[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 23.7.2008

COM(2008) 496 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU

privind gestionarea fondurilor UE în Bulgaria

1. INTRODUCERE

Bulgaria a primit un important sprijin financiar şi tehnic din partea Uniunii Europene în perioada de preaderare şi este eligibilă în continuare pentru un sprijin financiar substanţial în cadrul perspectivei financiare actuale 2007–2013 (6,852 miliarde EUR numai din fondurile structurale). Sprijinul de preaderare – programele PHARE, SAPARD (agricultură) şi ISPA (infrastructură) – şi asistenţa financiară temporară prevăzută în Actul de aderare – Facilitatea de tranziţie şi Facilitatea Schengen şi pentru fluxurile de numerar – erau menite să sprijine Bulgaria să îşi consolideze reforma socioeconomică şi să se pregătească să absoarbă sume mai importante din fondurile structurale. Aceste programe se află în diverse stadii de punere în aplicare, însă nu toate fondurile au fost contractate şi rămân încă de plătit sume importante. Fondurile structurale şi alte programe (ca de exemplu Facilitatea Schengen) care fac obiectul perspectivei financiare actuale se află într-un stadiu incipient de punere în aplicare, în care s-au efectuat numai plăţile în avans.

Deşi modalităţile specifice de punere în aplicare diferă de la program la program, există standarde comune de gestionare şi control financiar care trebuie respectate. De exemplu, trebuie respectate proceduri stricte de achiziţii publice (de pildă privind licitaţiile, evaluarea şi atribuirea contractelor) şi trebuie efectuat un control financiar riguros. Fondurile de la Uniunea Europeană sunt puse la dispoziţie numai după ce s-a demonstrat şi certificat buna gestiune financiară.

Bulgaria întâmpină dificultăţi în multe dintre aceste programe şi trebuie să demonstreze că structurile de bună gestiune financiară există şi funcţionează eficace. Capacitatea administrativă este slabă. Mai mult decât atât, au existat acuzaţii grave de nereguli, precum şi suspiciuni de fraudă şi conflicte de interese la atribuirea contractelor. Investigaţiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă, OLAF, privind gestionarea fondurilor UE de către autorităţile bulgare au dus la suspendarea temporară a fondurilor de preaderare şi la îngheţarea plăţilor în cadrul diferitelor alte instrumente financiare.

Având în vedere responsabilitatea de execuţie bugetară care îi revine Comisiei în temeiul tratatului, şi în special ţinând seama de necesitatea unei bune gestiuni financiare a fondurilor UE şi a protecţiei cheltuielilor din bugetul UE, Comisia Europeană consideră că este necesar să informeze Parlamentul European şi Consiliul, adică autoritatea bugetară, cu privire la situaţia din Bulgaria, la acţiunile întreprinse în prezent de Comisie şi la măsurile corective pe care autorităţile bulgare sunt în curs să le întreprindă sau pe care se aşteaptă ca autorităţile bulgare să le întreprindă. Prezentul raport nu este exhaustiv, însă analizează situaţia din cadrul programelor principale de finanţare, oferă o imagine de ansamblu a măsurilor întreprinse până în prezent şi indică etapele următoare.

Situaţia este gravă. Recunoscând amploarea problemei, guvernul bulgar a luat recent o serie de măsuri corective. A început să lucreze la schimbările procedurale şi legislative necesare pentru a rezolva eficace conflictele de interese, a asigura transparenţa şi eficienţa procedurilor de achiziţii publice, modificările legislaţiei, tratarea neregulilor, precum şi împuternicirea ordonatorului naţional de credite (ONC). A efectuat câteva numiri-cheie în funcţii la nivel înalt – cum ar fi numirea unui viceprim-ministru responsabil cu coordonarea fondurilor UE, care este, în acelaşi timp, şeful Serviciului bulgar de coordonare antifraudă. Au fost numiţi noi directori ai autorităţii de audit şi ai Oficiului de Plăţi şi Contractare PHARE. Aceste măsuri indică o direcţie bună, însă trebuie urmate de acţiuni corective structurale credibile şi de o reformă fundamentală.

2. SITUAŢIA CURENTĂ A DIFERITELOR INSTRUMENTE FINANCIARE

2.1. Instrumente financiare în cazul cărora s-au constatat nereguli sau deficienţe

2.1.1. PHARE/ Facilitatea de tranziţie

Programele PHARE şi Facilitatea de tranziţie sprijină Bulgaria să îşi finalizeze reformele instituţionale şi să se pregătească să absoarbă sume mult mai importante de asistenţă din fondurile structurale. Suma totală alocată din 2004 până în 2007 şi care trebuie încă utilizată în Bulgaria în cadrul programelor PHARE şi Facilitatea de tranziţie este de aproximativ 650 de milioane EUR. Termenul final pentru contractarea fondurilor PHARE este luna noiembrie 2008, iar pentru Facilitatea de tranziţie, decembrie 2009. Fondurile sunt gestionate de autorităţile bulgare în cadrul Sistemului extins de implementare descentralizată prin intermediul a patru agenţii de implementare, care au fost acreditate de Comisie în iunie 2007.

Probleme

Monitorizarea şi auditurile indică deficienţe grave ale sistemelor de gestiune şi control, precum şi o serie de nereguli, cazuri de suspiciune de fraudă şi conflicte de interese între administratorii programelor şi contractanţi. În februarie, serviciile Comisiei au suspendat plăţile către două agenţii de implementare, şi anume Oficiul de Plăţi şi Contractare PHARE şi agenţia de implementare din cadrul Ministerului Dezvoltării Regionale şi Lucrărilor Publice, şi le-au cerut să ia măsuri corective pentru a-şi îmbunătăţi sistemele de gestiune şi control. Până la ora actuală, autorităţile bulgare nu au luat toate măsurile necesare pentru a asigura buna gestiune financiară şi nu au luat măsurile corespunzătoare în ceea ce priveşte neregulile constatate.

Etapele următoare

Comisia retrage în prezent celor două agenţii de implementare (Oficiul de Plăţi şi Contractare PHARE şi agenţia de implementare din cadrul Ministerului Dezvoltării Regionale şi Lucrărilor Publice) dreptul de a gestiona ajutorul în cadrul programului Phare şi al Facilităţii de Tranziţie. Prin urmare, aceste agenţii nu mai pot încheia contracte în cadrul programelor respective. Aceasta va avea consecinţe asupra celor 250 de milioane EUR acordate ca finanţare necontractate încă. Contractele de înfrăţire din cadrul acestor fonduri nu fac obiectul acestei decizii, deoarece nu s-au constatat nereguli în gestionarea lor. Aceste contracte sunt gestionate în strânsă legătură cu statul membru partener.

Mai mult, Comisia menţine suspendarea plăţilor către aceste două agenţii. Comisia va monitoriza îndeaproape situaţia în lumina măsurilor ulterioare luate de autorităţile bulgare pentru a asigura buna gestiune financiară şi pentru a corecta neregulile constatate.

2.1.2. SAPARD

Bulgaria este eligibilă pentru finanţare în cadrul SAPARD în valoare de 445 de milioane EUR, dintre care până acum s-au plătit 235 de milioane EUR.

Probleme

Există trei tipuri de probleme cu privire la SAPARD.

Prima se referă la proiectele în valoare de 26 de milioane EUR, care fac în prezent obiectul investigaţiilor OLAF cu privire la dificultăţile de punere în aplicare cauzate de fraudă şi, posibil, de corupţie. Se pare că autorităţile bulgare au iniţiat recent procedurile de recuperare.

A doua problemă se referă la investigarea activităţilor fostului director executiv al Agenţiei SAPARD pentru o măsură pentru care s-au cheltuit în total 10 milioane EUR. Directorul executiv a fost concediat în 2007 în urma acuzaţiilor de activităţi ilicite cu privire la gestionarea Fondului de stat pentru agricultură. Autorităţile bulgare au susţinut iniţial că acuzaţiile nu se refereau la gestionarea fondurilor SAPARD. Cu toate acestea, în cadrul unei investigaţii ulterioare, Parchetul din Bulgaria l-a acuzat pe fostul director executiv de „aprobarea ilegală a proiectelor” în cadrul măsurii „investiţii în pieţele cu ridicata”. A fost iniţiată urmărirea penală în ceea ce-l priveşte.

A treia problemă se referă la rezultatele unui audit efectuat recent de serviciile Comisiei, care acoperă o sumă totală de 105 milioane EUR care trebuie încă plătită beneficiarilor din fondurile SAPARD (reprezentând 63% din suma totală restantă prevăzută a fi plătită în cadrul programului). Auditul a descoperit deficienţe grave cu privire la sistemul de control al ajutorului pentru investiţii în cazul a trei măsuri esenţiale ale programului.

Etapele următoare

Comisia a informat ordonatorul naţional de credite (denumit în continuare „ONC”) cu privire la rezultatele auditului referitor la cele trei măsuri de investiţii şi a solicitat punerea în aplicare a unui plan de acţiune. Până la 31.7.2008, ONC trebuie să transmită Comisiei acest plan de acţiune împreună cu calendarul punerii sale în aplicare.

Mai mult, Comisia a informat autorităţile bulgare că viitoarele cereri de plată din partea ONC către Comisie pentru orice cheltuială suplimentară antrenată de aceste trei măsuri sunt suspendate până când Bulgaria îşi corectează sistemul la un nivel satisfăcător pentru Comisie. ONC trebuie să informeze Comisia până în septembrie 2008 cu privire la îmbunătăţirile necesare ale sistemului. Comisia va analiza reluarea plăţilor în momentul în care va primi de la autorităţile bulgare asigurarea că au fost puse în aplicare în totalitate acţiunile corective şi când această afirmaţie va fi confirmată de un organism de audit independent. Plăţile ordonate de ONC pentru beneficiarii finali în cadrul măsurilor respective ar trebui reluate numai odată ce planul de acţiune este pus în aplicare.

2.1.3. ISPA - Fondul de coeziune

Deşi multe state membre au întâmpinat dificultăţi cu privire la punerea în aplicare la timp a investiţiilor în cadrul reţelei transeuropene şi infrastructurii de mediu, Bulgaria este deosebit de lentă. Până în prezent, numai 18% (156 de milioane EUR din cele 879 de milioane EUR disponibile în cadrul finanţării) au fost absorbite pentru aceste proiecte, care au fost iniţiate în cadrul instrumentului pentru preaderare ISPA, dar care acum sunt finalizate conform normelor Fondului de coeziune. În decembrie 2007, Comisia a cerut autorităţilor naţionale să prezinte un plan de acţiune menit să accelereze punerea în aplicare a proiectelor considerate problematice. Acest plan de acţiune a fost revizuit atât de ministerele responsabile, cât şi de serviciile Comisiei şi au fost identificate cauzele specifice ale întârzierii, precum şi îmbunătăţirile necesare. Aceste îmbunătăţiri trebuie efectuate rapid, pentru a asigura punerea în aplicare a tuturor proiectelor înainte de termenul final pentru certificarea cheltuielilor (sfârşitul anului 2010).

Probleme

În ianuarie 2008, în presa bulgară s-au făcut acuzaţii împotriva directorului executiv al Fondului pentru infrastructura naţională a drumurilor (FIND), cu privire la un conflict de interese legat de semnarea contractelor dintre FIND şi o societate de construcţii controlată de o rudă a directorului. În plus, doi oficiali din cadrul FIND responsabili cu punerea în aplicare a fondurilor UE au fost arestaţi şi acuzaţi de luare de mită. La 24 ianuarie, Comisia a trimis o scrisoare Ministerului de Finanţe, solicitând întreruperea plăţilor către FIND pentru trei proiecte în desfăşurare finanţate din Fondul de coeziune (fostul ISPA) şi cerând FIND să nu mai semneze noi contracte în cadrul programelor 2007-2013 până când cazul nu va fi investigat temeinic şi până când se vor lua măsurile corective necesare. Ulterior, directorul executiv a fost înlocuit.

Finanţarea pentru sectorul rutier (144 de milioane EUR pentru proiectele în curs din Fondul de coeziune – fostul ISPA) a fost întreruptă şi în prezent se pregăteşte suspendarea formală. Este menţinută îngheţarea semnării de noi contracte în sectorul rutier (în cadrul programelor 2007-2013).

În urma investigaţiilor, primele rapoarte de audit trimise de Ministerul de Finanţe serviciilor Comisiei nu au convins Comisia că FIND va putea pune corespunzător în aplicare proiectele din cadrul Fondului de coeziune. Comisia a recomandat efectuarea unui audit independent care ar servi şi drept punct de pornire pentru un plan de acţiune concret şi detaliat care să îmbunătăţească sistemele de gestiune şi control din cadrul FIND. La 18 iunie 2008, serviciile Comisiei au primit un raport de audit elaborat de o societate internaţională de audit în numele autorităţilor bulgare, precum şi un plan de acţiune detaliat bazat pe constatările „preliminare” ale acestei societăţi de audit.

Etapele următoare

Viceprim-ministrul responsabil cu fondurile UE, numit recent, este conştient de problemele existente şi depune eforturi pentru a consolida sistemul general de coordonare şi punere în aplicare pentru fondurile structurale în Bulgaria.

În vederea simplificării şi consolidării sistemului de punere în aplicare, autorităţile bulgare au diminuat recent numărul autorităţilor de gestionare pentru proiectele din cadrul fostului ISPA. Această schimbare va plasa Fondul pentru infrastructura naţională a drumurilor sub o supraveghere şi un control mai stricte din partea Ministerului Transporturilor.

Una dintre principalele concluzii ale raportului auditorilor externi este că sunt necesare investigaţii suplimentare, în special în ceea ce priveşte o serie de cazuri în care este posibil să existe conflicte de interese. Autorităţile bulgare sunt în prezent în curs de a organiza investigaţii în acest sens. În paralel, s-au făcut primii paşi spre o revizuire mai generală a structurii organizaţionale a FIND. Acesta ar trebui considerat un prim pas esenţial al planului de acţiune detaliat menţionat anterior.

Punerea în aplicare la timp şi eficace a planului de acţiune va constitui un element crucial al evaluării conformităţii pentru programele operaţionale legate de dezvoltarea regională şi de transport, pentru care FIND este beneficiarul. Termenele pentru finalizarea acestei evaluări sunt între septembrie şi noiembrie 2008. Certificarea cheltuielilor pentru aceste programe operaţionale depinde de un aviz pozitiv privind evaluarea conformităţii emis de organismul de evaluare a conformităţii.

Punerea în aplicare a planului de acţiune FIND va fi examinată de Comisie mai târziu în cursul acestui an. Pe baza acestei examinări, Comisia va decide dacă sistemul de monitorizare şi control şi capacitatea administrativă a fondului au fost suficient consolidate şi dacă pot fi reluate finanţarea şi contractarea.

2.2. Instrumente financiare pentru faza iniţială de demarare

Mai multe programe se află numai în faza iniţială de punere în aplicare. Aceasta înseamnă că, în acest stadiu, au fost efectuate numai plăţile în avans şi că, în prezent, Comisia examinează dacă sistemele de gestiune şi control create de Bulgaria pentru a asigura buna gestiune financiară a fondurilor în cauză sunt suficient de solide.

2.2.1. Fondurile regionale şi de coeziune

Fondurile regionale şi de coeziune alocate Bulgariei pentru perioada 2007-2013 sunt în valoare de 5 667 de milioane EUR. Pregătirea şi punerea în aplicare a noii perioade pentru fondurile structurale în Bulgaria a început destul de bine. Toate programele au fost prezentate şi aprobate la timp, iar punerea efectivă în aplicare a mai multor programe operaţionale este în curs de desfăşurare.

După cum prevede temeiul juridic al politicii de coeziune, autorităţile bulgare efectuează în prezent o evaluare globală a conformităţii întregului sistem de gestiune a Fondurilor regionale şi de coeziune. Acest exerciţiu este efectuat sub responsabilitatea autorităţii naţionale de audit, a cărei consolidare rămâne un motiv principal de îngrijorare pentru Comisie. În iunie 2008, a fost numit un nou director al autorităţii de audit şi a fost semnat un contract-cadru pentru utilizarea auditorilor externi. Aceste două măsuri sunt extrem de binevenite, însă ar trebui urmate de acţiuni suplimentare, în special în vederea creşterii semnificative a capacităţii administrative interne a acestei autorităţi.

2.2.2. Fondul Social European

Fondul Social European cofinanţează două programe operaţionale în Bulgaria – programul operaţional referitor la dezvoltarea resurselor umane şi programul operaţional privind capacitatea administrativă, a căror valoare este de 1,185 miliarde EUR. Cele două programe operaţionale au fost adoptate în octombrie 2007, iar primele programe şi operaţiuni de subvenţionare au fost lansate în 2008. În conformitate cu regulamentul financiar relevant (Regulamentul nr. 1083/2006), s-au efectuat numai plăţile în avans automate (în valoare de 59 de milioane EUR). O evaluare a conformităţii sistemelor de gestiune şi control din Bulgaria pentru cheltuielile din Fondul Social European va fi efectuată de Comisie în a doua jumătate a anului 2008, pe baza unor informaţii din partea autorităţilor bulgare.

Etapele următoare

Evaluarea conformităţii trebuie să garanteze că sistemele create de Bulgaria sunt în conformitate cu regulamentul financiar relevant subiacent şi pot efectua o bună gestiune financiară şi o punerea în aplicare eficientă a Fondului Social. Până când Comisia nu îşi va exprima acordul privind această evaluare, nu se va putea efectua nicio rambursare a cheltuielilor cu proiectele către autorităţile bulgare. Se preconizează că autorităţile bulgare vor transmite documentaţia pentru evaluare la vară sau la începutul toamnei, în anul în curs.

2.2.3. Fondul European pentru Pescuit

În decembrie 2007, Comisia Europeană a aprobat programul operaţional pentru sectorul bulgar al pescuitului pentru perioada 2007-2013. Totalul cheltuielilor publice eligibile ale programului se ridică la 107 milioane EUR, cu o valoare a asistenţei UE acordată prin Fondul European pentru Pescuit (FEP) de 80 de milioane EUR. Programul acoperă întregul teritoriu al Bulgariei, care este desemnat în totalitate drept regiune de convergenţă.

Până acum s-a efectuat o singură plată în avans, iar evaluarea conformităţii este aşteptată să aibă loc în decembrie 2008. Lansarea efectivă a programului este prevăzută pentru luna septembrie 2008, odată cu prima cerere de propuneri de proiecte. Agenţia Naţională pentru Pescuit şi Acvacultură este responsabilă de punerea în aplicare a programului operaţional FEP. Aceasta îşi consolidează în prezent capacitatea administrativă aferentă punerii în aplicare a programului operaţional şi a politicii comune în domeniul pescuitului.

Etapele următoare

Ca şi în cazul altor programe din cadrul fondurilor structurale, rambursarea cheltuielilor cu proiectele este condiţionată de o evaluare pozitivă a conformităţii. În plus, reglementările privind FEP prevăd o serie de posibilităţi de a suspenda, întrerupe sau efectua corecţii financiare la creditele programului operaţional în cazul în care se constată nereguli sau deficienţe sistematice în sistemul de gestiune şi control. Pentru programul de pescuit, ca şi pentru programele structurale şi agricole, se aplică o abordare integrată de audit.

2.2.4. Facilitatea Schengen şi pentru fluxurile de numerar

Bulgaria beneficiază de Facilitatea Schengen şi pentru fluxurile de numerar, alocarea comunitară totală fiind de 239,5 de milioane EUR. În conformitate cu articolul 32 din Actul de aderare, care stipulează că cel puţin 50% din alocarea totală trebuie utilizată pentru a finanţa acţiuni la frontierele externe ale Uniunii şi pentru punerea în aplicare a acquis -ului Schengen, Bulgaria a alocat 161 de milioane EUR (67%) pentru partea Schengen a facilităţii.

Etapele următoare

Autorităţile bulgare trebuie să asigure buna gestiune şi controlul părţii Schengen a facilităţii, în special în ceea ce priveşte practicile referitoare la atribuirea contractelor şi achiziţiile publice. Nu este deloc clar dacă Oficiul de Plăţi şi Contractare PHARE menţionat anterior la punctul 2.1.1., care se confruntă cu dificultăţi referitoare la finanţarea PHARE, va putea oferi garanţiile necesare. Oficiul de Plăţi şi Contractare PHARE trebuie să instituie garanţii procedurale pentru a se asigura că se evită orice conflict de interese potenţial sau real în cadrul evaluării licitaţiilor. În cazul unor grave neajunsuri ale sistemelor de gestiune şi control, se pot efectua corecţii financiare şi/sau recuperări semnificative în momentul închiderii conturilor.

2.2.5. Fondurile din cadrul programului general „Solidaritatea şi gestionarea fluxurilor de migraţie”

Bulgaria participă la programul general şi dispune pentru 2007 de o alocare combinată de 1 milion EUR (pentru 2 dintre aceste fonduri), iar în 2008 de 1,8 milioane EUR (pentru 3 din cele 4 fonduri).

Etapele următoare

Autorităţile bulgare desemnate să gestioneze fondurile din cadrul programului general „Solidaritatea şi gestionarea fluxurilor de migraţie” trebuie să îşi consolideze capacitatea administrativă de a pregăti programele şi de a opera sistemele de control. Trebuie îmbunătăţită capacitatea de absorbţie atât la nivelul autorităţilor contractante, cât şi la cel al beneficiarilor.

2.3. Cooperarea cu OLAF

OLAF a investigat cazuri legate de finanţarea PHARE şi SAPARD. Experienţa OLAF indică existenţa unei serii de deficienţe fundamentale în capacitatea administrativă şi judiciară a Bulgariei.

Lipseşte angajamentul de a acţiona decisiv, rapid şi în cooperare cu alte autorităţi publice atunci când se identifică fraude. De exemplu, organismul bulgar responsabil de plăţile în cadrul SAPARD, Fondul de Stat pentru Agricultură, nu a fost proactiv în rezolvarea presupuselor nereguli, a conflictelor de interese sau fraudei legate de această finanţare comunitară. Au existat deficienţe grave la nivel de cooperare şi coordonare între diferitele organisme implicate în tratarea acestor probleme. În cazul SAPARD, se pare că Curtea Supremă de Casaţie nu a putut înainta probe către Fondul de Stat pentru Agricultură pentru a-i permite să înceapă procedurile de recuperare financiară. Pe de altă parte, atunci când Fondul de Stat pentru Agricultură iniţiază astfel de proceduri de recuperare, problema este transferată Serviciilor de recuperare ale statului din cadrul Ministerului de Finanţe. Apoi, Fondul de Stat pentru Agricultură pare să nu mai aibă niciun rol în chestiune şi procesul este oprit. În practică, aceasta înseamnă că nimeni nu îşi asumă responsabilitatea şi, în ultimă instanţă, nu există niciun element care să descurajeze continuarea practicilor vicioase.

Autorităţile judiciare din Bulgaria au tendinţa de a adopta o abordare potrivit căreia un caz este divizat în părţi mai mici, ceea ce împiedică efectuarea unei investigaţii eficace şi obţinerea unui rezultat judiciar concret. De asemenea, au existat cazuri când s-a deschis procedura judiciară, însă ulterior a fost închisă fără motiv, ceea ce a împiedicat continuarea investigaţiilor de către OLAF.

În plus, OLAF s-a confruntat cu cazuri de nerespectare a confidenţialităţii, transmitere necorespunzătoare şi scurgeri de informaţii confidenţiale. Există suspiciuni clare privind implicarea criminalităţii organizate. Viceprim-ministrul numit recent este conştient de această situaţie şi a iniţiat acţiuni corective. S-a luat angajamentul de a pregăti şi adopta o lege care să faciliteze şi să sprijine OLAF la efectuarea controalelor la faţa locului în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2185/96. În sfârşit, OLAF colaborează strâns cu autorităţile bulgare pentru a garanta că lecţiile care trebuie învăţate din cazurile implicând fondul SAPARD sunt pe deplin luate în considerare atât în tratarea judiciară, cât şi în tratarea controalelor privind cazurile actuale şi viitoare.

3. CONCLUZIE

Fondurile UE alocate Bulgariei sunt expresia concretă a solidarităţii Uniunii cu cetăţenii bulgari. Aceste fonduri au drept scop sprijinirea regiunilor mai puţin favorizate din Bulgaria, catalizând investiţiile necesare în domeniul infrastructurii de transporturi, telecomunicaţii şi energie, promovând competitivitatea, încurajând coeziunea socială şi sporind performanţa economică şi stabilitatea generale ale Bulgariei.

Utilizarea eficientă a acestor fonduri necesită prezenţa unor structuri de gestiune şi control financiar eficace şi de încredere, pentru a favoriza punerea în aplicare corespunzătoare de-a lungul întregului ciclu al proiectului – de la studiul de fezabilitate şi conceperea proiectului, la organizarea licitaţiilor şi atribuirea contractelor şi până la controalele şi evaluarea ex-ante şi ex-post .

Bulgaria nu se poate bucura pe deplin de beneficiile acestei asistenţe din cauza gravelor deficienţe ale capacităţii administrative şi judiciare, fie la nivel local, regional sau central. Administraţia publică din Bulgaria suferă de pe urma numărului mare de angajaţi, salariilor neatractive, care creează oportunităţi pentru corupţie, şi din cauza procedurilor centralizate depăşite. În special, ezitarea folosirii competenţelor executorii pentru a remedia neregulile şi frauda prin recuperări imediate sau alte măsuri de protecţie, precum şi lipsa de independenţă de facto a autorităţii naţionale de audit şi a agenţiilor de implementare creează motive serioase de îngrijorare. Lipsa de răspundere şi transparenţă în cadrul procedurilor de achiziţii publice pentru licitarea fondurilor UE constituie o problemă gravă.

Corupţia la nivel înalt şi criminalitatea organizată exacerbează aceste probleme ale deficienţei generale ale capacităţii administrative şi judiciare. Astfel cum s-a subliniat în toate rapoartele Comisiei privind Mecanismul de cooperare şi verificare, inclusiv în cel adoptat odată cu prezenta comunicare, sunt necesare un angajament şi rezultate continue în lupta împotriva corupţiei şi criminalităţii organizate. Aceasta are un impact direct asupra capacităţii administrative a Bulgariei şi, prin urmare, asupra capacităţii acesteia de a asigura o bună gestionare şi o distribuire eficientă a fondurilor UE. Bulgaria trebuie nu numai să îşi consolideze substanţial capacitatea administrativă, ci şi să reducă drastic oportunităţile de corupţie la nivel înalt şi să combată în mod eficace criminalitatea organizată.

Sunt necesare acţiuni urgente, deoarece termenele pentru contractarea anumitor fonduri se apropie, după care Bulgaria va pierde fondurile. Bulgaria trebuie să:

- îşi consolideze capacitatea administrativă de gestionare a fondurilor UE, prin asigurarea stabilităţii, formării şi expertizei tehnice a personalului; să se asigure că numirile în funcţiile de conducere evită potenţiale conflicte de interese;

- elimine reţelele existente sau potenţiale de conflicte de interese din gestionarea globală a fondurilor;

- îmbunătăţească supravegherea şi transparenţa procedurilor de achiziţii, la nivel central, regional şi local, în strictă conformitate cu normele UE aplicabile;

- consolideze controlul legalităţii şi regularităţii cheltuielilor prin efectuarea unor controale reale şi regulate la faţa locului şi audituri proprii, privind toate programele de finanţare;

- se asigure că finanţarea UE este protejată şi, atunci când este necesar, că ordine de recuperare se aplică fără întârziere direct de către organismele de implementare sau supraveghere responsabile, atunci când s-au identificat nereguli sau fraude;

- raporteze de îndată Comisiei neregulile sau fraudele – atât confirmate, cât şi presupuse; să stabilească definiţii clare ale neregulilor şi ale fraudei şi instrucţiuni privind procedurile care trebuie urmate în cadrul raportării;

- pună în aplicare măsuri pentru a preveni nerespectarea confidenţialităţii, transmiterea necorespunzătoare şi scurgerile de informaţii confidenţiale, pentru a permite un schimb corespunzător de informaţii, fără să se compromită investigaţiile şi procedurile juridice;

- ia imediat măsuri de protecţie, corective şi disciplinare atunci când este necesar şi să informeze Comisia cu privire la acestea;

- se sprijine pe primele măsuri luate în vederea îmbunătăţirii coordonării între ministere, între diferitele părţi interesate, precum şi între autorităţile centrale, regionale şi locale.

Recent au fost luate măsuri iniţiale la nivel naţional pentru a rezolva aceste deficienţe critice ale gestionării programelor şi controlului financiar. Aceste măsuri sunt pozitive, indică o direcţie bună şi trebuie susţinute. Comisia este pregătită să ofere consiliere, asistenţă şi sprijin Bulgariei pentru ca aceasta să îşi rezolve problemele. Comisia face apel la statele membre să sprijine Bulgaria, continuând să îi ofere expertiză independentă la nivel înalt. De îndată ce Bulgaria va lua măsurile corective necesare pentru a îmbunătăţi gestiunea financiară şi a consolida sistemele de control, Comisia este pregătită să îşi anuleze decizia de a retrage acreditarea celor două agenţii de implementare în cauză, şi anume Oficiul de Plăţi şi Contractare PHARE şi agenţia de implementare din cadrul Ministerului Dezvoltării Regionale şi Lucrărilor Publice.