Propunere de RECOMANDARE A CONSILIULUI Tineretul în mișcare - promovarea mobilității tinerilor în scop educațional /* COM/2010/0478 final/2 */





RO || COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 1.10.2010 COM(2010) 478 final/2 CORRIGENDUM : annule et remplace le document COM(2010) 478 final Ajout de "Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE" Concerne toutes les versions linguistiques Propunere de RECOMANDARE A CONSILIULUI Tineretul în mișcare - promovarea mobilității tinerilor în scop educațional {SEC(2010) 1048} {SEC(2010) 1049} {SEC(2010) 1050} EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Recomandarea propusă face parte din inițiativa-pilot a UE pentru a sprijini strategia Europa 2020. Obiectivul inițiativei „Tineretul în mișcare” este de a „consolida performanța și atractivitatea internațională a instituțiilor de învățământ superior din Europa, de a spori nivelul general de calitate la toate nivelurile de educație și formare în UE, combinând atât excelența cât și echitatea, prin promovarea mobilității studenților și a celor care urmează un curs de formare, precum și de a îmbunătăți situația încadrării în muncă a tinerilor”[1]. Una din liniile de acțiune-cheie a inițiativei „Tineretul în mișcare” este aceea de a sprijini dezvoltarea mobilității transnaționale în scop educațional a tinerilor. Mobilitatea în scop educațional constituie unul din mijloacele fundamentale prin care tinerii își sporesc șansele pe piața muncii și își promovează dezvoltarea personală în calitate de cetățeni activi. Mobilitatea contribuie la accesul la noi cunoștințe și la dobândirea unor noi competențe interculturale și lingvistice. Europenii care, de tineri, în cursul perioadei de formare, au dat dovadă de mobilitate sunt susceptibili să fie mobili și mai târziu în perioada activității profesionale. Angajatorii recunosc și apreciază aceste calități. Mobilitatea în scop educațional a jucat, de asemenea, un rol important în deschiderea sistemelor și instituțiilor de educație și învățământ, în dezvoltarea dimensiunii lor europene și internaționale, precum și în ameliorarea accesibilității și eficienței acestora[2]. Uniunea Europeană are o experiență îndelungată în susținerea mobilității în scop educațional prin diverse programe și inițiative, printre care cel mai cunoscut este programul Erasmus[3]. Fondurile structurale susțin, de asemenea, mobilitatea în scop educațional. „Tineretul în mișcare” va sprijini obiectivul ca, până în 2020, toți tinerii din Europa să aibă posibilitatea de a petrece o parte a traseului lor educațional în alte state membre, inclusiv o formare la locul de muncă[4]. Cartea verde privind mobilitatea tinerilor în scop educațional (iulie 2009) [5] a lansat o consultare publică privind modul cel mai eficient de a soluționa obstacolele din calea mobilității și de a deschide oportunități suplimentare pentru studiile în străinătate. Ea a determinat peste 3 000 de răspunsuri, inclusiv din partea autorităților publice naționale și regionale și a altor părți interesate[6]. Aceste răspunsuri arată o dorință de a consolida mobilitatea în scop educațional la toate nivelurile sistemului educațional (învățământ superior, școli, educație și formare profesională (VET), dar și în mediile de educație non-formală și informală, cum ar fi activitățile de voluntariat. În același timp, aceste răspunsuri confirmă că mai rămân încă numeroase obstacole în domeniul mobilității. De aceea, în paralel cu adoptarea Comunicării Tineretul în mișcare[7], Comisia propune o Recomandare a Consiliului privind mobilitatea în scop educațional, ca bază a unei noi campanii concertate între statele membre pentru a depăși în sfârșit obstacolele în calea mobilității. Monitorizarea progreselor va fi reflectată prin intermediul unei „tabele de marcaj a mobilității”, care va furniza un tablou comparativ al progreselor statelor membre în înlăturarea acestor obstacole. Prezenta recomandare reprezintă o continuare a Recomandării nr. 2001/613/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 iulie 2001 privind mobilitatea în interiorul Comunității a studenților, a persoanelor în curs de formare profesională, a voluntarilor, a cadrelor didactice și formatorilor[8]. Recomandarea a invitat statele membre să ia măsurile necesare pentru a elimina obstacolele din calea mobilității acestor grupuri. Ca rezultat, începând din 2001, s-au elaborat diverse instrumente și s-au luat inițiative politice: · În decembrie 2004, Parlamentul European și Consiliul au adoptat o decizie de instituire a unui cadru comunitar unic pentru transparența calificărilor și competențelor[9] (Europass). Acesta poate fi utilizat de cetățeni în mod facultativ pentru a-și comunica și pentru a-și prezenta mai bine calificările și competențele pe teritoriul Europei. · Mobilitatea în scop educațional poate contribui, de asemenea, la buna funcționare a pieței interne, furnizând tinerilor europeni cunoștințe mai bune de limbi străine și competențe interculturale pentru viața lor profesională. Acest lucru ar putea facilita, la rândul său, recunoașterea calificărilor profesionale între statele membre în temeiul Directivei 2005/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005[10]. · O Cartă Europeană a Calității pentru Mobilitate a fost propusă în cadrul Recomandării (CE) 2006/961/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind mobilitatea transnațională în cadrul Comunității în vederea educației și formării profesionale[11]. · Cadrul european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții[12] introdus de Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 începe să fie utilizat ca un dispozitiv de conversie pentru a face calificările naționale mai lizibile în Europa. · Cartea verde a Comisiei din iulie 2008 „Migrație și mobilitate: provocările și oportunitățile sistemelor educaționale din UE” [13] a lansat dezbaterea asupra modului în care politicile din domeniul educației pot aborda mai bine problemele generate de imigrație și de fluxurile de mobilitate în interiorul UE. · Rezoluția Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o mai bună integrare a orientării de-a lungul vieții în strategiile de învățare de-a lungul vieții[14] a recunoscut potențialul de mobilitate în educație și formare, precum și pe piața muncii, și a invitat statele membre, printre altele, să asigure accesul tuturor cetățenilor la serviciile de orientare. · Recomandarea Consiliului din noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană[15] a recunoscut că mobilitatea transfrontalieră în Europa poate fi un instrument important pentru promovarea educației, ocupării forței de muncă și coeziunii regionale și sociale, precum și pentru ameliorarea înțelegerii reciproce și a participării active în societate. Ea recomanda ca mai multor tineri să li se ofere posibilitatea să facă voluntariat în altă țară din UE. · Comunicatul de la Bordeaux din decembrie 2008 privind promovarea unei cooperări mai intense în domeniul învățământului și al formării profesionale (Procesul de la Copenhaga) [16], precum și concluziile aferente ale Consiliului[17] au subliniat că în sistemele de educație și formare profesională ar trebui promovată mobilitatea lucrătorilor, a celor care învață și a cadrelor didactice de la un sistem de formare la altul și de la o țară la alta. · Comunicatul Conferinței miniștrilor europeni însărcinați cu învățământul superior - „Spațiul european al învățământului superior - îndeplinirea scopurilor” (procesul de la Bologna) din aprilie 2009[18] a fixat obiectivul ca, până în 2020, cel puțin 20% din absolvenții instituțiilor de învățământ superior din spațiul european să fi beneficiat de un stagiu de studiu sau de formare peste hotare. · Concluziile Consiliului din 12 mai 2009[19] privind un cadru strategic de cooperare europeană în domeniul învățământului general și profesional (Educare și formare 2020), au stabilit un obiectiv strategic ca perioadele de studii în străinătate să devină o regulă, mai curând decât o excepție. Ele au invitat Comisia, pe de o parte, să desfășoare lucrări pe marginea unor propuneri privind posibile criterii de referință în domeniile mobilității, concentrându-se inițial pe domeniul învățământului superior și, pe de altă parte, să studieze posibilitatea stabilirii de indicatori pentru învățământul profesional și mobilitatea cadrelor didactice. · De asemenea, promovarea mobilității face parte din prioritățile-cheie prezentate de Comunicarea Comisiei privind ocuparea forței de muncă din iunie 2009 privind un angajament comun pentru ocuparea forței de muncă[20]. · Concluziile Consiliului din noiembrie 2009 privind dezvoltarea profesională a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ[21] a invitat statele membre să promoveze activ oportunitățile oferite de programele de schimb și de mobilitate existente la nivel național și internațional. · Importanța recunoașterii activităților de voluntariat a fost de asemenea subliniată de Decizia 2010/37/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind Anul European al Activităților de Voluntariat care Promovează Cetățenia Activă (2011) [22]. · Mobilitatea tinerilor cercetători trebuie de asemenea încurajată în scopul de a garanta că UE nu rămâne în urma competitorilor săi în domeniul cercetării și inovării. Comunicarea Comisiei din 23 mai 2008 referitoare la favorizarea carierelor și a mobilității: favorizarea carierelor și a mobilității cercetătorilor” [23] a propus un set de acțiuni care să garanteze că cercetătorii de pe întreg teritoriul UE beneficiază de formare adecvată și de cariere atractive, fără obstacole în calea mobilității, în timp ce Concluziile Consiliului din 2 martie 2010 privind mobilitatea și carierele cercetătorilor europeni[24] au furnizat elemente concrete privind modul în care mobilitatea cercetătorilor poate fi îmbunătățită și a determinat mai multe domenii de acțiune. Ca urmare a acestor activități, au fost obținute numeroase rezultate, dar mai rămâne încă mult drum de parcurs. Strategia „Tineretul în mișcare” anunță noi acțiuni-cheie legate de mobilitatea tinerilor în toate contextele de învățare la nivelul UE și al statelor membre consolidând totodată activitățile existente, asigurând punerea în aplicare a altora și respectând principiul subsidiarității. Este clar totuși că programele UE în sine nu pot să îndeplinească obiectivele ambițioase care stau în spatele inițiativei. Din acest motiv, sprijinul programului UE ar trebui completat de o mobilizare a eforturilor statelor membre și a altor actori în favoarea mobilității în scop educațional. Un element important va implica determinarea și eliminarea barierelor în calea mobilității. Prezenta recomandare furnizează orientările specifice privind obstacolele administrative, instituționale și juridice în calea mobilității în scop educațional a tinerilor. Ea completează Orientările integrate Europa 2020 mai generale, în special orientările pentru ocuparea forței de muncă. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI Uniunea Europeană are o lungă tradiție în ceea ce privește promovarea și sprijinirea mobilității în scop educațional - un domeniu în beneficiul direct și concret al cetățenilor europeni. Inițiative precum programul Erasmus au făcut posibil ca mai mult de două milioane de cetățeni să poată studia în altă țară și să obțină recunoașterea oficială a acestor studii. Instrumente practice, cum ar fi Sistemul European de Credite Transferabile (ECTS) au fost instituite pentru a facilita acest proces. Cu toate acestea, pentru un mare număr de tineri europeni, mobilitatea în scopuri educaționale nu este întotdeauna o posibilitate realistă. Un număr încă relativ redus de tineri beneficiază de avantajele unei experiențe de studii în străinătate și unele grupuri, cum ar fi tinerii din medii defavorizate sunt în special subreprezentați. Bariere lingvistice, culturale, financiare, juridice și administrative persistă, în special în afara programelor structurate ale UE în favoarea mobilității. În timp ce resurse suplimentare la nivel național și european (prin intermediul programelor existente) pot stimula mobilitatea, un aport de fonduri nu va fi suficient pentru a face din mobilitate o posibilitate realistă pentru toți. Statele membre trebuie să depună mai multe eforturi pentru a elimina obstacolele care persistă la nivel național și regional. Există o recomandare a Consiliului din 2001 privind mobilitatea în interiorul Comunității a studenților, a persoanelor în curs de formare profesională, a voluntarilor, a cadrelor didactice și formatorilor, dar ea a căzut în desuetudine și este în prezent depășită. Este necesar să se actualizeze, reorienteze și revitalizeze această recomandare pentru a promova mobilitatea în scop educațional ca oportunitate pentru toți tinerii din Europa. Ca primă măsură, Comisia Europeană a publicat în iulie 2009 o carte verde intitulată „Pentru promovarea mobilității tinerilor în scop educațional” [25]. Obiectivul acestei cărți verzi era acela de a lansa o vastă consultare publică pentru a identifica cele mai importante obstacole în calea mobilității și modul în care acestea pot fi depășite. În Europa a apărut un consens clar la nivel politic în favoarea unei extinderi a posibilităților de mobilitate pentru tineri. Obiectivul cărții verzi consta în deschiderea unei dezbateri cu participarea părților interesate și a publicului larg, referitoare la atingerea acestor obiective ambițioase. Cartea verde a evidențiat avantajele mobilității pentru dobândirea de noi cunoștințe și competențe. Ea a subliniat, de asemenea, contribuția sa la deschiderea instituțiilor de învățământ și formare profesională către lumea exterioară și către diferite tipuri de studenți și, în consecință, la îmbunătățirea calității educației și formării profesionale. Alte avantaje au fost menționate, cum ar fi combaterea izolării, protecționismului și xenofobiei. Consultarea publică s-a încheiat la 15 decembrie 2009 și a suscitat numeroase răspunsuri. S‑au primit în total 2 798 de răspunsuri online, în principal de la tineri și 258 de răspunsuri scrise, din partea unei categorii largi de părți interesate, inclusiv autorități ale statelor membre, Comitetul Regiunilor, Comitetul Economic și Social European, autorități regionale și locale, asociații europene și naționale, parteneri sociali, cadre didactice universitare și cetățeni. Pe lângă consultarea menționată anterior s-a realizat o evaluare a impactului care a luat în considerare trei opțiuni. Necesitatea de a extinde și de a promova mobilitatea în scop educațional prin înlăturarea obstacolelor este comună tuturor celor trei opțiuni (de exemplu, prin revizuirea legislației naționale pentru a autoriza transferabilitatea burselor și împrumuturilor, prin îmbunătățirea procesului de recunoaștere și validare a studiilor efectuate în afara țării de origine și servicii mai bune de orientare pentru studenții și voluntarii care au în vedere un stagiu în străinătate) dar cadrul referitor la modul în care aceste elemente ar trebui realizate variază: Opțiunea 1: Nicio acțiune la nivelul UE (statu-quo); Opțiunea 2: O recomandare a Consiliului: „Tineretul în mișcare: promovarea mobilității tinerilor în scop educațional”; Opțiunea 3: O nouă metodă deschisă de coordonare pentru mobilitatea tinerilor în scop educațional. Evaluarea impactului a permis să se ajungă la concluzia că opțiunea 2 (o recomandare a Consiliului: „Tineretul în mișcare: promovarea mobilității în scop educațional a tinerilor”) reprezintă cel mai bun echilibru între impactul așteptat și costurile și sarcinile administrative. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Propunerea respectă pe deplin principiul subsidiarității și nu conține nici un element juridic obligatoriu, ci recomandări adresate statelor membre privind modul de înlăturare a obstacolelor în calea mobilității și sporirea oportunităților de mobilitate în scop educațional pentru toți tinerii. Rămâne la latitudinea statelor membre de a decide modul cel mai potrivit pentru realizarea acestui obiectiv. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Costurile legate de punerea în aplicare a recomandării de către statele membre vor include, de exemplu, adaptarea legislației pentru a ameliora transferabilitatea burselor și împrumuturilor și difuzarea mai largă a informațiilor privind oportunitățile de mobilitate prin intermediul birourilor de orientare/consultare pentru studii și carieră. Sarcina administrativă legată de monitorizarea progreselor at trebui să fie în linii mari neutră, întrucât aceasta va fi efectuată în cadrul strategiei lărgite Europa 2020 și a programelor naționale de reformă, acordurile existente în contextul cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (Educație și formare 2020) și al Strategiei UE pentru tineret. Propunere de RECOMANDARE A CONSILIULUI Tineretul în mișcare - promovarea mobilității tinerilor în scop educațional (Text cu relevanță pentru SEE) CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 165 și 166, întrucât: (1) Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 privind „Europa 2020 - O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” [26] numără printre prioritățile sale dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare (creștere inteligentă) și evidențiază o inițiativă-pilot (Tineretul în mișcare) în scopul de a consolida performanța și atractivitatea internațională a instituțiilor de învățământ superior din Europa, de a spori nivelul general de calitate la toate nivelurile de educație și formare în UE, combinând atât excelența cât și echitatea, prin promovarea mobilității tinerilor și a celor care urmează un curs de formare, precum și de a îmbunătăți situația încadrării în muncă a tinerilor. Prezenta recomandare se înscrie în contextul inițiativei „Tineretul în mișcare”. (2) Mobilitatea în scop educațional, adică mobilitatea transnațională în scopul dobândirii de noi competențe, constituie unul din mijloacele fundamentale prin care tinerii își sporesc șansele pe piața muncii și își promovează dezvoltarea personală, precum și cetățenia activă. Europenii care, de tineri, în cursul perioadei de formare, au dat dovadă de mobilitate sunt susceptibili să fie mobili și mai târziu în perioada activității profesionale. Mobilitatea în scop educațional a jucat un rol important în deschiderea sistemelor și instituțiilor de educație și învățământ, în dezvoltarea dimensiunii lor europene și internaționale, precum și în ameliorarea accesibilității și eficienței acestora. Ea poate, de asemenea, consolida competitivitatea europeană contribuind la construirea unei societăți a cunoașterii intensive[27]. (3) Avantajele mobilității au fost puse în evidență de Recomandarea nr. 2001/613/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 iulie 2001 privind mobilitatea în interiorul Comunității a studenților, a persoanelor în curs de formare profesională, a voluntarilor, a cadrelor didactice și formatorilor[28]. Recomandarea a invitat statele membre să ia măsurile necesare pentru a elimina obstacolele din calea mobilității acestor grupuri. (4) Dispozițiile juridice privind libera circulație a lucrătorilor în Uniunea Europeană au fost evocate în Comunicarea Comisiei adoptată la 13 iulie 2010 privind Reafirmarea liberei circulații a lucrătorilor: drepturi și evoluții majore” [29]. (5) Multe au fost realizate în domeniul mobilității tinerilor de la recomandarea din 2001. Cu toate acestea, nu toate instrumentele sunt utilizate pe deplin și rămân încă numeroase obstacole. În plus, întreg contextul mobilității în scopuri educaționale a evoluat în mod considerabil în cursul ultimului deceniu, printre altele din cauza globalizării, a progresului tehnologic, inclusiv a Tehnologiei informațiilor și comunicațiilor (TIC) și a importanței sporite acordate ocupării forței de muncă și dimensiunii sociale. (6) În noiembrie 2008, Consiliul a invitat statele membre să adopte obiectivul de a face ca perioadele de studiu în străinătate să devină treptat o regulă pentru toți tinerii din Europa și nu să rămână o excepție. Consiliul a invitat Comisia să stabilească un plan de lucru pentru integrarea acțiunilor în favoarea mobilității transfrontaliere în toate programele europene și pentru sprijinirea eforturilor depuse de statele membre pentru promovarea mobilității[30]. (7) În iulie 2009, Comisia a publicat cartea verde intitulată „Pentru promovarea mobilității tinerilor în scop educațional” [31] care a lansat o consultare publică asupra unei serii de întrebări, cum ar fi: care sunt cele mai bune mijloace pentru a spori perspectivele de mobilitate ale tinerilor europeni, ce obstacole în calea mobilității rămân de înlăturat și care este modul în care toate părțile interesate pot colabora în cadrul unui nou parteneriat pentru mobilitate în scopuri educaționale. Răspunsurile la această consultare au contribuit în mare măsură la prezenta recomandare, precum și avizele primite din partea Comitetului Economic și Social European și a Comitetului Regiunilor. (8) Mobilitatea tinerilor cercetători trebuie de asemenea încurajată în scopul de a garanta că UE nu rămâne în urma competitorilor săi în domeniul cercetării și inovării. Comunicarea Comisiei din 23 mai 2008 referitoare la favorizarea carierelor și a mobilității: favorizarea carierelor și a mobilității cercetătorilor” [32] a propus un set de acțiuni care să garanteze că cercetătorii de pe întreg teritoriul UE beneficiază de formare adecvată și de cariere atractive, fără obstacole în calea mobilității în timp ce Concluziile Consiliului din 2 martie 2010 privind mobilitatea și carierele cercetătorilor europeni[33] au furnizat elemente concrete privind modul în care mobilitatea cercetătorilor poate fi îmbunătățită și a determinat mai multe domenii de acțiune. (9) Prezenta recomandare se referă la tinerii proveniți din toate mediile de educație și formare, adică școală, formare profesională (școlară sau ucenicie) și studii universitare (licență, masterat și doctorat) precum și schimburi între tineri, activități de voluntariat și stagii, în cadrul sau în afara Uniunii Europene. Principala grupă de vârstă țintă ar fi 16-35 de ani. Mobilitatea în scop educațional este considerată la fel de importantă pentru toate disciplinele și domeniile, precum cultura, știința, tehnologia, artele, sporturile, cât și, de asemenea, pentru tinerii întreprinzători și cercetători. În sensul prezentei recomandări, termenul de învățare include toate domeniile învățării formale, non-formale și informale. (10) Prezenta recomandare urmărește să încurajeze statele membre să promoveze mobilitatea tinerilor în scop educațional și să înlăture obstacolele care împiedică progresul în acest domeniu. În același timp, ea respectă pe deplin responsabilitățile statelor membre în cadrul legislației lor naționale. (11) În plus, recomandarea încurajează statele membre să exploateze pe deplin instrumentele existente care vizează facilitarea mobilității, în special Carta calității pentru mobilitate, Europass, programul „Supliment la diplomă”, Youthpass, Cadrul european de certificare pentru învățarea de-a lungul vieții, Sistemul european de transfer și acumulare de credite (ECTS) și Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET). (12) Programele UE, în plus față de contribuția printr-un sprijin substanțial în favoarea mobilității, au permis dezvoltarea la nivelul Uniunii a unor bune practici și a unor instrumente care vizează să faciliteze mobilitatea tinerilor în toate contextele educaționale și de formare profesională. (13) Prezenta recomandare furnizează orientările specifice privind obstacolele administrative, instituționale și juridice în calea mobilității în scop educațional a tinerilor. Ea completează Orientările integrate Europa 2020 mai generale, în special orientările pentru ocuparea forței de muncă. RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE: (1) Informații și orientări privind oportunitățile de mobilitate a) să amelioreze calitatea informațiilor și a orientărilor oferite privind posibilitățile de mobilitate și de obținere a unei burse la nivel național și regional, orientându-le către grupuri specifice de persoane interesate, atât în interiorul, cât și în afara UE. Statele membre ar trebui să recurgă la metode noi, creative și interactive pentru a disemina informațiile în rândul tinerilor, de a comunica și de a avea schimburi de idei cu aceștia, inclusiv prin utilizarea TIC și a rețelelor sociale. b) să facă informațiile ușor accesibile tuturor tinerilor interesați în mobilitatea în scop educațional, de exemplu prin portale web centralizate, centre de sprijin (cum ar fi oficiile europene) și serviciile de consultanță la nivel instituțional. Utilizarea serviciilor bazate pe internet poate fi, de asemenea, utilă. Se recomandă utilizarea rețelei Euroguidance[34] în acest context. c) să coopereze cu Comisia pentru a dezvolta în continuare portalul PLOTEUS privind oportunitățile de învățare, în special prin creșterea numărului de resurse de informații naționale pe care cetățenii le pot accesa în mod direct prin intermediul interfeței multilingve PLOTEUS. d) să încurajeze agențiile naționale și regionale să se asigure că activitățile pe care le desfășoară sunt integrate în activitățile părților interesate în materie de mobilitate în scop educațional pentru a garanta claritatea, coerența și simplicitatea fluxului de informații. (2) Motivația de a participa la activitățile de mobilitate transnațională a) să pună accentul pe valoarea adăugată a mobilității în scop educațional din punctul de vedere al dezvoltării competențelor profesionale și interculturale și a viitoarelor șanse de angajare, în special în contextul unei piețe a muncii din ce în ce mai globalizate; b) să încurajeze crearea de rețele între agențiile, autoritățile locale și regionale, serviciile publice de ocupare a forței de muncă, instituțiile, organizațiile de tineri, cercetători, cadre didactice, formatori și lucrători în domeniul tineretului, factori de decizie, angajatori și tineri pentru a asigura o abordare coordonată în vederea motivării tinerilor cetățeni; c) să încurajeze „schimburile colegiale” între studenții mobili și cei care nu sunt încă mobili în scopul de a spori motivația. Zilele porților deschise organizate în cadrul instituțiilor care încurajează mobilitatea pot reprezenta o platformă pentru aceste schimburi colegiale; d) să promoveze valoarea mobilității în scop educațional în rândul persoanelor interesate, a familiilor lor și a angajatorilor prin integrarea mobilității în programul de studii sau de formare, ori de câte ori acest lucru se dovedește necesar. Oferirea de oportunități pentru perioade scurte de mobilitate pot de asemenea să ajute la convingerea unui număr mai mare de tineri să devină mobili. (3) Pregătirea oportunităților de mobilitate, în special în ceea ce privește ameliorarea competențelor lingvistice a) să recunoască importanța învățării limbilor începând cu primii ani de școală. Pregătirea lingvistică și culturală pentru mobilitate ar trebui să devină o parte esențială a programului de învățământ, atât în învățământul general, cât și în cel profesional; b) să utilizeze metode mai creative de predare a limbilor, inclusiv TIC; O atenție specială ar trebui acordată persoanelor dezavantajate și nevoilor lor specifice; c) să încurajeze dobândirea de competențe informatice (competențe numerice) de bază de către tineri pentru a garanta că aceștia își pot pregăti mobilitatea în condiții optime; d) să încurajeze dezvoltarea de parteneriate și de schimburi între instituțiile de învățământ pentru a pregăti mai bine perioadele de mobilitate. (4) Obstacolele instituționale și juridice în calea mobilității legate de perioadele de studii în străinătate a) să se ocupe de aspectele juridice care creează dificultăți în eliberarea vizelor sau a permiselor de rezidență pentru resortisanții țărilor terțe care doresc să beneficieze de o posibilitate de învățare într-unul din statele membre; b) să examineze aspectele care rezultă din diferitele norme juridice pe teritoriul Uniunii Europene privind minorii care iau parte la programele de mobilitate; c) să instituie sisteme bine definite pentru a permite ucenicilor să beneficieze de perioade de mobilitate. Pentru a încuraja mobilitatea ucenicilor și a tinerilor cercetători și pentru a înlătura incertitudinile, statele membre ar trebui să garanteze un nivel de protecție adaptat în materie de asigurare, standarde de muncă, cerințele de sănătate și siguranță, și modalități referitoare la impunere, securitate socială și pensii; d) să încurajeze activ programele de învățământ și de formare elaborate și oferite împreună cu instituțiile din alte țări. Statele membre ar trebui să se asigure că legislațiile naționale nu împiedică programele și diplomele comune în materie de educație și formare, cum sunt cele care precizează că programele trebuie furnizate și evaluate în limba națională; e) să reducă sarcinile administrative și juridice în scopul de a promova mobilitatea în scop educațional către și dinspre Uniunea Europeană. O intensificare a cooperării și parteneriate cu țările terțe, acorduri între autoritățile competente ale statelor membre și acorduri bilaterale între instituții ar facilitatea mobilitatea în scop educațional între UE și alte regiuni ale lumii. (5) Transferabilitatea burselor și împrumuturilor a) să asigure transferabilitatea burselor, împrumuturilor și accesul la indemnizații pentru a încuraja mobilitatea în scop educațional a tinerilor. (6) Calitatea mobilității a) să utilizeze cartele de calitate existente, cum ar fi Carta Europeană a Calității pentru Mobilitate, pentru a asigura calitatea mobilității și să preconizeze introducerea unor proceduri de asigurarea calității pentru fiecare aspect al mobilității; b) să încurajeze un dialog continuu și dispoziții clare între instituțiile de origine și gazdă, prin utilizarea unor acorduri de studiu, de exemplu. să încurajeze transparența procedurilor de selecție, schimburile colegiale și un ajutor structurat pentru participanți; c) să instituie mecanisme de informare, de bilanț și de feedback al informațiilor periodice pentru a garanta calitatea experienței mobilității; d) să încurajeze programele de mentorat și învățare în echipă pentru a garanta integrarea participanților mobili în țara/instituția gazdă; e) să încurajeze furnizarea de echipamente practice și accesibile pentru persoanele care învață în străinătate; f) să furnizeze orientări către participanții mobili, după întoarcerea acestora privind modul în care trebuie să exploateze competențele dobândite în cursul șederii lor în străinătate; să acorde ajutor reintegrării după o lungă ședere în străinătate. (7) Recunoașterea rezultatelor învățării a) Să asigure punerea în aplicare și utilizarea instrumentelor UE existente, care vizează facilitarea transferului și validarea între statele membre a rezultatelor învățării din experiențele de mobilitate (de exemplu Europass Mobilitate, Youthpass, ECTS, ECVET și CEC precum și viitorul pașaport european al competențelor). Aceste instrumente ar trebui să fie mai bine promovate, în special în rândul angajatorilor; b) Să îmbunătățească procedurile și orientările pentru validarea și recunoașterea atât a învățării non-formale, cât și informale în scopul de a facilita și mai mult mobilitatea (de exemplu în cadrul voluntariatului și a activităților în domeniul tineretului); c) să trateze chestiunea validării și recunoașterii cunoștințelor, aptitudinilor și competențelor dobândite în cursul perioadelor de mobilitate în străinătate (de exemplu competențele de limbi străine); d) să stabilească puncte de contact vizibile pentru recunoașterea și certificarea diplomelor după întoarcerea din străinătate. (8) Studenții defavorizați a) să furnizeze studenților defavorizați informații specifice privind programele și un sprijin adaptat la nevoile lor speciale; b) să dezvolte o cultură a mobilității, de exemplu prin integrarea oportunităților de mobilitate în toate contextele de învățare, implicând astfel cadre didactice, formatori, lucrători în domeniul tineretului etc. Aceste măsuri vor avantaja toți participanții și în special grupurile defavorizate care pot să se simtă excluse de la oportunitățile de mobilitate. (9) Parteneriate și finanțare a) să încurajeze parteneriatele pentru mobilitate cu actorii publici și privați care operează la nivel local. Camerele de comerț, asociațiile de întreprinderi și ONG-urile pot fi parteneri valabili în acest sens. În plus, rețelele de școli și universități care schimbă informații, noutăți și experiențe ar trebui consolidate; b) să încurajeze autoritățile regionale să joace un rol sporit în promovarea mobilității prin dezvoltarea rețelelor existente și prin crearea de noi parteneriate; c) să intensifice cooperarea și comunicarea active (inclusiv prin sensibilizarea asupra avantajelor mobilității și promovarea acesteia) între sectorul învățământului și cel al întreprinderilor, precum și participarea întreprinderilor reprezintă un factor important pentru consolidarea mobilității tinerilor, de exemplu prin oferirea de stagii; să ofere stimulente cum ar fi prime speciale acordate întreprinderilor, în conformitate cu dreptul UE, pentru a le încuraja să propună stagii și posturi de formare în cadrul întreprinderii; d) să asigure coerența și complementaritatea programelor naționale și europene, pentru crearea de sinergii și să îmbunătățească eficiența programelor de mobilitate. (10) Rolul multiplicatorilor a) să încurajeze recurgerea la lideri de opinie, cum ar fi cadrele didactice, formatorii, lucrătorii în domeniul tineretului și tinerii care au participat deja la un program de mobilitate pentru a-i inspira și motiva pe tineri să devină mobili; să încurajeze angajatorii în domeniul educației să recunoască și să recompenseze angajamentul cadrelor didactice, formatorilor și lucrătorilor din domeniul tineretului în favoarea mobilității în scop educațional; să promoveze și să sprijine mobilitatea cadrelor didactice, a formatorilor și a lucrătorilor din domeniul tineretului ca oportunitate de avansare profesională; b) să promoveze mobilitatea drept componentă a formării cadrelor didactice, a formatorilor și lucrătorilor din domeniul tineretului. (11) Monitorizarea progreselor – Tabela de marcaj a mobilității a) să raporteze Comisiei progresele realizate în materie de înlăturare a obstacolelor în calea mobilității în cadrul strategiei lărgite Europa 2020 și a programelor naționale de reformă, a acordurilor existente în contextul cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (Educație și formare 2020) și al Strategiei UE pentru tineret. Aceste informații vor servi drept bază pentru o evaluare bianuală a progreselor realizate în statele membre sub forma unei „tabele de marcaj a mobilității”. b) să îmbunătățească disponibilitatea și calitatea datelor statistice naționale privind mobilitatea transnațională a tinerilor. IA ACT DE INTENȚIA COMISIEI DE A: (1) consolida și valorifica programele UE pentru educație, formare și tineret, precum Erasmus, Erasmus Mundus, Leonardo, Comenius, Grundtvig, Tineretul în acțiune, Tempus și Marie Curie, precum și Fondurile structurale și în special Fondul Social European, în scopul de a extinde și lărgi posibilitățile de învățare pentru toți tinerii; stimula implicarea activă a tinerilor în societate și de a îmbunătăți situația încadrării lor în muncă; (2) sprijini eforturile statelor membre vizând sprijinirea mobilității în scop educațional prin întreprinderea unei examinări coordonate a programelor existente în vederea elaborării unei abordări integrate în contextul următorului cadru financiar (2014-2020) pentru a consolida strategia „Tineretul în mișcare”. (3) furniza autorităților publice și părților interesate din statele membre orientări privind jurisprudența stabilită de Curtea Europeană de Justiție privind aspecte precum accesul la instituțiile de învățământ, recunoașterea diplomelor, transferabilitatea burselor și împrumuturilor și alte drepturi ale studenților mobili în țara gazdă sau în țara de origine; (4) ameliora cadrul statistic pentru măsurarea și monitorizarea progreselor înregistrate în eliminarea obstacolelor în calea mobilității; (5) evalua progresele realizate în înlăturarea obstacolelor în calea mobilității după primii patru ani de punere în aplicare a prezentei recomandări (sfârșitul anului 2014). Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu, Preşedintele [1] COM(2010) 2020, 3.3.2010. [2] A se vedea COM (2009) 329 pentru trimiteri la studii și cercetări. [3] Aceste produse includ: învățământ superior (Erasmus, Erasmus Mundus, Marie Curie) pentru studenți, doctoranzi și personalul din învățământ; învățământ superior și cercetare (Marie Curie, mobilitate în cadrul rețelelor de excelență și a platformelor tehnologice); din învățământul superior la întreprinderi (stagii în cadrul programelor Erasmus și Marie Curie); educație și formare profesională (Leonardo); învățământ de nivel secundar (Comenius); educație pentru adulți și activități benevole ale persoanelor în vârstă (Grundtvig); sfera culturală (programul „Cultura ”); schimburile între tineri și activitățile benevole (programul „Tinerii în acțiune”); activitățile de voluntariat (Serviciul european de voluntariat din cadrul programului „Tinerii în acțiune”); societatea civilă (programul „Europa pentru cetățeni”) și acțiunea cu caracter pregătitor „Erasmus pentru tinerii întreprinzători”. [4] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/about/political/index_en.htm [5] COM(2009) 329. [6] A se vedea Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SEC (2010) 1048 pentru o analiză a răspunsurilor primite. [7] COM(2010) 477. [8] JO L 215, 9.8.2001, p. 30-37. [9] JO L 390, 31.12.2004, p. 6-20. [10] JO L 255, 30.9.2005, p. 22-142. [11] JO L 394, 31.12.2006, p. 5-9. [12] JO C111, 6.5.2008, p.1-7. [13] COM(2008) 423. [14] JO C 319, 13.12.2008, p. 4-7. [15] JO C 319, 13.12.2008, p. 8-10. [16] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/vocational/bordeaux_en.pdf, [17] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/vocational/council08_en.pdf [18] http://www.ond.vlaanderen.be/hogeronderwijs/bologna/conference/documents/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqué_April_2009.pdf [19] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/107622.pdf [20] COM(2009) 275 [21] JO C 302, 12.12.2009, p. 6-9. [22] JO L 17, 22.01.2010, p. 43-49. [23] COM(2008) 317. [24] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/intm/113121.pdf [25] COM(2009) 329. [26] COM(2010) 2020. [27] Informații privind avantajele mobilității pentru persoane se găsesc în următoarele publicații: . F. Maiworm și U. Teichler: Study Abroad and Early Career: Experiences of Former Erasmus Students, 2004; studiu anual al rețelei de studenți Erasmus; Evaluare finală a programelor comunitare Socrates II, Leonardo da Vinci și eLearning; Analiza efectelor măsurilor privind mobilitatea din cadrul programului Leonardo da Vinci asupra tinerilor în curs de formare, asupra angajaților și angajatelor, precum și a influenței factorilor economici, 2007. Pentru învățământul superior, avantajul sistematic al mobilității a fost demonstrat în studiul intitulat „The impact of Erasmus on European higher education: quality, openness and internationalisation", Dec. 2008, http://ec.europa.eu/education/erasmus/doc/publ/impact08.pdf A se vedea, de asemenea, evaluarea intermediară a programului Erasmus Mundus efectuată de Centrul pentru servicii de strategie și evaluare (Centre for Strategy and Evaluation Services), iunie 2007, http://ec.europa.eu/education/programmes/mundus/doc/evalreport_en.pdf. [28] JO L 215, 9.8.2001, p. 30-37. [29] COM(2010) 373. [30] Concluziile Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor (2008/C 320/03). [31] COM(2009) 329. [32] COM(2008) 317. [33] Concluziile Consiliului din 2 martie 2010 privind mobilitatea și carierele cercetătorilor europeni. [34] http://www.euroguidance.net