COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 20.12.2011 
SEC(2011) 1589 final 
  
COMMISSION STAFF WORKING PAPER 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
Care înso ţeşte documentul 
PROPUNERE DE DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A 
CONSILIULUI 
privind atribuirea contractelor de concesiune 
{COM(2011) 897 final} 
{SEC(2011) 1588 final}  
 
RO 2   RO REZUMAT 
AL EVALU ĂRII IMPACTULUI UNEI PROPUNERI DE DIRECTIV Ă PRIVIND ATRIBUIREA 
CONTRACTELOR DE CONCESIUNE  
1. DEFINIREA PROBLEMEI  
Contractele de concesiune  sunt utilizate în mod obi șnuit de autorit ățile publice pentru a 
asigura furnizarea serviciilor sau construire a de infrastructuri. Concesiunile presupun 
încheierea unui aco rd contractual într e autoritatea public ă și operatorul economic (de ținătorul 
concesiunii), prin care cel din urm ă furnizeaz ă servicii sau execut ă lucrări și este remunerat, 
în esență, prin faptul c ă i se permite s ă exploateze lucrarea sa u serviciul respectiv. 
Concesiunile reprezint ă un mod atractiv de realizare a proi ectelor de interes public, mai ales 
atunci când autorit ățile locale trebuie s ă mobilizeze capital și cunoștințe din sectorul privat 
pentru a completa resursele publi ce insuficiente. Concesiunile sus țin o parte semnificativ ă a 
activității economice din UE și sunt răspândite în special în industriile de re țea și la furnizarea 
de servicii de interes economic general. T itularii de concesiuni pot, de exemplu, s ă 
construiasc ă și să gestioneze autostr ăzi, să furnizeze servicii de transport aerian sau s ă 
exploateze re țele de distribu ție a apei. 
Concesiunile care implic ă parteneri din sectorul privat reprezint ă o formă specială de 
parteneriate public-privat (PPP-uri)1. Conform informa țiilor disponibile, peste 60 % dintre 
contractele PPP pot fi încadrate în categor ia concesiunilor. Ca model în cadrul c ăruia 
partenerul privat prime ște, ca remunera ție, dreptul de a exploata lucrarea sau serviciul, cu 
riscurile financiare inerente, concesiunile co nstituie un cadru legislativ convenabil pentru 
realizarea proiectelor publice prin intermediul PPP-urilor și permit, astfel, efectuarea 
lucrărilor și a serviciilor publice atât de necesare, f ără ca acele active s ă mai figureze în 
bilanțul public. 
Deoarece implic ă alocarea eficient ă a fondurilor publice, procedurile de achizi ție publică de 
concesiuni ( și deci, indirect, de  PPP-uri) reprezint ă o preocupare special ă în contextul actual 
al reducerilor bugetare majore și al dificult ăților economice din multe state membre. Ini țiativa 
privind concesiunile trebuie privit ă ca una dintre m ăsurile prin care se poate asigura cheltuirea 
mai eficient ă a banilor publici prin crearea condi țiilor de atribuire a contractelor în condi ții de 
concurență. 
În prezent, atribuirea concesiunilor de servicii  intră doar sub inciden ța principiilor Tratatului 
(egalitate de tratament, nediscriminare, transparen ță și proporționalitate), în timp ce 
concesiunile  de lucrări (cu excep ția sectorului „utilit ăților publice”) sunt reglementate doar 
parțial de câteva prevederi din legisla ția secundar ă. În schimb, contractele de achizi ții publice 
sunt reglementate prin prev ederi detaliate din legisla ția secundar ă (care acoper ă sectoarele 
„tradiționale“ și cele de „utilit ăți publice”)2. 
                                                 
1 În scopul prelucr ării statistice, concesiunile sunt definite ca fiind proiecte în care cea mai mare parte a 
veniturilor este generat ă de utilizatori p ărți terțe, în timp ce în cadrul PPP-urilor cea mai mare parte a 
veniturilor provine de la autorit ățile publice. 
2 Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind 
coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achizi ții publice de lucr ări de bunuri și de 
 
RO 3   RO Lipsa de claritate a normelor UE care reglementeaz ă concesiunile reprezint ă principala cauz ă 
a problemelor identificate în ceea ce prive ște situația actuală: incertitudinea juridic ă (1.1), 
barierele la intrare (1.2) și lipsa unor garan ții juridice adecvate pentru ofertan ți (1.3). 
1.1. Incertitudinea juridic ă genereaz ă ineficien țe economice 
Incertitudinea juridic ă afectează atât defini ția concesiunii, cât și regimul juridic aplicabil. În 
definiția curentă se face greu distinc ția între concesiuni și contracte de achizi ții publice 
(precum și între concesiuni de lucr ări și concesiuni de servicii). De și Curtea a explicat c ă 
principala caracteristic ă a unei concesiuni o reprezint ă riscul inerent pe care trebuie s ă îl 
suporte un concesionar în vederea exploat ării unei lucr ări sau a unui serviciu, componentele 
fundamentale ale defini ției, precum nivelul sau tipul de risc, sunt înc ă nedefinite. Mai mult, 
rămâne neclar con ținutul precis al obliga țiilor de transparen ță și de nediscriminare care decurg 
din Tratat. Nici cad rele legislative na ționale nu ofer ă o soluție la problem ă deoarece, din 
aceleași motive, asigurarea conformit ății acestora cu normele UE nu poate fi asigurat ă cu 
ușurință. 
Situația curentă de incertitudine la mai multe nivele d ă naștere la ineficien țe economice 
majore și afecteaz ă entitățile contractante, operatorii economici și utilizatorii serviciilor. Într-
adevăr, pentru autorit ățile și entitățile contractante, lipsa de certitudine juridic ă crește riscul de 
anulare sau de reziliere anticipat ă a contractelor atribuite ilegal și, în ultim ă instanță, le 
descurajeaz ă să utilizeze concesiunile în situa ții în care acest tip de contract ar putea fi o 
soluție bună. De asemenea, operatorii economici pot s ă nu mai doreasc ă să se implice în 
proiecte care ar fi putut fi atribuite cu înc ălcarea dreptului UE. Interesul sc ăzut pentru 
concesiuni ar putea avea un efect negativ și asupra încheierii de PPP-uri și, în consecin ță, ar 
putea pune în pericol îmbun ătățirea eficien ței și a inovării în furnizarea serviciilor vitale 
pentru cet ățenii UE. 
1.2. Bariere la intrarea pe pia ță 
În afară de incertitudinea juridic ă, situația actuală este marcat ă de prezen ța barierelor la 
intrarea pe pia ță. 
Sistemele juridice ale statelor membre sunt foarte diferite în ceea ce prive ște domeniul de 
aplicare al normelor privind atribuirea concesiunilor, gradul de publicare și standardele de 
transparen ță, selectarea procedurilor, sau al criteriilor de selec ție și de atribuire și al 
specificațiilor tehnice. Aceast ă situație contribuie la fragmentarea cadrelor legislative 
naționale, fiind agravat ă și mai mult de practicile adesea ilegale ale entit ăților contractante, 
cum ar fi atribuirea direct ă a contractelor de concesiune sau utilizarea de criterii neobiective. 
Ca urmare, operatorii economici se confrunt ă cu condi ții concuren țiale neuniforme, ceea ce 
conduce de multe ori la oportunit ăți de afaceri ratate . Cu ocazia consult ărilor publice, 
numeroși interlocutori au confirmat c ă această situație conduce la costuri legate de 
consultan ța juridică și de cunoa șterea în detaliu a condi țiilor locale specifice și creează bariere 
la intrarea pe aceste pie țe a operatorilor din alte stat e membre ale UE. În plus fa ță de 
prejudiciul adus concuren ților din alte state membre, au de pierdut și entitățile contractante și 
consumatorii, deoarece nu ob țin raportul calitate-pre ț la care s-ar fi putut a ștepta.  
                                                                                                                                                         
servicii și Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de 
coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achizi ții publice în sectoarele apei, energiei, 
transporturilor și serviciilor po ștale (JO L 134, 30.4.2004). 
 
RO 4   RO 1.3. Protecția juridic ă insuficient ă a ofertan ților 
Concesiunile de servicii și, într-o anumit ă măsură, concesiunile de lucr ări nu sunt 
reglementate de norme care s ă prevadă căile de atac în domeniul achizi țiilor publice. Prin 
urmare, ofertan ții vătămați nu beneficiaz ă de protec ția juridic ă important ă conferită de 
directiva privind c ăile de atac. De și anumite state membre au extins aplicarea directivei 
respective și la concesiunile de servicii, alte st ate membre nu au procedat în acela și fel. Prin 
urmare, eventualele înc ălcări ale principiilor Trat atului UE nu pot fi solu ționate în mod 
corespunz ător. 
2. SUBSIDIARITATE  
Deși problemele men ționate mai sus produc efecte concrete la nivel na țional, acestea 
afectează și funcționarea eficient ă a pieței interne a UE. 
Chiar dac ă statele membre ar lua m ăsuri legislative pentru stab ilirea cadrului legislativ pe 
baza principiilor Tratatului, cel pu țin două probleme ar r ămâne în continuare nerezolvate: 
riscul incertitudinii juridice aferent interpret ării principiilor de c ătre organismele legislative 
naționale și neconcordan țele majore dintre legisla țiile diferitelor state membre. 
O interpretare uniform ă în toate statele membre a obliga țiilor care decurg din principiile UE 
nu poate fi realizat ă decât prin ac țiuni întreprinse la nive lul UE. În mod similar, 
neconcordan țele dintre sistemele na ționale pot fi eliminate cel mai bine printr-o apropriere a 
normelor de c ătre organele legislative ale UE. 
3. OBIECTIVE  
Obiectivul general al prezentei ini țiative este crearea unui cadru care s ă faciliteze utilizarea 
mai frecvent ă a concesiunilor, contribuind astfel la cre ștere economic ă și la inovare. Ini țiativa 
se va concentra asupra solu țiilor care vor permite îmbun ătățirea calității și a accesului la multe 
servicii importante din punct de vedere economic și social, prin sprijinirea investi țiilor și prin 
intensificarea concuren ței pentru atribuirea concesiunilor,  creând astfel mai multe oportunit ăți 
de afaceri pentru companiile din UE și stimulând inovarea. 
4. DOMENIUL DE APLICARE AL LEGISLA țIEI 
Legislația privind concesiunile trebuie s ă reglementeze atribuirea acestui tip de contract nu 
doar pentru sectorul „tradi țional“ (Directiva 2004/18/CE), ci și pentru sectorul „utilit ăților 
publice“ (Directiva 2004/17/CE), care  este caracterizat printr-un num ăr semnificativ de 
concesiuni. 
În prezent, serviciile ne prioritare (de exemplu, s ănătatea, educa ția și serviciile sociale) sunt 
reglementate doar par țial prin directivele privind achizi țiile publice, deoarece se consider ă că 
nu prezint ă un poten țial important pentru comer țul transfrontalier. Cu toate acestea, având în 
vedere constat ările recente ale Comi siei în urma evalu ării impactului și a eficacit ății legislației 
UE în domeniul achizi țiilor publice, numeroase categorii de se rvicii clasificate anterior ca 
servicii neprioritare au demonstrat o rată relativ înalt ă de furnizare transfrontalier ă. O nouă 
propunere în domeniul achizi țiilor publice trebuie s ă țină cont de aceste constat ări. Așadar, 
astfel de concluzii justific ă extinderea normelor avute în vedere și asupra acestor servicii. Cu 
 
RO 5   RO toate acestea, servicii precum protec ția socială, sănătatea sau înv ățământul au în continuare o 
dimensiune transfrontalier ă redusă, din cauza impactului puternic pe care îl au tradi țiile 
culturale na ționale diferite, și iau mai rar forma concesiunilor. 
Atribuirea contractelor de con cesiune pentru anumite tipuri de servicii specifice, precum 
serviciile publice de transport feroviar și rutier de c ălători (reglementate prin Regulamentul 
nr. 1370/2007) și serviciile de transport aerian (reglementate prin Regulamentul nr. 
1008/2008) intr ă deja sub inciden ța unor reglement ări specifice cu privire la contractele 
atribuite și trebuie, prin urmare, exclus ă din domeniul de aplicare al legisla ției viitoare privind 
concesiunile. 
5. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Comisia a analizat diferite op țiuni de politic ă cu scopul de a îndeplini obiectivele stabilite în 
secțiunea anterioar ă. Acestea cuprind urm ătoarele m ăsuri legislative și nelegislative: nicio 
modificare de politic ă; o politic ă axată pe sancționarea înc ălcărilor; instrumente juridice 
neobligatorii ( soft law ); legislație: norme de baz ă, norme detaliate, norme mixte. 
Se vor analiza în detaliu numai op țiunile legislative men ționate, deoarece, dup ă cum se va 
explica mai jos, nici politica axat ă pe sancționarea înc ălcărilor și nici instrumentele juridice 
neobligatorii nu par perfect adecvate pent ru a îndeplini obiectivele stabilite. 
5.1. Scenariul de baz ă (opțiunea 1) 
Această opțiune nu presupune luarea de m ăsuri pentru a solu ționa statu quo -ul. În acest caz s-
ar menține ineficien țele economice cauzate de incertitudinea juridic ă și barierele existente la 
intrarea pe pia ța UE a concesiunilor: autorit ățile și entitățile contractante nu ar reu și să asigure 
cel mai bun raport pre ț-calitate la atribuirea concesiun ilor, operatorii economici ar rata 
oportunități substanțiale de afaceri, iar benefic iile consumatorilor s-ar men ține la un nivel 
redus. 
5.2. Politica axat ă asupra înc ălcărilor (opțiunea 2) 
Această opțiune const ă în utilizarea mai frecvent ă și mai sistematic ă a procedurii în 
constatarea neîndeplinirii obliga țiilor, în conformitate cu ar ticolul 258 din TFUE, pentru a 
soluționa cazurile de înc ălcare a principiilor Tratatului în cadrul procedurilor de atribuire a 
concesiunilor. De și presupune o serie de efecte pozitive, aceast ă opțiune nu ar solu ționa 
problemele identificate, iar rezultatele ar fi vizibile numai pe termen lung. Prin urmare, 
opțiunea nu îndepline ște obiectivele ini țiativei și poate fi, de asemenea, exclus ă. 
5.3. Instrumente juridice neobligatorii (op țiunea 3) 
Opțiunea privind instrumentele juridice neobligatorii const ă fie într-o comunicare 
interpretativ ă a Comisiei, fie într-o recomandare. Pân ă în acest moment, comunicarea din 
2000 privind concesiunile nu a asigurat certitudinea juridic ă și respectarea principiilor 
Tratatului3. O nouă comunicare ar sensibiliza probabil p ărțile interesate cu privire la 
jurispruden ța Curții, însă nu ar putea aduce nimic în plus fa ță de interpretarea jurispruden ței 
                                                 
3 Comunicarea interpretativ ă a Comisiei privind atribuirea de concesiuni în temeiul dreptului comunitar 
(JO C 121, 29.4.2000). 
 
RO 6   RO existente. În plus, o com unicare nu este obligatorie și, prin urmare, probabil c ă nu ar asigura 
publicitatea contractelor de concesiune în UE sau caracterul echitabil al  procedurilor utilizate 
pentru acordarea acestora. 
Observațiile de mai sus se aplic ă și în cazul unei recomand ări a Comisiei. Rezult ă deci că 
obiectivele ini țiativei nu ar fi îndeplinite nici print r-o comunicare, nici printr-o recomandare. 
Această opțiune poate fi deci eliminat ă. 
5.4. Legislație — conținutul op țiunilor 
Cele dou ă opțiuni legislative „extreme“ constau în introducerea normelor de baz ă care 
corespund prevederilor actuale pr ivind concesiunile de lucr ări din Directiva 2004/18/CE sau 
introducerea normelor detaliate pe baza cadrului legislativ actual pr ivind contractele de 
achiziții publice. Cea de-a treia op țiune, normele mixte, ar reprezenta un compromis între cele 
două de mai sus. 
6. EVALUAREA EFECTELOR OP țIUNILOR LEGISLATIVE  
6.1. Domeniul de aplicare al legisla ției 
O propunere de directiv ă privind concesiunile, indiferent de con ținutul său efectiv, ar 
reglementa atât concesi unile din sectorul „tradi țional“, cât și din sectorul utilit ăților publice. 
În schimb, noile norme nu s-ar aplica în cazul concesiunilor de servicii care intr ă în prezent 
sub inciden ța regulamentului privind transporturile4 și a regulamentului privind serviciile de 
transport aerian5, în scopul men ținerii stabilit ății regimurilor juridice separate ale acestor 
regulamente, și s-ar aplica doar par țial în cazul serviciilor sociale. Pragul aplicabil atât 
concesiunilor de lucr ări, cât și de servicii ar trebui s ă garanteze faptul c ă normele respective 
se aplică numai în cazul concesiunilor care prezint ă un interes transfrontalier evident. 
6.2. Opțiunea 4: Legisla ție — norme de baz ă 
Normele de baz ă ar include numai prevederile aplicab ile în prezent concesiunilor de lucr ări 
din sectorul „tradi țional“, precum și clarificarea no țiunii de concesiune. 
Se preconizeaz ă că niște criterii mai clare care s ă stabileasc ă diferența dintre contractele de 
achiziții publice și concesiuni vor reduce num ărul contractelor de achizi ții publice clasificate 
eronat drept concesiuni. 
Cea mai important ă dintre aceste norme este obliga ția de a publica  un anunț de concesionare 
în Jurnalul Oficial al UE. Se preconizeaz ă că această cerință va reduce num ărul atribuirilor 
directe, va contribui la o mai bun ă informare cu privire la concesiuni, va elimina 
incertitudinea juridic ă legată de îndeplinirea standardel or de „publicitate corespunz ătoare“ și 
va reduce costurile de ofertare pe ntru concesiuni ale IMM-urilor. 
                                                 
4 Regulamentul 1370/2007, JOUE, L 315 din 3.12.2007. 
5 Regulamentul 1008/2008, JOUE, L 293 din 31.10.2008. 
 
RO 7   RO Este probabil ca o concuren ță mai intens ă și caracterul contestabil s ă conducă la oferte mai 
competitive și, prin urmare, la rezultate mai bune pentru autorit ățile și entitățile contractante și 
pentru consumatori. 
Prevederile privind termenele minime  ar putea contribui la evitarea discrimin ării, la 
combaterea corup ției și ar încuraja participarea ofertan ților din alte state membre. 
Legislația este singura op țiune prin care este posibil ca procedurile de atribuire a 
concesiunilor de servicii s ă intre sub inciden ța directivelor  privind c ăile de atac . S-ar 
îmbunătăți astfel protec ția juridic ă pentru ofertan ți, sporind astfel încrederea acestora în 
caracterul impar țial al deciziilor autorit ăților și entităților contractante și încurajându-i s ă 
depună oferte mai frecvent. 
Normele de baz ă ar putea asigura și egalitatea de tratament în desf ășurarea procedurii. 
Eficacitatea normelor în aceast ă privință este, totu și, mai puțin sigură. Un posibil dezavantaj 
ar fi acela c ă o transparen ță mai mare în procedurile de at ribuire a concesiunilor ar putea 
conduce la o domina ție crescând ă a companiilor mari. Cu toate acestea, un astfel de rezultat 
nu are valoare de certitudine. P ărțile interesate percep costurile administrative și de 
îndeplinire a cerin țelor care vor ap ărea probabil în urma introducerii unor norme de baz ă ca 
fiind relativ nesemnificative și consider ă că acestea vor fi compensate cu eficien țele generate 
de o concuren ță mai intens ă. 
În ceea ce prive ște eventualele dezavantaje sociale, legisla ția UE actual ă cu privire la 
menținerea drepturilor lucr ătorilor în cazul transferului de întreprinderi reduce posibilitatea 
concedierilor în eventualitatea în care un operator titular ar pierde un contract. 
Normele de baz ă nu ar afecta în niciun fel capacitatea autorit ăților sau a entit ăților 
contractante sau a organismelor de reglementare de a stabili ce standarde de mediu trebuie îndeplinite.  
Normele de baz ă ar putea crea un cadru legislativ stabil, ar stimula utilizarea concesiunilor și, 
astfel, ar facilita investi țiile și ar promova inovarea. O transparen ță mai mare, antrenând 
soluții mai inovatoare pentru se rviciile public e, o palet ă de selecție mai larg ă și o eficien ță 
îmbunătățită, ar duce la rezultate pozitive pentru autorit ățile și entitățile contractante și pentru 
utilizatori, ar îmbun ătăți accesul pe pia ță și ar crea noi oportunit ăți de afaceri. 
6.3. Opțiunea 5: Legisla ție — norme detaliate 
Normele detaliate ar cuprinde toate solu țiile juridice prev ăzute la op țiunea norme de baz ă. 
Prin urmare, efectul normelor detaliate asupra certitudinii juridice ar fi par țial identic cu cel al 
normelor de baz ă. În plus, totu și, această opțiune ar presupune aplicarea acelora și norme ca și 
pentru contractele de achizi ții publice, mai ales a normelor re feritoare la criteriile de selec
ție 
și de atribuire și la procedurile de atribuire . Prin urmare, în anumite privin țe este posibil ca 
aceste norme s ă îmbunătățească nivelul de certitudine juridic ă, deoarece ar conc retiza detaliat 
principiile Tratatului aplicabile multor aspecte ale procedurii de atribuire. Cu toate acestea, în 
ciuda tuturor beneficiilor prev izionate, introducerea de norme detaliate s-ar putea dovedi 
contraproductiv ă și ar putea sc ădea semnificativ interesul pentru concesiuni. Într-adev ăr, 
complexitatea normelor și a prevederilor specifice (precum utilizarea obligatorie a 
procedurilor standard de achizi ții publice sau a criteriilor ofertei celei mai avantajoase din 
punct de vedere economic - MEAT ) poate avea un ef ect disuasiv și poate, de asemenea, s ă 
reducă gradul general de certitudine juridic ă datorită unui risc de litigiu mai ridicat, 
 
RO 8   RO descurajând în ultim ă instanță utilizarea concesiunilor. Multe p ărți interesate consider ă 
complexitatea unor norme detaliate drept o amenin țare major ă. 
Prin urmare, se preconizeaz ă că impactul economic al introducerii de norme detaliate va fi 
unul negativ, deoarece întreprinder ile ar putea fi descurajate s ă oferteze pentru concesiuni, 
autoritățile și entitățile contractante nu ar ob ține beneficiile la ca re s-ar fi putut a ștepta, iar 
consumatorii nu ar avea acces la servicii mai ieftine și de o calitate mai bun ă. 
Impactul asupra gradului de ocupare a for ței de munc ă și asupra calit ății locurilor de munc ă ar 
fi probabil limitat, în timp ce impactul per ansamblu asupra societ ății și asupra mediului ar fi 
negativ, cu mai pu țină inovare și o calitate mai slab ă a serviciilor. 
6.4. Opțiunea 6: Legisla ție — norme mixte 
Cu toate acestea, normele de baz ă ar putea fi completate în mod util de anumite prevederi 
privind criteriile de selec ție și de atribuire, precum și privind desf ășurarea procedurilor. 
Aceste prevederi nu ar reproduce strict con ținutul directivelor privind achizi țiile publice (cum 
ar fi, de exemplu, normele privind MEAT),  dar ar consta, de exemplu, în obliga țiile de a 
publica în prealabil cr iterii de atribuire și de selec ție asociate obiectului contractului sau de a 
respecta termene limit ă de depunere a ofertelor. Prevederile ar putea include, de asemenea, 
norme privind specifica țiile tehnice, privind obliga țiile de a transmite acelea și informa ții 
tuturor ofertan ților în cadrul negocierilor, privind cooperarea public-public și modific ările 
aduse concesiunilor pe durata desf ășurării acestora. În sfâr șit, ar putea impune publicarea 
obligatorie a anun țului de atribuire. 
Astfel de prevederi ar trebui s ă aibă un impact benefic asupra transparen ței, a echit ății și a 
certitudinii juridice, contribuind, pr in urmare, la îndeplinirea mai bun ă a unui num ăr de 
obiective ale prezentei ini țiative, în special un acces mai bun pe pia ță, îmbunătățirea 
oportunităților de investi ții și, astfel, servicii mai diversificate și de o calitate mai bun ă. Prin 
încurajarea utiliz ării concesiunilor, într-o m ăsură mai mare decât celelalte op țiuni, se 
preconizeaz ă că aceste norme vor avea, de asemenea, o influen ță pozitivă asupra încheierii de 
PPP-uri. Un num ăr semnificativ de p ărți interesate au sus ținut introducerea de norme mixte. 
În ipoteza normelor mixte, impactul ar trebui s ă fie ușor îmbun ătățit, din toate punctele de 
vedere (economic, social și de mediu), în compara ție cu efectele normelor de baz ă. 
7. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Atât opțiunile care presupun adoptarea de norme de baz ă, cât și cele care presupun adoptarea 
de norme mixte pot îmbun ătăți semnificativ certitudinea juridic ă și pot facilita, astfel, accesul 
pe piață, ceea ce ar genera rezultate mai bune pentru entit ățile contractante, utilizatori și 
întreprinderi. Normele detaliate permit ob ținerea de rezultate mai bune din punctul de vedere 
al echității procedurilor, dar este posibil s ă genereze dezavantaje impor tante, materializate în 
reducerea utiliz ării concesiunilo r. Se pare c ă normele mixte ofer ă cele mai bune rezultate în 
ceea ce prive ște echitatea și raportul calitate-pre ț, dar și în ceea ce prive ște încurajarea 
utilizării concesiunilor, datorit ă flexibilității acestor norme. 
În lumina celor prezentate mai sus se recomand ă alegerea op țiunii 6 — norme mixte, o solu ție 
ambițioasă și completă. 
 
RO 9   RO 8. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Evaluarea legisla ției se va efectua în func ție de indicatori pr ecum modificarea num ărului și a 
valorii concesiunilor publicate și atribuite, num ărul ofertan ților și cel al ofertan ților selecta ți 
care provin din alte state membre și procentul de ofertan ți reprezentat de IMM-uri.