COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

Follow-up la Decizia 2010/320/UE a Consiliului adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv (iunie 2011)

Introducere

Prezenta comunicare trimestrială evaluează măsurile implementate și planificate de Grecia pentru a se conforma Deciziei 2010/320/UE a Consiliului[1]. Acțiunile întreprinse până la sfârșitul anului 2010 au fost evaluate în comunicarea din 24 februarie 2011[2]. Împreună cu raportul serviciilor Comisiei care o însoțește, întocmit în colaborare cu BCE[3], comunicarea contribuie totodată și la evaluarea respectării Memorandumului privind politica economică și financiară și a Memorandumului de înțelegere[4] încheiate în contextul acordului de împrumut dintre Grecia și celelalte state membre din zona euro.

Prezenta evaluare se bazează pe raportul înaintat de Grecia Consiliului și Comisiei[5] și pe concluziile misiunii desfășurate de serviciile Comisiei Europene împreună cu FMI și BCE în contextul programului de ajustare economică finanțat în prezent prin împrumuturi bilaterale de către statele membre din zona euro și printr-un acord stand-by cu FMI.

DECIZIA CONSILIULUI DIN 10 MAI 2010

În data de 10 mai 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/320/UE, în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE, adresată Greciei, în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv până în 2014.

În condițiile unui deficit public de 36 306 milioane EUR la sfârșitul anului 2009, decizia Consiliului impune Greciei să adopte o serie de măsuri concrete cu scopul de a menține deficitul public sub următoarele plafoane:

- 18 508 milioane EUR (8,0% din PIB, pe baza celor mai recente date referitoare la PIB) în 2010;

- 17 065 milioane EUR (7,6% din PIB, pe baza celor mai recente previziuni) în 2011;

- 14 916 milioane EUR (6,5 % din PIB) în 2012;

- 11 399 milioane EUR (4,8 % din PIB) în 2013 și

- 6 385 milioane EUR (2,6% din PIB) în 2014[6].

Decizia clarifică faptul că veniturile din privatizare nu sunt luate în calcul în efortul de respectare a plafoanelor.

Decizia presupune totodată ca creșterea anuală a datoriei publice brute consolidate să nu depășească:

- 34 058 milioane EUR în 2010;

- 17 365 milioane EUR în 2011;

- 15 016 milioane EUR în 2012;

- 11 599 milioane EUR în 2013 și

- 7 885 milioane EUR în 2014[7].

Decizia a fost modificată în 7 septembrie 2010 (Decizia 2010/486/UE)[8], în 20 decembrie 2010 (Decizia 2011/57/UE)[9] și în 7 martie 2011 (Decizia 2011/257/UE)[10]. Plafoanele menționate mai sus pentru deficitul public și variația anuală a nivelului datoriei nu au fost modificate.

EXECUțIA BUGETARă

2010

Ținta de deficit public pentru 2010 bazată pe ESA nu a fost atinsă. Plafonul deficitului pentru 2010 stabilit în decizia Consiliului era de 18 508 milioane EUR (8,0% din PIB), însă deficitul real a fost de 24 193 milioane EUR (10,5% din PIB). Această abatere de la ținta bugetară fixată a fost în mare parte anticipată în comunicările trimestriale precedente și se explică parțial prin reclasificarea entităților publice (0,8% din PIB). Cu toate acestea, deficitul real validat de Eurostat[11] a depășit cu aproximativ 1 procent din PIB estimările Comisiei din februarie 2011[12]. Abaterea față de estimarea precedentă a fost cauzată de scăderea veniturilor, de soldul sub așteptări al fondurilor de asigurări sociale și de o acumulare a arieratelor peste ceea ce se estimase anterior.

Nivelul datoriei publice la sfârșitul anului 2010 a ajuns la 328 588 milioane EUR, adică 142,8% din PIB. Față de 2009, datoria a crescut cu 29 882 milioane EUR, așadar sub plafonul stabilit de Consiliu.

Primul trimestru 2011

În primul trimestru din 2011, criteriul trimestrial aplicabil cheltuielilor publice primare stabilit în cele două memorandumuri a fost respectat. Rezultatul a fost de 13,5 miliarde EUR față de un plafon de 15 miliarde EUR. Trebuie remarcat faptul că, în raport cu trimestrele precedente, în care plafonul pentru cheltuielile publice primare era definit pe baza metodologiei cash, datele includ acum variația stocului de arierate ale statului. Potrivit informațiilor disponibile, nivelul arieratelor statului la sfârșitul primului trimestru din 2011 se ridică la peste 1,1 miliarde EUR (față de 0,9 miliarde la sfârșitul lui 2010)[13].

În aceeași perioadă, deficitul primar (modificat) al administrațiilor publice a atins 806 milioane EUR, comparativ cu plafonul de 2 miliarde EUR. A fost pentru prima dată când acest criteriu a luat în calcul acumularea arieratelor.

Tabelele 1 și 2 conțin informații detaliate privind execuția bugetară în perioada ianuarie-martie 2011, alături de unele date pentru mai 2011.

Tabelul 1: Execuția bugetară (ianuarie-martie 2011)

2010 | 2011 |

metodologia cash (milioane EUR) | ian. – mar. | Variație % ian. – mar. | Buget (variație %) |

Venituri totale | 12 362 | 11 732 | -5,1 | 8,5 |

Venituri înainte de rambursări | 13 141 | 11 931 | -9,2 | 5,6 |

Rambursări ale impozitelor | 1 057 | 825 | -21,9 | -23,7 |

Venituri din capital | 275 | 609 | 121,5 | 27,7 |

Cheltuieli NATO | 3 | 17 |

Cheltuieli totale | 16 732 | 16 435 | -1,8 | 6,6 |

Cheltuieli primare | 12 373 | 12 086 | -2,3 | 1,9 |

Datorii istorice ale spitalelor | - | 375 |

Armată și NATO | - | 50 |

Garanții executate (excluzând administrația centrală) | 46 | 10 | -78,3 | 0,0 |

Dobânzi | 2 797 | 3 237 | 15,7 | 20,4 |

Cheltuieli de capital | 1 516 | 677 | -55,3 | 0,6 |

Soldul bugetului de stat | -4 370 | -4 703 | 7,6 | -3,9 |

Variația arieratelor | - | 263 | - | - |

Cheltuieli primare ale statului | 13 935 | 13 461 | -3,4 | - |

Soldul administrațiilor locale (*) | - | 191 | - | - |

Soldul fondurilor de asigurări sociale (*) | - | 605 | - | - |

Altele | - | -9 | - | - |

Soldul bugetului general (modificat) | - | -4 179 | - | - |

Soldul primar al bugetului general (modificat) (**) | - | -806 | - | - |

Surse: Biroul general de contabilitate, Ministerul Finanțelor din Grecia și calcule proprii. (*) Pe baza statisticilor bancare ale Băncii Greciei. (**) Sunt excluse întreprinderile de stat și majoritatea fondurilor extrabugetare. |

Tabelul 2: Execuția bugetară (ianuarie-mai 2011)

2010 | 2011 |

metodologia cash (milioane EUR) | ian. – mai | Variație % ian. – mai | Buget (variație %) |

Venituri totale | 20 069 | 19 019 | -5,2 | 8,5 |

Venituri înainte de rambursări | 21 508 | 20574 | -4,3 | 5,6 |

Rambursări ale impozitelor | 1 751 | 2 234 | 27,6 | -23,7 |

Venituri din capital | 309 | 661 | 113,9 | 27,7 |

Cheltuieli NATO | 3 | 18 |

Cheltuieli totale | 29 169 | 29 293 | 0,4 | 6,6 |

Cheltuieli primare | 20 418 | 21 292 | 4,3 | 1,9 |

Datorii istorice ale spitalelor | - | 375 | - |

Armată și NATO | 68 | 66 | - |

Garanții executate (excluzând administrația centrală) | 56 | 15 | -73,2 | 0,0 |

Dobânzi | 5 397 | 5 844 | 8,3 | 20,4 |

Cheltuieli de capital | 3 230 | 1 701 | -47,3 | 0,6 |

Soldul bugetului de stat | - 9 100 | -10 274 | 12,9 | -3,9 |

Cheltuieli primare ale statului | 23 772 | 23 449 | -1,4 |

Surse: Biroul general de contabilitate, Ministerul Finanțelor din Grecia și calcule proprii. |

4. PERSPECTIVE PENTRU 2011 șI 2012-14

POTRIVIT PROIECțIILOR REALIZATE DE SERVICIILE COMISIEI, ALE FMI șI ALE BCE ÎN CONTEXTUL CELEI DE-A PATRA MISIUNI DE EVALUARE A PROGRAMULUI DE AJUSTARE ECONOMICă (MAI 2010), deficitul din 2011 va depăși 10% din PIB dacă nu se adoptă noi măsuri. Aceasta înseamnă un decalaj bugetar de aproape 3% din PIB, pe lângă plafonul de deficit de 7½% din PIB[14]. Sunt prevăzute decalaje însemnate și pentru 2012-2014: 5% pentru 2012, 7% pentru 2013 și aproape 10% pentru 2014.

Decalajul a fost cauzat în principal de scăderea simțitoare a veniturilor, de veniturile fiscale sub așteptări, de aplicarea cu întârziere a măsurilor din bugetul 2011 și de un efect de bază datorat rezultatelor bugetare din 2010, care au fost mai slabe decât cele preconizate. Totodată, o serie de măsuri convenite anterior cu Comisia și incluse în bugetul pentru 2011 nu vor fi implementate (de exemplu, uniformizarea taxelor aplicate pentru păcură și motorina pentru transport). Se pare că recesiunea este mai profundă și mai de durată decât se estimase până în prezent. Activitatea economică s-a contractat în 2010 cu 4½%, adică mai mult decât se preconizase la lansarea programului și cu ocazia evaluărilor ulterioare. Proiecțiile actuale ale serviciilor Comisiei pentru 2011 indică o contracție a PIB-ului real cu 3,8%, față de 2,5%, cum se anunțase în programul inițial.

Conform legii bugetare elene, guvernul are obligația de a elabora o strategie bugetară pe termen mediu pentru perioada 2012-2015. În contextul acestei strategii, guvernul elen a anunțat adoptarea unor măsuri bugetare suplimentare pentru 2011-2015, în scopul reducerii deficitului în această perioadă. Măsurile respective sunt amenințate însă de niveluri diferite de riscuri de implementare. În 2011 și 2012, aceste riscuri sunt comparativ scăzute, deoarece nu au fost incluse veniturile generate de respectarea mai strictă a normelor fiscale, iar consolidarea provine în mare parte din lărgirea bazelor de impozitare și din creșterea nivelului impozitelor (3,1 miliarde EUR în 2011), dar și din reducerea masei salariale din sectorul public și a cheltuielilor sociale (reducerile de cheltuieli se ridică la 3,4 miliarde EUR în 2011).

Măsurile suplimentare pentru respectarea plafonului de deficit pentru 2011 și strategia bugetară pe termen mediu (SBTM) până în 2015 ar trebui să includă următoarele (la fel ca în trecut, guvernul elen s-a angajat să discute cu Comisia, BCE și FMI, în cazul în care va fi nevoie ca aceste măsuri să fie revizuite):

- Reducerea masei salariale cu cel puțin 770 milioane EUR în 2011 și cu încă 600 milioane EUR în 2012, 448 milioane EUR în 2013, 306 milioane EUR în 2014 și 71 milioane EUR în 2015, prin reducerea treptată a posturilor, dincolo de regula de 1 recrutare la 5 plecări (1 recrutare la 10 plecări în 2011); creșterea programului săptămânal de lucru pentru angajații din sectorul public de la 37,5 la 40 de ore și reducerea remunerațiilor pentru ore suplimentare; reducerea numărului de comitete și consilii remunerate; reducerea altor compensații, prime și indemnizații suplimentare; reducerea contractanților (50% în 2011 și încă 10% în 2012 și ulterior); înghețarea temporară a creșterii automate a salariilor; implementarea unei noi grile de salarii; introducerea normelor parțiale de lucru în sectorul public și a concediilor fără plată; reducerea numărului de persoane admise la academiile militare și de poliție, transferul personalului excedentar către o rezervă de forță de muncă plătită cu aproximativ 60% din salariul de bază și reducerea cu 50% a indemnizației pentru productivitate.

- Reducerea cheltuielilor operaționale ale statului cu cel puțin 190 milioane EUR în 2011 și cu încă 92 milioane EUR în 2012, 161 milioane EUR în 2013, 323 milioane EUR în 2014 și 370 milioane EUR în 2015, prin implementarea procedurilor electronice pentru toate achizițiile publice; raționalizarea cheltuielilor cu energia ale serviciilor publice; reducerea cheltuielilor cu chiriile prin utilizarea mai eficientă a proprietăților publice; reducerea tuturor cheltuielilor de telecomunicații, eliminarea distribuției gratuite a ziarelor; reduceri ale tuturor cheltuielilor operaționale din buget; implementarea unor standarde pentru cheltuielile publice după un an de funcționare deplină a sistemului de management informatizat pentru cheltuielile administrației publice.

- Reducerea cheltuielilor fondurilor extrabugetare și a transferurilor către alte entități cu cel puțin 540 milioane EUR în 2011 și cu încă 150 milioane EUR în 2012, 200 milioane EUR în 2013, 200 milioane EUR în 2014 și 150 milioane EUR în 2015, prin evaluarea mandatului, a viabilității și a cheltuielilor tuturor entităților subvenționate de sectorul public și prin fuziunea și închiderea acestora; fuziunea/închiderea instituțiilor de învățământ (școli și instituții de studii superioare) și reducerea subvențiilor destinate acestora; reducerea granturilor acordate de stat entităților care nu fac parte din administrația publică și un plan de acțiune pentru închiderea, fuziunea și reducerea dimensiunii acestor entități.

- Economii în întreprinderile de stat de cel puțin 414 milioane EUR în 2012 și de încă 329 milioane EUR în 2013, 297 milioane EUR în 2014 și 274 milioane EUR în 2015, realizate prin creșterea veniturilor OSE, OASA și ale altor întreprinderi și prin implementarea planurilor de reorganizare și de privatizare a societăților Hellenic Defence Systems, Hellenic Aeronautical Industry și Hellenic Horse Racing Corporation; vânzarea activelor asociate activităților auxiliare ale întreprinderilor; reducerea cheltuielilor de personal; reducerea cheltuielilor de funcționare, fuziuni și închiderea unor întreprinderi.

- Reducerea cheltuielilor de funcționare din sectorul apărării cu cel puțin 133 milioane EUR în 2013 și cu încă 133 milioane EUR în 2014 și 134 milioane EUR în 2015, pe lângă reducerea achizițiilor (livrărilor) de echipament militar cu 830 milioane EUR între 2010 și 2015.

- Reducerea cheltuielilor de sănătate și a cheltuielilor cu produsele farmaceutice cu cel puțin 310 milioane EUR în 2011 și cu încă 697 milioane EUR în 2012, 349 milioane EUR în 2013, 303 milioane EUR în 2014 și 463 milioane EUR în 2015, prin implementarea unei noi „hărți sanitare” și reducerea simultană a cheltuielilor spitalelor; reevaluarea mandatului și a cheltuielilor entităților nespitalicești supravegheate; implementarea unui sistem centralizat de achiziții publice; reducerea costurilor medii pe pacient prin standardizarea cazurilor; reducerea serviciilor furnizate persoanelor neasigurate (controlul accesului pacienților); introducerea unor taxe pentru serviciile furnizate cetățenilor străini; funcționarea Organizației naționale de asistență medicală primară (EOPI); scanarea de către IKA a rețetelor scrise de mână; extinderea listei de produse farmaceutice care se eliberează fără rețetă; noi prețuri ale medicamentelor; stabilirea unui preț al asigurării de către sectorul asigurărilor sociale și utilizarea generalizată a rețetelor electronice.

- Reduceri ale prestațiilor sociale cu cel puțin 1 188 milioane EUR în 2011 și cu încă 1 230 milioane EUR în 2012, 1 025 milioane EUR în 2013, 1 010 milioane EUR în 2014 și 700 milioane EUR în 2015, prin ajustarea sistemelor de pensii suplimentare și prin înghețarea ulterioară a acestora până în 2015; înghețarea pensiilor de bază; reforma sistemului de pensii pentru persoane cu dizabilități; un recensământ al pensionarilor și verificarea datelor personale, alături de utilizarea generalizată a numărului de asigurare socială și de stabilirea unui plafon pentru pensii; raționalizarea criteriilor pentru pensionari (EKAS); raționalizarea prestațiilor și a beneficiarilor pentru OEE-OEK și OAED; reducerea sumelor forfetare plătite în momentul pensionării; verificarea datelor personale obținute prin introducerea unor plafoane pentru angajatorii care pot adera la sistemele OAED; reducerea pensiei de bază a OGA și a limitelor inferioare ale pensiilor pentru celelalte fonduri de asigurări sociale și înăsprirea criteriilor bazate pe reședința permanentă; reducerea cheltuielilor cu prestațiile sociale prin verificarea datelor; reglementarea uniformă a prestațiilor sociale pentru toate fondurile de asigurări sociale; contracte uniforme cu spitale și centre medicale private; revizuirea prestațiilor sociale în numerar și în natură, în vederea eliminării celor mai puțin eficiente; creșterea contribuției speciale (Legea 3836/2010) pentru pensionarii ale căror pensii lunare depășesc 1 700 EUR; creșterea contribuției sociale speciale plătite de pensionarii sub 60 de ani cu pensii lunare de peste 1 700 EUR; introducerea unei contribuții speciale progresive pentru pensiile suplimentare de peste 300 EUR pe lună și reducerea transferurilor către NAT (schema de pensii pentru marinari) și schema de pensii OTE și reducerea concomitentă a pensiilor.

- Reducerea altor cheltuieli cu cel puțin 150 milioane EUR în 2011 și încă 250 milioane EUR în 2012, 175 milioane EUR în 2013, 170 milioane EUR în 2014 și 160 milioane EUR în 2015, prin reducerea cheltuielilor administrațiilor locale finanțate prin subvenții ale statului;

- Reducerea cheltuielilor din bugetul de investiții publice (investiții publice cu finanțare internă și granturi pentru investiții) și a costurilor administrative asociate cu cadrul strategic național de referință (ESPA) cu 950 milioane EUR în 2011, din care 350 milioane EUR cu caracter permanent, și cu încă 154 milioane EUR (costuri administrative) în 2012.

- Creșterea impozitelor cu cel puțin 2017 milioane EUR în 2011 și cu încă 3 678 milioane EUR în 2012, 156 milioane EUR în 2013 și 685 milioane EUR în 2014, prin creșterea ratei TVA pentru restaurante și baruri de la 13% la 23% începând din septembrie 2011; creșterea impozitelor pe proprietate; reducerea plafonului venitului neimpozabil la 8 000 EUR și introducerea unei contribuții de solidaritate progresive; creșterea impozitelor forfetare și a taxelor pentru persoanele care desfășoară activități independente; reducerea scutirilor și a cheltuielilor fiscale; modificarea regimului fiscal al produselor din tutun, cu plata accelerată a accizei, și a structurii fiscale; impunerea unei accize la băuturile nealcoolice; accize pentru gazul natural și gazul lichefiat; eliminarea avantajului fiscal pentru păcură (pentru întreprinderi începând din octombrie 2011, iar pentru gospodării progresiv, din octombrie 2011 până în octombrie 2013); majorarea taxei pe autovehicule; o contribuție de urgență aplicabilă vehiculelor, motocicletelor și piscinelor; majorarea amenzilor pentru construcțiile neautorizate și soluționarea cazurilor de încălcare a normelor de urbanism; impozitarea ambarcațiunilor și a iahturilor private; o taxă specială pentru proprietățile imobiliare de mare valoare; o taxă specială pe spațiile de fumat.

- Îmbunătățirea respectării normelor fiscale cu cel puțin 878 milioane EUR în 2013 și cu încă 975 milioane EUR în 2014 și 1 147 milioane EUR în 2015.

- Creșterea contribuțiilor sociale cu cel puțin 629 milioane EUR în 2011 și cu încă 259 milioane EUR în 2012, 714 milioane EUR în 2013, 1 139 milioane EUR în 2014 și 504 milioane EUR în 2015 prin implementarea completă a unui stat de plată unic și a unei metode unice de plată a contribuțiilor; creșterea ratelor contribuțiilor pentru beneficiarii OGA și ETAA; crearea unui fond de solidaritate al beneficiarilor OAEE; ajustarea contribuțiilor de șomaj pentru angajații din sectorul privat; introducerea contribuției de șomaj pentru liber profesioniști; și o contribuție de șomaj plătită de angajații din sectorul public, inclusiv din cadrul întreprinderilor de stat, al autorităților locale și al altor entități publice.

- Creșterea veniturilor administrațiilor locale cu cel puțin 105 milioane EUR în 2012 și cu încă 170 milioane EUR în 2013, 130 milioane EUR în 2014 și 145 milioane EUR în 2015, prin creșterea veniturilor din taxe de drum și alte taxe și surse de venituri care rezultă în urma fuzionării administrațiilor locale; și ameliorarea respectării obligațiilor fiscale la nivel local prin introducerea unui certificat obligatoriu de achitare a taxelor și impozitelor locale.

5. PROGRESUL REFORMELOR STRUCTURALE

S-au înregistrat progrese la nivelul reformelor bugetare structurale, deși, în anumite cazuri, într-un ritm mai lent decât se prevăzuse. Reformele din sectorul administrației fiscale au luat avânt datorită mai multor acțiuni în curs de desfășurare. Măsurile întreprinse până în prezent de guvern vizează în principal creșterea eficienței administrației fiscale și a controalelor fiscale, instituirea unor dispoziții pentru managementul eficient al proiectelor și implementarea unei strategii împotriva evaziunii pentru restabilirea disciplinei fiscale și creșterea gradului de conformare. Legea corespondentă, adoptată de Parlament în martie 2011, face parte integrantă dintr-o strategie pe 3 ani mai vastă de combatere a evaziunii fiscale.

Reformele instituțiilor bugetare progresează odată cu înființarea Biroului Bugetar al Parlamentului și cu numirea șefului și a personalului acestuia, dar și cu reorganizarea Biroului general de contabilitate. Totodată, s-au înregistrat progrese și în ceea ce privește furnizarea în timp util a datelor fiscale, însă trebuie să se realizeze îmbunătățiri la nivelul calității și al sferei de aplicabilitate a acestora. Administrarea fiscală pe partea de cheltuieli a bugetului trebuie și ea ameliorată, în special în privința registrelor de angajamente în fiecare minister și în entitățile nestatale. Deși a început publicarea datelor cu privire la arierate, sunt necesare îmbunătățiri în ceea ce privește acoperirea setului de date.

S-au înregistrat progrese și în ceea ce privește reforma sistemului de sănătate, odată cu adoptarea, la mijlocul lunii februarie 2011, a unui prim pachet de reforme, deja în curs de implementare, care include funcționarea bazei de date ESY.NET, care asigură disponibilitatea datelor despre venituri și cheltuieli pentru majoritatea spitalelor. Cu toate acestea, o serie de măsuri structurale bugetare au fost întârziate, inclusiv simplificarea sistemului de remunerare în sectorul public și intrarea în funcțiune a Autorității Unice de Plată. În ciuda unei întârzieri, pregătirea revizuirilor funcționale ale administrației centrale și ale programelor sociale progresează actualmente.

6. PRIVATIZARE

Au fost luate măsuri importante pentru consolidarea și accelerarea programului de privatizare. Guvernul elen se numără printre guvernele europene cu cele mai bogate portofolii de active. Acest portofoliu include societăți cotate și necotate, concesiuni și proprietăți imobiliare: construcții și terenuri cu valoare comercială. Majoritatea acestor active nu au generat venituri importante; dimpotrivă, întreprinderile de stat aflate pe pierdere au generat costuri suportate de contribuabili. Privatizarea acestor active va contribui la reducerea bilanțului administrației centrale, la un cost mic, sau chiar zero, în termeni de venituri viitoare, și poate să reducă costurile. În același timp, privatizarea promovează activitatea economică și investițiile străine directe. Guvernul a identificat principalele active care urmează să fie privatizate (se lucrează încă la stabilirea portofoliilor de bunuri imobiliare destinate privatizării) și a fost agreat un calendar provizoriu de privatizare. Pentru a accelera procedura și a asigura ireversibilitatea întregului proces, se creează o structură de guvernanță adecvată: în curând va fi creat un fond de privatizare administrat de un consiliu independent și profesionist. Comisia și Eurogrupul vor avea dreptul de a numi câte un observator în cadrul acestui consiliu.

Respectarea planurilor de consolidare bugetară și de privatizare va contribui la plasarea datoriei publice pe o traiectorie sustenabilă. Deși Grecia va trebui să persevereze pe calea austerității bugetare, iar reducerea ponderii datoriei va dura mulți ani, se preconizează că modificarea ponderii datoriei în PIB va contribui la creșterea încrederii pieței în economia elenă.

7. CONCLUZIE

Plafonul de deficit public (în termeni ESA95) pentru 2010 stabilit în decizia Consiliului nu a fost respectat. Cu toate acestea, în 2010, ponderea deficitului a scăzut cu aproape 5 puncte comparativ cu 2009. Rata datoriei publice a crescut de la 127,1 % din PIB la sfârșitul anului 2009 la 142,8 % în 2010.

În 2011 sunt necesare noi măsuri pentru a respecta plafonul de deficit. De aceea, guvernul a elaborat un set de măsuri de durată care vor reduce deficitul în anii următori. În contextul strategiei bugetare pe termen mediu, au fost identificate măsuri permanente de consolidare fiscală reprezentând aproximativ 10 % din PIB, pentru a se asigura atingerea țintelor de deficit până în 2014 și a înscrie ponderea datoriei în PIB pe o traiectorie descendentă sustenabilă. Se preconizează că un plan de privatizare de mare anvergură va reduce ponderea datoriei cu aproape 20 de puncte procentuale din PIB în cinci ani.

În ansamblu, în pofida derapajului fiscal din 2010, Grecia ia măsurile care se impun pentru a implementa politicile necesare și a-și menține traiectoria, cu scopul de a pune capăt deficitului excesiv până în 2014, conform deciziei Consiliului.

ANEXA I: MĂSURI IMPUSE DE DECIZIA CONSILIULUI, DE ADOPTAT PÂNĂ LA SFÂRȘITUL LUNII MARTIE 2011

Măsuri [prevăzute la articolul 2 alineatul (4) din decizia Consiliului] | Stadiul implementării |

„Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii martie 2011: |

(a) (abrogat) | -- |

(b) publicarea unor proiecții complete pe termen lung privind cheltuielile cu pensiile până în 2060, așa cum prevede reforma legislativă din iulie 2010. Proiecțiile trebuie să includă sistemele suplimentare (auxiliare), pe baza unui set complet de date colectate și elaborate de Autoritatea actuarială națională. Proiecțiile trebuie să facă obiectul unei examinări inter pares și să fie validate de Comitetul pentru politică economică; | Parțial implementată. Proiecțiile pe termen lung prezentate de Autoritatea actuarială națională acoperă cele patru fonduri de pensii principale, care reprezintă cheltuieli de 9,4% din PIB în 2009, sau 2/3 din totalul cheltuielilor cu pensiile din acel an, 93% din populația activă asigurată totală și 93% din totalul pensionarilor din Grecia. Proiecțiile disponibile nu acoperă toate fondurile auxiliare, fondurile sociale, fondurile anumitor corporații publice și fondul marinarilor. |

(c) guvernul compensează plata întârzierilor acumulate în 2010 și le reduce pe cele din anii anteriori; | Neimplementată. Cheltuielile în așteptarea plății către furnizori cu termen de plată depășit au crescut în primul trimestru din 2011. Datele furnizate de Ministerul de Finanțe din Grecia indică faptul că arieratele statului la sfârșitul lunii martie 2011 se ridică la 1,1 miliarde EUR; aceasta înseamnă o creștere de cel puțin 263 milioane EUR de la sfârșitul lui decembrie. Există arierate și la alte niveluri ale administrației, de exemplu al administrațiilor locale sau al spitalelor, care nu sunt încă luate în calcul în criteriile privind rezultatele trimestriale. Pentru administrație în ansamblu, arieratele la sfârșitul lunii martie 2011 se ridică la 6 miliarde EUR. |

(d) un plan bugetar strategic pe termen mediu care identifică măsuri permanente de consolidare bugetară reprezentând cel puțin 8 % din PIB (dintre care unele au fost deja identificate în luna mai 2010), plus o rezervă pentru situații neprevăzute, care va asigura atingerea țintelor de deficit până în 2014, și înscrierea ponderii datoriei în PIB pe o traiectorie descendentă sustenabilă. Planul strategic va fi publicat spre consultare publică înainte de sfârșitul lunii martie. Planul strategic pe termen mediu include, în mod concret: previziuni macroeconomice prudente; proiecțiile veniturilor și ale cheltuielilor pentru stat și pentru celelalte entități publice; o descriere a măsurilor bugetare permanente, calendarul și cuantificarea acestora; plafoanele anuale ale cheltuielilor pentru fiecare minister și țintele fiscale pentru alte entități publice până în 2014; proiecțiile fiscale pentru perioada de după implementarea măsurilor pentru administrația publică în conformitate cu țintele de deficit și de datorie; proiecții pe termen mai lung bazate pe proiecții macroeconomice prudente, pe excedente primare stabile începând din 2014; precum și pe planuri de privatizare. Planul strategic pe termen mediu se va articula pe reformele în domeniul sănătății și al pensiilor aflate în curs și pe planuri specifice la nivel sectorial. Planurile la nivel sectorial (proiectele de planuri vor fi disponibile la sfârșitul lunii martie) vor viza în special: reformele politicii fiscale; întreprinderile de stat; fondurile extrabugetare (entități juridice din sectorul public și conturile cu destinații speciale); salariile din sectorul public; precum și administrația publică; cheltuielile sociale; investițiile publice și cheltuielile din sectorul militar. Fiecare plan sectorial va fi gestionat de grupuri de lucru interministeriale; | Încă neimplementată. Se estimează că strategia bugetară pe termen mediu va fi adoptată la sfârșitul lunii iunie 2011. |

(e) un plan de combatere a evaziunii care să includă indicatori cantitativi de performanță, care să fie respectați de administrația fiscală; legislație în vederea raționalizării procedurilor administrative în materie de litigii fiscale și a recursurilor juridice, precum și actele și procedurile necesare pentru o mai bună soluționare a problemelor de conduită, a cazurilor de corupție și de incompetență a funcționarilor administrației fiscale, inclusiv urmărirea penală în cazul încălcării obligațiilor; precum și publicarea unor rapoarte lunare ale celor cinci grupuri de lucru în materie de combatere a evaziunii, inclusiv un set de indicatori de progres; | Parțial implementată. Textul final al legii adoptate de Parlament a fost modificat semnificativ comparativ cu proiectul de lege discutat cu serviciile Comisiei. Unele dintre elementele proiectului inițial, de exemplu metodele indirecte de audit, au fost omise din textul legii. |

(f) un plan de acțiune detaliat, cu termene limită pentru finalizarea și implementarea sistemului simplificat de remunerare; pregătirea unui plan de resurse umane pe termen mediu pentru perioada care se încheie în 2013 în conformitate cu regula 1 la 5 între angajări și plecări, care să precizeze și planurile de realocare a personalului calificat pentru sectoare prioritare; precum și publicarea datelor lunare referitoare la fluctuațiile personalului (angajări, plecări, transferuri între entități) din mai multe departamente guvernamentale; | Parțial implementată. A fost întocmit un raport care descrie situația forței de muncă și a salariilor din sectorul public. Raportul nu conține însă opțiuni de politică pentru un calendar al simplificării grilelor de salarii. |

(g) punerea în practică a reformei cuprinzătoare a sistemului de sănătate începute în 2010 cu obiectivul de a menține cheltuielile publice în domeniul sănătății la 6 procente din PIB ori sub acest nivel; măsuri care să genereze economii legate de produsele farmaceutice de cel puțin 2 miliarde EUR față de nivelul din 2010, din care minimum 1 miliard EUR în 2011; ameliorarea sistemelor de contabilitate și facturare ale spitalelor prin: finalizarea introducerii sistemelor de contabilitate de angajamente în partidă dublă în toate spitalele; utilizarea sistemului uniform de codare și a unui registru comun pentru materialele medicale; calcularea stocurilor și fluxurilor de materiale medicale din toate spitalele utilizând sistemul uniform de codare pentru materialele medicale; facturarea la timp a costurilor tratamentelor (cel mult în 2 luni) la fondurile de asigurări sociale din Grecia, din alte state membre sau la societățile private de asigurări; precum și asigurarea faptului că cel puțin 50 la sută din volumul de medicamente utilizate de spitalele publice înainte de sfârșitul anului 2011 se compune din medicamente generice și neprotejate de brevete, prin introducerea obligației tuturor spitalelor publice de a achiziționa produsele farmaceutice în funcție de substanța activă; | Parțial implementată. Guvernul a adoptat Legea 3918/2011 privind modificarea sistemului de sănătate și alte dispoziții care introduc o serie de schimbări în guvernanța sistemului și în modul în care unele servicii sunt achiziționate și furnizate (de exemplu, sistemul de achiziții publice) și reglementate (de exemplu, farmaciile). Legea prevede totodată fuziunea funcției de asigurări de sănătate a celor mai mari patru fonduri (IKA-ETAM, OGA, OPAD și OAEE) și crearea Organizației Naționale de Servicii de Sănătate (EOPYY) pentru achiziționarea serviciilor de sănătate pentru persoanele afiliate acestor fonduri. În februarie 2011, în jur de 20 de spitale nu dispuneau de un sistem TIC adecvat și modern. Pentru celelalte, Ministerul Sănătății a creat o platformă web, ESY.net, care este un sistem de integrare a informațiilor (financiare, administrative și despre activitate) de la toate spitalele. Aceste informații sunt colectate lunar și transmise Ministerului Sănătății și Ministerului Finanțelor. În prezent, 132 de spitale au adoptat sistemul de contabilitate de angajamente în partidă dublă pentru cheltuielile și veniturile lunare. 119 spitale au furnizat bilanțuri pentru 2009 și 121 pentru 2010, însă unele spitale nu au furnizat încă nici un bilanț. În februarie, EKEVYL și EPI au creat un sistem comun de codare pentru toate materialele medicale care urmează să fie utilizat de toate spitalele din sistemul public de sănătate, alături de o platformă web care monitorizează cererile transmise de spitale. Procesul de modernizare a sistemelor TIC în vederea creării unui sistem complet integrat și automatizat este încă în curs. În decembrie 2010 s-a cerut printr-o circulară un raport trimestrial (octombrie-decembrie 2010) asupra costurilor medicamentelor de la toate spitalele, care să includă volumul și costul medicamentelor generice. O altă circulară a fixat obiectivul de a crește ponderea medicamentelor generice în spitalele din sistemul public de sănătate la 50% până la sfârșitul anului 2011. În prezent, ponderea medicamentelor generice este de 12,4% din totalul medicamentelor. |

(h) cu scopul de a combate risipa și managementul ineficient în societățile de stat și de a realiza economii bugetare de cel puțin 800 milioane EUR, un act legislativ care prevede: reducerea remunerației primare în întreprinderile publice cu cel puțin 10 % la nivel de societate; limitarea remunerației secundare la 10 % din remunerația principală; stabilirea unui plafon de 4.000 EUR pe lună pentru câștigurile brute (12 plăți pe an); majorarea tarifelor la transportul urban cu cel puțin 30 %; acțiuni de reducere a cheltuielilor de funcționare în societățile publice cu 15-25 la sută; precum și un act de restructurare a OASA; | Implementată. Legea 3920/2011 privind restructurarea OASA a fost adoptată în 22 februarie 2011. |

(i) un nou cadru de reglementare pentru a facilita încheierea acordurilor de concesionare a aeroporturilor regionale; | Implementată. Legea 3913/2011 a fost adoptată în 16 februarie 2011. |

(j) crearea unui grup de lucru independent în domeniul politicii educaționale cu scopul de a eficientiza sistemul public de învățământ (primar, secundar și universitar) și de a asigura o mai bună utilizare a resurselor; | Implementată. |

(k) adoptarea unei legi de instituire a Autorității unice în domeniul achizițiilor publice, în conformitate cu planul de acțiune, precum și elaborarea unei platforme IT de achiziții publice electronice și stabilirea unor etape intermediare în conformitate cu planul de acțiune, inclusiv: testarea unei versiuni pilot, disponibilitatea tuturor funcționalităților pentru toate contractele și introducerea treptată a utilizării obligatorii a sistemului de achiziții electronice pentru contractele de bunuri, servicii și lucrări; | În curs de implementare. Proiectul de lege privind Autoritatea unică de achiziții publice respectă planul de acțiune convenit între Comisie și Grecia în septembrie 2010. Nu a fost semnat contractul pentru platforma de achiziții publice electronice. |

(l) un act care să precizeze calificările și responsabilitățile contabililor care urmează a fi numiți în toate ministerele de resort și în cele mai importante entități publice, cu responsabilitatea de a asigura controale financiare solide; numirea contabililor; precum și accelerarea procesului de întocmire a registrelor de angajamente și a registrelor operaționale care să acopere întreaga administrație publică (cu excepția entităților de cele mai mici dimensiuni). | Parțial implementată. Contabilii au fost numiți, dar nu sunt încă pe deplin operaționali. Registrele de angajamente nu sunt încă operaționale în toate entitățile guvernamentale. |

[1] JO L 145, 11.6.2010, p. 6.

[2] COM(2011) 85 final.

[3] „The Economic Adjustment Programme for Greece – Fourth Review”, European Economy–Occasional Paper (2011). Se face trimitere la acest document pentru o evaluare mai detaliată a evoluțiilor reformei macroeconomice, financiare, bugetare și structurale.

[4] Memorandumul privind politica economică și financiară și Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică din 3 mai, actualizate la 23 februarie 2011.

[5] „The Economic Adjustment Programme for Greece” – Raport înaintat în conformitate cu decizia Consiliului – mai 2011. Raportul a fost transmis de guvernul elen în data de 17 iunie 2011 și este disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] Procentajele din PIB sunt furnizate cu titlu orientativ. În decizia Consiliului, procentajele din PIB se referă la valorile PIB-ului nominal disponibile în luna mai: 8,0% din PIB în 2010, 7,6% din PIB în 2011, 6,5% din PIB în 2012, 4,9% din PIB în 2013 și 2,6% din PIB în 2014.

[7] Ținând cont de cifrele revizuite în aprilie 2011 ale datoriei pentru 2010 și de cele mai recente proiecții în materie de PIB nominal, aceasta corespunde următoarelor plafoane pentru ponderea datoriei: 143% din PIB în 2010, 154% din PIB în 2011, 158% din PIB în 2012, 159% din PIB în 2013 și 157% din PIB în 2014.

[8] JO L 241, 14.9.2010, p. 12.

[9] JO L 26, 29.1.2011, p. 15.

[10] JO L 110, 29.4.2011, p. 26.

[11] Comunicat de presă al Eurostat nr. 60/2011 din 26 aprilie 2011.

[12] „The Economic Adjustment Programme for Greece – Third Review”, European Economy–Occasional Paper , 77 (februarie 2011).

[13] Există arierate și la alte niveluri ale administrației, de exemplu al administrațiilor locale sau al spitalelor, care nu sunt încă luate în calcul în criteriile privind rezultatele trimestriale.

[14] Serviciile Comisiei identificaseră deja în evaluarea anterioară a programului de ajustare un decalaj de cel puțin ¾ % din PIB.