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Astfel cum s-a confirmat prin Programul de la Stockholm, crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție rămâne o prioritate pentru Uniunea Europeană. Deși în acest domeniu s-au înregistrat deja progrese semnificative, cooperarea judiciară în materie civilă și penală este în continuare insuficientă. În perioada care a urmat semnării Tratatului de la Lisabona și ulterior eliminării celui de-al treilea pilon, domeniul judiciar se dezvoltă în mod dinamic pentru a răspunde tuturor provocărilor. Măsurile legislative și de politică, precum și punerea în aplicare coerentă a acestora reprezintă instrumente-cheie. Finanțarea poate contribui la dezvoltarea acestui domeniu prin sprijinirea adoptării de acte legislative și a procesului decizional și prin promovarea punerii în aplicare a acestora. În conformitate cu comunicarea „Revizuirea bugetului UE”[1], au fost analizate din nou instrumentele de finanțare și mecanismele de furnizare existente pentru a se asigura o concentrare specifică asupra valorii adăugate europene și asupra proceselor de raționalizare și simplificare a mecanismelor de finanțare. În comunicarea „Un buget pentru Europa 2020”[2], Comisia a identificat necesitatea de a dispune de un buget mai simplu și mai transparent pentru a depăși problemele cauzate de complexitatea structurilor programului și de existența mai multor programe. Domeniul judiciar a fost menționat ca un exemplu al fragmentării existente în privința căruia ar trebui adoptate măsuri. În acest cadru și în vederea simplificării și raționalizării, programul „Justiție” este succesorul a trei programe existente: - „Justiție civilă” (JCIV), - „Justiție penală” (JPEN), - „Prevenirea și informarea cu privire la consumul de stupefiante” (DPIP). Întrucât DPIP s-a bazat pe un temei juridic în domeniul sănătății publice, acoperind astfel aspecte referitoare la sănătate, în special reducerea efectelor dăunătoare asupra sănătății asociate cu consumul de stupefiante, programul „Justiție” abordează politica împotriva stupefiantelor prin prisma prevenirii criminalității. Combaterea traficului ilicit cu stupefiante, care reprezintă unul dintre domeniile infracționalității în care legiuitorul european poate adopta norme minime pentru definirea infracțiunilor și a sancțiunilor penale în temeiul articolului 83 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și a altor activități ilegale legate de stupefiante, vor constitui principalul obiectiv al finanțării acțiunilor referitoare la stupefiante în cadrul noului program. Fuziunea programelor, întemeiate pe dispoziții ale titlului V din partea a III-a a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, va permite o abordare globală de finanțare în domeniu, precum și o alocare mai eficientă a fondurilor pentru aspecte orizontale precum formarea. Obiectivul general al prezentei propuneri este de a contribui la crearea unui spațiu de justiție veritabil prin promovarea cooperării judiciare în materie civilă și în materie penală. Pentru a îndeplini acest obiectiv general, propunerea vizează promovarea aplicării eficiente, integrale și coerente a legislației Uniunii în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și penală, facilitarea accesului la justiție, precum și prevenirea și reducerea cererii și a ofertei de stupefiante. Acest obiectiv poate fi atins prin sprijinirea formării și prin acțiuni de sensibilizare, prin consolidarea rețelelor și facilitarea cooperării transnaționale. De asemenea, Uniunea Europeană trebuie să se doteze cu o bază analitică solidă pentru a sprijini procesul decizional și legislația în domeniul justiției. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI 2.1. Consultarea părților interesate La 20 aprilie 2011 a fost lansată o consultare publică cu părțile interesate cu privire la activitățile viitoare de finanțare în domeniul justiției, drepturilor fundamentale și al egalității pentru perioada de după 2013[3]. Aceasta a fost disponibilă online timp de două luni și a fost deschisă tuturor părților și persoanelor interesate. 187 de respondenți – dintre care numeroase ONG-uri – din majoritatea statelor membre și-au prezentat contribuțiile. Respondenții au evaluat obiectivele de politică ale programelor și au confirmat necesitatea finanțării în domeniile acoperite de acestea. Valoarea adăugată europeană a fost recunoscută și nu s-a identificat niciun domeniu în care ar trebui sistată finanțarea. S-a recunoscut necesitatea simplificării și îmbunătățirii, iar majoritatea măsurilor propuse, inclusiv reducerea numărului de programe și simplificarea procedurilor, au primit un răspuns pozitiv. Părțile interesate s-au pronunțat în favoarea finanțării activităților precum schimbul de bune practici, formarea experților, activitățile de informare și de sensibilizare, sprijinirea rețelelor, studii etc. Toate tipurile de activități aprobate de către respondenți sunt prevăzute în mod explicit în articolul 6 din prezenta propunere. Respondenții au fost de acord cu propunerea Comisiei privind actorii eligibili pentru primirea finanțării și tipurile de mecanisme de finanțare care pot fi folosite. 2.2. Evaluarea impactului O evaluare a impactului a fost realizată cu privire la activitățile viitoare de finanțare pentru întregul domeniu al justiției, drepturilor fundamentale și egalității, care cuprinde în prezent șase programe[4]. Evaluarea impactului este relevantă atât pentru propunerea privind programul „Justiție”, cât și pentru propunerea privind programul „Drepturi și cetățenie”. Evaluarea impactului se bazează pe evaluările intermediare ale programelor actuale[5], care au confirmat eficiența și eficacitatea generală a programelor, identificând în același timp unele deficiențe și necesitatea unor ameliorări. Evaluarea impactului a analizat trei opțiuni: Opțiunea A: Menținerea celor șase programe și abordarea unora dintre problemele identificate prin modificări la nivelul gestionării interne a programelor. Îmbunătățirea gestionării și crearea de sinergii puternice între programe ar putea rezolva o serie de probleme. Cu toate acestea, principala cauză a problemelor, și anume multitudinea de programe, nu ar fi abordată în mod direct și, în consecință, îmbunătățirile vizate prin această opțiune ar fi limitate. Opțiunea B: Menținerea tuturor măsurilor de la opțiunea A, și, în plus, fuzionarea celor șase programe existente în două programe. Această opțiune ar permite o mai mare flexibilitate în folosirea fondurilor și în abordarea priorităților de politică anuale. Opțiunea ar conduce la o mai mare simplificare (atât pentru beneficiari, cât și pentru administrație) și a eficienței programelor, deoarece ar fi necesar un număr semnificativ mai mic de proceduri. Eficiența programelor ar fi, de asemenea, ameliorată, deoarece fragmentarea și diluarea fondurilor ar fi mai bine avute în vedere în cadrul a două programe. Noi resurse umane ar fi disponibile, ca urmare a numărului redus de proceduri care ar reduce sarcina administrativă, iar acestea ar fi alocate activităților care conduc la ameliorarea eficacității programelor (diseminarea rezultatelor, monitorizarea, furnizarea de informații etc.) Opțiunea C: Implementarea unui singur program. Această opțiune soluționează toate problemele provocate de instrumentele juridice multiple și de sarcina administrativă sporită de gestionare a multiplelor programe. Cu toate acestea, din cauza constrângerilor juridice, domeniul de aplicare a unui astfel de program nu poate acoperi necesitățile de finanțare din toate domeniile de politică. Ar trebui să se aleagă între domeniul justiției și domeniul drepturilor și cetățeniei. Deși această soluție poate avea un impact maxim în ceea ce privește gestionarea, nu vor putea fi abordate suficient prioritățile și necesitățile întregului spectru de politici. În urma analizei și a comparării opțiunilor, opțiunea preferată este punerea în aplicare a două programe care ar putea acoperi necesitățile de finanțare ale tuturor domeniilor de politică (opțiunea B). Față de status quo, opțiunea B prezintă avantaje clare și niciun dezavantaj. Opțiunea A nu este la fel de avantajoasă ca opțiunea B, iar opțiunea C oferă doar o acoperire parțială a domeniilor de politică, fiind, prin urmare, neadecvată. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Temeiul juridic al prezentei propuneri este articolul 81 alineatele (1) și (2), articolul 82 alineatul (1) și articolul 84 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Coroborarea articolele 81 și 82 permite o abordare cuprinzătoare referitoare la sprijinirea dezvoltării cooperării judiciare în materie civilă și penală, în special în ceea ce privește aspectele transversale și orizontale care afectează ambele domenii judiciare. Articolul 84 prevede adoptarea de măsuri pentru promovarea și sprijinirea acțiunilor statelor membre în domeniul prevenirii criminalității. Programul nu intenționează să acopere întreg domeniul prevenirii criminalității, ci doar domeniul politicii antidrog. Acesta vizează adoptarea unei abordări cuprinzătoare în lupta împotriva cererii și ofertei de droguri, acoperind finanțarea în vederea sprijinirii cooperării transfrontaliere a statelor membre în materie de aplicare. Activitățile de finanțare propuse respectă principiile europene privind valoarea adăugată europeană și subsidiaritatea. Finanțarea de la bugetul Uniunii se concentrează asupra activităților ale căror obiective nu pot fi îndeplinite suficient numai de către statele membre și în care intervenția Uniunii poate aduce o valoare suplimentară față de acțiunea izolată a statelor membre. Activitățile care fac obiectul prezentului regulament contribuie la aplicarea eficientă a aquis-ului, prin dezvoltarea încrederii reciproce între statele membre, prin sporirea cooperării și a legăturilor și prin aplicarea corectă, coerentă și consecventă a legislației comune pe întreg teritoriul Uniunii. Uniunea Europeană se află într-o poziție mai bună decât statele membre pentru a aborda situațiile transfrontaliere și pentru a oferi o platformă europeană pentru învățarea reciprocă. Va fi încurajată o bază analitică solidă pentru sprijinul și dezvoltarea de politici. Intervenția Uniunii Europene permite ca aceste activități să fie urmărite în mod consecvent în întreaga Uniune, permițând realizarea de economii de scară. Propunerea respectă principiul proporționalității, întrucât nu depășește nivelul minim necesar pentru realizarea la nivel european a obiectivului declarat și ceea ce este necesar pentru îndeplinirea acestuia. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Pachetul financiar de punere în aplicare a programului „Justiție”, pentru perioada 1 ianuarie 2014 – 31 decembrie 2020, este de 472 milioane EUR (prețuri actuale). 5. PRINCIPALELE ELEMENTE ALE PROPUNERII Abordarea propusă vizează simplificarea procedurilor de finanțare, astfel cum au solicitat toate părțile implicate, printr-o abordare orientată mai mult către rezultate. Principalele elemente ale abordării sunt următoarele: - Propunerea definește obiectivele generale și specifice urmărite prin program (articolele 4 și 5) și domeniile de acțiune asupra cărora se va concentra programul (articolul 6) Obiectivele generale și specifice definesc domeniul de aplicare a programului (domeniile de politică); întrucât tipurile de acțiuni sunt orientate spre finanțare, acestea sunt aplicabile tuturor domeniilor de politică în cauză și definesc în mod orizontal realizările care pot fi obținute prin finanțare. În același timp, acestea definesc domeniile în care finanțarea poate aduce într-adevăr o valoare adăugată europeană în îndeplinirea obiectivelor de politică. La punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisia va stabili anual prioritățile de finanțare în respectivele domenii de politică. Programul poate folosi toate instrumentele financiare prevăzute în Regulamentul financiar. Participarea este deschisă tuturor entităților juridice stabilite în mod legal pe teritoriul statelor membre sau într-o țară terță care participă la program, fără a limita ulterior accesul la program. Această structură permite simplificarea, precum și o mai bună orientare a programului către necesitățile și progresul politicilor. De asemenea, aceasta oferă un context stabil pentru evaluare, deoarece obiectivele specifice sunt în directă legătură cu indicatorii de evaluare, legătură care va rămâne constantă pe întreaga durată a programului și va fi monitorizată și evaluată în mod regulat. Programul propune să nu se rezerve sume specifice fiecărui domeniu de politică, pentru o mai mare flexibilitate și în vederea ameliorării punerii în aplicare a programului. - Participarea țărilor terțe se limitează la SEE, la țările în curs de aderare, precum și la țările candidate și la țările potențial candidate. Alte țări terțe, în special țările care fac obiectul politicii europene de vecinătate, pot fi asociate la acțiuni ale programului, dacă aceasta servește scopului acțiunilor respective. - Prioritățile anuale ale programului vor fi definite în programul anual de lucru. Deoarece aceasta implică alegeri întemeiate pe politici, adoptarea programului anual de lucru este supus avizului unui comitet al statelor membre în conformitate cu procedura de consultare. - Pe baza unei analize costuri-beneficii, Comisia poate recurge la o agenție executivă existentă pentru punerea în aplicare a programului, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini în gestionarea programelor comunitare. Noțiunea de „magistrați și personal din justiție” Formarea judiciară a magistraților și a personalului din justiție reprezintă un element cheie al politicilor judiciare. Formarea judiciară consolidează încrederea reciprocă între statele membre, practicieni și cetățeni; Comunicarea Comisiei privind formarea judiciară europeană, „Instaurarea unui climat de încredere în justiție la nivelul UE, o nouă dimensiune a formării judiciare europene”, stabilește obiectivele concrete de formare care trebuie îndeplinite până în 2020[6]. Articolul 81 alineatul (2) litera (h) și articolul 82 alineatul (1) litera (c) din TFUE se referă în mod explicit la „personalul judecătoresc și judiciar”. În conformitate cu comunicarea Comisiei, avocații, deși reprezintă o profesie autonomă, fac parte integrantă și necesară din activitatea judiciară și îndeplinesc un rol central în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației Uniunii Europene. Cât despre notarii din mai multe state membre, aceștia dețin competențe importante în domeniul judiciar, contribuind, de asemenea, la punerea în aplicare a legislației Uniunii. Ținând seama de spiritul și obiectivele dispozițiilor tratatului, este posibil ca aceste dispoziții să fie extinse pentru a îngloba cele două profesiuni. 2011/0369 (COD) Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL de instituire, pentru perioada 2014-2020, a programului „Justiție” (Text cu relevanță pentru SEE) PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 81 alineatele (1) și (2), articolul 82 alineatul (1) și articolul 84, având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1) Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție în care persoanele sunt libere să circule. În acest scop, Uniunea poate adopta măsuri pentru a dezvolta cooperarea judiciară în materie civilă și penală și pentru a promova și sprijini acțiunea statelor membre în domeniul prevenirii criminalității, în special în vederea prevenirii și reducerii cererii și ofertei de stupefiante. (2) Programul de la Stockholm[7] reafirmă prioritatea care trebuie acordată creării unui spațiu de libertate, securitate și justiție și precizează, în cadrul priorităților sale politice, crearea unei Europe a dreptului și a justiției. Finanțarea este identificată drept unul dintre instrumentele importante pentru punerea în aplicare cu succes a priorităților politice ale Programului de la Stockholm. (3) Comunicarea Comisiei privind Europa 2020[8] stabilește o strategie pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Un domeniu al justiției performant, în care sunt eliminate obstacolele în calea procedurilor judiciare transfrontaliere și a accesului la justiție în situații transfrontaliere, trebuie dezvoltat ca element crucial pentru sprijinirea și promovarea obiectivelor specifice și a inițiativelor-pilot ale Strategiei Europa 2020. (4) Experiența acțiunilor la nivelul Uniunii a arătat că realizarea acestor obiective în practică necesită o varietate de instrumente, inclusiv legislație, inițiative politice și finanțare. Finanțarea reprezintă un instrument important complementar măsurilor legislative. Prin urmare, ar trebui stabilit un program de finanțare. (5) Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”[9] subliniază necesitatea de raționalizare și de simplificare a finanțării din partea Uniunii. Simplificarea semnificativă și gestionarea eficientă a finanțării pot fi obținute prin reducerea numărului de programe și prin raționalizarea, simplificarea și armonizarea normelor și a procedurilor privind finanțarea. (6) Drept răspuns la necesitatea de simplificare și de gestionare eficientă a finanțării, prezentul regulament instituie programul „Justiție” în vederea continuării și a dezvoltării activităților realizate anterior în baza a trei programe, stabilite prin Decizia nr. 1149/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 septembrie 2007 de instituire, pentru perioada 2007-2013, a programului specific Justiție civilă în cadrul programului general Drepturile fundamentale și justiția[10], prin Decizia 2007/126/JHA a Consiliului din 12 februarie 2007 de stabilire pentru perioada 2007-2013, în cadrul programului general Drepturile fundamentale și justiția, a programului specific Justiția penală[11] și prin Decizia nr. 1150/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 septembrie 2007 de instituire, pentru perioada 2007-2013, a programului specific Prevenirea și informarea cu privire la consumul de stupefiante în cadrul programului general Drepturile fundamentale și justiția[12]. (7) Întrucât programul „Prevenirea și informarea cu privire la consumul de stupefiante” se bazează pe un temei juridic în domeniul sănătății publice, acoperind astfel aspecte referitoare la sănătate, în special reducerea efectelor dăunătoare asupra sănătății asociate cu consumul de stupefiante, programul „Justiție” abordează politica împotriva stupefiantelor prin prisma prevenirii criminalității. Combaterea traficului ilicit de stupefiante și a altor activități ilegale legate de stupefiante trebuie să constituie principalul obiectiv al finanțării referitoare la stupefiante în cadrul noului program. (8) Comunicările Comisiei „Revizuirea bugetului UE”[13] și „Un buget pentru Europa 2020” subliniază, de asemenea, importanța concentrării finanțării asupra activităților cu o valoare adăugată europeană clară, respectiv activitățile în care intervenția Uniunii poate aduce o valoare adăugată comparativ cu acțiunile întreprinse exclusiv de statele membre. Acțiunile care fac obiectul prezentului regulament contribuie la crearea unui spațiu european de justiție prin promovarea principiului recunoașterii reciproce, prin dezvoltarea încrederii reciproce între statele membre, prin consolidarea cooperării și a legăturilor transfrontaliere și prin aplicarea corectă, coerentă și consecventă a legislației Uniunii. Activitățile de finanțare trebuie, de asemenea, să contribuie la o cunoaștere mai bună și mai eficientă a legilor și a politicilor Uniunii de către toți cei interesați și la crearea unei baze analitice solide pentru sprijinirea și dezvoltarea legislației și politicilor Uniunii. Intervenția Uniunii permite urmărirea acțiunilor într-un mod consecvent pe întreg teritoriul Uniunii Europene și realizarea de economii de scară. De asemenea, Uniunea Europeană se află într-o poziție mai bună decât statele membre pentru a aborda situațiile transfrontaliere și pentru a oferi o platformă europeană pentru învățarea reciprocă. (9) În materie de stupefiante, cererea și oferta reprezintă o amenințare reală pe care statele membre nu o pot aborda în mod durabil pe cont propriu. Intervenția Uniunii în temeiul prezentului regulament sprijină acțiunile statelor membre pentru prevenirea și reducerea cererii și a ofertei de stupefiante, în special prin sprijinirea cooperării transfrontaliere în materie de executare. (10) În vederea punerii în aplicare a principiului de gestiune financiară solidă, prezentul regulament prevede instrumentele adecvate pentru evaluarea performanței acestuia. În acest scop, regulamentul definește obiective generale și specifice. Pentru măsurarea gradului de realizare a obiectivelor specifice, trebuie instituit un set de indicatori care să rămână valabili pe întreaga durată a programului. (11) Prezentul regulament stabilește, pentru programul multianual, un pachet financiar care constituie principala referință pentru autoritatea bugetară în cadrul procedurii bugetare anuale, în sensul punctului 17 din Acordul interinstituțional din XX dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în domeniul bugetar și buna gestiune financiară. (12) Prezentul regulament trebuie pus în aplicare în deplină conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. XX/XX din XX privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii Europene. În special, acesta trebuie să folosească instrumentele de simplificare introduse de regulamentul respectiv. De asemenea, criteriile stabilite pentru identificarea acțiunilor care urmează să fie sprijinite trebuie să vizeze alocarea resurselor financiare disponibile pentru acțiunile care generează cel mai mare impact cu privire la obiectivele politice urmărite. (13) Comisia ar trebui să dețină competențele de punere în aplicare cu privire la adoptarea programelor anuale de lucru. Competențele respective ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de punere în aplicare de către Comisie[14]. Având în vedere sumele anuale în cauză, implicațiile bugetare pot fi considerate ca fiind nesubstanțiale. Prin urmare, ar trebui să se aplice procedura consultativă. (14) În vederea asigurării alocării eficiente a fondurilor de la bugetul Uniunii, ar trebui să se urmărească consecvența, complementaritatea și sinergiile între programele de finanțare care sprijină domeniile de politică aflate în strânsă legătură, în special între prezentul program și programul „Drepturi și cetățenie” instituit prin Regulamentul (UE) nr. XX/XX din XX[15], Instrumentul pentru sprijin financiar pentru cooperare polițienească, prevenirea criminalității și lupta împotriva crimei organizate și a infracțiunilor grave transfrontaliere instituit prin Regulamentul (UE) nr. XX/XX din XX[16], programul „Sănătate pentru creștere” instituit prin Regulamentul (UE) nr. XX/XX din XX[17], programul „Erasmus pentru toți”, instituit prin Regulamentul (UE) nr. XX/XX din XX[18], programul-cadru „Orizont 2020”, instituit prin Regulamentul (UE) nr. XX/XX din XX[19] și Instrumentul de asistență pentru preaderare instituit prin Regulamentul (UE) nr. XX/XX din XX[20]. (15) În conformitate cu articolele 8 și 10 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, programul ar trebui să sprijine integrarea egalității între femei și bărbați și a obiectivelor anti-discriminare în toate activitățile sale. Ar trebui să se efectueze o monitorizare și evaluare periodică pentru a aprecia modul în care aspectele privind combaterea discriminării și egalitatea între femei și bărbați sunt abordate în cadrul activităților programului (16) Interesele financiare ale Uniunii ar trebui protejate prin măsuri proporționate pe întreaga durată a ciclului de cheltuieli, inclusiv prevenirea, detectarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, incorect plătite sau incorect utilizate și, după caz, penalizări. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) trebuie să dețină competența de a desfășura verificări și inspecții la fața locului în cazul operatorilor economici în conformitate cu procedurile stabilite de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96[21] pentru a se determina dacă a avut loc sau nu o fraudă, un act de corupție sau o altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene în legătură cu o finanțare din partea Uniunii în temeiul programului. (17) Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume de a contribui la crearea unui spațiu european de justiție, nu poate fi realizat suficient de statele membre și poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește de ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. (18) [În conformitate cu articolul 3 din Protocolul (nr. 21) privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre respective au notificat intenția lor de a participa la adoptarea și la aplicarea prezentului regulament] SAU [Fără a aduce atingere articolului 4 din Protocolul (nr. 21) privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Regatul Unit și Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu au obligații în temeiul acesteia și nu fac obiectul aplicării sale.][22] (19) În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Stabilirea și durata programului 1. Prezentul regulament instituie programul „Justiție” al Uniunii Europene, denumit în continuare „programul”. 2. Programul acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. Articolul 2 Definiții În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții: (a) „state membre” înseamnă state membre cu excepția [Danemarcei] SAU [a Danemarcei, a Regatului Unit și a Irlandei, fără a aduce atingere articolului 4 din Protocol (nr. 21)]; (b) „membrii corpului magistraților și ai personalului din justiție” înseamnă judecători, procurori, avocați pledanți, consilieri juridici, notari, personalul auxiliar al instanțelor, executori judecătorești, interpreți în instanță și alți profesioniști asociați personalului judiciar. Articolul 3 Valoare adăugată europeană Programul finanțează acțiuni cu valoare adăugată europeană. În acest scop, Comisia asigură că acțiunile selectate pentru finanțare pot produce rezultate cu valoare adăugată europeană și monitorizează dacă valoarea adăugată europeană a fost într-adevăr obținută prin rezultatele finale ale acțiunilor finanțate prin program. Articolul 4 Obiectiv general Obiectivul general al programului contribuie la crearea unui spațiu european de justiție prin promovarea cooperării judiciare în materie civilă și penală. Articolul 5 Obiective specifice În vederea îndeplinirii obiectivului general stabilit la articolul 4, programul trebuie să urmărească următoarele obiective specifice: (a) promovarea aplicării eficiente, integrale și consecvente a legislației Uniunii în domeniile cooperării judiciare în materie civilă și penală. Indicatorul de măsurare a gradului de realizare al acestui obiectiv este, inter alia, numărul de cazuri de cooperare transfrontalieră. (b) facilitarea accesului la justiție. Indicatorul de măsurare a gradului de realizare al acestui obiectiv este, inter alia, percepția europeană cu privire la accesul la justiție. (c) prevenirea și reducerea cererii și ofertei de stupefiante. Indicatorul de măsurare a gradului de realizare al acestui obiectiv este, inter alia, numărul de cazuri de cooperare transfrontalieră. În toate activitățile sale, programul urmărește să promoveze egalitatea între femei și bărbați și să combată discriminarea pe criterii de sex, origine rasială sau etnică, religie sau credință, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală. Articolul 6 Acțiuni 1. În vederea urmăririi obiectivelor stabilite la articolele 4 și 5, acțiunile programului se concentrează asupra următoarelor domenii de acțiune: (a) o mai bună conștientizare și cunoaștere de către public a legislației și politicilor Uniunii; (b) sprijinirea punerii în aplicare a legislației și a politicilor Uniunii în statele membre; (c) promovarea cooperării transnaționale și construirea cunoașterii și încrederii reciproce; (d) ameliorarea cunoașterii și înțelegerii problemelor potențiale care ar putea afecta buna funcționare a unui spațiu european de justiție în vederea asigurării unui proces de formulare a politicilor și a unei legislații bazate pe informații solide. 2. Programul finanțează, inter alia, următoarele tipuri de acțiuni: (a) activități analitice precum colectarea datelor și statisticile; elaborarea metodologiilor comune și, după caz, a indicatorilor sau etaloanelor; studii, cercetări, analize și sondaje; evaluări și analize ale impactului; elaborarea și publicarea de ghiduri, rapoarte și materiale educaționale; monitorizarea și evaluarea transpunerii și aplicării legislației Uniunii și a punerii în aplicare a politicilor Uniunii; grupuri de lucru, seminarii, reuniuni ale experților, conferințe; (b) activități de formare pentru membrii personalului judiciar și judecătoresc precum schimburi de personal, grupuri de lucru, seminarii, evenimente pentru formarea formatorilor, elaborarea de module de formare online sau de alt tip; (c) învățare reciprocă, cooperare, activități de sensibilizare și diseminare precum identificarea și schimbul de bune practici, abordările și experiențele inovatoare, revizuire și învățare reciprocă; organizarea de conferințe și seminarii; organizarea de campanii de sensibilizare și de informare, campanii media și evenimente, inclusiv comunicarea corporatistă a priorităților politice ale Uniunii Europene; compilarea și publicarea de materiale pentru diseminarea informațiilor, precum și a rezultatelor programului; elaborarea, exploatarea și întreținerea sistemelor și instrumentelor bazate pe tehnologiile informației și comunicațiilor; (d) sprijin pentru principalii actori implicați precum sprijinul acordat statelor membre pentru aplicarea legislației și politicilor Uniunii; sprijin pentru principalele rețele la nivel european ale căror activități sunt legate de punerea în aplicare a obiectivelor programului; interconectarea la nivel european între organismele și organizațiile specializate și autoritățile naționale, regionale și locale; finanțarea rețelelor de experți; finanțarea observatorilor la nivel european. Articolul 7 Participare 1. Accesul la program este deschis tuturor organismelor și entităților publice și/sau private stabilite în mod legal în: (a) statele membre ale Uniunii; (b) statele AELS care sunt membre ale Acordul privind SEE, în conformitate cu condițiile prevăzute în Acordul privind SEE; (c) țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate, în conformitate cu principiile generale și termenii și condițiile generale prevăzute în acordurile-cadru încheiate cu țările respective pentru participarea acestora la programele Uniunii; (d) Danemarca, în baza unui acord internațional. 2. Organismele și entitățile publice și/sau private stabilite legal în alte țări terțe, în special țările care fac obiectul politicii europene de vecinătate, pot fi asociate la acțiunile programului, dacă aceasta servește scopului acțiunilor respective 3. În cadrul programului, Comisia poate coopera cu organizații internaționale active în domeniile vizate de acesta precum Consiliul Europei, Organizația Națiunilor Unite și Conferința de la Haga privind dreptul internațional privat. Acestor organizații internaționale li se oferă acces la program. Articolul 8 Bugetul 1. Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului este de 472 milioane EUR. 2. Alocarea financiară a programului poate acoperi, de asemenea, cheltuielile legate de activitățile de pregătire, de monitorizare, de control, de audit și de evaluare necesare pentru gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia; în special, studiile, reuniunile experților, acțiunile de informare și de comunicare, inclusiv comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii Europene, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament, cheltuielile privind rețelele informatice axate pe prelucrarea și schimbul de informații, precum și toate celelalte cheltuieli de asistență tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului. 3. Autoritatea bugetară autorizează creditele anuale disponibile în limitele cadrului financiar multianual instituit prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. XX/XX al Consiliului din XX de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020. Articolul 9 Măsuri de punere în aplicare 1. Comisia pune în aplicare sprijinul financiar al Uniunii în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. XX/XX din XX privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii Europene. 2. În vederea punerii în aplicare a programului, Comisia adoptă programe anuale de lucru sub forma actelor de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare sunt adoptate în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 10 alineatul (2). 3. Programele anuale de lucru stabilesc măsurile necesare pentru punerea lor în aplicare, prioritățile cererilor de ofertă și toate celelalte elemente prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) nr. XX/XX din XX privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii Europene. Articolul 10 Procedura comitetului 1. Comisia este asistată de un comitet. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/ 2011. 2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Articolul 11 Complementaritate 1. Comisia, în cooperare cu statele membre, asigură coerența de ansamblu, complementaritatea și sinergiile cu alte instrumente ale Uniunii, inter alia, cu programul „Drepturi și cetățenie”, Instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenția criminalității și lupta împotriva crimei organizate și a infracțiunilor grave transfrontaliere, programul „Sănătate pentru creștere”, programul „Erasmus pentru toți”, programul-cadru „Orizont 2020” și Instrumentul de asistență pentru preaderare. 2. Programul poate împărți resursele cu alte instrumente ale Uniunii, în special cu programul „Drepturi și cetățenie”, în vederea punerii în aplicare a acțiunilor care îndeplinesc obiectivele ambelor programe. O acțiune care a primit finanțare din partea prezentului program poate primi, de asemenea, finanțare din partea programul „Drepturi și cetățenie”, cu condiția ca finanțarea să nu acopere aceleași elemente de cost. Articolul 12 Protejarea intereselor financiare ale Uniunii 1. Comisia ia măsurile adecvate pentru a asigura că, atunci când sunt puse în aplicare acțiuni finanțate prin prezentul regulament, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea măsurilor preventive împotriva fraudei, a corupției și a altor activități ilegale, prin intermediul verificărilor eficiente și, în cazul constatării unor nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod greșit și, după caz, prin intermediul unor sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive. 2. Comisia sau reprezentanții săi și Curtea de Conturi Europeană dețin competența de a audita, în baza documentelor și la fața locului, toți beneficiarii de subvenții, contractanții și subcontractanții care au primit finanțare din partea Uniunii în cadrul programului. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua verificări și inspecții la fața locului asupra operatorilor economici interesați direct sau indirect de astfel de finanțări în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 în vederea stabilirii posibilelor cazuri de fraudă, corupție sau altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant sau o decizie de subvenționare sau un contract privind finanțarea din partea Uniunii. Fără a aduce atingere primului și celui de-al doilea paragraf, acordurile de cooperare cu țările terțe și organizațiile internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile și contractele de subvenționare care rezultă din punerea în aplicare a prezentului regulament conferă expres Comisiei, Curții de Conturi Europene și OLAF competența de a efectua astfel de audituri, verificări și inspecții la fața locului. Articolul 13 Monitorizare și evaluare 1. Comisia monitorizează programul în mod regulat pentru a urmări acțiunile de punere în aplicare realizate în temeiul acestuia în domeniile de acțiune prevăzute la articolul 6 alineatul (1) și îndeplinirea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 5. Monitorizarea face posibilă, de asemenea, evaluarea modului în care activitățile din cadrul programului abordează aspectele care țin de egalitatea de gen și de lupta împotriva discriminării. Dacă este cazul, indicatorii sunt defalcați în funcție de sex, vârstă și dizabilitate. 2. Comisia pune la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului: (a) un raport de evaluare intermediară, cel mai târziu până la mijlocul lui 2018; (b) un raport de evaluare ex-post. 3. Evaluarea intermediară raportează cu privire la îndeplinirea obiectivelor programului, eficiența folosirii resurselor și valoarea adăugată europeană a programului, pentru a stabili dacă finanțarea în domeniile care fac obiectul programului trebuie reînnoită, modificată sau suspendată după 2020. De asemenea, evaluarea abordează posibilitățile de simplificare a programului, coerența internă și externă a acestuia, precum și măsura în care toate obiectivele și acțiunile își păstrează relevanța. Evaluarea ia în considerare, de asemenea, rezultatele evaluărilor ex-post ale programelor prevăzute la articolul 14. 4. Evaluarea ex-post raportează cu privire la impactul pe termen mai lung al programului și asupra durabilității efectelor acestuia, în vederea stabilirii unui program ulterior. Articolul 14 Măsuri tranzitorii Acțiunile inițiate înainte de 1 ianuarie 2014 în baza Deciziei 1149/2007/CE, a Deciziei 2007/126/JHA sau a Deciziei 1150/2007/CE continuă să fie reglementate până la finalizare de dispozițiile deciziilor respective. În ceea ce privește acțiunile în cauză, trimiterile la comitetele prevăzute la articolele 10 și 11 din Decizia 1149/2007/CE, la articolul 9 din Decizia 2007/126/JHA și la articolul 10 din Decizia 1150/2007/CE sunt interpretate drept trimiteri la comitetul prevăzut la articolul 10 din prezentul regulament. Articolul 15 Intrarea în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Adoptată la Bruxelles, Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Președintele Președintele ANNEXĂ FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Titlul propunerii/inițiativei 1.2. Domeniul (domeniile) de politică vizat(e) în structura ABM/ABB 1.3. Tipul propunerii/inițiativei 1.4. Obiectiv(e) 1.5. Motivele propunerii/inițiativei 1.6. Durata acțiunii și impactul financiar al acesteia 1.7. Metoda (metodele) de gestionare preconizată (preconizate) 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Norme de monitorizare și raportare 2.2. Sistemul de gestionare și control 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) vizată (vizate) 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual 3.2.5. Participarea terților la finanțare 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Titlul propunerii/inițiativei Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, pentru perioada 2014 – 2020, a programului „Justiție” 1.2. Domeniul (domeniile) de politică vizat(e) în structura ABM/ABB[23] Titlul 33 - Justiție 1.3. Tipul propunerii/inițiativei þ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ¨ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[24] ¨ Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea unei acțiuni existente ¨ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune reorientată spre o acțiune nouă 1.4. Obiective 1.4.1. Obiectivul (obiectivele) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă Obiectivul programului este de a contribui la crearea unui spațiu european de libertate, securitate și justiție, în special a unui spațiu european de justiție, prin promovarea cooperării judiciare în materie civilă și penală. Un domeniu al justiției performant, în care sunt eliminate obstacolele în calea procedurilor judiciare transfrontaliere, va sprijini și promova, de asemenea, obiectivele specifice și inițiativele-pilot ale Strategiei Europa 2020 1.4.2. Obiectivul (obiectivele) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză Obiective specifice: În vederea îndeplinirii obiectivului general de a contribui la crearea unui spațiu european de justiție, programul are următoarele obiective specifice: (a) să promoveze aplicarea eficientă, integrală și coerentă a legislației Uniunii în domeniile cooperării judiciare în materie civilă și penală; (b) să faciliteze accesul la justiție; (c) să prevină și să reducă cererea și oferta de stupefiante. Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză ABB 33 03 și 33 04. 1.4.3. Rezultat(e) preconizat(e) și impact A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa le poate avea asupra beneficiarilor/grupurilor vizate. Propunerea contribuie la punerea în aplicare a aquis-ului, permițând cetățenilor și întreprinderilor din Uniune să beneficieze în totalitate de legislația existentă. Aceștia vor fi mai conștienți de drepturile lor, iar statele membre și părțile interesate vor dispune de instrumente mai bune pentru schimbul de informații cu privire la bunele practici și pentru cooperare. Efectele propunerii asupra beneficiarilor/grupurilor țintă sunt descrise în detaliu în secțiunea 4.1.2. din evaluarea impactului. De asemenea, modificările programelor de finanțare propuse vor avea un efect benefic recunoscut asupra proceselor conform cărora va fi gestionat sprijinul financiar. Acesta va porni de la o abordare integrată a programelor în procesele de candidatură, documentația necesară și sistemele informatice care urmează să fie folosite. Aceasta va constitui în sine o economie concretă de timp, deoarece multe părți interesate care sunt active în domeniile acoperite de mai multe dintre generațiile actuale de programe nu vor mai trebui să răspundă unor cerințe divergente și vor putea să se concentreze mai mult asupra elaborării de propuneri consistente din punct de vedere al conținutului și al calității. Mai mult, datorită unui proces unic armonizat și aliniat de selecție a proiectelor, întârzierile între depunerea cererilor și primirea rezultatelor ar fi reduse considerabil, lăsând organizațiilor solicitante un interval mai mic de incertitudine. De asemenea, aceasta ar aduce avantajul suplimentar de a începe proiectele într-un termen mult mai scurt de la elaborare, răspunzând astfel mai eficient la necesitățile concrete pe care proiectele încearcă să le abordeze în conformitate cu prioritățile politice ale Uniunii. 1.4.4. Indicatori ai rezultatelor și impactul acestora A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei. Indicatorii pentru măsurarea gradului de realizare a obiectivelor specifice menționate anterior sunt, inter alia, numărul de cazuri de cooperare transfrontalieră pentru (a) și (c) și percepția europeană asupra accesului la justiție pentru (b). DG Justiție nu dispune de suficiente informații cu privire la situația actuală în vederea stabilirii unor obiective semnificative pe termen lung sau mediu, însă, înainte de începerea punerii în aplicare a programului DG Justiție, aceasta va încerca să colecteze mai multe informații cu privire la situația actuală în vederea stabilirii de etape și de obiective. 1.5. Motivele propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerința (cerințele) de îndeplinit pe termen scurt sau lung Întrucât legislația reprezintă un instrument cheie în punerea în aplicare a obiectivelor Uniunii în domeniul justiției, aceasta trebuie completată prin alte mijloace. În acest context, un rol important îi revine finanțării. În special, finanțarea trebuie să sporească eficiența legislației prin consolidarea cunoștințelor, a conștientizării și a capacității cetățenilor, a experților și a părților interesate, sprijinind: Informarea și sensibilizarea publicului, inclusiv acordarea de sprijin pentru campaniile naționale și europene de informare a publicului cu privire la drepturile sale astfel cum sunt garantate de legislația UE și cu privire la exercitarea acestora; Formarea și dezvoltarea capacităților pentru profesioniștii din domeniul juridic (precum judecătorii și procurorii) și pentru alți practicieni, cu scopul de a le pune la dispoziție instrumentele necesare punerii eficiente în practică a drepturilor și politicilor Uniunii. Finanțarea deține, de asemenea, un rol central în promovarea cooperării la nivel transnațional și în dezvoltarea încrederii reciproce, prin: Consolidarea rețelelor, respectiv a organizațiilor la nivelul UE, pentru a contribui la pregătirea inițiativelor viitoare în domeniu, precum și pentru a promova punerea în aplicare coerentă a acestora în întreaga Europă; Cooperarea transfrontalieră în materie de asigurare a respectării legii, de exemplu prin instituirea de sisteme de alertă privind copiii dispăruți și coordonarea cooperării antidrog operaționale și transfrontaliere. De asemenea, finanțarea trebuie să sprijine: Cercetarea, analiza și alte activități de sprijin, pentru a oferi legiuitorului informații clare și detaliate cu privire la problemele și situația de pe teren. Rezultatele acestor activități contribuie la dezvoltarea și punerea în aplicare a politicilor Uniunii și asigură că acestea sunt bazate pe elemente concrete, vizează obiective precise și sunt bine structurate. 1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE Finanțarea reglementată de programul DG Justiție se axează pe activitățile în care intervenția Uniunii poate adăuga o valoare suplimentară în raport cu acțiunea izolată a statelor membre. Activitățile care fac obiectul prezentului regulament contribuie la aplicarea efectivă a acquis-ului dezvoltând încrederea reciprocă între statele membre, sporind cooperarea și interconectarea transfrontalieră și realizând aplicarea corectă, coerentă și substanțială a legislației Uniunii pe teritoriul Uniunii Europene. Numai acțiunile la nivelul Uniunii pot furniza activități coordonate care pot atinge toate statele membre ale Uniunii. Uniunea Europeană se află într-o poziție privilegiată în raport cu statele membre în ceea ce privește abordarea situațiilor transfrontaliere și furnizarea unei platforme europene pentru învățarea reciprocă. În lipsa sprijinului din partea Uniunii, părțile interesate ar tinde să abordeze probleme similare într-un mod fragmentar și discontinuu. Colaborarea și interconectarea dintre acestea va conduce la diseminarea celor mai bune practici, în special în ceea ce privește abordările inovatoare și integrate din diferite state membre. Participanții la activități vor acționa ca multiplicatori ai activităților profesionale respective și vor disemina cele mai bune practici pe teritoriul statului membru de care aparțin. Se va acorda sprijin unei bune baze analitice necesare pentru susținerea și dezvoltarea politicilor. Intervenția Uniunii Europene permite urmărirea semnificativă a acestor activități pe teritoriul Uniunii și implică economii de scară. Finanțarea de la nivel național nu furnizează aceleași rezultate, ci doar o abordare fragmentată și limitată care nu acoperă necesitățile Uniunii Europene ca întreg. 1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similare Evaluările pe termen mediu efectuate pentru programele actuale în domeniul justiției au confirmat eficiența globală a programelor, însă au identificat, de asemenea, o serie de probleme cum ar fi diluarea fondurilor („saupoudrage”) în cadrul a numeroase proiecte de mică anvergură cu impact limitat. În ciuda faptului că finanțarea se alocă pentru o multitudine de proiecte, nu există o împărțire geografică echilibrată în rândul organizațiilor care beneficiază de finanțare. Evaluările pe termen mediu au stabilit că trebuie întreprinse acțiuni suplimentare pentru îmbunătățirea diseminării și a exploatării rezultatelor și realizărilor activităților finanțate. Îmbunătățirea diseminării este însoțită de îmbunătățirea evaluării și a monitorizării. Evaluările pe termen mediu și consultările publice au evidențiat, în termeni de eficiență, procedurile complexe și birocratice cu care se confruntă solicitanții. Din punct de vedere administrativ, multiplicarea procedurilor pentru diferitele programe impune o sarcină administrativă considerabilă pentru Comisie. Multiplicarea procedurilor și sarcina administrativă semnificativă contribuie la prelungirea duratei procedurilor. Fuzionarea programelor abordează această problemă și creează sinergii între programe. 1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante Programul va urmări sinergii, coerență și complementarități cu alte instrumente ale Uniunii, inter alia, cu programele din domeniul afaceri interne, consumatori și protecția sănătății, educație și cercetare. Se va evita dublarea activităților în cadrul altor programe, iar resursele pot fi împărțite între programul „Justiție” și programul „Drepturi și cetățenie” în vederea realizării obiectivelor comune. 1.6. Durata acțiunii și impactul financiar al acesteia þ Propunere/inițiativă cu durată limitată – þ Propunere/inițiativă în vigoare de la 01/01/2014 până la 31/12/2020 – þ Impact financiar din 2014 până în 2020 și în continuare ¨ Propunere/inițiativă cu durată nelimitată – Punere în aplicare cu o perioadă de demarare din AAAA până în AAAA, – urmată de o perioadă de funcționare la capacitate maximă. 1.7. Tipul (tipurile) de gestionare preconizat(e)[25] þ Gestiune centralizată directă de către Comisie þ Gestiune centralizată indirectă, prin delegarea sarcinilor de punere în aplicare: – þ agențiilor executive – þ organismelor instituite de Comunități[26] – ¨ organismelor publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public – ¨ persoanelor cărora li se încredințează punerea în aplicare a unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană și identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar ¨ Gestionare partajată cu statele membre ¨ Gestionare descentralizată împreună cu țări terțe þ Gestiune în comun cu organizații internaționale (după cum se precizează în continuare) Dacă se indică mai multe tipuri de gestiune, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații”. Observații Posibilitatea folosirii unei agenții executive existente pentru punerea în aplicare integrală sau parțială a programului este prevăzută în expunerea de motive. În această etapă, nu s-a luat nicio decizie în această privință și nu s-a realizat nicio analiză cost-beneficiu, însă opțiunea trebuie să rămână deschisă. Gestionarea în comun este o altă opțiune nefolosită în acest moment, însă ar putea fi avută în vedere pe viitor. Aceasta se referă în special la organizațiile internaționale menționate la articolul 7 alineatul (2): Consiliul Europei, Organizația Națiunilor Unite și Conferința de la Haga privind dreptul internațional privat. 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Norme de monitorizare și raportare A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții. Propunerea include obligațiile de monitorizare și de evaluare. Realizarea obiectivelor specifice se va monitoriza anual pe baza indicatorilor prevăzuți în propunere. De asemenea, Comisia va furniza un raport de evaluare intermediar privind îndeplinirea obiectivelor programului, utilizarea eficientă a resurselor și valoarea europeană adăugată a programului până la mijlocul lui 2018. Se va realiza o evaluare ex post privind impactul pe termen lung și sustenabilitatea efectelor programului după încheierea acestuia. 2.2. Sistemul de gestionare și control 2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e) DG Justiție nu s-a confruntat cu riscuri majore de erori în cadrul programelor sale de cheltuieli. Acest lucru este confirmat de absența recurentă a rezultatelor semnificative din rapoartele anuale ale Curții de Conturi, precum și de absența indicilor de eroare reziduală peste 2% în ultimii ani în rapoartele anuale de activitate ale DG Justiție (fosta DG JLS) (singura excepție fiind programul Daphne din 2009). Principalele deficiențe constatate sunt următoarele: - riscul calității scăzute a proiectelor selectate și al executării tehnice defectuoase a proiectului, ceea ce reduce impactul programelor; riscul este determinat de proceduri de selecție necorespunzătoare, lipsa expertizei sau monitorizare insuficientă; - riscul utilizării ineficiente sau neeconomice a fondurilor alocate, atât în cazul subvențiilor (complexitatea rambursării costurilor eligibile reale, însoțită de posibilitățile limitate de verificare a costurilor eligibile pe baza documentelor), cât și al achizițiilor (în anumite cazuri, numărul limitat de agenți economici furnizori având cunoștințele de specialitate cerute, ceea ce determină posibilități insuficiente de comparare a ofertelor de preț); - riscul legat de capacitatea organizațiilor mici, în special, de a controla eficient cheltuielile, precum și de a asigura transparența operațiunilor efectuate; - riscul la adresa reputației Comisiei, în eventualitatea identificării unor cazuri de fraudă sau a unor infracțiuni; sistemele de control intern ale terților pot oferi doar garanții parțiale, din cauza numărului relativ mare de contractanți și beneficiari diverși, fiecare deținând propriul sistem de control, adesea de dimensiuni relativ reduse. Se preconizează ca majoritatea acestor riscuri pot fi reduse pe baza unei mai bune direcționări a propunerilor și prin utilizarea elementelor simplificate incluse în revizuirea o dată la trei ani a Regulamentului financiar. 2.2.2. Metoda (metodele) de control preconizată (preconizate) Descrierea sistemelor de gestionare și control Sistemul de control avut în vedere pentru viitorul program este o continuare a sistemul de control actual. Acesta este format din diferite elemente constitutive: supravegherea operațiunilor de către Unitatea de gestionare a programului, controlul ex ante (verificarea financiară) efectuat de către Unitatea centrală privind bugetul și controlul, Comitetul intern pentru achiziții publice (JPC), controalele ex post pentru subvenții și auditurile efectuate de Capacitatea de audit intern și/sau Serviciul de audit intern. Toate tranzacțiile fac obiectul unei verificări ex ante de către Unitatea de gestionare a programului și al unei verificări financiare de către Unitatea privind bugetul și controlul (cu excepția prefinanțărilor cu risc scăzut). În ceea ce privește subvențiile, cererile de acordare de fonduri sunt verificate în detaliu, iar documentele de sprijin sunt solicitate doar dacă acest lucru este necesar, pe baza unei evaluări a riscurilor. Toate procedurile deschise și restricționate privind achizițiile publice și toate procedurile negociate care depășesc suma de 60 000 EUR sunt verificate de Comitetul intern pentru achiziții publice înainte de adoptarea deciziei de acordare a finanțării. Sectorul controalelor ex post aplică o „strategie de detecție” menită să identifice nivelul maxim de anomalii în vederea recuperării plăților nejustificate. Pe baza acestei strategii, auditurile se efectuează pornind de la un eșantion de proiecte selectate exclusiv pe baza unei analize a riscurilor. Costurile și beneficiile controalelor Se estimează că între 50% și 70% din personalul implicat în gestionarea programelor financiare actuale exercită funcții de control în sens larg (începând cu selecția beneficiarilor/contractanților și sfârșind cu punerea în aplicare a rezultatelor obținute în urma auditurilor). Acest procent corespunde unei sume care variază între 2,1 milioane EUR (50% din costurile pentru resurse umane aferente anului 2014, stabilite în secțiunea 3.2.3) și 3,2 milioane EUR (70% din costurile pentru resurse umane aferente anului 2020, stabilite în secțiunea 3.2.3). În plus, externalizarea auditurilor ex post produce costuri care variază între 75 000 și 100 000 EUR pe an, care sunt finanțate din creditele de sprijin administrativ. Aceste costuri reprezintă între 6% și 3% din bugetul total al programului, în scădere de-a lungul unei perioade de șapte ani din cauza creșterii substanțiale a creditelor anuale în perioada 2014 ­ 2020, în timp ce costurile de control rămân relativ stabile. Datorită combinației de controale ex ante și ex post, precum și datorită verificărilor documentare și a auditurilor la fața locului, în ultimii ani rata medie cuantificabilă de eroare reziduală a fost mai mică de 2%, singura excepție fiind programul Daphne din 2009, unde rata de eroare a crescut ușor peste 2%. Această problemă a fost abordată în anul următor prin intermediul unei creșteri a controalelor ex post la fața locului. Controalele au detectat și corectat erorile restante ale populației în cauză. Prin urmare, sistemul intern de control, precum și costul acestuia sunt considerate ca fiind adecvate pentru ca DG Justiție să poată atinge obiectivul unei rate de eroare mai scăzute. Cu toate acestea, în contextul de față, DG Justiție va continua să exploreze posibilitățile de îmbunătățire a gestionării și de creștere a simplificării. Prin reducerea numărului de programe, se aplică norme și proceduri armonizate care reduc riscul de eroare. În plus, se vor utiliza, pe cât posibil, instrumentele de simplificare puse la dispoziție în cadrul revizuirii la fiecare trei ani a Regulamentului financiar, întrucât se așteaptă ca acestea să contribuie la reducerea sarcinii administrative pentru beneficiari, echivalând, prin urmare, cu reducerea simultană a riscurilor de eroare și a sarcinii administrative pentru Comisie. Sumar al naturii și intensității controalelor (actuale). Sumarul controalelor || Valoare MEUR || Număr de beneficiari/ tranzacții (% din total) || Amploare* (evaluare 1­4) || Acoperire (% din valoare) Controale ex ante privind toate tranzacțiile financiare || N/A || 100% || 1-4, pe baza riscului și a tipului de tranzacție || 100% Controale efectuate de Comitetul intern pentru achiziții publice privind deciziile de atribuire în cadrul procedurilor de achiziție || N/A || 100% din procedurile de achiziție cu valoare peste 125.000 EUR și procedurile prin negociere cu valoare peste 60.000 EUR || 4 || 100% din procedurile de achiziție cu valoare peste 125.000 EUR și procedurile prin negociere cu valoare peste 60.000 EUR Controale ex post privind plățile finale ale subvențiilor || N/A || Cel puțin 10% || 4 || Între 5% și 10% *Amploarea controalelor: 1. Control administrativ/aritmetic minimal fără trimitere la documente justificative. 2. Control cu trimitere la informații de coroborare care încorporează un element de supraveghere independentă (de exemplu, certificate de audit sau altă verificare), dar fără trimitere la documente justificative. 3. Control cu trimitere la informații de coroborare deplin independente (de exemplu, bază de date care justifică anumite elemente ale solicitării, evaluare de către un terț sau de Comisie reperelor atinse etc.) 4. Control cu trimitere și acces la documente justificative, care sunt disponibile în etapa procesului în cauză, pentru toate contribuțiile și rezultatele (de exemplu, pontaje, facturi, verificare fizică etc.); reprezintă un control de aceeași intensitate a testării tranzacției precum controalele efectuate de Curtea de Conturi Europeană ca parte a declarației de asigurare. 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor A se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate. Pentru viitorul program „Justiție” există sau se vor introduce diferite măsuri în vederea preveniri fraudelor și neregulilor. Propunerea prevede la articolul 12 o dispoziție privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene. În conformitate cu Strategia antifraudă (CAFS) a Comisiei, adoptată în iunie 2011, DG Justiție elaborează în prezent o strategie antifraudă care reglementează întregul ciclu de cheltuieli, luând în considerare proporționalitatea și raportul cost-beneficii al măsurilor care urmează să fie puse în aplicare. Strategia se bazează pe doi piloni: prevenția, pe baza verificărilor efective, și răspunsul adecvat în cazul în care se descoperă fraude sau nereguli, constând în recuperarea sumelor plătite în mod necorespunzător și, după caz, în sancțiuni efective, proporționale și disuasive. Strategia antifraudă descrie sistemul de verificări ex ante și ex post pe baza unui sistem de „stegulețe roșii” și specifică procedurile care trebuie urmate de către personal în cazul în care se descoperă fraude sau nereguli. Strategia prevede, de asemenea, informații privind acordurile de lucru cu OLAF. 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) vizată (vizate) · Noile linii bugetare solicitate În ordinea rubricilor și a liniilor bugetare din cadrul financiar multianual. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Natura cheltuielilor || Contribuția Număr [Rubrica………………………………….] || CD/ CND || țări AELS || țări candidate || țări terțe || în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar [3…] || [33 01 04.YY] [Programul „Justiție”] || [CND…] || DA || DA || DA [27] || NU [3…] || [33 YY YY YY] [Programul „Justiție”] || [CD…] || DA || DA || DA || NU || || || || || || 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor milioane EUR (cu 3 zecimale) Rubrica din cadrul financiar multianual: || Număr || [Rubrica 3 – Securitate și cetățenie] DG: Justiție || || || Anul 2014[28] || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Post 2020 || TOTAL  Credite operaționale || || || || || || || || || Numărul liniei bugetare - 33 xx xx || Angajamente || (1) || 45,800 || 52,800 || 59,300 || 66,300 || 73,800 || 80,800 || 84,800 || || 463,600 Plăți || (2) || 18,300 || 30,400 || 43,600 || 53,700 || 64,400 || 71,500 || 77,100 || 104,600 || 463,600 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[29] || || || || || || || || || Numărul liniei bugetare 33 01 04 aa* || || (3) || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || || 8,400 TOTAL credite pentru DG JUSTIȚIE || Angajamente || =1+1a +3 || 47,000 || 54,000 || 60,500 || 67,500 || 75,000 || 82,000 || 86,000 || || 472,000 Plăți || =2+2a +3 || 19,500 || 31,600 || 44,800 || 54,900 || 65,600 || 72,700 || 78,300 || 104,600 || 472,000 Comisia poate avea în vedere (parțial) externalizarea punerii în aplicare a programului către agențiile executive existente. Sumele și imputările vor fi ajustate, dacă este cazul, în funcție de rezultatele procesului de externalizare.  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 45,800 || 52,800 || 59,300 || 66,300 || 73,800 || 80,800 || 84,800 || || 463,600 Plăți || (5) || 18,300 || 30,400 || 43,600 || 53,700 || 64,400 || 71,500 || 77,100 || 104,600 || 463,600  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || || 8,400 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 3 din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 47,000 || 54,000 || 60,500 || 67,500 || 75,000 || 82,000 || 86,000 || || 472,000 Plăți || =5+ 6 || 19,500 || 31,600 || 44,800 || 54,900 || 65,600 || 72,700 || 78,300 || 104,600 || 472,000 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative” milioane EUR (cu 3 zecimale) || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Post 2020 || TOTAL DG: JUSTIȚIE ||  Resurse umane || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 || || 30,150  Alte cheltuieli administrative || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 || || 0,402 TOTAL DG JUSTIȚIE || Credite || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || || 30,552 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || || 30,552 milioane EUR (cu 3 zecimale) || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Post 2020 || TOTAL TOTAL credite la RUBRICILE 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 51,239 || 58,302 || 64,721 || 71,811 || 79,403 || 86,493 || 90,583 || || 502,552 Plăți || 23,739 || 35,902 || 49,021 || 59,211 || 70,003 || 77,193 || 82,883 || 104,600 || 502,552 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale – þ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos. Nu este posibil ca DG Justiție să furnizeze o listă exhaustivă a tuturor realizărilor care trebuie obținute prin intervenția financiară în cadrul programului, costul mediu și valorile acestora, după cum se prevede la această secțiune. În prezent nu există instrumente statistice care să permită producerea costurilor medii pe baza programelor existente, iar o astfel de definiție precisă ar fi contrară principiului potrivit căruia programul viitor trebuie să ofere suficientă flexibilitate în realizarea priorităților politice în perioada 2014-2020. Cu toate acestea, aceasta este o listă (non exhaustivă) a rezultatelor preconizate: - Numărul de persoane din grupul țintă atinse de activitățile de conștientizare; - Numărul de membri din personalul judecătoresc și judiciar din grupul țintă implicat în activități de formare; - Numărul de practicieni legali care participă inter alia la activități de interconectare, schimburi, vizite de studiu; - Numărul de cazuri de cooperare transfrontalieră, inclusiv prin intermediul instrumentelor informatice și a procedurilor europene. - Inițiativele politice elaborate pe baza evaluărilor, a studiilor de impact și a consultărilor extensive cu părțile interesate și cu experții; - Numărul de evaluări și de studii de impact realizate în urma punerii în aplicare a programului. Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale) Precizați obiectivele și realizările ò || || || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL OUTPUTS Tipul realizării[30] || Costul mediu al realizării || Număr de realizări || Cost || Număr de realizări || Cost || Număr de realizări || Cost || Număr de realizări || Cost || Număr de realizări || Cost || Număr de realizări || Cost || Număr de realizări || Cost || Număr total de realizări || Total costuri OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 1[31]… || || || || || || || || || || || || || || || || - Realizare || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Realizare || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Realizare || || || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 2… || || || || || || || || || || || || || || || || - Realizare || || || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal pentru obiectivul specific nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || COST TOTAL || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.3.1. Rezumat – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite administrative – þ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos: milioane EUR (cu 3 zecimale) || Anul 2014[32] || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || || || Resursele umane || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 || 30,150 Alte cheltuieli administrative || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 || 0,402 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || 30,552 În afara RUBRICII 5[33] din cadrul financiar multianual || || || || || || || || Resursele umane || || || || || || || || Alte cheltuieli cu caracter administrativ || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 8,400 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 8,400 TOTAL || 5,439 || 5,502 || 5,421 || 5,511 || 5,603 || 5,693 || 5,783 || 38,952 Comisia poate avea în vedere (parțial) externalizarea punerii în aplicare a programului către agențiile executive existente Sumele și imputările vor fi ajustate, dacă este cazul, în funcție de rezultatele procesului de externalizare. 3.2.3.2. Necesarul de resurse umane estimat – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane – þ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos: Estimare de exprimat în unități echivalent normă întreagă || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari, în echivalent normă întreagă – ENI) 33 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 30,75 || 30,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 XX 01 01 02 (în delegații) || || || || || || || XX 01 05 01 (cercetare indirectă) || || || || || || || 10 01 05 01 (cercetare directă) || || || || || || || Personal extern (în echivalent normă întreagă[34] 33 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 0,5 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) || || || || || || || XX 01 04 aa [35] || - la sediu[36] || || || || || || - în delegații || || || || || || XX 01 05 02 (AC, INT, END - în cadrul cercetării indirecte) || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END - în cadrul cercetării directe) || || || || || || || Alte linii bugetare (a se preciza) || || || || || || || TOTAL || 31,25 || 31,25 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 33 este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză. Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau redistribuite intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și ținând cont de constrângerile bugetare. Sumele și imputările vor fi ajustate în funcție de rezultatele procesului de externalizare avut în vedere. Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate: Funcționari și agenți temporari || Sarcinile de îndeplinit cuprind toate sarcinile necesare gestionării unui program financiar, precum: - furnizarea datelor de intrare pentru procedura bugetară; - pregătirea programelor anuale de lucru/a deciziilor de finanțare, stabilirea priorităților anuale; - gestionarea cererilor de ofertă și a cererilor de propuneri și a procedurilor de selecție ulterioare; - comunicarea cu părțile interesate (beneficiari potențiali/reali, state membre, etc.); - gestionarea proiectelor, din punct de vedere funcțional și financiar; - realizarea de controale, după cum urmează (verificare ex-ante, comisii de atribuire, audituri ex-post, audit intern); - contabilitate; - elaborarea și gestionarea instrumentelor informatice de gestionare a subvențiilor; - monitorizarea și raportarea cu privire la îndeplinirea obiectivelor, inclusiv în rapoartele AAR și AOS. Personal extern || Sarcinile sunt similare celor ale oficialilor și agenților temporari, cu excepția sarcinilor care nu pot fi îndeplinite de către personalul extern 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual – þ Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual următor. – ¨ Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual. A se explica reprogramarea necesară, precizându-se liniile bugetare vizate și sumele aferente. – ¨ Propunerea/inițiativa necesită utilizarea instrumentului de flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual[37]. A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni, precizându-se rubricile și liniile bugetare vizate, precum și sumele aferente. 3.2.5. Participarea terților la finanțare – þ Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților – ¨ Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează: Impactul estimat asupra veniturilor – ¨ Propunerea/inițiativa nu are nicio implicație financiară asupra veniturilor. – þ Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar: ¨ asupra resurselor proprii þ asupra diverselor venituri milioane EUR (cu 3 zecimale) Linie bugetară de venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[38] Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 Articolul 6xxxx……… || || || || || || || || Pentru diversele venituri alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate). [33 yyyyyy…] Linie de venituri A se preciza metoda de calcul al impactului asupra veniturilor. În această etapă valoarea veniturilor nu este cunoscută; aceasta va depinde de participarea la program a țărilor candidate. [1] Comunicarea „Revizuirea bugetului UE”, COM(2010)700 final, 19.10.2010. [2] Document de lucru al serviciilor Comisiei, Un buget pentru Europa 2020: sistemul actual de finanțare, provocările viitoare, rezultatele consultării cu părțile interesate și diferitele opțiuni cu privire la principalele aspecte orizontale și sectoriale, SEC(2011) 868 final, de însoțire a comunicării „Un buget pentru Europa 2020”, COM(2011)500 final, 29.6.2011. [3] http://ec.europa.eu/justice/news/consulting_public/news_consulting_0010_en.htm [4] Programul „Justiție civilă” (JCIV), programul „Justiție penală” (JPEN), programul „Drepturi fundamentale și cetățenie” (FRC), programul „Daphne III” (DAP), programul „Prevenirea și informarea cu privire la consumul de stupefiante” (DPIP) și secțiunile „Combaterea discriminării și diversitatea” și „Egalitatea de șanse între femei și bărbați” din cadrul programului „Ocuparea forței de muncă și solidaritate socială” (PROGRESS). [5] Raport de evaluare intermediară privind rezultatele obținute, precum și aspectele calitative și cantitative ale punerii în aplicare a programului de finanțare „Justiție civilă”, COM(2011)351 final, 15.6.2011; Raport de evaluare intermediară privind programul „Justiție penală”, COM(2011)255 final, 11.5.2011; Raport privind evaluarea intermediară a programului „Drepturi fundamentale și cetățenie” pentru perioada 2007-2013, COM(2011)249 final, 5.5.2011; Raport privind evaluarea intermediară a „Programului Daphne III 2007 – 2013”, COM(2011)254 final, 11.5.2011; Raport privind evaluarea interimară a programului specific „Prevenirea și informarea cu privire la consumul de stupefiante” 2007-2013, COM(2011)246 final, 5.5.2011. [6] Comunicarea Comisiei din 13.9.2011, COM(2011)551 final. [7] JO C 115, 4.5.2010, p. 1. [8] COM(2010)2020 final, 3.3.2010. [9] COM(2011)500, 29.6.2011. [10] JO L 257, 3.10.2007, p. 16. [11] JO L 58, 24.2.2007, p. 13. [12] JO L 257, 3.10.2007, p.23. [13] COM(2010)700, 19.10.2010. [14] JO L 55, 28.2.2011, p. 13. [15] JO L XX, XX, p. XX. [16] JO L XX, XX, p. XX. [17] JO L XX, XX, p. XX. [18] JO L XX, XX, p. XX. [19] JO L XX, XX, p. XX. [20] JO L XX, XX, p. XX. [21] JO L 292, 15.11.1996, p. 2. [22] Formularea finală a acestui considerent din regulament depinde de poziția concretă a Regatului Unit și a Irlandei, adoptată în conformitate cu dispozițiile protocolului (nr. 21). [23] ABM: gestionare pe activități – ABB: întocmirea bugetului pe activități. [24] Astfel cum se menționează la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar. [25] Explicațiile privind modurile de gestionare și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [26] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar. [27] Posibil DNK [28] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei. [29] Asistența tehnică și/sau administrativă și cheltuielile în sprijinul punerii în aplicare a programelor UE și/sau acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă, cercetare directă. [30] Realizările sunt produsele și serviciile care urmează a fi furnizate (de exemplu: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construiți etc.). [31] Conform descrierii din secțiunea 1.4.2. „Obiectiv(e) specific(e)…” [32] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei. [33] Asistența tehnică și/sau administrativă și cheltuielile în sprijinul punerii în aplicare a programelor UE și/sau acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă, cercetare directă. [34] AC = agent contractual; INT = personal interimar („Intérimaire”) ; JED = „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații); AL = agent local; END = expert național detașat; [35] Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”). [36] În special pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP). [37] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional. [38] În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxele vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sumele brute după deducerea a 25% pentru costuri de colectare.