PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 5 LA BUGETUL GENERAL 2014 SITUAȚIA GENERALĂ A VENITURILOR SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Secțiunea III - Comisia /* COM/2014/0564 final - 2014/ () */





PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 5 LA BUGETUL GENERAL 2014 SITUAȚIA GENERALĂ A VENITURILOR SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Secțiunea III - Comisia Având în vedere: – Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, coroborat cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a, – Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii[1], în special articolul 41, – Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020[2], în special articolul 13, – bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, adoptat la 20 noiembrie 2013[3], – bugetul rectificativ nr. 1/2014[4], adoptat la 16 aprilie 2014, – proiectul de buget rectificativ nr. 2/2014[5], adoptat la 15 aprilie 2014, – proiectul de buget rectificativ nr. 3/2014[6], adoptat la 28 mai 2014, – proiectul de buget rectificativ nr. 4/2014[7], adoptat la 9 iulie 2014, Comisia Europeană prezintă autorității bugetare proiectul de buget rectificativ nr. 5 la bugetul 2014. MODIFICĂRI LA SITUAȚIA VENITURILOR ȘI A CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Modificările la situația veniturilor și a cheltuielilor pe secțiuni pot fi consultate pe site-ul EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-ro.htm). Cu titlu informativ, se atașează ca anexă la buget o versiune în limba engleză a modificărilor aduse situației veniturilor și cheltuielilor. CUPRINS 1. Introducere.. 3 2. Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE.. 3 2.1 Italia – Inundații în Sardinia.. 3 2.2 Grecia – Cutremure în Kefalonia.. 5 2.3 Slovenia – Furtună de gheață.. 6 2.4 Croația – Îngheț și inundații 7 3. Finanțare.. 8 4. Tabel recapitulativ pe rubrici ale CFM... 10 1. Introducere Proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 5 pentru exercițiul 2014 vizează mobilizarea sumei de 46 998 528 EUR din Fondul de solidaritate al UE, sub formă de credite de angajament și credite de plată. Mobilizarea acestui fond este legată de inundațiile din Italia (Sardinia) din noiembrie 2013, de un cutremur care s-a produs în Grecia (Kefalonia), de furtunile de gheață din Slovenia și de același tip de furtuni, însă urmate de inundații, care au avut loc în Croația la sfârșitul lunii ianuarie/începutul lunii februarie a anului 2014. 2. Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE Diferite tipuri de catastrofe naturale (inundații, cutremure și furtuni de gheață) au provocat daune substanțiale în statele membre ale UE care au solicitat ajutor, și anume Italia, Grecia, Slovenia și Croația. În timp ce catastrofele care au afectat Italia și Grecia au fost de natură diferită, neavând legătură una cu cealaltă, mai multe alte țări au avut de suferit de pe urma unuia dintre cele mai grave viscole din Europa, care a avut un impact deosebit de dăunător în Slovenia și în Croația. Cu toate că Regulamentul (UE) nr. 661/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene a intrat în vigoare la 28 iunie 2014[8], normele de fond nu pot fi aplicate retroactiv. Așadar, Comisia a examinat în detaliu solicitările transmise, în conformitate cu dispozițiile inițiale ale Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, în special cu articolele 2, 3 și 4. Elementele cele mai importante ale evaluărilor sunt sintetizate în cele ce urmează. 2.1 Italia – Inundații în Sardinia (1) În zilele de 18 și 19 noiembrie 2013, Sardinia a fost afectată de ploi abundente, care au dus la ieșirea din matcă a numeroase râuri și au provocat inundații extinse. (2) Solicitarea Italiei a fost primită la 24 ianuarie 2014, în termenul de 10 săptămâni de la înregistrarea primelor daune, în cazul de față - 18 noiembrie 2013. (3) Fiind de origine naturală, inundațiile se încadrează în domeniul principal de aplicare a Fondului de solidaritate. (4) Autoritățile italiene au estimat daunele directe totale la 652 418 691 EUR, valoare care se situează sub pragul pentru catastrofe majore aplicabil în cazul Italiei în 2014, și anume sub 3,8 miliarde EUR (adică 3 miliarde EUR la prețuri din 2002), catastrofa neputând fi, prin urmare, calificată drept „catastrofă naturală majoră” în conformitate cu Regulamentul privind Fondul de solidaritate al UE. (5) Italia a furnizat o defalcare detaliată a daunelor, din care reiese că ponderea cea mai mare o au daunele din domeniul infrastructurii rutiere și al infrastructurii de transport, în valoare de 156,5 milioane EUR, daunele din domeniul rețelelor hidraulice și rețelelor de apă, în valoare de 224,6 milioane EUR și daunele suferite de clădirile publice, în valoare de 40,6 milioane EUR. Valoarea totală a daunelor private se ridică la aproximativ 38,3 milioane EUR. (6) Având în vedere faptul că daunele directe totale se situează sub pragul aferent catastrofelor majore, care trebuie atins pentru activarea Fondului de solidaritate, solicitarea a fost examinată conform criteriilor corespunzătoare „catastrofelor regionale ieșite din comun”, prevăzute la articolul 2 alineatul (2) ultimul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002, care stabilește condițiile ce permit mobilizarea Fondului de solidaritate „în circumstanțe excepționale”. În temeiul acestor criterii, o regiune care a fost atinsă de o catastrofă ieșită din comun, în principal naturală, care a afectat majoritatea populației și a avut repercusiuni grave și durabile asupra condițiilor de viață și a stabilității economice, poate beneficia în mod excepțional de o intervenție a fondului. Regulamentul prevede acordarea unei atenții speciale regiunilor îndepărtate sau izolate, precum regiunile insulare și ultraperiferice definite la articolul 349 din tratat. Sardinia nu intră în această categorie. Regulamentul prevede că cererile prezentate în temeiul criteriului „catastrofă regională ieșită din comun” vor fi examinate „foarte riguros”. (7) După cum este stipulat în Raportul anual privind Fondul de solidaritate (2002-2003)[9], Comisia consideră că trebuie să se facă distincția între evenimentele regionale grave și evenimentele cu caracter pur local, astfel încât criteriile specifice care definesc catastrofele regionale să fie relevante în contextul național. În conformitate cu principiul subsidiarității, evenimentele locale țin de responsabilitatea autorităților naționale, cele regionale putând beneficia de sprijin din partea Fondului de solidaritate. (8) Una dintre condițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 pentru mobilizarea excepțională a Fondului de solidaritate este că trebuie să fie afectată majoritatea populației din regiunea la care se referă cererea. În cererea depusă de Italia se precizează că din populația totală de 1,288 milioane de locuitori din cele 310 municipalități afectate, 1,031 milioane de persoane au fost direct afectate de catastrofă. Prin urmare, se poate trage concluzia că cea mai mare parte a populației a fost afectată în mod direct de catastrofă. (9) În ceea ce privește cerința potrivit căreia trebuie să se demonstreze existența unor repercusiuni grave și de lungă durată asupra condițiilor de viață și a stabilității economice a regiunii, cererea precizează faptul că cea mai mare parte a teritoriului Sardiniei (cu excepția unei mici părți din estul insulei) a fost afectată de catastrofă. Cererea pune în evidență distrugerile și întreruperile care au afectat infrastructurile importante (de exemplu, din domenii precum transporturile, alimentarea cu apă și electricitatea), impactul inundațiilor asupra mediului natural, efectele asupra întreprinderilor, a turismului și a locuințelor. În plus, se preconizează o scădere a exporturilor din industria extractivă și a exporturilor de mărfuri agricole. Au fost raportate daune considerabile la digurile din provincia Nuoro. Întreruperea și distrugerea rețelei rutiere și a rețelei de transport au provocat numeroase probleme pentru populație, în special pentru cei care fac naveta pentru a ajunge la locul de muncă. Italia estimează că repararea drumurilor și a rețelei de aprovizionare va dura cel puțin 2 ani. Au fost raportate și daune suferite de întreprinderile private (multe dintre acestea fiind întreprinderi familiale), precum și daune provocate în sectorul agricol, care joacă un rol important în Sardinia. (10) Costul acțiunilor urgente de primă necesitate eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul privind Fondul de solidaritate al UE a fost estimat de către autoritățile italiene la 20,9 milioane EUR și a fost prezentat pe tipuri de operațiuni. Costurile cele mai ridicate sunt prevăzute pentru infrastructurile preventive și protecția imediată a patrimoniului cultural. (11) Regiunea afectată este eligibilă ca „regiune de tranziție” în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (ESI) (2014-2020). Autoritățile italiene nu au informat Comisia cu privire la intenția lor de a realoca fonduri provenite din programele de fonduri ESI pentru Sardinia în vederea luării unor măsuri de refacere a zonei. (12) Autoritățile italiene au indicat că nu există nicio acoperire a costurilor eligibile de către asigurări. 2.2 Grecia – Cutremure în Kefalonia (1) În perioada 26 ianuarie - 3 februarie 2014, Kefalonia a fost afectată de un cutremur puternic, de magnitudine 5,8 grade pe scara Richter, urmat de zeci de replici puternice în nord-estul insulei; cutremurul a făcut mai multe victime, iar 3 000 de persoane au rămas fără adăpost. Numeroase locuințe au fost grav deteriorate, iar oamenii au fost obligați să doarmă mai multe nopți în corturi sau pe nave ale armatei. (2) Cererea Greciei a fost primită la 28 martie 2014, în termenul de 10 săptămâni de la înregistrarea primelor daune, în cazul de față - 26 ianuarie 2014. (3) Fiind de origine naturală, cutremurele se încadrează în domeniul principal de aplicare a Fondului de solidaritate. (4) Autoritățile elene au estimat daunele directe totale la 147 332 790 EUR, valoare care se situează sub pragul pentru catastrofe majore aplicabil în cazul Greciei în 2014, și anume 1,2 miliarde EUR (adică 0,6 % din VNB, pe baza datelor din 2012), catastrofa neputând fi, prin urmare, calificată drept „catastrofă naturală majoră” în conformitate cu Regulamentul privind Fondul de solidaritate al UE. (5) Având în vedere faptul că daunele directe totale se situează sub pragul aferent catastrofelor majore, care trebuie atins pentru activarea Fondului de solidaritate, solicitarea a fost examinată conform criteriilor corespunzătoare „catastrofelor regionale ieșite din comun”, prevăzute la articolul 2 alineatul (2) ultimul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002, care stabilește condițiile ce permit mobilizarea Fondului de solidaritate „în circumstanțe excepționale”. În temeiul acestor criterii, o regiune care a fost atinsă de o catastrofă ieșită din comun, în principal naturală, care a afectat majoritatea populației și a avut repercusiuni grave și durabile asupra condițiilor de viață și a stabilității economice, poate beneficia în mod excepțional de o intervenție a fondului. Regulamentul prevede acordarea unei atenții speciale regiunilor îndepărtate sau izolate, precum regiunile insulare și ultraperiferice definite la articolul 349 din tratat. Zona afectată din Grecia nu intră în această categorie. Regulamentul prevede că cererile prezentate în temeiul criteriului „catastrofă regională ieșită din comun” vor fi examinate „foarte riguros”. (6) După cum este stipulat în Raportul anual privind Fondul de solidaritate (2002-2003), Comisia consideră că trebuie să se facă distincția între evenimentele regionale grave și evenimentele cu caracter pur local, astfel încât criteriile specifice care definesc catastrofele naturale regionale să fie relevante în contextul național. În conformitate cu principiul subsidiarității, evenimentele locale țin de responsabilitatea autorităților naționale, cele regionale putând beneficia de sprijin din partea Fondului de solidaritate. (7) Una dintre condițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 pentru mobilizarea excepțională a Fondului de solidaritate este că trebuie să fie afectată majoritatea populației din regiunea la care se referă cererea. În cererea Greciei se afirmă că totalitatea populației Insulelor Ionice, și anume aproximativ 208 000 de locuitori, a fost afectată de cutremure, cele mai importante efecte fiind resimțite pe insulele Kefalonia și Ithaki, în cazul cărora a fost declarată starea de urgență. Celelalte părți ale Insulelor Ionice au fost afectate într-o mai mică măsură. După prima undă de șoc a cutremurului, mii de persoane au fost obligate să-și petreacă mai multe nopți în corturi puse la dispoziție de armată sau să fie găzduite pe nave. S-a întrerupt alimentarea cu energie electrică. Alte cutremure majore s-au produs pe 3 și pe 4 februarie, lăsând 3 000 de persoane fără adăpost. Activitatea seismică a continuat în luna martie. Mult timp, numeroși locuitori ai insulelor nu s-au putut întoarce la casele lor din cauza replicilor care au continuat să se producă. În plus, clădirile publice au suferit daune considerabile. Școlile și grădinițele au fost închise până la mijlocul lunii februarie. În urma căderilor de piatră și a alunecărilor de teren, drumurile au devenit impracticabile. Dovezile plauzibile furnizate permit să se ajungă la concluzia că cea mai mare parte a populației regiunii a fost afectată în mod direct. (8) În ceea ce privește cerința de a demonstra existența unor repercusiuni grave și de lungă durată asupra condițiilor de viață și a stabilității economice a regiunii, cererea prezintă consecințele catastrofei pentru întreaga regiune a Insulelor Ionice, impactul cel mai grav fiind resimțit mai ales în insulele Kefalonia și Ithaki, unde casele, clădirile publice, infrastructurile și rețelele, instalațiile portuare și aeroportuare, precum și spațiile culturale, instituțiile de învățământ și de asistență medicală au suferit daune însemnate. Cererea descrie efectele grave asupra populației, oferind detalii cu privire la consecințele economice, în special asupra sectorului turismului și al agriculturii/pescuitului, care au dus la o deteriorare și mai accentuată a economiei insulei, care era deja într-o fază de încetinire. Cu toate acestea, consecințele economice sunt mult mai vaste și au un impact deosebit asupra întregii regiuni. Îndeosebi turismul, cel mai important sector economic, are de suferit de pe urma deteriorării fizice a infrastructurilor și a așezămintelor culturale și de pe urma anulărilor. Ca urmare a incapacității de a asigura o legătură rutieră și maritimă satisfăcătoare și a perturbării vieții economice a populației locale, multe întreprinderi și-au încetat activitatea. În plus, Grecia raportează că, în urma primului cutremur mare care s-a produs în Kefalonia, trebuie demolate 100 de case, aproximativ 1 100 de case au suferit daune semnificative și 1 400 de case au suferit daune mai puțin grave, dar sunt, temporar, improprii locuirii. Problemele legate de alimentarea cu apă și de rețelele de canalizare înrăutățesc și mai mult condițiile de viață. (9) Costul măsurilor de urgență de primă necesitate care sunt eligibile în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului a fost estimat de către autoritățile elene la 76,8 milioane EUR și a fost prezentat defalcat pe tipuri de acțiuni. Cea mai mare parte a costurilor se referă la refacerea imediată a rețelei rutiere, suma necesară ridicându-se la 50 de milioane EUR. (10) Regiunea afectată este eligibilă ca „regiune de tranziție” în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (ESI) (2014-2020). Autoritățile elene nu au informat Comisia cu privire la intenția lor de a realoca fonduri provenite din programele de fonduri ESI pentru Insulele Ionice în vederea luării unor măsuri de refacere a zonei. (11) Autoritățile elene au indicat că nu există nicio acoperire a costurilor eligibile de către asigurări. 2.3 Slovenia – Furtună de gheață (1) Slovenia a fost lovită de unul dintre cele mai aspre viscole din ultimele decenii, care a afectat mai multe părți ale Europei, abătându-se asupra mai multor țări, printre care Croația, Serbia, România și Bulgaria. Slovenia a fost afectată mai ales în perioada 30 ianuarie - 27 februarie 2014, aproximativ jumătate dintre pădurile țării fiind afectate de gheață, în timp ce una din patru case a rămas fără electricitate, deoarece căderile abundente de zăpadă au dus la prăbușirea unor stâlpi și a unor linii electrice. (2) Cererea Sloveniei a fost primită la 4 aprilie 2014, în termenul de 10 săptămâni de la înregistrarea primelor daune, în cazul de față - 30 ianuarie 2014. (3) Fiind de origine naturală, furtunile de gheață se încadrează în domeniul principal de aplicare a Fondului de solidaritate. (4) Autoritățile slovene au estimat daunele totale directe la 428 733 722 EUR. Această sumă reprezintă 1,23 % din VNB-ul Sloveniei și depășește pragul de mobilizare a Fondului de solidaritate aplicabil în cazul Sloveniei în 2014, și anume 209,6 milioane EUR (adică 0,6 % din VNB, pe baza datelor din 2012). Întrucât daunele directe totale estimate depășesc pragul, catastrofa poate fi calificată drept „catastrofă naturală majoră”. Totalul daunelor directe reprezintă baza de calcul a valorii asistenței financiare. Asistența financiară poate fi utilizată exclusiv pentru acțiunile urgente de primă necesitate, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament. (5) În ceea ce privește impactul și consecințele catastrofei, autoritățile slovene au raportat daune importante în sectorul forestier, la instalațiile de energie electrică, la clădirile publice și private, la întreprinderi, precum și la rețeaua de transport și la cea rutieră. Au fost afectate 160 din cele 212 municipalități din 12 regiuni slovene. 62 de situri de patrimoniu cultural au fost deteriorate fie de gheață, fie de zăpadă ori de inundații. Ca urmare a condițiilor meteorologice dificile și a deteriorării liniilor electrice, 120 000 de gospodării au fost afectate de întreruperi ale alimentării cu energie electrică, cifră care reprezintă peste 15 % din populația Sloveniei. Prin intermediul mecanismului de protecție civilă al UE, precum și în mod bilateral, 11 țări au furnizat Sloveniei 172 de seturi de generatoare electrice, dintre care 83 de înaltă capacitate. În total, 1 400 de seturi de generatoare electrice și de generatoare au fost instalate în zonele afectate de pe întreg teritoriul Sloveniei, cu scopul de a furniza energie electrică pentru nevoile urgente ale locuitorilor afectați și pentru funcționarea stațiilor de pompare a apei potabile. În perioada de intensitate maximă a evenimentelor, 40 % din școlile primare, instituțiile de învățământ secundar și grădinițe au fost închise. În plus, daunele din sectorul forestier sunt considerabile. Slovenia estimează că peste 50 % din păduri au fost afectate (valoarea daunelor ridicându-se la 214 milioane EUR). Potrivit estimărilor, măsurile de curățare și de refacere vor dura o perioadă lungă de timp. Cererea a demonstrat că furtuna de gheață a provocat daune semnificative. (6) Costul măsurilor de urgență de primă necesitate care sunt eligibile în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului a fost estimat de către autoritățile slovene la 266,0 milioane EUR și a fost prezentat defalcat pe tipuri de acțiuni. Cea mai mare pondere din costurile operațiunilor de urgență (peste 80 de milioane EUR) o au operațiunile de refacere în sectorul infrastructurii și al energiei. (7) Regiunile afectate intră, în parte, în categoria „regiuni mai puțin dezvoltate” și, în parte, în categoria „regiuni mai dezvoltate” din cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (ESI) (2014-2020). Autoritățile slovene nu au informat Comisia cu privire la intenția lor de a realoca fonduri provenite din programele de fonduri ESI pentru Slovenia în vederea luării unor măsuri de refacere a zonei. (8) Autoritățile slovene au menționat că nu există nicio acoperire a costurilor eligibile de către asigurări. 2.4 Croația – Îngheț și inundații (1) Croația a fost afectată de același fenomen meteorologic care a determinat Slovenia să introducă o cerere de mobilizare a Fondului de solidaritate al UE. Au fost afectate mai ales regiunile de nord-vest și o parte din zona de nord a Adriaticii. În plus, începând cu 12 februarie, topirea gheții și a zăpezii a provocat inundații care au cauzat daune suplimentare în cazul unor importante infrastructuri publice de bază, precum și al unor bunuri publice și private. (2) Cererea Croației a fost primită la 9 aprilie 2014, în termenul de 10 săptămâni de la înregistrarea primelor daune, în cazul de față - 31 ianuarie 2014. (3) Fiind de origine naturală, furtunile de gheață și inundațiile se încadrează în domeniul principal de aplicare a Fondului de solidaritate. (4) Autoritățile croate au estimat daunele totale directe la 291 904 630 EUR. Această sumă reprezintă 0,69 % din VNB-ul Croației și depășește pragul de mobilizare a Fondului de solidaritate aplicabil în cazul Croației în 2014, și anume 254,2 milioane EUR (adică 0,6 % din VNB, pe baza datelor din 2012). Întrucât daunele directe totale estimate depășesc pragul, catastrofa poate fi calificată drept „catastrofă naturală majoră”. Totalul daunelor directe reprezintă baza de calcul a valorii asistenței financiare. Asistența financiară poate fi utilizată exclusiv pentru acțiunile urgente de primă necesitate, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament. (5) În ceea ce privește impactul și consecințele catastrofei, autoritățile croate au raportat 5 zone afectate: Primorje-Gorski Kotar, Karlovac, Sisak-Moslavina, Varaždin și Zagreb. Din cauza greutății mari a gheții depuse pe copaci și pe infrastructuri, copacii s-au prăbușit și trunchiurile s-au despicat, în timp ce liniile electrice (acoperite cu o pojghiță de gheață care era pe alocuri de 10 cm) au plesnit, drumurile devenind astfel impracticabile, iar situația agravându-se din cauza faptului că numeroase așezări au rămas fără curent electric. Ca o consecință a penelor de curent electric, alimentarea publică cu apă a fost întreruptă pe întreaga durată a furtunii de gheață, ceea ce a afectat grav viața de zi cu zi a populației, precum și funcționarea instituțiilor publice și a întreprinderilor. Din cauza copacilor prăbușiți care au blocat șoselele, populația afectată nu a mai putut ajunge la locurile de muncă și unele persoane au rămas izolate. Forțele speciale au intervenit pentru a oferi asistență persoanelor în vârstă și zonelor rămase izolate. Tot din cauza copacilor prăbușiți, traficul feroviar a fost întrerupt timp de 5 zile pe linia M202 Zagreb-Rijeka. Situația a fost similară cu cea a rețelei de drumuri publice. Croația raportează că a fost afectată toată rețeaua de 35 kV (93 km), fiind deteriorate un total de 503 km de linii electrice și 98 de stâlpi de electricitate. Furtuna de gheață a afectat o suprafață de peste 56 000 de hectare de pădure, din care aproape 10 000 de hectare au fost distruse. Pe scurt, 1 180 de case și 1 390 de clădiri agricole au fost inundate și un număr total de 3 720 de locuitori au fost afectați de inundații. ICNUR a furnizat asistență Crucii Roșii croate pentru a ușura suferința victimelor inundațiilor record din orașul Sisak. Pe lângă toate acestea, Croația a raportat mai multe alunecări de teren, care au provocat daune la nivelul infrastructurilor de transport. (6) Costul măsurilor de urgență de primă necesitate care sunt eligibile în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului a fost estimat de către autoritățile croate la 135,2 milioane EUR și a fost prezentat defalcat pe tipuri de acțiuni. Cea mai mare pondere din costurile operațiunilor de urgență (peste 105,4 milioane EUR) o au operațiunile de curățare a zonelor sinistrate și a zonelor naturale. (7) Regiunile afectate intră în categoria „regiuni mai puțin dezvoltate” din cadrul fondurilor structurale (2014-2020). Autoritățile croate nu au informat Comisia cu privire la intenția lor de a realoca fonduri provenite din programele de fonduri ESI pentru Croația în vederea luării unor măsuri de refacere a zonei. (8) Autoritățile croate au menționat că nu există nicio acoperire a costurilor eligibile de către asigurări. 3. Finanțare Având în vedere că solidaritatea reprezintă principala justificare pentru crearea fondului, Comisia consideră că ajutorul provenit din acest fond ar trebui să fie progresiv. Conform practicii anterioare, acest lucru implică faptul că partea din daune care depășește pragul (și anume 0,6 % din VNB sau 3 miliarde EUR la prețurile din 2002, luându-se în considerare cea mai mică sumă) ar trebui să beneficieze de o intensitate mai mare a ajutorului față de daunele inferioare pragului. Rata aplicată în trecut pentru definirea alocării ajutoarelor pentru dezastre majore este de 2,5 % din daunele directe totale care nu depășesc pragul de mobilizare a fondului și de 6 % din cele care îl depășesc. Metodologia pentru calculul ajutorului din Fondul de solidaritate a fost stabilită în Raportul anual 2002-2003 privind Fondul de solidaritate și a fost aprobată de către Consiliu și de către Parlamentul European. Se propune aplicarea aceluiași procentaj în cazul de față și acordarea ajutoarelor după cum urmează: Catastrofă || Daune directe (EUR) || Prag (milioane EUR) || Sumă bazată pe 2,5 % (EUR) || Sumă bazată pe 6 % (EUR) || Valoarea totală a ajutorului propus (EUR) || Inundațiile din Italia || 652 418 691 || 3 752,330 || 16 310 467 || ~ || 16 310 467 || Cutremurul din Grecia || 147 332 790 || 1 168,231 || 3 683 320 || ~ || 3 683 320 || Înghețul/ furtuna din Slovenia || 428 733 722 || 209,587 || 5 239 675 || 13 148 803 || 18 388 478 || Înghețul/ inundațiile din Croația || 291 904 630 || 254,229 || 6 355 725 || 2 260 538 || 8 616 263 || TOTAL || 46 998 528 Având în vedere faptul că aceasta este prima decizie de mobilizare din 2014, suma totală a ajutorului propus mai sus respectă dispozițiile referitoare la plafon din Regulamentul privind cadrul financiar multianual (CFM), și anume plafonul de 530,6 milioane EUR (500 de milioane EUR la prețurile din 2011); de asemenea, se asigură faptul că sfertul necesar din această sumă va fi disponibil la 1 octombrie 2014, pentru a acoperi nevoile care vor apărea până la sfârșitul anului. În concluzie, se propune mobilizarea Fondului de solidaritate pentru fiecare dintre aceste cazuri și înscrierea creditelor corespunzătoare în bugetul 2014, la postul bugetar 13 06 01, atât sub formă de credite de angajament, cât și de credite de plată. Ținând seama de faptul că Fondul de solidaritate este un instrument special, astfel cum sunt definite aceste instrumente în Regulamentul privind CFM, creditele corespunzătoare ar trebui să fie înscrise în buget în afara plafoanelor CFM corespunzătoare. 4. Tabel recapitulativ pe rubrici ale CFM Denumirea rubricii || Buget 2014 (incl. BR 1 și PBR 2 și 4/2014) || Proiect de buget rectificativ 5/2014 || Buget 2014 (incl. BR 1 și PBR 2 - 5/2014) CA || CP || CA || CP || CA || CP 1. || Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Plafon || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Marjă || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a || Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Plafon || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Marjă || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b || Coeziune economică, socială și teritorială || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Plafon || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Marjă || -89 330 000 || || || || -89 330 000 || Instrumentul de flexibilitate || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Marjă || 0 || || || || 0 || 2. || Creștere durabilă: resurse naturale || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 || || || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 Plafon || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Marjă || 35 785 316 || || || || 35 785 316 || din care: Fondul european de garantare agricolă (FEGA) – Cheltuieli de piață și plăți directe || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Subplafon || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Transfer net între FEGA și FEADR || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Marjă || || || || || || 3. || Securitate și cetățenie || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Plafon || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Marjă || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Europa în lume || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Plafon || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Marjă || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Administrație || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 || || || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 Plafon || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Marjă || 316 482 919 || || || || 316 482 919 || din care: Cheltuieli administrative ale instituțiilor || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 || || || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 Subplafon || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Marjă || 258 607 562 || || || || 258 607 562 || 6. || Compensări || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Plafon || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Marjă || 400 000 || || || || 400 000 || Total || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 || || || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 Plafon || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Instrumentul de flexibilitate || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Marja pentru situații neprevăzute || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Marjă || 445 658 724 || 248 460 || || || 445 658 724 || 248 460 || Instrumente speciale || 456 181 000 || 350 000 000 || 46 998 528 || 46 998 528 || 503 179 528 || 396 998 528 Total general || 142 639 852 276 || 140 242 451 540 || || || 142 686 850 804 || 140 289 450 068 [1] JO L 298, 26.10.2012, p. 1. [2] JO L 347, 20.12.2013, p. 884. [3] JO L 51, 20.2.2014, p. 1. [4] JO L 204, 11.7.2014, p. 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014. [8] Regulamentul (UE) nr. 661/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (JO L 189, 27.6.2014, p. 143). [9] Raportul anual 2002-2003 și Raportul privind experiența dobândită la un an de la aplicarea noului instrument, COM(2004) 397 final din 26.5.2004.