RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 12.1.2007 
COM(2007) 3 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE CONSILIU  
ŞI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN 
RAPORT 2005 PRIVIND PHARE, IN STRUMENTELE DE PREADERARE ŞI DE 
TRANZI ŢIE 
  
{SEC(2007) 11}  
 
RO 2   RO RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE CONSILIU  
ŞI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN 
RAPORT 2005 PRIVIND PHARE, IN STRUMENTELE DE PREADERARE ŞI DE 
TRANZI ŢIE 
Introducere 
Alături de alte dou ă instrumente finan ţate de către Comunit ăţile Europene, şi anume ISPA 
(Instrumentul pentru politici structurale de preaderare) şi SAPARD (Programul special de 
aderare pentru agricultur ă şi dezvoltare rural ă), programul Phare are ca scop asistarea ţărilor 
candidate şi aderente în preg ătirile pentru aderarea la Uniunea European ă. În 2005, în urma 
aderării celor 10 noi state membre, Bu lgaria, România au continuat s ă beneficieze de cele trei 
instrumente de preaderare şi, în urma concluziei Consiliului European din iunie 2004, a fost 
de asemenea elaborat ă o strategie de prea derare pentru Croa ţia; regulamentele respective au 
fost ulterior modificate şi au fost prev ăzute în buget credite pentru PHARE şi ISPA înc ă din 
2005 şi pentru SAPARD începând din 2006. Turcia a continuat s ă primeasc ă sprijin în baza 
propriului instrument de asisten ţă preaderare. 
Obiectivele asisten ţei preaderare PHARE sunt asistarea ţărilor candidate şi a ţărilor aderente 
în eforturile lor de a înt ări administra ţia publică şi instituţiile pentru a func ţiona eficient în 
interiorul Uniunii Europene, promovarea alinierii legisla ţiei naţionale la legisla ţia Comunit ăţii 
Europene, reducere nevoii de perioade de tranzi ţie şi promovarea coeziunii economice şi 
sociale (CES). 
Programarea s-a bazat pe Orient ările Phare care au fost revizuite în 2004 pentru a înso ţi 
alinierea suplimentar ă a regulamentului privind Cooperarea transfrontalier ă (CBC) cu 
INTERREG, pentru a adapta abordarea unic ă cerută în domeniul siguran ţei nucleare şi pentru 
a accentua trecerea la Sistemul de descentralizare extins ă (EDIS). Programarea şi aplicarea 
asistenţei preaderare pentru Turcia a reflectat considerabil procedurile şi conţinutul sprijinului 
Phare. Pentru a preg ăti abordarea descentralizat ă a gestion ării programelor instituit ă în baza 
Fondurilor structurale,  Comisia European ă a mărit din ce în ce mai mult sprijinul acordat 
Bulgariei şi României pentru a permite un tran sfer suplimentar al responsabilit ăţii pentru 
gestionarea şi implementarea programelor Phare c ătre autorit ăţile naţionale. 
Prezentul raport con ţine de asemenea informa ţii privind facilitatea de tranzi ţie pentru noile 
state membre care a fost introdus ă pentru a permite continuarea sprijinului pentru construirea 
de instituţii având în vedere înt ărirea şi consolidarea capacit ăţii instituţionale şi administrative 
de a pune în aplicare acquis-ul co munitar. Programarea se bazeaz ă pe nevoile identificate în 
Raportul comprehensiv de monitoriza re al Comisiei (noiembrie 2003). 
 
RO 3   RO 1. RETROSPECTIVA ANULUI  
1.1. Evoluţii principale ale procesul ui de extindere în 2005 
În 2005 a fost semnat Tratatul  de aderare cu Bulgaria şi România şi UE a preg ătit terenul 
pentru extinderi ulterioare. A început  negocieri de aderare cu Turcia şi Croaţia, a acordat 
statutul de ţară candidat ă fostei Republici I ugoslave a Macedoniei şi a întărit relaţia cu 
celelalte ţări din Balcanii de Vest. 
Tratatul de aderare pentru Bulgaria şi România a fost semnat la 25 aprilie 2005 şi ratificarea a 
început în 2005. În octombrie 2005 au fo st publicate de c ătre Comisie rapoarte comprehensive 
de monitorizare privind Bulgaria şi România, care au monitorizat îndeaproape preg ătirile 
ţărilor pentru aderare de pe parcursul anului. 
În noiembrie 2005, Comisia a prezentat un Document  privind strategia de  extindere bazat pe 
trei principii: consolidarea angajame ntelor existente, aplicarea unei condi ţionalităţi corecte şi 
stricte şi îmbunătăţirea comunic ării. Comisia a propus o strategie de ader are pentru Turcia şi 
Croaţia şi a subliniat pa şii necesari pentru a realiza perspectiva european ă pentru Balcanii de 
Vest. 
UE a iniţiat negocieri de aderare cu Turcia şi Croaţia la 3 octombrie 2005. În octombrie 2005 
a început „examinarea” acquis-ului împreun ă cu reprezentan ţi din ambele ţări. Comisia a 
continuat s ă monitorizeze procesul de aderare a celor dou ă ţări şi a prezentat rapoarte privind 
progresul şi a revizuit parteneriate de  aderare pentru ambele în  noiembrie 2005. În paralel, 
Comisia a pus în aplicare Acordul de stabilizare şi asociere (ASA) cu Croa ţia, care a intrat în 
vigoare la 1 februarie 2005, precum şi Acordul de asociere cu Turcia. 
În noiembrie 2005, Comisia a adoptat avizul pr ivind cererea de aderare a fostei Republici 
Iugoslave a Macedoniei; Consiliul European din decembrie i-a acordat acesteia statut de ţară 
candidată, la recomandarea Comisiei. Reformele din Albania au desc his drumul spre 
încheierea unui ASA. Au fost ini ţiate negocieri privind ASA cu Serbia şi Muntenegru în 
octombrie 2005 şi cu Bosnia şi Herţegovina în noiembrie 2005. Au fost emise rapoarte 
privind progresul ultimelor trei în noiembrie 2005. În ce prive şte Kosovo, Comisia a adoptat o 
Comunicare privind „un vi itor european pentru  Kosovo” în aprilie şi a emis un raport privind 
progresul în noiembrie. 
Consiliul nu a ajuns la un acord asupra propuner ilor Comisiei din 2004 cu privire la ajutor şi 
comerţ în sprijinul comunit ăţii cipriote turce. Credite de angajament în valoare de 120 
milioane EUR au trebuit anulate la sfâr şitul lui 2005. Consiliul a adoptat propunerea Comisiei 
de a îmbun ătăţi „Regulamentul privind Linia Verde”. Aceste modific ări vor ajuta la facilitarea 
trecerii persoanelor şi a bunurilor dincolo de Linia Verde,  contribuind astfel la integrarea 
insulei. 
1.2. Concluziile principale ale Consiliului European 2005 
Consiliul European de la Bruxelles din 16-17 iunie 2005: 
„Consiliul European confirm ă angajamentul s ău în aplicarea complet ă a agendei Tesalonic, 
care subliniaz ă că viitorul Balcanilor de Ve st este în Uniunea European ă. Acesta reitereaz ă 
faptul că progresul fiec ărei ţări spre integrarea european ă, luând în considerare evolu ţia 
 
RO 4   RO acquis-ului, depinde de eforturile sale de a se conforma criteri ilor de la Copenhaga şi 
condiţionalităţii procesului de stabilizare şi asociere. Mai mult decât atât, în acest proces, 
cooperarea regional ă şi bunele rela ţii de vecin ătate vor rămâne elemente esen ţiale ale politicii 
UE. 
Consiliul European încurajeaz ă fosta Republic ă Iugoslav ă a Macedoniei s ă îşi intensifice 
eforturile în vederea avizului privind cererea sa de aderare la  UE pe care Comisia trebuie s ă îl 
prezinte. Acesta apreciaz ă eforturile substan ţiale făcute de Serbia şi Muntenegru, încurajeaz ă 
intensificarea acestora şi confirm ă faptul că Uniunea European ă doreşte să intre în negocieri 
cît mai curând posibil în vederea încheierii unui acord de stabilizare şi asociere. Reitereaz ă 
hotărârea sa de a proceda la fel cu Bosnia şi Herţegovina, de îndat ă ce sunt îndeplinite 
condiţiile care s ă permită acest lucru. Consiliul European reaminte şte de asemenea importan ţa 
desfăşurării de alegeri libere şi democratice în Albania, în concordan ţă cu standardele 
internaţionale, inclusiv în regiunile unde locuiesc minorit ăţi, în contextul apropierii ţării 
menţionate de UE. 
Consiliul European subliniaz ă faptul că, în preajma comemor ării a zece ani de la masacrul de 
la Srebrenica, cooperarea deplin ă şi fără restricţii a ţărilor din regiune cu TPIY (Tribunalul 
penal interna ţional pentru fosta Iugoslavie) r ămâne o cerin ţă esenţiala pentru continuarea 
progresului acestora c ătre UE. Se a şteaptă ca aceast ă cooperare s ă continue şi să fie întărită 
până când vor fi fost adu şi în faţa Tribunalului to ţi cei acuza ţi de crime şi care continu ă să 
scape de justi ţia internaţională.” 
Consiliul European a adoptat o declara ţie cu privire la Kosovo, reamintind contribu ţia Uniunii 
Europene la punerea în aplicare a Rezolu ţiei 1244 cu privire la Kosovo a Consiliului de 
Securitate al Na ţiunilor Unite şi cere părţilor să arate bun ăvoinţă, pentru a ajunge la o solu ţie 
reciproc acceptabil ă. 
Consiliul European de la Bruxelles din 15-16 decembrie 2005: 
„Consiliul European salut ă avizul Comisiei cu privire la ce rerea de aderare la UE a fostei 
Republici Iugoslave a Macedoniei. Acesta salut ă progresul semnificativ f ăcut de fosta 
Republică Iugoslav ă a Macedoniei spre într unirea criteriilor politice stabilite de Consiliul 
European de la Copenhaga în 1993 şi a cerinţelor Procesului de stabilizare şi asociere instituit 
de către Consiliu în 1997. 
În lumina analizei Comisiei, Consiliul European decide s ă acorde statut de ţară candidat ă 
fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, luâ nd în considerare, în special, progresul 
substanţial făcut în completarea cadrului legislativ legat de Acordul-cadru de la Ohrid, la fel 
ca şi rezultatele ob ţinute în aplicarea Acordului de stabilizare şi asociere (inclusiv a 
prevederilor legate de comer ţ ale acestuia) începând din 2001. 
Consiliul European arat ă clar faptul c ă vor trebui lua ţi în considerare pa şi suplimentari în 
lumina dezbaterii privind st rategia de extindere prev ăzute de concluziile Consiliului din 12 
decembrie 2005; în lumina respect ării de către fosta Republic ă Iugoslav ă a Macedoniei a 
criteriilor politice de la Copenhaga; în lumina cerin ţelor Procesului de stabilizare şi asociere şi 
a aplicării efective a Acordului de stabilizare şi asociere; şi în lumina nevoii de progres 
semnificativ ulterior pentru a r ăspunde celorlalte chestiuni şi criterii pentru calitatea de 
membru incluse în avizul Comisiei şi implementarea priorit ăţilor Parteneriatului european pe 
baza unor repere specifice. Trebuie luat ă în considerare de asemenea capacitatea de absorb ţie 
 
RO 5   RO a Uniunii. Consiliul European invit ă Comisia s ă expună evoluţiile în rapoartele ulterioare 
privind progresul.” 
2. PROGRAMAREA ŞI IMPLEMENTAREA PROGRAMELOR : PRIVIRE GENERAL Ă 
2.1. Phare şi preaderarea în cazul Turciei  
Angajamentele reale totale s-au ridica t la 1 178,96 milioane EUR, cuprinzând: 
programe na ţionale 921 milioane EUR
cooperarea transfrontalier ă 80 milioane EUR
programe regionale şi orizontale 
(inclusiv TAIEX)  84,75 milioane EUR 
siguranţa nucleară 6,31 milioane EUR
Dezafectarea din Bulgaria – 
Kozloduy 50 milioane EUR
alocări suplimentare (inunda ţii) 
Bulgaria/România  36,9 milioane EUR
 
Programele na ţionale au fost împ ărţite după cum urmeaz ă: 
Bulgaria 174,9 milioane EUR
România 396,9 milioane EUR
Croaţia 71,5 milioane EUR
Turcia 277,7 milioane EUR
 
Informaţii detaliate despre programul Phare în fiecare ţară şi asistenţa financiar ă preaderare 
pentru Turcia se g ăsesc în anexa la aces t raport - Partea I: Sec ţiunea ţării. 
 
RO 6   RO 2.2. Facilitatea de tranzi ţie 
Cele zece ţări care primeau asisten ţă financiar ă preaderare prin Phare (sau facilit ăţi preaderare 
specifice în cazul Ciprului şi al Maltei) au beneficiat în schimb, pentru prima oar ă în 2004, de 
o facilitate special ă de tranzi ţie pentru construirea de institu ţii cu scopul de a permite celor 
zece noi state membre s ă întărească şi să consolideze capacitatea institu ţională şi 
administrativ ă de a pune în aplicar e acquis-ul comunitar şi astfel să continue m ăsurile privind 
construirea de institu ţii iniţiate prin Phare. 
Facilitatea de tranzi ţie a fost creat ă la articolul 34 din actul de ad erare, ca instrument financiar 
post-aderare temporar. Programarea se bazeaz ă pe nevoile identificate în Raportul 
comprehensiv de monitorizare al Comisi ei (noiembrie 2003). Articolul furnizeaz ă o listă ne-
exhaustiv ă de exemple de puncte cheie din acquis unde  pot persista lac une, dar exclude de 
asemenea orice domeniu eligibil de finan ţare prin fondurile structurale. Reflectând 
continuitatea cu sprijinul pe ntru construirea de institu ţii finanţat de Phare, o parte din fiecare 
buget anual al facilit ăţii de tranzi ţie a fost alocat ă anumitor programe multi-beneficiare. 
Angajamentele totale s-au ridicat la 128,1 milioane EUR, cuprinzând: Programe na ţionale 116,6 milioane EUR
Programe multina ţ
ionale şi 
orizontale 11,5 milioane EUR
 
Programele na ţionale au fost împ ărţite după cum urmeaz ă: 
Cipru 6,4 milioane EUR
Republica 
Cehă 11,8 milioane EUR
Estonia 5,6 milioane EUR
Ungaria 10,8 milioane EUR
Malta 5,9 milioane EUR
Letonia 8,8 milioane EUR
Lituania 9,3 milioane EUR
Polonia 42,9 milioane EUR
Slovenia 5,1 milioane EUR
Slovacia 10,0 milioane EUR
 
 
RO 7   RO 2.3. Trecerea la Sistemul de descentralizare extins ă (EDIS)  
Obiectivul Comisiei este de a permite ţărilor care primesc asisten ţă Phare să gestioneze 
fondurile comunitare în sistem ul de descentralizare extins ă („EDIS”) pentru a dobândi, înainte 
de aderare, suficient ă experienţă practică în gestionarea unui sistem descentralizat pe deplin şi 
astfel să le pregătească să gestioneze eficient fondurile stru cturale la aderare (într-un mediu de 
gestionare comun). 
Acceptarea de c ătre Comisie a agen ţiilor de implementare a Phare care func ţionează în baza 
EDIS (total descentralizat) va avea loc atunci când se demonstreaz ă deţinerea de resurse 
potrivite, structuri şi sisteme existente pent ru gestionarea eficient ă şi oportun ă a asisten ţei 
comunitare. 
Cu privire la noile state membre, în  toate a fost „acr editat” EDIS pân ă la sfârşitul primului 
trimestru din 2005, permi ţând astfel Comisiei s ă suspende controlul s ău ex-ante  asupra 
licitaţiilor şi contract ărilor pentru programele PHARE continue. Comisia monitorizeaz ă 
îndeaproape situa ţia pentru a aborda toate problemel e privind sistemele de gestionare şi 
control care au fost semn alate ca urmare a activit ăţilor de audit ale Comisiei desf ăşurate în 
2003 şi 2004. 
Cu privire la Bulgaria şi România, asisten ţa Phare este înc ă implementat ă la ora actual ă parţial 
descentralizat, prin sistemul de descentralizare par ţială („DIS”), prin care autorit ăţile 
naţionale ca şi autorităţi contractante sunt responsabile de toate func ţiile de implementare şi 
de plată, în timp ce delega ţia CE men ţine cerinţa de control ex-ante  sistematic al fiec ărei 
licitaţii şi achiziţii. Cu toate acestea, autorit ăţile naţionale din ambele ţări îşi recunosc 
responsabilitatea de a asigura sist eme puternice pentru gestionarea şi controlul fondurilor UE 
în administra ţie şi de a face progrese suplimentare în preg ătirea pentru EDIS. 
• În Bulgaria, o cerere complet ă pentru acreditare EDIS va fi depus ă după 
implementarea cu succes a stadiului 3, „Evaluarea conformit ăţii”, care a fost finalizat în 
martie 2006. Acreditarea este planificat ă pentru sfâr şitul anului 2006, de şi este aşteptată în 
primul trimestru din 2007. 
• În România, autorit ăţile au depus o cerere formal ă adresată Comisiei de solicitare 
EDIS la sfâr şitul lunii decembrie 2005 [cu verificare la fa ţa locului de c ătre serviciile de audit 
ale DG (Direc ţiei Generale) Extindere în a doua jum ătate a lunii martie 2006]. Acreditarea 
este aşteptată către sfârşitul lui 2006. 
Pentru Croa ţia, Phare va fi implementat prin sistem ul de descentralizare (DIS). La 25 mai 
2005 Croa ţia a depus o cerere c ătre Comisie pentru acreditarea sistemului s ău DIS pentru 
Phare. Ulterior, serviciile de audit ale DG (Direc ţia General ă) Extindere au evaluat 
capacitatea na ţională şi sectorial ă de gestionare a programelor/ proiectelor, procedurile de 
control financiar şi structurile legate de finan ţele publice din Croa ţia. Pe baza acestei evalu ări, 
Comisia a decis în februarie 2006 s ă confere gestionarea par ţial descentralizat ă a programului 
Phare organismului croat dese mnat din Ministerul finan ţelor. 
Turcia a trecut la un DIS (sistem de descentr alizare) în octombrie 2003, cu obiectivul 
indicativ de a continua cu EDIS în 2007.  
 
RO 8   RO 2.4. Coordonarea asisten ţei comunitare preaderare 
• SAPARD1 (Programul special de aderare pentru agricultur ă şi dezvoltare rural ă) 
are ca scop ajutarea ţărilor candidate în a face fa ţă problemelor ajust ării 
structurale în sectoarele agricole şi zonele rurale, ca şi în punerea în aplicare a 
acquis-ului comunitar cu priv ire la PAC (Politica agricol ă comună) şi a legisla ţiei 
conexe. Informa ţii detaliate privind activit ăţile SAPARD se g ăsesc în raportul 
anual SAPARD. ISPA2 (Instrumentul pentru politicile  structurale de preaderare) 
este îndreptat în principal spre alinierea ţărilor solicitante la standardele 
comunitare privind infrastructura. Acesta finan ţează de asemenea infrastructura 
majoră de mediu şi de transport. 
• Informaţii detaliate privind activit ăţile ISPA se g ăsesc în raportul anual ISPA. 
Comitetul de coordonare al Comisiei pent ru cele trei instrumente preaderare, 
stabilit la nivel de directori, nu s- a reunit oficial pe parcursul lui 2005, de şi au avut 
loc mai multe întâlniri, în  special în vederea cre ării noului Instrument pentru 
preaderare (IPA) şi a componentelor3 sale relevante. Un document privind 
asistenţa generală, prin care Comisia informa Comitetul de gestiune Phare despre 
coordonarea ajutorului  preaderare în 2005 şi despre asisten ţa planificat ă pentru 
2006, a fost prezentat statelor membre la Comitetul de gestiune Phare la 19 mai 2005. În special, acest document prevedea aloc ările financiare indicative pentru 
anul respectiv pentru fiecare ţară, în ce prive şte cele trei instrumente, informa ţii 
despre coordonarea cu BEI şi IFI şi despre progresul şi perspectivele de gestionare 
descentralizat ă. Un raport anual separat privind coordonarea asisten ţei preaderare 
furnizează informaţii mai detaliate despre coor donarea dintre PHARE, ISPA şi 
SAPARD. 
                                                
 
1 Pentru informa ţii generale privind SAPARD, facem referi re la site-ul internet al DG (Direc ţiei 
Generale) Agricultur ă. 
2 Pentru informa ţii generale privind ISPA, facem referire la site-ul internet al DG (Direc ţiei Generale) 
Politică regională. 
3 Dintre cele 6 instrumente pentru rela ţii externe propuse care trebuie aplicate în perioada 2007-2013, 
unul este noul instrument pentru asisten ţă preaderare, IPA. La intersectarea dintre asisten ţa externă şi 
politicile interne, IPA are inten ţia să faciliteze intrarea în Uniune a ţărilor candidate (Turcia, Croa ţia şi 
fosta Republic ă Iugoslav ă a Macedoniei) şi a ţărilor poten ţial candidate (Albania, Bosnia şi 
Herţegovina, Muntenegru şi Serbia, inclusiv Kosovo, în baza Rezolu ţiei 1244 a Consiliului de 
Securitate al Na ţiunilor Unite). IPA va fi un instrument dirijat de aderare, îndeplinind toate cerin ţele 
care reies din procesul de aderare, mai ales din punct de vedere al priorit ăţilor, monitoriz ării şi evaluării. 
IPA va înlocui instrumentele actuale de preaderare, mai ales: Phare, a c ărei sferă este sprijinul pentru 
implementarea acquis-ului comunitar sub forma construirii de institu ţii şi a investi ţiilor conexe, 
investiţii în coeziunea economic ă şi socială şi în cooperarea transfrontalier ă; ISPA, care este precursorul 
Fondului de coeziune şi care abordeaz ă infrastructura de mediu şi de transport; SAPARD, precursorul 
planurilor de dezvoltare rural ă, care trateaz ă acquis-ul cu privire la Politica agricol ă comună şi 
dezvoltarea rural ă, preaderarea Turciei, cu aceea şi sferă ca şi Phare; CARDS, care cuprinde Balcanii de 
Vest. 
 
RO 9   RO 3. COOPERAREA CU BEI  ŞI INSTITU ŢIILE FINANCIARE INTERNA ŢIONALE  
Comisia consult ă instituţiile financiare interna ţionale („IFI”) şi donatorii bilaterali în mod 
regulat pe parcursul ciclului de prog ramare, pentru a identifica sfera activit ăţilor comune şi 
abordărilor complementare pe ntru tratarea priorit ăţilor preaderare. 
Cooperarea şi co-finan ţarea proiectelor cu BEI (Banca European ă de Investi ţii) şi alte IFI, în 
special Banca European ă pentru Reconstruc ţie şi Dezvoltare („BERD”), Banca Mondial ă şi 
Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei („ BDCE”, în cooperare cu Kreditanstalt für 
Wiederaufbau german „KfW”) sunt orga nizate în baza Memorandumului de în ţelegere 
modificat între Comisia European ă şi IFI participante privind ţările candidate din 20 mai 
2003.   
În contextul Phare, posibilit ăţile ca IFI s ă co-finan ţeze proiecte de investi ţie la nivel de 
program na ţional sunt limitate, întrucât mecanis mele de programare pentru Phare şi 
mecanismele de alocare a împrumuturilor sunt dest ul de diferite ca situare în timp. Cu toate 
acestea, se men ţine o cooperare strâns ă cu IFI pentru a asigura c ă este definit un cadru solid şi 
viabil care permite finan ţarea împrumuturilor, acolo unde aceasta este mai potrivit ă decât 
finanţarea fondurilor, asigurându-se astfel complementaritatea dintre cele dou ă moduri de 
finanţare.  
Cu privire la programele orizontale finan ţate prin Phare, cele zece ţări Phare erau eligibile 
înainte de 2005. Noile programe lansat e începând cu 2005 cuprind doar 4 ţări: România, 
Bulgaria, Croa ţia şi Turcia. Natura tehnic ă şi abordarea multina ţională a facilităţilor financiare 
orizontale succesive necesitau implicarea institu ţiilor financiare cu înalt ă specializare, cu un 
palmares de durat ă în finanţele interna ţionale şi în dezvoltarea IMM-urilor (întreprinderi mici 
şi mijlocii) şi a sectorului municipal. Au fost preferate institu ţiile financiare cu statutul de 
organisme de drept public interna ţionale, care împ ărtăşeau valorile UE, în special în leg ătură 
cu extinderea şi care aveau obiective de interes public similar, decât institu ţii financiare din 
sectorul privat în c ăutare de condi ţii de investi ţie comercial ă.  
Primul program de facilitate a fost lansat în 1999 împreun ă cu BERD. BDCE, care 
implementeaz ă programul în cooperare cu KfW, şi BEI s-au al ăturat programelor de facilitate 
în anii urm ători. Începând din 1999, au fost ini ţiate de către Comisie 23 de programe de 
facilitate. 
– 14 facilităţi de finan ţare a IMM-urilor cuprinzând în total 323 milioane EUR ca stimulente 
UE şi 2 039,25 milioane EUR ca linii de cred it de la IFI. Începând cu sfâr şitul lui februarie 
2006, 267 milioane EUR stimulente UE s unt deja alocate în proiecte. 
– 9 facilităţi de finan ţare municipal ă cuprinzând un total de 100 milioane EUR ca stimulente 
UE şi 500 milioane EUR ca împrumuturi de la IFI. Începând cu sfâr şitul lui februarie 2006, 
37,5 milioane EUR ca stimulente UE sunt deja alocate în proiecte.  
Facilitatea de finan ţare a IMM-urilor este un program multi-beneficiar care are ca scop 
întărirea capacit ăţilor intermediarilor financiari ( şi anume b ănci, societ ăţi de leasing) din ţările 
beneficiare (noile state membre şi ţările candidate), pentru a extinde şi susţine operaţiunile lor 
de finanţare la IMM-uri.  
 
RO 10   RO Mecanismul facilit ăţii de finan ţare municipal ă este similar mecanismului facilit ăţii de 
finanţare a IMM-urilor. Instrumente de împrumut şi de împărţire a riscului din resurse ale IFI 
sunt combinate cu stimulente financiare nerambur sabile pentru intermediarii financiari locali. 
Se prevede de asemenea c ă o parte limitat ă din asisten ţa tehnică pentru municipalit ăţi va fi 
finanţat prin Phare pentru a înt ări sectorul de cerere a pie ţei de credit municipale. 
BEI şi Comisia au instituit o facilitate în regiunile de grani ţă, după cum cere Consiliul 
European de la Nisa şi după cum se subliniaz ă în Comunicatul Comisiei privind regiunile de 
graniţă din 25 iulie 2001. Proiectul se concentreaz ă pe implementarea micii infrastructurii 
municipale în regiunile de grani ţă pentru a promova integrarea în  regiunile UE actuale: const ă 
în 2 programe pentru infrastructura municipal ă cuprinzând un total de 50 milioane EUR ca 
stimulente UE şi 250 milioane EUR € ca împrumuturi de la BEI. Acest program este 
implementat doar cu BEI în regiunile de grani ţă şi este înc ă în proces de implementare. 
Gestionarea programului.  
4. MONITORIZARE ŞI EVALUARE  
Funcţia de monitorizare şi evaluare are ca scop în primul rând s ă monitorizeze şi să evalueze 
sprijinul financiar acordat ţărilor beneficiare în atingerea obiectivelor preaderare prin 
estimarea performan ţei programului şi prin delimitarea lec ţiilor învăţate. În al doilea rând, 
oferă responsabilitate cu privire la valoarea banilor şi folosirea fondurilor preaderare. Un al 
treilea obiectiv este sprijinirea dezvolt ării capacit ăţii locale de monitorizare şi evaluare în 
ţările beneficiare, ca un mijloc de a înt ări capacitatea acestora de a gestiona şi controla 
ajutorul preaderare. 
4.1. Evaluarea ex ante  
Pe parcursul anului 2005, a fost preg ătit un exerci ţiu de evaluare ex ante  a Instrumentului de 
asistenţă preaderare (IPA). Exerci ţiul va începe în 2006 şi va servi ca o contribu ţie la 
pregătirea documentelor de planificare indicatoare multianual ă privind IPA.  
4.2. Monitorizarea şi evaluarea interimar ă  
În 2005, sistemele de evaluare interimar ă (EI) în România, Bulgaria şi Turcia gestionate de 
Direcţia de evaluare a DG ELARG au  generat 34 de rapoarte in dividuale de evaluare pe ţară, 
sectoriale, ad-hoc sau tematice care cuprind Phare şi alte măsuri privind instrumentele 
financiare preaderare. S-au f ăcut paşi de asemenea pentru a lansa un plan de evaluare 
interimară în Croaţia. Rapoartele de evaluare interimar ă asupra sprijinului financiar în 2005 
au arătat că performan ţa asistenţei preaderare din Bulgaria, România şi Turcia a fost mai 
degrabă eterogen ă. Un num ăr semnificativ de programe au fost clasificate doar ca pu ţin 
satisfăcătoare. 
Rezultatele şi impacturile asupra mai multor sectoare au fost eterogene. O excep ţie notabil ă 
este sectorul justi ţiei şi afacerilor interne, unde rezultatele imediate ale celei mai mari p ărţi a 
asistenţei au fost semnificative, dar cu impact mai pu ţin evident asupra societ ăţii ca întreg. 
Alte sectoare cu rezultat e pozitive au inclus pia ţa internă şi agricultura. Prin contrast, 
rezultatele generale şi impactul preg ătirii beneficiarilor s ă gestioneze fondurile structurale au 
fost limitate. 
 
RO 11   RO Concluziile principale ale evalu ării asisten ţei Phare pentru minorit ăţile rome sunt c ă Phare a 
putut să sprijine proiectele de integrare pentru ro mi, care au contribuit la deschiderea unui 
dialog civil şi care au ob ţinut unele rezultate ini ţiale în special în construirea de institu ţii. 
Twinningul (înfr ăţirea între institu ţii) a continuat s ă serveasc ă drept un instrument esen ţial 
pentru procesul de preaderare. 
4.3. Evaluarea ex post  
În 2005 a început exerci ţiul de evaluare ex post  externă a programelor Phare, formate din 
programe na ţionale, transfrontaliere şi multi-beneficiare. Exerci ţiul este programat a se 
încheia pân ă la sfârşitul lui 2006. 
5. ALTE ACTIVIT ĂŢI 
O serie de alte activit ăţi au fost întreprinse de c ătre serviciile Comisiei pentru a îmbun ătăţi 
calitatea programelor pentru anul 2005, ca şi pentru a sprijini dezvoltarea capacit ăţii locale de 
monitorizare şi evaluare. Ac ţiuni specifice sunt descrise în anex ă, partea II.3.