Raportul special Creșterea eficacității și 
simplificarea mecanismului 
de ecocondiționalitate 
prezintă în continuare 
unele provocăriRO 2016  nr. 26
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA EUROPEANĂ DE CONTURI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări:  eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-6002-4 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/473876 QJ-AB-16-026-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-5992-9 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/13096 QJ-AB-16-026-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-5978-3 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/35214 QJ-AB-16-026-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Creșterea eficacității și 
simplificarea mecanismului 
de ecocondiționalitate 
prezintă în continuare 
unele provocări
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4)  
al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 26
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor 
audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiu -
ne. Curtea selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare 
riscurile existente la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările 
preconizate și interesul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit I – condusă de domnul Phil Wynn Owen, membru al 
Curții de Conturi Europene – cameră specializată pe domeniile aferente utilizării sustenabile a resurselor naturale.  
Auditul a fost condus de domnul Nikolaos Milionis, membru raportor, beneficiind de sprijinul unei echipe formate 
din: Ioulia Papatheodorou, șef de cabinet, și Kristian Sniter, atașat în cadrul cabinetului; Robert Markus, manager prin -
cipal; Daniela Jinaru, coordonatoare; Felipe Andrés Miguélez, Marius Cerchez și Michael Spang, auditori.
De la stânga la dreapta : K. Sniter, I. Papatheodorou, N. Milionis, R. Markus, D. Jinaru.
03
 Cuprins
Puncte
 Glosar
I-IX Sinteză
1-10 Introducere
11-17 Sfera și abordarea auditului
18-71 Observații
18-36 Informațiile disponibile nu au permis Comisiei să evalueze în mod corespunzător eficacitatea 
ecocondiționalității
22-27 Indicatorii de performanță utilizați de către Comisie nu oferă decât o  imagine parțială a  eficacității 
ecocondiționalității
28-33 Evaluarea Comisiei cu privire la eficacitatea ecocondiționalității nu a  luat în considerare nivelul de 
neconformitate a  fermierilor
34-36 Comisia nu a  analizat motivele încălcărilor normelor de ecocondiționalitate și nici mijloacele de soluționare 
a acestor probleme
37-71 Sistemul de gestiune și de control al ecocondiționalității poate fi simplificat și mai mult
41-47 Procedurile de control au rămas complexe
48-52 Schema pentru micii fermieri a redus sarcina administrativă, dar aceasta ar putea afecta atingerea 
obiectivelor sistemului de ecocondiționalitate în unele state membre
53-58 Ecologizarea („înverzirea”) a introdus un nivel suplimentar de controale pentru practicile obligatorii 
benefice pentru mediu
59-64 Costurile specifice aferente implementării ecocondiționalității nu sunt suficient cuantificate
65-71 Baza pentru calculul sancțiunilor impuse fermierilor din UE în caz de nerespectare a  normelor de 
ecocondiționalitate nu este suficient de armonizată
04 Cuprins 
72-79 Concluzii și recomandări
 Anexa  I —  Domeniul de aplicare al normelor în materie de ecocondiționalitate, astfel cum 
sunt prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului
 Anexa  II —  Principalele modificări ale domeniului de aplicare al normelor în materie de 
ecocondiționalitate pentru PAC 2014-2020
 Anexa  III — Părțile interesate au evocat nevoia unei simplificări suplimentare
 Anexa  IV — Studiile de caz incluse în sondajul trimis agențiilor de plăți
 Răspunsurile Comisiei
05
 Glosar
Agenție de plăți : organismul responsabil, în cadrul unui stat membru, de evaluarea, calcularea, verificarea și plata 
corectă a subvențiilor din cadrul PAC.
Aspecte de controlat : aspecte detaliate care rezultă din punerea în aplicare a normelor de ecocondiționalitate și 
care sunt incluse în fișele de verificare utilizate pentru controalele la fața locului și pentru controalele administrative 
efectuate de către autoritatea de management responsabilă de sistemul de ecocondiționalitate în fiecare stat 
membru (și anume, agențiile de plăți) sau solicitate de această autoritate altor organisme de control.
Audit de conformitate : inspecții la fața locului efectuate de auditori ai DG AGRI, care îi permit Comisiei să verifice 
dacă statele membre au utilizat în mod corect fondurile puse la dispoziția lor prin FEGA și FEADR și, în special, 
dacă acestea dispun de sisteme eficace de gestiune și de control care să garanteze că plățile către beneficiari sunt 
conforme cu reglementările.
DG AGRI : Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală din cadrul Comisiei Europene, responsabilă pentru 
punerea în aplicare a politicii agricole și de dezvoltare rurală.
DG ENV : Direcția Generală Mediu din cadrul Comisiei Europene, responsabilă pentru legislația sectorială privind 
domeniul mediului.
DG SANTE : Direcția Generală Sănătate și Siguranță Alimentară din cadrul Comisiei Europene, responsabilă pentru 
legislația sectorială privind sănătatea publică, sănătatea animalelor și a plantelor și bunăstarea animalelor.
Exercițiu financiar : exercițiul financiar agricol include cheltuielile plătite și veniturile primite și înregistrate în 
contabilitatea bugetului fondurilor de agențiile de plăți pentru exercițiul financiar „N”, care începe la data de 
16 octombrie a anului „N-1” și se încheie la data de 15 octombrie a anului „N” [articolul 39 din Regulamentul (UE) 
nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului].
FEADR : Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală.
FEGA : Fondul european de garantare agricolă.
GAEC : standarde privind menținerea terenurilor în bune condiții agricole și de mediu ( good agricultural and 
environmental condition ), care vizează să contribuie la prevenirea eroziunii solurilor, la menținerea nivelului de 
materii organice din sol și a structurii solului, la asigurarea unui nivel minim de întreținere, la evitarea deteriorării 
habitatelor și la protecția și gospodărirea apelor. Aceste standarde au fost introduse prin legislația privind politica 
agricolă comună și se aplică numai pentru beneficiarii acesteia. Standardele GAEC trebuie să fie definite de statele 
membre în funcție de condițiile locale.
Norme de ecocondiționalitate : sunt reprezentate de cerințele legale în materie de gestionare (așa-numitele 
„cerințe SMR” - statutory management requirements ) prevăzute de legislația Uniunii și de standardele privind 
menținerea terenurilor în bune condiții agricole și de mediu (așa-numitele „standarde GAEC” - good agricultural 
and environmental condition ) stabilite la nivel național, astfel cum sunt enumerate în anexa II la Regulamentul 
(UE) nr. 1306/2013; aceste cerințe și standarde privesc mediul, schimbările climatice, menținerea terenurilor în 
bune condiții agricole, sănătatea publică, sănătatea animalelor și a plantelor, precum și bunăstarea animalelor. În 
cuprinsul prezentului raport, termenii „norme de ecocondiționalitate” și „obligații în materie de ecocondiționalitate” 
sunt folosiți cu același înțeles.
Organism de consultanță agricolă : un organism public sau privat căruia un stat membru i-a încredințat 
gestionarea unui sistem de consultanță pentru fermieri în domeniul gospodăririi terenurilor și a exploatațiilor 
agricole.
PAC : politica agricolă comună.
06 Glosar 
SMR : cerințele legale în materie de gestionare ( statutory management requirements ) reprezintă un set de obligații 
încorporate în sfera normelor de ecocondiționalitate din directivele și regulamentele UE existente și vizează mediul, 
sănătatea publică, sănătatea animalelor și a plantelor și bunăstarea animalelor (legislația sectorială). Aceste cerințe 
sunt deja aplicabile în afara cadrului aferent politicii agricole comune.
07
 Sinteză
I
Ecocondiționalitatea este un sistem care condiționează majoritatea plăților din cadrul PAC de respectarea de către 
fermieri a unor norme de bază legate de mediu, de siguranța alimentară, de sănătatea și bunăstarea animalelor, pre -
cum și de respectarea bunelor condiții agricole și de mediu. Acest sistem se aplică în prezent pentru 7,5 milioane de 
fermieri care au primit, în 2015, un ajutor total în valoare de aproximativ 47 de miliarde de euro1. În cadrul societății 
există așteptări ridicate ca fermierii care primesc subvenții din partea UE să respecte normele aferente sistemului de 
ecocondiționalitate.
II
Legiuitorul a stabilit un cadru al UE în materie de ecocondiționalitate. Responsabilitatea pentru monitorizarea pune -
rii în aplicare a sistemului revine Comisiei. Statele membre au transpus normele UE în obligații la nivelul fermierilor 
și au verificat respectarea acestora. Curtea a examinat dacă sistemul de gestiune și de control al ecocondiționalității 
era eficace și dacă acesta poate fi simplificat și mai mult.
III
Potrivit concluziilor Curții, informațiile disponibile nu au permis Comisiei să evalueze în mod corespunzător efica -
citatea ecocondiționalității. În pofida modificărilor introduse la nivelul PAC pentru perioada 2014-2020, sistemul de 
gestiune și de control al ecocondiționalității poate fi simplificat în continuare.
IV
Indicatorii de performanță utilizați de către Comisie nu oferă decât o imagine parțială a eficacității ecocondiționa -
lității și nu au luat în considerare nivelul de neconformitate a fermierilor. Mai mult, Comisia nu a analizat motivele 
încălcărilor normelor și nici mijloacele de soluționare a acestor probleme.
V
Modificările aduse PAC pentru perioada 2014-2020 au redus ușor numărul normelor de ecocondiționalitate, prin 
eliminarea cerințelor care nu erau suficient de pertinente pentru activitatea agricolă. Cu toate acestea, procedurile 
de control rămân complexe. Măsurile de simplificare, cum ar fi schema pentru micii fermieri, care permit eliminarea 
unor constrângeri suplimentare din sarcina administrațiilor și a fermierilor, trebuie să fie cântărite în raport cu nece -
sitatea de a atinge obiectivele sistemului de ecocondiționalitate.
VI
Practicile agricole acoperite de plata pentru „înverzire” prezintă similitudini cu standardele GAEC anterioare. În 
consecință, există în acest moment două seturi de practici agricole complementare care vizează aceleași obiective: 
întreținerea terenurilor și protecția biodiversității. În pofida similitudinilor dintre ele, standardele GAEC obligatorii și 
normele în materie de „înverzire” sunt verificate în cadrul a două sisteme de control diferite. Acest lucru poate duce 
la o lipsă de eficiență a sistemelor de control și la o sarcină administrativă suplimentară.
1 Acești 7,5 milioane de fermieri reprezintă 68 % din numărul total al fermierilor care primesc sprijin în cadrul PAC, ei beneficiind de 83 % din totalul plăților. 
Micii fermieri nu sunt incluși în aceste cifre deoarece ei nu fac obiectul unor sancțiuni administrative în cazul în care nu respectă obligațiile în materie de 
ecocondiționalitate (a se vedea punctul 48).
08 Sinteză 
VII
Costurile implementării sistemului de ecocondiționalitate nu sunt suficient cuantificate. Atât timp cât Comisia nu 
dispune de o estimare fiabilă a costului global al acestui sistem, cu cifre agregate pentru părțile interesate implicate 
(instituțiile UE, autoritățile de management și control din statele membre și fermierii), ea nu poate garanta faptul că 
sistemul de ecocondiționalitate prezintă un bun raport cost-eficacitate.
VIII
Sistemul de sancțiuni nu a asigurat o bază suficient de armonizată la nivelul UE pentru calculul sancțiunilor admi -
nistrative impuse fermierilor care nu au respectat normele. Factorii reprezentați de gravitate, amploare, persistență 
și intenție care sunt luați în considerare la calcularea sancțiunilor în cazuri similare variau în mod semnificativ între 
statele membre.
IX
Curtea formulează următoarele recomandări:
- În cadrul evaluării de impact cu privire la politica agricolă comună post 2020, Comisia ar trebui să analizeze în ce 
mod poate dezvolta în continuare setul de indicatori utilizați pentru a evalua performanța sistemului de ecocon -
diționalitate și cum ar putea fi luate în calcul, în cadrul acestor indicatori, nivelurile de conformitate a fermierilor 
cu normele în materie de ecocondiționalitate.
- Pe viitor, Comisia ar trebui să îmbunătățească partajarea informațiilor cu privire la încălcările normelor de 
ecocondiționalitate între serviciile vizate, astfel încât acestea să poată identifica mai ușor motivele de la baza 
încălcărilor și să poată lua măsuri adecvate cu privire la acestea.
- Pentru politica agricolă comună post 2020, Comisia ar trebui să propună adaptarea normelor care reglemen -
tează controalele la fața locului privind ecocondiționalitatea. Acest lucru ar permite o direcționare mai eficace 
a principalelor aspecte de controlat.
- În cadrul evaluării de impact cu privire la politica agricolă comună post 2020, Comisia ar trebui să analizeze 
experiența coexistenței a două sisteme care funcționează cu obiective de mediu similare (standardele GAEC și 
„înverzirea”), cu scopul de a promova o mai mare sinergie între acestea. Această analiză ar trebui să ia în consi -
derare criterii precum impactul standardelor asupra mediului și nivelul din trecut de conformitate a fermierilor.
- După prezentarea raportului referitor la performanța PAC programat pentru sfârșitul anului 2018, Comisia ar 
trebui să elaboreze o metodologie de măsurare a costurilor sistemului de ecocondiționalitate.
- Pentru politica agricolă comună post 2020, Comisia ar trebui să încurajeze o aplicare mai armonizată a sancțiuni -
lor la nivelul UE prin clarificări suplimentare cu privire la conceptele de gravitate, amploare, persistență, repeta -
re și intenție.
09
 Introducere
01 
Ecocondiționalitatea este un sistem care condiționează majoritatea plăților din 
cadrul politicii agricole comune (PAC) de respectarea de către fermieri a unor nor -
me legate de protecția mediului, de siguranța alimentară, de sănătatea și bunăs -
tarea animalelor, precum și de menținerea terenurilor în bune condiții agricole 
și de mediu. Sistemul se aplică în prezent pentru 7,5 milioane de fermieri din UE, 
care, în cursul exercițiului financiar 2015, au primit aproximativ 47 de miliarde de 
euro sub formă de ajutor, sub rezerva îndeplinirii normelor de ecocondiționali -
tate (a se vedea glosarul )2. În cazul în care un fermier nu respectă aceste norme, 
poate fi aplicată o sancțiune administrativă.
02 
Ecocondiționalitatea se bazează pe două seturi principale de norme (normele 
în vigoare în prezent sunt enumerate în anexa  I). Cerințele legale în materie de 
gestionare (SMR - statutory management requirements ) sunt selectate din directi -
vele și regulamentele existente privind mediul, siguranța alimentară, sănătatea 
plantelor și sănătatea și bunăstarea animalelor. Standardele privind bunele con -
diții agricole și de mediu (GAEC - good agricultural and environmental conditions ) 
sunt norme suplimentare aplicabile numai fermierilor care beneficiază de plăți în 
cadrul PAC. Ele impun aplicarea unor practici agricole durabile pe terenurile agri -
cole și sunt legate de protecția apelor, a solului și a stocurilor de carbon, precum 
și de întreținerea terenurilor și a elementelor de peisaj.
03 
Sistemul de ecocondiționalitate urmărește să contribuie la realizarea următoare -
lor două obiective:2 Raportul anual de activitate al 
DG AGRI pentru 2015.
3 Regulamentul (UE) 
nr. 1306/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
17 decembrie 2013 privind 
finanțarea, gestionarea și 
monitorizarea politicii agricole 
comune și de abrogare 
a Regulamentelor (CEE) 
nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) 
nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, 
(CE) nr. 1290/2005 și (CE) 
nr. 485/2008 ale Consiliului 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 549).Figura  1Obiectivele ecocondiționalității
Să ajute PAC să devină mai 
compatibilă cu așteptările societă/uni021Bii
îmbunătă/uni021Birea coeren/uni021Bei între PAC și 
politicile privind mediul, sănătatea 
publică, sănătatea animalelor, sănătatea 
plantelor și bunăstarea animaleloro sensibilizare mai puternică
a bene/f_iciarilor în legătură cu necesitatea 
respectării standardelor de bazăSă contribuie la dezvoltarea unei 
agriculturi sustenabile
prin prin
Sursa : considerentul 54 din Regulamentul (UE) nr. 1306/20133.
10 Introducere 
04 
În cadrul societății există așteptări ridicate ca fermierii care primesc subvenții din 
partea UE să își respecte obligațiile în materie de ecocondiționalitate. Potrivit 
celui mai recent sondaj Eurobarometru publicat în ianuarie 20164, peste patru din 
cinci respondenți din UE consideră că este „justificată” o reducere a subvențiilor 
acordate fermierilor în cazul în care aceștia nu respectă normele.
05 
În rolul său de instrument din cadrul PAC, sistemul de ecocondiționalitate este 
implementat prin intermediul mecanismului de gestiune partajată, care prevede 
o împărțire a sarcinilor între Comisie și statele membre. În acest context, Comisiei 
îi revin următoarele responsabilități:
- de a urma cadrul general al UE stabilit în regulamentele adoptate de Par -
lamentul European și de Consiliu, precum și recomandările primite de la 
Parlamentul European în cadrul procedurii de descărcare de gestiune pentru 
conturile anuale aferente execuției bugetului UE;
- de a institui un cadru detaliat la nivelul UE, prin regulamente delegate și de 
punere în aplicare, precum și prin orientări privind implementarea adresate 
statelor membre;
- de a verifica dacă statele membre își îndeplinesc responsabilitățile care le 
revin în conformitate cu dispozițiile legale și de a aplica corecții financiare 
atunci când se constată că sistemele acestora sunt deficiente;
- de a verifica îndeplinirea obiectivelor ecocondiționalității și de a raporta cu 
privire la rezultate5.
06 
DG ENV și DG SANTE sunt responsabile de monitorizarea implementării și a în -
deplinirii obiectivelor legislației sectoriale din care provin cerințele SMR, în timp 
ce DG AGRI este responsabilă de standardele GAEC. DG AGRI desfășoară audituri 
pentru a verifica dacă statele membre dispun de sisteme adecvate de gestiune și 
de control în materie de ecocondiționalitate.
07 
Statele membre sunt responsabile de adoptarea tuturor dispozițiilor legislative, 
administrative și de reglementare necesare pentru a crea un cadru național care 
să respecte cadrul general și pe cel detaliat de la nivelul UE în materie de ecocon -
diționalitate, în special în ceea ce privește:
- instituirea unor sisteme care să prevină sau să detecteze și să corecteze cazu -
rile de neconformitate;
- efectuarea de controale la fața locului pe un eșantion de cel puțin 1 % din 
fermieri6;4 Raportul Special 
Eurobarometer 440 , intitulat: 
Europeans, Agriculture and the 
CAP  (Europenii, agricultura și 
PAC), publicat la 
21 ianuarie 2016 ca rezultat al 
anchetei desfășurate între 17 și 
26 octombrie 2015 de către 
organizația TNS Opinion & 
social , la solicitarea Comisiei 
Europene. Toate interviurile au 
fost realizate față în față la 
domiciliul unor cetățeni ai UE 
selectați aleatoriu.
5 A se vedea, de exemplu, 
Raportul anual de activitate al 
DG AGRI pentru 2014, 
anexa 10, partea 6 referitoare 
la ecocondiționalitate.
6 Ca regulă generală, 
controalele la fața locului 
trebuie să fie efectuate pe un 
eșantion de cel puțin 1 % din 
beneficiarii PAC. În cazul 
anumitor cerințe însă, cum ar fi 
identificarea și înregistrarea 
animalelor, rata minimă de 
control este de 3 % din 
fermieri, astfel cum se prevede 
în legislația sectorială. Prin 
urmare, numărul total de 
fermieri care fac obiectul 
controalelor în materie de 
ecocondiționalitate depășește, 
în practică, eșantionul de 1 %. 
De exemplu, în cursul 
exercițiului financiar 2015, 
procentul de fermieri 
controlați a fost de 2,31 %. În 
ceea ce privește cerințele SMR, 
statele membre pot decide să 
combine aceste controale cu 
cele realizate în temeiul 
legislației sectoriale pentru 
a atinge rata de control de 1 % 
pentru sistemul de 
ecocondiționalitate.
11 Introducere 
- aplicarea de sancțiuni și recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit de la 
fermierii care au încălcat normele;
- raportarea către Comisie (conturile anuale auditate, rapoarte financiare și 
statistici privind controalele).
08 
Beneficiarii PAC trebuie să respecte toate normele în materie de ecocondiționa -
litate, astfel cum au fost ele definite de legislația națională. Dacă se constată că 
aceștia încalcă oricare dintre normele respective, ca rezultat al unei acțiuni sau al 
unei omisiuni ce le este direct imputabilă, ei riscă o reducere a plății anuale din 
partea UE.
09 
În 2008, Curtea a publicat un raport special privind eficacitatea ecocondiționali -
tății7, în care se concluziona că aceasta nu a fost o politică eficace, subliniindu-se 
în același timp problemele considerabile prezentate de cadrul de ecocondiționa -
litate, cauzate în special de complexitatea sa.
10 
Simplificarea sferei și a normelor sistemului de ecocondiționalitate este un 
subiect permanent al discuțiilor dintre Comisie, Consiliu și statele membre, din 
cauza complexității cadrului și a necesității de a se garanta că normele pot fi 
verificate și sunt suficient de pertinente pentru activitățile agricole. Între 2008 și 
2013, ca urmare a „bilanțului de sănătate” al PAC, sistemul de ecocondiționalitate 
a suferit unele modificări8. Modificările suplimentare introduse pentru perioada 
în curs (2014-2020) vizau9:
- raționalizarea sferei standardelor, prin organizarea acestora într-o singură lis -
tă și prin gruparea lor în funcție de domeniile și de aspectele abordate, pen -
tru a îmbunătăți coerența și vizibilitatea sistemului de ecocondiționalitate;
- eliminarea anumitor cerințe care nu erau suficient de pertinente pentru acti -
vitatea agricolă sau pentru suprafața exploatației agricole sau care vizau mai 
degrabă autoritățile naționale decât beneficiarii.7 Raportul special nr. 8/2008: 
„Este ecocondiționalitatea 
o politică eficace?” ( http://eca.
europa.eu ).
8 Regulamentul (CE) nr. 73/2009 
al Consiliului din 
19 ianuarie 2009 de stabilire 
a unor norme comune pentru 
sistemele de ajutor direct 
pentru agricultori în cadrul 
politicii agricole comune și de 
instituire a anumitor sisteme 
de ajutor pentru agricultori, de 
modificare a Regulamentelor 
(CE) nr. 1290/2005, (CE) 
nr. 247/2006, (CE) nr. 378/2007 
și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1782/2003 (JO L 30, 
31.1.2009, p. 16) a adăugat 
două standarde GAEC 
obligatorii în domeniul nou 
creat al protecției și 
gospodăririi apei, precum și 
trei noi standarde GAEC 
opționale referitoare la nivelul 
minim de întreținere 
a terenurilor; în același timp, 
patru dintre standardele GAEC 
existente, ținând de 
Regulamentul (CE) 
nr. 1782/20013, au devenit 
opționale. Cerințele legale în 
materie de gestionare au 
suferit de asemenea modificări 
minore: cerința prevăzută de 
Regulamentul (CE) nr. 2629/97 
în ceea ce privește crotaliile, 
registrele exploatațiilor și 
pașapoartele, a fost eliminată.
9 A se vedea anexa II  pentru 
o prezentare detaliată 
a modificărilor introduse 
pentru perioada 2014-2020.
12
 Sfera și abordarea auditului
11 
Simplificarea este un proces care vizează raționalizarea normelor și a controalelor 
și reducerea costurilor legate de conformare. Măsurile de simplificare, care permit 
eliminarea unor constrângeri suplimentare din sarcina administrațiilor și a fer -
mierilor, trebuie să fie cântărite în raport cu necesitatea de a atinge obiectivele 
sistemului de ecocondiționalitate.
12 
Curtea a examinat sistemul de gestiune și de control al ecocondiționalității insti -
tuit de Comisie și de statele membre, cu scopul de a evalua dacă mecanismul de 
ecocondiționalitate este eficace și în ce măsură a fost acesta simplificat prin noul 
cadru juridic.
13 
Întrebarea generală de audit a fost următoarea:
„Este sistemul de gestiune și de control al ecocondiționalității eficace și poate fi 
acesta simplificat și mai mult?”
Prezentul raport este structurat în jurul a două chestiuni principale: eficacitatea și 
simplificarea.
14 
Curtea a analizat următoarele elemente de probă cu privire la implementarea 
ecocondiționalității până în prezent:
- statisticile privind controalele transmise Comisiei de către statele membre 
pentru exercițiile financiare 2011-2014. Aceste rapoarte conțineau date referi -
toare la numărul fermierilor verificați pentru un anumit standard, numărul de 
cazuri de neconformitate constatate, precum și nivelul și categoriile sancțiu -
nilor aplicate;
- auditurile desfășurate de Curte cu privire la legalitate și regularitate (altfel 
spus, auditurile efectuate în vederea Declarației de asigurare a Curții, cunos -
cută și ca DAS după acronimul său din limba franceză: déclaration d’assurance ) 
în exercițiile financiare 2011-2014;
- auditurile de conformitate desfășurate de Direcția Generală Agricultură și 
Dezvoltare Rurală (DG AGRI) din cadrul Comisiei Europene în exercițiile finan -
ciare 2011-2014.
13 Sfera și abordarea auditului 
15 
Au fost analizate informațiile cu privire la sistemul de gestiune și de control 
instituit la nivelul Comisiei, acestea fiind obținute în urma discuțiilor purtate cu 
reprezentanți ai DG AGRI și prin examinarea diferitelor analize, studii și rapoarte 
elaborate sau comandate de DG AGRI. De asemenea, au fost analizate efectele 
posibile ale modificărilor introduse pentru perioada PAC 2014-2020, pe baza ur -
mătoarelor documente: evaluarea de impact pregătitoare, regulamentele aproba -
te și declarațiile Comisiei.
16 
Curtea a realizat și două sondaje referitoare la teme precum sensibilizarea, con -
formitatea și simplificarea. Acestea au fost trimise agențiilor de plăți și organis -
melor de consultanță agricolă. Au fost primite răspunsuri din partea celor 64 de 
agenții de plăți10 (din 27 de state membre11) cărora le-a fost trimis chestionarul, 
în timp ce 72 de organisme de consultanță agricolă din cele 186 contactate au 
răspuns la al doilea sondaj.
17 
Curtea a vizitat trei regiuni din trei state membre (Germania: Schleswig-Holste -
in, Spania: Catalonia și Regatul Unit: Irlanda de Nord), unde a purtat discuții cu 
reprezentanți ai agențiilor de plăți și ai asociațiilor fermierilor cu scopul de a afla 
punctele de vedere ale acestora în legătură cu impactul ecocondiționalității la 
nivelul exploatațiilor.10 Sondajul a acoperit doar 64 de 
agenții de plăți din cele 
82 existente, deoarece, în 
anumite state membre, nu 
toate agențiile de plăți au 
responsabilități în materie de 
ecocondiționalitate.
11 Croația nu a fost inclusă în 
sfera acestui audit din cauza 
lipsei de date din trecut: 
această țară a aderat la UE la 
1 iulie 2013.
14
 Observații
Informațiile disponibile nu au permis Comisiei să 
evalueze în mod corespunzător eficacitatea 
ecocondiționalității
18 
În prima parte a raportului, Curtea a examinat dacă indicatorii de performanță 
utilizați de Comisie au oferit o imagine completă a eficacității ecocondiționalității, 
dacă aceștia au luat în considerare nivelul de conformitate a fermierilor și dacă 
Comisia a analizat cauzele încălcărilor și mijloacele pentru a le remedia. Standar -
dele pe care s-a bazat examinarea Curții sunt descrise la punctele 19-21.
19 
Pentru a măsura gradul de realizare a obiectivelor sistemului de ecocondiționa -
litate (a se vedea punctul 2), Comisia ar trebui să definească indicatori de perfor -
manță adecvați12. Aceștia ar trebui să fie în concordanță cu principiile bunei ges -
tiuni financiare (economie, eficiență și eficacitate)13. Comisia ar trebui să analizeze 
chestiunile legate de performanță și să ia măsuri cu privire la acestea.
20 
La rândul lor, statele membre ar trebui să prevină, să detecteze și să trateze cu 
eficacitate orice neregulă sau situație de neconformitate a fermierilor cu obliga -
țiile în materie de ecocondiționalitate14 și să raporteze anual Comisiei cu privire la 
rezultatele controalelor lor.
21 
Eficacitatea ecocondiționalității ar trebui să fie evaluată ținându-se seama de mă -
sura în care fermierii respectă normele în materie, aceasta fiind un indicator-che -
ie al contribuției politicii la protecția mediului, a sănătății publice, a sănătății 
animalelor și a plantelor și a bunăstării animalelor. Pentru ca politica să devină 
mai eficace, cadrul aferent ecocondiționalității ar trebui să includă, în concep -
ția sa, măsuri vizând identificarea și tratarea motivelor pentru care fermierii nu 
respectă normele.12 Conform considerentului 2 din 
Regulamentul de punere în 
aplicare (UE) nr. 834/2014 al 
Comisiei din 22 iulie 2014 de 
stabilire a normelor pentru 
aplicarea cadrului comun de 
monitorizare și evaluare 
a politicii agricole comune 
(JO L 230, 1.8.2014, p. 1).
13 Articolul 30 din Regulamentul 
(UE, Euratom) nr. 966/2012 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului din 
25 octombrie 2012 privind 
normele financiare aplicabile 
bugetului general al Uniunii și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002 al 
Consiliului (JO L 298, 
26.10.2012, p. 1) 
(„Regulamentul financiar”) 
conține următoarele definiții:  
Principiul economiei prevede 
ca resursele utilizate de 
instituție pentru desfășurarea 
activităților sale să fie puse la 
dispoziție în timp util, în 
cantitatea și la calitatea 
adecvate și la cel mai bun preț.  
Principiul eficienței privește 
raportul optim între resursele 
utilizate și rezultatele obținute.  
Principiul eficacității privește 
îndeplinirea obiectivelor 
specifice stabilite și obținerea 
rezultatelor scontate.
14 Conform considerentului 39 
din Regulamentul (UE) 
nr. 1306/2013.
15 Observații 
Indicatorii de performanță utilizați de către Comisie nu oferă 
decât o  imagine parțială a  eficacității ecocondiționalității
Situația din perioada  2007-2013
22 
În ceea ce privește primul obiectiv (să contribuie la dezvoltarea unei agriculturi 
sustenabile printr-o sensibilizare mai puternică a beneficiarilor în legătură cu 
necesitatea respectării standardelor de bază), Comisia a utilizat indicatorul „pro -
centul de plăți PAC acoperite de ecocondiționalitate”, care arată proporția plăților 
din cadrul PAC acordate cu condiția ca fermierii respectivi să respecte normele în 
materie de ecocondiționalitate. Acest indicator nu măsoară însă gradul de conști -
entizare al fermierilor cu privire la normele respective sau nivelul de respectare 
a acestora.
23 
Pentru a măsura cel de al doilea obiectiv (să ajute PAC să devină mai compatibilă 
cu așteptările societății prin îmbunătățirea coerenței între PAC și politicile privind 
mediul, sănătatea publică, sănătatea animalelor, sănătatea plantelor și bunăsta -
rea animalelor), indicatorul folosit a fost „opiniile exprimate de către public pri -
vind ecocondiționalitatea”, acesta fiind măsurat de Comisie în sondajul Eurobaro -
metru. Întrebările și opțiunile de răspuns la sondaj sunt prezentate în caseta  1.
Extras din sondajul Eurobarometru
Întrebare: „În conformitate cu normele politicii agricole comune (PAC), plățile acordate fermierilor sunt 
condiționate de respectarea anumitor cerințe privind mediul, siguranța alimentară și bunăstarea animalelor 
(așa-numitul mecanism de „ecocondiționalitate”). În ce măsură considerați că este justificată sau nejustificată 
reducerea subvențiilor plătite fermierilor care nu respectă standardele de siguranță alimentară, standardele 
de mediu și standardele de bunăstare a animalelor?”
Răspunsuri propuse: „Complet justificată; Oarecum justificată; Oarecum nejustificată; Complet nejustificată; 
Nu știu”.
Rezultatele sondajului: peste patru din cinci respondenți din UE consideră că reducerea subvențiilor plătite 
fermierilor este „justificată” în cazul în care aceștia nu respectă normele (răspunsurile „complet justificată” sau 
„oarecum justificată”). În urma unei comparații cu rezultatele sondajului anterior realizat în noiembrie 2007, se 
poate constata că opinia publică a rămas stabilă.
Sursa : sondajul Eurobarometru al Comisiei.Caseta  1
16 Observații 
24 
Acest indicator nu oferă însă nicio informație cu privire la o eventuală îmbunătă -
țire a coerenței PAC cu normele în materie de ecocondiționalitate. El reflectă doar 
o alegere de politică a persoanelor intervievate, fără a evalua rezultatele efective 
ale implementării sistemului de ecocondiționalitate.
25 
DG AGRI raportează și cu privire la alți doi indicatori de rezultat: rata de control 
pentru GAEC15 și proporția de pășuni permanente. Primul indicator, care arată 
măsura în care statele membre au respectat rata minimă de controale, reflectă 
doar conformitatea cu regulamentul și nu măsoară deci eficacitatea ecocondi -
ționalității. Al doilea indicator, care măsoară procentul de terenuri acoperite cu 
pășuni permanente dintr-un stat membru în raport cu suprafața agricolă totală 
a acestuia, prezenta două neajunsuri: se referea la un singur aspect al ecocondi -
ționalității și nu punea în evidență contribuția specifică a acestui mecanism, în 
condițiile în care menținerea pășunilor permanente poate fi rezultatul mai multor 
factori, ecocondiționalitatea fiind doar unul dintre aceștia.
Situația din perioada  2014-2020
26 
Pentru perioada 2014-2020, au fost utilizați doi indicatori16 direct legați de 
ecocondiționalitate: numărul de hectare care fac obiectul ecocondiționalității și 
ponderea plăților din cadrul PAC care fac obiectul ecocondiționalității. Este vorba 
de indicatori cantitativi, care măsoară doar dimensiunea populațiilor vizate (și 
anume terenul agricol și plățile PAC), și nu efectele ecocondiționalității.
27 
La nivelul general al PAC au fost definiți și alți indicatori care acoperă domeniile 
în care există o influență a normelor de ecocondiționalitate, cum ar fi indicele 
privind păsările specifice terenurilor agricole, calitatea apei, materiile organice 
din sol în terenul arabil sau eroziunea solului cauzată de apă. Impactul specific 
al ecocondiționalității, analizată în mod separat, asupra acestor indicatori globali 
nu era însă cunoscut. Mai mult, alte aspecte vizate de ecocondiționalitate, cum 
ar fi siguranța alimentară, identificarea și înregistrarea animalelor sau bunăstarea 
acestora nu sunt abordate de niciun indicator de impact.15 În cadrul PAC, atât înainte, cât 
și după 2014, rata minimă de 
control pentru GAEC a fost 
stabilită la 1 % din fermieri.
16 Anexa la Regulamentul de 
punere în aplicare (UE) 
nr. 834/2014 al Comisiei.
17 Observații 
Evaluarea Comisiei cu privire la eficacitatea 
ecocondiționalității nu a  luat în considerare nivelul de 
neconformitate a  fermierilor
28 
Comisia colectează date cu privire la măsura în care fermierii își îndeplinesc obli -
gațiile în materie de ecocondiționalitate și pe baza statisticilor privind controalele 
trimise de statele membre. Aceste informații nu sunt însă utilizate ca indicator de 
performanță și nu sunt monitorizate în raport cu obiective prestabilite.
29 
Rezultatele obținute de Curte în urma auditurilor sale17 privind legalitatea și 
regularitatea din ultimii patru ani (a se vedea tabelul  1) și statisticile raportate 
de autoritățile de control ale statelor membre în legătură cu fermierii supuși 
controalelor la fața locului (a se vedea tabelul  2) au indicat niveluri ridicate de 
încălcare a standardelor de ecocondiționalitate.
Rezultatele testelor Curții cu privire la ecocondiționalitate realizate pe eșantioane 
aleatorii de fermieri
Fond DateExercițiu financiar
2011 2012 2013 2014
FEGANumărul de plăți care fac obiectul 
ecocondiționalității155 146 164 170
Numărul de cazuri în care s-au 
constatat încălcări22 24 44 46
Încălcări (%) 14 % 16 % 25 % 27 %
FEADRNumărul de plăți care fac obiectul 
ecocondiționalității73 75 61 64
Numărul de cazuri în care s-au 
constatat încălcări26 25 24 17
Încălcări (%) 36 % 33 % 39 % 27 %
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
Încălcări ale normelor de ecocondiționalitate raportate de statele membre în urma 
verificărilor efectuate pe eșantioane de fermieri selectate atât aleatoriu, cât și pe 
baza unei analize a  riscurilor
Exercițiu financiar
2011 2012 2013 2014 2015
Frecvența încălcărilor (%) 21 % 20 % 20 % 25 % 29 %
Sursa:  statisticile statelor membre cu privire la ecocondiționalitate.Tabelul 1 Tabelul 217 În ceea ce privește 
ecocondiționalitatea, Curtea 
și-a axat testele asupra unor 
standarde GAEC selectate 
(evitarea instalării vegetației 
nedorite, menținerea 
teraselor, întreținerea 
culturilor de măslini și 
respectarea densității minime 
a șeptelului sau a obligațiilor 
referitoare la cosire) și a unor 
cerințe SMR selectate (cerința 
legată de Directiva privind 
nitrații și cerința privind 
identificarea și înregistrarea 
animalelor) pentru care s-au 
putut obține probe și s-a putut 
ajunge la o concluzie la 
momentul vizitelor de audit. În 
2011 și 2012, testele pentru 
FEADR au avut o sferă mai 
mare decât cele pentru FEGA, 
întrucât au fost incluse toate 
standardele GAEC și toate 
cerințele SMR referitoare la 
bunăstarea animalelor. În plus, 
în cazul FEGA, cerința SMR 
privind identificarea și 
înregistrarea animalelor nu 
a fost testată în 2011 și 2012.
18 Observații Figura  230 
După cum au indicat aproximativ 90 % din agențiile de plăți și organismele de 
consultanță agricolă care au participat la sondajul Curții, fermierii au devenit mai 
conștienți, în ultimii cinci ani, de obligațiile lor de a respecta normele în materie 
de ecocondiționalitate. Cu toate acestea, ratele de neconformitate rămân ridicate 
și atât controalele desfășurate de statele membre, cât și auditurile Curții indică 
o tendință ascendentă.
31 
Între 2011 și 2013, numărul total de încălcări constatate de autoritățile de control 
din statele membre a rămas relativ constant, înregistrându-se aproape 60 000 de 
cazuri pe an la nivelul UE; în 2014, această cifră a crescut cu aproape 20 %, la 
aproximativ 70 000 de cazuri de neconformitate (în principal din cauza creșterii 
numărului de cazuri de încălcare a cerințelor SMR referitoare la Directiva privind 
nitrații și la identificarea și înregistrarea porcinelor și a bovinelor). După cum se 
arată în figura  2, cinci mari domenii au reprezentat aproape 90 % din numărul to -
tal de încălcări și au înregistrat, în același timp, cea mai mare frecvență a cazurilor 
de neconformitate18. Aceste cinci domenii acoperă un total de zece cerințe SMR și 
patru standarde GAEC.
Domenii în care normele în materie de ecocondiționalitate sunt încălcate cel mai 
frecvent
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.Utilizarea îngrășămintelor și a produselor 
de protec/uni021Bie a plantelor; 15 %Siguran/uni021Ba alimentelor și a hranei 
pentru animale; 8 %Protec/uni021Bia împotriva eroziunii solului; 8 %Evitarea instalării vegeta/uni021Biei 
nedorite; 5 %Altele; 14 %
Creșterea animalelor; 50 %
32 
Pentru cele mai mari două domenii, figura  3 indică standardele/cerințele indivi -
duale pentru care frecvența încălcărilor a depășit 5 % în exercițiul financiar 2014:18 Exprimată ca procent al 
fermierilor la care s-au 
constatat încălcări în raport cu 
numărul total de fermieri 
controlați.
19 Observații 
33 
Analiza Curții mai arată că, pentru mai multe standarde, se înregistrau rate de 
încălcare mai mici de 1 %: de exemplu, cerința SMR privind conservarea păsărilor 
sălbatice și a habitatelor naturale și standardele GAEC privind materiile organice 
din sol, menținerea structurii solurilor și menținerea elementelor de peisaj.
Comisia nu a  analizat motivele încălcărilor normelor de 
ecocondiționalitate și nici mijloacele de soluționare a  acestor 
probleme
34 
DG AGRI analizează informațiile din statisticile privind controalele la nivelul indi -
vidual al fiecărei entități care raportează date (provincie/regiune/administrație 
centrală) cu scopul de a se asigura că acestea respectă cerințele UE, cum ar fi, de 
exemplu, rata de minimă de control de 1 % stabilită în regulament. De asemenea, 
DG AGRI efectuează audituri de conformitate pentru a se asigura că sistemele de 
gestiune și de control instituite de statele membre sunt conforme cu normele UE 
aplicabile. Scopul acestor audituri este de a proteja fondurile din care s-au efectu -
at plățile PAC, verificându-se dacă statele membre au aplicat în mod corespunză -
tor reducerile plăților către fermieri. Comisia aplică corecții financiare nete pentru 
statele membre ale căror sisteme sunt deficiente. Figura  3Frecvența încălcărilor în cele mai mari două domenii de neconformitate
Utilizarea îngrășămintelor și
a produselor de protecţie a plantelor
SMR privind 
utilizarea 
produselor de 
protec/uni021Bie
a plantelorSMR referitoare 
la Directiva 
privind nitra/uni021BiiSMR privind 
bunăstarea
 porcinelorSMR privind 
identi/f_icarea și 
înregistrarea 
porcinelorStandardul GAEC 
legat de densitatea
 șepteluluiSMR privind 
identi/f_icarea și 
înregistrarea 
ovinelor și
a caprinelorSMR privind 
identi/f_icarea 
și înregistrarea
 bovinelor30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %Creșterea animalelor
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
20 Observații 
35 
DG AGRI nu analizează cifrele privind încălcările normelor de ecocondiționalitate 
la nivelul UE și nici nu desfășoară audituri pentru a identifica standardele care 
sunt cel mai des încălcate, cauzele potențiale ale încălcărilor sau posibile soluții 
pentru remedierea situației. Celelalte direcții generale ale Comisiei responsabile 
de politicile care stau la baza cerințelor SMR nu fac nici ele astfel de analize. De 
exemplu, Direcția Generală Mediu (DG ENV), care este responsabilă de politici 
precum cea legată de Directiva privind nitrații, a afirmat că serviciile sale nu au 
primit date statistice referitoare la controalele efectuate de statele membre și că, 
prin urmare, DG ENV nu a putut lua și nu a luat măsuri subsecvente în acest sens. 
Prin urmare, Comisia verifică numai aspectele financiare, fără să analizeze impac -
tul ecocondiționalității asupra obiectivelor de politică subiacente în materie de 
mediu, siguranță alimentară și sănătatea și bunăstarea animalelor.
36 
Până în iulie 2016, Comisia nu a realizat evaluări cu privire la cauzele încălcărilor 
sau la mijloacele de a preveni astfel de situații în viitor19. Astfel de evaluări ar 
putea, de asemenea, să ofere informații utile cu privire la necesitatea de a sim -
plifica și mai mult sistemul de ecocondiționalitate. Nerespectarea cerințelor de 
ecocondiționalitate se poate explica fie prin neînțelegerea unor norme câteodată 
complexe (a se vedea anexa  III), fie prin lipsa de stimulente care să încurajeze 
conformitatea, în condițiile în care costul conformării cu aceste cerințe ar putea fi 
disproporționat în raport cu nivelul scăzut al ratei minime de control de 1 % și cu 
nivelul sancțiunilor aplicate20.
Sistemul de gestiune și de control al 
ecocondiționalității poate fi simplificat și mai mult
37 
În cea de a doua parte a raportului, Curtea a analizat dacă normele și procedurile 
de control legate de ecocondiționalitate au fost simplificate, dacă schema pentru 
micii fermieri a permis o reducere echilibrată a sarcinii administrative, dacă exista 
riscul ca practicile de „înverzire” și ecocondiționalitatea să nu fie bine coordona -
te, dacă costurile de punere în aplicare au fost măsurate și dacă sancțiunile erau 
aplicate în mod uniform în UE. Standardele pe care s-a bazat examinarea Curții 
sunt descrise la punctele 38-40.
38 
Potrivit concluziilor Raportului special nr. 8/2008, cadrul aferent ecocondiționa -
lității prezenta probleme considerabile, cauzate în special de complexitatea sa. 
Curtea a recomandat Comisiei să simplifice acest cadru, în special prin stabilirea 
unei ordini de prioritate a cerințelor și a standardelor, organizându-le în jurul 
principalelor elemente ale activității agricole.19 Până în prezent, evaluările la 
nivelul fermierilor au furnizat 
doar informații privind 
elementele de cost ale 
ecocondiționalității, astfel cum 
se arată la punctul 61.
20 Conform Raportului anual de 
activitate al DG AGRI, în anul 
de cerere 2014, sancțiunile au 
atins un total de 67,5 milioane 
de euro.
21 Observații 
39 
Costurile de implementare a sistemului de ecocondiționalitate ar trebui să fie 
proporționale cu beneficiile preconizate de pe urma conformării fermierilor cu 
normele aplicabile21. Atunci când prezintă propuneri revizuite sau noi privind 
cheltuielile, Comisia ar trebui să estimeze costurile și beneficiile sistemelor de 
control22 în raport cu obiectivele care trebuie atinse.
40 
De asemenea, Comisia ar trebui să contribuie la promovarea unui sistem de 
sancțiuni simplu și armonizat la nivelul UE, pentru a asigura tratamentul egal și 
proporțional al fermierilor. Comisia este împuternicită23 să adopte acte delegate 
pentru a stabili o bază armonizată pentru calcularea sancțiunilor administrative 
aplicabile în cazul nerespectării normelor de ecocondiționalitate. Totodată, Comi -
sia poate să emită orientări interpretative destinate statelor membre.
Procedurile de control au rămas complexe
41 
Pentru perioada 2014-2020, lista de standarde a fost redusă de la 15 standarde 
GAEC la șapte (prin eliminarea tuturor celor șapte standarde voluntare anterioare 
și a unui standard obligatoriu) și de la 18 cerințe SMR la 13 (a se vedea anexa  II). 
Dintre cerințele SMR eliminate, patru nu erau, în opinia Comisiei, suficient de 
pertinente pentru activitatea agricolă. Acesta este un bun exemplu de simplifi -
care a cadrului aferent ecocondiționalității. Cu toate acestea, este foarte probabil 
ca sfera ecocondiționalității să fie din nou lărgită. În „Declarația comună a Parla -
mentului European și a Consiliului privind ecocondiționalitatea”24 s-a solicitat ca 
Directiva-cadru privind apa și Directiva privind utilizarea durabilă a pesticidelor 
să devină parte a sistemului de ecocondiționalitate odată ce aceste directive vor 
fi fost puse în aplicare în toate statele membre.
42 
În avizul său privind propunerea Comisiei referitoare la modificările PAC în pe -
rioada 2014-202025, Curtea a afirmat că „lista de cerințe este în continuare prea 
dispersată, într-un număr prea mare de texte de lege, nefiind axată, în plus, pe 
cerințele-cheie, și că reducerea numărului de standarde nu corespunde efectiv 
unei reduceri a complexităţii acestei politici”.21 Considerentul 57 din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1306/2013.
22 Articolul 33 din Regulamentul 
financiar.
23 În conformitate cu 
articolul 101 din Regulamentul 
nr. 1306/2013.
24 Declarația comună anexată la 
Regulamentul (UE) 
nr. 1306/2013.
25 Avizul nr. 1/2012 referitor la 
o serie de propuneri de 
regulamente privind politica 
agricolă comună pentru 
perioada 2014-2020 ( http://
eca.europa.eu ).
22 Observații 
43 
53 % din organismele de consultanță agricolă care au răspuns la sondajul reali -
zat de Curte consideră că PAC 2014-2020 nu a adus nicio modificare substanțială 
a sistemului de ecocondiționalitate, în timp ce 28 % consideră că noul sistem 
este chiar și mai complicat. De asemenea, mai puțin de 10 % din agențiile de plăți 
consideră că modificările sistemului de ecocondiționalitate au avut un impact 
moderat sau foarte pozitiv asupra utilizării resurselor în domenii precum controa -
lele administrative și controalele la fața locului, sistemul de sancțiuni și informa -
rea fermierilor.
44 
Din răspunsurile oferite de agențiile de plăți și de organismele de consultanță 
agricolă la sondaj reiese că principalul motiv pentru care fermierii nu respectă 
obligațiile în materie de ecocondiționalitate este acela că cerințele sunt prea 
complicate. Asociațiile fermierilor care au fost vizitate în cursul auditului a con -
firmat această analiză. Simplificarea ar putea fi văzută ca o soluție prin care să 
se asigure că fermierii respectă în mai mare măsură cele mai relevante norme, 
contribuind astfel la eficacitatea sistemului. În acest context, în cursul auditului 
efectuat de Curte, agențiile de plăți, organismele de consultanță agricolă și aso -
ciațiile fermierilor au semnalat nevoia unei simplificări suplimentare a sistemului 
de ecocondiționalitate, formulând propuneri convergente în acest sens (a se 
vedea anexa  III pentru mai multe detalii).
45 
Complexitatea sistemului se explică, de asemenea, prin nivelul de detaliere al 
normelor aplicabile. Caseta  2 conține un exemplu de definiție detaliată a unor 
cerințe de ecocondiționalitate din statele membre. Este adevărat că diversitatea 
situațiilor de mediu poate justifica gradul de detaliere a normelor, dar există 
astfel riscul apariției de dificultăți atât în ceea ce privește aplicarea lor corectă de 
către fermieri, cât și verificarea lor de către agențiile de plăți.
46 
În Regatul Unit - Irlanda de Nord, Curtea a comparat numărul aspectelor de con -
trolat incluse în fișele de verificare la fața locului a ecocondiționalității utilizate de 
autoritățile de control pentru PAC până în 2013 și ulterior și a constatat că modi -
ficările aduse PAC pentru perioada 2014-2020 au avut un impact limitat asupra 
numărului aspectelor de controlat (a se vedea caseta  3). Autoritățile din celelalte 
două state membre vizitate au confirmat în cursul discuțiilor purtate că modifi -
cările aduse sistemului de ecocondiționalitate pentru perioada 2014-2020 nu au 
antrenat o reducere semnificativă a numărului de aspecte de controlat.
23 Observații 
Exemple de cerințe incluse în manualul de control privind ecocondiționalitatea din 
Regatul Unit - Irlanda de Nord
Întrebarea 3.1.12 din fișa de verificare a inspectorilor acoperă trei dintre cele 40 de aspecte de controlat în 
materie de ecocondiționalitate rezultate din cerința SMR referitoare la Directiva privind nitrații. Întrebarea are 
trei subdiviziuni, după cum urmează:
„3.1.12. A fost aplicat gunoi de grajd (inclusiv must de gunoi) pe o suprafață aflată: la o distanță de 10 m de un 
curs/corp de apă de alt tip decât lacurile*; la 20 m de un lac; la 50 m de un puț de apă forat, izvor sau puț de 
apă; la 250 m de un puț de apă forat pentru alimentarea publică cu apă; la 15 m de o formațiune cavernoasă 
sau calcaroasă carstică aeriană? (*A se vedea Orientările pentru inspectori.)
3.1.12a. Pe pășuni cu o pantă medie mai mare de 15 % și pe orice alte terenuri cu o pantă medie mai mare de 
12 %, a fost aplicat gunoi de grajd (inclusiv must de gunoi) la o distanță mai mică de 30 m de un lac sau mai 
mică de 15 m de orice curs/corp de apă de alt tip decât lacurile? (*A se vedea Orientările pentru inspectori.)
3.1.12b. Pe pășuni cu o pantă medie mai mare de 15 % și pe orice alte terenuri cu o pantă medie mai mare de 
12 %, au fost aplicate îngrășăminte chimice la o distanță mai mică de 10 m de un lac sau mai mică de 5 m de 
orice alt curs/corp de apă? (*A se vedea Orientările pentru inspectori.)
Sursa : agenția de plăți din Irlanda de Nord.
Impactul limitat al modificărilor aduse PAC pentru perioada 2014-2020 cu privire la 
fișele de verificare utilizate de autoritățile de control din Regatul Unit - Irlanda de Nord
Numărul aspectelor de controlat în cadrul unui control complet în materie de ecocondiționalitate era de 
257 în perioada PAC 2007-2013; acest număr a scăzut la 249 pentru PAC aplicabilă după 2014.
În cazul standardelor GAEC, între cele două perioade comparate, numărul aspectelor de controlat a crescut de 
la 19 la 27.
Sursa : agenția de plăți din Irlanda de Nord.Caseta  2 Caseta  3
47 
În cursul controalelor la fața locului, trebuie să fie verificate toate obligațiile 
privind standardele GAEC și cerințele SMR pentru care fermierii au fost selectați. 
După cum s-a menționat mai sus, aceste controale includ adesea sute de aspecte 
de controlat, incluse în diferite fișe de verificare. Chiar dacă sistemele de control 
ar fi eficace, cadrul legislativ26 nu ar permite o abordare mai bine direcționată, 
bazată pe riscuri, în virtutea căreia anumite norme sau aspecte de controlat să fie 
verificate mai mult sau mai puțin frecvent, ținând seama, de exemplu, de nivelul 
încălcărilor, de probabilitatea de încălcare a normelor sau de amploarea efectelor 
unei eventuale încălcări.26 A se vedea articolul 71 din 
Regulamentul (UE) 
nr. 809/2014 al Comisiei din 
17 iulie 2014 de stabilire 
a normelor de aplicare 
a Regulamentului (UE) 
nr. 1306/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului în 
ceea ce privește sistemul 
integrat de administrare și 
control, măsurile de 
dezvoltare rurală și 
ecocondiționalitatea.
24 Observații 
Schema pentru micii fermieri a  redus sarcina administrativă, 
dar aceasta ar putea afecta atingerea obiectivelor sistemului 
de ecocondiționalitate în unele state membre
48 
Pentru perioada 2014-2020, în cadrul PAC a fost introdusă schema pentru micii 
fermieri, sub forma unui regim simplificat de plăți directe prin care se pot acorda 
ajutoare directe de până la 1 250 de euro pentru fermierii care decid să participe 
la această schemă. 15 state membre au decis să aplice această schemă facultativă. 
În țările respective, numărul fermierilor care participă la această schemă variază 
între 3 % (Slovenia) și 77 % (Malta). Comisia a calculat că, la nivelul UE, Schema 
pentru micii fermieri acoperă 4 % din suprafața agricolă totală.
49 
Beneficiarii schemei pentru micii fermieri nu riscă sancțiuni administrative în ca -
zul în care nu respectă obligațiile în materie de ecocondiționalitate27. Prin urmare, 
aceștia nu sunt expuși riscului de a suferi o reducere a plăților de care beneficiază 
în cadrul PAC din cauza încălcărilor normelor de ecocondiționalitate. Scutirea de 
la aceste obligații este justificată astfel: „Fermierii care participă la schema pentru 
micii fermieri […] ar putea considera că eforturile care trebuie depuse în temeiul 
sistemului de ecocondiționalitate depășesc beneficiul menținerii fermierilor în 
cadrul sistemului respectiv”.28
50 
Această măsură are totodată potențialul de a reduce costurile de implementa -
re, gestionare și verificare a sistemului de ecocondiționalitate: schema pentru 
micii fermieri a fost indicată ca principala sursă de economii de către zece dintre 
cele 12 agenții de plăți care au estimat că PAC 2014-2020 va duce la o reducere 
a costurilor. Acest mesaj a fost reiterat de către agențiile de plăți în cele trei state 
membre vizitate.
51 
Schema pentru micii fermieri este un pas în direcția simplificării, care scutește 
administrațiile și fermierii de sarcini suplimentare, permițând în același timp eco -
nomii de costuri. Cu toate acestea, punerea sa în aplicare la nivelul fiecărui stat 
membru ar trebui să fie ghidată de nevoia de a se asigura un echilibru adecvat în -
tre simplificarea administrativă și atingerea obiectivelor urmărite de sistemul de 
ecocondiționalitate și de legislația sectorială. Există diferențe între statele mem -
bre sau între diferitele regiuni. De exemplu, în România, micii fermieri reprezintă 
aproximativ 71 % din fermieri și 16 % din suprafața totală declarată. În schimb, în 
Slovenia, numărul total al micilor fermieri este de aproximativ 3 %, iar suprafața 
acoperită de această schemă este de doar 1 %.27 Conform articolului 92 din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1306/2013.
28 Conform considerentului 57 
din Regulamentul (UE) 
nr. 1306/2013.
25 Observații 
52 
Deși nu aplică Schema pentru micii fermieri, Lituania a urmat principii similare 
pentru excluderea fermierilor care se situează sub un anumit prag de la aplicarea 
normelor specifice în materie de ecocondiționalitate. Caseta  4 ilustrează riscurile 
potențiale legate de aplicarea unor astfel de măsuri de simplificare:
29 Considerentul 37 din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1307/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
17 decembrie 2013 de stabilire 
a unor norme privind plățile 
directe acordate fermierilor 
prin scheme de sprijin în 
cadrul politicii agricole 
comune și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 637/2008 al Consiliului și 
a Regulamentului (CE) 
nr. 73/2009 al Consiliului 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 608).
30 Articolul 47 din Regulamentul 
(UE) nr. 1307/2013.Scutirea unor fermieri de la respectarea obligațiilor în materie de 
ecocondiționalitate legate de Directiva privind nitrații în Lituania
Fermierii care posedă o suprafață agricolă utilizată de cel mult 10 hectare nu sunt obligați să declare canti -
tatea de îngrășăminte pe care o utilizează. Această categorie de fermieri reprezintă peste 70 % din totalul 
fermierilor și utilizează 14 % din suprafața agricolă.
În același timp, crescătorii de animale care dețin mai puțin de zece unități vită mare într-un singur loc nu au 
obligația de a dispune de o instalație de stocare a gunoiului de grajd de capacitate corespunzătoare. Această 
categorie de fermieri reprezintă 87 % din totalul crescătorilor de animale și deține 28 % din numărul total de 
unități vită mare.
Directiva privind nitrații are rolul de a proteja mediul și sănătatea cetățenilor. Utilizarea de praguri poate redu -
ce birocrația pentru micii fermieri, însă excluderea unei părți semnificative a suprafeței agricole și/sau a unei 
proporții semnificative din numărul total de animale de la controalele referitoare la ecocondiționalitate poate 
avea totodată un impact negativ asupra îndeplinirii obiectivelor Directivei privind nitrații.
Sursa : Curtea de Conturi Europeană - Raportul anual pe 2015 - figura 7.10.Caseta  4
Ecologizarea („înverzirea”) a introdus un nivel suplimentar 
de controale pentru practicile obligatorii benefice pentru 
mediu
53 
Unul dintre obiectivele noii PAC este sporirea performanței de mediu prin intro -
ducerea, în cadrul plăților directe, a unei componente obligatorii de ecologizare 
(„înverzire”), cu rolul de a sprijini practicile agricole benefice pentru climă și me -
diu aplicabile în întreaga Uniune29. Aceste practici includ diversificarea culturilor, 
menținerea pășunilor permanente și stabilirea de zone de interes ecologic. 30 % 
din plafonul național anual va lua forma acestor plăți de „înverzire” acordate per 
hectar eligibil30.
54 
Pentru perioada 2014-2020, în cadrul PAC a fost introdusă o nouă plată pentru 
„înverzire”. Practicile agricole acoperite de plata pentru „înverzire” prezintă simi -
litudini cu standardele GAEC anterioare, care acopereau practici agricole precum 
rotația culturilor, protecția pășunilor permanente sau menținerea elementelor de 
peisaj. Astfel, pentru perioada 2014-2020 există două seturi de practici agricole 
complementare care vizează aceleași obiective: întreținerea terenurilor și protec -
ția biodiversității.
26 Observații 
55 
În Raportul său anual de activitate pentru 2014, DG AGRI a explicat că aceste 
două instrumente obligatorii – „înverzirea” și standardele GAEC — contribuie la 
același obiectiv: „Prin urmare, PAC va putea să își îmbunătățească performanța de 
mediu, asigurând faptul că o parte considerabilă din suprafața agricolă în Europa 
este acoperită de cerințele de ecocondiționalitate, de obligațiile de «înverzire», 
precum și de angajamentele de agromediu”.
56 
Controalele la fața locului legate de „înverzire” sunt realizate pe un eșantion 
de 5 % din fermieri în cadrul verificărilor privind criteriile de eligibilitate pentru 
schemele de plăți directe31, acest sistem fiind independent de cadrul de control 
pentru GAEC, prin care se verifică un eșantion de 1 % din fermierii vizați de con -
troalele în materie de ecocondiționalitate32. Prin urmare, respectarea practicilor 
agricole complementare obligatorii care sunt benefice pentru mediu se verifică 
în cadrul a două sisteme diferite.
57 
În cadrul practicilor de „înverzire”, fermierii trebuie să respecte obligația ca cel 
puțin 5 % din terenul arabil al exploatației lor să fie desemnat drept zonă de in -
teres ecologic. Regulamentul prevede, de asemenea, că elementele protejate de 
ecocondiționalitate (cum ar fi elementele de peisaj sau zonele de protecție) pot fi 
și ele luate în calcul în vederea îndeplinirii acestei obligații. Prin urmare, acestea 
sunt gestionate în cadrul a două seturi diferite de norme și controale.
58 
Astfel, introducerea „înverzirii” înseamnă că există în prezent, în cazul practicilor 
obligatorii benefice pentru mediu, două sisteme de control care se completează 
reciproc și care pot contribui la același obiectiv de ameliorare a performanței de 
mediu a PAC. Regulamentul privind ecocondiționalitatea prevede într-adevăr că 
statele membre pot utiliza sistemele de control existente pentru a verifica res -
pectarea obligațiilor în materie de ecocondiționalitate33, dar există riscuri legate 
de deficiențe la nivelul sistemelor de control ale statelor membre și de constrân -
geri suplimentare pentru fermieri.31 Titlul III din Regulamentul (UE) 
nr. 809/2014 al Comisiei.
32 Titlul V din Regulamentul (UE) 
nr. 809/2014 al Comisiei.
33 Articolul 96 din Regulamentul 
(UE) nr. 1306/2013.
27 Observații 
Costurile specifice aferente implementării 
ecocondiționalității nu sunt suficient cuantificate
59 
Comisia are nevoie de o estimare a costului global al acestui sistem care să fie fia -
bilă și să regrupeze principalele părți interesate implicate (instituțiile UE, autori -
tățile de management și control din statele membre și fermierii) cu scopul de a se 
asigura faptul că sistemul prezintă un bun raport cost-eficacitate.
60 
DG AGRI a estimat totalul costurilor de gestionare și de control al cheltuielilor 
agricole la aproape 4 miliarde de euro, ceea ce reprezintă aproximativ 7 % din 
totalul finanțării din partea UE34. În ceea ce privește însă ecocondiționalitatea, 
aceste costuri nu sunt cuantificate și nu există nicio estimare fiabilă a lor.
61 
La nivelul statelor membre, cerințele sistemului de control al ecocondiționalității 
generează costuri importante. În primul rând, este necesară efectuarea de con -
troale legate de standardele GAEC, care reprezintă un alt set de norme, aplicabile 
numai fermierilor care beneficiază de plăți în cadrul PAC. În al doilea rând, în ceea 
ce privește cerințele SMR, care se bazează pe directive și regulamente existente 
(așa numita „legislație sectorială”)35, organismele de control specializate trebuie 
să atingă rata minimă de control de 1 % impusă în temeiul normelor privind eco -
condiționalitatea, ele având totodată obligații adiționale în materie de raportare 
cu privire la aceste controale.
62 
La nivelul exploatației agricole, introducerea cerințelor SMR a însemnat mai multe 
obligații administrative pentru fermieri, cum ar fi ținerea de evidențe și participa -
rea la controalele legate de ecocondiționalitate36. În plus, respectarea standarde -
lor GAEC presupune costuri aferente practicilor agricole necesare (costuri cu forța 
de muncă, costuri cu utilajele, cu carburantul și cu alte consumabile), precum și 
pierderea unor venituri deoarece aceste standarde interzic sau impun anumite 
practici (de exemplu, o reducere a randamentului producției agricole); în plus, 
pot exista și alte costuri, cum ar fi cele legate de utilizarea unor furnizori terți de 
servicii (de exemplu, consultanți pentru anumite teme de ecocondiționalitate).
63 
Un raport comandat de DG AGRI37 și publicat în 2014 a evaluat costurile reale 
suportate de fermierii din UE pentru a se conforma cu anumite acte legislative 
din domeniile mediului, bunăstării animalelor și siguranței alimentare. Studiul s-a 
bazat pe studii de caz din cele opt sectoare agricole cele mai reprezentative din 
UE și oferă o idee cu privire la impactul financiar pe care îl au astfel de obligații 
asupra fermierilor (a se vedea caseta  5 în care se prezintă o sinteză a rezultatelor 
acestui studiu pentru sectorul grâului).34 Raportul anual de activitate al 
pentru 2014 al DG AGRI.
35 De exemplu: Directiva 91/676/
CEE a Consiliului din 
12 decembrie 1991 privind 
protecția apelor împotriva 
poluării cu nitrați proveniți din 
surse agricole (JO L 375, 
31.12.1991, p. 1); Regulamentul 
(CE) nr. 1760/2000 al Consiliului 
și al Parlamentului European 
din 17 iulie 2000 de stabilire 
a unui sistem de identificare și 
înregistrare a bovinelor și 
privind etichetarea cărnii de 
vită și mânzat și a produselor 
din carne de vită și mânzat și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 820/97 al Consiliului 
(JO L 204, 11.8.2000, p. 1).
36 Considerentul 57 din 
Regulamentul UE 
nr. 1306/2013: „Sistemul de 
ecocondiționalitate implică 
anumite constrângeri 
administrative atât pentru 
beneficiari, cât și pentru 
administrațiile naționale, 
deoarece trebuie asigurată 
evidența, trebuie desfășurate 
controale și trebuie aplicate 
sancțiuni atunci când este 
necesar.”
37 Assessing farmers’ cost of 
compliance with EU legislation 
in the fields of environment, 
animal welfare and food safety  
(Evaluarea costurilor suportate 
de fermieri pentru a se 
conforma legislației UE în 
domeniile mediului, bunăstării 
animalelor și siguranței 
alimentare), (AGRI-2011-
EVAL-08). Studiu realizat de: 
CRPA - Centro Ricerche 
Produzioni Animali (IT), în 
asociere cu: TI - Thünen 
Institute of Farm Economics 
(DE), IFCN - International Farm 
Comparison Network on Dairy 
(DE), UGHENT – Universitatea 
din Gent (BE).
28 Observații 
64 
În plus, în opinia majorității agențiilor de plăți, este puțin probabil ca modificările 
aduse PAC pentru perioada 2014-2020 să ducă la o scădere a costurilor. Atunci 
când au fost întrebate în cadrul sondajului Curții dacă aceste modificări vor duce 
la costuri mai mici, la costuri similare sau la costuri mai mari pentru implementa -
rea, gestionarea și controlul obligațiilor privind ecocondiționalitatea, răspunsurile 
agențiilor de plăți au fost următoarele:Impactul conformării cu anumite obligații asupra costurilor de producție în 
sectorul grâului
Din ansamblul de norme de ecocondiționalitate aplicabile până în 2013, studiul privind sectorul grâului a luat 
în considerare efectele cumulate a cinci standarde GAEC obligatorii (acoperirea minimă a solurilor, gestionarea 
terenurilor, crearea de zone de protecție, evitarea instalării vegetației nedorite și menținerea elementelor de 
peisaj), ale unui standard GAEC opțional (rotația culturilor) și ale legislației care stă la baza a două cerințe SMR 
(Directiva privind nitrații și Regulamentul privind produsele fitosanitare). De asemenea, a fost luată în consi -
derare și o altă cerință care nu intra în sfera ecocondiționalității, și anume Directiva privind utilizarea durabilă 
a pesticidelor.
Autorii studiului au concluzionat că acțiunile întreprinse de fermieri pentru a asigura conformitatea cu nor -
mele enumerate mai sus ar antrena o creștere a costurilor de producție variind între 1,97 % (Ungaria) și 3,42 % 
(Danemarca).Caseta  5 Figura  4Estimarea agențiilor de plăți cu privire la impactul 
modificărilor aduse PAC pentru 2014-2020 asupra sistemelor 
lor de gestiune și de control aferente ecocondiționalității
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.Nicio opinie; 6 %
Costuri mai ridicate; 14 %
Costuri similare; 61 %Costuri mai scăzute; 19 %
29 Observații 
38 Considerentul 35 din 
Regulamentul delegat (UE) 
nr. 640/2014 al Comisiei din 
11 martie 2014 de completare 
a Regulamentului (UE) 
nr. 1306/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului în 
ceea ce privește Sistemul 
Integrat de Administrare și 
Control și condițiile pentru 
refuzarea sau retragerea 
plăților și pentru sancțiunile 
administrative aplicabile în 
cazul plăților directe, al 
sprijinului pentru dezvoltare 
rurală și al ecocondiționalității 
(JO L 181, 20.6.2014, p. 48).Baza pentru calculul sancțiunilor impuse fermierilor din UE 
în caz de nerespectare a  normelor de ecocondiționalitate nu 
este suficient de armonizată
65 
Legislația UE prevede că, în cazul în care un fermier nu respectă normele de eco -
condiționalitate, ar trebui impusă o sancțiune administrativă dacă neconformita -
tea este rezultatul unei acțiuni sau al unei omisiuni imputabile direct beneficia -
rului respectiv. Aceste sancțiuni ar trebui stabilite ținându-se seama de principiul 
proporționalității (altfel spus, ele ar trebui să fie proporționale cu gravitatea ne -
conformității constatate38 și să fie calculate ca procent din plata în temeiul PAC) 
și ele ar trebui să se aplice numai în cazul în care neconformitatea este rezultatul 
unei acțiuni a fermierului, comisă fie din neglijență, fie cu intenție.
66 
La calcularea acestor sancțiuni, ar trebui să se ia în considerare gravitatea, am -
ploarea, persistența și caracterul repetitiv al neconformității constatate. În caz de 
neconformitate datorată neglijenței, procentul reducerii este de maximum 5 %, 
iar în caz de neconformitate repetată, de maximum 15 %. În cazul unei neconfor -
mități deliberate, procentul reducerii este de minimum 20 % și se poate ajunge 
până la excluderea totală din una sau mai multe scheme de ajutor, pentru unul 
sau mai mulți ani calendaristici.
67 
Curtea a constatat că aplicarea în practică a conceptului de neconformitate de -
liberată generează incertitudini semnificative la nivelul statelor membre. Repre -
zentanții agențiilor de plăți și ai asociațiilor fermierilor din cele trei state membre 
vizitate au afirmat că, în afara cazului în care fermierul este „prins în flagrant”, 
caracterul deliberat al neconformității este dificil de dovedit.
68 
Examinarea statisticilor privind controalele în materie de ecocondiționalitate 
a arătat că anumite state membre erau mai stricte decât altele la aplicarea con -
ceptului de neconformitate deliberată: de exemplu, în perioada 2011-2014, niciun 
fermier nu a fost sancționat pentru încălcări deliberate ale normelor în anumite 
state membre (Republica Cehă, Bulgaria) sau numărul fermierilor sancționați din 
această cauză a fost foarte redus (România, Portugalia, Ungaria), în timp ce alte 
state membre au aplicat acest concept cu o frecvență mai ridicată (Lituania, Gre -
cia, Polonia, Franța, Irlanda).
30 Observații 
69 
Pentru a analiza modul în care diferitele state membre evaluează aceleași tipuri 
de neconformitate, sondajul trimis agențiilor de plăți conținea două studii de caz 
privind încălcări ale cerințelor SMR legate de identificarea și înregistrarea anima -
lelor și de Directiva privind nitrații (textul complet al studiilor de caz este inclus în 
anexa  IV). Agențiile de plăți au fost invitate să cuantifice, procentual, sancțiunile 
care s-ar aplica în aceste două studii de caz. Caseta  6 conține un rezumat al studi -
ilor de caz prezentate și al răspunsurilor primite.
Studii de caz privind sancțiunile aplicate în statele membre
Rezumat al studiilor de caz propuse statelor membreCaseta  6
10
13
29102
0 % 1 % 3 % 5 % NR3
29
1985
0 % 1 % 3 % 5 % NRÎn cursul anului calendaristic, fermierul a trimis cu 
întârziere notificarea privind înregistrarea animalelor 
pentru 20 de bovine. De-a lungul anului, fermierul 
a deținut, în medie, 75 de bovine.Cu ocazia controalelor la fața locului, inspectorii au 
calculat că fermierul dispunea de o capacitate de 
stocare a gunoiului de grajd cu 10 % mai mică decât 
minimul impus.
Mențiunea NR corespunde situației în care nu s-a primit niciun răspuns și indică faptul că mai multe agenții de plăți nu au cuantificat această încălcare.
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.Numărul agențiilor de plăți care ar aplica fiecare dintre procentele posibile de reducere
31 Observații 
70 
Astfel, pentru aceeași încălcare legată de neînregistrarea în timp util a 20 de bo -
vine, aproape jumătate din statele membre ar aplica o sancțiune de 3 %, iar o cin -
cime din statele membre ar aplica o sancțiune de 1 %; restul statelor ar aplica 
o reducere fie de 0 %, fie de 5 %. Capacitatea insuficientă de stocare a gunoiului 
de grajd ar fi sancționată cu 1 % în aproape jumătate din statele membre, o trei -
me dintre acestea ar aplica o sancțiune de 3 %, iar o șesime ar aplica o sancțiune 
fie de 0 %, fie de 5 %.
71 
În plus, statele membre au interpretat în mod foarte diferit gravitatea încălcării, 
existând deci riscul ca situații similare să nu fie tratate în același mod. O astfel de 
posibilitate a fost confirmată de existența unor norme diferite privind sancțiunile 
în statele membre vizitate, după cum se arată în caseta  7.
Exemplu de sancțiune pentru înregistrarea tardivă a  animalelor
În Germania - Schleswig-Holstein, agenția de plăți a stabilit că nu se aplică nicio sancțiune pentru înregistrarea 
cu întârziere în cazul în care numărul de bovine afectate de încălcare reprezintă mai puțin de 30 % din numă -
rul total de bovine prezente în exploatație.
În Spania-Catalonia, nu exista însă un astfel de prag.Caseta  7
32
 Concluzii și recomandări
72 
Ecocondiționalitatea se aplică din 2005 și este un mecanism care condiționează 
majoritatea plăților din cadrul PAC de respectarea de către fermieri a unor norme 
rezultate din politicile în materie de mediu, sănătate publică, sănătatea animale -
lor și a plantelor și bunăstarea animalelor. Acest mecanism are rolul de a îmbună -
tăți coerența dintre PAC și aceste politici (răspunzând astfel așteptărilor societății) 
și de a sensibiliza fermierii cu privire la necesitatea de a respecta normele re -
spective (contribuind astfel la dezvoltarea unei agriculturi sustenabile). Prezentul 
raport și-a propus să evalueze în ce măsură sistemul de gestiune și de control 
aferent ecocondiționalității este eficace și poate fi simplificat în continuare și să 
ofere, plecând de la această evaluare, recomandări pentru îmbunătățirea imple -
mentării ecocondiționalității pe termen mediu și lung.
73 
Potrivit concluziilor Curții, informațiile disponibile nu au permis Comisiei să eva -
lueze în mod corespunzător eficacitatea ecocondiționalității. În pofida modifică -
rilor aduse PAC pentru perioada 2014-2020, sistemul de gestiune și de control al 
ecocondiționalității poate fi simplificat în continuare.
74 
Curtea a constatat că indicatorii de performanță utilizați de către Comisie nu 
oferă decât o imagine parțială a eficacității ecocondiționalității și că aceștia nu au 
luat în considerare nivelul de neconformitate a fermierilor (punctele 18-27).
Recomandarea  1
În cadrul evaluării de impact cu privire la politica agricolă comună post 2020, 
Comisia ar trebui să analizeze în ce mod poate dezvolta în continuare setul de 
indicatori utilizați pentru a evalua performanța sistemului de ecocondiționalitate 
și cum ar putea fi luate în calcul, în cadrul acestor indicatori, nivelurile de confor -
mitate a fermierilor cu normele în materie de ecocondiționalitate.
33 Concluzii și recomandări 
75 
Legiuitorul a stabilit un cadru al UE în materie de ecocondiționalitate. Respon -
sabilitatea pentru monitorizarea punerii în aplicare a sistemului revine Comisiei. 
Statele membre au transpus normele UE în obligații la nivelul fermierilor și au 
verificat respectarea acestora. Cu toate acestea, s-a observat că un sfert din 
fermierii controlați la fața locului în cursul exercițiilor financiare 2011-2014 au 
încălcat cel puțin una dintre norme, în ciuda faptului că obiectivul care stă la baza 
ecocondiționalității este acela de a asigura coerența PAC cu normele respective. 
Comisia nu a analizat motivele încălcărilor și mijloacele de soluționare a acestor 
probleme (punctele 28-36).
Recomandarea  2
Pe viitor, Comisia ar trebui să îmbunătățească partajarea informațiilor cu privire 
la încălcările normelor de ecocondiționalitate între serviciile vizate, astfel încât 
acestea să poată identifica mai ușor motivele de la baza încălcărilor și să poată 
lua măsuri adecvate cu privire la acestea.
76 
Modificările aduse PAC pentru perioada 2014-2020 au redus ușor numărul nor -
melor de ecocondiționalitate, prin eliminarea cerințelor care nu erau suficient de 
pertinente pentru activitatea agricolă. Cu toate acestea, procedurile de control 
rămân complexe. Chiar dacă sistemele de control ar fi eficace, cadrul legislativ nu 
ar permite o abordare mai bine direcționată, bazată pe riscuri, în virtutea căreia 
anumite norme sau aspecte de controlat să fie verificate mai mult sau mai puțin 
frecvent, ținând seama, de exemplu, de nivelul încălcărilor, de probabilitatea de 
încălcare a normelor sau de amploarea efectelor unei eventuale încălcări. Măsu -
rile de simplificare, cum ar fi schema pentru micii fermieri, care permit elimina -
rea unor constrângeri suplimentare din sarcina administrațiilor și a fermierilor, 
trebuie să fie cântărite în raport cu necesitatea de a atinge obiectivele sistemului 
de ecocondiționalitate (punctele 41-52).
Recomandarea  3
Pentru politica agricolă comună post 2020, Comisia ar trebui să propună adapta -
rea normelor care reglementează controalele la fața locului privind ecocondițio -
nalitatea. Acest lucru ar permite o direcționare mai eficace a principalelor aspecte 
de controlat.
34 Concluzii și recomandări 
77 
Pentru perioada 2014-2020, în cadrul PAC a fost introdusă o nouă plată pentru 
„înverzire”. Practicile agricole acoperite de plata pentru „înverzire” prezintă simi -
litudini cu standardele GAEC anterioare, care acopereau practici agricole precum 
rotația culturilor, protecția pășunilor permanente sau menținerea elementelor de 
peisaj. În consecință, există în acest moment două seturi de practici agricole com -
plementare care vizează aceleași obiective: întreținerea terenurilor și protecția 
biodiversității. În pofida similitudinilor dintre ele, standardele GAEC obligatorii și 
normele în materie de „înverzire” sunt verificate în cadrul a două sisteme de con -
trol diferite. Acest lucru poate duce la o lipsă de eficiență a sistemelor de control 
și la o sarcină administrativă suplimentară (punctele 53-58).
Recomandarea  4
În cadrul evaluării de impact cu privire la politica agricolă comună post 2020, Co -
misia ar trebui să analizeze experiența coexistenței a două sisteme care funcțio -
nează cu obiective de mediu similare (standardele GAEC și „înverzirea”), cu scopul 
de a promova o mai mare sinergie între acestea. Această analiză ar trebui să ia în 
considerare criterii precum impactul standardelor asupra mediului și nivelul din 
trecut de conformitate a fermierilor.
78 
Costurile implementării sistemului de ecocondiționalitate nu sunt suficient cuan -
tificate. Or, pentru a se putea elabora și implementa o politică eficace din punctul 
de vedere al costurilor, ar fi necesar să se evalueze costurile agregate ale sistemu -
lui la nivelul UE, al statelor membre și al fermierilor. Acest calcul ar trebui să con -
stituie o contribuție importantă la orice eventuale schimbări de politică, pentru 
a se asigura faptul că nu sunt suportate costuri disproporționate în încercarea de 
a obține rezultatele scontate sau că sunt luate în considerare instrumente alterna -
tive care ar oferi un mai bun raport costuri-beneficii (punctele 59-64).
Recomandarea  5
După prezentarea raportului referitor la performanța PAC programat pentru 
sfârșitul anului 2018, Comisia ar trebui să elaboreze o metodologie de măsurare 
a costurilor sistemului de ecocondiționalitate.
35 Concluzii și recomandări 
79 
Sancțiunile impuse în caz de neconformitate sunt calculate ținând seama de 
gravitatea, amploarea, persistența și caracterul repetitiv al neconformității con -
statate, fiind diferite în caz de neconformitate datorată neglijenței și în caz de 
neconformitate deliberată. În practică, Curtea a observat că sancțiunile variază 
semnificativ între statele membre (punctele 65-71).
Recomandarea  6
Pentru politica agricolă comună post 2020, Comisia ar trebui să încurajeze o apli -
care mai armonizată a sancțiunilor la nivelul UE prin clarificări suplimentare cu 
privire la conceptele de gravitate, amploare, persistență, repetare și intenție.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de domnul Phil 
WYNN OWEN, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 
7 septembrie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Președinte
36
Anexe
Domeniul de aplicare al normelor în materie de ecocondiționalitate, astfel cum sunt 
prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European 
și al ConsiliuluiAnexa  I
ANEXA II  
NORME PRIVIND ECOCONDI ȚIONALITATEA, ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 93  
CLMG: cerin țe legale în materie de gestionare  
BCAM: standarde pentru bunele condi ții agricole și de mediu ale terenurilor  
Domeniu  Aspect principal  Cerin țe și standarde  
Mediu, 
schimbări 
climatice, 
bunele condiț ii 
agricole ale 
terenurilor  Apă CLMG 1 Directiva Consiliului 91/676/CEE din 12 decembrie 1991 
privind protec ția apelor împotriva polu ării cu nitra ți 
proveniți din surse agricole(JO L 375, 31.12.1991, p. 1)  articolele 4 și 
5 
BCAM 1 crearea de zone tampon de-a lungul cursurilor de ap ă ( 1 ) 
BCAM 2 în cazul în care utilizarea apei pentru iriga ții face obiectul 
autorizării, respectarea procedurilor de ob ținere a autori ­
zațiilor 
BCAM 3 protec ția apelor subterane împotriva polu ării: interdic ția 
deversării directe în apele subterane și măsurile de 
prevenire a polu ării indirecte a apelor subterane prin 
descărcarea pe p ământ și scurgerea prin sol a substan țelor 
periculoase enumerate în anexa la Directiva 80/68/CEE în 
versiunea acesteia aflat ă în vigoare în ultima zi a valabi ­
lității sale, în m ăsura în care se refer ă la activitatea 
agricolă 
Sol și stoc de 
carbon  BCAM 4 acoperirea minim ă a solului  
BCAM 5 gestionarea minim ă a terenului care s ă reflecte condiț iile 
locale specifice pentru limitarea eroziunii  
BCAM 6 men ținerea nivelului de materie organic ă din sol prin 
practici adecvate, inclusiv interdic ția de a incendia 
miriștile arabile, cu excep ția motivelor fitosanitare (  2 ) 
Biodiver­
sitate  CLMG 2 Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a 
Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea 
păsărilor sălbatice(JO L 20, 26.1.2010, p. 7)  articolul 3 
alineatul (1), 
articolul 3 
alineatul (2) 
litera (b), 
articolul 4 
alineatele (1), 
(2) și (4)  
CLMG 3 Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 
privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de 
faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7)  articolul 6 
alineatele (1) 
și (2)  
Peisaj, 
nivelul 
minim de 
întreținere  BCAM 7 men ținerea particularit ăților peisajelor, inclusiv, dac ă este 
cazul, a gardurilor vii, a iazurilor, a șanțurilor și a 
arborilor în aliniament, în pâlc sau izola ți, precum și a 
marginilor câmpurilor și a teraselor, inclusiv interzicerea 
tăierii gardurilor vii și a arborilor în perioada de repro ­
ducere și creștere a păsărilor și, opțional, măsuri pentru 
evitarea speciilor de plante invazive  
Sănătate 
publică, 
sănătatea 
animalelor și 
sănătatea plan ­
telor  Siguranța 
alimentară CLMG 4  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de 
stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legisla ției 
alimentare, de instituire a Autorit ății Europene pentru 
Siguranța Alimentar ă și de stabilire a procedurilor în 
domeniul siguran ței produselor alimentare (JO L 31, 
1.2.2002, p. 1)  articolele 14 
și 15, 
articolul 17 
alineatul (1) (
 3 ) și arti­
colele 18, 19 și 20RO L 347/602 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 20.12.2013
37 Anexe Anexa  I
Domeniu  Aspect principal  Cerin țe și standarde  
CLMG 5 Directiva Consiliului 96/22/CE din 29 aprilie 1996 
privind interzicerea utiliz ării anumitor substan țe cu 
efect hormonal sau tireostatic și a substan țelor β- 
agoniste și de abrogare a directivelor 81/602/CEE, 
88/146/CEE și 88/299/CEE(JO L 125, 23.5.1996, p. 3)  articolul 3 
literele (a), (b), 
(d) și (e) și 
articolele 4, 5 
și 7 
Identificarea 
și înregis­
trarea 
animalelor  CLMG 6 Directiva 2008/71/CE a Consiliului din 15 iulie 2008 
privind identificarea și înregistrarea porcinelor (JO 
L 213, 8.8.2005, p. 31)  articolele 3, 4 
și 5, 
CLMG 7 Regulamentul (CE) nr. 1760/2000 al Consiliului și al 
Parlamentului European din 17 iulie 2000 de stabilire a 
unui sistem de identificare și înregistrare a bovinelor și 
privind etichetarea c ărnii de vit ă și mânzat și a 
produselor din carne de vit ă și mânzatși de abrogare a 
Regulamentului (CE) nr. 820/97 al Consiliului (JO L 204, 11.8.2000, p. 1)  articolele 4 și 
7 
CLMG 8 Regulamentul (CE) nr. 21/2004 al Consiliului din 
17 decembrie 2003 de stabilire a unui sistem de identi ­
ficare și înregistrare a animalelor din speciile ovin ă și 
caprină și de abrogare a Regulamentului (CE) 
nr. 1782/2003 și a directivelor 92/102/CEE și 
64/432/CEE (JO L 5, 9.1.2004, p. 8)  articolele 3, 4 
și 5, 
Bolile 
animalelor  CLMG 9  Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire 
a unor reglement ări pentru prevenirea, controlul și 
eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie 
spongiform ă (JO L 147, 31.5.2001, p. 1)  articolele 7, 
11, 12, 13 și 
15 
Produse de 
protecție a 
plantelor  CLMG 10 Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 
privind introducerea pe pia ță a produselor fitosanitare 
și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE 
ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1)  articolul 55 
primele dou ă 
teze  
Bunăstarea 
animalelor  Bunăstarea 
animalelor  CLMG 11  Directiva 2008/119/CE a Consiliului din 18 decembrie 
2008 de stabilire a normelor minime privind protec ția 
vițeilor (JO L 10, 15.1.2009, p. 7)  articolele 3 și 
4 
CLMG 12 Directiva 2008/120/CE a Consiliului din 18 decembrie 
2008 de stabilire a normelor minime de protec ție a 
porcilor(JO L 47, 18.2.2009, p. 5)  articolul 3 și 
articolul 4  
CLMG 13 Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 
privind protec ția animalelor de ferm ă(JO L 221, 
8.8.1998, p. 23)  articolul 4
 
( 1 ) Zonele tampon prev ăzute de BCAM trebuie s ă respecte, atât în interiorul, cât și în afara zonelor vulnerabile desemnate în conformitate 
cu articolul 3 alineatul (2) din Directiva 91/676/CEE, cel pu țin cerințele legate de condi țiile privind utilizarea îngr ășămintelor pe terenuri 
aflate în apropierea cursurilor de ap ă, menț ionate la punctul A4 din anexa II la Directiva 91/676/CEE, care urmeaz ă să fie aplicate în 
conformitate cu programele de ac țiune ale statelor membre stabilite în temeiul articolului 5 alineatul (4) din Directiva 91/676/CEE. 
( 2 ) Cerința poate fi limitat ă la o interdic ție general ă de a incendia miri știle arabile, dar un stat membru poate decide s ă prescrie cerin țe 
suplimentare. 
( 3 ) Astfel cum s-a pus în aplicare în special prin: 
— articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 470/2009 și anexa la Regulamentul (CE) nr. 37/2010, 
— Regulamentul (CE) nr. 852/2004: articolul 4 alineatul (1) și anexa I partea A [II 4 (g, h, j), 5 (f, h), 6; III 8 (a, b, d, e), 9 (a, c)], 
— Regulamentul (CE) nr. 853/2004: articolul 3 alineatul (1) și anexa III sec țiunea IX capitolul 1 [I-1 b, c, d, e; I-2 a (i, ii, iii), b (i, ii), c; 
I-3; I-4; I-5; II-A 1, 2, 3, 4; II-B 1(a, d), 2, 4 (a, b)], anexa III sec țiunea X capitolul 1 punctul 1, 
— Regulamentul (CE) nr. 183/2005: articolul 5 alineatul (1) și anexa I partea A (I-4 e, g; II-2 a, b, e), articolul 5 alineatul (5) și anexa 
III (1, 2), articolul 5 alineatul (6) și 
— Regulamentul (CE) nr. 396/2005: articolul 18.RO 20.12.2013 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 347/603
38 Anexe 
Principalele modificări ale domeniului de aplicare al normelor în materie de ecocon -
diționalitate pentru PAC 2014-2020
În conformitate cu articolul 93 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 și cu anexa II la acesta, normele au fost 
grupate într-o singură listă cuprinzând 13 cerințe SMR și șapte standarde GAEC. Principalele modificări față de 
legislația anterioară și explicațiile oferite de Comisie au fost următoarele:
- eliminarea celor șapte standarde GAEC opționale (pentru a promova o implementare mai uniformă 
a GAEC de către statele membre);
- eliminarea cerinței SMR privind utilizarea nămolurilor de epurare (cerințele se aplicau în general com -
paniilor de epurare și mai puțin fermierilor);
- eliminarea a trei cerințe SMR privind notificarea bolilor animalelor (controalele sistematice în materie 
de ecocondiționalitate nu erau adecvate în raport cu cazurile excepționale de apariție a bolilor);
- reducerea domeniului de aplicare al celor două cerințe SMR privind conservarea păsărilor sălbatice și 
a habitatelor naturale (Puteau fi constatate încălcări numai dacă fermierii erau prinși în flagrant. Con -
troalele de ecocondiționalitate, care, prin natura lor, sunt sistematice, nu erau adecvate pentru acest 
tip de încălcare);
- transformarea cerinței SMR privind protecția apelor subterane împotriva poluării într-un nou standard 
GAEC;
- transformarea standardului GAEC privind protecția pășunilor permanente într-una dintre cele trei 
practici privind plata de „înverzire”;
- standardul GAEC privind evitarea instalării vegetației nedorite a devenit un criteriu de eligibilitate în 
cadrul schemei de bază de plăți directe.Anexa  II
39 Anexe Anexa  IIIPărțile interesate au evocat nevoia unei simplificări suplimentare
Cu ocazia celei de a 38-a Conferințe a directorilor agențiilor de plăți care a avut loc la Luxemburg în noiem -
brie 2015, grupul de lucru ad-hoc pe tema simplificării sistemului de ecocondiționalitate a concluzionat că, pe 
termen lung, pentru PAC post 2020, acest sistem „trebuie să fie reformat și simplificat”. Au fost identificate trei 
domenii prioritare:
- limitarea controalelor la fața locului la norme de ecocondiționalitate care să fie relevante, controlabile 
în mod obiectiv și care să poată fi aplicate în așa fel încât să ofere o securitate juridică deplină;
- asigurarea faptului că normele care fac parte din sistemul de ecocondiționalitate sunt relevante, 
ținându-se seama de importanța lor pentru sectorul agricol, de numărul fermierilor vizați, de frecven -
ța activității respective și de dificultățile legate de securitatea juridică ce apar atunci când se verifică 
anumite norme;
- eliminarea regulii generale privind reducerile aplicate în caz de neconformitate deliberată și adăuga -
rea unor reguli privind reducerile și sancțiunile care să asigure o mai bună proporționalitate.
Una dintre întrebările cu răspuns deschis incluse în sondajul Curții solicita formularea unor propuneri cu privire 
la principalele trei măsuri care ar putea contribui la simplificarea sistemului de ecocondiționalitate și/sau la creș -
terea eficacității acestuia. Cele trei propuneri menționate cel mai frecvent de agențiile de plăți au fost, în ordine:
- reducerea numărului cerințelor de ecocondiționalitate, punându-se accentul pe acele cerințe conside -
rate a fi cele mai importante și mai relevante pentru activitatea agricolă;
- modificarea sistemului de sancțiuni, de exemplu prin eliminarea conceptului de neconformitate deli -
berată, prin introducerea unei anumite toleranțe înainte de stabilirea unei neconformități (de exem -
plu, în legătură cu identificarea și înregistrarea animalelor) sau prin simplificarea metodei de calculare 
a reducerilor și a sancțiunilor (bazată în prezent pe conceptele de amploare, gravitate și persistență);
- reducerea sferei controalelor la fața locului prin: testarea unor eșantioane, de exemplu în cazul fer -
melor cu efective mari de animale; o testare axată pe domeniile care prezintă cele mai mari riscuri, 
reducându-se nivelul controalelor legate de standardele în legătură cu care au fost detectate niveluri 
nesemnificative de neconformitate; eliminarea aspectelor de controlat care nu pot fi întotdeauna veri -
ficate în mod fiabil la fața locului.
De asemenea, și organismele de consultanță agricolă care au răspuns la sondaj au propus ca fermierii să fie 
mai bine sprijiniți, de exemplu prin formări privind ținerea evidențelor, prin ghiduri practice și manuale, prin 
informații mai ușor de înțeles, prin campanii privind efectele pozitive ale ecocondiționalității asupra mediului, 
a siguranței alimentare și a bunăstării animalelor.
Asociațiile fermierilor cu care Curtea a purtat discuții în cele trei state membre au identificat, la rândul lor, prio -
rități de simplificare similare cu cele menționate mai sus: reducerea numărului de norme de ecocondiționalitate, 
modificarea sistemului de sancțiuni (eliminarea conceptului de intenționalitate, o toleranță sporită și simplifica -
rea metodologiei de calcul al sancțiunilor) și o mai bună direcționare a controalelor către fermierii care prezintă 
cele mai mari riscuri.
40 Anexe 
Studiile de caz incluse în sondajul trimis agențiilor de plăți
Fermierul XY a fost selectat aleatoriu în vederea unei 
verificări la fața locului a respectării cerinței legale 
în materie de gestionare 7 (SMR 7) pentru anul de 
cerere 2014. Fermierul nu fusese selectat în vederea 
unui control la fața locului în cei trei ani anteriori. El 
a depus o cerere de plată pentru anul de cerere 2014, 
în care a declarat 70 ha și 80 de bovine. Cuantumul 
total al plăților directe la care este îndreptățit fermie -
rul se ridică la 25 000 de euro.
În cursul controlului la fața locului, inspectorii au 
verificat registrul exploatației pentru a determina 
numărul animalelor, precum și documentele justifica -
tive care veneau în sprijinul declarării și al înregistrării 
animalelor (nașteri, moarte). Inspectorii au constatat 
că 20 de animale fuseseră înregistrate după ce trecuse 
termenul de șapte zile (au fost observate perioade de 
8 până la 20 de zile). Numărul mediu de animale în 
anul calendaristic 2014 a fost de 75.
Inspectorii au constatat că, și în cursul anului calen -
daristic 2013, 10 animale fuseseră declarate de fermier 
după termenul de șapte zile. Numărul mediu de 
animale în 2013 a fost de 70. Vă rugăm să indicați dacă 
ați aplica o penalitate pentru anul de cerere 2014. În 
caz afirmativ, vă rugăm să precizați care ar fi proporția 
(în %) a penalității care ar fi aplicată în conformitate 
cu legislația și normele naționale și/sau regionale. 
În cazul în care răspunsul ar fi negativ, vă rugăm să 
precizați „Nicio penalitate”.Fermierul WZ a fost selectat aleatoriu în vederea unei 
verificări la fața locului a respectării cerinței legale în 
materie de gestionare 4 (SMR 4) pentru anul de cere -
re 2014. Fermierul nu fusese selectat în vederea unui 
control la fața locului în cei trei ani anteriori.
Fermierul inspectat deține 964,35 ha și 145 de bovi -
ne, pentru care are nevoie de o capacitate de stocare 
a gunoiului de grajd de 4 400 m3 (depozitare timp de 
șase luni). Capacitatea observată și calculată de in -
spectori în timpul inspecției la fața locului era cu 10 % 
mai mică decât era necesar.
Vă rugăm să indicați dacă ați aplica o penalitate pen -
tru anul de cerere 2014. În caz afirmativ, vă rugăm să 
precizați care ar fi proporția (în %) a penalității care 
ar fi aplicată în conformitate cu legislația și normele 
naționale și/sau regionale. În cazul în care răspunsul 
ar fi negativ, vă rugăm să precizați „Nicio penalitate”.Anexa  IV
41 Răspunsul  
Comisiei
Rezumat
II
Atunci când se descrie sistemul de ecocondiționalitate, trebuie să se clarifice faptul că, în ceea ce privește cerințele 
legale în materie de gestionare (SMR - statutory management requirements ), aceste norme de bază incluse în ecocon -
diționalitate sunt oricum deja aplicabile în statele membre ca urmare a legislației sectoriale suprapuse.
III
Începând din 2005, procesul continuu de revizuire și de simplificare a domeniului de aplicare al ecocondiționalității 
a condus la următoarele rezultate:
Procedurile de control au fost simplificate pe parcursul perioadei 2005-2013 prin introducerea unor dispoziții privind 
armonizarea ratelor de control, notificarea prealabilă, calendarul și elementele controalelor la fața locului și selecta -
rea eșantioanelor de control.
În plus, odată cu ultima reformă a PAC, numărul SMR a fost redus de la 18 la 13, iar numărul de standarde privind 
bunele condiții agricole și de mediu (GAEC - good agricultural and environmental conditions ) a fost redus de la 15 la 
7. Obligațiile incluse în domeniul de aplicare al ecocondiționalității au fost revizuite luându-se în calcul dacă erau 
controlabile, imputabile direct fermierilor (și nu statelor membre) și dacă erau legate de activități agricole.
Având în vedere amploarea eforturilor depuse deja pentru simplificare, Comisia consideră că este foarte puțin 
probabil să se poată obține orice simplificare suplimentară fără a submina, de exemplu, obiectivele de mediu ale 
ecocondiționalității.
IV
Pe baza informațiilor disponibile, Comisia consideră că indicatorii de performanță utilizați pentru măsurarea efica -
cității ecocondiționalității în ceea ce privește realizarea obiectivelor sale sunt cei mai adecvați. Ecocondiționalitatea 
își propune să contribuie la dezvoltarea unei agriculturi durabile, prin sensibilizarea fermierilor și prin alinierea PAC 
la așteptările societății. GAEC vizează să contribuie la prevenirea eroziunii solurilor, la menținerea materiei organice 
din soluri și a structurii solurilor, la asigurarea unui nivel minim de întreținere, la evitarea deteriorării habitatelor, 
precum și la protecția și gestionarea apelor. În acest sens, ecocondiționalitatea nu este instrumentul de punere în 
aplicare pentru alte politici, care au propriile lor obiective.
Motivele pentru neîndeplinirea obligațiilor sunt analizate în contextul punerii în aplicare a legislației sectoriale. Cu 
toate acestea, ecocondiționalitatea și sistemul de consiliere agricolă joacă un rol în abordarea motivelor neîndeplini -
rii obligațiilor.
VI
Obiectivele de mediu (de exemplu, întreținerea terenurilor și biodiversitatea) sunt urmărite nu numai prin plățile 
de ecologizare și prin standardele GAEC, ci și prin măsuri în materie de mediu și climă în cadrul pilonului II, precum 
și prin legislația privind protecția mediului. Cu toate acestea, natura, logica și funcționarea acestor instrumente 
diverse sunt diferite și complementare. Complementaritatea acestora este ilustrată în figura 1 din documentul de 
lucru al serviciilor Comisiei SWD(2016) 218 final.
Atât normele de ecologizare, cât și GAEC sunt gestionate de Sistemul Integrat de Administrare și Control (IACS), fapt 
care asigură cea mai bună utilizare a resurselor. Cu toate acestea, există motive care explică de ce GAEC și ecologi -
zarea nu trebuie neapărat să fie verificate împreună. Dat fiind faptul că ecologizarea este un criteriu de eligibilitate, 
ea este controlată ex ante  prin verificări administrative și controale la fața locului pentru 5 % din beneficiari. GAEC 
sunt verificate din punctul de vedere al ecocondiționalității, care este gestionată în mod diferit de cerințele de 
eligibilitate.
Răspunsul Comisiei 42
VII
Cerințele legale în materie de gestionare au la bază legislații sectoriale, iar statele membre își pot utiliza sistemele 
de administrare și control existente [articolul 96 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013]. Astfel, sistemele de control 
existente pot fi utilizate în sinergie pentru sistemul de control al ecocondiționalității. GAEC nu ar trebui să presu -
pună costuri semnificative pentru fermieri, deoarece ele sunt menite să fie standarde de bază. Costurile aferente 
controalelor sunt suportate de IACS, care deservește și alte instrumente ale PAC.
Comisia a cuantificat în Raportul său anual de activitate pe 2014 costurile totale legate de control în statele membre, 
sub rezerva că „efectul disuasiv al controalelor ex post ” (de exemplu, ecocondiționalitatea) „aduce, de asemenea, 
beneficii necuantificabile”.
VIII
Deși cadrul este stabilit la nivelul UE, obligațiile exploatațiilor agricole conform SMR și GAEC sunt în mare măsură 
definite de statele membre, astfel încât să fie luate în considerare provocările și structurile agricole în condiții 
naționale sau regionale. În acest sens, este important ca statele membre să dispună de o marjă în ceea ce privește 
punerea în aplicare pentru calculul sancțiunilor aferente fiecăreia dintre aceste obligații la nivel de exploatație. 
Regulamentul UE stabilește principiul conform căruia sancțiunile sunt calculate de la caz la caz, ținând seama de 
gravitatea, amploarea, persistența, caracterul repetitiv sau intenția constatată în cazul de neconformitate. Punerea 
în aplicare armonizată a acestor principii în toate statele membre este asigurată în special prin audituri efectuate 
de Comisie. În cazul în care se constată deficiențe într-un anumit stat membru în această privință, se adoptă măsuri 
subsecvente corespunzătoare în cadrul procesului de verificare a conturilor.
IX Prima liniuță
Comisia acceptă această recomandare.
IX A doua liniuță
Comisia acceptă această recomandare.
IX A treia liniuță
Comisia nu acceptă această recomandare. Recomandarea Curții nu ar simplifica ecocondiționalitatea, ci, de facto , 
i-ar reduce domeniul de aplicare. Simplificarea domeniului de aplicare al ecocondiționalității a fost efectuată deja 
de mai multe ori în trecut. În plus, statele membre au o marjă largă de manevră pentru a lua în considerare riscurile 
în stabilirea eșantioanelor pentru control și pentru a-și optimiza sistemele de control. Comisia consideră că această 
recomandare ar putea conduce la relaxarea normelor privind controalele la fața locului, fapt care, în cele din urmă, 
ar submina eficacitatea ecocondiționalității.
IX A patra liniuță
Comisia acceptă această recomandare.
Răspunsul Comisiei 43
IX A cincea liniuță
Comisia acceptă parțial această recomandare. Punerea în aplicare a acestei recomandări va depinde de rezultatul 
studiului planificat privind sarcina administrativă. Costurile administrative ale ecocondiționalității ar trebui să fie 
considerate în raport cu costurile neconformității pentru societate, pentru finanțele publice și pentru mediu, pre -
cum și cu beneficiile potențiale ale ecocondiționalității.
IX A șasea liniuță
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia prevede organizarea de schimburi de bune practici cu privire la aceste aspecte.
Introducere
06
Legislația sectorială era deja aplicabilă în statele membre înainte de introducerea ecocondiționalității.
09
Comisia a pus în aplicare toate recomandările acceptate formulate de Curte în Raportul său special nr. 8/2008.
10
Modificările pentru 2014-2020 au fost puse în aplicare, iar sistemul de ecocondiționalitate a suferit modificări sub -
stanțiale în cadrul ultimei reforme a PAC.
10 A doua liniuță
Obligațiile incluse în domeniul de aplicare al ecocondiționalității au fost revizuite luându-se în calcul dacă erau con -
trolabile, imputabile direct fermierilor (și nu statelor membre) și dacă erau legate de activități agricole.
Observații
Răspuns comun al Comisiei la punctele 18-21
Obiectivele în materie de ecocondiționalitate vizează o contribuție la dezvoltarea unei agriculturi durabile, alinierea 
PAC la așteptările societății, prevenirea eroziunii solurilor, menținerea materiei organice din sol și a structurii solu -
lui, asigurarea unui nivel minim de întreținere, evitarea deteriorării habitatelor, precum și protecția și gestionarea 
apelor. Ecocondiționalitatea nu este instrumentul de punere în aplicare pentru alte politici. Acest aspect a fost deja 
clarificat la introducerea ecocondiționalității, întrucât ecocondiționalitatea nu este o normă de eligibilitate (a se 
vedea compromisul Președinției din 26 iunie 2003). Aceasta acționează în mod indirect, mărind gradul de conștien -
tizare al beneficiarului. Politicile sectoriale de bază, și nu ecocondiționalitatea, sunt cele în măsură să identifice și să 
abordeze motivele pentru care fermierii nu respectă legislația sectorială din care rezultă SMR.
În plus, în conformitate cu anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, numai anumite articole sau alineate care 
decurg din legislația sectorială ar fi relevante pentru astfel de analize, care ar trebui să ia în considerare domeniul de 
aplicare mai larg al politicilor.
Răspunsul Comisiei 44
În ceea ce privește legislația de mediu, au fost elaborați indicatori de performanță specifici pentru fiecare directivă 
sectorială acoperită de SMR, iar indicatorii sunt elaborați ca parte a strategiei de protecție a solului. Tendințele în 
ceea ce privește starea mediului conform informațiilor raportate în temeiul directivelor incluse în domeniul de apli -
care al ecocondiționalității sunt legate de eficacitatea dispozițiilor de punere în aplicare ale acestor directive.
În afara ecocondiționalității, în cadrul ciclului de elaborare a politicilor de la nivelul UE, fiecare măsură din cadrul 
PAC, cu sau fără implicații bugetare, este supusă unei evaluări permanente. În fiecare directivă sectorială care face 
obiectul SMR sunt incluși indicatori de performanță specifici, fiind elaborați, de exemplu, indicatori în cadrul politicii 
în domeniul solului.
22
Comisia consideră că indicatorul de rezultat „procentul de plăți PAC acoperite de ecocondiționalitate” reflectă 
efectul ecocondiționalității în rândul populației agricole. Într-adevăr, cu cât sunt acoperite de ecocondiționalitate 
mai multe plăți, cu atât este mai mare impactul financiar al posibilelor încălcări la nivel individual, ceea ce duce la 
creșterea sensibilizării fermierilor în sensul respectării normelor. Ecocondiționalitatea a sporit gradul de sensibilizare 
în rândul fermierilor și a generat o serie de schimbări ale practicilor agricole.
24
Comisia consideră că indicatorul de rezultat „opiniile exprimate de către public privind ecocondiționalitatea” 
reflectă eficiența ecocondiționalității în satisfacerea așteptărilor societății, prin îmbunătățirea coerenței PAC cu alte 
politici în domeniu. Întrebările din sondajul Eurobarometru se referă tocmai la acceptarea legăturii dintre plățile din 
cadrul PAC și respectarea normelor. În această privință, rezultatele sunt în mare măsură pozitive.
25
Comisia consideră că indicatorul de rezultat „rata de control pentru GAEC” este un bun indicator al impactului de 
mediu preconizat. Respectarea acestor standarde de către fermieri ar trebui să conducă la un impact pozitiv asupra 
mediului, cu condiția ca standardele naționale în materie de GAEC să fie definite în mod corespunzător de statele 
membre. Respectarea ratei de control permite să se garanteze, în măsura posibilului, că fermierii respectă normele. 
Acesta este cel mai bun indicator în condițiile informațiilor disponibile.
Comisia consideră, de asemenea, că indicatorul de rezultat „procentul de terenuri acoperite cu pășuni permanente” 
reprezintă un bun indicator pentru eficacitatea acestui instrument. Acest indicator este monitorizat pentru a verifica 
dacă statele membre au luat măsurile de remediere necesare în cazul în care raportul scade sub pragul permis. Este 
evident că evoluția raportului depinde de diferiți factori, dar indicatorul nu măsoară acest aspect.
26
Comisia consideră că indicatorii săi sunt adecvați pentru obiectivele urmărite de sistemul de ecocondiționalitate. 
Indicatorul de rezultat „numărul de hectare care fac obiectul ecocondiționalității” reflectă în mod corespunzător 
eficacitatea ecocondiționalității și este util pentru a completa indicatorii de rezultat existenți. Normele care fac 
obiectul ecocondiționalității sunt, în mare măsură, practici care trebuie aplicate pe suprafața agricolă (standarde 
GAEC, practici care decurg din legislația de mediu, utilizarea pesticidelor etc.). Eficacitatea sistemului crește direct 
proporțional cu numărul de hectare acoperite de sistemul de ecocondiționalitate.
Răspunsul Comisiei 45
27
Indicatorii citați de Curte, cum ar fi indicele privind păsările specifice terenurilor agricole, calitatea apei etc., sunt 
indicatori de impact care reflectă obiectivul general al PAC și al altor politici ale UE. Ecocondiționalitatea este 
doar unul dintre instrumentele care contribuie la îndeplinirea acestor obiective generale. Obiectivele specifice ale 
ecocondiționalității, care reflectă contribuția specifică a acestui instrument la îndeplinirea obiectivelor generale ale 
PAC, sunt reflectate în indicatorii de rezultat prezentați la punctele 22-26.
28
Comisia nu consideră că numărul de încălcări este un indicator adecvat pentru eficiența ecocondiționalității. Statisti -
cile în materie de control al ecocondiționalității sunt utilizate în contextul auditurilor DG AGRI ca indicator al perfor -
manței sistemelor de control ale statelor membre. O rată ridicată de neconformitate într-un anumit sector poate fi și 
un indicator al eficacității controalelor în materie de ecocondiționalitate.
29
Încălcările sunt legate, în principal, de două seturi de cerințe (a se vedea punctul 31 și figurile 2 și 3).
30
Creșterea ratelor de neconformitate poate fi rezultatul unei îmbunătățiri a sistemului de control, și nu un indiciu al 
creșterii numărului de comportamente neconforme.
33
De exemplu în ceea ce privește păsările sălbatice, afirmația nu este valabilă în toate statele membre. Comisia 
dorește să remarce că, de exemplu în ceea ce privește păsările sălbatice, trebuie să se ia în considerare că, deși rata 
globală a încălcărilor este cea descrisă de Curte, există câteva state membre în care auditurile Comisiei au identifi -
cat probleme grave legate de controale. Prin urmare, rata scăzută a încălcărilor poate fi atribuită și unui sistem de 
control indulgent din statele membre.
34
Analiza motivelor încălcărilor și a mijloacelor de abordare a acestora nu ține de ecocondiționalitate, ci de politicile 
sectoriale. Cu toate acestea, în ceea ce privește ecocondiționalitatea, DG AGRI analizează statisticile în materie de 
control pentru a le folosi în analize ale riscurilor în cadrul stabilirii programului său de audit.
35
Comisia consideră că ecocondiționalitatea nu este un instrument de punere în aplicare pentru politicile sectoriale.
În anul solicitării 2014, în ceea ce privește ecocondiționalitatea, Comisia a efectuat audituri specifice în anumite state 
membre, axându-se pe chestiunile legate de animale. Trebuie reținut însă faptul că auditurile de ecocondiționalitate 
efectuate de Comisie au ca punct de plecare protecția intereselor financiare ale UE în domeniul agriculturii.
DG ENV primește rapoartele de audit și va primi statisticile de la DG AGRI. DG ENV va analiza motivele încălcărilor, 
urmărind situația împreună cu statele membre, după caz.
Răspunsul Comisiei 46
36
Ecocondiționalitatea nu este instrumentul de punere în aplicare pentru alte politici. Acest aspect a fost deja clari -
ficat la introducerea ecocondiționalității, întrucât ecocondiționalitatea nu este o normă de eligibilitate (a se vedea 
compromisul Președinției din 26 iunie 2003). În plus, rata minimă de control trebuie să fie majorată în cazul unui 
nivel semnificativ de neconformități1.
În cazul legislației privind sănătatea umană și animală, sănătatea plantelor și bunăstarea animalelor, Comisia efec -
tuează audituri pentru a se asigura că autoritățile naționale își îndeplinesc obligațiile legale. În ceea ce privește 
legislația în domeniul mediului, Comisia lucrează în prezent la o inițiativă de politică care să ajute statele membre să 
îmbunătățească asigurarea conformității (și anume monitorizarea, promovarea și asigurarea conformității pe baza 
gradului de risc), respectând în același timp principiile subsidiarității și proporționalității.
39
Comisia consideră că, atunci când prezintă propuneri de cheltuieli noi sau revizuite, nu ar trebui să estimeze cos -
turile și beneficiile sistemelor de control, întrucât ecocondiționalitatea include, de exemplu, și sănătatea animală și 
sănătatea publică, în timp ce costurile și beneficiile calculate nu țin cont în mod suficient, de exemplu, de sănătatea 
publică.
40
Proporționalitatea este deja inerentă, sancțiunile fiind calculate ca procent din plățile PAC ale beneficiarului, exis -
tând posibilitatea de a nu aplica sancțiuni, dar și situații de încălcări intenționate sau repetate.
Legislația UE2 oferă o bază armonizată pentru evaluarea și sancționarea cazurilor de nerespectare a ecocondiționa -
lității la nivelul UE. Cu toate acestea, structura grilelor naționale de sancționare trebuie să fie lăsată la latitudinea 
statelor membre, pentru a ține seama de diversitatea normelor în materie de ecocondiționalitate. Comisia prevede 
organizarea de schimburi de bune practici cu statele membre referitor la această chestiune.
Deși cadrul este stabilit la nivelul UE, obligațiile exploatațiilor agricole conform SMR și GAEC sunt în mare măsură 
definite de statele membre, astfel încât să fie luate în considerare provocările și structurile agricole în condiții 
naționale sau regionale. În acest sens, este important ca statele membre să dispună de o marjă în ceea ce privește 
punerea în aplicare pentru calculul sancțiunilor aferente fiecăreia dintre aceste obligații la nivel de exploatație. 
Regulamentul UE stabilește principiul conform căruia sancțiunile sunt calculate de la caz la caz, ținând seama de 
gravitatea, amploarea, persistența, caracterul repetitiv sau intenția constatată în cazul de neconformitate. Punerea 
în aplicare armonizată a acestor principii în toate statele membre este asigurată în special prin audituri efectuate 
de Comisie. În cazul în care se constată deficiențe într-un anumit stat membru în această privință, se adoptă măsuri 
subsecvente corespunzătoare în cadrul procesului de verificare a conturilor.
41
Având în vedere faptul că standardele GAEC au fost reduse cu peste 50 % (de la 15 la 7), DG AGRI se aștepta ca sar -
cina administrativă impusă fermierilor să fi fost redusă de către statele membre.
1 În ceea ce privește „nivelul scăzut al ratei minime de control de 1 %”, astfel cum se precizează la punctul IX (a doua liniuță): în conformitate cu 
articolul 68 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 809/2014, numărul controalelor la fața locului trebuie să fie mărit în cazul în care se constată 
un nivel considerabil de neconformitate cu un anumit act sau standard. În 2009, Comisia a publicat un document de lucru pe această temă 
(DS/2009/28/rev3), care este încă în vigoare. Prin urmare, rata minimă de control poate fi adaptată, dacă este necesar.
2 În special în capitolul II din Regulamentul delegat (UE) nr. 640/2014 al Comisiei și în capitolul III din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 
nr. 809/2014 al Comisiei.
Răspunsul Comisiei 47
42
Lista SMR și a GAEC a fost redusă considerabil. Cerințele legale în materie de gestionare și bunele condiții agricole 
și de mediu au fost reunite într-o singură listă, disponibilă în anexa 2 la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013. În plus, 
SMR au fost revizuite și au fost menținute numai dispozițiile care se adresează direct fermierilor și care sunt legate 
de activitățile agricole. După părerea Comisiei, este dificil de imaginat că orice reducere suplimentară ar putea să 
nu afecteze chestiuni majore, care leagă, de exemplu, agricultura și mediul, și, astfel, să submineze obiectivele UE în 
materie de mediu.
44
Pe baza experienței Comisiei, percepțiile legate de complexitate ale agențiilor de plăți, ale asociațiilor fermierilor și 
ale organismelor de consultanță agricolă par să fie determinate mai curând de legislația sectorială decât de eco -
condiționalitate. În plus, statele membre au flexibilitatea de a defini cerințele necesare pentru a realiza obiectivele 
directivei UE, astfel încât complexitatea ține și de responsabilitatea acestora. În contextul simplificării, obligațiile 
incluse în sfera ecocondiționalității au fost revizuite în mai multe rânduri pentru a fi mai bine orientate în ceea ce 
privește capacitatea de control, atribuirea direct către fermieri (nu către statele membre) și legătura cu activitățile 
agricole. Relația dintre agricultură și mediu este complexă prin natura sa, astfel încât orice dispoziție de punere în 
aplicare ține seama de acest nivel de complexitate. Punerea în aplicare a legislației de mediu tinde să fie mai com -
plexă atunci când statele membre urmăresc să asigure un nivel minim de schimbare a practicilor agricole, protejând, 
în același timp, mediul. În acest caz, introducerea simplificării ar putea conduce la norme mai stricte decât cele 
aplicate în prezent unora dintre fermieri. Caseta 2 este un bun exemplu în acest sens: normele și controalele ar fi 
mai simple dacă toate distanțele ar fi majorate la distanța cea mai mare, însă acest lucru ar impune sarcini evitabile 
multor fermieri.
45
Exemplul Curții ilustrează nivelul de complexitate a relației dintre agricultură și mediu. Este oportun să se impună 
o distanță mai mare pentru folosirea de gunoi de grajd în jurul unui puț folosit pentru apă potabilă, decât în jurul 
altor cursuri de apă. Standardizarea acestor cerințe nu ar reflecta la un nivel suficient condițiile de mediu locale.
A se vedea și răspunsul Comisiei la punctul 44.
Caseta 2 – Exemple de cerințe incluse în manualul de control al ecocondiționalității în 
Regatul Unit – Irlanda de Nord
Conținutul casetei nr. 2 descrie modul în care un stat membru a pus în aplicare legislația sectorială.
46
Comisia consideră că numărul de aspecte de controlat utilizate de statele membre vizitate nu poate ilustra varieta -
tea legislației sectoriale incluse în domeniul de aplicare al ecocondiționalității. Mai mult, în conformitate cu arti -
colul 96 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, „[s]tatele membre își pot utiliza sistemele de administrare și control 
existente pentru a asigura respectarea normelor privind ecocondiționalitatea.”
Caseta 3 – Impactul limitat al modificărilor aduse PAC pentru perioada 2014-2020 
cu privire la fișele de verificare utilizate de autoritățile de control din Regatul Unit – 
Irlanda de Nord – Al doilea paragraf
Lista GAEC a fost redusă cu mai mult de 50 % în cadrul ultimei reforme a PAC, prin urmare statele membre au liber -
tatea de a spori aspectele de controlat.
„Directiva privind apele subterane” a fost transformată dintr-o SMR (2) în GAEC.
Răspunsul Comisiei 48
47
În conformitate cu articolul 96 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, „[s]tatele membre își pot utiliza sistemele de 
administrare și control existente pentru a asigura respectarea normelor privind ecocondiționalitatea.”
Un grad scăzut de încălcare poate masca un sistem de control insuficient și poate implica riscuri la adresa intere -
selor financiare ale UE în domeniul agriculturii. În plus, faptul că există un nivel scăzut de încălcare nu înseamnă 
că situația nu se va schimba dacă sunt reduse și mai mult controalele: este de așteptat ca existența controalelor de 
ecocondiționalitate să acționeze ca un factor de descurajare pentru încălcarea normelor.
48
Raportul dintre numărul de fermieri care participă la schema pentru micii fermieri și numărul de beneficiari ai plăți -
lor directe (2014) variază între 3 % (Slovenia) și 77 % (Malta). Schema pentru micii fermieri acoperă 4 % din suprafața 
agricolă totală a UE3.
50
Ca urmare a scutirii de cerințele de ecocondiționalitate (și de obligațiile de ecologizare), costurile de administrare și 
de control ar trebui, în mod logic, să scadă. Nu doar pentru că populația care face obiectul controalelor la fața locu -
lui în materie de ecocondiționalitate (și de ecologizare) scade în aceeași proporție, ci și pentru că se aplică un proces 
simplificat de solicitări (mai puține date de gestionat). În plus, conținutul controalelor la fața locului referitoare la 
schema pentru micii fermieri este și el mai limitat la condițiile de eligibilitate.
51
Aceste diferențe se explică prin diferitele structuri agricole naționale și, eventual, și prin metodele de calcul diferite 
aplicate în cadrul schemei pentru micii fermieri. Țări precum România și Italia pot avea un procent ridicat de fermieri 
eligibili pentru schemă, comparativ cu alte țări.
Conform datelor furnizate de statele membre, în România, micii fermieri reprezintă aproximativ 71 % din beneficiarii 
plăților directe (2014) și 16,4 % din suprafața agricolă totală.
52
Comisia a luat notă de observația Curții și ar dori să sublinieze că excluderea descrisă nu decurge din legislația în 
materie de ecocondiționalitate.
Caseta 4  – Scutirea fermierilor de la respectarea obligațiilor în materie de 
ecocondiționalitate legate de Directiva privind nitrații în Lituania
Sistemul de ecocondiționalitate reprezintă, în mod fundamental, un sistem de control și de sancțiuni aplicabile 
plăților primite în cadrul PAC. Prin urmare, exceptarea unor exploatații de la normele de ecocondiționalitate nu le 
va scuti pe acestea de obligația de a se conforma legislației de mediu, inclusiv Directivei privind nitrații. Diferitele 
praguri de exceptare menționate în caseta 4 sunt legate de punerea în aplicare a Directivei privind nitrații în țara în 
cauză, nu de sistemul de ecocondiționalitate. În plus, exceptarea fermierilor de la sancțiunile legate de ecocondițio -
nalitate nu îi exclude pe aceștia de la controalele și verificările care decurg din legislația de mediu.
3 Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind „Analiza ecologizării după un an”, SWD(2016) 218 final, p. 19.
Răspunsul Comisiei 49
54
Ecologizarea și GAEC sunt două mecanisme care se completează reciproc pentru a răspunde obiectivului de îmbu -
nătățire a performanței de mediu a agriculturii UE: plata de ecologizare este o plată pentru fermierii care aplică 
practici benefice pentru climă și pentru mediu (diversificarea culturilor, întreținerea pajiștilor permanente și un 
procent de 5 % de zone de interes ecologic).
Diversificarea culturilor, întreținerea pajiștilor permanente și un procent de 5 % de zone de interes ecologic sunt 
inerente în condițiile ecologizării. Aceste practici diferă față de standardele GAEC: o rotație a culturilor nu înseamnă 
diversificarea culturilor, protecția pășunilor permanente este diferită de întreținerea pajiștilor permanente astfel 
cum se menționează în legislația în materie de ecologizare, iar menținerea particularităților peisajelor pe toate 
terenurile agricole diferă de existența unui procent de 5 % de zone de interes ecologic pe terenurile arabile. Ultima 
reformă a PAC a condus la raționalizarea și la simplificarea cadrului GAEC, eliminând unele standarde GAEC, precum 
cele referitoare la rotația culturilor și la protejarea pășunilor permanente.
56
Statele membre au posibilitatea de a selecta eșantionul aferent ratei minime de control al ecocondiționalității de 
1 % din eșantionul de eligibilitate de 5 %. Prin urmare, există o sinergie între cele două elemente. În plus, pentru 
zonele de interes ecologic incluse în ecologizare pot fi luate în considerare elemente de peisaj protejate în confor -
mitate cu standardele GAEC.
57
Protejarea elementelor de peisaj pe toate terenurile agricole și existența unui procent de 5 % de zone de interes 
ecologic pe terenurile arabile sunt măsuri diferite legate de biodiversitate. Prima cerință garantează că sunt păstrate 
elementele de peisaj existente, benefice pentru biodiversitate, în timp ce a doua asigură faptul că orice fermier care 
beneficiază de plata de ecologizare și-a alocat cel puțin 5 % din terenul arabil pentru zone de interes ecologic. Aces -
tea sunt două obiective diferite legate de biodiversitate care justifică două seturi diferite de norme și controale.
Răspuns comun al Comisiei la punctele 59 și 60
Costurile propriu-zise legate de ecocondiționalitate trebuie să fie diferențiate de costurile suportate de fermierii și 
de statele membre care aplică legislația sectorială. În ceea ce privește legislația sectorială, costurile de conformitate 
ar trebui să fie confruntate cu costurile suportate de societate în caz de neconformitate, de exemplu ca urmare 
a poluării resurselor naturale, a eradicării bolilor etc.
Ecocondiționalitatea va fi luată în considerare într-un studiu planificat privind sarcina administrativă.
61
Chiar dacă legislația sectorială prevede deja rate minime de control, acestea nu sunt controale suplimentare, întru -
cât pot fi folosite concomitent pentru ecocondiționalitate, creând efecte de sinergie eficiente din punctul de vedere 
al costurilor.
62
În practică, nu există obligații suplimentare de evidență a datelor impuse de Comisie, întrucât obligațiile care 
decurg din SMR existau înainte de introducerea ecocondiționalității în conformitate cu legislația sectorială a UE. De 
asemenea, nici Regulamentul delegat (UE) nr. 640/2014 al Comisiei, nici Regulamentul de punere în aplicare (UE) 
nr. 809/2014 al Comisiei, care stabilesc detaliile sistemului de ecocondiționalitate, nu au introdus cerințe suplimen -
tare de ținere de evidențe pentru fermieri.
Răspunsul Comisiei 50
63
Studiul menționat, inițiat de Parlamentul European și comandat de DG AGRI, nu s-a concentrat pe ecocondiționali -
tate, ci a luat în considerare legislația din afara domeniului de aplicare al ecocondiționalității (Directiva privind utili -
zarea durabilă a pesticidelor). Pe de altă parte, acesta nu mai este de actualitate, întrucât, între timp, anumite cerințe 
nu mai țin de ecocondiționalitate (de exemplu, evitarea instalării vegetației nedorite și rotația culturilor).
64
Afirmația se bazează pe ipoteze formulate de agențiile de plată și contrazice faptul că lista SMR și GAEC a fost 
redusă în mod considerabil în ultima reformă a PAC. Comisia are îndoieli cu privire la conținutul faptic al unor ase -
menea declarații, întrucât agențiile de plăți nu le susțin prin cifre.
65
Legislația stabilește deja cadrul pentru calcularea penalităților prin definirea gravității, a amplorii și a persistenței, 
precum și procentajul care urmează să fie aplicat pentru prima încălcare, pentru încălcările repetate și pentru cele 
intenționate. Prin urmare, există deja o bază armonizată.
66
Deși cadrul este stabilit la nivelul UE, obligațiile exploatațiilor agricole conform SMR și GAEC sunt în mare măsură 
definite de statele membre, astfel încât să fie luate în considerare provocările și structurile agricole în condiții 
naționale sau regionale. În acest sens, este important ca statele membre să dispună de o marjă în ceea ce privește 
punerea în aplicare pentru calculul sancțiunilor aferente fiecăreia dintre aceste obligații la nivel de exploatație. 
Regulamentul UE stabilește principiul conform căruia sancțiunile sunt calculate de la caz la caz, ținând seama de 
gravitatea, amploarea, persistența, caracterul repetitiv sau intenția constatată în cazul de neconformitate. Punerea 
în aplicare armonizată a acestor principii în toate statele membre este asigurată în special prin audituri efectuate 
de Comisie. În cazul în care se constată deficiențe într-un anumit stat membru în această privință, se adoptă măsuri 
de monitorizare corespunzătoare în cadrul procesului de verificare a conturilor. În plus, ținând seama de preocu -
pările Curții, DG AGRI preconizează organizarea de seminarii de bune practici cu statele membre referitor la aceste 
chestiuni.
67
Conceptul de intenție este un element care asigură proporționalitatea reducerilor în materie de ecocondiționalitate, 
compensând fostele neconformități minore fără sancțiuni și, în prezent, sistemul de alertă timpurie. Această chesti -
une a fost discutată pe larg în cadrul ultimei reforme a PAC și, în cele din urmă, statele membre au decis să mențină 
această măsură. Există o hotărâre a Curții de Justiție din 27 februarie 2014 (C-396/12), care oferă orientări cu privire la 
conceptul de intenție.
68
Statele membre dispun de o anumită libertate în ceea ce privește proiectarea grilelor de evaluare (a se vedea obser -
vațiile Comisiei la punctul 40, la punctul VIII și punctul IX a 6-a liniuță).
70
În opinia Comisiei, diversitatea răspunsurilor statelor membre poate fi explicată prin mai mulți factori, precum 
numărul de deplasări ale animalelor care au avut loc în incinta exploatației, acțiunile de atenuare întreprinse de 
fermier, întârzierile în notificare și amplasarea exploatației într-o zonă vulnerabilă la nitrați.
Răspunsul Comisiei 51
Răspunsul comun al Comisiei la punctul 71 și la caseta 7
Conform grilei de evaluare utilizate în landul Schleswig Holstein, care are la bază aceeași grilă aplicată în întreaga 
Germanie, pragul menționat este doar o recomandare pentru inspector, care se aplică numai notificărilor tardive, 
remediate deja înainte ca fermierul să știe că va face obiectul unui control la fața locului. În cazul în care fermierul 
nu a remediat situația înainte să fie anunțat controlul, s-ar aplica o sancțiune. DG AGRI a constatat deja abordări 
similare în alte state membre.
Concluzii și recomandări
73
Începând din 2005, procesul continuu de revizuire și simplificare a domeniului de aplicare al ecocondiționalității 
a condus la următoarele rezultate:
Procedurile de control au fost simplificate pe parcursul perioadei 2005-2013 prin introducerea unor dispoziții privind 
armonizarea ratelor de control, notificarea prealabilă, calendarul și elementele controalelor la fața locului și selecta -
rea eșantioanelor pentru control.
De asemenea, ca urmare a ultimei reforme a PAC, sfera de aplicare a ecocondiționalității a fost revizuită ținând cont 
de posibilitatea de control și de legătura cu activitatea agricolă ale obligațiilor fermierilor. Astfel, numărul SMR a fost 
redus de la 18 la 13, iar numărul de standarde GAEC a fost redus de la 15 la 7.
Având în vedere amploarea eforturilor depuse deja pentru simplificare, Comisia consideră că este foarte puțin 
probabil să se poată obține orice simplificare suplimentară fără a submina, de exemplu, obiectivele de mediu ale 
ecocondiționalității.
74
Ecocondiționalitatea își propune să contribuie la dezvoltarea unei agriculturi durabile, prin sensibilizarea fermierilor 
și prin alinierea PAC la așteptările societății. GAEC vizează să contribuie la prevenirea eroziunii solurilor, la menți -
nerea materiei organice din soluri și a structurii solurilor, la asigurarea unui nivel minim de întreținere, la evitarea 
deteriorării habitatelor, precum și la protecția și gestionarea apelor. În acest sens, ecocondiționalitatea nu este 
instrumentul de punere în aplicare pentru alte politici, care au propriile lor obiective. Pe baza informațiilor dispo -
nibile, Comisia consideră că indicatorii de performanță utilizați pentru măsurarea eficacității ecocondiționalității în 
ceea ce privește realizarea obiectivelor sale sunt cei mai adecvați.
Recomandarea 1
Comisia acceptă această recomandare.
75
Jumătate dintre aceste încălcări sunt legate de SMR pentru animale. Acest fapt a fost luat în considerare de Comisie 
atunci când a efectuat misiuni de evaluare specifice în 2014, care s-au concentrat pe SMR legate de animale.
Motivele pentru neîndeplinirea obligațiilor sunt analizate în contextul punerii în aplicare a legislației sectoriale. Cu 
toate acestea, ecocondiționalitatea și sistemul de consiliere agricolă joacă un rol în abordarea motivelor neîndeplini -
rii obligațiilor.
Răspunsul Comisiei 52
Recomandarea 2
Comisia acceptă această recomandare.
76
Legislația în materie de ecocondiționalitate prevede că respectivele controale la fața locului vizează exploatațiile 
cele mai riscante prin selecția eșantionului pe baza unei analize a riscurilor. În această privință, statele membre dis -
pun deja de flexibilitatea de a-și optimiza controalele de ecocondiționalitate.
Recomandarea 3
Comisia nu acceptă această recomandare. Recomandarea Curții nu ar simplifica ecocondiționalitatea, ci, de facto , 
i-ar reduce domeniul de aplicare. Simplificarea domeniului de aplicare al ecocondiționalității a fost efectuată deja 
de mai multe ori în trecut. În plus, statele membre au o marjă largă de manevră pentru a lua în considerare riscurile 
în stabilirea eșantioanelor pentru control și pentru a-și optimiza sistemele de control. Comisia consideră că această 
recomandare ar putea conduce la relaxarea normelor privind controalele la fața locului, fapt care, în cele din urmă, 
ar submina eficacitatea ecocondiționalității.
77
Obiectivele de mediu (de exemplu, întreținerea terenurilor și biodiversitatea) sunt urmărite nu numai prin plățile de 
ecologizare și prin standardele GAEC, ci și prin măsuri în materie de mediu și climă în cadrul pilonului II, precum și 
prin legislația privind protecția mediului. Cu toate acestea, natura, logica și funcționarea acestor instrumente sunt 
diferite și complementare. Complementaritatea acestora este ilustrată în figura 1 din documentul de lucru al servici -
ilor Comisiei SWD(2016) 218 final.
Atât normele de ecologizare, cât și GAEC sunt gestionate de IACS, iar acest lucru garantează cea mai bună utilizare 
a resurselor. Cu toate acestea, există motive care explică de ce GAEC și ecologizarea nu trebuie neapărat să fie 
verificate împreună. Întrucât ecologizarea este un criteriu de eligibilitate, ea este controlată ex ante  prin verificări 
administrative și controale la fața locului pentru 5 % din beneficiari. GAEC sunt verificate din punctul de vedere al 
ecocondiționalității, care este gestionată în mod diferit de cerințele de eligibilitate.
Recomandarea 4
Comisia acceptă această recomandare.
78
SMR au la bază legislația sectorială, iar statele membre își pot utiliza sistemele de administrare și control existente 
[articolul 96 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013]. Astfel, sistemele de control existente pot fi utilizate în sinergie 
pentru sistemul de control al ecocondiționalității. GAEC nu ar trebui să presupună costuri semnificative pentru 
fermieri, deoarece ele sunt menite să fie standarde de bază. Costurile aferente controalelor sunt suportate de către 
IACS, care deservește și alte instrumente ale PAC.
Comisia a cuantificat în Raportul său anual de activitate pe 2014 costurile totale legate de control în statele membre, 
sub rezerva că „efectul disuasiv al controalelor ex post ” (de exemplu, ecocondiționalitatea) „aduce, de asemenea, 
beneficii necuantificabile”.
Răspunsul Comisiei 53
Recomandarea 5
Comisia acceptă parțial această recomandare. Punerea în aplicare a acestei recomandări va depinde de rezultatul 
studiului planificat privind sarcina administrativă. Costurile administrative ale ecocondiționalității ar trebui să fie 
considerate în raport cu costurile neconformității pentru societate, pentru finanțele publice și pentru mediu, pre -
cum și cu beneficiile potențiale ale ecocondiționalității.
79
Deși cadrul este stabilit la nivelul UE, obligațiile exploatațiilor agricole conform SMR și GAEC sunt în mare măsură 
definite de statele membre, astfel încât să fie luate în considerare provocările și structurile agricole în condiții 
naționale sau regionale. În acest sens, este important ca statele membre să dispună de o marjă în ceea ce privește 
punerea în aplicare pentru calculul sancțiunilor aferente fiecăreia dintre aceste obligații la nivel de exploatație. 
Regulamentul UE stabilește principiul conform căruia sancțiunile sunt calculate de la caz la caz, ținând seama de 
gravitatea, amploarea, persistența, caracterul repetitiv sau intenția constatată în cazul de neconformitate. Punerea 
în aplicare armonizată a acestor principii în toate statele membre este asigurată în special prin audituri efectuate 
de Comisie. În cazul în care se constată deficiențe într-un anumit stat membru în această privință, se adoptă măsuri 
subsecvente corespunzătoare în cadrul procesului de verificare a conturilor.
Recomandarea 6
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia prevede organizarea de schimburi de bune practici cu privire la aceste aspecte.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapă Data
Adoptarea planului de audit / Demararea auditului 15.7.2015
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de 
raport16.6.2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie 7.9. 2016
Primirea răspunsurilor Comisiei (sau ale altei entități auditate) în toate versiunile 
lingvistice31.8.2016
Ecocondiționalitatea este un sistem care se aplică pentru 
7,5 milioane de fermieri și condiționează majoritatea 
plăților din cadrul PAC (aproximativ 47 de miliarde de euro 
în 2015) de respectarea de către aceștia a unor norme de 
bază legate de mediu, de siguranța alimentară, de 
sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și de 
respectarea bunelor condiții agricole și de mediu. Potrivit 
concluziilor Curții, informațiile disponibile nu au permis 
Comisiei să evalueze în mod corespunzător eficacitatea 
ecocondiționalității. Indicatorii de performanță nu au luat 
în considerare nivelul de neconformitate a fermierilor, iar 
Comisia nu a analizat motivele încălcărilor. Chiar dacă 
modificările aduse PAC pentru perioada 2014-2020 au 
redus numărul normelor de ecocondiționalitate, 
procedurile de control rămân complexe. Pe lângă aceasta, 
costurile implementării sistemului de ecocondiționalitate 
nu sunt suficient cuantificate.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ