Analiza din prezentul raport se bazează pe patru surse principale de informații: (i) baza de date AURES II privind licitațiile, care include informații privind licitațiile (date, runde, tehnologie, norme, capacități atribuite, prețuri etc.); (ii) date accesibile publicului pe site-urile adjudecătorilor (în principal agenții naționale de reglementare); (iii) rapoarte și publicații accesibile publicului; (iv) transmiterea datelor de către adjudecătorii care au răspuns la solicitările de date din partea Comisiei. Disponibilitatea datelor este motivul pentru includerea sau neincluderea anumitor state membre în comparațiile și calculele din raport.

În acest context, raportul analizează modul în care procedurile de licitație, ca una dintre formele de sprijin public, promovează implementarea surselor regenerabile de energie ca parte a tranziției mai ample a sistemului energetic. În consecință, raportul se axează mai degrabă pe comparația dintre licitații și schemele de sprijin care nu se bazează pe licitații, decât pe o comparație între diferitele opțiuni de concepere a licitațiilor. În plus, raportul oferă perspective cu privire la modul în care procedurile de licitație pot evolua în viitor pentru a aborda contextul actual al politicii energetice, situația actuală a piețelor energiei și cele mai recente provocări pentru integrarea pe piață a surselor regenerabile de energie.

Rolul schemelor de sprijin bazate pe licitații pentru energia din surse regenerabile și principiile acestora sunt recunoscute la articolul 4 din Directiva (UE) 2018/2001 („Directiva privind energia din surse regenerabile”). În plus, normele privind ajutoarele de stat acordă prioritate, de asemenea, proceselor de ofertare concurențiale, cum ar fi licitațiile, ca mecanism adecvat de alocare a sprijinului pentru producătorii de energie din surse regenerabile.

În cazul unei scăderi neașteptate a prețului pe piața energiei electrice, din punctul de vedere al reducerii costurilor, sistemul de prime fixe are cele mai bune rezultate. În cadrul unui astfel de sistem, toate riscurile legate de prețurile scăzute sunt suportate de producători și, prin urmare, nu generează o sarcină excesivă pentru consumatori sau pentru buget. În cazul sistemelor de prime variabile, costurile de sprijin ar putea crește drastic, deoarece scăderea prețurilor trebuie să fie acoperită. Totuși, acest risc poate fi atenuat dacă valoarea totală a sprijinului plătit este plafonată de adjudecător.

Cu excepția Danemarcei și a Țărilor de Jos, licitațiile pentru sprijinirea instalațiilor eoliene în larg sunt mai recente și au fost puse în aplicare doar într-un număr limitat de țări. În unele dintre acestea, intervalul de timp dintre licitație și vechea schemă de sprijin este semnificativ (nouă ani în Franța și cinci ani în Germania), ceea ce nu permite o comparație solidă. Cu toate acestea, modificarea costurilor de sprijin în Franța și Germania este evidentă, cu o reducere de la 115,5 EUR/MWh și, respectiv, 140,3 EUR/MWh, plătiți prin intermediul unui nivelul de sprijin stabilit administrativ, la 60 EUR/MWh și, respectiv, la 46,6 EUR/MWh în cadrul primei licitații. În alte țări există exemple de reducere extremă a costurilor de sprijin prin oferte cu valori zero sau negative. Noul model al Lituaniei de licitație pentru energie eoliană produsă în larg, precum și ultima licitație organizată în Țările de Jos pentru două amplasamente din Hollandse Kust West permit prezentarea de oferte negative. Câștigătorul ultimei licitații pentru energie eoliană produsă în larg din Danemarca plătește guvernului 375 de milioane EUR pentru dezvoltarea unui parc eolian de 1 GW. Totuși, în toate aceste cazuri a existat un deficit în ceea ce privește zonele geografice limitate sau racordarea la rețea, precum și sprijinul public pentru costurile de racordare și de infrastructură în unele cazuri, ceea ce i-a stimulat pe dezvoltatorii de proiecte să reducă prețul din ofertă.

Figura de mai jos arată variația procentuală a prețurilor obținută ca urmare a introducerii licitațiilor. Pentru țările marcate cu albastru, variația prețului se calculează ca diferență dintre prețul de sprijin plătit de la buget producătorilor (în EUR/MWh) în ultimul an de aplicare a tarifului stabilit administrativ și prețul de sprijin plătit în primul an de punere în aplicare a licitațiilor. Pentru țările marcate cu verde, se face o comparație la nivelul țărilor între scăderea relativă a prețurilor din aceeași perioadă și o valoare de referință – tariful stabilit administrativ în Austria pentru perioada 2012-2019. Austria este utilizată ca referință deoarece este singura țară din UE care a pus în aplicare tariful stabilit administrativ pentru o perioadă suficient de lungă, ceea ce face ca setul de valori ale tarifului să fie fiabil pentru o comparație solidă.

Concluzii pentru dimensiunea 1: Reducerea costurilor ·Procedurile de licitație oferă cadrul necesar pentru utilizarea energiei electrice din surse regenerabile la cel mai mic cost posibil, deoarece datele indică faptul că, în majoritatea cazurilor, reducerea costurilor a fost rezultatul punerii în aplicare a unui sistem bazat pe licitații pentru toate tehnologiile investigate. ·Atât pentru energia solară fotovoltaică, cât și pentru energia eoliană produsă pe uscat, dovezile arată că, în cazul în care concurența în cadrul licitației este ridicată (și anume dacă se atinge un nivel de suprasubscriere de peste 1,5), atunci reducerea costurilor de sprijin tinde să fie mai mare decât în cazul licitațiilor în care concurența este mai puțin intensă. Cu alte cuvinte, procedurile de licitație realizează reduceri de costuri în cazul în care generează un nivel suficient de concurență.

3.2. Îmbunătățiri tehnologice

Dimensiunea de performanță referitoare la capacitatea de „a aduce îmbunătățiri tehnologice” în temeiul articolului 4 alineatul (8) litera (b) din Directiva privind energia din surse regenerabile este interpretată în prezentul raport ca fiind reducerea costurilor de producție a energiei din surse regenerabile, ca urmare a dezvoltării tehnologiilor în domeniul energiei din surse regenerabile.

Indicatorul pentru măsurarea progreselor tehnologice realizate este reprezentat de costurile totale egalizate ale producerii de energie (levelised cost of electricity, LCOE). Acest indicator este adecvat deoarece include reducerea directă a costurilor prin intermediul cheltuielilor de capital (CAPEX) și al cheltuielilor operaționale (OPEX), care rezultă din îmbunătățirea tehnologiilor în domeniul energiei din surse regenerabile. Cu toate acestea, LCOE a scăzut semnificativ între 2010 și 2020, în special în cazul tehnologiei fotovoltaice, ca urmare a dezvoltării tehnologice globale, care nu este neapărat legată de introducerea licitațiilor, ci mai degrabă de alți factori, cum ar fi efectele de propagare, inovarea, creșterea cererii de energie din surse regenerabile ca parte a măsurilor de sprijin public, îmbunătățirea condițiilor de finanțare, cum ar fi costul mediu ponderat al capitalului (weighted average cost of capital, WACC) etc. Pentru a ține seama de acești factori externi, evoluția LCOE în țările analizate este comparată cu performanța într-o țară de referință fără o schemă de sprijin bazată pe licitații, precum și cu performanța globală a tehnologiei.

Energie eoliană produsă pe uscat

Tabelul următor rezumă variația medie anuală a LCOE. În coloana „În țară”, valoarea indică comparația dintre valoarea LCOE înainte și după organizarea primei licitații, în care se iau în considerare perioade de 3-5 ani.

Pe lângă diferența dintre LCOE din cadrul țărilor și pentru a lua în considerare alți factori determinanți ai costurilor care sunt independenți de schema de sprijin aplicată, comparațiile sunt prezentate cu două valori de referință: Suedia și media globală. Suedia nu a aplicat sisteme de licitație, însă a reușit să obțină o capacitate suplimentară semnificativă pentru energia eoliană produsă pe uscat prin intermediul unui sistem competitiv de certificate verzi. Valorile medii globale acoperă toate instalațiile, indiferent de mediul de reglementare, de amplasare sau de experiența investitorilor, inclusiv țările analizate. Deși este clar că media globală nu este un scenariu contrafactual, întrucât include atât țări care participă la licitație, cât și țări care nu participă la licitație, aceasta poate servi drept valoare de referință adecvată, deoarece, dacă licitațiile ar încuraja dezvoltarea tehnologică, performanța țărilor participă la licitație ar fi mai bună decât performanța medie.

Țări Anul primei licitații Diferența privind rata medie de variație a LCOE (înainte și în timpul licitațiilor) Comparație

În țară În Suedia La nivel mondial Cu Suedia Cu media globală Italia 2012 -5,5 % -3,7 % 2,0 % -1,8 % -7,5 % Spania 2016 -2,7 % -5,7 % -5,5 % 2,9 % 2,7 % Germania 2017 -7,4 % -7,0 % -7,5 % -0,5 % 0,1 % Danemarca 2018 3,9 % 0,0 % -5,6 % 3,9 % 9,5 % Franța 2018 -12,1 % 0,0 % -5,6 % -12,1 % -6,5 % Medie - -4,8 % -3,3 % -4,4 % -1,5 % -0,4 %

Sursa datelor: IRENA (2021)

Figura 3: Comparații ale variației medii a LCOE pentru energia eoliană produsă pe uscat

Datele arată că scăderea medie a LCOE în țările analizate care participă la licitație (-4,8 %) este mai mare decât valoarea de referință din Suedia și valoarea la nivel mondial (-3,3 %, -4,4 %) și, prin urmare, sistemele de licitație au depășit ușor valorile de referință (în medie). Cu toate acestea, valorile LCOE din Suedia, dar și de la nivel mondial scad într-un ritm la fel de rapid, ceea ce înseamnă că dezvoltarea tehnologică s-a îmbunătățit, de asemenea, independent de o schemă de sprijin bazată pe licitații.

În plus, efectele la nivel de țară sunt diverse. Sistemele de licitație au depășit atât performanțele sistemului suedez de certificate verzi, cât și media globală din Italia și Franța, au avut performanțe nesatisfăcătoare în Spania și Danemarca, în timp ce sistemul german a obținut rezultate similare cu cele ale sistemelor de referință. Fără a aduce atingere altor factori, explicația cea mai plauzibilă este că sistemele de licitații pot contribui la reduceri semnificative ale costurilor în cazul în care costurile se situează la un nivel mai ridicat la momentul introducerii licitației, în timp ce acestea sunt mai puțin eficace în cazul tehnologiilor mai mature și mai eficiente.

Energia solară fotovoltaică

Tabelul următor, în coloana „În țară”, rezumă rata medie de variație a LCOE pentru energia solară fotovoltaică înainte și după introducerea licitațiilor pentru câteva țări; cu toate acestea, gradul de acuratețe al analizei este mai scăzut decât în cazul energiei eoliene produse pe uscat din cauza lipsei de date pentru anumiți ani.

Rezultatele la nivel de țară sunt foarte diverse pentru cele trei țări, culminând cu o diferență medie apropiată de zero. Tabelul sugerează că diferența dintre reducerile de costuri observate înainte și în timpul sistemelor de licitație depinde în mare măsură de momentul introducerii: cu cât introducerea licitațiilor a avut loc mai devreme, cu atât este mai mare potențialul licitației de a contribui la reducerea LCOE. Totuși, acest lucru poate fi asociat cu modele generale de dezvoltare a costurilor; și anume costul tehnologiei a scăzut mai rapid în perioada cuprinsă între 2012 și 2015 decât anterior sau ulterior în toate cele patru țări.

Modelul de dezvoltare a costurilor din țările analizate este comparat cu două valori de referință – cu media globală și cu un exemplu la nivel de țară în care sunt disponibile valori LCOE și nu a avut loc nicio licitație pentru energie solară fotovoltaică. În UE nu există un astfel de exemplu la nivel de țară și, prin urmare, a fost selectată o țară terță cu progrese tehnologice comparabile în domeniul surselor regenerabile de energie. Din motive de disponibilitate a datelor, cel mai relevant exemplu ca valoare de referință este Republica Coreea.

Țări Anul primei licitații Diferența privind rata medie de variație a LCOE (înainte și în timpul licitațiilor) Comparație

(diferență-în-diferențe) În țară În Coreea La nivel mondial Cu Coreea Cu media globală Franța 2012 -16,8 % 8,1 % -3,8 % -24,9 % -13,0 % Germania 2015 5,1 % 5,8 % 2,8 % -0,7 % 2,2 % Italia 2019 8,5 % 1,9 % 4,9 % 6,7 % 3,6 % Medie - -1,1 % 5,3 % 1,3 % -6,3 % -2,4 %

Sursa datelor: IRENA (2021)

Figura 4: Comparații ale variației medii a LCOE pentru energia fotovoltaică