2008
AJUTORUL PENTRU DEZVOLTARE ACORDAT 
DE COMUNITATEA EUROPEANĂ  ÎN DOMENIUL 
SERVICIILOR DE SĂNĂTATE ÎN AFRICA SUBSAHARIANĂCURTEA DE CONTURI 
EUROPEANĂ
Raportul special  nr. 10
RO

AJUTORUL PENTRU DEZVOLTARE 
ACORDAT DE COMUNITATEA EUROPEANĂ ÎN DOMENIUL SERVICIILOR DE SĂNĂTATE ÎN AFRICA SUBSAHARIANĂRaportul special  nr. 10   2008
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ(prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf, CE)
2
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăCURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
Telefon +352 4398-45410
Telefax +352 4398-46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Raportul special  nr. 10   2008
Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa 
(http://europa.eu).
O bibliografie figurează la sfârşitul lucrării.
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene, 2009
ISBN 978-92-9207-110-3
doi: 10.2865/28237
© Comunităţile Europene, 2009
Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei
Printed in Belgium
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăCUPRINS
Puncte 
 GLOSAR
IVI  SINTEZĂ
13 INTRODUCERE
46 SFERA ŞI ABORDAREA AUDITULUI
729   OBSERVAŢII PRIVIND ALOCAREA RESURSELOR PENTRU SECTORUL DE SĂNĂTATE 
ŞI PLATA ACESTORA CĂTRE BENEFICIARI
720 RESURSELE ALOCATE DE CĂTRE COMISIE PENTRU SECTORUL DE SĂNĂTATE
817 RESURSELE FINANCIARE
1820 RESURSELE UMANE
2129 RAPIDITATEA FINANŢĂRII CE PENTRU SECTORUL DE SĂNĂTATE
2223 INTERVENŢIILE FED DIN SECTORUL DE SĂNĂTATE
2425 SPRIJINUL BUGETAR GENERAL
2629 FONDUL GLOBAL
3072  GESTIONAREA ŞI EFICACITATEA INSTRUMENTELOR
3146 SPRIJINUL BUGETAR
3134 UTILIZAREA SPRIJINULUI BUGETAR DE CĂTRE COMISIE
3546 EFICACITATEA SPRIJINULUI BUGETAR GENERAL ÎN CEEA CE PRIVEŞTE ÎMBUNĂTĂŢIREA SERVICIILOR DE SĂNĂTATE
4755 PROIECTELE
4849 PROIECTELE FED
50 PROIECTELE INTRAACP
5155 PROIECTELE DE SĂNĂTATE AFERENTE LINIILOR DE BUGET GENERAL
5662 FONDUL GLOBAL
5658 GESTIONAREA DE CĂTRE COMISIE A SPRIJINULUI SĂU PENTRU FONDUL GLOBAL
5962 EFICACITATEA FONDULUI GLOBAL
6372 UTILIZAREA COERENTĂ A INSTRUMENTELOR ŞI INTEGRAREA ÎN ABORDĂRILE SECTORIALE
6467 GESTIONAREA COERENTĂ A INSTRUMENTELOR DE CĂTRE COMISIE
6872 INTEGRAREA INTERVENŢIILOR ÎN ABORDĂRI SECTORIALE
7383  CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI
7378 RESURSELE
7983 GESTIONAREA ŞI EFICACITATEA INSTRUMENTELOR
 ANEXA I  OBIECTIVELE DE DEZVOLTARE ALE MILENIULUI: STADIUL DE ÎNDEPLINIRE 2007
 ANEXA II   FRAGMENT DIN DECLARAŢIA DE LA BRUXELLES A MINIŞTRILOR SĂNĂTĂŢII DIN 
ŢĂRILE ACP, OCTOMBRIE 2007
 ANEXA III  SITUAŢIA PE ŢĂRI  REZUMAT ANEXA IV  LISTA PROIECTELOR EXAMINATE
 RĂSPUNSURILE COMISIEI
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăGLOSAR
ACP : statele din Africa, Caraibe şi Pacific
ARV : antiretroviral
AS: abordare sectorială
CE: Comunitatea Europeană 
CTV : consiliere şi testare voluntară (pentru HIV/SIDA)
DOTS : tratament scurt sub supraveghere directă ( Directly Observed Treatment Short Course )
ECHO : Oficiul pentru Ajutor Umanitar al Comisiei Europene
EuropeAid : Oficiul de Cooperare – EuropeAid
FED : Fondurile europene de dezvoltare
FMI : Fondul Monetar Internaţional
Fondul Global : Fondul Global de Luptă împotriva HIV/SIDA, Tuberculozei şi Malariei
HIPC : Iniţiativa privind ţările sărace cu un grad mare de îndatorare (Highly Indebted Poor 
Countries Debt Initiative)
HIV/SIDA : virusul imunodeficienţei umane/sindromul imunodeficienţei dobândite
MCT : mecanism de coordonare de ţară
OCV : orfani şi copii vulnerabili
ODM : Obiectivele de dezvoltare ale mileniului
OMS : Organizaţia Mondială a Sănătăţii
PEPFAR : Planul de urgenţă al preşedintelui Statelor Unite ale Americii împotriva SIDA
PRBS : Sprijinul bugetar pentru reducerea sărăciei ( Poverty Reduction Budgetary Support )
PTI: plase (pentru pat) tratate cu insecticid (pentru prevenirea malariei)
PTMF : prevenirea transmiterii de la mamă la făt
SSR : sănătatea sexuală şi a reproducerii
TCA : terapia combinată pe bază de artemisinină (pentru tratarea malariei)
USD : dolari SUA
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăSINTEZĂ
I.
Obiectivul auditului a fost evaluarea efi-
cacităţii asistenţei CE în ceea ce priveşte  
contribuţia la îmbunătăţirea serviciilor de  
sănătate din Africa Subsahariană, în contex-
tul angajamentelor CE legate de reducerea 
sărăciei şi de Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM). Prin intermediul auditu-
lui s-a examinat dacă resursele financiare şi 
umane alocate sectorului sănătăţii au reflec-
tat angajamentele exprimate în politicile CE şi dacă s-a procedat, din partea Comisiei, la accelerarea implementării asistenţei în acest 
domeniu. Auditul a vizat, de asemenea, eva-luarea eficacităţii modului în care Comisia  a utilizat diverse instrumente în vederea  susţinerii sectorului de sănătate, în special 
sprijinul bugetar, proiectele şi Fondul Global 
de Luptă împotriva HIV/SIDA, Tuberculozei şi Malariei (Fondul Global).
II.
Per ansamblu, ponderea finanţării pentru sec-torul de sănătate în cadrul ajutorului total pentru dezvoltare acordat de CE nu a înregis-
trat creşteri din anul 2000, în pofida angaja-
mentelor Comisiei cu privire la ODM şi a crizei 
sanitare din Africa Subsahariană. Comisia a 
contribuit cu sume substanţiale pentru lansa-
rea Fondului Global, dar nu a acordat aceeaşi 
atenţie şi consolidării sistemelor sanitare,  deşi se intenţionase ca aceasta să fie prio-
ritatea sa (punctele 8-17). Comisia nu a dis-
pus de competenţe (capacităţi) suficiente în 
domeniul sănătăţii pentru a asigura utilizarea 
cu eficacitate optimă a fondurilor destinate 
acestui domeniu (punctele 18-20).
III.
Comisia a accelerat ritmul asistenţei pe care o gestionează ea însăşi în domeniul sănătă-ţii. Deşi Fondul Global a mobilizat un volum 
foarte mare de finanţări, plăţile efectuate  în cadrul său au avut un ritm mai lent decât 
în cazul Fondurilor europene de dezvoltare 
(FED). Se pot aduce în continuare îmbună-
tăţiri în ceea ce priveşte previzibilitatea  fluxului de finanţare, pentru toate instru-mentele, astfel încât statele să poată întocmi 
în condiţii mai bune bugetul resurselor dis-ponibile pentru sectoarele lor de sănătate  
(punctele 22-29).
7
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăSINTEZĂ
IV.
Comisia nu a utilizat decât într-o mică  
măsură sprijinul bugetar sectorial în dome-
niul sănătăţii, deşi acest instrument ar putea 
contribui semnificativ la îmbunătăţirea ser-
viciilor de sănătate. Comisia a făcut apel  
într-o măsură mult mai mare la sprijinul  bugetar general, însă corelarea acestuia cu 
sectorul de sănătate este mai puţin directă, 
iar modul în care l-a utilizat Comisia nu a  
fost foarte eficace (punctele 32-46). Per  ansamblu, proiectele s-au dovedit a avea un grad rezonabil de eficacitate, deşi sustena-
bilitatea reprezintă adesea un aspect pro-blematic (punctele 47-55). Comisia a jucat  un rol-cheie în crearea Fondului Global, prin care s-au obţinut deja realizări semnifica-
tive, însă dacă s-ar fi implicat mai mult în  
activităţile fondului din ţările beneficiare,  acesta ar fi putut avea o eficacitate mai mare 
(punctele 56-62).
V.
Comisia nu a acordat suficientă atenţie asi-gurării unei utilizări armonizate a diferitelor 
instrumente. La selectarea instrumentelor  care urmează să fie utilizate, ar putea, de  
asemenea, să ia în considerare într-o măsură 
mai mare situaţia din diferitele ţări, în spe-
cial existenţa/inexistenţa unei politici bine 
definite pentru sectorul de sănătate. Având în vedere importanţa unor asemenea poli-
tici pentru eficacitatea fiecărui instrument, 
este necesar să existe o contribuţie sporită 
din partea Comisiei în ceea ce priveşte ela-
borarea lor şi, de asemenea, este necesar  
ca serviciile Comisiei să asigure integrarea 
intervenţiilor instituţiei în cadrul acestor  politici (punctele 63-72).VI.
Conform principalelor recomandări din pre-zentul raport, Comisia ar trebui:
să analizeze, în cadrul evaluării inter- –
mediare pentru cel de al zecelea FED,  
posibilitatea creşterii ajutorului acordat pentru sectorul de sănătate, cu scopul  
de a acţiona în acord cu angajarea sa în 
favoarea îndeplinirii obiectivelor legate 
de sănătate din cadrul ODM;
să analizeze modul în care este distribuit  –
ajutorul său pentru sectorul de sănătate, 
pentru a se asigura că acest ajutor are  drept obiect principal sprijinirea siste-melor sanitare, aspect care reprezintă  
prioritatea sa de politici;
să se asigure că fiecare delegaţie dis- –
pune de competenţe corespunzătoare în 
domeniul sănătăţii, fie la nivelul delega-
ţiei înseşi, fie la nivelul resurselor altor 
parteneri;
să utilizeze într-o măsură mai mare spri- –
jinul bugetar sectorial în domeniul sănă-
tăţii şi să pună un accent crescut, în ceea 
ce priveşte sprijinul bugetar general, pe 
ameliorarea serviciilor de sănătate;
să continue să utilizeze proiectele, în   –
special pentru sprijinirea elaborării de  
politici şi a dezvoltării capacităţilor,  
precum şi pentru intervenţiile-pilot şi  
asistenţa pentru regiunile mai puţin  
prospere;
să colaboreze mai strâns cu Fondul Glo- –
bal în ţările beneficiare;
să instituie orientări mai clare pri- –
vind situaţiile în care ar trebui să fie  utilizat fiecare instrument şi privind  
modul optim de utilizare combinată  
a instrumentelor;
să depună eforturi mai mari pentru   –
a contribui la elaborarea unor politici  bine definite pentru sectoarele de sănă-tate din ţările beneficiare.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăINTRODUCERE
 1.  O bună stare de sănătate a populaţiei reprezintă un factor crucial pentru 
creşterea şi dezvoltarea economică, pe când o stare de sănătate pre-
cară constituie atât o cauză, cât şi un efect al sărăciei. Locul central ocupat de problema sănătăţii în reducerea sărăciei a fost recunoscut 
la elaborarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, acestea fiind 
concepute pentru a reprezenta, în perioada 2000 - 2015, punctul cen-
tral al cooperării internaţionale pentru dezvoltare. Astfel, trei dintre 
cele opt ODM sunt legate în mod direct de sănătate: ODM 4 – reduce-
rea mortalităţii infantile; ODM 5 – îmbunătăţirea sănătăţii materne; şi ODM 6 – combaterea HIV/SIDA, a malariei, precum şi a altor afecţiuni. 
Cu toate acestea, evaluarea intermediară realizată în 2007 de Organi-zaţia Naţiunilor Unite cu privire la stadiul de îndeplinire a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului
1 arată că, potrivit estimărilor, cel mai mare 
ecart faţă de acestea va fi înregistrat în Africa Subsahariană, după cum 
se indică în anexa I . Miniştrii sănătăţii din ţările ACP şi-au exprimat, 
de asemenea, în cadrul summitului lor din 2007, profunda îngrijorare cu privire la o serie de alte aspecte de sănătate, care nu fac obiectul 
ODM, şi cu privire la problemele foarte mari întâmpinate de serviciile 
sanitare în abordarea acestora (a se vedea anexa II ).
 2.  În anul 2000, reducerea sărăciei a devenit scopul global al politicilor 
de dezvoltare ale Comisiei2, aceasta angajându-se, de asemenea, să 
sprijine ţările în curs de dezvoltare în ceea ce priveşte îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului. Aceste priorităţi au fost  
subliniate şi în cadrul „Consensului european privind dezvoltarea” din 
2005. Politica de sănătate a Comisiei în contextul reducerii sărăciei 
şi al Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului a fost formulată prin 
intermediul a două iniţiative-cheie:
în 2000, Comisia a lansat o politică având ca scop accelerarea  (a) 
acţiunilor care vizează HIV/SIDA, malaria şi tuberculoza3. Comisia 
a accentuat că principala sa modalitate de acţiune pe termen lung 
pentru îmbunătăţirea situaţiei privind sănătatea, inclusiv pentru abordarea acestor afecţiuni, era „sprijinul crescut pentru conso-lidarea sistemelor sanitare, în vederea asigurării unui acces mai bun la prevenire şi la tratament pentru populaţia cea mai săracă” [traducere neoficială]. Comisia a subliniat însă şi faptul că „situ-aţia de urgenţă creată de aceste trei afecţiuni la nivel naţional şi 
global nu va aştepta până când sistemele sanitare vor fi îmbună-
tăţite; este necesar să fie întreprinse, simultan, şi acţiuni aflate în afara sferei sectorului sanitar tradiţional” [traducere neoficială]. 
În consecinţă, Comisia a propus noi parteneriate şi mecanisme  
mai rapide de intervenţie, această iniţiativă contribuind la crearea 
Fondului Global, în 2001;1 Raportul privind Obiectivele de 
dezvoltare ale mileniului – 2007. 
Organizaţia Naţiunilor Unite, New 
York, 2007.
2 Declaraţie a Consiliului şi 
a Comisiei cu privire la politica de 
dezvoltare a Comunităţii Europene, 
13458/00 din 16 noiembrie 2000.
3 Acţiune accelerată în ceea 
ce priveşte combaterea bolilor 
transmisibile majore în contextul 
reducerii sărăciei. Comunicare 
a Comisiei către Consiliu şi 
către Parlamentul European, COM(2000) 585 final din 20.9.2000.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană9
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsaharianădacă iniţiativa de politici din 2000 s-a concentrat asupra HIV/SIDA, (b) 
a malariei şi a tuberculozei, în 2002 Comisia a instituit o nouă  
politică globală de sănătate, care să reflecte obiectivele formu-late cu privire la reducerea sărăciei în politica sa de dezvoltare
4. 
În cadrul acestei politici, programele de ţară erau menţinute ca 
obiect central al investiţiilor CE în sănătate şi, de asemenea, se 
desemnau ca prioritare acţiunile din următoarele domenii: pro-
movarea sănătăţii publice, consolidarea sistemelor sanitare, sis-
temele de finanţare sanitară orientate în favoarea populaţiilor  sărace, bolile transmisibile, sănătatea sexuală şi a reproducerii, 
precum şi drepturile din sfera sexuală şi a reproducerii;aceste două politici au rămas fundamentul principal al intervenţi- (c) 
ilor Comisiei din sectorul de sănătate, comunicarea din anul 2000 fiind actualizată în 2004 pentru a include perioada 2007-2011.  Principala iniţiativă suplimentară, vizând consolidarea sistemelor sanitare, a fost instituirea, în anul 2005, a unei strategii UE care are drept obiect remedierea crizei de resurse umane înregistrate în ţările în curs de dezvoltare în sectorul de sănătate.
 3.  În tabelul 1  sunt prezentate principalele surse de finanţare comuni-
tară pentru ajutorul din domeniul sănătăţii, canalele utilizate pentru 
această finanţare şi instrumentele pentru implementarea acesteia.
4 Comunicare din partea Comisiei 
către Consiliu şi către Parlamentul 
European: Sănătatea şi reducerea 
sărăciei în ţările în curs de dezvoltare, COM(2002) 129 final 
din 22.3.2002.
Sursa : ECA
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană10PRIVIRE DE ANSAMBLU ASUPRA MECANISMELOR DE FINANŢARE PENTRU ASISTENŢA CE DESTINATĂ SĂNĂTĂŢIITABELUL 1
Fondurile europene de dezvoltare Liniile bugetului general
Programele 
de ĠarăProgramele 
regionaleFinanĠarea 
intra-ACPCofinanĠarea 
pentru ONG-uriAsistenĠa pentru 
sănătate
Sprijinul bugetar 
generalSprijinul bugetar 
sectorial
Surse Canale InstrumenteProgramele de Ġară sunt 
convenite între statele 
ACP úi Comisie pentru 
durata fiec ărui Fond 
european de dezvoltare. 
Comisia decide o 
alocare global ă úi, în 
general, sunt selectate 
două sectoare-cheie, 
care vor constitui Ġinta 
preponderent ă a 
eforturilor de asisten Ġă. Programele regionale 
funcĠionează în acela úi 
mod ca programele de 
Ġară, însă vizează mai 
multe Ġări din cadrul unei 
anumite regiuni. 
Programele regionale nu 
au fost îns ă utilizate 
decât într-o mic ă 
măsură pentru a furniza 
asistenĠă în domeniul 
sănătăĠii, iar utilizarea 
lor în acest sens s-a 
limitat la finan Ġarea de 
proiecte.FinanĠarea intra-ACP 
este definit ă în Acordul 
de la Cotonou (anexa 
IV, articolul 12) drept „partea din fonduri care 
este rezervat ă pentru
operaĠiuni regionale [ úi 
care este alocat ă 
pentru opera Ġiuni]  de 
care beneficiaz ă
numeroase state ACP sau totalitateaacestora”.În special : 
Regulamentul (CE) nr.
1568/2003 din 15 iulie
2003 privind ajutorul pentru combaterea 
bolilor sărăciei 
(HIV/SIDA, tuberculoz ă 
úi malarie) în Ġările în 
curs de dezvoltare úi 
Regulamentul (CE) nr.
1567/2003 din 15iulie 2003 privind ajutorul pentru politicile 
úi acĠiunile privind 
sănătatea reproductiv ă 
úi sexuală.Regulamentul (CE) nr.
1658/98 al Consiliului 
privind cofinan Ġarea cu 
organiza Ġiile 
neguvernamentale de 
dezvoltare (ONG) 
europene a ac Ġiunilor în 
domeniile de interes 
pentru Ġările în curs de 
dezvoltare. În perioada 
1998-2006, acest regulament a permis finanĠarea de proiecte în 
diferite sectoare, printre 
care úi sănătatea. 
Proiectele Fondul Global
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană11
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăSFERA ŞI ABORDAREA AUDITULUI
 4.  Prin intermediul auditului Curţii, s-a urmărit să se evalueze cât de efi-
cace a fost asistenţa CE, începând din anul 2000, în ceea ce priveşte 
contribuţia la îmbunătăţirea serviciilor sanitare din Africa Subsaha-riană în contextul reducerii sărăciei. Auditul s-a axat pe patru aspec -
te-cheie:
dacă nivelul resurselor alocate de Comisie pentru sectorul de sănă- (a) 
tate a reflectat angajamentele exprimate în politicile acesteia;
dacă s-a procedat, din partea Comisiei, la accelerarea finanţării (b) 
pentru asistenţa destinată sectorului de sănătate;
dacă diferitele instrumente disponibile au fost utilizate în mod (c) 
eficace de către Comisie în vederea contribuţiei la îmbunătăţirea serviciilor de sănătate;dacă gama de instrumente disponibile a fost utilizată coerent de (d) 
către Comisie în vederea unei contribuţii eficace la îmbunătăţirea 
serviciilor de sănătate.
 5.  Principalele activităţi de audit efectuate pentru a clarifica aceste aspecte 
au fost următoarele:
o analiză a documentaţiei privind politica CE referitoare la asis- (a) 
tenţa din domeniul sănătăţii;
o analiză a angajamentelor şi a plăţilor destinate sectorului de  (b) 
sănătate în cadrul Fondurilor europene de dezvoltare, al bugetului 
general şi al Fondului Global;
misiuni la faţa locului în Kenya, Lesotho, Malawi, Mali şi  (c) 
Swaziland;
examinări documentare ale intervenţiilor întreprinse în domeniul (d) 
sănătăţii în Burundi, Côte d'Ivoire şi Etiopia;
un chestionar adresat tuturor celor 41 de delegaţii ale Comisiei (e) 
din Africa Subsahariană, având ca temă asistenţa CE pentru sec-
torul de sănătate5.
 6.  Auditul nu a vizat decât ţările din Africa Subsahariană care primesc finan-
ţare FED, deoarece aceste state se confruntă cu cele mai grave crize sanitare. Auditul nu a inclus şi o examinare a modului în care au fost 
utilizate alte sectoare, de exemplu cel al alimentării cu apă şi cel al 
instalaţiilor sanitare, pentru a îmbunătăţi situaţia privind sănătatea, 
şi nici a modului în care aspectele legate de sănătate au fost incluse 
în intervenţii din alte sectoare. În afara sferei auditului s-au situat şi intervenţiile întreprinse în domeniul sănătăţii de Oficiul pentru  
Ajutor Umanitar al Comisiei Europene (ECHO).5 Datorită bunei cooperări de care 
a dat dovadă Comisia, s-au primit 
răspunsuri la chestionar din partea 
a 37 din cele 41 de delegaţii ale acesteia din Africa Subsahariană.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăOBSERVAŢII PRIVIND ALOCAREA 
RESURSELOR PENTRU SECTORUL DE SĂNĂTATE ŞI PLATA ACESTORA CĂTRE BENEFICIARI
RESURSELE ALOCATE DE CĂTRE COMISIE PENTRU 
SECTORUL DE SĂNĂTATE
 7.  Această secţiune priveşte măsura în care resursele financiare şi umane 
alocate de către Comisie pentru sectorul de sănătate reflectă anga-
jamentele exprimate de aceasta în politicile sale. Curtea a examinat, 
pe de o parte, documentele în care sunt formulate politicile Comi-
siei, precum şi, pe de altă parte, obiectivele Parlamentului European, 
analizând, de asemenea, alocările efectuate, precum şi cauzele şi  consecinţele nivelului acestora.
RESURSELE FINANCIARE
În cadrul politicilor sale, Comisia şi-a asumat angajamente 
ferme în favoarea sectorului de sănătate
 8.  În cadrul politicilor sale de profil, Comisia a formulat angajamente ferme în ceea ce priveşte sectorul de sănătate. În programul de acţiune pe care 
l-a adoptat pentru politica de „acţiune accelerată” din anul 2000, Comisia 
a declarat că va „trata drept priorităţi în cadrul bugetului total destinat 
cooperării pentru dezvoltare, în următorii cinci ani (2002-2006), inter-
venţiile privind sănătatea, privind SIDA şi privind populaţia [aspectele 
demografice]” [traducere neoficială]
6. Ulterior, raportul din 2003 referitor 
la progresele înregistrate în ceea ce priveşte programul de acţiune7 men-
ţiona ca obiectiv alocarea către sectorul de sănătate a 15 % din ajutorul 
programat pentru al nouălea FED. Politica din 2002 referitoare la sănătate 
şi la reducerea sărăciei sublinia faptul că erau necesare eforturi mult mai 
mari din partea comunităţii internaţionale pentru sprijinirea sectorului de sănătate, precum şi faptul că CE avea un rol important în acest sens.
 9.  Pentru a demonstra gradul de importanţă acordat susţinerii de către 
CE a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului privind sănătatea şi  
educaţia, în 2004 Parlamentul European a introdus în comentariile sale bugetare un obiectiv de alocare special, aplicabil tuturor sec-toarelor din cadrul cooperării pentru dezvoltare, inclusiv statele ACP: „[întrucât] scopul cooperării pentru dezvoltare încadrate la acest  capitol este, în principal, contribuţia la îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului… minimum 20 % din angajamentele anuale 
totale vor fi alocate activităţilor din sectoarele serviciilor de bază  
pentru sănătate şi educaţie” [traducere neoficială]
8. În 2006, Comisia 
s-a angajat în mod oficial să trateze aceste sectoare drept priorităţi în cadrul programelor de ţară aferente noului Instrument de cooperare pentru dezvoltare şi, de asemenea, să atingă obiectivul menţionat  de 20 %
9, luând în calcul sprijinul bugetar legat de aceste sectoare. 
O asemenea abordare este dificil de aplicat în contextul FED, care  diferă de Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare prin aceea că 
majoritatea sprijinului bugetar din cadrul său se furnizează sub forma sprijinului bugetar general, pentru care nu există o metodă recunos-cută de atribuire a asistenţei către sectoare anume. Deşi Comisia nu a 
formulat un angajament similar şi în ceea ce priveşte FED, Parlamentul 
a declarat că angajamentul Comisiei „[ar trebui aplicat] tuturor chel-
tuielilor din cadrul politicii europene de dezvoltare, inclusiv Fondului european de dezvoltare, […] pentru a asigura coerenţa […]”
10. 6 Program de acţiune: acţiune 
accelerată cu privire la HIV/
SIDA, la malarie şi la tuberculoză 
în contextul reducerii sărăciei, 
COM(2001) 96 final din 21.2.2001.
7 Situaţia la zi privind programul 
de acţiune al Comunităţii Europene 
referitor la acţiunea accelerată cu 
privire la HIV/SIDA, la malarie şi la 
tuberculoză în contextul reducerii 
sărăciei, COM(2003) 93 final 
din 26.2.2003.
8 Bugetul general al Uniunii 
Europene pentru exerciţiul 
financiar 2004 (JO C 105, 30.4.2004, 
p. 1169).
9 Comunicare din partea 
Comisiei către Parlamentul 
European cu privire la poziţia 
comună a Consiliului referitor 
la adoptarea unui regulament 
al Parlamentului European şi al Consiliului de instituire a unui 
instrument de finanţare pentru 
cooperarea pentru dezvoltare, 
anexa privind articolul 5 din 
Instrumentul de cooperare pentru 
dezvoltare, COM(2006) 628 final 
din 24.10.2006.
10 Parlamentul European, „Raport 
privind punerea în aplicare 
a programării celui de al zecelea 
Fond european de dezvoltare”. A6-0042/2008, februarie 2008.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană13
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăPer ansamblu, finanţarea acordată de Comisie sectorului de 
sănătate se situează sub nivelul angajamentelor şi al punctelor 
de referinţă formulate în politici, în pofida noului sprijin semnificativ acordat Fondului Global
 10.  După cum se arată în tabelul 2 , asistenţa din cadrul celui de al nouălea 
FED angajată în mod direct11 pentru sectorul de sănătate din Africa 
Subsahariană a reprezentat 5,5 % din totalul angajamentelor FED, cifră 
care se situează cu mult sub obiectivul de 15 % (a se vedea punctul 8) – aceasta în pofida creşterii înregistrate de la nivelul de 4,4 % existent în 
cadrul celui de al optulea FED, creştere datorată noilor finanţări sem-nificative pentru intervenţiile intra-ACP din domeniul sănătăţii, acor-date în principal sub forma contribuţiilor pentru Fondul Global.
PONDEREA ANGAJAMENTELOR PENTRU SECTORUL DE SĂNĂTATE ÎN 
TOTALUL ANGAJAMENTELOR FED PENTRU AFRICA SUBSAHARIANĂ, ÎN CADRUL CELUI DE AL OPTULEA ŞI AL CELUI DE AL NOUĂLEA FED MILIOANE DE EURO LA 31.12.2007
Al optulea FED Al nouălea FED
Angajamentele FED totale 9 787,0 13 930,7
Tipul de sprijin pentru 
sănătateValoarea 
angajamentelor 
FED pentru 
sănătate% din 
angajamentele 
FED totale Valoarea 
angajamentelor 
FED pentru 
sănătate% din 
angajamentele 
FED totale 
Sprijin pentru sănătate în cadrul programelor de ţară369,3 3,8 % 351,2 2,5 %
Sprijin pentru sănătate în 
cadrul programelor regionale13,1 0,1 % 19,7 0,1 %
Sprijin pentru sănătate 
în cadrul intervenţiilor cu ﬁ nanţare intra-ACP47,6 0,5 % 399,7 2,9 %
Total 430,0 4,4 % 770,6 5,5 %TABELUL 2
 11.  După cum se arată în tabelul 3 , sumele alocate în mod direct sectorului de 
sănătate în cadrul programelor de ţară din Africa Subsahariană au avut un nivel foarte scăzut faţă de obiectivul fixat de Parlamentul European (a se vedea punctul 9): în cadrul celui de al optulea FED au fost de 5,1 %, în cadrul celui de al nouălea FED au scăzut până la 3,6 %, iar pentru cel de al zecelea FED alocările programate nu au atins decât nivelul de 3,5 %. Aceasta deşi politica adoptată de Comisie era ca programele de ţară să fie utilizate drept canal principal pentru asistenţa pe care o acordă sectorului de sănătate (a se vedea punctul 2). Alocările scăzute pentru sectorul de sănătate nu au fost compensate prin alocări crescute pentru educaţie: în cadrul programelor de ţară, suma angajamentelor pentru sănătate şi a celor pentru educaţie a scăzut de la 7,5 % la 6,2 % de la cel de al optulea la cel de al nouălea FED, fiind programată să rămână la acest nivel şi în cadrul celui de al zecelea FED.11 Neincluzând sprijinul bugetar 
general (a se vedea punctul 12).
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană14
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană 12.  Pe lângă finanţarea directă de care beneficiază sectorul de sănătate, la rea-
lizarea unei evaluări a sprijinului acordat de Comisie acestui domeniu în 
Africa Subsahariană trebuie să se ia în considerare şi sprijinul bugetar 
general, deşi, în practică, acesta este foarte dificil de cuantificat:
în cadrul celui de al şaptelea şi al celui de al optulea FED, Comisia (a) 
a angajat 3 240 de milioane de euro pentru programele de sprijin bugetar. Până în anul 2000, fondurile de contrapartidă rezultate din aceste programe erau alocate în mod direct bugetelor naţionale de sănătate şi de educaţie, sectorul de sănătate beneficiind astfel de o sumă estimată la 800 de milioane de euro (80 de milioane de euro pe an; 35 % din fondurile de contrapartidă) în perioada 1990–1999;
în cadrul celui de al nouălea FED, angajamentele aferente sprijinului (b) 
bugetar general s-au ridicat la aproximativ 2 000 de milioane de euro, însă nu au mai existat alocări pe domenii. Deşi valoarea finanţării alo-cate sectorului de sănătate nu poate fi determinată, se estimează că aceasta a fost mai mică decât în cadrul celor două fonduri anterioare. Dacă se presupune că ţările beneficiare cheltuiesc sprijinul bugetar general primit conform repartizării sectoriale din bugetele proprii, ar însemna că pentru sănătate s-au utilizat aproximativ 200 de milioane de euro (33 de milioane de euro pe an), deoarece în Africa Subsaha-riană bugetele de sănătate reprezintă, în medie, 9-10 % din bugetele naţionale totale. Acest procent este foarte scăzut faţă de cifra de 35 % alocată anterior pentru sănătate de către Comisie. În plus, aşa cum s-a arătat într-o evaluare din 2007 întreprinsă de Fondul Monetar Inter-
naţional (FMI) cu privire la sprijinul bugetar acordat ţărilor din Africa 
Subsahariană, statele utilizează, în medie, până la 70 % din acest tip de asistenţă ca economii pentru reducerea deficitelor bugetare
12. Aceasta 
sugerează că, în cadrul celui de al nouălea FED, sprijinul bugetar gene-ral care a fost utilizat efectiv pentru bugetele naţionale de sănătate s-a situat mai curând sub nivelul de 200 de milioane de euro;
pentru cel de al zecelea FED, s-a programat un sprijin bugetar gene- (c) 
ral în valoare de aproximativ 3 300 de milioane de euro. Deşi această cifră reprezintă o creştere faţă de cel de al nouălea FED, este puţin probabil ca ea să ducă la alocarea pentru sănătate a unui volum de resurse egal cu cel din cadrul celor două fonduri anterioare (cel de al şaptelea şi cel de al optulea FED).PONDEREA ANGAJAMENTELOR PENTRU SECTORUL DE SĂNĂTATE ÎN CADRUL 
VALORII TOTALE A PROGRAMELOR DE ŢARĂ ALE FED DIN AFRICA SUBSAHARIANĂ  AL OPTULEA ŞI AL NOUĂLEA FED MILIOANE DE EURO LA 31.12.2007
Al optulea FED Al nouălea FED
Valoarea totală a programelor de ţară 
din cadrul FED7 268,6 9 793,8
Sprijinul pentru sănătate în cadrul 
programelor de ţară369,3 5,1 % 351,2 3,6 %
Sprijinul pentru educaţie în cadrul 
programelor de ţară175,5 2,4 % 255,8 2,6 %
Valoarea totală a sprijinului pentru 
sănătate şi pentru educaţie în cadrul programelor de ţară544,8 7,5 % 607 6,2 %TABELUL 3
12 FMI şi ajutorul pentru Africa 
Subsahariană. Biroul de evaluare 
independent al FMI, 2007.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană15
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană 13.  O altă sursă de finanţare pentru asistenţa destinată sănătăţii o reprezintă 
liniile bugetului general (a se vedea tabelul 1 ). Sumele alocate în cadrul 
acestora au crescut semnificativ în perioada 2003-2006, având o valoare medie de 109 milioane de euro pe an, din care aproximativ o treime a 
fost alocată în mod direct pentru Africa Subsahariană. Aceasta repre-
zintă un progres semnificativ faţă de cele 22 de milioane de euro pe 
an alocate în perioada 1997-2002, însă pentru perioada 2007-2013, 
bugetul a scăzut iarăşi, la 84 de milioane de euro pe an.
 14.  Per ansamblu, deşi calcularea unei cifre precise este foarte dificil de rea-
lizat, iar Curtea recunoaşte limitările unei abordări bazate strict pe „intrări” ( input ), analiza Curţii sugerează că în perioada aferentă celui 
de al nouălea FED, pentru sectorul de sănătate din Africa Subsahariană s-au alocat, orientativ, 1 100-1 200 de milioane de euro, incluzând spri-jinul bugetar general şi finanţarea acordată prin intermediul liniilor din bugetul general. Conform estimărilor, această sumă reprezintă o creş-tere de până la 30 %, în termeni absoluţi, faţă de perioada aferentă celui de al optulea FED. Având însă în vedere faptul că cel de al nouălea FED a beneficiat de o creştere de peste 40 % a angajamentelor totale faţă de cel de al optulea FED, procentajul finanţării CE alocate sectorului de sănătate din Africa Subsahariană a scăzut. Deşi cel de al zecelea FED a adus o creştere de 60 % faţă de alocările financiare ale celui de al nouălea FED, în cadrul său alocările pentru sectorul de sănătate din Africa Subsahariană sunt estimate la aproximativ aceeaşi valoare ca şi în cadrul celui de al nouălea FED. Sumele scăzute care s-au alocat pentru intervenţiile directe din sectorul de sănătate din Africa Subsahariană în cadrul programelor de ţară contrastează puternic cu alocările CE pentru ţările din Asia, în cazul cărora 14 % din fondurile pentru pro-
gramele indicative multianuale 2007-2010 au fost alocate serviciilor 
de bază din domeniul sănătăţii – aceasta în pofida faptului că ţările 
din Asia aveau un avans considerabil în ceea ce priveşte îndeplinirea 
Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului legate de sănătate.
Nu există suficientă asistenţă internaţională pentru 
consolidarea sistemelor sanitare
 15.  Începând cu cel de al nouălea FED, Comisia şi statele membre ale UE au căutat să stabilească o delimitare cât mai adecvată a atribuţiilor care le revin, 
pe baza competenţelor deţinute în mod tradiţional de una sau de cea-
laltă dintre părţi şi a avantajelor comparative percepute. Deşi „diviziunea muncii” la nivelul donatorilor reprezintă un principiu solid de gestiune, 
ea nu garantează alocarea unor resurse corespunzătoare pentru ţările din 
Africa Subsahariană în vederea asigurării unor servicii minime de sănătate 
şi a realizării de progrese semnificative în ceea ce priveşte îndeplinirea 
ODM în materie de sănătate. În cadrul unor analize realizate de Comisie, de statele membre ale UE şi de Organizaţia Mondială a Sănătăţii (OMS), 
s-au identificat o serie de probleme-cheie pe care comunitatea internaţio-nală trebuie să le abordeze cu privire la nivelul global al finanţării pentru sănătate şi la distribuţia de ansamblu a acesteia (a se vedea caseta 1). 
Absenţa relativă din acest domeniu a unui donator de importanţa Comi-
siei
13 a contribuit la aceste deficienţe, iar Parlamentul European consi-
deră că principiul diviziunii muncii nu reprezintă un motiv valabil pentru neasumarea de către Comisie a unui rol-cheie în sectorul de sănătate
14.13 Comisia Europeană este unul 
dintre cei mai mari cinci donatori 
pentru Africa Subsahariană, alături 
de Franţa, de Regatul Unit, de Statele Unite şi de Banca Mondială.
14 Rezoluţia Parlamentului 
European din 24 aprilie 2007 
conţinând observaţiile care fac parte integrantă din decizia 
privind descărcarea de gestiune 
pentru execuţia bugetului celui 
de al şaselea, de al şaptelea, de 
al optulea şi de al nouălea Fond 
european de dezvoltare aferent 
exerciţiului financiar 2005. Punctul 29.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană1616
CASETA 1
Experţii de proﬁ  l din statele membre ale UE şi din cadrul Comisiei au constatat, în 2006, că procentul alocat sănătăţii 
din totalul ajutorului extern pentru dezvoltare acordat de UE era insuﬁ  cient, situându-se la 6,6 %, şi că asistenţa pen-
tru sănătate acordată de UE nu era corelată cu necesităţile ţărilor beneﬁ  ciare, din perspectiva deﬁ  citelor de ﬁ  nanţare 
înregistrate de acestea în acest domeniu.
Dacă ar furniza servicii minime de sănătate16, 32 de state din Africa Subsahariană ar înregistra – conform estimărilor 
Direcţiei Generale pentru Dezvoltare – un deﬁ  cit total de ﬁ  nanţare de 9 767 de milioane de euro, chiar şi în condiţiile 
în care ar atinge obiectivul de a aloca sănătăţii 15 % din bugetele naţionale, ﬁ  xat de şeﬁ  i de stat africani în cadrul 
summitului acestora de la Abuja din 2001.
Un studiu OMS referitor la asistenţa pentru sănătate a identiﬁ  cat o serie de „orfani ai ajutorului pentru sănătate” şi 
a constatat că nu exista o corelaţie clară între situaţia unei ţări în acest domeniu şi gradul de asistenţă primit. Ţările cu o prevalenţă crescută a HIV/SIDA primesc mai mult ajutor pentru sectorul de sănătate, chiar dacă în alte ţări situaţia de ansamblu a acestui sector este la fel de precară sau chiar mai precară
17.PROBLEMECHEIE ÎN CEEA CE PRIVEŞTE NIVELUL GLOBAL AL FINANŢĂRII PENTRU 
SĂNĂTATE ŞI DISTRIBUŢIA DE ANSAMBLU A ACESTEIA 16.  Codul de conduită UE referitor la complementaritate şi la diviziunea 
muncii în politica de dezvoltare care a fost elaborat în 200715 accen-
tuează necesitatea de a lua măsuri în privinţa problemei „orfanilor ajutorului pentru sănătate”, adesea state care se află într-o situaţie 
fragilă sau care au traversat recent o criză. Un avantaj comparativ  
al CE, recunoscut atât în politica de dezvoltare din 2000, cât şi în  
cea din 2005, este rolul pe care l-ar putea juca în asemenea state.  
Acest avantaj se datorează gradului mai mare de reprezentare atins 
de CE în aceste ţări, în comparaţie cu statele membre ale UE, şi, de asemenea, rolului CE în sprijinirea reabilitării şi a dezvoltării după  
finalizarea operaţiunilor de ajutorare gestionate de ECHO. Întrucât o parte importantă din intervenţiile ECHO sunt legate de sănătate, este necesar în mod special să se asigure intervenţii ulterioare în  
domeniul sănătăţii. În cadrul celui de al zecelea FED, sănătatea nu  
fost desemnată drept sector-cheie decât într-un număr limitat de  
astfel de ţări (Angola, Burundi, Côte d'Ivoire, Republica Democratică Congo, Liberia şi Zimbabwe).
16 Potrivit Comisiei din 2001 pentru macroeconomie şi sănătate, pentru a furniza un minimum de servicii de sănătate este nevoie 
de 30 USD per capita pe an. Această sumă nu include elemente-cheie precum planificarea familială, spitalele terţiare şi urgenţe le.
17 Statele din Africa Subsahariană clasificate în studiul OMS drept „orfani ai ajutorului pentru sănătate”( health donor orphans ) sunt 
următoarele: Republica Centrafricană, Côte d'Ivoire, Republica Democratică Congo, Etiopia, Nigeria, Sudan, Togo şi Zimbabwe.15 Nota Consiliului Uniunii 
Europene 9558/07, Bruxelles, 
15 mai 2007.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană17
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană17
 17.  Finanţarea relativ extinsă acordată de Comisie pentru intervenţiile vizând o 
afecţiune sau alta în comparaţie cu cea destinată sistemelor sanitare (a se 
vedea punctul 10) a reflectat faptul că, în perioada 2000-2005, Comisia a depus eforturi considerabile pentru a elabora şi a implementa programe 
de acţiune pentru iniţiativa sa de politici privind HIV/SIDA, malaria şi 
tuberculoza. Pe de altă parte însă, Comisia a acordat mai puţină atenţie 
implementării politicii sale mai largi legate de sănătate. Scăderea înre-
gistrată începând din anul 2000 la nivelul asistenţei Comisiei pentru 
programele de ţară (a se vedea punctul 11) se înscrie într-o tendinţă mai largă a comunităţii internaţionale de a se concentra asupra intervenţiilor 
vizând afecţiuni anume în defavoarea consolidării sistemelor sanitare
18. 
Potrivit rezultatelor chestionarului trimis de Curte delegaţiilor Comisiei din Africa Subsahariană, 23 dintr-un număr de 27 de delegaţii consideră că se acordă prea multă finanţare pentru intervenţii care vizează afecţiuni anume. Curtea a constatat că în Etiopia şi în Mali, deşi existau rate relativ scăzute de infectare cu HIV
19, ajutorul extern primit pentru combaterea 
HIV/SIDA era mai mare decât întregul lor buget naţional pentru sănătate. În evaluarea intermediară privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului realizată în 2007 de către Programul Naţiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) s-a subliniat că sistemele sanitare insuficient de solide reprezintă un obstacol serios în calea îndeplinirii acestor obiective.
RESURSELE UMANE
Comisia nu dispune de competenţe corespunzătoare în domeniul sănătăţii
  18.  Deşi Comisia însăşi a recunoscut, în 2004, faptul că nu posedă competenţe 
suficiente în domeniul sănătăţii, invocând această situaţie drept una 
dintre cauzele alocărilor sale financiare limitate pentru acest sector20, 
Curtea a constatat că această problemă persistă şi că nu s-a procedat la 
elaborarea unei strategii de resurse umane pentru combaterea ei. Dintre cele 37 de delegaţii din Africa Subsahariană care au răspuns chestio-narului Curţii, 13 dispun de angajaţi cu diplome universitare în dome-nii din sfera sănătăţii, numărul total al acestor angajaţi fiind de 18
21. 
Doar patru dintre ei sunt funcţionari permanenţi şi numai unuia dintre 
aceşti funcţionari permanenţi îi sunt alocate sarcini strict legate de 
domeniul sănătăţii22. Curtea a identificat o serie de probleme în cursul 
activităţilor sale de audit efectuate la faţa locului (a se vedea caseta 2). Dacă este vital ca delegaţiile din ţările unde sănătatea reprezintă un 
sector-cheie în cadrul FED să dispună de competenţe în domeniul sănă-
tăţii, este important, de asemenea, ca şi celelalte delegaţii să aibă acces 
la competenţe de profil, şi aceasta din următoarele motive:
pentru a gestiona aspectele legate de sănătate din cadrul progra- (a) 
melor de sprijin bugetar general;pentru a sprijini şi a monitoriza activităţile Fondului Global din (b) 
ţara respectivă;pentru a exercita o mai bună supraveghere în ceea ce priveşte  (c) 
proiectele de sănătate aferente liniilor de buget general, precum şi proiectele intra-ACP;pentru a asigura integrarea aspectelor legate de HIV/SIDA în toate (d) 
intervenţiile CE.18 În special: Planul de urgenţă 
al preşedintelui Statelor Unite 
ale Americii împotriva SIDA 
(PEPFAR) a fost lansat în 2003 pentru a furniza asistenţă în 
valoare de 15 miliarde USD 
pentru combaterea HIV/SIDA pe 
o perioadă de cinci ani în 15 ţări 
principale, 12 dintre acestea aflate în Africa Subsahariană (printre care 
şi Republica Africa de Sud).
19 Conform Anchetei demografice 
şi de sănătate ( Demographic and 
Health Survey ) din 2005, în Etiopia 
rata de infectare cu HIV este de 1,4 %, iar în Mali, de 1,9 %. 
20 Al doilea raport privind 
desfăşurarea programului de 
acţiune al CE, SEC(2004) 1326 final din 26.10.2004. 
21 Patru funcţionari permanenţi, 
cinci agenţi locali, şapte agenţi 
contractuali şi doi experţi juniori.
22 În sfera sănătăţii mai desfăşurau 
activităţi cinci agenţi locali 
(toţi ocupându-se strict de 
acest domeniu), şapte agenţi 
contractuali (trei dintre ei 
ocupându-se strict de acest 
domeniu, iar ceilalţi patru 
desfăşurând acest tip de activităţi doar cu normă parţială) şi doi 
experţi juniori (ambii desfăşurând 
acest tip de activităţi cu normă 
parţială). 
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană18
 19.  La nivelul serviciilor centrale ale Comisiei nu există competenţe suficiente 
pentru a se furniza sprijin adecvat delegaţiilor din Africa Subsahari-ană. În cadrul DG Dezvoltare există trei funcţionari (dintre care doar unul cu formare în domeniul sănătăţii) şi trei experţi naţionali/mul-tilaterali detaşaţi care se ocupă de aspectele de politică de sănătate pentru toate ţările în curs de dezvoltare, ca şi de aspectele de pro-gramare aferente statelor ACP. În cadrul EuropeAid, pentru a furniza sprijin către toate cele 41 de delegaţii din Africa Subsahariană, există numai doi specialişti în domeniul sănătăţii.
 20.  O măsură pozitivă adoptată recent de Comisie pentru a atenua pro-
blema lipsei de competenţe de la nivelul delegaţiilor este numirea unui consilier regional în materie de HIV/SIDA pentru Africa Australă, care îşi desfăşoară activitatea în cadrul delegaţiei de la Pretoria –  însă acesta reprezintă un caz izolat. De asemenea, în ţările aflate în situaţii postconflict, delegaţiile ar putea coopera într-o măsură mai mare cu specialiştii ECHO care au drept sarcină furnizarea de consili-ere în domeniul sănătăţii la nivel regional. Unele delegaţii au căutat să utilizeze competenţele de profil ale altor donatori, printre care  state membre ale UE, însă cooperarea de acest tip este încă limitată şi, în general, nu are încă un caracter oficial, rezultatul fiind acela că mandatele încredinţate de Comisie statelor membre nu sunt definite corespunzător şi nu asigură menţinerea în sfera Comisiei a responsa-bilităţilor care îi revin acesteia.
RAPIDITATEA FINANŢĂRII CE PENTRU SECTORUL DE 
SĂNĂTATE
 21.  Din anul 2000, un aspect important al politicii de sănătate a Comisiei 
l-a reprezentat angajamentul acesteia de a accelera ritmul asisten-ţei destinate sectorului de sănătate, în special pentru a combate  afecţiunile legate de starea de sărăcie (a se vedea punctul 2). Previ-zibilitatea finanţării a devenit şi ea un aspect-cheie, necesar pentru ca ţările beneficiare să poată întocmi mai bine bugetele aferente  ajutorului extern şi să poată implementa mai bine acest ajutor. În  această secţiune se examinează ratele de punere la dispoziţie (plată) pentru diferitele instrumente şi se identifică factorii care afectează rapiditatea şi previzibilitatea acestor instrumente.
PROBLEME LEGATE DE PERSONAL IDENTIFICATE ÎN CURSUL MISIUNILOR 
DE AUDIT ALE CURŢIICASETA 2
În Burundi, unde sănătatea reprezenta un sector important în cadrul celui de al nouălea FED, precum şi un sec -
tor-cheie în cadrul celui de al zecelea FED, delegaţia nu dispunea de competenţe în domeniul sănătăţii. În Kenya, după 
plecarea unui expert naţional în domeniul sănătăţii provenit de la nivelul statelor membre (petrecută în august 2006), 
delegaţia nu a fost în măsură să încadreze un înlocuitor, deoarece nu exista niciun post disponibil. În Swaziland, în cadrul delegaţiei exista un funcţionar cu studii de proﬁ  l, însă acesta îşi desfăşurase activitatea în alte domenii, deoarece 
sănătatea nu reprezentase un sector-cheie în această ţară în cadrul celui de al nouălea FED.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană19
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană 23.  Comisia alocă fonduri pentru întreaga perioadă aferentă documente-
lor sale de strategie de ţară, acest lucru reprezentând o bază solidă pentru o finanţare previzibilă. Cu toate acestea, Curtea a constatat 
că, în pofida descentralizării, procedurile complexe necesare pentru 
achiziţionarea resurselor (lucrări, servicii, bunuri) şi pentru aprobarea 
şi implementarea programelor de activitate sunt încă de natură să  reducă atât ritmul, cât şi previzibilitatea fluxului de finanţare destinat 
intervenţiilor FED din domeniul sănătăţii.
SPRIJINUL BUGETAR GENERAL
Plata de către Comisie se realizează rapid, însă previzibilitatea reprezintă un aspect problematic
 24.  Atât în cadrul celui de al optulea FED, cât şi în cadrul celui de al nouălea 
FED, sprijinul bugetar general s-a dovedit a fi un instrument rapid în 
ceea ce priveşte efectuarea plăţilor, după cum se arată în tabelul 5 . 
Programele au, în general, durata de trei ani, iar în documentele de strategie de ţară alocările orientative sunt prezentate pe perioade 
de şase ani, ceea ce contribuie, de asemenea, la previzibilitatea lor.TABELUL 4
PREZENTARE COMPARATIVĂ A PROCENTAJELOR DIN FINANŢĂRILE FED 
PENTRU SECTORUL DE SĂNĂTATE DIN AFRICA SUBSAHARIANĂ CARE AU FOST EFECTIV PLĂTITE ÎN PRIMII CINCI ANI AFERENŢI CELUI DE AL OPTULEA ŞI, RESPECTIV, CELUI DE AL NOUĂLEA FED 
Procentaje cumulate ale angajamentelor FED pentru sănătate care 
au dat naştere la plăţi în primii cinci ani 
Al optulea FED Al nouălea FED1
Anul 1 0 % 0 %
Anul 2 1 % 3 %
Anul 3 3 % 13 %
Anul 4 8 % 25 %
Anul 5 18 % 39 %
1 Excluzând transferurile către Fondul Global (a se vedea punctul 26).INTERVENŢIILE FED DIN SECTORUL DE SĂNĂTATE
Asistenţa FED pentru sectorul de sănătate s-a accelerat în cadrul 
celui de al nouălea FED
 22.  În cadrul celui de al nouălea FED, rapiditatea implementării intervenţiilor pentru sectorul de sănătate din Africa Subsahariană a crescut semnificativ faţă de cel de al optulea FED (a se vedea tabelul 4 ). Un factor important 
în procesul de accelerare a plăţilor îl reprezintă descentralizarea. Conform 
chestionarului Curţii, 77 % din delegaţii considerau că descentralizarea a intensificat ritmul de implementare a proiectelor FED.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană2020
 25.  Cu toate acestea, Curtea a constatat că rapiditatea şi previzibilitatea au 
fost diminuate de următorii factori:
întârzieri în depunerea de cereri de plată eligibile din partea sta- (a) 
telor, în principal din cauza problemelor acestora de colectare a 
datelor pentru indicatorii de performanţă (de exemplu, Burundi, 
Kenya, Mali);
pierderea, de către anumite ţări, a eligibilităţii pentru sprijinul  (b) 
bugetar general, ceea ce duce la suspendarea acestuia şi la reduce-rea asistenţei disponibile pentru bugetele de sănătate. În această 
situaţie s-au aflat patru din cele şase state care au făcut obiectul auditului la faţa locului şi al verificărilor documentare ale Curţii (Etiopia, Kenya, Lesotho şi Malawi), deşi Curtea a constatat că, în cazul Etiopiei, comunitatea internaţională a identificat un meca-nism alternativ eficace pentru a asigura un flux neîntrerupt de  
finanţare pentru sectorul de sănătate şi pentru alte sectoare-cheie (a se vedea caseta 3). Unul dintre avantajele utilizării sprijinului 
bugetar sectorial în paralel cu sprijinul bugetar general este acela 
că, în anumite situaţii, sprijinul sectorial poate fi utilizat şi după 
suspendarea celui general.
CASETA 3
În Etiopia, sprijinul bugetar general a fost suspendat în 2005, din cauza situaţiei politice. Pentru a asigura însă con-
tinuarea asistenţei externe pentru serviciile-cheie, inclusiv pentru sănătate, comunitatea internaţională a instituit un 
program multisectorial nou, de „protecţie a serviciilor de bază”, având drept scop furnizarea de sprijin în mod direct 
către autorităţile regionale. O astfel de abordare reprezintă un mijloc de a reduce riscul ca eforturile pe termen lung 
pentru îmbunătăţirea serviciilor de sănătate să ﬁ  e destabilizate din cauza suspendării sprijinului bugetar general.SPRIJINUL BUGETAR PENTRU ETIOPIAANGAJAMENTE AFERENTE SPRIJINULUI BUGETAR GENERAL CARE AU 
DAT NAŞTERE LA PLĂŢI ÎN PRIMII CINCI ANI AI CELUI DE AL OPTULEA ŞI, RESPECTIV, AI CELUI DE AL NOUĂLEA FED
Procentaje cumulate ale angajamentelor din cadrul sprijinului 
bugetar general care au dat naştere la plăţi în primii cinci ani
Al optulea FED Al nouălea FED
Anul 1 12 % 5 %
Anul 2 22 % 18 %
Anul 3 31 % 38 %
Anul 4 55 % 57 %
Anul 5 71 % 74 %TABELUL 5
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană21
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăIMPACTUL PLĂŢILOR CĂTRE FONDUL GLOBAL ASUPRA NIVELULUI DE PLĂŢI 
AFERENT ANGAJAMENTELOR FED PENTRU SĂNĂTATE
Procentaje cumulate ale angajamentelor FED pentru sănătate care 
au dat naştere la plăţi în primii cinci ani ai celui de al optulea şi, 
respectiv, ai celui de al nouălea FED
Al optulea FEDAl nouălea FED Al nouălea FED
(excluzând  
Fondul Global)(incluzând  
Fondul Global)
Anul 1 0 % 0 % 22 %Anul 2 1 % 3 % 24 %Anul 3 3 % 13 % 31 %
Anul 4 8 % 25 % 46 %
Anul 5 18 % 39 % 55 %TABELUL 6
 27.  Din punctul de vedere al amplificării volumului global de plăţi pentru 
combaterea HIV/SIDA, a malariei şi a tuberculozei, Fondul Global s-a dovedit eficace, plăţile sale pentru Africa Subsahariană ridicându-se la 2 931 de milioane USD în perioada 2002-2007. Cu toate acestea, după cum se arată în tabelul 7 , ritmul în care se efectuează plăţi în 
ţările din Africa Subsahariană în cadrul Fondului Global este inferior 
celui înregistrat în cadrul intervenţiilor FED din domeniul sănătăţii. 
Pentru prima rundă de subvenţii, lansată în 2002, la sfârşitul peri-
oadei de implementare a acestora de cinci ani nu se efectuase plata 
decât a 73 % din buget. Analiza Curţii nu a indicat apariţia vreunei ameliorări la nivelul ritmului de plată pentru subvenţiile aprobate în 
cadrul Fondului Global în exerciţiile ulterioare.FONDUL GLOBAL
În cadrul Fondului Global s-a efectuat un volum foarte mare de 
plăţi, însă ritmul acestora a fost mai lent decât în cazul FED
  26.  Unul dintre obiectivele instituirii Fondului Global a fost crearea unui 
mecanism mai rapid de furnizare a asistenţei (a se vedea punctul 2). Deşi contribuţiile Comisiei la Fondul Global, care au fost iniţiate în cadrul celui de al nouălea FED, au accelerat ritmul în care se efectu-
ează plata de către Comisie a angajamentelor globale pentru sănătate din cadrul FED (a se vedea tabelul 6 ), plăţile către Fondul Global nu 
reprezintă decât primul pas din traseul asistenţei până la beneficiarul 
final.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană22
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană 28.  Pe lângă importanţa – legitimă – acordată de Fondul Global finanţării 
pe criterii de performanţă, care se traduce prin diminuarea plăţilor pentru subvenţiile mai puţin eficace, există încă doi factori care au 
afectat ritmul plăţilor:
dificultăţile înregistrate de anumiţi beneficiari ai sprijinului Fon- (a) 
dului Global în ceea ce priveşte instituirea unor sisteme financiare 
şi a unor sisteme de achiziţii şi de monitorizare care să se ridice la 
standardele cerute de Fondul Global, precum şi în ceea ce priveşte 
plata rapidă a fondurilor;introducerea, în cursul implementării subvenţiilor Fondului Glo- (b) 
bal, a noi surse de finanţare, precum PEPFAR, fapt care a redus  
capacitatea de absorbţie a ţărilor vizate.
 29.  Spre deosebire de FED, în cazul Fondului Global subvenţiile se aprobă pe 
baza unor runde anuale de finanţare. Ţările solicitante nu ştiu dacă cererile lor de finanţare vor fi aprobate şi, dacă da, pentru ce sume anume. Astfel, în primii şase ani de funcţionare a Fondului Global,  
doar 39 % din cererile de finanţare depuse au fost efectiv aprobate.TABELUL 7
COMPARAŢIE ÎNTRE FONDUL GLOBAL ŞI INTERVENŢIILE FED DIN 
DOMENIUL SĂNĂTĂŢII ÎN CEEA CE PRIVEŞTE RATA CUMULATIVĂ A PLĂŢILOR EFECTUATE PENTRU AFRICA SUBSAHARIANĂ RAPORTAT LA 
SUMELE ALOCATE
Fondul GlobalIntervenţiile FED din domeniul 
sănătăţii
Anul 1 2 % 1 %Anul 2 13 % 25 %Anul 3 26 % 36 %
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană23
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană 30.  Curtea a examinat principalele trei instrumente utilizate pentru îmbunătăţi-
rea serviciilor de sănătate: sprijinul bugetar, proiectele şi Fondul Global. 
Secţiunea de faţă prezintă atât o evaluare a gestionării acestor instru-mente de către Comisie şi a coerenţei îmbinării lor de către aceasta, cât şi 
o evaluare a eficacităţii pe care au avut-o. În anexa III  se prezintă situaţia 
de ansamblu a intervenţiilor din cele cinci ţări vizitate de Curte.
SPRIJINUL BUGETAR
UTILIZAREA SPRIJINULUI BUGETAR DE CĂTRE COMISIE
Sprijinul bugetar poate juca un rol-cheie în îmbunătăţirea serviciilor de sănătate
 31.  Sprijinul bugetar poate juca un rol-cheie în îmbunătăţirea serviciilor 
de sănătate, prin creşterea finanţării aflate la dispoziţia guvernelor pentru bugetele lor de sănătate, guvernele putând astfel să dezvolte serviciile oferite, ceea ce reprezintă o precondiţie pentru îndeplini-rea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului. De asemenea, sprijinul bugetar poate consolida cadrul de politici şi cel instituţional, prin  intermediul dialogului în ceea ce priveşte politicile, ca şi al asistenţei tehnice. Comisia, care este unul dintre cei mai importanţi furnizori de sprijin bugetar, defineşte sprijinul bugetar astfel: „transferul de resurse financiare aparţinând unei agenţii de finanţare externe către trezoreria naţională a unui stat partener, în urma îndeplinirii din par-tea acestui stat a unor condiţii convenite pentru efectuarea plăţii” [traducere neoficială]
23. Deşi Comisia clasifică sprijinul bugetar în  
două categorii, sprijin bugetar general şi sprijin bugetar sectorial,  în practică această distincţie este mai puţin clară:
   „Cea mai bună definiţie a sprijinului bugetar ar fi aceea a unui spectru de modalităţi de acţiune. La una din cele două extremităţi se situează spri-jinul bugetar general, în cazul căruia dialogul şi condiţiile pun accentul pe aspectele de tip macro şi pe cele transsectoriale. La cealaltă extre-mitate se află sprijinul bugetar sectorial, axat strict pe aspecte sectori-ale. La mijloc se situează sprijinul bugetar general care include dialog sectorial şi condiţii sectoriale, precum şi acele intervenţii din cadrul sprijinului bugetar sectorial care includ, într-o anumită măsură, condiţii şi dialog cu un caracter macro şi transversal” [traducere neoficială]
24.
Sprijinul bugetar sectorial a fost folosit doar într-o mică măsură, iar rolul sprijinului bugetar general în îmbunătăţirea serviciilor de sănătate nu a fost unul clar
 32.  Având o orientare monosectorială, sprijinul bugetar sectorial oferă un 
potenţial deosebit pentru susţinerea sectorului de sănătate. Cu toate acestea, deşi din anul 2000 politica Comisiei a fost aceea de a spori utilizarea acestui tip de sprijin, în practică doar două ţări din Africa Subsahariană (Mozambic şi Zambia) au beneficiat de sprijin bugetar sectorial pentru sănătate în cadrul celui de al nouălea FED. Una din-tre cauzele acestei situaţii o reprezintă faptul că, în general, Comisia a făcut apel la sprijinul bugetar sectorial pentru sănătate doar în ţările în care sănătatea se afla printre sectoarele-cheie, condiţie îndeplinită GESTIONAREA ŞI EFICACITATEA 
INSTRUMENTELOR
23 Orientările Comisiei Europene 
privind sprijinul bugetar general – 
2007 (pagina 10).
24 Notă privind sprijinul bugetar 
sectorial, elaborată cu ocazia 
atelierului de la Dublin din 
noiembrie 2005, de către 
Parteneriatul Strategic pentru 
Africa, care reprezintă un grup de donatori bilaterali şi multilaterali.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană24
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană 33.  Comisia a utilizat sprijinul bugetar general într-o măsură mult mai mare 
decât sprijinul bugetar sectorial, în cadrul celui de al nouălea FED exis-tând 21 de state din Africa Subsahariană care au beneficiat de acest tip de sprijin. Sprijinul bugetar general a reprezentat forma predilectă de sprijin bugetar a Comisiei şi, spre deosebire de cazul sprijinului bugetar sectorial, Comisia permite utilizarea celui general în paralel cu finanţarea a două sectoare-cheie. De asemenea, pentru sprijinul bugetar general sunt eligibile mai multe ţări, deoarece printre criteriile de eligibilitate figurează existenţa unei politici globale naţionale, şi nu aceea a unei politici secto-riale anume, deşi eficacitatea politicii naţionale depinde foarte mult de soliditatea politicilor sectoriale. Cu toate că sprijinul bugetar general are o gamă mai largă de obiective decât cel sectorial, şi el poate contribui la îmbunătăţirea serviciilor de sănătate, dacă la conceperea sa s-a prevăzut şi o dimensiune sectorială (a se vedea punctul 31). Acest lucru a devenit un fapt obişnuit în ceea ce priveşte programele de sprijin bugetar general ale Comisiei din momentul acordării de către Comisie a unui statut de prioritate pentru sectoarele educaţiei şi sănătăţii şi al includerii de către aceasta a unor condiţii privind sectorul de sănătate şi a unor prevederi referitoare la dialogul cu guvernele pe tema politicilor de sănătate.
 34.  Curtea a constatat însă că în cadrul serviciilor Comisiei există diferenţe de opinie în ceea ce priveşte măsura în care sprijinul bugetar general ar trebui să aibă o dimensiune sectorială – diferenţe existente cu precădere între specialiştii în macroeconomie şi cei din domeniul sănătăţii. Chestionarul utilizat de Curte a indicat că majoritatea delegaţiilor consideră îmbună-tăţirea serviciilor de sănătate drept un obiectiv-cheie al acestui instru-ment (a se vedea tabelul 8 ). Pe de altă parte, varianta revizuită (din 2007) 
a manualului privind sprijinul bugetar general reducea considerabil dimen-siunea sectorială a acestui instrument faţă de manualul anterior (din 2002), diminuând accentul pus pe îmbunătăţirea serviciilor de sănătate.
TABELUL 8
PERCEPŢIA DELEGAŢIILOR ASUPRA GRADULUI DE IMPORTANŢĂ 
A OBIECTIVELOR SPRIJINULUI BUGETAR GENERAL SBG
12345 N / O Media Obiective SBG
1 1 1 7 18 2 4,43 Reducerea sărăciei
1 0 1 10 16 2 4,43 Îmbunătăţirea gestiunii ﬁ  nanţelor publice
1 1 3 11 12 2 4,14 Stabilitatea macroeconomică
1 2 4 14 7 2 3,86Armonizarea procedurilor referitoare la 
asistenţă
1 0 8 12 7 2 3,86 Creşterea previzibilităţii ﬁ  nanţării
1458 1 0 2 3,79 Îmbunătăţirea serviciilor de sănătate
14689 2 3,71 Îmbunătăţirea serviciilor educaţionale
3 5 0 9 10 3 3,67Reducerea costurilor administrative ale 
acordării asistenţei
(1 = lipsit de importanţă, 5 = foarte important, N/O = nicio opinie)doar de un număr limitat de ţări. O a doua cauză este aceea că unul 
dintre criteriile de eligibilitate îl reprezintă existenţa unei politici  bine definite pentru sectorul sănătăţii, fapt care în anumite ţări nu a devenit încă realitate.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană25
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăEFICACITATEA SPRIJINULUI BUGETAR GENERAL ÎN CEEA 
CE PRIVEŞTE ÎMBUNĂTĂŢIREA SERVICIILOR DE SĂNĂTATE
 35.  Eficacitatea sprijinului bugetar general este foarte dificil de evaluat, iar 
acest lucru este larg recunoscut. Deşi evaluarea publicată în 2006 pe 
tema sprijinului bugetar general şi realizată în comun de un grup de donatori a reprezentat un pas important în ceea ce priveşte evaluarea acestui instrument, ea a avut neajunsurile sale, Comisia depunând în 
continuare eforturi pentru a crea o metodologie adecvată de evaluare. 
În cadrul evaluării sale privind eficacitatea acestui instrument, Curtea s-a concentrat asupra următoarelor întrebări
25:
în ce măsură se corelau resursele financiare furnizate cu creşterea (a) 
alocărilor către bugetele naţionale de sănătate şi a plăţilor efectu-
ate de la aceste bugete şi care era probabilitatea ca aceste resurse să fie folosite în scopurile pentru care fuseseră acordate?în ce măsură cadrul de politici şi cel instituţional din acest sector (b) 
erau de natură să permită furnizarea cu eficacitate a serviciilor?
în ce măsură exista implicare din partea delegaţiilor în dialogul pe (c) 
tema politicilor pentru sectorul de sănătate, implicare care ar con-
tribui la o utilizare mai eficace a sprijinului bugetar general?
în ce măsură fusese atins nivelul-ţintă pentru indicatorii de perfor- (d) 
manţă din domeniul sănătăţii care a fost stabilit în cadrul condi-
ţiilor pentru sprijinul bugetar general şi în ce măsură era adecvat 
acest nivel?
Resursele financiare: în majoritatea ţărilor examinate, sprijinul 
bugetar general nu s-a corelat cu o creştere a resurselor 
bugetare pentru sănătate
 36.  Curtea a constatat că, în majoritatea ţărilor care au făcut obiectul exami-
nării sale, sprijinul bugetar general nu a dus la o creştere a resurselor furnizate prin intermediul bugetului naţional de sănătate (a se vedea caseta 4). Unul dintre factorii principali care stau la baza acestei situ-aţii este faptul că, în anumite cazuri, statele beneficiare decid să nu crească cheltuielile bugetare cu echivalentul sumei primite ca spri-jin bugetar în exerciţiul financiar respectiv, ci să utilizeze fondurile pentru a îşi reduce deficitele fiscale [a se vedea punctul 12 litera (b)]. În plus, Comisia nu a urmărit în mod sistematic să încurajeze ţările în direcţia măririi bugetelor naţionale de sănătate, prin utilizarea, în cadrul acordurilor sale de finanţare prin sprijinul bugetar general,  a unor indicatori de performanţă care să vizeze această mărire. Astfel, alocările pentru bugetul de sănătate fuseseră incluse ca indicator  de performanţă numai în cazul a cinci din cele douăsprezece ţări  examinate.25 Evaluarea Curţii se bazează în 
principal pe programele de sprijin 
bugetar general din Burundi, 
Etiopia, Kenya, Lesotho, Malawi şi 
Mali. Evaluarea ia în considerare, 
de asemenea, activităţile de audit 
relevante efectuate într-o serie de alte ţări în vederea declaraţiei 
de asigurare a Curţii privind FED, 
în special activităţile de audit 
vizând Ghana, Guineea-Bissau, 
Madagascar, Mozambic, Niger şi 
Sierra Leone.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană26
SPRIJINUL BUGETAR GENERAL ŞI EFECTUL SĂU ASUPRA BUGETELOR DE SĂNĂTATECASETA 4
În Burundi, deşi planul naţional pentru dezvoltarea sectorului de sănătate întocmit pentru perioada 2006-2010 pre-
vedea o creştere a bugetului naţional de proﬁ  l de la 3,6 % la 15 % până în anul 2010, în 2007 alocările bugetare pentru 
sănătate scăzuseră la nivelul de numai 2 %.
În Etiopia, alocările bugetare şi cheltuielile pentru sectorul de sănătate s-au păstrat la un nivel scăzut în perioada 
analizată (2002-2007), ceea ce a dus la subﬁ  nanţarea gravă a serviciilor de sănătate. Deşi programul PRBS 2 a vizat 
creşterea bugetului de sănătate de la 6,8 % la 7,3 % între 2003 şi 2004, porţiunea bugetară alocată sănătăţii a scăzut 
la 6,5 %. Cu toate că, per ansamblu, cheltuielile recurente din Etiopia pentru problemele legate de sărăcie au crescut semniﬁ  cativ după anul 2000, sectorul de sănătate nu a beneﬁ  ciat de aceeaşi evoluţie, neadjudecându-şi decât 15 % 
din acest tip de cheltuieli.
În Mali, deşi acordul de ﬁ  nanţare prin sprijinul bugetar general dispunea creşterea porţiunii aferente sănătăţii din 
cadrul bugetului naţional de funcţionare de la 10,5 % la 11,5 % în perioada 2002-2005, acest obiectiv nu a fost atins, 
iar în 2005, cota respectivă a scăzut la 10,2 %.
În Kenya, alocările pentru bugetul de sănătate au crescut la 9 % pentru exerciţiul 2005-2006, faţă de nivelul de 7 %-7,5 % 
din exerciţiile anterioare, însă cheltuielile din 2005-2006 au fost de numai 5,7 %, după ce înregistraseră scăderi anuale începând din exerciţiul 2001-2002, când reprezentau 9 % din cheltuielile guvernamentale totale.
În Malawi, în primii doi ani (2005-2007) de la reluarea sprijinului bugetar general, prioritatea guvernului a fost plata 
datoriilor interne, iar bugetul de sănătate a fost menţinut la un nivel de numai 10,7 %, mai scăzut decât în unii ani 
anteriori. Pentru 2007-2008 s-a planiﬁ  cat însă o mărire considerabilă a bugetului.
În Lesotho, cheltuielile pentru sănătate au rămas încadrate în aceiaşi parametri ca şi până acum, în poﬁ  da crizei 
sanitare aﬂ  ate în creştere.„Interpretarea dinamică” dată de Comisie eligibilităţii pentru 
sprijinul bugetar general pune în pericol utilizarea eficace 
a fondurilor pentru îmbunătăţirea serviciilor de sănătate
 37.  Eficacitatea sprijinului bugetar general în ceea ce priveşte îmbunătăţirea 
serviciilor de sănătate depinde nu numai de sumele alocate chel-tuielilor pentru sănătate, ci şi de soliditatea sistemelor publice de  gestiune financiară prin care se administrează acest sprijin. Datorită 
a ceea ce Comisia numeşte o „interpretare dinamică” a eligibilităţii, 
deşi statele din Africa Subsahariană au, în general, capacităţi modeste de gestiune a finanţelor publice, există posibilitatea ca ele să se  
califice chiar şi în aceste condiţii pentru sprijinul bugetar general, 
ceea ce creează un risc ridicat de cheltuieli publice ineficiente şi  
ineficace. Fondurile pentru sectorul de sănătate sunt puse în mod  
special în pericol, deoarece circuitul resurselor până la furnizorii  finali de servicii este unul complex, traversând, de obicei, mai multe niveluri administrative. Curtea a constatat că, deşi sunt utilizate rar, anchetele de urmărire a cheltuielilor publice sau auditurile vizând  
circuitul cheltuielilor publice au condus la identificarea unor pier-
deri semnificative de resurse publice în ceea ce priveşte cheltuielile 
nesalariale pentru sănătate, pierderi care ar putea avea consecinţe 
serioase la nivelul furnizării serviciilor de sănătate
26. De asemenea, 
achiziţiile de medicamente prin intermediul depozitelor farmaceutice 
centrale sunt larg recunoscute drept un domeniu cu risc ridicat.26 A se vedea, de exemplu,
 (Anchete de urmărire 
a cheltuielilor publice – anchete 
cantitative privind furnizarea 
serviciilor în Africa Subsahariană: 
un studiu de evaluare). Bernard Gauthier. HEC Montreal. 
Septembrie 2006, la comanda 
Băncii Mondiale.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană27
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană 38.  Programele de sprijin bugetar general nu au luat în considerare în mod 
corespunzător aceste riscuri. Manualul din 2002 privind sprijinul  
bugetar general prevedea efectuarea de audituri financiare şi de  teste de conformitate în cursul implementării programelor, în spe-
cial în sectoarele sociale, în plus faţă de evaluarea iniţială a cali-
tăţii gestiunii finanţelor publice. Asemenea controale sunt în mod  special necesare atunci când există capacităţi reduse ale instituţii-lor supreme naţionale de audit, situaţie întâlnită în cele mai multe 
cazuri. Cu toate acestea, în practică nu s-au efectuat controale de  
această natură, iar în manualul din 2007 al Comisiei, cerinţa de a le efectua nu mai este menţionată. Potrivit acestui manual, după ce  
realizează transferul resurselor către trezoreria naţională, Comisia nu 
mai urmăreşte modul de utilizare a acestora – ceea ce contrastează 
cu politica Comisiei pentru sprijinul bugetar sectorial, care prevede 
examinarea utilizării resurselor cu mult mai multă atenţie, „luând în considerare lanţul de rezultate de la «resurse» la «realizări» ( outputs ) 
şi la «rezultate/efecte»” [traducere neoficială]
27. Curtea împărtăşeşte 
opinia Parlamentului European conform căreia acesta reprezintă încă 
un avantaj al sprijinului bugetar sectorial din perspectiva eficacităţii 
sale potenţiale faţă de sprijinul bugetar general28.
La utilizarea sprijinului bugetar general, nu s-a acordat 
suficientă atenţie consolidării cadrului instituţional şi 
de politici în vederea îmbunătăţirii serviciilor de sănătate
 39.  Curtea a constatat că în două dintre ţările vizitate, Malawi şi Mali, exis-
tenţa unei politici de sănătate solide, sprijinite de donatori prin inter-
mediul unei abordări sectoriale (AS), reprezenta un factor potenţial 
de sporire a eficacităţii sprijinului bugetar general utilizat pentru  sănătate. Cu toate acestea, potrivit chestionarului de audit, în aproxi-
mativ jumătate din ţările care beneficiaseră de sprijin bugetar general în cadrul celui de al nouălea FED sau pentru care se planificase acest tip de sprijin în cadrul celui de al zecelea FED încă nu se instituise 
o abordare sectorială pentru sănătate. Acest lucru indică o atenţie insuficientă din partea Comisiei în ceea ce priveşte importanţa exis-
tenţei abordărilor sectoriale pentru ca sprijinul bugetar general să 
contribuie în mod eficace la îmbunătăţirea serviciilor de sănătate.
 40.  Ministerele sănătăţii se situează, în general, în categoria ministerelor 
mai slabe, în special la nivel regional şi de district – niveluri înspre care s-a realizat o descentralizare extinsă în anumite ţări. Această  capacitate instituţională limitată reprezintă un impediment atât pen-tru elaborarea, cât şi pentru implementarea unor politici solide de sănătate. Comisia are drept politică să furnizeze asistenţă tehnică  pentru a consolida ministerele sectoriale prioritare, precum şi minis-
terele de finanţe – aproximativ 10 % din finanţarea aferentă sprijinului 
bugetar general fiind rezervată în acest scop
29. Cu toate acestea, în 
cele douăsprezece ţări beneficiare de sprijin bugetar general a căror situaţie a fost examinată de către Curte, a existat un singur caz (în Niger) în care s-au alocat fonduri special pentru asistenţă tehnică des-tinată ministerului sănătăţii. Manualul din 2007 referitor la sprijinul bugetar general nu mai prevede utilizarea asistenţei tehnice pentru ministerele sectoriale.27 Orientări privind sprijinul 
Comisiei Europene pentru 
programe sectoriale, iulie 2007.
28 Rezoluţia Parlamentului 
European din 22 aprilie 2008 
conţinând observaţiile care fac 
parte integrantă din decizia 
privind descărcarea de gestiune 
pentru execuţia bugetului general al Uniunii Europene aferent 
exerciţiului financiar 2006, 
secţiunea III – Comisia, 
punctul 225.
29 Sprijinul comunitar pentru 
programele de reformă 
economică şi pentru ajustarea 
structurală: analiză şi perspective. 
COM(2000) 58 final. Bruxelles, 
4.2.2000.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană28
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăComisia nu a fructificat pe deplin oportunităţile de dialog 
în sectorul sănătăţii pentru a ameliora eficacitatea sprijinului bugetar general 
 41.  Unul dintre avantajele potenţiale ale sprijinului bugetar este posibilitatea 
creşterii eficacităţii prin dialogul desfăşurat pe tema politicilor între donatori şi guvernele beneficiare. Deşi potrivit rezultatelor chestiona-rului Curţii marea majoritate a delegaţiilor au participat în mod direct la un dialog privind sectorul de sănătate, Curtea a constatat deficienţe în ceea ce priveşte calitatea şi profunzimea acestui dialog:
competenţele limitate deţinute de delegaţii în domeniul sănătăţii (a) 
(a se vedea punctul 18) nu sunt de natură să permită contribuţia la un dialog de înaltă calitate. Comisia a întreprins măsuri pentru a dispune de experţi economici care să exercite sarcini legate de sprijinul bugetar general, însă nu a creat echipe mai largi pentru aceste programe, care să includă şi experţi din domeniul sănă-tăţii (şi al educaţiei). Deşi în anumite situaţii se poate face apel la reprezentarea de către alţi donatori, această soluţie nu a fost utilizată decât în cazul a două delegaţii şi nu a făcut obiectul unui mandat scris oficial (a se vedea punctul 20);nu este clar ce nivel de profunzime ar trebui să atingă delegaţi- (b) 
ile în cadrul dialogului sectorial în contextul sprijinului bugetar general (a se vedea punctul 34);discuţiile privind îndeplinirea obiectivelor fixate în materie de  (c) 
indicatori de performanţă au rolul de a servi drept mijloc pentru crearea unui dialog mai larg privind sectorul de sănătate, însă  Curtea a constatat că în cadrul dialogului exista tendinţa de a se acorda o atenţie excesivă mai curând unui indicator sau altuia  decât aspectelor mai largi legate de sănătate, ca şi mai curând  valorii tranşei variabile urmând să fie plătite pentru fiecare indi-cator decât factorilor subiacenţi care afectează performanţa.
Nu au fost îndeplinite decât jumătate din obiectivele fixate în materie de indicatori de performanţă, iar în ceea ce priveşte mecanismele de utilizare a acestor indicatori s-au constatat deficienţe
 42.  Un element lăudabil al politicii adoptate de Comisie pentru sprijinul buge-tar general începând din anul 2000 a fost accentul pe rezultate. Astfel, aproximativ 30 % din sprijinul bugetar general este pus la dispoziţie prin intermediul aşa-numitelor plăţi în tranşe variabile, a căror valoare depinde de îndeplinirea obiectivelor fixate în materie de indicatori de performanţă. Indicatorii au fost extraşi, într-o măsură crescândă, din documentele de strategie ale guvernelor beneficiare cu privire la reducerea sărăciei, pentru a avea o relevanţă mai mare, dar şi pentru a creşte nivelul implicării naţio-nale. Necesitatea de a măsura rezultatele a generat, de asemenea, eforturi semnificative în direcţia consolidării sistemelor statistice naţionale.
 43.  Curtea a examinat gradul de îndeplinire a obiectivelor fixate în materie 
de indicatori de performanţă pentru sectorul de sănătate în cadrul acordurilor de finanţare ale Comisiei. În urma examinării, Curtea  a constatat că, per ansamblu, nu au fost îndeplinite decât 50 % din aceste obiective. Acest lucru pune în discuţie eficacitatea programelor de sprijin bugetar general în ceea ce priveşte contribuţia acestora la ameliorarea serviciilor de sănătate.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană29
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană 44.  Curtea a identificat o serie de factori legaţi de utilizarea indicatorilor 
de performanţă aferenţi sectorului de sănătate care au diminuat, de 
asemenea, eficacitatea sprijinului bugetar general în ceea ce priveşte contribuţia la ameliorarea serviciilor de sănătate:
valoarea de stimulent a obiectivelor de performanţă poate fi  (a) 
diminuată atât din cauza valorilor relativ mici aferente fiecărui  indicator, cât şi din cauza politicii Comisiei de a direcţiona fondu-rile necheltuite către alte categorii de asistenţă FED pentru ţara respectivă, atunci când tranşele variabile nu sunt plătite, în urma 
neîndeplinirii obiectivelor;
de asemenea, guvernele au fost mai puţin stimulate atunci când (b) 
s-au selectat indicatori asupra cărora nu aveau suficient control, 
situaţie în care, de asemenea, corelarea cu sprijinul bugetar gene-
ral era diminuată;datele utilizate erau adesea nefiabile, astfel încât, uneori, era difi- (c) 
cil să se obţină certitudinea că un obiectiv fusese îndeplinit sau 
nu, în special atunci când indicatorii erau măsuraţi pe perioade 
de douăsprezece luni, care sunt relativ scurte, făcând dificilă, în 
anumite cazuri, identificarea schimbărilor intervenite;
obiectivele fixate au fost, uneori, insuficient sau exagerat de  (d) 
ambiţioase;indicatorii nu au vizat într-o măsură suficientă aspectele calitative (e) 
ale serviciilor de sănătate.
 45.  Curtea a examinat, de asemenea, dacă sprijinul bugetar general fusese 
eficace în ceea ce priveşte îmbunătăţirea serviciilor de sănătate pen-tru categoriile mai sărace de populaţie. În urma analizei de către OMS a politicilor de sănătate formulate în cadrul documentelor de stra-tegie privind reducerea sărăciei, s-a constatat că politicile naţionale 
de sănătate acordau în general o atenţie limitată sărăciei. Această  
constatare a fost confirmată, de asemenea, de probele mai extinse 
obţinute de Curte, care au demonstrat o concentrare puternică a per-
sonalului şi a serviciilor de sănătate în zonele urbane. Mai mult,  indicatorii de performanţă ai Comisiei pentru domeniul sănătăţii nu 
includeau decât rareori o dimensiune legată de sărăcie, a cărei exis-
tenţă ar fi orientat demersurile de ameliorare a serviciilor de sănătate 
către categoriile mai sărace de populaţie şi/sau către regiunile mai 
sărace ale ţării.
 46.  Prin intermediul chestionarului Curţii, delegaţiilor li s-a solicitat să 
declare care este percepţia lor despre eficacitatea sprijinului bugetar general în ceea ce priveşte îmbunătăţirea serviciilor de sănătate şi în ceea ce priveşte îndeplinirea altor obiective. Răspunsurile delegaţiilor au confirmat îngrijorarea Curţii cu privire la eficacitatea sprijinului bugetar general – în forma în care acesta este implementat în pre-zent – din perspectiva îmbunătăţirii serviciilor de sănătate. Pe o scară de la 1 (redusă) la 5 (ridicată), delegaţiile au acordat pentru eficaci-tatea acestui tip de sprijin cu privire la îmbunătăţirea serviciilor de sănătate o notă de doar 2,77: cel mai scăzut punctaj pentru eficaci-tate înregistrat la nivelul celor opt obiective ale sprijinului bugetar general (a se vedea tabelul 9 ).
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană30
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăPERCEPŢIA DELEGAŢIILOR CE DIN AFRICA SUBSAHARIANĂ ASUPRA 
EFICACITĂŢII SPRIJINULUI BUGETAR GENERAL SBG ÎN CEEA CE PRIVEŞTE ÎMBUNĂTĂŢIREA SERVICIILOR DE SĂNĂTATE
12345N / O Media Obiective SBG
11589 5 3,96 Stabilitatea macroeconomică
0 0 6 15 3 5 3,88 Îmbunătăţirea gestiunii ﬁ  nanţelor publice
1 1 5 13 5 4 3,80 Armonizarea procedurilor referitoare la asistenţă
2 1 6 10 5 5 3,63Reducerea costurilor administrative ale acordării 
asistenţei
15793 4 3,32 Creşterea previzibilităţii ﬁ  nanţării
17662 7 3,05 Reducerea sărăciei
17842 7 2,95 Îmbunătăţirea serviciilor educaţionale
38452 7 2,77 Îmbunătăţirea serviciilor de sănătate
(1 = lipsit de importanţă, 5 = foarte important, N/O = nicio opinie)TABELUL 9
PROIECTELE
 47.  De-a lungul anilor, principalul instrument utilizat de Comisie pentru imple-
mentarea asistenţei sale pentru dezvoltare l-au reprezentat proiec-
tele. Din 2000 însă, sprijinul bugetar a devenit modalitatea privilegiată 
a Comisiei de implementare a asistenţei. Acest lucru a dus la adoptarea 
de către Comisie, în cadrul manualelor sale privind asistenţa, a unei poziţii conform căreia proiectele trebuie să servească, de facto , drept 
„ultimă opţiune”, pentru acele situaţii în care utilizarea altor instru-mente nu este fezabilă. Curtea a examinat un eşantion de proiecte  pentru a le evalua eficacitatea în ceea ce priveşte măsura în care îşi 
îndepliniseră obiectivele sau în care existau şanse să şi le îndeplinească. 
Dacă proiectele îşi îndepliniseră sau aveau şanse să îşi îndeplinească 
obiectivele stabilite, eficacitatea lor a fost clasificată drept „satisfăcă-toare”; dacă întâmpinaseră anumite probleme şi nu îşi îndepliniseră 
decât o parte din obiective, eficacitatea lor a fost clasificată drept  
„parţial satisfăcătoare”; iar dacă întâmpinaseră probleme semnificative 
şi nu îşi îndepliniseră sau nu existau şanse să îşi îndeplinească decât o 
mică parte din obiectivele planificate, eficacitatea lor a fost clasificată 
drept „nesatisfăcătoare”. În anexa III  se prezintă pe scurt proiectele 
examinate în cadrul misiunilor la faţa locului, iar în anexa IV  se prezintă 
lista integrală a proiectelor care au făcut obiectul auditului.
PROIECTELE FED
Per ansamblu, proiectele FED s-au dovedit a fi rezonabil de eficace, dar în majoritatea cazurilor există îndoieli în ceea ce priveşte sustenabilitatea lor
 48.  Proiectele FED pot combina furnizarea de asistenţă tehnică cu cea de infra-
structură şi cu cea de echipamente. Curtea a analizat eficacitatea a două-
sprezece proiecte FED din domeniul sănătăţii, corespunzând unui număr 
de douăsprezece ţări. În două treimi dintre ţări, eficacitatea proiectelor 
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană31
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsaharianăa fost considerată drept satisfăcătoare sau parţial satisfăcătoare, deşi 
intervenţiile din sectorul de sănătate au o natură relativ complexă. Eva-
luarea Curţii în ceea ce priveşte eficacitatea proiectelor FED a corespuns, în mare parte, cu opiniile delegaţiilor Comisiei. În cadrul chestionarului 
Curţii, delegaţiile au acordat nota 3,11 pentru eficacitatea acestor pro-
iecte, pe o scară de la 1 (redusă) la 5 (ridicată). Printre caracteristicile 
pozitive ale proiectelor FED s-a numărat contribuţia la îmbunătăţirea calităţii politicilor şi a serviciilor furnizate. Pe de altă parte, în majori-tatea cazurilor, proiectele examinate de Curte nu vizau în mod anume categoriile mai sărace de populaţie, deşi aveau potenţialul de a crea un 
impact la nivel regional şi de district. De asemenea, pentru majoritatea 
proiectelor, perspectivele de sustenabilitate nu erau favorabile.
 49.  În continuare sunt prezentaţi principalii factori cu influenţă negativă 
asupra performanţelor proiectelor FED din domeniul sănătăţii care au fost identificaţi în urma auditului Curţii, o parte din aceşti factori 
existând şi în cadrul proiectelor FED din alte sectoare:
a existat tendinţa unor proiecte prea ambiţioase, în special în situ- (a) 
aţiile postconflict, acest lucru însemnând atât faptul că anumite 
proiecte au cuprins o gamă largă de activităţi şi au avut o acope-
rire geografică extinsă, cât şi faptul că existau aşteptări prea mari referitor la ceea ce se putea realiza în cadrul proiectelor fără sprijin 
din partea altor instrumente;
calendarul de implementare a proiectelor a fost, în general, prea scurt (b) 
având în vedere, în primul rând, durata extinsă a proceselor de achi-
ziţii şi de aprobare (a se vedea punctul 23) şi, în al doilea rând, faptul că era nevoie de timp pentru ca schimbările introduse de proiecte să se manifeste în organizaţiile beneficiare şi să devină sustenabile;
calitatea asistenţei tehnice angajate pentru aceste proiecte  (c) 
a variat foarte mult, acest lucru exercitând o influenţă conside-
rabilă asupra rezultatelor proiectelor;
capacităţile de furnizare a serviciilor de sănătate şi de lucru în  (d) 
cadrul proiectelor FED au fost şi ele marcate de variaţii, în special la nivel de provincie şi de district;
absenţa unei politici naţionale solide în domeniul sănătăţii a fost (e) 
de natură să reducă eficacitatea proiectelor şi, mai ales, perspec-
tivele de sustenabilitate;
adesea, delegaţiile nu dispuneau de competenţele necesare în dome- (f) 
niul sănătăţii şi, la un nivel mai general, erau supuse frecvent unei pre-
siuni excesive în direcţia asigurării nivelului de supraveghere necesar pentru maximizarea perspectivelor de succes ale proiectelor.
PROIECTELE INTRAACP
Complexitatea concepţiei şi a mecanismelor de implementare ale proiectelor intra-ACP duce la o eficacitate mai scăzută 
a acestui tip de proiecte în comparaţie cu altele
 50.  Fiecare proiect intra-ACP acoperă mai multe ţări, situate în regiuni diferite din Africa Subsahariană, iar în cadrul celui de al nouălea FED, aceste proiecte 
au fost implementate, cel mai adesea, prin agenţii ale Organizaţiei Naţiu-
nilor Unite. Dintre cele cinci proiecte auditate, în cazul unuia eficacitatea 
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană32
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsaharianăa fost considerată drept satisfăcătoare, în cazul a alte două, drept parţial 
satisfăcătoare, iar în cazul celorlalte două, drept nesatisfăcătoare. Printre 
factorii legaţi de gestionare care au dus la obţinerea performanţelor în general modeste ale acestui tip de proiecte s-au numărat:
concepţia proiectelor, care implica, în general, un număr mare de (a) 
ţări, fiecare dintre acestea beneficiind de alocări relativ scăzute pentru un număr substanţial de activităţi; acest lucru a redus  impactul potenţial al proiectelor;
implicarea redusă a delegaţiilor Comisiei în aceste proiecte gestio- (b) 
nate la nivel central şi dificultăţile întâmpinate de serviciile centrale 
ale Comisiei în ceea ce priveşte monitorizarea corespunzătoare a unor 
proiecte care vizează în mod frecvent un număr ridicat de ţări;
dificultăţile apărute în ceea ce priveşte obţinerea unui acord între (c) 
Comisie şi organismele ONU referitor la modalităţile de planificare şi de raportare, precum şi problemele întâmpinate ulterior de orga-
nismele ONU cu privire la respectarea acestor modalităţi.
PROIECTELE DE SĂNĂTATE AFERENTE LINIILOR DE BUGET GENERAL
Proiectele aferente liniilor de buget general au fost, în general, 
eficace, cu excepţia celor gestionate la nivel central, însă există adesea îndoieli cu privire la sustenabilitate
 51.  Proiectele de sănătate aferente liniilor de buget general sunt implemen-
tate în principal prin intermediul ONG-urilor şi al altor actori nestatali. Curtea a examinat nouă asemenea proiecte, în Kenya, Malawi şi Mali. În cazul a trei dintre cele nouă proiecte, eficacitatea a fost considerată drept satisfăcătoare, iar în cazul celorlalte şase, drept parţial satisfă-cătoare. Delegaţiile Comisiei au avut, de asemenea, o percepţie relativ pozitivă referitor la aceste proiecte, acordându-le, în cadrul chesti-onarului Curţii, o notă de 3,52 pentru eficacitate, pe o scară de la 1 (redusă) la 5 (ridicată). În cazul a patru proiecte examinate de Curte care au beneficiat de cofinanţare din partea ONG-urilor, desfăşurate în Lesotho, Malawi, Mali şi Swaziland, gradul de eficacitate constatat a fost similar: unul dintre proiecte a fost considerat satisfăcător din acest punct de vedere, iar celelalte trei, parţial satisfăcătoare.
 52.  Cele mai importante aspecte pozitive ale acestor tipuri de proiecte au 
fost următoarele:
faptul că se concentrau pe aspecte legate de sărăcie şi că furnizau (a) 
adesea servicii de bază în regiuni mai izolate, în care serviciile  guvernamentale aveau o prezenţă mai scăzută;faptul că, în domeniile cu un caracter mai delicat, precum HIV/ (b) 
SIDA, foarte multe persoane, în special tinerii, preferau să pri-mească sprijin din partea ONG-urilor decât să se adreseze servi-ciilor sanitare de stat;
aceste proiecte erau mai uşor de supravegheat de către Comisie (c) 
decât proiectele FED, care au dimensiuni mai mari, şi erau, astfel, mai puţin susceptibile să cunoască întârzieri, deoarece toate activităţile din cadrul unui proiect erau incluse într-un singur contract ONG;
faptul că ofereau un grad ridicat de vizibilitate pentru un nivel (d) 
de finanţare relativ scăzut.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană33
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană33
 53.  În general, aşa cum s-a remarcat într-o evaluare recentă a liniilor buge-
tare aferente sănătăţii30, punctul slab al acestor proiecte îl reprezintă 
sustenabilitatea lor, precum şi impactul lor mai larg, deoarece:
deşi regulamentele privind liniile de buget general aferente sănă- (a) 
tăţii au avut drept scop promovarea proiectelor inovatoare, fap-tul că procedurile Comisiei nu prevăd implicarea responsabililor naţionali din domeniul sănătăţii s-a tradus prin şanse mai scăzute de preluare a proiectelor în cadrul politicilor naţionale;Comisia nu a instituit un sistem prin care să se asigure disemi- (b) 
narea sistematică a învăţămintelor desprinse în urma proiectelor desfăşurate cu succes;deşi proiectele desfăşurate cu succes ar fi putut fi extinse prin  (c) 
intermediul finanţării FED, acest lucru depindea de selectarea  sănătăţii ca sector-cheie şi de existenţa unei bune informări cu privire la proiect la nivelul delegaţiilor şi al responsabililor naţi-onali în momentul realizării programării, niciuna dintre aceste  două condiţii nefiind, în general, îndeplinită.
 54.  Un alt aspect preocupant îl reprezintă faptul că, deşi proiectele în sine se 
concentrează asupra problemei sărăciei, la atribuirea proiectelor nu se iau în calcul în mod corespunzător nivelurile de sărăcie din dife-ritele ţări. În cadrul documentaţiei referitoare la punerea în aplicare a regulamentului privind cofinanţarea pentru ONG-uri s-a urmărit, în mod din ce în ce mai accentuat, să se soluţioneze această problemă prin reducerea numărului de ţări eligibile.
 55.  Curtea a examinat, de asemenea, cinci proiecte cu gestionare centrală şi 
cu finanţare prin intermediul liniilor de buget general privind sănă-tatea. Fiecare dintre aceste proiecte a vizat cel puţin două ţări (în  general, mai mult de două ţări), statele în cauză nefiind vecine. În ceea ce priveşte proiectele intra-ACP, evaluarea performanţelor acestora a fost mai puţin pozitivă decât cea pentru proiectele desfăşurate  într-o singură ţară. Proiectele au avut de suferit atât din cauza dificul-tăţilor întâmpinate de ONG-uri în ceea ce priveşte implementarea, în state multiple din regiuni diferite, a unor proiecte adesea complexe, cât şi din cauza dificultăţilor întâmpinate de serviciile centrale ale Comisiei în ceea ce priveşte monitorizarea acestor proiecte.
FONDUL GLOBAL
GESTIONAREA DE CĂTRE COMISIE A SPRIJINULUI SĂU PENTRU 
FONDUL GLOBAL
Comisia a jucat un rol important în crearea Fondului Global, 
dar a depus eforturi reduse în ceea ce priveşte sprijinirea şi monitorizarea acestuia la nivel de ţară
 56.  În cadrul politicii sale de „acţiune accelerată” (a se vedea punctul 2), Comisia a contribuit în mod semnificativ la constituirea Fondului Global. Comisia este reprezentată în Consiliul de conducere al fondului, deţinând, astfel, o poziţie care îi permite să exercite influenţă asupra principiilor gene-rale pe baza cărora funcţionează acesta (a se vedea caseta 5). Fondul Global a devenit rapid un actor important în ceea ce priveşte comba-terea HIV/SIDA, a tuberculozei şi a malariei; până în anul 2007, apro-base subvenţii în valoare de 8 947 de milioane USD, pentru 136 de ţări, aproape 60 % având ca destinatar Africa Subsahariană.30 Apreciere referitoare la cele 
două temeiuri juridice cu privire 
la sănătate, la SIDA şi la populaţie [aspectele demografice], Ecorys 
Research and Consulting, 
noiembrie 2006.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană34
 57.  În perioada 2001-2007, Comisia a plătit către Fondul Global o sumă totală 
de 622,5 milioane de euro, provenită din fondurile intra-ACP ale FED  (330 de milioane de euro) şi de la bugetul general, din liniile aferente sănătăţii (292,5 milioane de euro). Această sumă a reprezentat 8,1 % din contribuţiile totale către Fondul Global, Comisia situându-se, astfel, pe locul al patrulea în clasamentul donatorilor. O evaluare recentă a gestiunii Fondului Global indică însă posibilitatea ca acesta să întâmpine dificultăţi în ceea ce priveşte absorbţia contribuţiilor sporite promise de către dona-tori
31. Acest lucru reflectă atât capacitatea insuficientă a anumitor ţări de 
a îşi transpune necesităţile de asistenţă în propuneri de subvenţionare care să se situeze la un nivel acceptabil, cât şi incapacitatea acestor ţări de a efectua, ulterior, plata către beneficiari a sumelor primite ca subvenţii.
 58.  Rolul semnificativ pe care serviciile centrale ale Comisiei l-au jucat în 
crearea Fondului Global, precum şi resursele considerabile pe care le-au alocat pentru acesta, contrastează cu rolul limitat jucat de majo-ritatea delegaţiilor Comisiei în ceea ce priveşte Fondul Global. Notele de orientare emise de serviciile centrale ale Comisiei nu au dispus, ci doar au „încurajat”, acordarea de sprijin din partea delegaţiilor pentru operaţiunile Fondului Global. Delegaţiile nu au jucat un rol activ în niciunul dintre cele trei domenii principale desemnate de serviciile centrale ale Comisiei pentru a face obiectul implicării lor:
 (a) participarea activă în cadrul mecanismelor de coordonare de ţară  
(MCT) ale Fondului Global şi contribuţia la consolidarea acestora:  potrivit rezultatelor chestionarului Curţii, doar 35 % din delegaţii participă în cadrul mecanismelor de coordonare de ţară. Motivele prezentate cel mai frecvent pentru neparticipare au fost perso-nalul insuficient al delegaţiilor şi faptul că sectorul de sănătate nu reprezenta un sector-cheie pentru Comisie; (b) raportarea cu privire la diferite aspecte legate de funcţionarea Fon-
dului Global în ţara respectivă:  potrivit rezultatelor chestionarului 
Curţii, doar 8 % din delegaţii au transmis regulat rapoarte către serviciile centrale ale Comisiei, 59 % transmiţând rapoarte în mod ocazional, iar o treime din delegaţii, niciodată. Deşi Comisia este reprezentată în Consiliul de conducere al Fondului Global, faptul că delegaţiile sale nu furnizează feedback cu privire la operaţiu-nile acestuia i-a diminuat capacitatea de a acţiona la acest nivel în scopul ameliorării eficacităţii operaţiunilor;31 Evaluare a eficacităţii şi 
a eficienţei organizaţionale 
a Fondului Global de Luptă împotriva HIV/SIDA, Tuberculozei 
şi Malariei. Octombrie 2007 
(Macro Consultancy). 
PRINCIPIILE DE FUNCŢIONARE ALE FONDULUI GLOBALCASETA 5
Funcţionare ca instrument ﬁ  nanciar, nu ca entitate de implementare. • 
Furnizarea şi atragerea de resurse ﬁ  nanciare suplimentare. • 
Sprijinirea programelor care reﬂ  ectă existenţa implicării naţionale. • 
Acţiune echilibrată în ceea ce priveşte diferitele regiuni, afecţiuni şi intervenţii.• 
O abordare integrată şi echilibrată cu privire la prevenire şi tratament.• 
Evaluarea propunerilor prin intermediul unor procese de examinare independente.• 
Instituirea unui proces de subvenţionare simpliﬁ  cat, rapid şi inovator şi funcţionarea transparentă, într-un spirit • 
de asumare a responsabilităţii.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană35
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăEFICACITATEA FONDULUI GLOBAL
Fondul Global a contribuit în mod semnificativ la combaterea 
HIV/SIDA, a malariei şi a tuberculozei, însă creşterea eficacităţii sale depinde de existenţa din partea donatorilor a unui sprijin complementar pentru sistemele sanitare, acordat pe termen lung
 59.  Unul dintre criteriile-cheie de măsurare a eficacităţii Fondului Global 
îl reprezintă indicatorii de realizări utilizaţi de fond pentru acele  programe pe care le consideră ca fiind „sprijinite de Fondul Global”. Aceşti indicatori vizează nu doar realizări obţinute în urma progra-melor finanţate exclusiv de Fondul Global, ci şi realizări obţinute  în urma unor programe cofinanţate de fond împreună cu guvernele naţionale şi cu alte surse de asistenţă externă. De aceea, este dificil să se determine ce realizări anume pot fi atribuite strict Fondului  Global
32. Este clar însă că Fondul Global a contribuit în mod conside-
rabil la obţinerea realizărilor enumerate în tabelul 10 , prezentat în 
continuare. În cele cinci ţări vizitate, Curtea a remarcat în special con-tribuţia Fondului Global la extinderea terapiei antiretrovirale (ARV) şi a consilierii şi testării pentru HIV, însă prevenirea transmiterii de la mamă la făt (PTMF) se dovedea dificilă, din cauza personalului insu-ficient şi a aspectelor culturale. În cazul anumitor subvenţii vizând malaria existau întârzieri în ceea ce priveşte achiziţia de PTI şi TCA. În anexa III  sunt prezentate mai multe detalii privind intervenţiile 
Fondului Global care au fost examinate în cadrul auditului.
 60.  Fondul Global a fost confruntat cu problema de a alege fie o interpretare strictă a mandatului său, ocupându-se exclusiv de cele trei afecţiuni desemnate, fie o abordare mai largă, care să permită şi acordarea de fon-duri în sprijinul sistemelor sanitare. În 2007, Fondul Global a adoptat o nouă poziţie referitor la politicile sale, conform căreia urma să „furnizeze fonduri pentru consolidarea sistemelor sanitare în cadrul de ansamblu al finanţării unor propuneri solide din punct de vedere tehnic care să fie axate pe cele trei afecţiuni” [traducere neoficială]
33. Cu toate acestea, 
încă nu este clar cum va fi implementat acest concept, având în vedere faptul că este dificil să se delimiteze părţile componente ale sistemelor sanitare. Fondul Global a subliniat însă că sprijinul cel mai important pentru consolidarea sistemelor sanitare trebuie să provină din partea altor donatori: „Există o nevoie urgentă ca în cadrul strategiilor acestora să se acorde un loc prioritar consolidării substanţiale şi pe termen lung a sistemelor şi a infrastructurii sanitare, cu finanţare suplimentară” [tra-ducere neoficială]
34. Această finanţare este importantă atât din perspec-
tiva asigurării unui echilibru mai bun între intervenţiile vizând sistemele sanitare şi cele vizând afecţiuni anume, cât şi din perspectiva creşterii eficienţei sprijinului acordat de Fondul Global, deoarece sistemele sani-tare slabe pot reprezenta un factor de blocaj, care diminuează capacitatea de absorbţie a ţărilor în ceea ce priveşte subvenţiile Fondului Global. (c) furnizarea de asistenţă tehnică pentru elaborarea propunerilor de  
subvenţionare şi acordarea de sprijin pentru implementare: con-
fruntat cu nivelul insuficient al capacităţii organismelor naţionale de a elabora propuneri de subvenţionare şi de a le implementa (a se vedea punctul 57), Fondul Global a accentuat în mod special necesitatea furnizării de asistenţă tehnică din partea comunităţii internaţionale în Africa Subsahariană pentru a remedia această problemă, însă Comisia nu a reacţionat la această necesitate.32 De asemenea, este dificil să se 
stabilească, pe baza rapoartelor de performanţă cu privire la subvenţii disponibile pe site-ul Fondului Global, care este contribuţia Fondului Global la realizările raportate, pentru fiecare subvenţie finanţată.
33 Procesul-verbal al şedinţei din 
noiembrie 2007 a Consiliului de conducere al Fondului Global.
34 Fondul Global, Impact în 
parteneriat – raportul privind rezultatele din 2007. 
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană36
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană 61.  Faptul că misiunea Fondului Global este aceea de a combate cele trei afec-
ţiuni menţionate înseamnă că nivelul de sprijin pe care îl oferă unei ţări sau alteia reflectă mai curând măsura în care aceste ţări sunt afectate de bolile în cauză decât nivelurile lor globale de sărăcie monetară. Trebuie spus însă că, în cadrul ajutorului său pentru o ţară sau alta, Fondul Glo-bal a acordat atenţie problemei sărăciei. Fondul a căutat, în special prin utilizarea extinsă a organizaţiilor din cadrul comunităţilor, să intervină în regiunile mai sărace ale ţărilor beneficiare, unde există un acces scăzut la serviciile publice de sănătate.
 62.  Rolul Fondului Global în consolidarea sistemelor sanitare şi în reducerea sără-ciei reprezintă un aspect căruia Comisia nu i-a acordat o atenţie corespun-zătoare, nici la nivelul Consiliului de conducere al fondului, nici la nivel de ţară. Acest lucru reflectă implicarea per ansamblu limitată a delegaţiilor în ceea ce priveşte operaţiunile Fondului Global, precum şi gradul insuficient de importanţă acordat de serviciile centrale ale Comisiei asigurării unei implicări din partea delegaţiilor (a se vedea punctul 58).
UTILIZAREA COERENTĂ A INSTRUMENTELOR 
ŞI INTEGRAREA ÎN ABORDĂRILE SECTORIALE
 63.  În cadrul strategiei de sprijin pentru sectorul de sănătate inclusă în politica 
de ansamblu a Comisiei referitoare la acest sector, sprijinului bugetar i s-a acordat un rol central, dar s-a subliniat, de asemenea, faptul că alte instrumente continuă şi ele să fie relevante. În plus, în cuprinsul textu-lui acestei politici s-a accentuat importanţa existenţei unui cadru solid de politici naţionale de sănătate, precum şi a utilizării acestuia pentru delimitarea activităţii:TABELUL 10
INDICATORII DE PERFORMANŢĂ AI FONDULUI GLOBAL PENTRU CELE TREI 
REGIUNI ALE ACESTUIA DIN AFRICA SUBSAHARIANĂ LA 31 DECEMBRIE 2007  
HIV/SIDA% din 
obiectivActivităţi
Terapie antiretrovirală (ARV) 93 %1 100 000 de persoane au beneﬁ  ciat de 
medicamente ARV.
Consiliere şi testare pentru HIV 101 % 16 milioane de persoane au beneﬁ  ciat de aceste servicii.
Prevenirea transmiterii de la 
mamă la făt (PTMF)64 %100 000 de femei însărcinate seropozitive au 
beneﬁ  ciat de un pachet medicamentos complet 
pentru proﬁ  laxia transmiterii de la mamă la făt.
Sprijin pentru orfani 116 % 2 milioane de orfani au beneﬁ  ciat de îngrijire şi sprijin.
Tuberculoza
Tratamentul DOTS 86 % 800 000 de persoane au beneﬁ  ciat de acest tratament.
Malaria
Plase tratate cu insecticid (PTI) 63 % Au fost distribuite 35 de milioane de plase. 
Tratament antimalarie (TCA) 43 %Au fost distribuite 37 de milioane de pachete de 
tratament antimalarie.
Alţi indicatori
Îngrijire şi sprijin 107 %1,7 milioane de persoane au beneﬁ  ciat de îngrijire 
şi sprijin.
Persoane formate 105 %1,8 milioane de persoane au fost formate pentru a 
furniza servicii.
Sursa : Fondul Global
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană37
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană37
  „Sprijinul bugetar, sprijinul pentru sectorul social şi sprijinul la nivel de 
program şi de proiect pot fi complementare, dacă vin să susţină un cadru de politici definit la nivel naţional. În situaţiile în care utilizarea sprijinului bugetar nu este potrivită, finanţarea comunitară trebuie să sprijine programe şi proiecte în contextul unui cadru naţional şi să se axeze pe dezvoltarea capacităţilor. Dacă nu există instituit un cadru naţional, Comunitatea trebuie să faciliteze evoluţia către o abordare sectorială. În majoritatea ţărilor în curs de dezvoltare, Comunitatea trebuie ca, pe parcursul unei perioade de consolidare a capacităţilor şi a nivelului de încredere, să menţină un portofoliu mixt” [traducere 
neoficială]
35. 
GESTIONAREA COERENTĂ A INSTRUMENTELOR DE CĂTRE COMISIE
Comisia nu a elaborat orientări pentru gestionarea coerentă a diferitelor instrumente disponibile pentru sectorul de sănătate
 64.  Comisia nu a elaborat orientări privind situaţiile în care ar fi mai adecvat 
să se utilizeze sprijinul bugetar general şi cele în care ar fi mai adec-vat să se facă apel la sprijinul bugetar sectorial sau la o soluţie care să îmbine aceste două instrumente pentru a reacţiona cu eficacitate optimă la situaţia unei ţări date. Deşi manualul Comisiei referitor la sprijinul bugetar sectorial indică avantajele utilizării combinate a  sprijinului bugetar general şi a celui sectorial, numărul extrem de  limitat de programe de sănătate finanţate de Comisie în Africa Subsa-hariană în cadrul sprijinului bugetar sectorial a diminuat eficacitatea sprijinului bugetar general al acesteia (a se vedea punctele 36-46).
 65.  Nu există orientări nici în ceea ce priveşte modul în care proiectele de la 
nivel sectorial ar putea fi corelate cu sprijinul bugetar general pentru a spori eficacitatea intervenţiilor Comisiei. Curtea a identificat cazuri în care proiectele FED reuşiseră să potenţeze programele de sprijin bugetar general, chiar dacă cele două intervenţii nu fuseseră coordo-nate. Curtea a identificat, de asemenea, cazuri în care o coordonare mai bună cu proiectele FED ar fi avut un efect pozitiv asupra inter-venţiilor aferente sprijinului bugetar general (a se vedea caseta 6).
 66.  Deşi subliniază rolul complementar al diferitelor instrumente, politica 
din 2002 referitoare la sănătate nu menţionează legăturile dintre Fon-dul Global şi instrumentele gestionate de Comisie. Curtea a constatat că lipsa de implicare a delegaţiilor în operaţiunile Fondului Global (a se vedea punctul 58) a determinat continuarea finanţării de către Comisie a proiectelor FED din domeniul HIV/SIDA. Dacă ar fi lăsat  finanţarea acestor proiecte în sarcina Fondului Global, Comisia şi-ar fi putut orienta sprijinul către probleme mai generale ale sistemelor sanitare, care nu fac obiectul mandatului Fondului Global. 
 67.  În cadrul sprijinului bugetar general al Comisiei şi în cadrul Fondului Global există o serie de domenii comune de interes, în special utilizarea de indicatori de performanţă pentru sectorul de sănătate şi îmbunătăţirea sistemelor de monitorizare şi de evaluare aferente, dar şi aspecte referi-toare la sistemele financiare şi de achiziţii. Cu toate acestea, nu a existat o colaborare între instrumentul de sprijin bugetar general şi Fondul Global în aceste domenii, iar acordurile de finanţare din cadrul spriji-nului bugetar general nu fac, în general, referire la Fondul Global.35 Comunicare din partea Comisiei 
către Consiliu şi către Parlamentul 
European: Sănătatea şi reducerea sărăciei în ţările în curs de 
dezvoltare, COM(2002) 129 final 
din 22.3.2002.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană38
INTEGRAREA INTERVENŢIILOR ÎN ABORDĂRI SECTORIALE
Integrarea în abordări sectoriale (AS) a intervenţiilor Comisiei 
reprezintă un factor-cheie pentru eficacitatea acestora, însă Comisia nu a sprijinit suficient abordările sectoriale
 68.  Atunci când se decide ce combinaţie de instrumente este cea mai potrivită pentru o ţară sau alta, un factor major îl reprezintă prezenţa sau absenţa unei politici sectoriale bine definite în ţara respectivă.  Chestionarul   Curţii a arătat că situaţia varia considerabil de la o ţară la alta: zece state dispuneau deja de abordări sectoriale, în alte zece state era în curs ela-borarea acestora, iar în ceea ce priveşte alte 14, delegaţiile considerau că politicile de sănătate nu erau corespunzătoare.
  69.  În ciuda importanţei abordărilor sectoriale din perspectiva creşterii eficaci-tăţii sprijinului bugetar general (a se vedea punctul 39) şi a calităţii lor de criteriu de eligibilitate pentru sprijinul bugetar sectorial (a se vedea punctul 32), Comisia nu a tratat asistenţa pentru elaborarea lor drept aspect prioritar. Astfel, potrivit rezultatelor chestionarului Curţii, proiec-tele de asistenţă tehnică din cadrul celui de al nouălea FED nu fuseseră utilizate pentru a contribui la elaborarea unei AS aferente domeniului sănătăţii decât în cadrul a opt delegaţii (22 %).
 70.  Deşi ţările care posedă o AS pentru domeniul sănătăţii sunt încă în minoritate, numărul lor a crescut din anul 2000. Astfel, cel de al zecelea FED oferă mai multe posibilităţi de a furniza sprijin bugetar sectorial în cadrul unor AS faţă de cel de al nouălea FED, însă acest lucru nu a determinat o creştere semnificativă a sprijinului bugetar sectorial programat pentru această perioadă.
 71.  Unul dintre cele mai importante motive de îngrijorare în legătură cu abor-darea bazată pe proiecte îl reprezintă sustenabilitatea proiectelor (a se vedea punctele 48 şi 53). Având în vedere că sustenabilitatea depinde de integrarea proiectelor în politici sectoriale bine definite şi finanţate corespunzător, reiese că este necesar ca serviciile Comisiei să acorde prioritate proiectelor de dezvoltare a capacităţilor prin intermediul FED, pentru a contribui la instituirea unor astfel de politici.
 72.  O provocare importantă în ceea ce priveşte Fondul Global o reprezintă alinierea procedurilor acestuia la procedurile naţionale, în special pentru finanţarea bazată pe performanţă. La sfârşitul anului 2007, Fondul Global era implicat în abordări sectoriale pentru domeniul sănătăţii în numai două ţări, Malawi şi Mozambic, însă strategia sa din 2007 semnala intenţia de a acorda într-o mai mare măsură acest tip de finanţare, în acele situaţii în care există strategii naţionale corespunzătoare pentru sănătate. Cât de des poate fi urmată această abordare depinde de definiţia cuvântului „corespunzător” şi de sprijinul furnizat de comunitatea internaţională, inclusiv de Comisie, în vederea sprijinirii ţărilor pentru elaborarea acestor strategii.
CASETA 6CORELAŢII ÎNTRE PROIECTE DE SĂNĂTATE DIN CADRUL FED ŞI SPRIJINUL BUGETAR GENERAL
Curtea a constatat că, în Mali, proiectul de sprijin pentru sectorul de sănătate (PASS) din cadrul celui de al optulea 
FED a sporit eﬁ  cacitatea sprijinului bugetar general, prin consolidarea capacităţilor ministerului sănătăţii, chiar dacă 
proiectul PASS nu fusese conceput în mod special pentru a veni în completarea sprijinului bugetar general. Pe de altă parte, lipsa de coordonare dintre aceste două instrumente a dus la neextinderea, de către Comisie, a unui proiect referi-tor la sistemele informaţionale de gestionare din domeniul sănătăţii desfăşurat în Lesotho în cadrul celui de al optulea FED, în condiţiile în care deﬁ  cienţele de la nivelul datelor privind sănătatea au reprezentat unul dintre motivele sistării 
sprijinului bugetar general pentru Lesotho în cadrul celui de al optulea şi al celui de al nouălea FED. 
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană39
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăCONCLUZII 
ŞI RECOMANDĂRI
RESURSELE
NIVELUL ŞI DISTRIBUŢIA RESURSELOR FINANCIARE 
ALOCATE SECTORULUI DE SĂNĂTATE NU REFLECTĂ ÎN 
MOD CORESPUNZĂTOR ANGAJAMENTELE FORMULATE ÎN 
POLITICILE COMISIEI, IAR COMPETENŢELE DIN DOMENIUL SĂNĂTĂŢII SUNT INSUFICIENTE
 73.  Alocările financiare pentru sectorul de sănătate din Africa Subsahari-
ană nu au crescut din anul 2000 ca pondere în ajutorul total pentru dezvoltare, în pofida angajamentelor Comisiei legate de ODM-uri şi 
a crizei sanitare din Africa Subsahariană. Ele se situează, de aseme-
nea, sub pragul de 20 % desemnat de Parlamentul European pentru 
alocările destinate serviciilor de sănătate de bază şi educaţiei primare 
şi secundare în cadrul programelor de ţară.
 74.  Comisia a mobilizat fonduri suplimentare semnificative pentru a con-
tribui la Fondul Global de Luptă împotriva HIV/SIDA, Tuberculozei  
şi Malariei. Comisia s-a concentrat însă mai curând pe combaterea  
acestor trei afecţiuni decât pe sprijinul pentru sistemele sanitare,  
care reprezintă prioritatea sa de politici.
 75.  Comisia nu dispune de competenţe suficiente în domeniul sănătăţii pen-
tru a îşi implementa în mod corespunzător politica de profil şi nu  
a pus la punct mecanisme sistematice de apel la alte surse care ar  
putea furniza aceste competenţe.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană40
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăRECOMANDĂRI PRIVIND ALOCAREA RESURSELOR
Nr. 1:  În contextul politicii sale de sprijin pentru îndeplinirea Obiec-
tivelor de dezvoltare ale mileniului, Comisia ar trebui să analizeze, în 
cadrul evaluării intermediare pentru cel de al zecelea FED, posibili-
tatea creşterii sprijinului pe care îl furnizează sectorului de sănătate, în special în:
(a)  statele aflate într-o situaţie de fragilitate, întrucât se consideră 
că în aceste ţări Comisia dispune de un avantaj comparativ;
(b)  ţările în care au fost desfăşurate operaţiuni ECHO, pentru a con-
solida legătura dintre faza de ajutorare imediată şi cea de rea-
bilitare şi dezvoltare în aceste ţări;
(c)  ţările în privinţa cărora s-a constatat că sunt „orfani ai ajutorului 
pentru sănătate”.
Nr. 2: Comisia ar trebui să reanalizeze distribuţia finanţării sale, pen-
tru a se asigura că aceasta reflectă prioritatea sa de politici, şi anume 
sprijinirea sistemelor sanitare.
Nr. 3:  Comisia ar trebui să se asigure că dispune de suficiente com-
petenţe în domeniul sănătăţii pentru a îşi implementa în mod cores-punzător politicile şi intervenţiile de profil şi pentru a putea juca  
un rol eficace în cadrul dialogului din sectorul de sănătate. În acest 
sens, ar trebui, ca o cerinţă minimă, să se asigure că toate delegaţiile 
pentru care sănătatea reprezintă un sector-cheie dispun de specialişti 
în domeniu. Ar trebui, de asemenea, să evalueze gradul de fezabili-tate a următoarelor opţiuni în ceea ce priveşte asigurarea unui sprijin 
corespunzător pentru celelalte delegaţii:
(a)  crearea de competenţe în domeniul sănătăţii la nivelul delega-
ţiilor regionale, pentru a se furniza sprijin delegaţiilor care nu 
dispun de specialişti în domeniu;
(b)  cooperarea mai strânsă, în ţările aflate în situaţii postconflict, cu 
specialiştii ECHO care au drept sarcină furnizarea de consiliere 
în domeniul sănătăţii;
(c)  crearea unor parteneriate mai strânse cu birourile naţionale ale 
Organizaţiei Mondiale a Sănătăţii, pentru a putea face apel la  
competenţele existente în cadrul acestora;
(d)  încheierea unor acorduri oficiale cu statele membre ale UE, care 
să permită apelul la competenţele existente în cadrul acestora; acordurile ar trebui să fie bazate pe un mandat care să asigure 
menţinerea în sfera Comisiei a responsabilităţilor care îi revin 
şi care să definească în mod clar modalităţile de aplicare.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană41
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăSA CONSTATAT O CREŞTERE A RAPIDITĂŢII DE 
IMPLEMENTARE A RESURSELOR FED PENTRU SĂNĂTATE. 
FONDUL GLOBAL A EFECTUAT PLATA UNOR SUME CONSIDERABILE, ÎNSĂ RITMUL DE EFECTUARE A PLĂŢILOR 
ESTE RELATIV LENT. PREVIZIBILITATEA FLUXURILOR DE 
FINANŢARE RĂMÂNE UN ASPECT PROBLEMATIC PENTRU TOATE INSTRUMENTELE
 76.  S-a constatat o îmbunătăţire semnificativă în ceea ce priveşte rata de 
implementare pentru intervenţiile FED, datorită, cel puţin parţial,  procesului de descentralizare.
 77.  Fondul Global a reuşit să efectueze plata unui volum considerabil de 
fonduri, însă ritmul efectiv de efectuare a plăţilor a fost relativ lent, 
în principal din cauza capacităţii scăzute de absorbţie din majoritatea ţărilor beneficiare.
 78.  Previzibilitatea finanţării rămâne un aspect problematic al tuturor instru-
mentelor, inclusiv al sprijinului bugetar general, deoarece ţările cărora 
li se suspendă eligibilitatea pentru acest instrument au la dispoziţie 
mai puţine resurse pentru bugetele lor de sănătate.
RECOMANDĂRI PRIVIND RAPIDITATEA ŞI PREVIZIBILITATEA
Nr. 4: Comisia ar trebui să coopereze mai strâns cu Fondul Global pen-
tru a accelera implementarea programelor acestuia, prin furnizarea de 
asistenţă tehnică ţărilor beneficiare, atât la elaborarea solicitărilor de 
subvenţionare, cât şi la punerea în aplicare a contractelor aferente  subvenţiilor.
Nr. 5:  Comisia ar trebui să dea un caracter mai previzibil sprijinului  
bugetar pe care îl furnizează pentru sănătate, asigurându-se că este 
pregătită să intervină cu instrumente alternative în acele cazuri în care ţările îşi pierd eligibilitatea pentru sprijinul bugetar.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană42
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăGESTIONAREA ŞI EFICACITATEA INSTRUMENTELOR
SPRIJINUL BUGETAR NU A AVUT ÎNCĂ O CONTRIBUŢIE 
EFICACE LA ÎMBUNĂTĂŢIREA SERVICIILOR DE SĂNĂTATE, 
PROIECTELE POT JUCA UN ROL IMPORTANT ÎN SPRIJINIREA 
SECTORULUI DE SĂNĂTATE, IAR ÎN URMA ACTIVITĂŢII FONDULUI GLOBAL SAU OBŢINUT REALIZĂRI  OUTPUTS  
SEMNIFICATIVE
 79.  Deşi modul în care este conceput în prezent sprijinul bugetar general 
include legături cu sectorul de sănătate, la implementarea sa nu s-au valorificat în mod suficient aceste legături. Astfel, deşi are potenţi-alul de a constitui un instrument important pentru îmbunătăţirea  serviciilor de sănătate, în prezent sprijinul bugetar general nu se  dovedeşte eficace în acest sens; de asemenea, sprijinul bugetar gene-ral nu s-a concentrat asupra necesităţilor categoriilor mai sărace ale populaţiei. Sprijinul bugetar sectorial, care se axează pe sectorul de sănătate, nu a fost utilizat de Comisie decât într-o mică măsură în  Africa Subsahariană.
 80.  Cu toate că în ceea ce priveşte proiectele există anumite deficienţe, în 
special referitor la sustenabilitate, acestea constituie un instrument care a avut o contribuţie utilă la sprijinirea sectorului sănătăţii. În  
general, proiectele cu cele mai multe probleme au fost cele care au 
vizat state multiple, din cauza dificultăţilor de gestionare pe care le 
presupun situaţiile de acest tip.
 81.  Fondul Global a contribuit semnificativ la combaterea HIV/SIDA, a tuber-
culozei şi a malariei. Însă, deşi Comisia a jucat un rol important în  crearea Fondului Global, ea a depus eforturi reduse pentru a contribui 
la eficacitatea acestuia la nivel de ţară.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană43
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăRECOMANDĂRI PRIVIND GESTIONAREA  
ŞI EFICACITATEA INSTRUMENTELOR
Nr. 6: Sprijinul bugetar sectorial ar trebui utilizat într-o mai mare  
măsură. Ar trebui să se reanalizeze condiţia generală conform căreia acest tip de sprijin nu poate fi utilizat decât în cazurile în care sănă-tatea reprezintă un sector-cheie, iar Comisia ar trebui să reanalizeze, de asemenea, modul în care îşi repartizează în prezent resursele între 
sprijinul bugetar sectorial şi cel general.
Nr. 7:  Dimensiunea sectorială a sprijinului bugetar general ar trebui 
să fie consolidată prin:
(a)  utilizarea de indicatori de performanţă şi a dialogului privind  
sectorul de sănătate pentru a încuraja statele să îşi respecte  
angajamentul de a lua măsuri în direcţia alocării pentru acest  
sector a 15 % din bugetele naţionale şi a implementării integrale a bugetelor naţionale de sănătate;
(b)  efectuarea de analize operaţionale şi financiare pentru a stabili 
dacă resursele bugetare pentru sănătate sunt utilizate în scopul 
prevăzut;
(c)  utilizarea sprijinului bugetar pentru a finanţa acţiuni de asistenţă 
tehnică vizând, pe de o parte, consolidarea politicilor şi a capa-
cităţii instituţionale din sectorul de sănătate şi, pe de altă parte, 
combaterea anumitor deficienţe existente în domeniul sănătăţii 
cu privire la gestiunea finanţelor publice şi la achiziţii;
(d)  îmbunătăţirea calităţii contribuţiei la dialogul privind sectorul de 
sănătate, prin creşterea nivelului competenţelor de profil exis-
tente la nivelul serviciilor Comisiei sau prin apelul la competenţele altor donatori, pe baza unor mandate clare, formulate în scris;
(e)  acordarea unei atenţii sporite măsurilor de asigurare a existen-
ţei unor indicatori de performanţă care să fie bazaţi pe sisteme 
statistice solide, care să reflecte capacitatea guvernului de a  
influenţa performanţa şi care să ia în calcul obiectivele legate de reducerea sărăciei şi de calitate.
Nr. 8: Comisia ar trebui să aibă o implicare mai mare în acţiunile Fondului 
Global la nivel de ţară. Delegaţiile ar trebui să ofere ţărilor beneficiare 
mai mult sprijin în ceea ce priveşte pregătirea şi implementarea subven-ţiilor din partea Fondului Global şi, în egală măsură, ar trebui să transmită rapoarte către nivelul central, astfel încât Comisia să poată interveni în mod mai eficace în cadrul Consiliului de conducere al fondului.
Nr. 9:  Comisia ar trebui să utilizeze într-o mai mare măsură proiectele 
pentru a furniza sprijin şi consiliere, atât cu un caracter tehnic, cât şi 
referitor la politici (proiectele FED), pentru a finanţa intervenţiile-pilot (proiectele aferente liniilor de buget general referitoare la sănătate) 
şi pentru a furniza servicii de sănătate în regiuni mai sărace, unde nu 
există un acces corespunzător la aceste servicii (proiectele aferente 
liniei de buget general referitoare la ONG-uri). Ar trebui să se reanali-
zeze rolul proiectelor care sunt finanţate prin liniile de buget general şi care acoperă mai multe ţări, precum şi rolul proiectelor intra-ACP.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană44
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăCOMISIA NU A INSTITUIT ORIENTĂRI PENTRU ASIGURAREA 
UTILIZĂRII COERENTE A DIFERITELOR INSTRUMENTE 
DE SPRIJIN AL SECTORULUI DE SĂNĂTATE ŞI NICI NU A PROCEDAT ÎNTRO MĂSURĂ SUFICIENTĂ LA INTEGRAREA 
INTERVENŢIILOR SALE ÎN ABORDĂRI SECTORIALE
 82.  Comisia nu a definit corespunzător rolul pe care îl poate juca fiecare instru-
ment în sectorul de sănătate, şi nici modul în care ar trebui combinate instrumentele pentru a obţine maximul în materie de sinergie.
 83.  Având în vedere importanţa abordărilor sectoriale solide pentru eficacitatea tuturor instrumentelor, ar trebui consolidate eforturile de a sprijini con-tribuţia la conceperea şi la implementarea unor asemenea abordări.
RECOMANDĂRI PRIVIND UTILIZAREA COERENTĂ A INSTRUMENTELOR
Nr. 10: Comisia ar trebui să elaboreze şi să difuzeze orientări clare privind 
situaţiile în care trebuie utilizat un instrument sau altul şi privind modul în care pot fi combinate instrumentele pentru a obţine maximul în materie de sinergie. Aceste orientări ar trebui să includă următoarele aspecte:
(a)  definirea circumstanţelor în care ar trebui utilizat sprijinul buge-
tar general, a celor în care ar trebui să se facă apel la sprijinul bugetar sectorial şi a celor adecvate pentru utilizarea combinată a celor două instrumente;
(b)  formularea de prevederi vizând utilizarea mai intensă şi mai efi-
cace a proiectelor în vederea sprijinirii intervenţiilor efectuate în domeniul sănătăţii prin intermediul sprijinului bugetar şi al Fondului Global;
(c)  
luarea în considerare a operaţiunilor Fondului Global la planificarea tuturor intervenţiilor Comisiei din sectorul de sănătate, inclusiv a celor desfăşurate prin intermediul sprijinului bugetar general.
Nr. 11: La selectarea instrumentelor care vor fi utilizate, ar trebui să se ia în 
considerare într-o mai mare măsură situaţia particulară a ţării în cauză, în special existenţa sau inexistenţa unei politici sectoriale bine definite.
Nr. 12:  Comisia ar trebui să îşi alinieze într-o mai mare măsură inter-
venţiile pe care le desfăşoară în sectorul sănătăţii, inclusiv cele din  cadrul Fondului Global, la abordările sectoriale. În ţările care nu dis-pun încă de abordări sectoriale, Comisia ar trebui să depună eforturi în vederea creării acestora.
  Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi, la Luxemburg, în 
şedinţa sa din 19 noiembrie 2008.
  Pentru Curtea de Conturi
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Preşedinte
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană45
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană
Sursa : ECA
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană46
ANEXA I
OBIECTIVELE DE DEZVOLTARE ALE MILENIULUI: STADIUL DE ÎNDEPLINIRE 2007
Obiective şi ţinteAfrica Asia
Africa de Nord Africa Subsahariană Asia de Est Asia de Sud-Est Asia de Sud Asia de Vest
OBIECTIVUL 1 | Eradicarea sărăciei severe şi a foametei
Reducerea la jumătate a sărăciei severenivel scăzut de 
sărăcienivel foarte ridicat 
de sărăciesărăcie moderată sărăcie moderatănivel foarte ridicat 
de sărăcienivel scăzut de 
sărăcie
Reducerea la jumătate a foameteinivel  foarte scăzut 
de foametenivel foarte ridicat 
de foametefoamete moderată foamete moderatănivel ridicat de 
foametefoamete moderată
OBIECTIVUL 2 | Accesul universal la ciclul primar de învăţământ
Educaţia primară universalănivel ridicat de 
înscriere în şcolinivel scăzut de 
înscriere în şcolinivel ridicat de 
înscriere în şcolinivel ridicat de 
înscriere în şcolinivel ridicat de 
înscriere în şcolinivel moderat de 
înscriere în şcoli
OBIECTIVUL 3 | Promovarea egalităţii între sexe şi autonomia femeilor
Înscrierea în proporţie egală a fetelor la cursurile de educaţie primarăaproape de paritatenivel uşor inferior 
celui de paritateparitate paritate aproape de paritate aproape de paritate
Reprezentarea femeilor în rândul 
angajaţilor remuneraţiproporţie scăzută proporţie medie proporţie ridicată proporţie medie proporţie scăzută proporţie scăzută
Reprezentarea egală a femeilor în 
parlamentele naţionalereprezentare foarte 
scăzutăreprezentare 
scăzutăreprezentare 
moderatăreprezentare 
scăzutăreprezentare 
scăzutăreprezentare foarte 
scăzută
OBIECTIVUL 4 | Reducerea mortalităţii la copii
Reducerea cu două treimi a mortalităţii la copiii cu vârsta de sub cinci ani mortalitate scăzutămortalitate foarte 
ridicatămortalitate scăzutămortalitate 
moderatămortalitate ridicatămortalitate 
moderată
Vaccinarea împotriva rujeolei acoperire ridicată acoperire scăzută acoperire moderată acoperire moderată acoperire scăzută acoperire ridicată
OBIECTIVUL 5 | Îmbunătăţirea sănătăţii materne
Reducerea cu trei sferturi a mortalităţii 
maternemortalitate 
moderatămortalitate foarte 
ridicatămortalitate scăzută mortalitate ridicatămortalitate foarte 
ridicatămortalitate 
moderată
OBIECTIVUL 6 | Combaterea HIV/SIDA, a malariei şi a altor afecţiuni
Stoparea şi reducerea răspândirii HIV/SIDA prevalenţă scăzutăprevalenţă foarte 
ridicatăprevalenţă scăzută prevalenţă scăzutăprevalenţă 
moderatăprevalenţă scăzută
Stoparea şi reducerea răspândirii malariei risc scăzut risc ridicat risc moderat risc moderat risc moderat risc scăzut
Stoparea şi reducerea răspândirii 
tuberculozeimortalitate scăzută mortalitate ridicatămortalitate 
moderatămortalitate 
moderatămortalitate 
moderatămortalitate scăzută
OBIECTIVUL 7 | Asigurarea durabilităţii mediului
Inversarea tendinţei de diminuare a 
suprafeţelor împăduritegrad scăzut de 
împăduriregrad mediu de 
împăduriregrad mediu de 
împăduriregrad ridicat de 
împăduriregrad mediu de 
împăduriregrad scăzut de 
împădurire
Reducerea la jumătate a proporţiei populaţiei fără acces la apă potabilă sigură pentru consumacoperire ridicată acoperire scăzută acoperire moderată acoperire moderată acoperire moderată acoperire ridicată
Reducerea la jumătate a proporţiei 
populaţiei fără acces la instalaţii sanitareacoperire moderatăacoperire foarte 
scăzutăacoperire foarte 
scăzutăacoperire scăzutăacoperire foarte 
scăzutăacoperire moderată
Îmbunătăţirea standardului de viaţă al 
populaţiei din zonele de locuire precarăproporţie moderată 
a acestei populaţiiproporţie foarte 
ridicatăproporţie ridicată proporţie moderată proporţie ridicată proporţie moderată
OBIECTIVUL 8 | Crearea unui parteneriat global pentru dezvoltare
Şomajul în rândul tinerilor şomaj foarte ridicat şomaj ridicat şomaj scăzut şomaj ridicat şomaj moderat şomaj foarte ridicat
Utilizatori de internet acces moderat acces foarte scăzut acces moderat acces moderat acces scăzut acces moderat
Sursa : Organizaţia Naţiunilor Unite
Ţinta a fost deja atinsă sau este foarte aproape de a ﬁ   atinsă.
Se estimează că ţinta va ﬁ   atinsă până în 2015, dacă tendinţele dominante persistă, sau aspectul vizat 
de ţintă nu reprezintă un motiv serios de îngrijorare în regiunea respectivă.
Se estimează că ţinta nu va ﬁ   atinsă până în 2015.
Nu s-au înregistrat progrese, deteriorări ale situaţiei sau stări de regres.
Obiective şi ţinte
OBIECTIVUL 1 | Eradicarea sărăciei severe şi a foametei
Reducerea la jumătate a sărăciei severe
Reduce hunger by half
OBIECTIVUL 2 | Accesul universal la ciclul primar de învăţământ
Educaţia primară universală
OBIECTIVUL 3 | Promovarea egalităţii între sexe şi autonomia
Înscrierea în proporţie egală a fetelor la 
cursurile de educaţie primară
Reprezentarea femeilor în rândul 
angajaţilor remuneraţi
Reprezentarea egală a femeilor în 
parlamentele naţionale
OBIECTIVUL 4 | Reducerea mortalităţii la copii
Reducerea cu două treimi a mortalităţii la copiii cu vârsta de sub cinci ani 
Vaccinarea împotriva rujeolei
OBIECTIVUL 5 | Îmbunătăţirea sănătăţii materne
Reducerea cu trei sferturi a mortalităţii 
materne
OBIECTIVUL 6 | Combaterea HIV/SIDA, a malariei şi a altor afecţiuni
Stoparea şi reducerea răspândirii HIV/SIDA
Stoparea şi reducerea răspândirii malariei
Stoparea şi reducerea răspândirii 
tuberculozei
OBIECTIVUL 7 | Asigurarea durabilităţii mediului
Inversarea tendinţei de diminuare a suprafeţelor împădurite
Reducerea la jumătate a proporţiei populaţiei fără acces la apă potabilă sigură pentru consum
Reducerea la jumătate a proporţiei populaţiei fără acces la instalaţii sanitare
Îmbunătăţirea standardului de viaţă al 
populaţiei din zonele de locuire precară
OBIECTIVUL 8 | Crearea unui parteneriat global pentru dezvoltare
Şomajul în rândul tinerilor
Utilizatori de internet
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană47
OceaniaAmerica Latină 
şi CaraibeComunitatea Statelor Independente
Europa Asia
— sărăcie moderatănivel scăzut de 
sărăcienivel scăzut de 
sărăcie
foamete moderată foamete moderatănivel foarte scăzut 
de foametenivel ridicat de 
foamete
nivel moderat de 
înscriere în şcolinivel ridicat de 
înscriere în şcolinivel ridicat de 
înscriere în şcolinivel ridicat de 
înscriere în şcoli
aproape de paritate paritate paritate paritate
proporţie medie proporţie ridicată proporţie ridicată proporţie ridicată
reprezentare foarte 
scăzutăreprezentare 
moderatăreprezentare 
scăzutăreprezentare 
scăzută
mortalitate 
moderatămortalitate scăzută mortalitate scăzutămortalitate 
moderată
acoperire scăzută acoperire ridicată acoperire ridicată acoperire ridicată
mortalitate ridicatămortalitate 
moderatămortalitate scăzută mortalitate scăzută
prevalenţă 
moderatăprevalenţă 
moderatăprevalenţă 
moderatăprevalenţă scăzută
risc scăzut risc moderat risc scăzut risc scăzut
mortalitate 
moderatămortalitate scăzutămortalitate 
moderatămortalitate 
moderată
grad ridicat de 
împăduriregrad ridicat de 
împăduriregrad ridicat de 
împăduriregrad scăzut de 
împădurire
acoperire scăzută acoperire ridicată acoperire ridicată acoperire moderată
acoperire scăzută acoperire moderată acoperire moderată acoperire moderată
proporţie moderată proporţie moderată proporţie scăzută proporţie moderată
şomaj scăzut şomaj ridicat şomaj ridicat şomaj ridicat
acces scăzut acces ridicat acces moderat acces moderatfemeilor
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană48
ANEXA II
FRAGMENT DIN DECLARAŢIA DE LA BRUXELLES 
A MINIŞTRILOR SĂNĂTĂŢII DIN ŢĂRILE ACP, OCTOMBRIE 2007
„N. Luând act  de problemele actuale din statele ACP în ceea ce  
priveşte gestiunea domeniului sănătăţii, printre care: deficitul de resurse umane; deficienţele de la nivelul sistemelor de alertă şi de supraveghere epidemiologică; caracterul necorespunzător al sisteme-lor de gestionare a informaţiilor din domeniul sănătăţii utilizate în procesul decizional; slaba calitate a serviciilor de sănătate, în special în ceea ce priveşte precauţiile universale, transfuziile sanguine şi capacităţile laboratoarelor; nivelul scăzut de cercetare şi dezvoltare (C&D) efectuată la nivel naţional/operaţional pe tema bolilor ende-mice şi transmisibile, precum HIV/SIDA, tuberculoza şi malaria, pe tema bolilor cronice, precum diabetul, hipertensiunea arterială şi astmul şi pe tema afecţiunilor instalate în urma actelor de violenţă, a traumelor sau a accidentelor; nivelul limitat de pregătire pentru epidemii şi capacitatea limitată de gestionare a acestora, de exemplu a virusului Ebola; preţurile exorbitante ale medicamentelor şi ale produselor farmaceutice; şi nevoia de a finanţa în mod corespun-zător sectorul de sănătate de la bugetele anuale;
O. Subliniind  importanţa deţinută în statele ACP de sistemele sani-
tare în ceea ce priveşte prevenirea, tratamentul şi gestionarea bolilor tropicale neglijate, în contextul epidemiologic, precum tripanoso-miaza africană (boala somnului), denga, lepra, filarioza, oncocercoza (cecitatea de râu), schistosomiaza (bilharzioza) şi trahomul; a bolilor cronice şi legate de stilul de viaţă, precum hipertensiunea arterială, 
cancerul, siclemia şi diabetul; a bolilor emergente şi reemergente, 
precum ulcerul Buruli, febra hemoragică, „variola maimuţelor”  (monkeypox), ciuma, turbarea (rabia); precum şi a bolilor mintale, 
a bolilor neurologice, a meningitei cerebrale, a viermilor intestinali 
şi a diareii infantile, printre altele;” [traducere neoficială]
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană49
ANEXA III
SITUAŢIA PE ŢĂRI  REZUMAT
SWAZILAND
PREZENTARE GENERALĂ A SITUAŢIEI DIN DOMENIUL 
SĂNĂTĂŢII
Swaziland este pe locul I în lume în ceea ce priveşte prevalenţa HIV/
SIDA, 34 % din populaţie fiind seropozitivă. În strânsă corelaţie cu acest fapt, Swaziland înregistrează, de asemenea, cea mai ridicată prevalenţă a tuberculozei din întreaga lume, numărul de cazuri  crescând între 2000 şi 2006 de la nivelul de 856 la suta de mii de locuitori la cel de 1 182 la suta de mii de locuitori. Între 1998 şi 2004, speranţa de viaţă a scăzut de la 60 de ani la doar 31 de ani. Se estimează că există 130 000 de orfani şi copii vulnerabili (OCV), la o populaţie totală de un milion.
Atât mortalitatea infantilă, cât şi cea juvenilă (la copiii cu vârsta 
de sub cinci ani) au crescut între 1997 şi 2006, de la nivelul de 78, respectiv 106 cazuri la mia de născuţi vii la cel de 85 şi, respec-
tiv, 120 de cazuri. HIV/SIDA reprezintă cauza a 47 % din totalul 
deceselor copiilor cu vârsta de sub cinci ani. S-a înregistrat o creş-
tere rapidă a mortalităţii materne, aceasta având în 1999 nivelul 
de 230 de decese la suta de mii de născuţi vii, iar în 2006, nivelul de 370 de decese la suta de mii de născuţi vii; motivele principale 
au inclus nu numai HIV/SIDA, ci şi deficienţele sistemului sanitar. Serviciilor sanitare le este din ce în ce mai dificil să facă faţă imensei morbidităţi suplimentare, la care contribuie şi o creştere a bolilor netransmisibile, cărora le este acordată o atenţie redusă.
PROIECTELE FED
Programul de prevenire şi tratare a HIV/SIDA (HAPAC)
HAPAC I (2001-2005; 2,25 milioane de euro) şi-a atins, în mare parte, 
obiectivele privind crearea de noi servicii de consiliere şi testare voluntară (CTV), privind dezvoltarea reţelei de îngrijiri la domi-ciliu într-una din cele patru regiuni ale ţării şi privind sprijinirea măsurilor de consolidare a tratamentului infecţiilor cu transmisie sexuală. Principalul rezultat al programului HAPAC II (2006-2008; 2 milioane de euro) a fost menţinerea serviciilor puse la punct în cadrul HAPAC I, însă extinderea, de altfel modestă, prevăzută pentru aceste servicii în cadrul HAPAC II nu a fost realizată decât într-o măsură limitată. HAPAC II a fost finanţat deoarece sustenabilitatea programului HAPAC I nu fusese încă asigurată, însă sustenabilitatea continuă să reprezinte o problemă importantă, iar în privinţa anu-mitor centre CTV se estima că, la sfârşitul proiectului, în 2008, se vor închide. Existenţa unei mai bune coordonări cu Fondul Global la nivelul Comisiei i-ar fi putut permite fondului ca, la sfârşitul proiec-tului HAPAC I, să preia operaţiunile acoperite de acesta.
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană50
LINIA DE BUGET GENERAL REFERITOARE 
LA COFINANŢAREA PENTRU ONGURI
Proiectul integrat privind HIV/SIDA şi mijloacele de existenţă 
Acest proiect a fost conceput pentru a veni în sprijinul persoanelor 
afectate de HIV/SIDA (seropozitive) şi al orfanilor şi al copiilor vulnerabili, prin intermediul îngrijirii la domiciliu şi prin ajutor pentru producţia proprie a hranei, în vederea creşterii securităţii ali-mentare. Proiectul se afla încă într-un stadiu timpuriu. Deşi foarte pertinente, obiectivele păreau prea ambiţioase pentru un proiect a cărui durată depăşeşte cu puţin trei ani.
FONDUL GLOBAL
Swaziland a beneficiat de cel mai ridicat sprijin pe cap de locuitor din partea Fondului Global dintre toate ţările lumii (105 milioane USD, aproximativ 100 USD pe cap de locuitor). Marea majoritate a finanţării a vizat HIV/SIDA. Nivelul scăzut al finanţării vizând tuberculoza nu reflectă dimensiunea reală a acestei probleme.
Rezultatele programelor sprijinite de Fondul Global sunt mai curând 
eterogene. În general s-a înregistrat o evoluţie bună a componen-telor privind îngrijirea şi sprijinul pentru familiile şi comunităţile afectate de HIV/SIDA, privind serviciile CTV şi privind îngrijirea la domiciliu. Pe de altă parte, anumite porţiuni ale componentelor privind tratamentul antiretroviral (ARV) şi monitorizarea acestuia, 
privind sprijinul referitor la prevenirea transmiterii de la mamă la 
făt (PTMF) şi privind activităţile de prevenire desfăşurate în rân-dul tinerilor au fost mai puţin eficace. Cerinţele Fondului Global 
în ceea ce priveşte raportarea au constituit un catalizator pentru 
îmbunătăţirea sistemelor de monitorizare şi de evaluare, precum şi 
a fiabilităţii datelor.ANEXA III
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană51
LESOTHO
PREZENTARE GENERALĂ A SITUAŢIEI DIN DOMENIUL 
SĂNĂTĂŢII
Lesotho are o prevalenţă HIV/SIDA de 23 %, una dintre cele mai 
ridicate din lume. În strânsă corelaţie cu acest fapt este preva-lenţa tuberculozei, extrem de ridicată în această ţară. HIV/SIDA şi tuberculoza reprezintă principalele cauze ale scăderii dramatice a speranţei de viaţă, de la 60 de ani la mijlocul anilor ’90 la doar 41 de ani în prezent. Se estimează că numărul orfanilor şi al copiilor vulnerabili este de 180 000, ceea ce reprezintă aproximativ 10 % din populaţie. Deşi malaria este inexistentă în Lesotho, o altă problemă o reprezintă nivelul crescând al bolilor netransmisibile.
Parţial din cauza HIV/SIDA, mortalitatea infantilă a crescut con-
siderabil, în perioada 1995-1999 înregistrându-se, în medie, 75 de 
decese la mia de născuţi vii, iar în perioada 2000-2004, 91 de decese 
la mia de născuţi vii. În acelaşi timp, mortalitatea maternă a cres-cut în mod dramatic, în 2004 atingând nivelul de 762 de decese la 
suta de mii de născuţi vii, faţă de 282 de decese înregistrate în 1993 
la suta de mii de născuţi vii. Deteriorarea indicatorilor de sănă-
tate reflectă, de asemenea, degradarea serviciilor sanitare, care fac 
faţă cu greu morbidităţii crescute. Resursele bugetare nu au fost mărite pentru a aborda această situaţie şi o sumă disproporţionat de 
mare este alocată îngrijirii secundare şi terţiare, precum şi zonelor urbane. Lesotho se confruntă cu pierderi la nivelul personalului din domeniul sănătăţii, din cauza migraţiei către alte ţări şi a deceselor legate de HIV/SIDA.
SPRIJINUL BUGETAR GENERAL
Sprijinul bugetar general nu a reprezentat un instrument eficace pentru îmbunătăţirea serviciilor de sănătate. Programul din cadrul 
celui de al optulea FED a fost sistat de către Comisie, din cauza lipsei 
de angajare a guvernului beneficiar în direcţia reformei gestiunii 
finanţelor publice; programul a întâmpinat dificultăţi şi în ceea ce 
priveşte furnizarea de date fiabile pentru indicatorii de performanţă. 
Din aceste motive, sprijinul din cadrul celui de al nouălea FED, deşi 
iniţial programat, nu a mai fost acordat.ANEXA III
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană52
PROIECTELE FED
Proiectul „Sprijin pentru reforma sectorului de sănătate”, desfăşurat 
în cadrul celui de al optulea FED şi având o valoare de 1,8 milioane de euro, a contribuit în mod semnificativ la procesul de descentralizare a sectorului de sănătate în Lesotho, atât prin sprijinul pe care l-a acordat pentru planificarea globală a procesului, cât şi prin implementarea în regim pilot a descentralizării în trei districte, chiar dacă durata de 9 luni a fazei-pilot a fost prea scurtă. Guvernul din Lesotho a extins ulterior descentralizarea la nivelul tuturor celor zece districte, deşi există con-strângeri serioase în ceea ce priveşte capacităţile şi resursele.
PROIECT ÎN CADRUL COFINANŢĂRII PENTRU ONGURI: 
ÎNGRIJIRE LA DOMICILIU PENTRU PERSOANELE AFECTATE DE HIV/SIDA SAU DE BOLI ÎN STADIU TERMINAL ŞI PENTRU ORFANI ŞI COPIII VULNERABILI 
Per ansamblu, acesta este un proiect de succes, 600 de persoane fiind 
formate ca personal de îngrijire şi ocupându-se, fiecare, de un număr mediu de zece beneficiari – deşi orfanilor şi copiilor vulnerabili nu le este acordat decât un sprijin limitat. A fost lansată o continuare a proiectului, care vizează problema securităţii alimentare şi acti-vităţile generatoare de venit, în vederea asigurării sustenabilităţii proiectului. Durata de trei ani a acestui al doilea proiect se poate dovedi însă prea scurtă pentru îndeplinirea acestui obiectiv.
FONDUL GLOBAL
Peste 15 000 de persoane beneficiază de tratament ARV în cadrul sub-venţiei principale implementate până în prezent (HIV/SIDA, runda 2), faţă de obiectivul de 12 500 de persoane, datorită contribuţiei apro-ximativ egale la finanţare a Fondului Global şi a guvernului din Leso-tho. Cu toate acestea, e posibil ca sistemul de monitorizare să includă persoane care au sistat tratamentul sau care au decedat pe parcursul acestuia. Dintre cei care au nevoie de tratament ARV, doar aproxima-tiv 30 % beneficiază de el. A avut loc o extindere considerabilă a reţe-lei de centre CVT, dar numărul persoanelor testate pentru HIV este cu 20 % mai mic decât s-a prevăzut. Această situaţie reflectă o serie de probleme generale legate de implementarea campaniei Know Your Status („Află cum stai”) din Lesotho. În ceea ce priveşte îngrijirile şi sprijinul pentru orfani şi pentru copiii vulnerabili, nu se definise în mod clar ce elemente va include pachetul de sprijin şi, de asemenea, era dificil să se stabilească de ce anume beneficiaseră efectiv orfanii şi copiii vulnerabili. Obiectivele privind distribuţia de prezervative au fost depăşite, însă acest lucru s-a datorat numai parţial finanţării din partea Fondului Global; de asemenea, era necesar să se asigure conti-nuitatea de la distribuţia prezervativelor către centrele de sănătate şi disponibilitatea lor în cadrul acestora la obţinerea şi utilizarea efectivă de către tineri. S-au înregistrat anumite progrese în ceea ce priveşte educarea tinerilor referitor la prevenirea HIV/SIDA. Sprijinul referitor la PTMF era domeniul cel mai problematic, fiind atins doar unul din cele şase obiective legate de indicatori. Acest lucru reprezintă, parţial, consecinţa deficitelor de personal din domeniul sănătăţii.ANEXA III
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană53
KENYA
PREZENTARE GENERALĂ A SITUAŢIEI DIN DOMENIUL 
SĂNĂTĂŢII
Pe parcursul anilor ’90 s-a înregistrat o deteriorare a tuturor indica-
torilor importanţi din domeniul sănătăţii. Indicatorii din domeniul sănătăţii au continuat să urmeze o tendinţă descendentă şi pe par-cursul perioadei aferente primului „plan strategic naţional pentru sectorul de sănătate” (1999-2004). Astfel, mortalitatea la copiii cu vârsta de sub cinci ani a crescut de la 11,2 % la 11,5 %. Deşi este dificil să se stabilească rata exactă a mortalităţii materne, indicatorii existenţi nu sugerează o îmbunătăţire în acest sens. Singurul aspect în legătură cu care a avut loc o ameliorare clară a fost prevalenţa HIV, care a scăzut, între 1994 şi 2005, de la 13 % la 6 %.
Această deteriorare a indicatorilor principali din domeniul sănă-
tăţii reflectă scăderea utilizării serviciilor disponibile în centrele 
sanitare publice, deficitele de personal de profil, distribuţia inegală a personalului între zonele urbane şi cele rurale şi între sectorul 
public şi cel privat, precum şi caracterul stagnant al contribuţiilor 
acordate pentru sănătate de la bugetul naţional. Cel de al doilea 
„plan strategic naţional pentru sectorul de sănătate” (2005-2010), 
sprijinit de către donatori prin intermediul unei „planificări comune a activităţilor şi a finanţării” ( Joint Planning of Work and Funding ), 
vizează inversarea acestei tendinţe descendente.
SPRIJINUL BUGETAR GENERAL
Având în vedere cheltuielile încă relativ scăzute pentru sectorul de sănătate, deficienţele de la nivelul sistemului sanitar şi al celui 
de gestiune generală a finanţelor publice, precum şi faptul că nu 
a fost atins decât unul din cele patru obiective legate de indicatorii de performanţă, nu se poate considera că sprijinul bugetar general 
a fost foarte eficace în ceea ce priveşte îmbunătăţirea serviciilor de 
sănătate în Kenya.
PROIECTELE FED
Proiectul de „dezvoltare a serviciilor şi a sistemelor sanitare la nivel de district”, desfăşurat în cadrul celui de al optulea FED, a contri-
buit semnificativ, în regiunile centrale şi estice, la îmbunătăţirea 
accesului la serviciile publice şi non-publice, precum şi a calităţii 
acestora, acordând o atenţie specială persoanelor aflate într-o situ-aţie de risc crescut şi comunităţilor. Dacă durata proiectului ar fi 
depăşit însă cei trei ani prevăzuţi şi dacă nu ar fi fost redusă în urma 
întârzierilor, rezultatele obţinute ar fi fost şi mai bune.ANEXA III
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană54
PROIECTELE AFERENTE LINIILOR DE BUGET GENERAL
Iniţiativa privind sănătatea sexuală şi a reproducerii 
la adolescenţi
Acest proiect înregistra progrese semnificative în ceea ce priveşte 
îmbunătăţirea accesului tinerilor celor mai vulnerabili şi mai mar-ginalizaţi la servicii de prevenire şi de îngrijire în legătură cu HIV/SIDA, prin furnizarea de servicii CTV mobile, adaptate tinerilor, şi prin creşterea notorietăţii acestei iniţiative în cadrul comunităţii.
Accesul şi apelul la servicii obstetrice (primare şi extinse) 
de calitate
Proiectul are drept scop îmbunătăţirea accesului femeilor şi al copi-
ilor la îngrijiri obstetrice şi neonatale în zece districte-ţintă. Indica-
torii aferenţi proiectului arată o creştere a proporţiei de complicaţii 
legate în mod direct de naştere care sunt tratate în unităţi obstetrice 
de urgenţă în districtele-ţintă, precum şi o creştere a proporţiei de naşteri cu moaşe.
Abordare integrată privind atingerea persoanelor care au cel 
mai crescut risc de infectare cu HIV/SIDA şi a celor care sunt 
cel mai afectate de această boală
Scopul proiectului este consolidarea capacităţilor organizaţiei Marie 
Stopes Kenya în vederea contribuţiei acesteia la planul strategic naţional al Kenyei privind SIDA (2005-2010). Rezultatele iniţiale au fost bune.
Uzazi Bora – Servicii pentru mame şi nou-născuţi – Activităţi 
legate de HIV
Scopul proiectului a fost îmbunătăţirea, în două districte, a servi-
ciilor legate de prevenirea transmiterii de la mamă la făt şi a celor 
privind îngrijirile prenatale, intrapartum şi postnatale. Obiectivele 
proiectului au fost parţial îndeplinite, cele mai mari deficienţe exis-
tând la nivelul serviciilor postnatale.
FONDUL GLOBAL
Deşi Kenya reprezintă unul dintre principalii beneficiari ai Fondu-lui Global, subvenţiile au fost implementate cu întârzieri serioase; 
astfel, majoritatea obiectivelor nu vor fi îndeplinite, iar bugetele au fost reduse după faza I.ANEXA III
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană55
MALAWI
PREZENTARE GENERALĂ A SITUAŢIEI DIN DOMENIUL 
SĂNĂTĂŢII
Malawi are una dintre cele mai ridicate rate de prevalenţă HIV/
SIDA (aproximativ 14 %) din întreaga lume. Prevalenţa ridicată a HIV/SIDA a dus la o creştere importantă a cazurilor de tubercu-loză, numărul acestora dublându-se între 1994 şi 2004. Această ţară este afectată puternic şi de malarie, care reprezintă cauza de deces cel mai frecvent semnalată, atât în rândul copiilor, cât şi în cel al adulţilor. Deşi s-au înregistrat anumite îmbunătăţiri din anul 2000, Malawi are în continuare una dintre cele mai ridicate rate de mor-talitate maternă din lume: 984 de cazuri la suta de mii de născuţi vii. De asemenea, deşi există anumite progrese în ceea ce priveşte mortalitatea la copii, care a scăzut la 76 de cazuri la mia de născuţi vii, şi acest aspect rămâne unul foarte problematic. Resursele aflate la dispoziţia serviciilor sanitare din Malawi au fost grav subdimen-sionate pentru gestionarea acestor probleme, personalul de profil, foarte puţin numeros, fiind puternic concentrat în zonele urbane.
SPRIJINUL BUGETAR GENERAL
Până la mijlocul anului 2007, sprijinul bugetar general nu avusese un efect semnificativ în ceea ce priveşte îmbunătăţirea serviciilor de sănătate. Din 2005, când a avut loc reluarea sprijinului buge-tar general, guvernul utilizase sprijinul bugetar mai curând pentru a crea un bilanţ mai bun de gestiune financiară decât pentru a mări cheltuielile bugetare în favoarea populaţiei sărace. Cu toate acestea, prin intermediul influenţei conferite de sprijinul bugetar general, Comisia a contribuit la menţinerea de către guvern a unei alocări minime de 10,7 % de la bugetul naţional global către sectorul de sănătate. Având în vedere că „punctul de finalizare” din cadrul  programului HIPC a fost deja atins, de acum înainte vor fi posibile cheltuieli discreţionare mai generoase, inclusiv pentru sectorul de sănătate.
PROIECTELE FED
Proiectul din cadrul celui de al optulea FED a permis crearea unui serviciu naţional de transfuzii sanguine, care acoperea între 33 % şi 50 % din nevoile ţării. Deşi aceste rezultate erau inferioare celor prevăzute în acordul de finanţare, ele reprezentau totuşi un progres considerabil având în vedere problemele deosebite de ordin cultural şi organizatoric întâmpinate în cadrul proiectului.ANEXA III
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană56
PROIECTELE AFERENTE LINIILOR DE BUGET GENERAL
Extinderea serviciilor privind sănătatea sexuală şi 
a reproducerii (SSR) şi privind HIV/SIDA care sunt destinate 
tinerilor
Proiectul are drept scop creşterea gradului de utilizare a serviciilor 
SSR adaptate tinerilor, precum şi a gradului de adoptare a unor obi-
ceiuri sexuale mai sigure, prin intermediul colaborării cu ONG-urile şi cluburile pentru tineri. Având în vedere întârzierile iniţiale, este 
posibil să nu poată fi îndeplinite toate obiectivele proiectului.
Promovarea schimbărilor comportamentale şi creşterea 
accesului la servicii SSR în districtul Thyolo 
Proiectul înregistra rezultate valoroase, în special în ceea ce priveşte 
îmbunătăţirea accesului la un continuum de servicii legate de HIV 
(îngrijire, sprijin şi tratament) şi la servicii PTMF şi CTV în acest 
district sărac din sudul ţării.
Sănătatea tinerilor şi a copiilor în regiunile centrale şi sudice 
din Malawi 
Proiectul furnizează rezultate pozitive: o creştere a numărului de 
tineri care beneficiază de CTV în cadrul centrelor pentru tineri şi 
al centrelor de sănătate vizate, precum şi o scădere a numărului de 
sarcini înregistrate în rândul elevelor.
FONDUL GLOBAL
Per ansamblu, Fondul Global înregistrează rezultate semnificative, cel mai important exemplu în acest sens fiind faptul că a permis o extindere considerabilă a aprovizionării cu tratamente ARV: de 
la doar câteva mii în 2004 la 110 000 la mijlocul anului 2007. După 
o serie de întârzieri, majoritatea celorlalte componente ale rundei 
întâi a proiectului HIV/SIDA promiteau realizări importante, de exemplu componenta de sprijin pentru sistemele sanitare, care con-tribuia la formarea unui număr foarte mare de lucrători, în special la nivelul personalului fără studii de specialitate care asigură servicii 
pentru sănătatea comunităţilor. Componenta care prezenta cele mai 
multe probleme era cea legată de PTMF.ANEXA III
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană57
MALI
PREZENTARE GENERALĂ A SITUAŢIEI DIN DOMENIUL 
SĂNĂTĂŢII
Mali are o rată foarte ridicată a mortalităţii materne (1 200 la suta 
de mii de născuţi vii) şi a mortalităţii juvenile (219 la mia de năs-
cuţi vii în 2004). Prevalenţa HIV/SIDA este relativ scăzută (1,9 %), 
însă tuberculoza este o boală larg răspândită (578 de cazuri la suta de mii de locuitori), iar malaria continuă să reprezinte una dintre 
cauzele principale ale mortalităţii juvenile. Printre celelalte boli 
foarte frecvente în Mali se numără infecţiile respiratorii acute, dia-reea, dracunculoza (viermele de Guineea) şi schistosomiaza, precum şi afecţiuni cronice precum diabetul şi bolile cardiace, care se află în creştere.
Deşi s-au realizat investiţii semnificative în infrastructura de sănă-
tate, iar per ansamblu accesul la serviciile de sănătate s-a îmbu-
nătăţit, există în continuare probleme grave. Nu există o politică adecvată de resurse umane, ceea ce face ca personalul de profil  
să fie puţin numeros şi repartizat necorespunzător în teritoriu şi 
să prezinte deficienţe la nivelul competenţelor, al motivaţiei şi al 
standardelor etice practicate. Procesul de descentralizare nu a fost însoţit de un transfer suficient de resurse umane şi financiare. Per 
ansamblu, calitatea serviciilor de sănătate se menţine scăzută, iar 
categoriile cele mai sărace ale populaţiei nu îşi pot permite aceste 
servicii.
SPRIJINUL BUGETAR GENERAL
Contrar angajamentului asumat prin intermediul acordului de finan-ţare aferent sprijinului bugetar general, guvernul nu a mărit cota 
bugetară a sănătăţii; de asemenea, repartizarea fondurilor publice 
între diferitele regiuni continuă să fie inechitabilă. În plus, gestiunea finanţelor publice se menţine la un nivel slab, riscul fiduciar fiind 
ridicat, iar eficienţa şi eficacitatea cheltuielilor publice, scăzute.ANEXA III
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană58
PROIECTELE FED
Proiectul PASS ( Programme d’Appui au Secteur de la Santé  – Pro-
gramul de sprijin pentru sectorul de sănătate) desfăşurat în cadrul 
celui de al optulea FED a obţinut rezultate în ceea ce priveşte unul dintre cele două obiective ale sale, şi anume consolidarea capaci-tăţilor ministerului sănătăţii, dar nu şi în ceea ce priveşte celălalt 
obiectiv, care viza îmbunătăţirea calităţii serviciilor de sănătate. 
Proiectul nu era în măsură să determine aceste îmbunătăţiri, deoa-rece concretizarea acestora necesita adoptarea unor reforme struc-
turale majore.
PROIECTELE AFERENTE LINIILOR DE BUGET GENERAL
Îmbunătăţirea sănătăţii reproducerii în rândul femeilor în nordul statului Mali
Proiectul a contribuit în mod semnificativ la îmbunătăţirea formării 
profesionale a personalului sanitar şi la furnizarea de echipamente, 
însă a fost prea scurt pentru a avea un impact real asupra mortali-
tăţii materne.
„Action BioMali”
Acest proiect a avut drept scop îmbunătăţirea detectării HIV/SIDA, 
a tuberculozei şi a malariei în Mali şi a dus la crearea unei reţele 
de laboratoare, cu toate că au existat întârzieri legate de formarea 
personalului pe tema utilizării echipamentelor furnizate. Moni-
torizarea creşterii ratelor de detectare s-a dovedit a fi un aspect problematic.
Abordare participativă vizând îmbunătăţirea accesului la 
serviciile de sănătate pentru bolnavii de tuberculoză
Acesta este un proiect regional, a cărui sferă de acţiune a cuprins şi 
statele Benin, Burkina Faso şi Senegal. Proiectul înregistra rezultate în ceea ce priveşte contribuţia la îmbunătăţirea detectării tubercu-lozei şi la ameliorarea îngrijirilor postdetectare.ANEXA III
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană59
Consolidarea capacităţilor locale de combatere a HIV/SIDA
Acest proiect, aflat încă într-un stadiu timpuriu, are drept scop 
reducerea transmiterii pe cale sexuală şi a transmiterii de la mamă 
la făt în regiunile mai sărace din nordul statului Mali, printr-o  implicare mai mare din partea societăţii civile şi prin îmbunătăţirea calităţii serviciilor de sănătate.
FONDUL GLOBAL
Subvenţia pentru combaterea malariei a contribuit la furnizarea de plase pentru pat către personalul sanitar, precum şi la formarea acestuia. Subvenţia pentru combaterea HIV/SIDA a contribuit la creşterea numărului de persoane tratate cu medicamente antiretro-virale de la 600 la 12 800 în perioada 2005-2007. În ceea ce priveşte 
subvenţia pentru combaterea tuberculozei, componenta de tratament 
înregistra rezultate mai bune decât cea de prevenire. La nivelul  
componentei de consolidare a sistemelor sanitare existau anumite 
dificultăţi, în special în ceea ce priveşte construcţia şi echiparea laboratorului naţional.ANEXA III
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană60
LISTA PROIECTELOR EXAMINATEANEXA IV
Statul Titlul proiectuluiSuma aferentă 
proiectuluiCaliﬁ  cativ
PROIECTE FED
Angola Programul de sprijin pentru sectorul de sănătate 25,0 Nesatisfăcător
Benin Sprijin pentru sectorul de sănătate 10,2 Parţial satisfăcătorBurundi Sprijin tranzitoriu pentru sectorul de sănătate (PATSBU) 4,1 NesatisfăcătorCiad Sprijin pentru politica de sănătate 42,0 NesatisfăcătorCôte d’Ivoire Programul de ajutorare de urgenţă şi de reabilitare Faza 1 34,0 Satisfăcător
Kenya Dezvoltarea serviciilor şi a sistemelor sanitare la nivel de district 15,0 Satisfăcător
Lesotho Sprijin pentru reforma sectorului de sănătate 1,8 Parţial satisfăcătorMalawi Serviciul de transfuzii sanguine din Malawi 9,4 Parţial satisfăcătorMali Programul de sprijin pentru sectorul de sănătate 10,5 Parţial satisfăcător
Sierra Leone Programul de sprijin pentru sectorul de sănătate 28,0 Nesatisfăcător
Swaziland Programul de prevenire şi tratare a HIV/SIDA 4,3 Parţial satisfăcătorUganda Dezvoltarea resurselor umane din domeniul sănătăţii 17,0 Satisfăcător
PROIECTE INTRA-ACP
8 stateParteneriat CE/ACP/OMS pe tema Obiectivelor de dezvoltare ale 
mileniului care sunt legate de sănătate25,0 Parţial satisfăcător
14 state Programul OMS de eradicare a poliomielitei 26,8 Parţial satisfăcător
41 de state Parteneriat CE/ACP/OMS pe tema politicii farmaceutice 24,6 Nesatisfăcător22 de state Sănătatea sexuală şi a reproducerii - CE/ACP/UNFPA/IPPF 32,0 Satisfăcător
3 statePunerea la punct a unor teste multicentru pentru vaccinul împotriva 
malariei7,0 Nesatisfăcător
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană61
Statul Titlul proiectuluiSuma aferentă 
proiectuluiCaliﬁ  cativ
PROIECTE AFERENTE LINIILOR DE BUGET GENERAL REFERITOARE LA SĂNĂTATE
Kenya Iniţiativa privind sănătatea sexuală şi a reproducerii la adolescenţi 2,6 Parţial satisfăcător
KenyaSporirea accesului şi a apelului la servicii obstetrice (primare şi extinse) 
de calitate2,2 Satisfăcător
KenyaAbordare integrată privind atingerea persoanelor care au cel mai 
crescut risc de infectare cu HIV/SIDA şi a celor care sunt cel mai afectate de această boală4,4 Parţial satisfăcător
Kenya
Uzazi Bora – Servicii pentru mame şi nou-născuţi – Activităţi legate de HIV 1,3 Parţial satisfăcător
MalawiExtinderea serviciilor privind sănătatea sexuală şi a reproducerii şi 
privind HIV/SIDA care sunt destinate tinerilor2,25 Parţial satisfăcător
MalawiPromovarea schimbărilor comportamentale şi creşterea accesului la 
serviciile privind sănătatea sexuală şi a reproducerii1,35 Satisfăcător
MaliÎmbunătăţirea serviciilor privind sănătatea reproducerii în nordul 
statului Mali1,6 Satisfăcător
Mali „Action BioMali” 3,6 Parţial satisfăcător
MaliAbordare participativă vizând îmbunătăţirea calităţii serviciilor de 
sănătate destinate bolnavilor de tuberculoză, precum şi a accesului la acestea 4,5 Parţial satisfăcător
Burundi, Kenya, Mozambic Programul privind combaterea SIDA 2,0 Nesatisfăcător
Burundi, Guineea,
HaitiConsolidare reciprocă a actorilor publici şi privaţi de primă linie din 
domeniul protecţiei drepturilor persoanelor afectate de HIV/SIDA, al prevenirii infecţiilor în rândul acestora şi al furnizării de servicii complete de sănătate pentru acestea3,9 Parţial satisfăcător
Benin,
Republica Democratică CongoProgramul pentru crearea de servicii de îngrijire HIV integrate pentru 
bolnavii de tuberculoză afectaţi de HIV/SIDA4,3 Nesatisfăcător
Zambia, Africa de SudCrearea de capacităţi şi de implicare la nivel local în ceea ce priveşte 
vaccinurile HIV în sudul Africii3,0 Nesatisfăcător
Malawi, Africa de Sud Creşterea gradului de prevenire şi de tratare a tuberculozei 4,5 Parţial satisfăcător
PROIECTE LEGATE DE SĂNĂTATE AFERENTE LINIEI DE BUGET PRIVIND COFINANŢAREA PENTRU ONG-URI
LesothoÎngrijire la domiciliu pentru persoanele afectate de HIV/SIDA sau de 
boli în stadiu terminal şi pentru orfani0,7 Parţial satisfăcător
Mali Consolidarea capacităţilor locale de combatere a HIV/SIDA 1,0 Parţial satisfăcător
Malawi Sănătatea tinerilor şi a copiilor în regiunile centrale şi sudice din Malawi 0,75 Satisfăcător
Swaziland Proiectul integrat privind HIV/SIDA şi mijloacele de existenţă 0,75 Parţial satisfăcătorANEXA IV
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăRĂSPUNSURILE 
COMISIEI
SINTEZĂ
I.
Comisia mulţumește Curţii de Conturi Euro-
pene pentru activitatea sa privind asistenţa 
pentru dezvoltare acordată de CE în dome-niul serviciilor de sănătate din Africa Subsa-hariană (ASS). Aceasta realizează o analiză 
interesantă, cu constatări și învăţăminte  
desprinse, ce-i oferă Comisiei o ocazie de a clarifica o serie de probleme ce decurg din 
activitatea de audit a Curţii. 
II.
Politica Comisiei recunoaște că sprijinirea  
eforturilor în vederea obţinerii unor rezul-tate mai bune în domeniul sănătăţii necesită o strategie cuprinzătoare care să abordeze 
constrângerile existente prin cele mai adec-
vate instrumente și prin diviziunea muncii  
cu alţi donatori. Astfel, „la nivel de ţară,  
Comunitatea va utiliza o serie de intervenţii complementare, printre care: sprijin macro-
economic corelat cu rezultate mai bune în  
domeniul sănătăţii; sprijin pentru sectoarele 
cu un impact mai mare asupra rezultatelor din domeniul sănătăţii și sprijin direct pen-
tru sectorul de sănătate” (Comunicarea pri-
vind sănătatea și reducerea sărăciei).
În conformitate cu angajamentele sale  
politice, Comisia a rămas sensibilă la  
importanţa consolidării sistemului sanitar  
prin menţinerea finanţării directe pentru  sănătate la nivel de ţară, a mărit sprijinul  
bugetar general și contribuţia la iniţiativele globale.
Competenţele din domeniul sănătăţii din  
cadrul Comisiei sunt menţinute în limitele  
deciziilor privind alocarea resurselor. Cu  toate acestea, mecanisme precum, la nivel 
de ţară, „Fondul de cooperare tehnică”  (FCT) sau, mai specific, la nivelul serviciilor centrale, „Expertiza tehnică externă” (ETE)  ar putea să ofere, pentru sarcini specifice,  
sprijin tehnic serviciilor Comisiei.
63
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăIII.
Comisia își continuă efortul de a mări rapidi-
tatea și predictibilitatea asistenţei sale acor-date sectorului de sănătate: acesta include privilegierea abordării sectoriale (SWAp),  sprijinul bugetar sectorial (SBS) atunci când condiţiile o permit, dar și un tip de sprijin bugetar general (SBG) mai previzibil și pe  termen mai lung („contract ODM – Obiecti-vele de dezvoltare ale mileniului”) în ţările performante.
IV.
Comisia este de aceeași părere ca și Curtea în ceea ce privește rolul potenţial al SBS, o modalitate de ajutor relativ nouă al cărei  utilizator principal în Africa este Comisia,  conform probelor disponibile. Comisia a  folosit deja SBS pentru a sprijini sectoarele de sănătate din Mozambic, Zambia și Africa de Sud.
Comisia vede SBG ca pe un complement la 
intervenţiile prioritare sau neprioritare în  
domeniul sănătăţii și se angajează să crească 
și mai mult eficacitatea acestui instrument în general și în ceea ce privește aspectele  
sectoriale. Cu toate acestea, Comisia observă 
că eficacitatea sprijinului bugetar general  
este evaluată mai bine pe termen mai lung, 
deoarece îmbunătăţirea rezultatelor la  
nivel naţional necesită timp, având nevoie 
de îmbunătăţiri în sistemele mari și, astfel, 
neputând fi comparate cu îmbunătăţirea  rezultatelor din grupuri mai mici și gru-
 puri-ţintă de populaţie. 
V.
Într-un document de strategie de ţară referi-tor la un stat în care este sprijinită sănătatea, 
Comisia prezintă diferite tipuri de sprijin,  prevăzute în politica sa de îmbunătăţire  
a rezultatelor din domeniul sănătăţii, ca  reacţie la particularităţile ţării. Comisia va continua să consolideze sinergiile dintre  diferitele intervenţii la nivel de ţară.Cadrul politicii/strategiei din domeniul  
sănătăţii s-a îmbunătăţit foarte mult în  ţările din ASS în ultimul deceniu, cu sprijinul OMS (Organizaţia Mondială a Sănătăţii) și al tuturor celorlalţi parteneri majori în dome-niul dezvoltării (inclusiv Comisia). Totuși,  aceste politici trebuie să fie revizuite și  îmbunătăţite în mod constant. De exemplu, revizuirile anuale comune din sectorul de  sănătate în care Comisia este adesea impli-cată reprezintă un exerciţiu ce determină noi evoluţii ale politicii.
VI. 
Comisia va avea în vedere alocări sectoriale în funcţie de orientările ce vor fi stabilite  pentru evaluarea intermediară a celui de al zecea FED. Acestea vor accentua obiectivele la nivel de ţară, rezultatele obţinute și prin-cipiile de implicare a ţării și de diviziune a muncii. De asemenea, se va lua în conside-rare faptul că rezultatele privind obiectivele legate de sănătate din cadrul ODM-urilor  pot fi atinse prin diferite căi, inclusiv prin  investiţii în afara sectorului de sănătate (apă și instalaţii sanitare, educaţie, dezvoltare  rurală, guvernare…) și nu numai prin sprijin 
direct acordat serviciilor de sănătate.
Comisia va continua să sprijine sistemele  
sanitare, dacă este posibil cu sprijinul acor-
dat programelor sectoriale. Dezvoltarea și  
păstrarea „resurselor umane din sectorul de 
sănătate” (RUS), precum și finanţarea siste-mului sanitar sunt probleme pe care Comisia 
le va urmări și sprijini cu grijă.
64
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăComisia este de acord că aceste com- –
petenţe corespunzătoare sunt impor-
tante pentru delegaţiile care au un rol  activ de donator în sectorul de sănătate. 
Dacă sănătatea este un sector prioritar, 
Comisia va explora modalităţile de a-i  oferi delegaţiei competenţele corespun-zătoare. În alte situaţii, inclusiv pentru 
sprijinul bugetar general, ar putea fi  
luate în calcul parteneriatele pasive și  delegarea de responsabilităţi către alţi  
donatori în contextul divizării muncii. De 
asemenea, mai pot fi luate în considerare 
mijloace pragmatice cum ar fi utilizarea 
în comun a experţilor în cadrul UE.
SBS va crește de la aproape 9 % în cadrul  –
celui de al nouălea FED până la 16 % în 
cadrul celui de al zecelea FED în toate  
sectoarele de cooperare. Când condiţiile 
vor fi îndeplinite, aceasta va fi modalita-
tea preferată în ţări care și-au planificat să acorde sprijin sectorului de sănătate. 
Comisia va continua să se străduiască  
să îmbunătăţească eficacitatea instru-
mentului GBS în atingerea obiectivelor  
sale, inclusiv prin lansarea contractelor ODM. 
Comisia va continua să folosească pro- –
iecte pentru a dezvolta și consolida siste-mele sanitare, în special în ţările afectate de situaţii de fragilitate. 
În ţările cu un mediu SWAp, sprijinul în  
favoarea elaborării politicilor este acordat  
de asemenea prin dialog pe tema politici-
lor sectoriale (implicare în grupuri de lucru specifice, participare la evaluări comune gu-vern – donator ale sectorului de sănătate)  precum și prin proiecte; Dezvoltarea capacităţii, în conformitate cu 
„Agenda pentru acţiune de la Accra” (sep-
tembrie 2008), ar trebui să fie implemen-tată tot mai mult prin fonduri utilizate în  
comun pentru a spori capacităţile naţionale 
și a crește la maxim utilizarea competenţelor locale. 
În urma auditului Curţii, a fost înfiinţat  –
un grup interservicii specific care să sta-bilească ce ar trebui să facă Comisia la  
nivel de ţară pentru a asigura o utilizare 
mai eficientă a resurselor financiare ale 
Fondului Global. 
Aceste orientări privind utilizarea spe- –
cifică a diferitelor instrumente în ceea  
ce privește sectorul de sănătate, inclu-
siv privind utilizarea lor în combinaţie, 
vor fi evaluate în „orientările de progra-
mare în domeniul sănătăţii” care se află 
în curs de actualizare pentru a lua mai  bine în considerare evoluţiile mai extinse 
ale instrumentelor CE (de exemplu, con-
tractul ODM).
Comisia este de acord și este convinsă   –
că o politică solidă de sănătate și un  cadru strategic este foarte indicat pen-tru dezvoltarea eficace a sistemului  sanitar. Aceasta va continua să promo-veze dezvoltarea și adoptarea unor poli-
tici de sănătate bine definite cu toate  
intervenţiile complementare prevăzute  de politica sa.
65
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăINTRODUCERE
1.
Africa Subsahariană înregistrează o întâr-
ziere în atingerea majorităţii ODM-urilor și îndeosebi a celor legate de sănătate.
Progresele privind ODM-urile din domeniul 
sănătăţii sunt legate de îmbunătăţiri pe mai multe planuri (educaţie, apă și instalaţii sani-tare, securitate alimentară…). Așadar, spri-
jinirea eforturilor în vederea obţinerii unor rezultate mai bune în domeniul sănătăţii  
necesită o strategie cuprinzătoare ce abor-
dează constrângerile existente prin cele  
mai adecvate instrumente și prin diviziunea 
muncii cu alţi donatori.
OBSERVAŢII PRIVIND ALOCAREA 
ȘI PUNEREA LA DISPOZIŢIE A RESURSELOR PENTRU SECTORUL DE SĂNĂTATE
7.
Comisia dorește să pună auditul asistenţei 
pentru dezvoltare acordat de Comunitatea 
Europeană în sprijinul serviciilor de sănă-
tate din Africa Subsahariană în perspectiva abordării sale generale a asistenţei pentru 
dezvoltare.
Politica Comisiei recunoaște că sprijinirea  
eforturilor în vederea obţinerii de rezultate mai bune în domeniul sănătăţii necesită o  strategie cuprinzătoare care să abordeze  constrângerile existente prin cele mai adec-vate instrumente și prin diviziunea muncii  cu alţi donatori. Astfel, „la nivel de ţară,  Comunitatea va utiliza o serie de intervenţii complementare, printre care: sprijin macro-economic corelat cu rezultate mai bune în  domeniul sănătăţii; sprijin pentru sectoarele cu un impact mai mare asupra rezultatelor din domeniul sănătăţii și sprijin direct pen-tru sectorul de sănătate” (Comunicarea pri-vind sănătatea și reducerea sărăciei).Deși Comisia și-a luat într-adevăr angaja-
mente puternice în domeniul sănătăţii, nu  
a stabilit niciodată în mod oficial un obiectiv în ceea ce privește procentul de resurse alo-
cate sănătăţii pentru FED. Mai mult, Comi-
sia este de părere că obiectivele bazate pe resurse financiare sunt din ce în ce mai puţin potrivite pentru a reflecta angajamentele  
actuale în cadrul eficacităţii ajutorului și  
impactul real pe care îl are Comisia asupra politicilor ţărilor partenere.
Abordarea de bază a Comisiei în ceea ce  
privește dezvoltarea se concentrează pe  
combaterea sărăciei și, în acest context, pe îmbunătăţirile din sectoarele sociale. Ast-
fel, Comisia se concentrează pe atingerea  
de rezultate în domeniul dezvoltării așa cum 
sunt măsurate de indicatorii de performanţă. 
Dacă aceste rezultate/acești indicatori sunt 
atinși cu resurse financiare mai mari sau mai 
mici, directe sau indirecte, este mai puţin  important.
Comisia este de acord că nu există nicio  
metodă recunoscută pentru atribuirea de  
asistenţă SBG unor sectoare specifice. În  consecinţă, Comisia ia notă de metodologia 
de audit utilizată și de rezultatele acesteia. Cu toate acestea, Comisia ar dori să subli-nieze că, din cauza caracterului fungibil al fondurilor, sprijinul bugetar cu un obiectiv bine stabilit sau nu contribuie la finanţarea 
întregului buget, nu numai a unei părţi  a acestuia. Contribuţia care le este impu-
tată la finanţarea sectorului de sănătate ar 
trebui, prin urmare, să fie aceeași. Având în 
vederea absenţa unei metode recunoscute la nivel internaţional pentru atribuirea de  asistenţă SBG unor sectoare specifice, Comi-sia nu abordează constatări specifice pri-vind resursele financiare, ci intenţionează  
să lucreze în direcţia unei metodologii de  raportare care să se concentreze pe indica-
torii de performanţă și pe eficacitatea aju-
torului, în conformitate cu Agenda pentru  
acţiune de la Accra și cu principiile de la  Paris (însușirea, alinierea, armonizarea, ges-
tionarea orientată spre rezultate în domeniul 
dezvoltării și responsabilitatea reciprocă).
66
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană12.
(b)
Comisia observă că procentajul de „70 %”  extras de Curte din studiul BIE (Biroul de  
evaluare independent)/FMI se referă doar  
la utilizarea unui ajutor suplimentar, fără să ţină seama de modalităţi și de sectoare. Prin urmare, acest procentaj nu se referă la valoa-
rea totală a ajutorului bugetar sau la valoa-
rea totală a fluxurilor de ajutoare. Sprijinul bugetar este luat întotdeauna în conside-
rare când se determină cheltuielile publice, 
inclusiv cele pentru sănătate, și finanţarea 
lor optimală. Atunci când aceasta implică  
o reducere a datoriei publice sau o mărire  a rezervelor, ajutorul care nu este cheltuit 
imediat crește capacitatea de cheltuire vii-
toare, inclusiv în sectorul de sănătate.
15.
Comisia observă că asistenţa internaţională 
pentru ţările în curs de dezvoltare este insu-ficientă, în special în ceea ce privește Africa 
Subsahariană. Acest lucru afectează toate  
domeniile, inclusiv sistemele sanitare. 
Opţiunile legate de programare ale dona-
torilor reflectă tot mai mult principiile de  eficacitate a ajutorului, agreate pe plan  internaţional, cum ar fi implicarea ţării și  diviziunea muncii între donatori. Fragmen-tarea excesivă a ajutorului crește costurile 
administrative, făcând ca gestiunea ajuto-
rului să fie deosebit de complexă și submi-nează sistemele din ţările partenere.
Comisia și statele membre și-au luat un anga-
jament de politică puternic privind diviziu-nea muncii, reflectat în Codul de conduită al UE privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare din 2007. Programarea fondurilor FED se face împre-
ună cu ţara parteneră și cu consultarea sta-
telor membre: strategiile de ţară pentru  cel de al zecelea FED au fost prezentate  
comitetului FED și luate în considerate de  
statele membre ca răspunsuri relevante la  problemele ţărilor partenere, ţinând cont  de sprijinul acordat de alţi parteneri pentru 
dezvoltare. Mai mult, în contextul concluzi-
ilor Consiliului European din 24 iunie 2008 privind Agenda UE referitoare la ODM-uri, UE 
s-a angajat în mod colectiv să mărească – în 
ceea ce privește perspectivele de creștere  
a AOD (asistenţa oficială pentru dezvoltare) 
a UE – sprijinul UE pentru sănătate (8 mili-arde euro până în 2010, 6 miliarde euro pen-
tru Africa Subsahariană). În acest sens, rolul 
convocator al CE în diviziunea muncii apli-
cată sănătăţii va juca un rol esenţial.
16. 
Comisia va oferi sprijin direct sectorului de sănătate în cadrul celui de al zecelea FED  
către 15 ţări ASS, dintre care 8 sunt afectate 
de situaţii de fragilitate. Numărul acestor  
ţări care primesc sprijin direct de la Comi-
sie pentru sectorul lor de sănătate a crescut ușor de la 7 în cel de al nouălea până la 8 în 
cel de al zecelea FED.
17. 
Parteneriatele globale (cum ar fi: Fondul  Global, GAVI/Alianţa Globală pentru Vac-cinuri și Imunizare) au atras într-adevăr  o finanţare importantă, uneori în detrimen-tul consolidării sistemelor sanitare (CSS) la nivel naţional. 
Totuși, aceasta a contribuit la o aprovizi-
onare masivă cu medicamente, vaccinuri  și alte produse preventive/curative pen-tru a combate SIDA, precum și boli foarte  răspândite cum ar fi, de exemplu, malaria,  tuberculoza sau rujeola.
67
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăPe lângă contribuţia sa la Fondul Global,  
Comisia a mai sprijinit CSS prin diferite  
acţiuni menite să reducă criza de RUS, să  mărească disponibilitatea și abordabilitatea 
principalelor medicamente sau să sporească 
finanţarea pentru sănătate. În ţările în care „sănătatea” este un sector sprijinit prin pro-gramul indicativ naţional, CSS reprezintă,  
desigur, obiectivul central al sprijinului CE, 
de preferinţă printr-o SWAp.
18. 
Când Comisia este implicată indirect în sec-
torul de sănătate, în special prin SBG core-
lat cu sectoare sociale sau linii bugetare  și finanţare intra-ACP, trebuie convenite  
parteneriate tacite cu alţi donatori (UE) în  
conformitate cu Codul de conduită privind 
complementaritatea și diviziunea muncii și 
trebuie asigurată coordonarea în cadrul gru-
pului de donatori de sprijin bugetar.
Delegaţiile pot fi sprijinite și de serviciile  
centrale (SC). Serviciile din grupul Relex  
și-au regrupat competenţele în materie de 
sănătate în jurul echipelor specializate în  
domeniul sănătăţii din DEV și AIDCO. Acest lucru a contribuit în mod substanţial la un 
sprijin tehnic îmbunătăţit oferit delegaţiilor, în dialogul privind politicile cu ţările parte-nere, precum și la identificarea/formularea/implementarea intervenţiilor în domeniul  sănătăţii.
(a) 
Nu doar pentru a sprijini „operaţiunile” Fon-
dului Global, ci și pentru a îndemna Fon-
dul să-și integreze activităţile în politici  naţionale și pentru a consolida sistemele  sanitare.(d) 
În ţări în care infecţia cu HIV este foarte răs-
pândită, delegaţiile iau măsuri pentru a se asigura că toţi profesioniștii care au de-a  
face cu orice proiect/program sunt în stare 
să „includă” HIV/SIDA în domeniul lor de  competenţă, chiar dacă nu sunt specialiști în domeniul sănătăţii. De exemplu, delegaţiile 
CE din Africa de Sud pregătesc un ghid pri-
vind „Includerea HIV și SIDA în sectoare  și programe”. Mai multe delegaţii (de ex.  
 Botswana) au efectuat deja pregătirea spe-
cifică pentru personalul lor cu privire la  
includerea HIV/SIDA. 
20. 
Comisia analizează în ce măsură diviziunea 
muncii va oferi oportunităţi pentru o uti-
lizare comună a competenţelor. Problema  
este că statele membre UE își reduc, de ase-
menea, competenţele sectoriale și că ele ar 
putea fi reticente faţă de încheierea unor  acorduri oficiale și obligatorii. 
Întrucât este de dorit să existe o cooperare 
mai mare cu consilierii ECHO pe probleme de 
sănătate, există limite pentru utilizarea lor în dezvoltarea politicilor, deoarece profilul lor 
profesional le cere de obicei să gestioneze ajutoarele umanitare în cazuri de urgenţă,  fiind diferit de profilul profesional al unui  analist și consilier în domeniul politicilor de sănătate de a sprijini consolidarea sisteme-
lor sanitare.
24. 
Comisia salută observaţia Curţii privind rapi-
ditatea și predictibilitatea finanţării SBG  în cadrul celui de al nouălea FED. Aceasta  observă că, în cadrul celui de al zecelea FED, prevede să îmbunătăţească și mai mult pre-dictibilitatea instrumentului său SBG prin  
furnizarea de „contracte ODM” în cazurile  în care condiţiile o permit.
68
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană25.
(a) 
Comisia va continua să consolideze siste-mele de informaţii de sănătate din ţările  
partenere (de exemplu Zambia) pentru a le 
crește capacităţile de colectare a datelor  corelate cu plăţile bazate pe rezultate.
(b) 
Condiţiile de eligibilitate pot afecta pre-dictibilitatea sprijinului bugetar, însă oferă 
garanţii fundamentale în ceea ce privește  
eficacitatea sprijinului bugetar. Plata din  
fonduri SBS atunci când un program SBG este 
întârziat sau este suspendat temporar este posibilă doar dacă o deteriorare a cadru-
lui macroeconomic constituie o încălcare  
a eligibilităţii SBG, însă nu este considerată 
de Comisie ca putând compromite obiecti-
vele sectoriale. 
În final, din 26 de programe SBG finanţate în 
cadrul celui de al nouălea FED, 19 % au fost 
afectate de întârzieri sau suspendări. 
29. 
Faptul că numai o mică parte din cererile  depuse la Fondul Global sunt selectate nu  
simplifică coordonarea asistenţei oferite de comunitatea donatorilor. După cum a obser-vat Curtea în Lesotho, Fondul Global a acor-dat, în cea de a șaptea rundă, 33 de milioane USD pentru a ajuta COV (copii orfani și vul-
nerabili), în timp ce documentul de strategie de ţară pentru Lesotho le-a alocat deja un  
sprijin important (într-un moment în care nu 
exista nicio garanţie că cererea depusă către 
fond va avea succes).
31. 
Comisia salută constatarea Curţii că spri-jinul bugetar are potenţialul de a juca un  rol esenţial în îmbunătăţirea serviciilor de  sănătate.Diferenţele dintre SBG și SBS sunt clar iden-
tificate în definiţia internaţională existentă, 
dată de OCDE (Organizaţia pentru Cooperare și Dezvoltare Economică)/CAD (Comitetul de 
Asistenţă pentru Dezvoltare). Deși această  
definiţie nu este întotdeauna aplicată în  mod consecvent de toată lumea și peste  tot
1, orientările și practica CE le respectă  
în totalitate. 
32. 
O modalitate de ajutor relativ nouă, SBS,  
a început în cadrul celui de al nouălea FED, 
cu primele angajamente în anul 2003, după 
publicarea Orientărilor privind SBG (2002)  și privind sprijinul acordat programelor sec-
toriale (2003). Deși este adevărat că, până  
acum, sprijinul bugetar sectorial pentru  
sănătate s-a limitat la un număr mic de ţări, 
dovezile existente pentru Africa
2 arată că,  
în acest caz, Comisia este cel mai mare uti-
lizator de sprijin bugetar sectorial în toate sectoarele.
Având în vedere angajamentul tehnic puter-
nic în proiectarea și implementarea politicii 
sectoriale în cadrul unui dialog focalizat cu o gamă largă de părţi interesate impus de  
SBS, Comisia consideră că sectoarele priori-tare sunt cele pe care ar trebui să se concen-treze un astfel de efort solicitant de a folosi SBS. Cu toate acestea, când au fost dispo-nibile resurse, SBS a fost folosit deja și în  
sectoare neprioritare (Ghana, Mozambic). 
33. 
SBG poate fi acordat suplimentar sectoarelor 
prioritare deoarece oferă o ocazie unică de a avea un dialog despre priorităţile gene-rale ale politicilor ţării partenere. SBS este o modalitate de implementare a unui sprijin pentru un sector prioritar sau neprioritar. 
1 Parteneriat Strategic cu Africa, Studiu privind sprijinul 
bugetar 2007.
2 Ibidem .
69
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană34. 
Există un punct de vedere clar al Comisiei  
(și o practică) asupra relaţiei dintre SBG și sprijinul pentru sectorul social. Acest lucru 
este afirmat în mod clar în orientările actu-
ale, care nu reduc relevanţa dimensiuni-lor sectorului social
3. Comisia promovează  
o conștientizare crescută a personalului faţă de legătura dintre sprijinul bugetar și ser-viciile sociale.
35. 
Deoarece a contribuit la abordarea de eva-
luare concepută și utilizată pentru evalua-
rea comună CAD (2006), Comisia lucrează în prezent cu alţi donatori de sprijin bugetar în 
cadrul CAD pentru a dezvolta o metodologie 
îmbunătăţită ce ţine cont de învăţămintele 
desprinse.
3 „Într-un program SBG menit să sprijine o politică și o 
strategie naţională, vor exista totuși sectoare sau dome-
nii-cheie cărora li se va acorda o atenţie specială. Aceste 
sectoare vor fi cele considerate a avea o importanţă 
deosebită pentru sprijinul strategiei naţionale. În ţările în care este acordat sprijin DSRS (Documentul de strategie 
pentru reducerea sărăciei) este normal ca accentul să fie 
pus pe sectoarele sociale ale educaţiei și sănătăţii, 
ca elemente esenţiale de reducere a sărăciei monetare și 
nemonetare” (Orientări, pagina 50/51).36. 
Într-un an dat, deciziile bugetare referi-
toare la cheltuielile totale, alocarea lor pe sectoare, nivelul deficitului și compoziţia  
finanţării sale iau în calcul constrângerile  
macroeconomice prezente și viitoare și  nivelul estimat și repartizarea tuturor flu-xurilor de ajutoare. În mod normal, așadar, 
nu va exista și nici nu ar trebui să existe  
o relaţie de unu la unu între sprijinul buge-tar crescut și cheltuielile de sănătate cres-
cute dintr-un an dat. Cu toate acestea, în  
timp, subvenţiile bugetare sprijină crearea 
spaţiului fiscal necesar pentru cheltuielile  
crescute. Prin dialogul și condiţiile sale,  sprijinul bugetar CE a cerut adesea insistent 
alocări bugetare mai mari pentru sănătate. 
Totuși, acest lucru nu a fost întotdeauna pri-
vit ca cea mai urgentă prioritate atunci când 
problemele de execuţie a bugetului ar afecta 
impactul unor alocaţii mai mari. Din motive 
de acest tip, Comisia preferă în general să  se concentreze pe indicatori ai rezultatelor 
care ţin cont de îmbunătăţirile de la nivelul 
beneficiarilor. 
37. 
Stimulând consolidarea sistemelor de ges-tionare a finanţelor publice, „interpretarea dinamică” a eligibilităţii, dată de către Comi-sie și care se aplică atât în cazul SBG cât și al SBS, sprijină eforturile locale de a îmbunătăţi 
utilizarea eficace a finanţării bugetare. Ast-
fel, SBG sprijină un răspuns sustenabil la  cheltuielile publice ineficiente și ineficace 
(în sănătate ca și în alte domenii) ce va fi  
în avantajul tuturor modalităţilor de ajutor 
folosite în ţara parteneră. 
Anchetele de urmărire a cheltuielilor publice 
sunt foarte ilustrative, dar s-au dovedit a fi de uz limitat ca instrumente de angajare  a autorităţilor naţionale într-un program de reformă a gestionării a finanţelor publice.
70
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană38. 
Programele SBG abordează riscurile  
menţionate de Curte în mai multe moduri. 
Primul este implementarea periodică a diag-
nosticelor CPRF (cheltuieli publice și respon-sabilitate financiară) ce cuprinde indicatori ai cheltuielilor de nivel primar în sănătate  
și educaţie (indicator performanţă nr. 23).  
Al doilea este includerea treptată a cheltu-ielilor descentralizate și desconcentrate în 
programe de reformă a gestionării finanţelor 
publice. De comun acord cu alţi donatori  
de sprijin bugetar, Comisia este pregătită  
să folosească audituri financiare și teste  de conformitate atunci când acestea sunt  
privite ca cele mai utile instrumente pentru 
a grăbi procesul de reformă al gestionării  
finanţelor publice (GFP). 
În orice caz, căile prin care Comisia gestio-
nează aceste riscuri trebuie să fie compati-bile cu faptul că, odată transferate trezoreriei 
naţionale, fondurile Comisiei sunt ameste-
cate cu resursele naţionale și nu pot fi detec-
tate și auditate în mod specific. Acest lucru 
este valabil atât pentru SBG, cât și pentru  SBS, care nu au un obiectiv bine stabilit. 
În cazul SBS, se acordă atenţie întregului  
lanţ de rezultate și alocării și execuţiei buge-tului sectorial. Acest lucru poate fi sprijinit prin dialog sau prin punerea de condiţii, în 
funcţie de context și de obiectivele specifice ale unui anumit program SBS.
39. 
SBG sprijină consolidarea politicii globale  și a cadrului instituţional necesar pentru  o îmbunătăţire durabilă și cuprinzătoare  a furnizării de servicii de sănătate. Comisia este de acord că existenţa unor politici de 
sănătate bine definite sporește eficacitatea tuturor tipurilor de ajutor acordate sectoru-
lui și a sprijinit în mod activ stabilirea poli-
ticilor de sănătate încă din anii '90 (Senegal, 
Zambia, Ghana…). Cu toate acestea, SWApurile, politicile  
naţionale de sănătate și relaţia lor cu SBG nu 
trebuie confundate. SWApurile sunt meca-nisme ce armonizează sprijinul donatori-
lor pentru o politică de sănătate existentă. 
Deși nu sunt complet aliniate la sistemele  naţionale cum este sprijinul bugetar, SWA-purile reprezintă o dezvoltare pozitivă, însă 
nu ar trebui să fie o condiţie preliminară  
pentru SBG. De fapt, împreună cu un dia-log adecvat privind politicile, acesta poate 
determina constituirea de SWApuri (de ex. 
Madagascar). 
În fine, concentrându-se la nivelul DSRS  
(Documentul de strategie pentru reduce-
rea sărăciei), SBG promovează realizarea  
ODM-urilor creând și o cerere pentru politici 
sectoriale mai bine definite. Din cele 22 de 
ţări ASS care au implementat cu regularitate 
SBG al CE în cadrul celui de al nouălea FED, 
14 efectuează evaluări periodice comune ale sectorului de sănătate, ale căror rezultate  
sunt apoi luate în considerare în timpul eva-
luării anuale comune a SBG. În restul ţărilor, 
acestea sunt dezvoltate treptat. 
40. 
Orientările SBG 2007 nu interzic utilizarea  fondurilor de dezvoltare a capacităţii SBG  pentru a sprijini ministerele sectoriale.  Cu toate acestea, pentru a evita o frag-mentare excesivă, fondurile de dezvoltare  
a capacităţii SBG sunt folosite în principal  pentru a consolida sistemele GFP și cadrele 
de monitorizare DSRS. Totuși, este important 
faptul că aceasta poate să includă sisteme  
descentralizate de gestionare a finanţelor  publice, în multe ţări fiind direct relevant  pentru furnizarea serviciilor de sănătate. 
Sectorului de sănătate îi este acordată  
o asistenţă tehnică mai extinsă în cadrul  unor programe sectoriale de către donatorii 
activi din sector.
71
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană41. 
Comisia salută constatarea Curţii că marea 
majoritate a delegaţiilor participă direct la dialogul privind sectorul de sănătate.
(a)
Când Comisia este implicată indirect în sec-torul de sănătate, în special prin SBG core-lat cu sectoare sociale, trebuie convenite  
parteneriate tacite cu alţi donatori (UE) în  conformitate cu Codul de conduită privind 
complementaritatea și diviziunea muncii  
și trebuie asigurată coordonarea în cadrul  
grupului de donatori de sprijin bugetar.  
Delegaţiile mai pot fi sprijinite și de către  experţi în sănătate, disponibili la nivelul ser-
viciilor centrale.
(b) 
Un număr tot mai mare de ţări gestionează 
SBG prin cadrele de evaluare a performanţelor 
(8 în 2006, 12 în 2008). Aceste matrice agre-ate în comun definesc în mod clar criteriile 
folosite pentru a evalua performanţa ţării,  
inclusiv în sectorul de sănătate. Fiecare  
delegaţie trebuie să decidă profunzimea și 
amploarea implicării sale în dialogul privind politica sectorială. A se vedea și punctul 39 
anterior pentru coordonarea dintre SBG și  evaluările sectoriale. 
(c) 
Valoarea adăugată a SBG constă în încura-
jarea dialogului sectorial pentru a corela  resursele politice, tehnice și financiare de  
rezultatele importante ale sectorului. În  
consecinţă, Comisia își va continua eforturile 
pentru a se asigura că indicatorii rezultatelor SBG sunt corect integraţi în dialogul secto-rial și în procese. Cu toate acestea, discuţiile pe marginea rezultatelor efective trebuie să echilibreze acest obiectiv cu necesitatea de 
a asigura o verificare exhaustivă a condiţiilor de plată.43. 
Conform datelor Comisiei privind 138 de  
obiective de sănătate care au primit punctaj și pentru care s-au emis decizii de plată în 
perioada 2003-2007, 83 de obiective au fost 
îndeplinite în mod complet (adică 60 %). 
În plus, în alte 15 % din cazuri, obiectivele 
au fost atinse parţial. 
Este posibil ca și obiectivele exagerat  
de ambiţioase să fi contribuit la aceste  
 rezul tate.
44.
(a) 
Ponderea financiară asociată obiectivelor  
individuale este doar una din căile prin  
care sprijinul bugetar urmărește să stimu-
leze o performanţă mai bună, celelalte fiind 
monitorizarea, dialogul privind politicile și 
responsabilitatea naţională.
(b) 
Comisia folosește câţiva indicatori de resurse 
(de obicei alocarea și execuţia financiară),  
dar se concentrează în principal pe indica-torii de rezultate (furnizări asistate). 
Deși aceștia nu se află sub controlul direct 
al guvernului, se află totuși sub controlul  indirect al guvernului. Spre deosebire de  indicatorii de resurse sau realizări (numărul 
de spitale), aceștia se referă la obiectivele politicilor guvernamentale și la efectele lor 
asupra populaţiilor beneficiare. 
(c) 
Deși fiabilitatea datelor reprezintă o con-strângere, prin faptul că folosește datele  existente, Comisia promovează și sprijină  îmbunătăţirea acestora.
72
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană(d) 
Identificarea unor obiective ambiţioase și  
realiste este dificilă și nu poate fi realizată în mod satisfăcător decât după câţiva ani de 
practică în gestionarea pe baza rezultatelor 
în care procesele sectoriale sunt însușite în mod adecvat. Creșterea capacităţii ţărilor  partenere de a gestiona dezvoltând rezultate 
este unul dintre obiectivele abordării Comi-
siei în ceea ce privește sprijinul bugetar. 
(e) 
Se fac eforturi pentru a lua mai bine în con-
siderare calitatea serviciilor de sănătate.  
De exemplu, indicatorul privind asistenţa  la naștere a evoluat progresiv de la nașteri 
„instituţionale” (când nu tot personalul  
dintr-un centru de sănătate a fost instruit  
cum să asiste nașterile) până la asistenţă  
„calificată”. 
45. 
Deși Curtea are dreptate când afirmă că indi-
catorii nu vizează direct populaţia cea mai 
săracă, trebuie observat că: 
definiţia unor indicatori reflectă o dimen- –
siune legată de sărăcie (de ex. nașteri  asistate în centre de sănătate de bază);
ratele sărăciei din ţările ce beneficiază   –
de sprijin bugetar se încadrează între  30-60% din populaţie: obiectivele celor mai mulţi dintre indicatori au depășit  
procentul de populaţie care nu este  
săracă. 
În plus, există o tendinţă tot mai mare de  
a folosi indicatori defalcaţi în funcţie de  
nivelul celor mai sărace regiuni, zone mar-ginale sau după sex.
46. 
Trebuie menţionat faptul că alte obiective  
SBG pot avea o influenţă pozitivă indirectă asupra sectorului de sănătate.47. 
Deși proiectul (ca abordare sau ca moda-
litate de implementare a unui program de  sprijin la nivel de politici sectoriale) nu este 
forma preferată de CE pentru implementarea 
ajutorului, este clar că proiectele rămân în continuare un instrument major de realizare a ajutorului nostru pentru dezvoltare.
De exemplu, o primă evaluare a alocări-
lor iniţiale în cadrul programelor indica-tive naţionale ale celui de al zecelea FED/  Pachetul A ale ţărilor ASS (cu excepţia Africii de Sud) indică faptul că sprijinul bugetar  (inclusiv SBG și SBS) reprezintă aproximativ 48 % din sumele alocate până în prezent.  
Restul de 52 % va fi cheltuit în principal prin 
proiecte.
48. 
Pentru a monitoriza și trage învăţăminte din 
proiectele pe care le finanţează și pe lângă evaluările intermediare și finale, Comisia  
a instituit un sistem de monitorizare orien-
tată spre Rezultate (MOR) ce acoperă toate 
regiunile și sectoarele de ajutor comunitar. 
Sistemul MOR se concentrează în principal pe calitatea proiectului, eficienţa și efica-
citatea în prezent, perspectivele de impact și sustenabilitatea potenţială. Rezultatele  obţinute prin MOR pentru intervenţiile în  domeniul sănătăţii ale FED pentru anii 2001-2007 indică, într-adevăr, o sustenabilitate  
insuficientă.
49.
(a) 
În prezent, situaţia evoluează spre mai  bine deoarece Comisia face eforturi să  îmbunătăţească „legătura (dintre) ajutorul  în caz de urgenţă, reabilitare și dezvoltare” (LARD). 
73
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană(c) 
În urma raportului special al Curţii privind 
„Eficacitatea asistenţei tehnice în contextul dezvoltării capacităţilor” (2007), Comisia își 
va finaliza până la sfârșitul lunii noiembrie 
2008 noile sale „Orientări privind cooperarea tehnică și mecanismele de implementare a programelor”, scopul fiind să se asigure o  
cooperare tehnică de calitate care să spri-
jine programele gestionate de ţări, precum și sprijin prin mecanisme de implementare a 
proiectelor deţinute de parteneri, cu o redu-
cere substanţială a utilizării unităţilor para-
lele de implementare a proiectelor. Acest  
lucru ar trebui să contribuie la o mai bună calitate a cooperării tehnice, a implicării și 
a capacităţii consolidate. 
(e) 
Majoritatea ţărilor din ASS au dezvoltat poli-
tici naţionale de sănătate cu sprijinul OMS 
și al întregii comunităţi de donatori, inclu-siv CE. Cu toate acestea, adesea trebuie să 
existe o mai bună corespondenţă între poli-
tici și resurse (buget alocat sănătăţii, resurse 
umane pentru sănătate etc.). 
Comisia contribuie la îmbunătăţirea aces-
tor politici de sănătate prin proiecte (de  ex. „Programme de soutien au secteur de  la santé” în valoare de 25 milioane EUR din Angola), „Programe de sprijin pentru poli-ticile sectoriale” (de ex. sprijin bugetar  
pentru sectorul de sănătate în Zambia și  Mozambic) sau chiar prin participarea sa la 
„Evaluări anuale comune în sectorul de sănă-
tate” (de ex. Benin, Madagascar, Mozambic, 
Zambia).
(f) 
A se vedea răspunsurile la punctele VI (a  treia liniuţă) și 18.50.
(b) 
Delegaţiile sunt ţinute la curent cu proiectele centralizate ce privesc ţările lor. Acest lucru 
este util pentru raţionalizarea intervenţiilor 
CE și evitarea eventualelor suprapuneri între acţiunile implementate la nivel de ţară sau regional și cele implementate la nivel de  
intra-ACP. În plus, delegaţiile CE sunt infor-
mate cu regularitate despre programele  gestionate la nivel central atunci când au  
loc seminarii regionale. Pentru mai multe  
informaţii, acestea au acces și la CRIS (sis-
temul informaţional al EuropeAid) și la intra-
netul EuropeAid.
(c) 
Orientările comune ONU-CE privind rapor-
tarea sunt menite să depășească aceste  
dificultăţi. 
53.
(a) 
De obicei, aceste proiecte de sănătate  
finanţate prin linii bugetare generale, pro-
puse și implementate de ONG-uri și alţi  
actori nestatali sunt finanţate de Comisie  numai dacă sunt suficient de compatibile cu 
politicile de sănătate și cu planurile sanitare ale ţărilor în care sunt implementate. Aceste proiecte sunt adesea îndeplinite în colabo-rare cu sistemul de sănătate local. 
(b) 
Între 2004 și 2005, Comisia a ţinut 4 semi-
narii tematice (Addis Abeba, Dakar, Maputo 
și Bangkok) cu beneficiarii de contracte,  
organizaţii ale societăţii civile și alţi par-teneri cum ar fi OMS, pentru a discuta și  face schimb de învăţăminte desprinse din  acţiunile finanţate prin liniile bugetare  tematice pentru sănătate. 
(c) 
Natura inovatoare și potenţialul pentru  
intervenţii sporite se aplică nu numai progra-
melor naţionale de sănătate din ţara respec-tivă, ci și altor ţări ce întâmpină dificultăţi 
similare și iniţiative globale ce finanţează  
intervenţiile în domeniul sănătăţii în zonele 
respective.
74
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană54. 
Cererile de propuneri în baza liniilor buge-tare tematice pentru sănătate vizează ţările 
cele mai puţin dezvoltate, alte ţări cu veni-
turi reduse sau intermediare și, în cadrul  
acestor ţări, grupurile de populaţie cele  
mai dezavantajate. Este recunoscut faptul  
că grupurile de populaţie sărace și margina-lizate, chiar și în ţările în curs de dezvoltare 
cele mai avansate, au nevoie de sprijin; acest 
lucru se aplică în mod special în cazul HIV/
SIDA și necesităţilor de sănătate a reprodu-
cerii în cazul grupurilor precum utilizatorii 
de droguri injectabile, lucrătorii emigranţi, 
refugiaţii, persoanele care lucrează în  industria sexului, bărbaţii ce întreţin relaţii 
sexuale cu bărbaţi etc. Mai mult, procesul  
de evaluare a cererilor de propuneri ia în  
considerare relevanţa acţiunii propuse pen-
tru nevoile și constrângerile ţării/regiunii/populaţiei respective. 
58. 
În urma auditului Curţii, Comisia a decis să 
înfiinţeze un grup interservicii specific, cu 
următoarele sarcini:
să definească rolul și responsabilităţile  –
pe care ar trebui să le aibă o delegaţie CE 
faţă de Fondul Global (de ex. participarea 
la MCT, raportare etc.). Ar putea fi iden-
tificate diferite tipuri de delegaţii după criterii cum ar fi: nivelul de răspândire a HIV în ţară, faptul că „sănătatea” este sau nu un sector prioritar în documentul de 
strategie de ţară etc.; 
să determine modalitatea în care   –
delegaţiile își vor îndeplini noile sarcini, 
luând în considerare resursele limitate  
ale acestora; și
să stabilească modul în care delegaţiile  –
pot fi sprijinite de SC și cum vor coo-pera DG DEV și AIDCO pentru a acorda  
asistenţă delegaţiilor.
(c) 
Capacitatea ţărilor de a pregăti propuneri de bună calitate este în general tot mai mare. La 
ultima rundă a cererilor de propuneri (lan-
sată pe 1 martie 2008) s-a cerut cea mai mare 
sumă de până acum (6,1 miliarde USD), însă 
a existat și cea mai mare rată de până acum 
de propuneri recomandate de Comitetul de 
evaluare Tehnică: 54 %.În prezent, Comisia studiază împreună  
cu ONU-SIDA modalităţile de a consolida  capacitatea ţărilor în lupta împotriva SIDA 
(dezvoltarea și implementarea unui plan de 
acţiune „de consolidare a capacităţii”).
60. 
Sistemele de sănătate eficiente pot să  transforme sprijinul Fondului Global și al  
PEPFAR (Planul de urgenţă al președintelui 
SUA împotriva SIDA) în servicii de sănătate 
acordate populaţiei afectate de HIV/SIDA,  
tuberculoză și malarie. 
De asemenea, Comisia sprijină elementele  
esenţiale ale sistemelor sanitare cum sunt  
„Resurse umane în domeniul sănătăţii”:  
Instrumentul de cooperare pentru dezvol-
tare/„Investiţia în resurse umane” a alocat  
40 de milioane euro pentru resursele umane în domeniul sănătăţii (2007-2013). FED spri-
jină activităţile și programele de resurse  
umane în domeniul sănătăţi din Angola,  
Mozambic, Uganda, Zambia și Zimbabwe,  
iar indicatorii de resurse umane în domeniul 
sănătăţii sunt acum folosiţi în tranșele vari-
abile ale SBG și SBS în domeniul sănătăţii.  Comisia mai lucrează și cu OMS pentru spri-
jinirea politicilor farmaceutice (25 de mili-
oane euro) și pentru o mai bună planificare 
și întocmire a bugetului sănătăţii (25 de mili-oane euro) în ţările ACP.
62. 
Comisia este conștientă de faptul că pro-
gramele specifice referitoare la boli, precum 
Fondul Global, au nevoie de sisteme sani-
tare eficiente pentru a da rezultate. Pentru 
a înţelege mai bine această relaţie, DG DEV 
lucrează în prezent la orientările strategice 
și tehnice despre cum ar putea astfel de  programe specifice să consolideze sistemele 
sanitare. 
75
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană64. 
Comisia observă că întrebarea se pune în  primul rând atunci când este necesară  
o combinaţie între SBG și un sector prio-
ritar de sănătate  și abia în al doilea rând  
atunci când SBS este un instrument adecvat 
de implementare pentru sectorul prioritar  
(sau neprioritar) de sănătate. 
Comisia consideră că o politică de sănătate 
bine definită și un program pentru sectorul 
de sănătate sprijinit de donatori, nu neapă-
rat printr-un SBS finanţat de Comisie, sunt 
binevenite pentru a îmbunătăţi eficacitatea 
contribuţiei SBG la rezultatele din domeniul sănătăţii.
65. 
Conform convingerii sale privind comple-
mentaritatea instrumentelor, Comisia este  de acord cu Curtea că proiectele pot con-
solida sprijinul bugetar, însă observă că și  
varianta opusă este la fel de adevărată.
66. 
Complementaritatea nu este simplă în ceea 
ce privește Fondul Global. Predictibilitatea este redusă (conform afirmaţiilor Curţii,  
numai 39 % dintre propunerile pentru run-
dele 1-7 ale cererilor de propuneri au fost  
onorate de fond). În plus, timpul necesar  pentru a planifica și pregăti o intervenţie  atât pentru Comisie, cât și pentru Fondul  Global este complet diferit. 
67. 
Comisia este de acord că există posibile  
sinergii care ar putea fi exploatate mai bine 
atât de donatorii de sprijin bugetar, cât și  
de Fondul Global. 
68. 
De regulă, dacă într-o ţară există un program 
sectorial
4 și dacă Comisia este implicată în 
sectorul de sănătate al acestei ţări, Comisia 
va sprijini implementarea lui. 
4 Ca urmare a respectării unei SWAp, un guvern dezvoltă 
treptat un program sectorial . Un program sectorial are trei 
componente: o politică și o strategie sectorială , un buget 
sectorial și perspectiva sa pe termen mediu și un mecanism 
de coordonare sectorială.Pentru a-și reafirma poziţia, Comisia a sem-
nat în luna septembrie 2007 „Parteneriatul internaţional pentru sănătate” (PIS) care  
a relansat abordarea sectorială în sectorul de 
sănătate. După aceasta, delegaţiile Comisiei 
din Etiopia și Mozambic au semnat recent  
împreună cu guvernele și partenerii pentru 
dezvoltare o „înţelegere PIS” (modalităţi  de punere în aplicare a PIS într-o anumită  
ţară).
69. 
Comisia promovează în mod activ dezvolta-
rea și implementarea unui program sectorial, 
printr-o SWAp, în principal în ţările în care sprijină sectorul de sănătate. Până în pre-
zent, Comisia a fost implicată în mai multe 
programe sectoriale (de ex. Ghana, Mozam-
bic, Senegal, Uganda și Zambia).
70. 
Pentru a oferi SBS sectorului de sănătate,  
trebuie îndeplinite următoarele criterii:  
includerea sprijinului în domeniul  1. 
sănătăţii în documentul de strategie de 
ţară, ca sectoare prioritare sau neprio-
ritare în contextul implicării ţării și al  diviziunii muncii;
condiţiile de eligibilitate pentru SBS  2. 
sunt îndeplinite (politică sectorială bine 
definită, mecanism de coordonare sec-torială, stabilitate macroeconomică și  îmbunătăţirea GFP). 
Cu toate acestea, în multe ţări din Africa  
Subsahariană, aceste condiţii nu sunt înde-
plinite în prezent.
72. 
Cadrul de politici/cadrul strategic s-au  
îmbunătăţit foarte mult în ţările ASS în ulti-
mul deceniu, cu sprijinul OMS și al tuturor 
celorlalţi parteneri majori pentru dezvol-
tare. Totuși, aceste politici trebuie să fie  
îmbunătăţite constant (de exemplu, legături 
mai bune între nevoile sanitare și resurse). Evaluările anuale comune ale sectorului de 
sănătate la care Comisia participă adesea  
reprezintă un exerciţiu ce determină noi  
evoluţii ale cadrului de politici/cadrului  
strategic din domeniul sănătăţii.
76
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăCONCLUZII 
ȘI RECOMANDĂRI
73. 
În conformitate cu angajamentele sale poli-
tice, Comisia și-a menţinut finanţarea directă pentru sănătate la nivel de ţară, a mărit  
sprijinul bugetar general și contribuţia la  
iniţiativele globale. 
Angajamentul de 20 % ( „Comisia se va strădui 
să asigure alocarea unei rate de referinţă de  
20 % din ajutorul său alocat în baza progra-melor de ţară acoperite de Instrumentul de  
cooperare pentru dezvoltare, până în 2009,  
pentru educaţia primară și secundară și ser-
viciilor de bază din domeniul sănătăţii, prin  
proiecte, programe sau sprijin bugetar core-
lat cu aceste sectoare , luând în considerare  
o medie a tuturor zonelor geografice…”  Arti-
colul 5 din Instrumentul de cooperare pen-
tru dezvoltare) nu se aplică în cazul ţărilor 
ACP.
74. 
Sistemele de sănătate eficiente pot să  
transforme sprijinul Fondului Global și al  
PEPFAR în servicii de sănătate acordate  
populaţiei afectate de HIV/SIDA, tubercu-
loză și malarie. 
De asemenea, Comisia sprijină elementele  
esenţiale ale sistemelor sanitare cum sunt  „Resurse umane în domeniul sănătăţii”:  Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare/
„Investiţia în resurse umane” a alocat 40 de 
milioane euro pentru resursele umane în  domeniul sănătăţii (2007-2013). FED sprijină 
activităţile și programele de resurse umane 
în domeniul sănătăţii din Angola, Mozam-
bic, Uganda, Zambia și Zimbabwe. Indicato-rii de resurse umane în domeniul sănătăţii sunt acum folosiţi în tranșele variabile ale  SBG și SBS. Comisia mai lucrează și cu OMS pentru sprijinirea politicilor farmaceutice  
(25 de milioane euro) și pentru o mai bună planificare și întocmire a bugetului sănătăţii 
(25 de milioane euro) în ţările ACP.75. 
Comisia notează observaţia Curţii și va  
încerca să găsească soluţii pentru a deţine competenţe suplimentare, fie interne, fie  
prin acorduri, de exemplu, cu birourile de  
ajutor ale statelor membre prezente în ţările respective. 
RECOMANDĂRI PRIVIND 
ALOCAREA RESURSELOR
Nr. 1: Comisia va lua în considerare alocă-
rile sectoriale în funcţie de orientările ce  
vor fi stabilite pentru evaluarea interme-diară a celui de al zecelea FED. Este proba-
bil ca acestea să sublinieze obiectivele la  
nivel de ţară, rezultatele obţinute și prin-
cipiile implicării ţării și diviziunii muncii.  
De asemenea, ele vor lua în considerare  
faptul că rezultatele privind obiectivele  
legate de sănătate din cadrul ODM-urilor  pot fi atinse prin diverse căi, inclusiv prin  
investiţii în afara sectorului de sănătate  
(apă și instalaţii sanitare, educaţie, dez-
voltare rurală, guvernare…) și nu doar  
prin sprijin direct acordat serviciilor de  sănătate.
(a) Recunoscând măsura în care se poate  
acorda atenţie sănătăţii din statele care  se află într-o situaţie de fragilitate, ade-sea orfane ale ajutorului pentru sănătate,  
Comisia oferă deja sau va oferi sprijin direct sectorului de sănătate în cadrul celui de al  
zecelea FED unui număr de 15 ţări ASS, din-
tre care 8 sunt afectate de situaţii de fra-
gilitate (Burundi, Ciad, Congo, Republica  Democrată Congo, Guineea, Côte d'Ivoire,  
Liberia și Zimbabwe). Numărul ţărilor afec-
tate de situaţii de fragilitate al căror sector 
de sănătate este sprijinit de Comisie a cres-
cut de la 7 în cel de al nouălea la 8 în cel  
de al zecelea FED.
77
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană76. 
Comisia salută observaţia Curţii privind  
rapiditatea crescută de implementare  a intervenţiilor FED în domeniul sănătăţii,  
în cadrul celui de al nouălea FED, și consi-
deră, ca și Curtea, că acest lucru se datorează parţial descentralizării.
77. 
Rezultatele primei evaluări în curs pentru  o perioadă de 5 ani efectuată de Fondul Glo-
bal vor fi disponibile până la sfârșitul acestui 
an. Ele vor oferi informaţii detaliate și o ana-
liză a implementării efective a propuneri-
lor finanţate de Fond. Comisia continuă cu atenţie această evaluare și va lua în conside-
rare concluziile sale. De asemenea, Comisia 
va da curs concluziilor auditului Curţii. 
78. 
Comisia este de acord că o predictibilitate 
mai mare a finanţării ar crește eficacitatea ajutorului. Prin urmare, începând cu cel de al 
zecelea FED, CE a dezvoltat contractul ODM 
tocmai pentru a crește predictibilitatea spri-
jinului bugetar din ţările partenere perfor-
mante. Cu toate acestea, Comisia observă că volatilitatea ajutorului este justificată atunci 
când condiţiile preliminare pentru eficaci-tatea ajutorului nu mai sunt prezente, ca și atunci când eligibilitatea sprijinului bugetar expiră.Nr. 2: În timpul evaluării intermediare  
a celui de al zecelea FED, Comisia va evalua restul finanţării sale pentru a-i reflecta cât  
mai bine priorităţile de politică în sectorul  
sănătăţii și în alte sectoare, din perspectiva primilor ani de implementare a celui de al  zecelea FED. Consolidarea sistemelor sani-
tare (CSS) se numără, într-adevăr, printre  
priorităţile sale.
Nr. 3: Recunoscând limitele deciziei de alo-
care a resurselor în ceea ce privește între-
gul personal, Comisia caută modalităţi de  
a asigura un acces mai bun al delegaţiilor  la competenţele în domeniul sănătăţii  publice. Când Comisia este implicată indi-rect în sectorul de sănătate, în special  
prin SBG corelat cu sectoare sociale sau  
linii bugetare și finanţare intra-ACP, tre-
buie convenite parteneriate tacite cu alţi  
donatori (UE) în conformitate cu Codul  de conduită privind complementaritatea  
și diviziunea muncii și trebuie asigurată  
coordonarea în cadrul grupului de donatori 
de sprijin bugetar. În cazul în care sănă-
tatea este un sector prioritar, Comisia va  
căuta modalităţi de a pune la dispoziţia  
delegaţiei competenţele corespunzătoare.
(a) Posibilitatea de a stabili competenţe în  
domeniul sănătăţii în delegaţia regională  este în discuţie de ceva vreme. Comisia tre-buie să cântărească mai bine avantajele și  dezavantajele acestei recomandări înainte  de a lua o decizie.
(c) Cooperarea cu OMS, deja importantă,  
ar putea într-adevăr să fie consolidată  cu birourile naţionale ori de câte ori este  posibil.
78
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană79. 
Comisia salută constatarea Curţii că SBG  poate fi un instrument important pentru  
a sprijini politici de sănătate mai bune. Cu 
toate acestea, Comisia subliniază că eficaci-
tatea sprijinului bugetar general este evalu-
ată mai bine pe termen mai lung, deoarece 
îmbunătăţirea rezultatelor la nivel naţional necesită timp, având nevoie de îmbunătăţiri 
în sistemele mari și, astfel, nu poate fi com-
parată cu îmbunătăţirea realizărilor din gru-
puri mai mici și grupuri-ţintă de populaţie. 
Îmbunătăţiri ulterioare sunt planificate în  
timpul implementării celui de al zecelea FED, 
datorită introducerii contractelor ODM și uti-lizării preferate a SBS pentru implementarea 
sprijinului sectorial programat. Comisia își 
continuă eforturile de a spori eficacitatea  
instrumentelor sale de sprijin bugetar (inclu-
siv printr-o utilizare crescută a indicatorilor defalcaţi la nivelul celor mai sărace regiuni, 
al zonelor marginale sau după sex).
80. 
Abordarea bazată pe proiecte – ca proiect  
independent sau ca modalitate de imple-
mentare a unui sprijin al politicilor la nivel sectorial – va rămâne în continuare un ele-
ment important al sprijinului CE acordat  
sectorului de sănătate. Comisia încearcă  
permanent să îmbunătăţească selecţia pro-iectelor ce implică mai multe ţări.
81. 
Implicarea delegaţiilor depinde și de capa-
citatea lor în ceea ce privește probleme  
sectoriale.
În urma raportului Curţii, s-a înfiinţat un  
grup interservicii specific care să stabilească 
ce ar trebui să facă Comisia la nivel de ţară pentru a asigura o utilizare mai eficientă  
a resurselor financiare ale Fondului Global. RECOMANDĂRI PRIVIND RAPIDITATEA 
ȘI PREDICTIBILITATEA
Nr. 4: În prezent, Comisia studiază împreună 
cu ONU-SIDA modalităţile de a consolida  
capacitatea ţărilor în lupta împotriva SIDA  
(dezvoltarea și implementarea unui plan de acţiune „de consolidare a capacităţii”).  
Nr. 5: În cadrul celui de al zecelea FED,  
Comisia încearcă să-și facă SBG mai pre-
vizibil prin lansarea de contracte ODM în  
ţările performante. Comisia consideră că  
ameninţarea de suspendare a plăţilor este  un stimulent pentru păstrarea eligibilităţii: 
acest lucru ar fi subminat dacă recurgerea  
la instrumente alternative pentru a păstra  
fluxul de fonduri ar fi automată. Cu toate  
acestea, nevoia de a evita pedepsirea inu-
tilă a celor săraci este unul dintre facto-
rii-cheie ce determină deciziile Comisiei în  cadrul acestei abordări de la caz la caz.
79
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa SubsaharianăRECOMANDĂRI PRIVIND GESTIUNEA 
ȘI EFICACITATEA INSTRUMENTELOR
Nr. 6: Comisia se angajează să utilizeze cât  
mai mult SBS pentru intervenţiile întreprinse 
în domeniul sănătăţii din sectoarele priori-
tare și neprioritare atunci când condiţiile  o permit. În conformitate cu orientările  sale de programare, Comisia privește SBG  ca fiind complementar intervenţiilor din  
sectoarele prioritare, inclusiv atunci când  
acestea sunt implementate prin SBS.
Nr. 7 (a): Comisia își va continua eforturile  pentru a folosi indicatorii de performanţă ai 
SBG și legăturile dintre SBG și dialogul sec-
torial (inclusiv evaluările sectoriale comune  
și dialogul permanent atunci când există  
o SWAp) astfel încât să încurajeze ţările  
să-și atingă obiectivele legate de sănătate  
din cadrul ODM-urilor și alte obiective într-o manieră durabilă. Aceasta va presupune utili-
zarea a ceea ce în cazul fiecărei ţări este privit 
ca cea mai adecvată combinaţie între indi-
catorii rezultatelor și cei ai resurselor (cum  
ar fi cotele bugetare și ratele de execuţie). În operaţiunile privind sprijinul bugetar general 
ar putea fi inclusă o facilitate de asistenţă  
tehnică pentru a răspunde nevoilor specifice 
referitoare la sectoare cu indicatori SBG (de ex. sistemele de informaţii privind sănătatea).
(b) La nivel sectorial, evaluările anuale se  
concentrează de obicei pe implementarea  
politicii sectoriale și pe execuţia bugetului  
sectorial. Rezultatele evaluărilor cheltuielilor 
publice și ale anchetelor de urmărire a cheltu-
ielilor sunt luate și ele în considerare atunci când sunt disponibile. Din cele 22 de ţări ASS 
care au implementat cu regularitate SBG al CE 
în cadrul celui de al nouălea FED, 14 efectu-
ează evaluări periodice comune ale sectoru-
lui de sănătate, ale căror rezultate sunt apoi 
luate în considerare în timpul evaluării anuale 
comune a SBG. În restul ţărilor, acestea sunt dezvoltate treptat, fiind dezvoltate și încura-
jate în contextul dialogului privind SBG. Cu  
toate acestea, în general, Comisia va prefera 
să folosească SBG și orice garanţie atașată  
ca modalitate de a consolida componen-tele mai sistemice ale gestionării finanţelor  publice ale partenerului și de a consolida  astfel capacităţi în domeniul gestionării  resurselor umane. Astfel, aceasta ar prefera  să consolideze capacităţile organelor de res-ponsabilitate naţională de a efectua evaluări 
precum cele sugerate, decât să le efectueze  
direct. O astfel de abordare are capacitatea  
de a crește la maxim impactul SBG, reduce  
riscurile de suprasolicitare a instrumentului  și reprezintă o concepţie mai bine corelată cu multiplele obiective ale SBG.
(c) A se vedea la litera (b) din această  casetă
(d) În limitele globale ale bugetului său de  
resurse umane și ale statutului care evo-
luează al exerciţiilor de diviziune a mun-
cii, Comisia va face tot posibilul pentru  
a îmbunătăţi calitatea contribuţiilor la  
dialogul privind sectorul de sănătate, după 
cum se sugerează mai sus.
(e) Îmbunătăţirea indicatorilor folosiţi în  
operaţiunile sale de sprijin bugetar repre-
zintă o preocupare continuă a Comisiei.
Nr. 8: Comisia a hotărât să constituie un grup interservicii specific, cu următoarele sarcini:
(1) să definească rolul și responsabilităţile  
pe care ar trebui să le aibă o delegaţie CE  faţă de Fondul Global (de ex. participarea la mecanismul de coordonare de ţară, rapor-tarea etc.). Ar putea fi identificate diferite  
tipuri de delegaţii după criterii cum ar fi:  
nivelul de răspândire HIV în ţară, faptul că  
„sănătatea” este sau nu un sector prioritar  
în documentul de strategie de ţară etc.;
(2) să găsească modalitatea prin care  
delegaţiile își vor îndeplini noile sarcini,  
luând în considerare resursele limitate ale  
acestora; și
(3) să stabilească modul în care delegaţiile  
pot fi sprijinite de SC și cum vor coopera  DG DEV și AIDCO pentru a acorda asistenţă  
delegaţiilor.
În plus, Comisia studiază împreună cu  
ONU-SIDA modalităţile de a consolida  capacitatea ţărilor în lupta împotriva SIDA  (dezvoltarea și implementarea unui plan de acţiune „de consolidare a capacităţii”).
80
Raportul special nr. 10/2008 – Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană82. 
Comisia va continua să îmbunătăţească și  mai mult modul în care caută să exploateze sinergiile dintre intervenţiile sale, începând cu evaluarea permanentă a orientărilor pri-vind sănătatea. 
83. 
Pentru a sprijini implementarea programe-lor sectoriale, în 2007 Comisia și-a actuali-zat orientările din 2003 privind sprijinul CE acordat programelor sectoriale și a organizat o întreagă serie de cursuri de formare legate de această modalitate de implementare.  De asemenea, a lansat și gestionat împre-ună cu Danemarca și Ţările de Jos Progra-mul de învăţare comună privind abordările sectoriale, o iniţiativă foarte apreciată de  comunitatea donatorilor. Comisia va conti-nua să sprijine înfiinţarea și implementarea de programe sectoriale, direct, în ţările în  care sănătatea face parte din strategia sa  de cooperare, și indirect, prin evaluarea  performanţelor SBG și procese de evaluare comună în alte situaţii.Nr. 9: Deși proiectul (ca abordare sau ca  
modalitate de implementare a unui program de sprijin la nivel de politici sectoriale) nu  
este forma preferată de CE pentru imple-
mentarea ajutorului, este clar că proiectele rămân în continuare un instrument major  de realizare a ajutorului nostru pentru  
dezvoltare. De exemplu, o primă evaluare  
a alocărilor iniţiale în cadrul programelor  indicative naţionale ale celui de al zecelea 
FED/ Pachetul A ale ţărilor ASS (cu excepţia 
Africii de Sud) indică faptul că sprijinul  
bugetar (inclusiv SBG și SBS) reprezintă  
aproximativ 48 % din sumele alocate până în prezent. Restul de 52 % va fi cheltuit în  principal prin proiecte și programe desem-nate. Cu toate acestea, Comisia nu poate fi 
de acord cu recomandarea de a folosi spri-
jinul la nivel de proiect „pentru a asigura  
servicii medicale în regiunile mai sărace ce 
nu sunt acoperite în mod adecvat de servi-cii de sănătate” deoarece în cel puţin 30 de 
ţări în curs de dezvoltare accesul la servici-
ile de sănătate este limitat; însă răspunsul 
adecvat la provocare este o AOD suficientă, 
previzibilă și aliniată, mai degrabă decât  
propunerea de finanţare a ONG-urilor.RECOMANDĂRI PRIVIND UTILIZAREA 
COERENTĂ A INSTRUMENTELOR
Nr. 10 (a): În lumina experienţei acumu-
late, Comisia va evalua nevoia de a revizui  indicaţiile privind cazurile în care trebuie  folosite SBG și SBS și cum să fie acestea uti-
lizate mai bine împreună, lucruri care sunt  
cuprinse în prezent în orientările Comisiei  pentru programare, SBG și SBS.
(b) Îndrumările privind utilizarea speci-
fică a diferitelor instrumente în ceea ce  
privește sectorul de sănătate (inclusiv pro-iecte), precum și privind utilizarea lor în  combinaţie, vor fi revizuite în „orientările  pentru programarea în domeniul sănătăţii” 
care se află în curs de actualizare pentru  
a lua mai bine în considerare evoluţia mai  
generală a instrumentelor CE (de exemplu  
contractul ODM).
(c) Noul grup interservicii al Comisiei  
privind cooperarea cu Fondul Global va  
aborda modalităţi de a obţine o comple-
mentaritate mai pronunţată cu Fondul  
Global, ţinând cont de problemele de pre-
dictibilitate referitoare la operaţiunile  Fondului Global și de perioadele de timp  
diferite pentru operaţiunile Comisiei și ale  Fondului Global.
Nr. 11: Comisia se angajează să folosească  
SBS ca modalitate preferată de implemen-
tare pentru intervenţiile întreprinse în  
domeniul sănătăţii ori de câte ori este per-
mis acest lucru de condiţii precum existenţa unei politici sectoriale bine definite.
Nr. 12: CE va continua să sprijine înfiinţarea 
și implementarea de programe sectoriale,  
direct, în ţările în care sănătatea face parte 
din strategia sa de cooperare, și indirect,  
prin evaluarea performanţelor SBG și pro-
cese de evaluare comună în alte situaţii.


Curtea de Conturi Europeană
Raportul special nr. 10/2008
Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene2009 — 80 p. — 21 × 29.7 cmISBN 978-92-9207-110-3doi: 10.2865/28237

Cum vă puteţi procura publicaţiile Uniunii Europene?
Publicaţii de vânzare:
•  prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•   de la librăria pe care o frecventaţi, menţionând titlul, editura și/sau numărul ISBN;•  contactând direct unul dintre agenţii noștri de vânzări. Puteţi obţine datele 
de contact ale acestora vizitând http://bookshop.europa.eu sau trimiţând un fax la +352 2929-42758.
Publicaţii gratuite:•  prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  la reprezentanţele sau delegaţiile Comisiei Europene. Puteţi obţine datele 
de contact ale acestora vizitând http://ec.europa.eu/ sau trimiţând un fax la +352 2929-42758.
PRIN INTERMEDIUL RAPORTULUI SPECIAL „AJUTORUL PENTRU DEZVOLTARE 
ACORDAT DE COMUNITATEA EUROPEANĂ ÎN DOMENIUL SERVICIILOR DE SĂNĂTATE ÎN AFRICA SUBSAHARIANĂ” , SA EXAMINAT DACĂ RESURSELE FINANCIARE ŞI UMANE ALOCATE SECTORULUI SĂNĂTĂŢII AU REFLECTAT ANGAJAMENTELE EXPRIMATE ÎN POLITICILE COMUNITĂŢII EUROPENE ŞI DACĂ SA PROCEDAT, DIN PARTEA COMISIEI, LA ACCELERAREA IMPLEMENTĂRII ASISTENŢEI DIN ACEST DOMENIU ŞI LA UTILIZAREA EFICACE A DIFERITELOR TIPURI DE FINANŢARE. ÎN RAPORT SUNT PREZENTATE O SERIE DE RECOMANDĂRI VIZÂND CREŞTEREA EFICACITĂŢII ASISTENŢEI COMUNITĂŢII EUROPENE ÎN CEEA CE PRIVEŞTE CONTRIBUŢIA LA ÎMBUNĂTĂŢIREA SERVICIILOR DE SĂNĂTATE DIN AFRICA SUBSHARIANĂ.
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂQJ-AB-08-010-RO-C
ISBN 978-92-9207-110-3