COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 20.7.2011 
SEC(2011) 953 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
DIRECTIVA PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI 
cu privire la activitatea institu țiilor de credit și suprave gherea pruden țială a instituțiilor 
de credit și a societăților de investi ții și de modificare a Directivei 2002/87/CE a 
Parlamentului European și a Consiliului privind supravegherea suplimentar ă a 
instituțiilor de credit, a întrepri nderilor de asigurare și a societăților de investi ții care 
aparțin unui conglomerat financiar 
{COM(2011) 453 final} 
{SEC(2011) 952 final}  
 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
În comunicarea sa din 9 decembrie 20101, Comisia a anun țat că are în vedere m ăsuri 
legislative la nivelul UE vizând apropierea și consolidarea regimurilor de sanc țiuni din 
domeniul financiar.  
În comunicarea sa din 4 martie 20092, Comisia European ă a anunțat că (i) va examina 
practicile și regulile de guvernan ță corporativ ă din cadrul institu țiilor financiare , în contextul 
crizei financiare, și (ii), unde este cazul , va formula recomand ări sau va propune m ăsuri de 
reglementare.  
Această evaluare a impactului cuprinde o analiz ă a eventualelor m ăsuri care ar putea fi luate 
în domeniul reglementat de Directiva privind cerin țele de capital (CRD). Aceasta completeaz ă 
evaluarea impactului pentru propunerea „CRD IV”. 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
Regimuri de sanc țiuni 
Regimurile na ționale de sanc țiuni în vigoare în prezent pentru principalele înc ălcări ale CRD 
sunt divergente și nu pot asigura întotdeauna o aplicare eficient ă a dispozi țiilor. Anumite 
competen țe de sanc ționare importante nu sunt conferite tuturor autorit ăților naționale, iar 
sancțiunile nu sunt publicate sistematic. În unele state me mbre, nivelul sanc țiunilor 
administrative pecuniare (amenzi) este prea sc ăzut, efectul de descurajar e fiind insuficient; în 
plus, sanc țiunile nu pot fi aplicate atât institu țiilor de credit, cât și persoanelor fizice 
responsabile de înc ălcări. Atunci când stabilesc nivelul sanc țiunilor care urmeaz ă să fie 
aplicate, unele autorit ăți naționale nu iau în considerare crit erii care sunt importante pentru a 
asigura propor ționalitatea și efectul de descurajare al sanc țiunilor. 
În plus, aplicarea efectiv ă a sancțiunilor difer ă de la un stat membru la altul, inclusiv între cele 
care au sectoare bancare de dimensiuni similare . În unele state membre, în ultimii ani s-au 
aplicat pu ține sancțiuni sau nu s-au aplicat deloc, ceea ce ar putea indica un nivel redus de 
aplicare a normelor UE. 
Situația poate conduce la nerespectarea normelor UE , la crearea de distorsiuni ale concuren ței 
pe piața internă și poate avea un impact negativ asupra supravegherii financiare, afectând 
buna func ționare a pie țelor bancare, ceea ce poate d ăuna protec ției deținătorilor de depozite și 
investitorilor, precum și încrederii în sectorul financiar.  
Guvernan ța corporativ ă  
În iunie 2010, Comisia a publicat o carte verde privind guvernan ța corporativ ă din institu țiile 
financiare și politicile de remunerare3 și un document de lucru înso țitor4 în care erau analizate 
                                                 
1 COM(2010) 716 final. 
2 COM(2009) 114 final 
3 COM(2010)0284 final  
4 Commission staff working document - Corporate Governance in Financial Institutions: Lessons to be 
drawn from the current financial crisis, best practices (Document de lucru înso țitor al Comisiei – 
 
RO 3   RO deficiențele mecanismelor de guvernan ță corporativ ă din sectorul serviciilor financiare, care 
au contribuit la asumarea de riscuri excesive și care au fost puse în eviden ță de criza 
financiară.  
Supravegherea inadecvat ă a riscurilor de c ătre consilii   
În multe cazuri, consiliile fie nu au  avut capacitatea, fie au avut re țineri în a contesta deciziile 
strategice de afaceri ale c onducerii executive. Aceast ă situație a fost cauzat ă adesea fie de 
dedicarea unui timp suficien t, fie de lipsa unor cuno ștințe tehnice adecvate în rândul 
membrilor consiliilor institu țiilor de credit. În unele cazuri, domina ția conducerii și lipsa unei 
diversități suficiente în componen ța consiliilor au afectat obiectivitatea acestora.  
În plus, adesea consiliile nu erau imp licate suficient în strategia general ă de risc și, drept 
urmare, nu s-a monitorizat  abordarea strategic ă a conducerii executive  în ceea ce prive ște 
riscul, s-au acordat stimulente pe ntru asumarea de riscuri excesive și nu s-au implementat 
sisteme adecvate pentru asigurarea unei administr ări eficiente a riscurilor. Totodat ă, consiliile 
nu au acordat timp suficient discu țiilor pe tema problemelor le gate de riscuri, deoarece 
administrarea riscurilor era considerat ă ca nefiind prioritar ă în compara ție cu alte subiecte, 
precum strategia de cre ștere. Raportarea privind riscurile nu a fost în toate situa țiile prompt ă 
și cuprinzătoare, în principal din cauza lipsei unor mecanisme prin care de ținătorul func ției de 
administrare a riscurilor s ă raporteze direct consiliului. 
În fine, în multe cazuri, func ției de administrare a riscurilor nu i s-a acordat importan ța 
cuvenită în procesul decizional. 
Caracterul neobligatoriu al principiilor – analiza pruden țială neadecvat ă a guvernan ței 
corporative 
Caracterul neobligatoriu al majorit ății principiilor de guvernan ță corporativ ă a contribuit la 
nerespectarea principiilor de c ătre institu țiile de credit, implemen tarea acestora fiind l ăsată în 
principal în seama autoreglement ării și a monitoriz ării externe de c ătre acționari. Deficien țele 
identificate de criz ă au demonstrat c ă aceste mecanisme nu func ționau în practic ă. În special, 
în absența unui cadru clar de guvernan ță corporativ ă și a unui rol de supraveghere bine 
definit, autorit ățile de supraveghere nu au putut mon itoriza sau controla în mod adecvat 
implementarea standardelor de guvernan ță corporativ ă de către institu țiile de credit.  
3. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII  
Convergen ța regimurilor de sanc țiuni naționale este necesar ă pentru a promova efectul de 
descurajare și a crea condi ții de concuren ță echitabile, astfel încât s ă se asigure o aplicare 
uniformă a CRD și o relație de cooperare deplin ă și încredere reciproc ă între supraveghetorii 
bancari din UE. O aplicare mai bun ă a competen țelor de sanc ționare existente de c ătre 
autoritățile naționale nu ar fi suficient ă pentru a ob ține aceast ă convergen ță. 
Pentru a putea trata în mod eficient sl ăbiciunile institu țiilor de credit le gate de guvernan ța 
corporativ ă, este esen țial să existe o abordare uniform ă și coerentă la nivelul UE. Având în 
vedere gradul de integrare a pie țelor de capital și interdependen ța actorilor din sectorul 
                                                                                                                                                         
Guvernan ța corporativ ă în institu țiile financiare: Lec ții învățate din actuala criz ă financiar ă, cele mai 
bune practici), SEC(2010) 0669 final 
 
RO 4   RO financiar european, regulile divergente din statele membre pot conduce la necesitatea 
arbitrajului de reglementare, ceea ce ar putea submina pia ța internă sau crea noi obstacole 
pentru func ționarea corespunz ătoare a acesteia.  
4. OBIECTIVE  
Propunerea vizeaz ă asigurarea unei func ționări corespunz ătoare a pie țelor bancare și 
recâștigarea încrederii în sectorul bancar prin: 
• sancțiuni eficiente, propor ționale și cu efect de descurajare, care s ă asigure o mai 
bună respectare a normelor CRD, 
• crearea unor condi ții de concuren ță echitabile, care s ă minimizeze necesitatea 
arbitrajului de reglementare, 
• supravegherea eficient ă a furnizorilor de servicii bancare, 
• o guvernan ță corporativ ă eficientă în cadrul institu țiilor de credit, menit ă să 
contribuie la evitarea asum ării de riscuri excesive. 
Aceasta presupune:  
• consolidarea și apropierea cadrului legal privind sanc țiunile și mecanismele care 
facilitează depistarea înc ălcărilor și  
• consolidarea cadrului de guvernan ță corporativ ă: 
– creșterea eficien ței supravegherii riscurilor de c ătre consilii; 
– îmbunătățirea statutului func ției de administrare a riscurilor și 
– asigurarea unei monitoriz ări eficiente de c ătre supraveghetorii guvernan ței riscurilor 
5. OPțIUNI STRATEGICE , EVALUAREA IMPACTULUI șI COMPARA țIE 
5.1. Opțiuni privind regimurile de sanc țiuni  
5.1.1.  Opțiuni privind sanc țiunile administrative adecvate  
Opțiuni 
1: nicio m ăsură UE 
2. reguli uniforme privind tipurile și nivelul sanc țiunilor administrative  
3. reguli comune minime  privind tipurile de sanc țiuni administrative  
4. reguli comune minime privind nivelurile (minime și maxime) ale amenzilor administrative  
5. reguli comune minime privind nive lul maxim al amenzilor administrative  
6. reguli uniforme privind factorii care trebuie lua ți în considerare la aplicarea sanc țiunilor  
 
RO 5   RO 7. reguli comune minime pr ivind factorii care trebuie lua ți în considerare la aplicarea sanc țiunilor  
Opțiunea 1 ar men ține problemele identificate: de și Autoritatea bancar ă european ă ar putea 
promova o convergen ță mai bună a regimurilor na ționale, aceast ă măsură nu ar fi eficient ă în 
lipsa unui cadru UE.  
Opțiunile 2 și 6 ar elimina orice divergen ță în ceea ce prive ște tipurile, nivelul sanc țiunilor și 
criteriile pentru aplicarea acestora și, prin urmare, ar avea eficien ța cea mai ridicat ă din 
punctul de vedere al asigur ării unor condi ții de concuren ță echitabile și al facilit ării 
supravegherii transfrontaliere. Op țiunile 3, 4, 5 și 7 ar fi mai pu țin eficiente, dar ar permite 
adaptarea sanc țiunilor la particularit ățile diverselor sisteme juridice na ționale. Op țiunea 4 ar fi 
mai eficient ă decât opțiunea 5 în ceea ce prive ște reducerea divergen țelor legate de nivelurile 
amenzilor și ar asigura efectul de descurajare, îns ă opțiunea 5 ar asigura o propor ționalitate 
mai bună. 
Opțiunile 2, 3 și 4 ar avea o eficien ță similară în asigurarea efectului  de descurajare. Totu și, 
opțiunea 3 ar permite s ă se prevad ă tipuri suplimentare de sanc țiuni, care pot cre ște efectul de 
descurajare în anumite state membre. Op țiunea 5 ar fi mai pu țin eficient ă în ceea ce prive ște 
asigurarea aplic ării efective a unor amenzi suficient de mari, îns ă ar putea asigura o 
proporționalitate mai bun ă. Opțiunile 6 și 7 pot fi considerate la fel de eficiente în m ăsura în 
care includ aceia și factori, îns ă opțiunea 7 ar putea asigura mai bine caracterul adecvat al 
sancțiunilor aplicate efectiv, deoarece nu ar împiedica autorit ățile competente s ă ia în 
considerare al ți factori. 
Opțiunile 2 și 7 sunt cel mai pu țin eficiente din punctul de vedere al modific ărilor necesare în 
legislațiile naționale, iar op țiunea 5 este mai eficient ă decât opțiunea 4. 
5.1.2.  Opțiuni privind personalizarea sanc țiunilor administrative  
Opțiuni 
1: nicio m ăsură UE 
2. obligație general ă de a se prevedea aplicarea de sanc țiuni administrative atât persoanelor fizice, cât și instituțiilor de credit 
3. reguli comune minime privind aplicarea de sanc țiuni administrative persoanelor fizice și/sau institu țiilor de credit  
Opțiunea 3 ar fi mai eficient ă decât opțiunea 2 în ceea ce prive ște asigurarea unor condi ții de 
concurență echitabile și a unei supravegheri tran sfrontaliere mai bune, îns ă diferența dintre 
aceste op țiuni din punctul de vedere al efectu lui de descurajare este considerat ă minoră. 
Opțiunea 3 este mult mai pu țin eficient ă decât op țiunea 2, deoarece ar necesita mai multe 
modificări în legisla țiile naționale și ar putea obliga statele membre s ă-și adapteze regimurile 
de răspundere civil ă generală. 
5.1.3.  Opțiuni privind publicarea sanc țiunilor 
Opțiuni 
1. niciun fel de ac țiune 
2. publicarea sanc țiunilor ca regul ă generală 
3. publicarea sanc țiunilor la latitudinea autorit ăților 
 
RO 6   RO Opțiunea 2 ar fi mult mai eficient ă decât opțiunea 3 pentru cre șterea efectului de descurajare 
al sancțiunilor. Op țiunea 3 ar fi pu țin mai eficient ă decât opțiunea 2. 
5.1.4.  Opțiuni privind aplicarea efectiv ă a sancțiunilor 
Opțiuni 
1: nicio m ăsură UE 
2. o procedur ă internă de denun țare a neregulilor în cadrul institu țiilor de credit  
3. crearea de c ătre statele membre a unor sisteme pentru promovarea și protecția denunțătorilor  
4. cerințe UE detaliate pentru programele de denun țare a neregulilor  
Opțiunile 2, 3 și 4 sunt toate eficiente în asigurarea unei mai bune depist ări a încălcărilor, 
conducând la un nivel mai ridi cat de aplicare a legii în  toate statele membre. Op țiunea 4 este 
considerat ă puțin mai eficient ă în aceast ă privință. Toate cele trei op țiuni au impact asupra 
drepturilor fundamentale (dre ptul la respectarea vie ții private și familiale, protec ția datelor cu 
caracter personal, prezum ția de nevinov ăție și dreptul la ap ărare), însă acestea pot fi atenuate 
și, ținând cont de importan ța obiectivelor propuse, efectul op țiunilor este necesar și 
proporțional. 
Opțiunile 2 și 3 sunt la fel de eficiente din punctul de vedere al modific ărilor necesare în 
legislația națională. Opțiunea 4 este considerat ă ineficient ă, deoarece ar necesita modific ări 
mai radicale, probabil inclusiv în țări membre care au deja mecanisme de denun țare a 
neregulilor. Totodat ă, costurile de asi gurare a conformit ății ar putea fi mai mari decât cele 
implicate de op țiunile 2 și 3, deoarece statele membre ar avea mai pu țină flexibilitate.  
5.2. Opțiuni privind guvernan ța corporativ ă 
Opțiuni 
1. nicio m ăsură UE 
2. îmbunătățirea implement ării cadrului UE existent  
3. îmbunătățirea și dezvoltarea cadrului Directivei privind cerin țele de capital  
Opțiunea 3 ar fi cea mai eficient ă pentru atingerea ob iectivului fundament al comparativ cu 
opțiunile 1 și 2. Opțiunea 1 ar men ține cadrul de reglementare deschis și ar continua s ă 
genereze înc ălcări și incertitudine juridic ă. Opțiunea 2 se bazeaz ă pe disciplina pie țelor și pe o 
monitorizare mai bun ă a implement ării principiilor existente de c ătre supraveghetori. Totu și, 
supraveghetorii nu ar avea un cadru juridic clar în care s ă își exercite atribu țiile de 
supraveghere pruden țială, iar autoreglementarea și-a arătat limitele. 
Opțiunea 3 merge dincolo de cadru l existent privind guvernan ța corporativ ă și ar implica 
elaborarea unor dispozi ții suplimentare îmbun ătățite. Aceasta ar include m ăsuri de cre ștere a 
eficienței supravegherii riscurilor de c ătre consilii, ar îmbun ătăți statutul și independen ța 
funcției de administrare a riscurilor și ar asigura o monitorizare eficient ă a guvernan ței 
riscurilor de c ătre supraveghetori.  Aceste cerin țe noi ar crea un set de standarde minime care 
le-ar oferi institu țiilor de credit și supraveghetorilor repere clare în cadrul c ărora să elaboreze 
și să evalueze structuri de guvernan ță corporativ ă. 
 
RO 7   RO 5.3. Opțiuni strategice și instrumente preferate  
Obiectivele propunerii pot fi atinse cel mai eficient printr-o combina ție a următoarelor op țiuni 
care își potențează efectele reciproc: 
Opțiuni privind regimurile de sanc țiuni  
• reguli comune minime privind tipul de sanc țiuni administrative pe care urmeaz ă să le 
aibă la dispozi ție autoritățile competente 
• reguli comune minime priv ind nivelul maxim al sanc țiunilor administrative 
pecuniare 
• lista de factori cheie care trebuie lua ți în considerare la stabilirea sanc țiunilor 
administrative 
• obligația de a se prevedea aplicarea de sanc țiuni administrative atât persoanelor 
fizice, cât și instituțiilor de credit 
• publicarea sanc țiunilor ca regul ă generală 
• o procedur ă internă de denun țare a neregulilor în cadrul institu țiilor de credit 
• prevederea obliga ției statelor membre de a crea sisteme pentru promovarea 
denunțătorilor   
Opțiuni privind guvernan ța corporativ ă  
prevederea obliga ției institu țiilor de credit de a comunica num ărul de mandate ale membrilor consiliului  
prevederea obliga ției membrilor consiliului de a dedica timp suficient exercit ării atribuțiilor lor  Creșterea timpului 
dedicat de membrii 
consiliului  
limitarea num ărului maxim de mandate pe care un membru le poate de ține concomitent în consilii 
cerința de a comunica politica de recrutare și expertiza și calificările efective ale membrilor consiliului  
specificarea criteriilor pe care membrii consiliului trebuie s ă le îndeplineasc ă individual și colectiv din 
punctul de vedere al calific ărilor și al expertizei adecvate  
cerința ca membrii consiliului s ă beneficieze de formare ini țială și de instruire continu ă  Îmbunătățirea expertizei 
membrilor consiliului  
comitet de nominalizare obligatoriu 
Contrabalansarea 
dominației conducerii  interzicerea cumul ării funcțiilor de pre ședinte și de director executiv în aceea și instituție de credit 
cerința de a comunica politica intern ă privind diversitatea  
compararea diverselor practici la nivel na țional și european 
cerința ca diversitatea s ă fie unul dintre criteriile de stabilire a componen ței consiliilor 
cerința ca institu țiile de credit s ă stabileasc ă o politică privind diversitatea  Îmbunătățirea diversit ății 
în componen ța consiliilor  
 
Responsabilizarea 
suplimentar ă a consiliilor 
cu privire la strategia de cerința de a efectua o declara ție cu privire la gradul de adecvare a sistemelor de administrare a riscurilor 
cerința de a efectua o declara ție de risc care s ă prezinte abordarea institu ției de credit cu privire la risc 
 
RO 8   RO risc 
cerința de a comunica politicile și practicile privind discutarea și analizarea problemelor legate de riscuri în 
cadrul ședințelor consiliului 
cerința ca consiliile s ă dedice suficient timp probl emelor legate de riscuri Sporirea importan ței 
acordate de consilii 
problemelor legate de riscuri
 
comitet de risc obligatoriu la nivelul consiliului 
cerința de a comunica politica și practicile legate de informarea consiliului cu privire la riscuri 
Îmbunătățirea inform ării 
consiliilor cu privire la 
riscuri  obligarea consiliilor s ă decidă conținutul, formatul și frecvența cu care trebuie s ă primeasc ă informațiile 
privind riscurile 
cerința ca deținătorul func ției de administrare a riscurilor s ă poată informa direct consiliul 
Îmbunătățirea statutului 
și a autorit ății funcției de 
administrare a riscurilor  cerința de a comunica statutul și autoritatea func ției de administrare a riscurilor 
cerința de a avea o func ție independent ă de administrare a riscurilor  
cerința de a avea un director responsabil cu administrarea riscurilor independent  
cerința ca directorul responsabil cu administrarea riscurilor s ă aibă un statut și o autoritate adecvate  
cerința ca demiterea directorului responsabil cu administrarea riscurilor s ă fie condi ționată de obținerea 
aprobării consiliului 
Asigurarea unei 
monitoriz ări eficiente a 
guvernan ței riscurilor de 
către supraveghetori  cerința ca guvernan ța corporativ ă să facă parte din analiza pruden țială 
cerința ca analiza pruden țială specifică să vizeze și calitatea membrilor consiliului 
prevederea obliga ției supraveghetorilor de a examina ordinea de zi și documentele justificative pentru 
ședințele consiliului  
 
5.3.1.  Impactul op țiunilor preferate: regimul de sanc țiuni 
Se preconizeaz ă că regimurile de sanc țiuni vor facilita depistarea înc ălcărilor și vor permite 
autorităților competente s ă aplice sanc țiuni adecvate. Este de a șteptat ca aceasta s ă conducă la 
o îmbunătățire a respect ării de către institu țiile de credit a obliga țiilor care decurg din CRD, 
ceea ce va fi în avantajul tuturor părților interesate .  
Aceste op țiuni nu creeaz ă sarcini  administrative pentru institu țiile financiare sau societ ățile 
non-financiare, inclusiv IMM-uri, cu excep ția unor sarcini administrative limitate pentru 
instituțiile de credit, generate de obliga ția de a implementa sisteme interne de denun țare a 
neregulilor.  
Este de așteptat un impact social pozitiv , deoarece se va îmbun ătăți protecția deținătorilor de 
depozite și a investitorilor, precum și a angaja ților institu țiilor de credit care denun ță 
neregulile.  
Aceste op țiuni concord ă cu obiectivele comune ale jurisdic țiilor majore din cadrul grupului 
G20 de a consolida reglementarea și supravegherea sectorului financiar și se preconizeaz ă că 
vor avea un impact pozitiv asupra competitivit ății globale a UE. 
5.3.2.  Impactul op țiunilor preferate: guvernan ța corporativ ă 
Opțiunile strategice preferate pentru îmbun ătățirea guvernan ței corporative vor ajuta la 
evitarea asum ării de riscuri excesive de c ătre institu țiile de credit și vor reduce riscul de e șec. 
Acestea ar contribui la îmbun ătățirea rezilien ței sectorului bancar și la creșterea încrederii 
 
RO 9   RO investitorilor. Prin urmare, impactul asupra institu țiilor de credit și asupra tuturor părților 
interesate  (deponen ți, acționari, creditori) ar trebui s ă fie unul pozitiv.  
La nivel macroeconomic, un sistem solid de guvernan ță a riscurilor în cadrul institu țiilor de 
credit ar contribui la evitarea unor eventuale noi crize, la cre șterea încrederii în sistemul 
bancar și la eficien ța mecanismelor de finan țare ale institu țiilor de credit, ceea ce este de 
natură să accelereze creșterea economic ă.  
Introducerea de m ăsuri privind diversitatea în componen ța consiliilor poate avea un impact 
pozitiv asupra politicii UE în materie de egalitate de șanse între femei și bărbați, 
eliminând discrimin ările și sprijinind accesul femeilor la pozi ții de conducere în cadrul 
companiilor, și totodată poate influen ța pozitiv gradul de ocupare a femeilor. 
Opțiunea preferat ă ar putea implica sarcini  administrative suplimentare pentru institu țiile de 
credit și supraveghetori. Totu și, aceste costuri ar trebui s ă fie limitate și proporționale cu 
obiectivul general. Pentru a reduce posib ilele sarcini de reglementare, trebuie s ă se aplice 
principiul propor ționalității, care ia în considerare amploarea și complexitatea activit ăților 
instituțiilor de credit.  
6. MONITORIZAREA șI EVALUAREA  
Comisia, în calitatea sa de gard ian al tratatului, monitorizeaz ă modul în care statele membre 
pun în aplicare modific ările la Directiva privind cerin țele de capital. Consecin țele aplicării 
măsurilor legislative privind regimul de sanc țiuni sunt evaluate pe baza urm ătorilor indicatori 
principali: 
• numărul de înc ălcări depistate și numărul de sanc țiuni aplicate; 
• practicile autorit ăților competente na ționale în aplicarea sanc țiunilor. 
În ceea ce prive ște guvernan ța corporativ ă, poate dura un timp pân ă când vor ap ărea 
beneficiile preconizate, iar ni velul beneficiilor va depi nde de modul în care institu țiile de 
credit pun în aplicare noile cerin țele. Comisia urmeaz ă să monitorizeze în permanen ță 
aplicarea dispozi țiilor relevante din Directiva privind cerin țele de capital prin ABE și va avea 
un dialog extins și continuu cu toate p ărțile interesate majore, inclusiv participan ții la piață 
(instituții de credit, investitori). Totodat ă, Comisia poate utiliza concluziile studiilor realizate 
de părțile interesate.