Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Directivei 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește promovarea energiei din surse regenerabile și de abrogare a Directivei (UE) 2015/652 a Consiliului

[COM(2021) 557 final – 2021/0218 (COD)]

(2022/C 152/21)

Raportor: domnul Christophe QUAREZ Coraportor: domnul Lutz RIBBE

Sesizare Parlamentul European, 13.9.2021 Consiliul Uniunii Europene, 22.9.2021 Temei juridic Articolele 114, 194 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională Data adoptării în sesiunea plenară 9.12.2021 Sesiunea plenară nr. 565 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 191/2/5

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE salută creșterea ponderii vizate a energiei din surse regenerabile și constată cu satisfacție că aceste obiective se concentrează pe sectoarele industrial, al transporturilor și al locuințelor. Se preconizează că politica în domeniul energiei din surse regenerabile va produce rezultate în trei domenii: atenuarea schimbărilor climatice, securitatea energetică și dezvoltarea economică (crearea de locuri de muncă); ea presupune, însă, și securitate juridică, care este subminată de faptul că revizuirea are loc la doar două săptămâni după termenul de transpunere. Cu toate acestea, CESE subliniază că, probabil, chiar și obiectivul majorat nu este în conformitate cu obiectivele de la Paris privind schimbările climatice, cu atât mai puțin cu dispozițiile Convenției-cadru a ONU privind schimbările climatice pentru a preveni interferențele antropice periculoase cu sistemul climatic. Aceste interferențe periculoase sunt deja evidente în prezent, cauzând o creștere a temperaturilor globale.

1.2. CESE atrage atenția Comisiei asupra sinergiei necesare între regulamentele existente revizuite în cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55”, precum și între noile instrumente propuse, cum ar fi Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sau mecanismul de ajustare la frontieră a în funcție de carbon.

1.3. CESE consideră că este esențial să se asigure condiții de concurență echitabile între sursele de producție de energie, ceea ce necesită eliminarea subvențiilor pentru combustibilii fosili, care sunt încă în creștere ( 1 )

1.4. CESE subliniază că cetățenii, în special tinerii, trebuie să se afle în centrul politicii energetice europene și, prin urmare, este dezamăgit de lipsa de ambiție a Comisiei în ceea ce privește promovarea și dezvoltarea prosumerismului individual și comunitar, contrar celor prevăzute în Comunicarea privind uniunea energetică.

1.5. CESE sprijină în linii mari principiile silviculturii responsabile definite în propunere și sugerează să se acorde prioritate utilizării subproduselor forestiere și a produselor din lemn reciclat pentru bioenergie. De asemenea, solicită reevaluarea sprijinului pentru instalațiile de bioenergie, în vederea redirecționării biocombustibililor către transporturi, în special în cazul în care electrificarea ridică probleme, dacă acestea oferă o alternativă ușor accesibilă la un cost rezonabil, astfel cum se arată mai jos, la punctele 4.9 și 4.20.

1.6. CESE regretă lipsa unei strategii clare de dezvoltare a energiei eoliene onshore și a energiei fotovoltaice, după modelul recentei strategii a Comisiei privind energia eoliană offshore . O strategie de descentralizare și de promovare eficientă a energiei comunitare ar contribui la consolidarea lanțurilor valorice regionale și ar spori acceptarea de către public a tranziției energetice. În caz contrar, Europa riscă să plătească un preț ridicat (social și economic) pentru relaxarea sa din ultimele decenii. CESE subliniază, de asemenea, că este nevoie într-o măsură mai mare de: — prognozarea sistematică a cererii din ce în ce mai mari de energie, în funcție de zonă și de tip, precum și transformările tipurilor de energie; — planificarea conceptuală a viitoarei arhitecturi a sistemului energetic.

1.7. CESE solicită Parlamentului European și Comisiei Europene să redeschidă dezbaterea privind stabilirea unor obiective naționale obligatorii.

2. Introducere

2.1. Propunerea de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile (denumită în continuare „directiva”), care face obiectul prezentului aviz, a fost publicată la 14 iulie 2021. Aceasta face parte integrantă din pachetul Comisiei „Pregătiți pentru 55”, care vizează reducerea emisiilor noastre de gaze cu efect de seră cu 55 % până în 2030, permițând astfel Uniunii Europene să fie neutră din punct de vedere climatic până în 2050, astfel cum se prevede în Legea europeană a climei.

2.2. 2 în atmosferă este cea mai ridicată din ultimii cel puțin două milioane de ani. Raportul arată, de asemenea, că realizarea neutralității climatice este o condiție prealabilă esențială pentru limitarea încălzirii la 1,5-2 o C. COP26, care va avea loc la Glasgow în noiembrie 2021, va fi o ocazie de a evalua progresele înregistrate de țări de la încheierea Acordului de la Paris în 2015 și de a spori ambițiile în materie de climă. După cum a subliniat recent Agenția Internațională a Energiei, neutralitatea climatică înseamnă transformarea economiei mondiale dintr-o economie dominată de combustibili fosili într-o economie bazată în principal pe energie din surse regenerabile Cel mai recent raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), publicat în august 2021, afirmă că, în 2019, concentrația de COîn atmosferă este cea mai ridicată din ultimii cel puțin două milioane de ani. Raportul arată, de asemenea, că realizarea neutralității climatice este o condiție prealabilă esențială pentru limitarea încălzirii la 1,5-2C. COP26, care va avea loc la Glasgow în noiembrie 2021, va fi o ocazie de a evalua progresele înregistrate de țări de la încheierea Acordului de la Paris în 2015 și de a spori ambițiile în materie de climă. După cum a subliniat recent Agenția Internațională a Energiei, neutralitatea climatică înseamnă transformarea economiei mondiale dintr-o economie dominată de combustibili fosili într-o economie bazată în principal pe energie din surse regenerabile ( 2 ) . Acesta este contextul revizuirii Directivei privind energia din surse regenerabile.

3. Observații generale cu privire la propunerea de directivă

3.1. 2 stabilite în Legea europeană a climei, și de a profita de această ocazie pentru a simplifica și a remedia deficiențele. CESE subliniază că utilizarea energiilor regenerabile nu trebuie să devină excesiv de complexă. Într-adevăr, a fost necesar să se ridice obiectivul obligatoriu privind energia din surse regenerabile la 40 %, precum și să se consolideze utilizarea energiei din surse regenerabile în sectoare precum construcțiile, industria și transporturile. Cu toate acestea, CESE identifică trei domenii de acțiune care merită o atenție sporită, deoarece acestea sunt doar parțial acoperite de proiectul de revizuire. Pentru ca UE să devină lider mondial în domeniul energiei din surse regenerabile, directiva a făcut obiectul unei reformări extrem de necesare în 2018 ( 3 ) . CESE regretă lipsa de stabilitate a reglementărilor cauzată de faptul că modificările propuse în proiectul de revizuire se referă la puncte care au fost deja modificate în contextul celei mai recente revizuiri a directivei imediat după termenul de transpunere, și anume 30 iunie 2021. Cu toate acestea, CESE este de acord cu propunerea Comisiei de a revizui directiva, având în vedere noile obiective de reducere a emisiilor de COstabilite în Legea europeană a climei, și de a profita de această ocazie pentru a simplifica și a remedia deficiențele. CESE subliniază că utilizarea energiilor regenerabile nu trebuie să devină excesiv de complexă. Într-adevăr, a fost necesar să se ridice obiectivul obligatoriu privind energia din surse regenerabile la 40 %, precum și să se consolideze utilizarea energiei din surse regenerabile în sectoare precum construcțiile, industria și transporturile. Cu toate acestea, CESE identifică trei domenii de acțiune care merită o atenție sporită, deoarece acestea sunt doar parțial acoperite de proiectul de revizuire.

(a) Participarea publicului și a consumatorilor trebuie îmbunătățită

3.2. În ciuda așteptărilor ridicate ale cetățenilor europeni, resursele propuse de UE pentru a încuraja participarea consumatorilor rămân insuficiente, întrucât prosumerismul nu este încă definit în mod clar în directivă. Comisia Europeană ar trebui să propună un mecanism de monitorizare pentru a sprijini punerea în aplicare de către statele membre a normelor adoptate și, astfel, pentru a permite prosumerismului să se dezvolte. Exemplele de bune practici ar trebui comunicate factorilor de decizie politică. Prosumerismul trebuie să devină operațional prin: — formalizarea modului în care cetățenii pot deveni prosumatori; — eliminarea barierelor existente, cum ar fi birocrația excesivă; — acordarea de finanțare prin intermediul municipalităților, pentru a evita ca cetățenii să devină captivi actorilor din industrie.

Este esențial să se elimine obstacolele birocratice și să se asigure că finanțarea ajunge la publicul-țintă (cum ar fi tinerii actori de pe teren și organizațiile locale conduse de tineri), clarificând obligațiile pe care prosumatorul le-ar putea avea în viitor. Stabilitatea juridică trebuie să prevaleze în acest domeniu, întrucât consumatorilor trebuie să li se garanteze accesul la asistență financiară și know-how, pentru a-i încuraja să facă un pas înainte și să devină prosumatori. CESE consideră că, odată cu revizuirea instrumentului legislativ în discuție, acesta nu ar trebui reînnoit înainte de 2030, pentru a asigura stabilitatea juridică de care au nevoie toate părțile interesate din sector, în sensul larg al cuvântului, după cum s-a menționat deja la punctul 3.1 de mai sus.

3.3. Deși este corect să se intensifice eforturile pentru a asigura utilizarea dinamică a energiei eoliene offshore , astfel cum se prevede în strategia offshore , energia eoliană și fotovoltaică terestre ar trebui să aibă un rol mult mai important în viitorul nostru sistem energetic european. Lipsa unei abordări cuprinzătoare ridică semne de întrebare pentru CESE, care solicită Comisiei să adopte o strategie regională pentru politica de descentralizare. Prosumerismul nu poate prospera fără sprijin din partea nivelului regional și local, care dispune nu numai de mijloacele tehnice și financiare, ci și de cunoașterea caracteristicilor specifice ale unei zone, permițând astfel economii considerabile de timp. Apropierea acestui nivel de cetățeni și de actorii de la fața locului justifică acordarea de competențe suplimentare pentru atingerea obiectivelor stabilite în directivă. În sfârșit, această strategie ar trebui să fie susținută de un studiu privind gestionarea resurselor și materialelor critice (extracție, reciclare etc.) necesare pentru producerea și buna funcționare a energiilor regenerabile. Dependența de combustibilii fosili nu trebuie să devină o dependență de materiale critice.

(b) O mai bună valorificare a sinergiilor

3.4. Întrucât ultima reformare a fost realizată atât de recent, noile dispoziții adoptate nu au fost încă în măsură să producă efecte pe deplin. Prin urmare, CESE consideră că această revizuire ar trebui să urmărească două obiective.

3.5. În situația actuală, conform modelării cuprinse în scenariul de referință al Strategiei Europa 2020, Uniunea ar trebui să depășească obiectivul actual de 32 % din consumul de energie din surse regenerabile cu puțin peste 1 %. În primul rând, revizuirea ar trebui să sporească obiectivele actuale, incluzând, în același timp, noi obiective pentru a stimula integrarea surselor regenerabile de energie cu cel puțin 7 % pe întregul continent.

3.6. 2 importate. Introducerea mecanismului privind emisiile de dioxid de carbon la frontiere pentru anumite sectoare ar trebui să reprezinte o oportunitate de a oferi condiții de concurență echitabile, care ar trebui abordate la nivel european. Înlocuirea obiectivului privind energia din surse regenerabile de cel puțin 14 % din consumul final de energie al sectorului transporturilor cu un obiectiv obligatoriu de 13 % a intensității gazelor cu efect de seră până în 2030, astfel cum se prevede la articolul 25, este un exemplu de sinergii exploatate în mod corespunzător. În acest mod, poate fi promovată coerența cu revizuirea ETS și, de asemenea, cu reglementările privind standardele de emisii de CO 2 . Cu toate acestea, în conformitate cu strategia Comisiei privind integrarea sistemului energetic În al doilea rând, domeniul de aplicare al revizuirilor efectuate ca parte a pachetului „Pregătiți pentru 55” trebuie, pe de o parte, să constituie o oportunitate de consolidare a sinergiilor existente între aceste regulamente și directivă. Pe de altă parte, această abordare ar trebui să se aplice și noilor instrumente propuse de Comisia Europeană, cum ar fi Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sau mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon. Astfel, beneficiile punerii în aplicare a directivei vor putea să își atingă întregul potențial numai dacă utilizarea surselor regenerabile de energie merge mână în mână cu stabilirea contabilizării carbonului pentru o parte din emisiile de COimportate. Introducerea mecanismului privind emisiile de dioxid de carbon la frontiere pentru anumite sectoare ar trebui să reprezinte o oportunitate de a oferi condiții de concurență echitabile, care ar trebui abordate la nivel european. Înlocuirea obiectivului privind energia din surse regenerabile de cel puțin 14 % din consumul final de energie al sectorului transporturilor cu un obiectiv obligatoriu de 13 % a intensității gazelor cu efect de seră până în 2030, astfel cum se prevede la articolul 25, este un exemplu de sinergii exploatate în mod corespunzător. În acest mod, poate fi promovată coerența cu revizuirea ETS și, de asemenea, cu reglementările privind standardele de emisii de CO. Cu toate acestea, în conformitate cu strategia Comisiei privind integrarea sistemului energetic ( 4 ) , electrificarea sectorului transporturilor ar trebui să fie prioritară acolo unde este posibil din punct de vedere economic și tehnologic. În cele din urmă, prezenta propunere de revizuire precedă, de asemenea, revizuirea Directivei privind performanța energetică a clădirilor și trebuie să servească drept oportunitate de a da dovadă de un nivel ridicat de ambiție la prezentarea acțiunilor ulterioare pachetului „Pregătiți pentru 55”, programată pentru 14 decembrie 2021.

(c) Redresarea economică trebuie să permită dezvoltarea energiilor regenerabile

3.7. În timp ce cererea de energie electrică aproape a revenit la nivelul de dinainte de criză, redresarea economică a condus la o creștere explozivă a producției bazate pe surse regenerabile de energie în detrimentul combustibililor fosili ( 5 ) . Pentru a transforma acest lucru într-o tendință reală pentru viitor, trebuie stabilite condiții de concurență echitabile între sursele de producere a energiei. În primul rând, aceasta înseamnă încetarea cât mai rapidă a subvenționării combustibililor fosili; în 2018, aceste subvenții s-au ridicat la aproximativ 50 de miliarde EUR pentru întreaga Europă ( 6 ) (în sensul în care o parte „indirectă” a subvenției nu se reflectă în estimare).

3.8. Dacă va fi aprobat de Consiliu și de Parlament, regulamentul delegat privind taxonomia referitor la politicile climatice va direcționa investițiile către activități economice durabile în viitor, inclusiv către dezvoltarea surselor regenerabile de energie. Numai atunci când denaturările concurenței între sursele de energie vor fi eliminate, sursele regenerabile de energie vor putea concura liber pe piață. În acest context, CESE salută abordarea Comisiei, menită să asigure extinderea surselor regenerabile de energie.

4. Observații specifice referitoare la textul directivei

(a) Întrebarea dacă obiectivele propuse ar trebui sau nu să fie obligatorii

4.1. CESE critică încă o dată ( 7 ) faptul că, spre deosebire de versiunea din 2009, directiva modificată nu prevede obiective naționale obligatorii. Deși UE și-a atins obiectivul de creștere a ponderii energiei din surse regenerabile la 20 % până în 2020, unele state membre nu și-au putut îndeplini obiectivele, iar altele au reușit doar la limită ( 8 ) și numai datorită situației economice excepționale cauzate de criza sanitară, care a paralizat unele dintre economiile naționale. Acest exemplu ilustrează slăbiciunea cadrului de guvernanță actual, care prevede doar ca statele membre să fie „încurajate” să își îndeplinească obiectivele naționale. CESE solicită Consiliului de Miniștri, Parlamentului European și Comisiei Europene să redeschidă dezbaterea privind stabilirea unor obiective naționale obligatorii privind guvernanța adecvată în domeniul energiei și/sau, cel puțin, privind măsuri mai coercitive împotriva statelor membre deficitare, pentru a asigura îndeplinirea ambițiilor naționale. De fapt, în această privință, directiva se apropie cât de mult posibil de o activitate de voluntariat. Deși mai multe state membre și-au depășit previziunile pentru 2020, există riscul unei uniformizări la un nivel inferior, ceea ce ar face ca țările care au înregistrat cele mai mari progrese să fie descurajate de lipsa de voință a altor țări și de lipsa consecințelor pentru aceasta.

4.2. În ceea ce privește noul obiectiv obligatoriu de 40 % energie din surse regenerabile până în 2030 (anterior: 32 %), acesta se referă la întregul consum de energie și nu doar la consumul de energie electrică. CESE salută faptul că Comisia a propus cel mai ambițios obiectiv din intervalul identificat în planul privind obiectivele climatice (38-40 %) pentru a îndeplini noul obiectiv de reducere cu 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030. Acest lucru demonstrează ambiția executivului UE de a accelera introducerea tehnologiilor ecologice, fapt pe care CESE îl salută. Însă această pondere mai mare a energiei din surse regenerabile în mixul energetic al statelor membre va avea consecințe în ceea ce privește consumul de energie și de energie electrică ( 9 ) , întrucât se preconizează că ponderea consumului de energie va scădea până în 2050. Este important să se actualizeze scenariile pentru 2050 în lumina noilor obiective, în special prin specificarea rolului care ar putea fi jucat de stocarea energiei electrice, care va trebui să fie dezvoltat mai rapid decât se preconizase, sau a rolului economiilor de energie, inclusiv a anumitor comportamente care au fost evidențiate de criza sanitară.

4.3. Dar acest nou obiectiv se va dovedi foarte ambițios pentru unele state membre. Într-un moment în care, în multe state membre, decarbonizarea sectorului construcțiilor înregistrează întârzieri, CESE sprijină abordarea propusă de stimulare a eforturilor în anumite sectoare, cum ar fi utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii. Este adevărat că este imperios necesar un obiectiv specific de 49 % pentru ponderea energiei din surse regenerabile în clădiri, astfel cum se prevede la noul articol 15a. CESE pune sub semnul întrebării caracterul neobligatoriu al unui astfel de obiectiv. Sectorul clădirilor va trebui să își reducă emisiile cu 60 % până în 2030 și să devină neutru din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon până în 2040, pentru a îndeplini obiectivele stabilite în Pactul verde european. Având în vedere că multe state membre se pot confrunta cu dificultăți în atingerea acestui obiectiv, CESE subliniază importanța utilizării Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice începând cu 2025. Acest lucru ar trebui să permită accelerarea renovărilor atât ale clădirilor publice, cât și ale celor private și, astfel, să stopeze fenomenul tot mai accentuat al sărăciei energetice, care afectează peste 30 de milioane de europeni. Cu toate acestea, indiferent dacă finanțarea provine din viitorul Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sau, în sens mai general, din alte mecanisme de ajutor, trebuie pus în aplicare un mecanism de monitorizare pentru a se asigura că această finanțare este alocată în mod corespunzător pentru lupta împotriva schimbărilor climatice. Dacă aceste fonduri sunt incluse în bugetele naționale, va fi imposibil să se monitorizeze în mod eficace utilizarea resurselor alocate. Aceste fonduri vor trebui, de asemenea, să se concentreze nu numai asupra proiectelor la scară largă, ci și asupra celor mai mici, în cazul cărora câștigul monetar în termeni de MWh și emisii de CO 2 este mai modest, dar în care impactul asupra cetățenilor europeni este la fel de mare sau chiar mai semnificativ. CESE solicită ca criteriile de alocare din diferitele state membre să fie armonizate cât mai mult posibil în raport cu cota care va fi alocată cetățenilor participanți, pentru a facilita o eventuală cooperare transfrontalieră.

4.4. CESE dorește să sublinieze că, în prezent, decarbonizarea sectorului industrial este mult prea lentă, deși acest sector a fost primul vizat de planurile climatice europene succesive. În practică, emisiile industriale sunt acoperite de schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS). Cu toate acestea, datorită existenței unui sistem de alocare cu titlu gratuit prea generos, peste 90 % din poluarea industrială este neutră din punctul de vedere al costurilor pentru întreprinderile implicate, ceea ce a dus la o scădere a emisiilor sectorului cu doar 1 % între 2012 și 2018. Prin urmare, CESE solicită un obiectiv obligatoriu de 1,1 %, care ar obliga industriile să crească de la an la an utilizarea surselor regenerabile de energie. Un obiectiv orientativ ar putea fi considerat un cec în alb pentru întreprinderile din sector, ceea ce ar împiedica realizarea obiectivelor climatice ale Europei.

4.5. CESE salută faptul că obiectivul de încorporare a energiilor regenerabile pentru încălzire și răcire trebuie să devină obligatoriu. Cu toate acestea, CESE atrage atenția asupra faptului că obiectivul inițial al directivei era de 1,3 %, în timp ce noul obiectiv ar fi de doar 1,1 %. Conform evaluării impactului care însoțește proiectul de revizuire, progresele realizate de aproape jumătate dintre statele membre nu au corespuns obiectivului inițial. Pentru a permite statelor membre să îndeplinească acest obiectiv, CESE sugerează ca o parte din veniturile alocate Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice să fie alocate prioritar pentru înlocuirea sistemelor de încălzire și răcire, dintre care majoritatea se bazează pe combustibili fosili. CESE consideră că scopul directivei ar trebui să fie acela de a crește sau cel puțin de a menține nivelul de ambiție stabilit în revizuirea anterioară și invită toate părțile interesate să analizeze cele mai bune modalități de a realiza acest lucru.

4.6. Pentru a atinge neutralitatea climatică în 2050, decarbonizarea sistemului energetic trebuie realizată până în 2045. Un consum final brut de energie din surse regenerabile de 40 % în 2030 înseamnă că cea mai mare parte a procesului de decarbonizare va trebui să fie realizată pe o perioadă de 15 ani (între 2030 și 2045). Astfel, urgența climatică presupune mai mult pragmatism în ceea ce privește dezvoltarea surselor regenerabile de energie, în sensul de a stabili ce se poate face efectiv în intervalul de timp disponibil. În primul rând, este important să ne concentrăm asupra obiectivelor care pot fi atinse în lumina dispozițiilor în vigoare în prezent. Deși directiva stabilește o strategie pe termen mediu și lung prin stabilirea unor obiective ambițioase, acest lucru nu ar trebui să aibă loc în detrimentul unei extinderi rapide a energiilor verzi, ci ar trebui să meargă mână în mână cu aceasta. Pe termen scurt, este la fel de relevant și esențial să se pună accentul pe utilizarea surselor regenerabile de energie mature și populare, cum ar fi panourile fotovoltaice. Pentru sectorul transporturilor, trebuie menționată o mai mare flexibilitate și o gamă mai largă de materii prime admisibile în ceea ce privește biocombustibilii. Numai pe termen mediu și lung investițiile realizate pe baza orientărilor stabilite în viitoarea directivă pot prelua și valorifica întregul lor potențial (hidrogen din surse regenerabile, turbine eoliene offshore etc.) și pot contribui la decarbonizarea economiei europene prin electrificarea utilizărilor. În caz contrar, există un risc major ca Europa să plătească un preț ridicat pentru relaxarea sa din ultimele două decenii. Pentru a evita acest lucru, UE trebuie să își clarifice strategia, care va trebui să depășească cu mult Directiva privind energia din surse regenerabile și să promoveze o abordare cuprinzătoare, care să facă uz de sinergiile create.

(b) Termoficare și transport

4.7. Comunicările Comisiei Europene dedicate strategiei privind hidrogenul și strategiei de integrare a sistemelor energetice conțin câteva aspecte importante care ar trebui luate în considerare în cadrul acestei strategii globale. În avizele sale TEN/717 și TEN/718, CESE și-a exprimat sprijinul larg pentru comunicări, în ciuda unor critici referitoare la lipsa de coerență și claritate cu privire la anumite aspecte. Cu toate acestea, revizuirea propusă contribuie doar într-o anumită măsură la abordarea unora dintre aspectele importante care lipseau. Cercetarea, inovarea și punerea în aplicare ar trebui sprijinite și accelerate în acest sens.

4.8. Comisia propune consolidarea încălzirii centralizate. Această abordare este valabilă, deoarece rețelele de termoficare reprezintă o bună opțiune pentru utilizarea surplusului de energie din instalațiile fotovoltaice sau eoliene, care vor crește probabil ca număr.

4.9. Directiva propusă vizează îmbunătățirea accesului utilizatorilor de autovehicule electrice la punctele de încărcare, inclusiv la cele private. Acest lucru este logic într-un moment în care electrificarea rapidă a sectorului mobilității este una dintre cele mai promițătoare modalități de decarbonizare a sectorului transporturilor, ale cărui emisii continuă să crească. Normele concrete pentru furnizarea directă de energie electrică din surse regenerabile produsă la fața locului sau în apropierea punctului de încărcare ar putea fi un element important al unei strategii de descentralizare care consolidează structura regională și energia comunitară. Cu toate acestea, CESE subliniază necesitatea de a oferi soluții mature, la un cost rezonabil, pentru sectoarele de transport dificil de electrificat, în special biocombustibilii și, în viitor, hidrogenul.

(c) Promovarea și utilizarea energiei din surse regenerabile

4.10. CESE salută introducerea mai multor inițiative privind hidrogenul din surse regenerabile, cum ar fi obiectivele secundare pentru industrie și transporturi. În plus, CESE consideră, de asemenea, că abordarea corectă constă în stabilirea unui obiectiv obligatoriu de 50 % pentru combustibilii regenerabili de origine nebiologică utilizați ca intermediari de sinteză sau ca vectori energetici și că trebuie să se acorde prioritate hidrogenului curat ( 10 ) . Cu toate acestea, opțiunea oferită la articolul 7 de a importa combustibili regenerabili de origine nebiologică, care ar fi contabilizată ulterior ca o contribuție în cadrul statului membru, pare potențial problematică, iar această opțiune contabilă ar trebui plafonată.

4.11. În ceea ce privește promovarea contractelor de achiziție de energie electrică (articolul 15), stabilirea de orientări împreună cu sprijinul financiar pentru întreprinderile mici și mijlocii ar trebui să încurajeze dezvoltarea unui astfel de sistem, care să asigure vizibilitatea pe termen lung a prețului de vânzare a energiei electrice ecologice. La un nivel mai general, această inițiativă ilustrează necesitatea de a consolida cooperarea și coordonarea între părțile interesate din sector pentru a oferi o viziune pe termen lung pentru actorii economici.

4.12. O altă inițiativă salutată de CESE este obligația statelor membre de a lansa o fază de testare a cooperării transfrontaliere prin instituirea unui proiect-pilot în următorii trei ani. Cu toate acestea, CESE ar dori să se clarifice modalitățile de instituire a unei astfel de cooperări. În special, se întreabă care sunt procedurile administrative implicate într-o astfel de inițiativă și invită Comisia Europeană să asiste statele membre (prin traducerea documentelor referitoare la procedură etc.), pentru a se asigura că acestea pot respecta termenul stabilit.

4.13. CESE consideră că a sosit momentul să se ia în considerare relevanța unei autorități europene de reglementare în domeniul energiei electrice. Pentru a se pregăti în mod corespunzător pentru instituirea acestei funcții importante, este momentul să se lanseze o activitate de planificare a sistemelor conceptuale care să prevadă creșterea cererii de energie în funcție de zonă și de tip, precum și transformările de tip energetic.

4.14. CESE sprijină, de asemenea, inițiativa de la articolul 9 alineatul (7a) de a introduce o amenajare comună a teritoriului pentru fiecare bazin maritim, între statele membre, pentru a facilita dezvoltarea capacității offshore . Această abordare ar permite maximizarea potențialului fiecărui bazin maritim, consolidând în cele din urmă obiectivul interconectării rețelelor electrice între țări. Înființarea unui ghișeu unic este, de asemenea, binevenită și trebuie să reprezinte o oportunitate de a învăța din cele mai bune practici puse în aplicare în diferitele state membre pentru a reduce timpul necesar finalizării unui proiect. Stabilirea unei capacități totale de producție per bazin până în 2030, 2040 și 2050 ar trebui, de asemenea, să permită o mai bună luare în considerare a potențialului de energie eoliană offshore al fiecărui stat membru și să încurajeze dezvoltarea acestuia. Din punct de vedere strict operațional, creșterea numărului de proiecte transfrontaliere privind energia din surse regenerabile, în special energia eoliană offshore , determină CESE să solicite Comisiei Europene să redeschidă discuțiile cu privire la un operator european de transport și de sistem, deoarece acesta ar fi nivelul cel mai adecvat pentru gestionarea în timp real a fluxurilor de energie electrică. Acesta este, în cele din urmă, cel mai legitim nivel de coordonare a mecanismelor de piață în ceea ce privește cererea și oferta, asigurând în același timp securitatea sistemului, care va fi supus unei presiuni din ce în ce mai mari odată cu pătrunderea pe scară mai largă a surselor regenerabile de energie.

4.15. CESE a subliniat în repetate rânduri necesitatea unor noi structuri de piață care să echilibreze producția și consumul de energie la nivel micro. Aceste structuri ar facilita integrarea în sistemul energetic a dispozitivelor de stocare mai mici. De exemplu, creșterea electromobilității ar trebui să profite de ponderea bateriilor pentru a permite încărcarea inteligentă și pentru a asigura capacitatea de stocare la nivel local. Cu toate acestea, propunerea de revizuire nu abordează această chestiune.

4.16. Pachetul privind energia curată acordă o atenție deosebită autoconsumului și comunităților energetice. Aceste mecanisme sunt instrumente puternice pentru a asigura participarea cetățenilor și pentru a-i face conștienți de rolul lor de actori deplini în tranziția energetică, prin creșterea sentimentului lor de proprietate și prin consolidarea structurilor descentralizate care sunt benefice atât din punct de vedere economic, cât și social. După cum a subliniat Comisia Europeană în evaluarea planurilor energetice și climatice naționale, statele membre nu iau suficient în considerare potențialul „cetățeniei energetice”, încălcând astfel una dintre rațiunile de a fi ale celui de al 4-lea pachet privind energia. Există o nevoie urgentă de a clarifica normele aplicabile, în special pentru concepte precum partajarea energiei, contorizarea netă și vânzările de energie P2P, pentru a îndeplini obiectivele pachetului privind energia curată și ale uniunii energetice. CESE este dezamăgit de faptul că revizuirea propusă nu încearcă să îmbunătățească cadrul de reglementare cu privire la aceste aspecte. Acest lucru va fi cu atât mai important cu cât propunerea de revizuire a orientărilor privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu stabilește un prag mult mai scăzut pentru excepțiile de la obligația de a acorda ajutoare și pentru a determina nivelul ajutorului printr-o procedură competitivă.

4.17. CESE sprijină, în principiu, propunerea Comisiei prin care se solicită statelor membre să ia în considerare „menținerea absorbanților de carbon și a ecosistemelor forestiere naționale”, precum și principiile „utilizării în cascadă a biomasei” și ale economiei circulare. Aceasta înseamnă acordarea de prioritate utilizării lemnului rezidual, cum ar fi ramurile mici, buturugile de copaci și alte produse secundare, precum și a produselor din lemn reciclat pentru bioenergie. Prin urmare, este logic să se reevalueze sprijinul pentru instalațiile de bioenergie din acest domeniu, ținând seama de faptul că reziduurile din fabricile de cherestea și din industria celulozei și hârtiei sunt surse de energie. În plus, astfel cum s-a subliniat în propunere, este rezonabil să se redirecționeze biocombustibilii către sectoarele de transport dificil de electrificat, cum ar fi transportul maritim, transportul pe distanțe lungi și modurile de transport aerian. În acest sens, ar trebui să se țină seama și de problemele legate de disponibilitate și costuri. Pentru a pune în aplicare această idee, articolul 25 ar trebui să facă diferența între biocombustibilii din biomasă și energia electrică din surse regenerabile, prin măsurarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră. Astfel, în sectorul transporturilor se acordă prioritate energiei electrice din surse regenerabile și biocombustibililor bazați pe reziduuri. Acest lucru duce la o presiune mai mare pentru decarbonizarea sectorului transporturilor prin electrificare directă.

4.18. Calculele detaliate ale reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și criteriile de durabilitate prezentate în anexele la proiectul de directivă sunt parțial de natură foarte tehnică. În opinia CESE, ele merg clar în direcția cea bună; nici măcar Comitetul nu le-a putut evalua pe deplin în fiecare caz în parte. În ceea ce privește – de exemplu – biocombustibilii, ele vor conduce la o situație în care unele substanțe potențial utilizabile sau utilizate în prezent nu mai pot fi folosite, ceea ce poate reprezenta o problemă pentru anumite părți ale industriei.

4.19. De asemenea, Comitetul ar dori să sublinieze că, în unele cazuri, va fi dificil să se demonstreze dacă toate criteriile sunt respectate efectiv. De exemplu, în cazul în care „se furnizează dovezi solide și verificabile cu privire la creșterea cantității de carbon din sol sau dacă se poate presupune în mod rezonabil că aceasta a crescut în perioada în care au fost cultivate materiile prime respective, ținând seama, în același timp, de emisiile existente acolo unde astfel de practici presupun utilizarea la scară crescută de îngrășăminte și erbicide” [a se vedea COM(2021) 557, anexele 1 și 2]. Deși o astfel de cerință este justă, ea va fi dificil de satisfăcut în practică.

4.20. CESE salută dorința exprimată în considerentul 10, de a îmbunătăți timpul necesar pentru desfășurarea procedurilor administrative care constituie un obstacol în calea utilizării energiei din surse regenerabile. Cu toate acestea, CESE se întreabă ce măsuri concrete intenționează să ia Comisia Europeană și cum își propune să meargă dincolo de o simplă încurajare, pentru a se asigura că întârzierile procedurale sunt reduse în mod eficace și eficient.

4.21. CESE este de acord cu considerentul 12, care se referă la necesitatea de a avea un număr suficient de lucrători calificați pentru profesiile viitorului. CESE solicită Uniunii Europene să realizeze o estimare a forței de muncă necesare pentru punerea în aplicare a Pactului verde european și să investească cu prioritate în formarea destinată reciclării lucrătorilor ale căror locuri de muncă vor dispărea ca urmare a tranziției ecologice. Aceasta ar fi, de asemenea, o modalitate bună de a atrage tinerii către sectorul ecologic, datorită locurilor de muncă nou create și oportunităților de afaceri.

Bruxelles, 9 decembrie 2021. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

(2) International Energy Agency, Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector (windows.NET) („Zero emisii nete până în 2050: O foaie de parcurs pentru sectorul energetic global”), p. 3.

(3) https://www.eesc.europa.eu/ro/our-work/opinions-information-reports/opinions/revision-renewable-energies-directive (JO C 246, 28.7.2017, p. 55).

(4) COM(2020) 299 final.

(5) Ember, European Electricity Review: H1-2021, (ember-climate.org).

(6) Comisia Europeană, Anexele la raportul din 2020 privind starea uniunii energetice în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice.

(7) JO C 246, 28.7.2017, p. 55.

(8) Eurostat, Statistici privind energia din surse regenerabile – Statistics Explained (europa.eu).

(9) 6_FR_ACT_part1_v3.pdf (europa.eu).

(10) JO C 123, 9.4.2021, p. 30.