ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
„Componenţă (1) Comitetul are următoarea componenţă: (a) directorul executiv; (b) directorul executiv adjunct; (c) un membru numit de Comisie; (d) un membru numit de BCE; (e) un membru numit de fiecare stat membru participant care reprezintă autoritatea naţională de rezoluţie. (2) Durata mandatului directorului executiv, al directorului executiv adjunct şi al membrilor Comitetului numiţi de Comisie şi de BCE este de cinci ani. Sub rezerva articolului 53 alineatul (6), mandatul respectiv nu poate fi reînnoit. (3) Structura administrativă şi de gestionare a Comitetului cuprinde: (a) o sesiune plenară a Comitetului, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 47; (b) o sesiune executivă a Comitetului, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 51; (c) un director executiv, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 53.”

„Componenţă (1) Comitetul are următoarea componenţă: (a) directorul executiv; (b) directorul executiv adjunct; (c) un membru numit de Comisie; (d) un membru numit de BCE; (e) un membru numit de fiecare stat membru participant care reprezintă autoritatea naţională de rezoluţie. În cazul în care banca centrală naţională nu este autoritatea de rezoluţie, aceasta este invitată să însoţească autoritatea naţională de rezoluţie în calitate de observator. (2) La Comitet ar trebui rezervat un loc permanent pentru un observator desemnat de BCE, atât pentru sesiunile plenare, cât şi pentru cele executive. (3) Durata mandatului directorului executiv, al directorului executiv adjunct şi al membrilor Comitetului numiţi de Comisie şi de BCE este de cinci ani. Sub rezerva articolului 53 alineatul (6), mandatul respectiv nu poate fi reînnoit. (4) Structura administrativă şi de gestionare a Comitetului cuprinde: (a) o sesiune plenară a Comitetului, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 47; (b) o sesiune executivă a Comitetului, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 51; (c) un director executiv, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 53.”
4.2.

Având în vedere cele de mai sus, BCE face trimitere la lucrările inițiate de Comitetul pentru statistici monetare, financiare și ale balanței de plăți (Committee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics) (CMFB), în vederea evaluării calității și comparabilității datelor relevante pentru PDM în cadrul juridic actual privind statisticile. De asemenea, CMFB poate oferi sugestii cu privire la posibile modalități de a spori conștientizarea publicului cu privire la aceste aspecte. Pe măsură ce lucrările CMFB evoluează, dacă se va considera adecvat, ar putea fi stabilite într-un memorandum de înțelegere aranjamente practice pentru cooperarea dintre SSE și SEBC privind cadrele de asigurare a calității datelor statistice pentru PDM.
„Articolul 5 Sancțiuni (…) (…) (2) În cazul infracțiunilor menționate la articolul 3 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) care implică bancnote și monede cu o valoare nominală totală mai mică de 5 000 EUR și care nu implică circumstanțe deosebit de agravante, statele membre pot prevedea o altă pedeapsă decât privarea de libertate. (3) Infracțiunile menționate la articolul 3 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) care implică bancnote și monede cu o valoare nominală totală de cel puțin 5 000 EUR sunt pasibile de pedeapsă prin privare de libertate cu un nivel maxim de cel puțin opt ani. (4) Infracțiunile menționate la articolul 3 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) care implică bancnote și monede cu o valoare nominală totală de cel puțin 10 000 EUR sau care implică circumstanțe deosebit de grave sunt pasibile de: (a) o pedeapsă minimă privativă de libertate de cel puțin șase luni; (b) o pedeapsă maximă privativă de libertate de cel puțin opt ani.” (Nu există text) (Nu există text)

„Articolul 5 Sancțiuni (…) (…) (2) În cazul infracțiunilor menționate la articolul 3 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) care implică bancnote și monede cu o valoare nominală sau o valoare nominală potențială totală mai mică de 5 000 EUR sau valoarea echivalentă în moneda bancnotelor sau a monedelor falsificate relevante și care nu implică circumstanțe deosebit de agravante, statele membre pot prevedea o altă pedeapsă decât privarea de libertate. (3) Infracțiunile menționate la articolul 3 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) care implică bancnote și monede cu o valoare nominală sau o valoare nominală potențială totală de cel puțin EUR 5 000sau valoarea echivalentă în moneda bancnotelor sau monedelor falsificate relevante sunt pasibile de pedeapsă prin privare de libertate cu un nivel maxim de cel puțin opt ani. (4) Infracțiunile menționate la articolul 3 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) care implică bancnote și monede cu o valoare nominală sau o valoare nominală potențială totală de cel puțin 10 000 EUR sau valoarea echivalentă în moneda bancnotelor sau monedelor falsificate relevante sau care implică circumstanțe deosebit de grave sunt pasibile de: (a) o pedeapsă minimă privativă de libertate de cel puțin șase luni; (b) o pedeapsă maximă privativă de libertate de cel puțin opt ani. (5) Sancțiunile de la alineatul (4) se aplică, de asemenea, infracțiunilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (d) care implică circumstanțe deosebit de grave.”
RO ECB-PUBLIC  
 
 
AVIZUL B ĂNCII CENTRALE EUROPENE 
din 14 aprilie 2014  
cu privire la opera ţiuni cu titluri de stat  
(CON/2014/26) 
 
Introducere şi temei juridic 
La 21 martie 2014, Banca Central ă European ă (BCE) a primit din partea B ăncii Naţionale a României 
(BNR) o solicitare de emitere a unui aviz cu privir e la un proiect de regulam ent pentru modificarea 
Regulamentului BNR nr. 12/2005 privind pia ţa secundar ă a titlurilor de stat administrat ă de Banca 
Naţională a României1 (în continuare „proiectul de regulament”). 
Competen ţa BCE de a emite un aviz se întemeiaz ă pe articolul 127 alineatul (4) şi articolul 282 alineatul 
(5) din Tratatul privind func ţionarea Uniunii Europene şi pe articolul 2 alineatul (1) a treia şi a cincea 
liniuţă din Decizia 98/415/CE a Consiliului2, întrucât proiectul de regulament se refer ă la BNR şi la 
sistemele de pl ăţi şi de decontare. În conformitate cu articolul 17.5 prima tez ă din Regulamentul de 
procedură al Băncii Centrale Europene, C onsiliul guvernatorilor adopt ă prezentul aviz. 
 Scopul proiectului de regulament BNR administreaz ă piaţa primară şi secundar ă a titlurilor de stat în România. Tranzac ţiile pe aceste pie ţe 
sunt decontate în Sistemul de depozitare şi decontare a instrumentelor financiare (SaFIR), care este 
depozitarul unic al titlurilor de stat în România, administrat şi el de BNR.  
Tranzacţiile pe pia ţa secundar ă a titlurilor de stat din România au loc prin negociere direct ă între 
intermediari, iar participan ţii pot derula astfel de opera ţiuni numai prin conturi deschise în SaFIR. În 
scopul reducerii fragment ării pieţei monetare interbancare a titlurilor de stat şi pentru a facilita procesarea  
                                                 
1  Publicat în Monito rul Oficial al României, Partea I, nr. 882/2005. 
2  Decizia 98/415/CE a Consiliului di n 29 iunie 1998 privind consultarea B ăncii Centrale Europene de c ătre autorit ăţile 
naţionale cu privire la proiectele de re glementare (JO L 189, 3.7.1998, p. 42). 
ECB-PUBLIC  
2 tranzacţiilor cu titluri de stat în SaFIR, proiectul de regulament abrog ă dispoziţia Regulamentului BNR 
nr. 12/2005 care prevede c ă operaţiunile cu titluri de stat se efectueaz ă numai în moneda în care au fost 
emise. Prin urmare, tranzac ţiile ar putea fi decontate în SaFIR în moneda agreat ă de părţi. 
 BCE nu are comentarii cu privire la proiectul de regulament.  Acest aviz va fi publicat pe website-ul BCE.    Adoptat la Frankfurt pe Main, 14 aprilie 2014. 
 
[semnat] 
 
Preşedintele BCE 
Mario DRAGHI
1.3

BCE nu a identificat până acum indicii concrete privind un risc sistemic generat de comercianții de mărfuri care să facă strict necesară în această etapă eliminarea exceptărilor de la cerințele privind expunerile mari și fondurile proprii aplicabile în prezent. Comparativ cu băncile, comercianții de mărfuri activi în Europa sunt în general mai puțin îndatorați și au structuri de capital mai reziliente. În plus, aceștia au de obicei o rată active/capitaluri proprii relativ scăzută și nu par a se angaja în transformări ale scadenței și lichidității de tipul celor practicate de bănci. În plus, legăturile cu sistemul bancar prin datorie și ratele de nerambursare corespunzătoare par a fi destul de limitate. Expunerea directă a băncilor la comercianții de mărfuri pare a fi relativ minoră, atenuând potențialele riscuri de contagiune. În cele din urmă, în ciuda creșterii considerabile a piețelor instrumentelor derivate pe mărfuri din ultimii 15 ani, nu există dovezi concludente în sensul că tranzacționarea instrumentelor financiare derivate are efecte adverse asupra sistemului financiar extins. Cu toate acestea, o analiză de impact detaliată pare a fi un pas necesar pentru adoptarea deciziei celei mai potrivite cu privire la renunțarea la derogări sau la prelungirea temporară a aplicării acestora. În special, ar trebui avute în vedere chestiunile legate de asigurarea unor condiții de concurență echitabile în ceea ce privește instituțiile de credit care tranzacționează mărfuri.
2.2.3.

În prezent, BCE este reprezentată în cadrul a două organe FMI pe o bază permanentă. Președintele BCE este observator în cadrul CMFI. În plus, BCE are statut de observator în cadrul Consiliului director al FMI atunci când se discută aspecte legate de mandatul acesteia (19). În special, BCE este invitată să trimită un reprezentant la reuniunile Consiliului director al FMI atunci când se discută următoarele aspecte: (a) politicile zonei euro în contextul consultărilor cu țările membre prevăzute la articolul IV; (b) supravegherea de către Fond, în conformitate cu articolul IV, a politicilor adoptate de membrii individuali ai zonei euro; (c) rolul zonei euro în cadrul sistemului monetar internațional; (d) perspectivele economice mondiale; (e) rapoartele privind stabilitatea financiară globală; (f) evoluțiile pieței și evoluțiile economice la nivel mondial. În plus, BCE este invitată să trimită un reprezentant la reuniunile Consiliului director al FMI cu privire la punctele din agendă recunoscute de BCE și de Fond ca fiind de interes comun pentru îndeplinirea mandatelor care le revin. Statutul de observator al BCE presupune că reprezentantul BCE, cu permisiunea președintelui, poate să abordeze, în scris sau oral, Consiliul director al FMI în legătură cu aspectele pentru care BCE a fost invitată, în timp ce dreptul de a aborda întreaga gamă de aspecte și dreptul de a lua decizii cu privire la aceste aspecte în forumurile FMI este rezervat statelor membre.
2.3.1.

BCE apreciază propunerea de punere în aplicare în dreptul Uniunii a noului standard CBSB privind riscul de piață care rezultă din revizuirea fundamentală a portofoliului de tranzacționare (FRTB – fundamental review of the trading book) (46). BCE recomandă ca punerea în aplicare detaliată în Uniune a standardului FRTB, în special mecanismele de tranziție adecvate, să aibă în vedere în mod corespunzător rezultatul discuțiilor purtate în prezent la nivel internațional și în mod deosebit la nivelul CBSB, precum și orice alte evoluții la nivel internațional. În plus, perioada de punere în aplicare de doi ani avută în vedere în prezent poate fi insuficientă pentru ca instituțiile să își demonstreze conformitatea cu cerințele aferente utilizării modelului și pentru ca autoritățile de supraveghere să poată evalua și aproba în mod corespunzător modelele de risc de piață. Acest lucru se datorează faptului că specificația tehnică pentru anumite aspecte importante ale abordării bazate pe modele interne va fi furnizată în standarde tehnice de punere în aplicare care vor fi disponibile doar la mult timp de la intrarea în vigoare a modificărilor propuse la CRR. Din acest motiv, ar fi recomandabil să se extindă faza de punere în aplicare.
BCE recomandă o modificare a definiției propuse a reducerii nerambursabile a prețului de cumpărare (non-refundable purchase price discount – NRDPP). Propunerea Comisiei definește NRDPP ca fiind reducerea de preț suportată atunci când expunerile neperformante sunt transferate către un vehicul cu scop special (SPV) în schimbul unor note de securitizare sub valoarea lor nominală restantă. Această definiție nu acoperă, cu toate acestea, reducerea suplimentară care este realizată atunci când inițiatorul vinde aceste note investitorilor sub valoarea lor nominală ( 14 ) . Pentru a reflecta substanța economică a securitizărilor expunerilor neperformante, definiția ar trebui extinsă, de asemenea, pentru a include reducerile care sunt realizate atunci când notele sunt vândute investitorilor la inițiere. BCE recomandă în plus excluderea în mod expres a reducerilor de preț de cumpărare rambursabile, care pot submina transferul riscului, întrucât inițiatorul depinde încă de performanța expunerilor neperformante.
2.2.2.

Având în vedere cele de mai sus, funcția aranjamentelor de tokenuri raportate la active și de tokenuri asimilate monedelor electronice care asigură executarea ordinelor de transfer se poate califica drept echivalentă cu cea a unui „sistem de plăți” în scopul monitorizării de către Eurosistem. Aranjamentele privind tokenurile raportate la active și tokenurile asimilate monedelor electronice se pot califica drept echivalente cu cele ale unui „sistem de plăți” în cazul în care au toate elementele tipice ale unui sistem de plăți: (a) un aranjament formal; (b) cel puțin trei participanți direcți (fără a lua în calcul eventualele bănci de decontare, contrapărți centrale, case de compensare sau participanți indirecți); (c) procese și proceduri, în temeiul regulilor de sistem, comune pentru toate categoriile de participanți; (d) executarea ordinelor de transfer are loc în cadrul sistemului și include inițierea decontării și/sau executarea unei obligații (de exemplu, compensarea) și, prin urmare, executarea ordinelor de transfer are un efect juridic asupra obligațiilor participanților; și (e) ordinele de transfer sunt executate între participanți. Mai precis, Regulamentul SIPS definește un sistem de plată ca fiind „un aranjament formal între trei sau mai mulți participanți, […] cu reguli comune și aranjamente standardizate pentru executarea ordinelor de transfer între participanți” (26). În cadrul acestei definiții, ordinele de transfer și participanții sunt definiți în termeni largi care permit executarea „oricărei instrucțiuni care are ca efect asumarea sau executarea unei obligații de plată” în temeiul Directivei 98/26/CE a Parlamentului European și a Consiliului (27) și orice „ entitate care este identificată sau recunoscută de un sistem de plăți și căreia, direct sau indirect, i se permite să trimită ordine de transfer către acest sistem și care este capabilă să primească ordine de transfer de la aceasta” (28) . În măsura în care aranjamentele privind tokenurile raportate la active și tokenurile asimilate monedelor electronice se califică drept „sisteme de plăți”, acestora li s-ar aplica cadrul Eurosistemului de monitorizare a sistemelor de plăți bazat pe principiile CPSS-IOSCO.
4.2.3

Unele incidente care pot fi clasificate drept incidente legate de TIC pot avea, de asemenea, un impact asupra altor domenii și, prin urmare, ar trebui notificate în conformitate cu Ghidul ABE. Acesta poate fi cazul în care un incident are un impact din perspectiva TIC, dar, în același timp, a afectat, de asemenea, furnizarea de servicii de plată direct și/sau alte domenii sau canale funcționale non-TIC. În plus, ar putea exista situații în care nu este posibil să se facă distincția între incidentele operaționale și cele legate de TIC. În plus, în cazul în care aceeași entitate financiară este o instituție de credit semnificativă și un furnizor de servicii de plată, în temeiul regulamentului propus, aceeași entitate ar trebui să raporteze de două ori incidentul legat de TIC, fiind supusă obligației de raportare față de două autorități competente. Având în vedere cele de mai sus, regulamentul propus ar trebui să precizeze mai clar modul în care interacțiunea dintre PSD2 și Ghidul ABE ar trebui să opereze în practică. Mai mult, din motive de armonizare și raționalizare a obligațiilor de raportare, ar fi important ca organele legislative ale Uniunii să reflecteze asupra aspectelor reziduale ale dublei raportări și să clarifice dacă regulamentul propus, pe de o parte, și PSD2 și Ghidul ABE, pe de altă parte, ar coexista sau dacă ar trebui să existe un set unic de cerințe de raportare a incidentelor.
4.2.

BCE apreciază alocarea către Comitetul executiv al AMLA a competențelor decizionale în materie de supraveghere pentru anumite entități obligate, considerând-o un pas important în consolidarea supravegherii în materie de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului în UE. În plus, deși recunoaște pe deplin că supravegherea în materie de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului poate necesita un cadru diferit față de supravegherea prudențială, BCE ar dori să împărtășească experiența sa cu ECS instituite în cadrul MUS. ECS din cadrul MUS sunt și ele conduse de un coordonator al ECS care este întotdeauna membru al personalului BCE. Cu toate acestea, coordonatorul ECS își desfășoară activitatea la sediul BCE din Frankfurt pe Main, și nu la nivelul statelor membre. În ceea ce privește alți membri ai echipelor comune de supraveghere, aceștia includ atât membrii personalului BCE, cât și membrii personalului autorităților naționale competente. Membrii echipelor comune de supraveghere care sunt membri ai personalului BCE își desfășoară și ei activitatea la sediul BCE, și nu la nivelul statelor membre. Din experiența BCE, acest lucru facilitează comunicarea în cadrul instituției și schimbul de bune practici și contribuie în mod pozitiv la construirea unei culturi comune a supravegherii. În plus, pentru a stimula dialogul în cadrul ECS cu privire la procedurile optime de supraveghere pentru fiecare dintre entitățile supravegheate, ca regulă generală, coordonatorul ECS din cadrul MUS nu provine din țara în care banca supravegheată își are sediul central. În plus, în principiu, coordonatorii echipelor comune de supraveghere sunt numiți pentru o perioadă de 3-5 ani și se recomandă schimbarea lor prin rotație în mod regulat (ținând seama de faptul că nu toți membrii echipelor comune de supraveghere pot fi implicați în același timp într-un ciclu de rotație).
2.1.2

În contextul serviciilor financiare, BCE recomandă clarificarea produselor care ar putea intra sub incidența definiției din regulamentul propus. Serviciile financiare sau produsele conexe, cum ar fi conturile de plăți, cardurile de plată și aplicațiile pentru telefoanele inteligente ale utilizatorilor, ar putea intra sub incidența definițiilor termenilor „produs” și „serviciu conex” cuprinse în regulamentul propus. În plus, expunerea de motive care însoțește regulamentul propus face trimitere la PSD2 ca exemplu de legislație sectorială specifică privind accesul la date. PSD2 se referă la accesul la conturi de plăți accesibile electronic. Nu este clar dacă astfel de conturi de plăți sunt considerate produse în sensul definiției din regulamentul propus. BCE dorește să sublinieze complexitatea și diversitatea situațiilor reale din domeniul serviciilor și instrumentelor de plată, precum și faptul că regulamentul propus nu ar trebui să creeze constrângeri și complicații imprevizibile în acest domeniu. Numai produsele aflate în posesia utilizatorilor ar trebui să intre în domeniul de aplicare al regulamentului propus.
4.

Se introduce următorul nou paragraf 4.4a: „4.4a Cele mai bune estimări sunt permise pentru următoarele defalcări din anexa III, tabelul 2: (a) subposturile de venituri din alte investiții: de la I C 2.3.1 până la C 2.3.3, și posturile pro memoria de la 1 până la 4; (b) subposturile de transferuri curente: de la I D 1.1 până la D 1.8 și de la D 2.2.1 până la D 2.2.11; și (c) subposturile de transferuri de capital: II A.1 și A.2.”
RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 308/1

RECOMANDAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 14 decembrie 2009

către Consiliul Uniunii Europene cu privire la auditorii externi ai Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

(BCE/2009/26)

2009/C 308/01

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 27.1,

întrucât:

(1) Conturile Băncii Centrale Europene (BCE) și ale băncilor centrale naționale sunt supuse auditării de către auditori externi independenți, desemnați la recomandarea Consiliului guvernatorilor BCE și aprobați de Consiliul Uniunii Europene.

(2) Mandatul actualilor auditori externi ai Central Bank and Financial Services Authority of Ireland s-a încheiat după auditarea aferentă exercițiului financiar 2008. Din acest motiv, este necesar să se numească auditori externi începând cu exercițiul financiar 2009.

(3) Central Bank and Financial Services Authority of Ireland a selectat Deloitte & Touche în calitate de auditor extern pentru exercițiile financiare 2009-2011,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

Se recomandă numirea Deloitte & Touche în calitate de auditor extern al Central Bank and Financial Services Authority of Ireland pentru exercițiile financiare 2009-2011.
(9)

Articolul 25 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 stabilește principiul separării, prin care BCE îndeplinește atribuțiile care îi sunt conferite prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 separat de atribuțiile sale legate de politica monetară și de orice alte atribuții și fără să aducă atingere acestora. Pentru a sprijini acest principiu al separării, a fost instituit un Consiliu de supraveghere în conformitate cu articolul 26 care, printre altele, este responsabil de pregătirea proiectelor de decizii ale Consiliului guvernatorilor BCE în domeniul supravegherii. În plus, deciziile luate de Consiliul guvernatorilor BCE, în condițiile prevăzute la articolul 24 din acest regulament, fac obiectul controlului efectuat de către comitetul administrativ de control. Ținând seama de principiul separării și de instituirea Consiliului de supraveghere și a comitetului administrativ de control, ar trebui aplicate două proceduri distincte: (a) atunci când BCE are în vedere impunerea de sancțiuni în exercitarea atribuțiilor de supraveghere ale acesteia, deciziile în acest sens sunt luate de Consiliul guvernatorilor BCE pe baza unui proiect complet de decizie al Consiliului de supraveghere și sub rezerva controlului efectuat de către comitetul administrativ de control; și (b) atunci când BCE are în vedere impunerea de sancțiuni în exercitarea atribuțiilor sale care nu țin de materia supravegherii, deciziile în acest sens sunt luate de Comitetul executiv al BCE și fac obiectul controlului efectuat de către Consiliul guvernatorilor BCE.
(2)

În cazurile în care, în conformitate cu normele naționale și practicile consacrate, agenții raportori furnizează altor autorități competente decât BCN informațiile necesare, aceste autorități și BCN respective ale acestora trebuie să coopereze pentru a asigura îndeplinirea cerințelor statistice ale BCE. Această cooperare ar trebui să includă stabilirea unei structuri permanente pentru transmiterea datelor, cu excepția cazului în care același rezultat este deja atins de legislația națională. În prezent, această cerință se referă la cooperarea dintre Central Statistics Office din Irlanda și Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland și dintre National Statistics Office din Malta și Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta. În plus, în Finlanda, de la 1 ianuarie 2014 Statistics Finland va prelua de la Suomen Pankki misiunea de colectare și compilare a informațiilor necesare în domeniul statisticilor externe. Pentru îndeplinirea cerințelor statistice menționate mai sus, Suomen Pankki și Statistics Finland ar trebui să coopereze între ele.