[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 19.8.2010

COM(2010) 439 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

Follow-up la Decizia Consiliului din 10 mai 2010 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

Follow-up la Decizia Consiliului din 10 mai 2010 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

1. INTRODUCERE

Prezenta comunicare evaluează măsurile aplicate de Grecia până la sfârșitul lunii iunie 2010 pentru a se conforma Deciziei 2010/320/UE a Consiliului din 10 mai 2010[1], pe baza raportului prezentat de Grecia Consiliului și Comisiei pe 6 august 2010[2]. Raportul prezentat de Grecia discută nu numai măsurile fiscale pentru reducerea deficitului public în 2010, ci și reformele structurale cuprinzătoare adoptate și aplicate de guvernul elen[3].

2. DECIZIA CONSILIULUI DIN 10 MAI 2010

La 10 mai 2010, Consiliul ECOFIN a adoptat Decizia 2010/320/UE, în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE, adresată Greciei, în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv[4].

Decizia Consiliului prevede diferite termene în care Grecia trebuie să adopte o serie de măsuri: sfârșitul lunii iunie 2010, sfârșitul lunii septembrie 2010, sfârșitul lunii decembrie 2010 și sfârșitul lunii martie 2011. Aplicarea acestor măsuri are ca scop asigurarea unui deficit public care să nu depășească:

- 18 508 milioane EUR (8,0% din PIB, pe baza PIB-ului nominal prognozat în mai) în 2010;

- 17 065 milioane EUR (7,6% din PIB) în 2011;

- 14 916 milioane EUR (6,5% din PIB) în 2012;

- 11 399 milioane EUR (4,9% din PIB) în 2013 și

- 6 385 milioane EUR (2,6% din PIB) în 2014[5].

3. MăSURI LUATE DE GRECIA ÎN URMA DECIZIEI CONSILIULUI PÂNă LA SFÂRșITUL LUNII IUNIE 2010

ÎN CURSUL ANULUI 2010, Grecia a adoptat patru pachete de măsuri bugetare:

- în ianuarie, în contextul programului de stabilitate;

- în februarie, cu puțin înainte de evaluarea programului de stabilitate de către Comisie;

- în martie, ca reacție la decizia Consiliului din 16 februarie 2010 în temeiul articolului 126 alineatul (9)[6] și

- în mai, ca reacție la decizia Consiliului din 10 mai 2010 și la condițiile din Memorandumul privind politica economică și financiară și din Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică[7].

Prezenta comunicare evaluează măsurile luate începând cu luna mai 2010[8].

Pe 6 mai 2010, Grecia a adoptat Legea nr. 3845/2010 privind măsurile de politică referitoare la condițiile aferente pachetului financiar acordat de statele din zona euro și FMI. Marea majoritate a măsurilor bugetare și structurale incluse în noua lege au fost implementate imediat. Printre măsurile legate de venituri se numără creșterea ratelor TVA, creșterea accizelor la benzină, tutun și alcool și introducerea unui impozit pe publicitate. Pe partea cheltuielilor, s-au efectuat noi reduceri ale salariilor din sectorul public și reduceri ale pensiilor plătite de fondurile de asigurări sociale pensionarilor din sectorul public și din cel privat.

Impactul bugetar asupra conturilor din 2010 al măsurilor adoptate de Grecia pe 6 mai 2010 este estimat la 2,5% din PIB. Este vorba de măsuri permanente de creștere a veniturilor (½% din PIB sau 1,25 miliarde EUR) și de măsuri permanente de reducere a cheltuielilor (1,9% din PIB sau 4,55 miliarde EUR). În plus, aceste măsuri vor avea asupra conturilor din 2011 un efect de reducere a deficitului de 1,1% din PIB.

Cele patru pachete de măsuri fiscale adoptate de Grecia se adaugă la bugetul inițial pentru 2010 prezentat de guvern în octombrie 2009 și adoptat de parlament la sfârșitul lui decembrie 2009. Aceste patru pachete de măsuri se ridică la aproximativ 8% din PIB (excluzând reportările în 2011 cu efect de reducere a deficitului) și ar urma să reducă deficitul public de la 13,6% din PIB în 2009 la 8% în 2010[9].

Anexa I rezumă măsurile concrete a căror adoptare este prevăzută în Decizia Consiliului din 10 mai 2010 până la sfârșitul lunii iunie 2010. Anexa II detaliază măsurile care, potrivit Deciziei Consiliului, au termenul în septembrie 2010[10].

3. EXECUțIA BUGETARă PÂNă LA SFÂRșITUL LUNII IUNIE 2010

EVOLUțIA BUGETULUI DE STAT ÎN PRIMUL SEMESTRU AL ANULUI 2010 a fost pozitivă, declinul deficitului fiind mai rapid decât se prevăzuse[11]. Cu toate acestea, trebuie luate în considerare o serie de riscuri, discutate în cele ce urmează.

Potrivit datelor pentru perioada care se încheie la sfârșitul lunii iunie, publicate de Biroul general de contabilitate (GAO), deficitul de trezorerie s-a redus cu aproximativ 46% comparativ cu aceeași perioadă din 2009. Obiectivul de reducere anuală a deficitului respectiv este de 40% (a se vedea tabelul 1). Această reducere a deficitului, peste cea planificată, s-a datorat în principal cheltuielilor mai scăzute decât cele preconizate, care au compensat colectarea mai puțin dinamică decât era prevăzut a veniturilor.

Ieșirile totale de numerar au fost reduse cu 16,9% comparativ cu primul semestru din 2009. (Obiectivul oficial de reducere a cheltuielilor pentru întregul an este de 5,3%). Cheltuielile primare ale statului au fost cu 5,6 miliarde EUR sub cele planificate în mai 2010. Această contracție reflectă în principal reducerile cheltuielilor publice (inclusiv ale salariilor din sectorul public), dar și ale cheltuielilor de capital. Trebuie remarcat însă faptul că o parte din economiile de cheltuieli decise în mai (de exemplu reducerea primelor de Crăciun plătite funcționarilor publici și pensionarilor) nu s-au reflectat în întregime în datele disponibile. Cheltuielile cu dobânzile (pe baza contabilității de casă) rămân sub țintele bugetate, datorită particularităților calendarului de plăți ale dobânzilor din acest an, și ar trebui să revină la un nivel normal în lunile următoare.

Intrările totale de numerar au crescut cu 5,9% în primul semestru, iar pentru întregul an ținta de creștere anuală este de 15,6%. Pentru al doilea semestru se așteaptă o redresare considerabilă a veniturilor, când se vor face simțite toate efectele creșterii TVA și a accizelor. Cea mai recentă majorare a TVA, care a intrat în vigoare la 1 iulie 2010, nu a fost încă reflectată în datele disponibile. Cu toate acestea, chiar dacă sunt luați în considerare acești factori, veniturile fiscale vor rămâne, cel mai probabil, inferioare proiecțiilor din mai 2010, efectuate în contextul programului de ajustare economică aflat la baza finanțării din partea zonei euro și a FMI. Scăderea veniturilor nu este în întregime compatibilă cu creșterea mai mare decât cea preconizată a PIB-ului nominal, datorată inflației mai ridicate decât cea estimată[12] și unei compoziții a creșterii relativ axate pe impozitare. Acest lucru poate sugera că unele măsuri luate pentru creșterea eficienței colectării impozitelor, combaterea evaziunii fiscale și îmbunătățirea administrării fiscale nu au avut încă rezultate palpabile și că probabil va trebui să fie întărite.

Tabelul 1: Execuția bugetului de stat

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

pe baza contabilității de casă (milioane de euro) | ian. - iunie | ian. - iunie | Variație % | Rezultat | Estimări oficiale | Variație % |

Venituri totale | 22831 | 24180 | 5,9% | 50509 | 58382 | 15,6% |

Venituri înainte de rambursări | 24639 | 26062 | 5,8% | 53420 | 60224 | 12,7% |

Rambursări ale impozitelor | 2450 | 2266 | -7,5% | 4952 | 5100 | 3,0% |

Venituri din capital | 642 | 384 | -40,2% | 2041 | 3258 | 59,6% |

Cheltuieli totale | 40697 | 33824 | -16,9% | 81390 | 77073 | -5,3% |

Cheltuieli primare | 27945 | 24398 | -12,7% | 57975 | 54611 | -5,8% |

Dobânzi | 6612 | 5731 | -13,3% | 12325 | 13017 | 5,6% |

Cheltuieli de capital | 6140 | 3695 | -39,8% | 9588 | 9200 | -4,0% |

Altele | 0 | 0 | 1502 | 245 | -83,7% |

Soldul bugetului de stat | -17866 | -9644 | -46,0% | -30881 | -18691 | -39,5% |

Sursă: Biroul general de contabilitate – Grecia.

Până în prezent, soldul de trezorerie (disponibil) al administrațiilor publice – altfel spus, fondurile statului, ale administrațiilor locale și de asigurări sociale, inclusiv ale spitalelor publice – este în linii mari conform cu previziunile, aceasta datorită depășirii obiectivelor în materie de trezorerie la nivelul statului. Potrivit datelor provenite din statisticile monetare furnizate de Banca Greciei pentru primul semestru al anului, (i) soldul de trezorerie al administrațiilor locale înregistrează un excedent (183 milioane EUR) ușor mai scăzut decât cel preconizat, în timp ce (ii) soldul de trezorerie al fondurilor de asigurări sociale înregistrează un deficit (239 milioane EUR), în locul unui excedent.

Nu există date concrete infra-anuale privind tranziția de la soldul de trezorerie (disponibil) al administrațiilor publice la conturile SEC în timp real. Această tranziție ar trebui să includă ajustări cu efect de creștere a deficitului, de exemplu în ceea ce privește cheltuielile neachitate, garanțiile executate și deficitul fondurilor extrabugetare, precum și o serie de ajustări cu efect de reducere a deficitului, de exemplu întârzierile la colectarea impozitelor și la plata fondurilor structurale din bugetul UE. Ajustarea globală pentru întregul exercițiu ar trebui să ducă la creșterea deficitului și să se ridice la aproximativ 1 300 milioane EUR.

4. EVALUAREA RISCURILOR CARE AMENINță țINTA DE DEFICIT PENTRU 2010

DEșI CONSOLIDAREA BUGETARă PARE Să FIE PE CALEA CEA BUNă ÎN PRIMA JUMăTATE A ANULUI 2010, există o serie de puncte critice care trebuie luate în considerare în execuția bugetului în lunile următoare.

În mod concret:

- Veniturile statului : Veniturile fiscale nu au atins obiectivele în primul semestru al anului, în ciuda intensificării eforturilor de creștere a gradului de respectare a normelor fiscale și de combatere a evaziunii fiscale. Se preconizează că veniturile fiscale se vor redresa în a doua jumătate a anului pe fondul implementării în întregime a măsurilor pentru creșterea veniturilor deja legiferate, cum este creșterea ratei TVA, implementată de la 1 iulie. Cu toate acestea, din cauza adâncirii recesiunii în a doua jumătate a anului, redresarea anticipată ar putea fi insuficientă pentru a permite veniturilor statului să atingă proiecțiile din mai 2010[13].

- Obligații de plată și arierate : Este posibil ca soldul de trezorerie al administrațiilor publice, care în lunile anterioare a depășit obiectivele, să fi fost distorsionat de cheltuielile neachitate (inclusiv cheltuielile cu data scadenței depășită, arieratele). La fel ca în trecut, riscul de acumulare a arieratelor amenință în principal cheltuielile din sectorul sănătății. În plus, rezultatele relative ale mai multor sectoare publice (stat, fonduri de asigurări sociale, administrații locale și fonduri extrabugetare) pot fi la rândul lor distorsionate de întârzierile transferurilor între diferite entități publice.

- Garanții activate : În 2009, garanțiile activate (înregistrate așadar ca factori de creștere a deficitului) s-au ridicat la 700 milioane EUR. Aceste garanții erau legate în principal de datorii ale întreprinderilor publice. Odată cu adâncirea recesiunii economice, o serie de întreprinderi publice (de exemplu, compania feroviară supraîndatorată) pot întâlni dificultăți la refinanțarea datoriilor, iar garanțiile activate pot crește considerabil. Deși la sfârșitul lunii iunie aceste garanții se ridicau la 300 milioane EUR, este de așteptat ca valoarea lor să crească la 1 500 milioane EUR până la sfârșitul anului.

- Administrații locale, fonduri de asigurări sociale și fonduri extrabugetare : Până în prezent, rezultatele financiare ale administrațiilor locale s-au situat sub cele proiectate în program. Același lucru este valabil și pentru fondurile de asigurări sociale. Alegerile locale iminente și adâncirea recesiunii ar putea genera noi derapaje. Trebuie remarcat însă că datele disponibile se referă la soldul administrațiilor locale și al asigurărilor sociale, și nu la veniturile și cheltuielile acestora, deoarece soldul este calculat pe baza statisticilor monetare furnizate de Banca Greciei[14]. Prin urmare, în această etapă nu este posibilă o analiză mai detaliată. În plus, o parte a rezultatelor mai puțin favorabile ale acestor entități pot fi legate de întârzierile transferurilor care trebuie plătite de bugetul de stat. În prezent nu există date referitoare la execuția bugetară pentru fondurile extrabugetare.

- Cheltuieli de recuperare : Se anticipează cheltuieli de recuperare în a doua jumătate a anului, ținând cont de reducerea cheltuielilor în prima jumătate a anului și de întârzierea unor plăți. Deși cheltuielile lunare au fost cu mult sub cele planificate în primul semestru din 2010, datorită eforturilor de limitare a cheltuielilor întreprinse de guvern și controalelor suplimentare ale ministerului de finanțe, există obligații asumate care vor genera ieșiri de numerar în al doilea semestru al anului. Continuarea unei execuții a cheltuielilor inferioară celei prevăzute este dificilă în a doua jumătate a anului, întrucât este de așteptat ca ministerele să efectueze cheltuieli de recuperare pentru a atinge creditele bugetare anuale.

- Întreprinderi publice: Guvernul trebuie să își intensifice eforturile pentru impunerea recuperării costurilor în întreprinderile publice, pentru a reduce riscul unei creșteri a subvențiilor sau a altor transferuri cu impact bugetar nefavorabil[15].

5. PROGRESUL REFORMELOR STRUCTURALE

S-au înregistrat progrese considerabile în domeniul reformelor structurale, cum sunt elaborarea unei noi legi organice a bugetului, măsurile de combatere a evaziunii fiscale, un recensământ al funcționarilor publici[16] și progrese în înființarea unei autorități unice pentru plata salariilor din sectorul public. În domeniul reformei pensiilor și al reformei administrației publice la nivel local, s-au înregistrat progrese înainte de termen. Pentru 2011 sunt prevăzute o serie de ajustări suplimentare ale legilor din domeniul pensiilor[17]. Progresele sunt mai puțin însemnate în ceea ce privește implementarea unui sistem de monitorizare și control al angajamentelor de plată de la diferitele niveluri ale administrației. Este nevoie de o intensificare a eforturilor de îmbunătățire a colectării și procesării datelor care sunt esențiale pentru controlul bugetar.

Dincolo de chestiunile de ordin bugetar, au fost realizați pași importanți în ceea ce privește agenda ambițioasă a unei reforme structurale la scară largă. Sunt în curs de realizare reforme ale mediului de afaceri, măsuri pentru accelerarea absorbției fondurilor structurale și de coeziune și elaborarea legislației orizontale de implementare a directivei privind serviciile; au fost adoptate înainte de termen legi ambițioase privind piața muncii, care însă necesită măsuri ulterioare. Privatizarea și restructurarea companiilor de stat, în special ale celor din domeniul transportului feroviar și al energiei, trebuie accelerate.

În ceea ce privește reformele structurale din sectorul financiar, a fost înființat Fondul de stabilitate financiară, iar Banca Greciei a demarat un proces de întărire a supravegherii bancare.

6. EXHAUSTIVITATEA INFORMAțIILOR OBLIGATORII

Raportul prezentat de Grecia include cea mai mare parte a informațiilor și datelor impuse de decizia Consiliului. Mai precis, raportul conține informații detaliate referitoare la măsurile concrete aplicate (și care vor fi aplicate) pentru a se conforma deciziei și impactul bugetar al acestora. Datele referitoare la execuția lunară a bugetului au fost furnizate în timp util de către Biroul general de contabilitate. Raportul conține totodată informațiile cerute în legătură cu emiterea și rambursările datoriei și informații privind situația financiară a celor mai mari întreprinderi publice. Cu toate acestea, datele privind execuția pe parcursul anului a bugetului fondurilor de asigurări sociale, al autorităților locale și al fondurilor extrabugetare și informațiile referitoare la ocuparea forței de muncă în sectorul public și la cheltuielile neachitate (inclusiv arieratele) sunt incomplete.

În plus, raportul conține numeroase informații privind implementarea reformelor structurale ca reacție la Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010[18] și în vederea respectării Memorandumului privind politica economică și financiară și a Memorandumului de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică.

7. CONCLUZIE

Grecia respectă în mod satisfăcător Decizia Consiliului din 10 mai 2010, dând curs Recomandării Consiliului din 16 februarie 2010 și aplicând măsurile incluse în Memorandumul privind politica economică și financiară și Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică din 3 mai 2010.

Potrivit Deciziei Consiliului, [articolul 4 alineatul (3)], „Comisia poate indica măsurile necesare pentru respectarea traiectoriei de ajustare prevăzute de [prezenta] decizie pentru corectarea deficitului excesiv.” Pe baza informațiilor disponibile, măsurile bugetare adoptate de Grecia până în prezent par suficiente pentru atingerea țintei de deficit public pentru 2010 prevăzute în Decizia Consiliului din 10 mai 2010, cu condiția menținerii unui control strict al cheltuielilor, astfel încât cheltuielile publice totale să fie cu 4 miliarde EUR sub cele planificate, pentru a compensa scăderea veniturilor și derapajele în materie de cheltuieli din alte sectoare publice. Execuția cheltuielilor publice, inferioară celei prevăzute, va trebui să acopere totodată și diferența preconizată dintre deficitul soldului de trezorerie disponibil și soldul calculat pe baza SEC 95.

Prognozele disponibile sugerează faptul că respectarea plafonului deficitului public și al datoriei publice pentru 2011-2014, cu o corecție a deficitului excesiv până în 2014, este posibilă cu condiția ca măsurile planificate să fie aplicate în timp util și ca scenariul macroeconomic să se desfășoare conform previziunilor.

ANEXA I: MĂSURI IMPUSE DE DECIZIA CONSILIULUI, DE ADOPTAT PÂNĂ LA SFÂRȘITUL LUNII IUNIE 2010

Măsuri [prevăzute la articolul 2 alineatul (1) din Decizia Consiliului] | Stadiul implementării |

„Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii iunie 2010: |

(a) o lege care să introducă un sistem de impozitare progresivă pentru toate sursele de venit și un tratament unitar la nivel orizontal al veniturilor din muncă și din capital; | Implementată. Legea 3842/2010 a fost adoptată de parlament în aprilie 2010. |

(b) o lege care să abroge toate derogările și dispozițiile de impozitare autonomă din sistemul fiscal, inclusiv pe cele aplicabile veniturilor provenind din alocațiile speciale acordate funcționarilor publici; |

(c) anularea creditelor bugetare din rezerva pentru cheltuieli neprevăzute, în scopul de a economisi 700 milioane EUR; | Implementată. Decizie ministerială. |

(d) anularea majorității creditelor bugetare pentru indemnizația de solidaritate (cu excepția unei părți destinate reducerii sărăciei), în scopul de a economisi 400 milioane EUR; | Implementată. Legea 3845/2010 a fost adoptată de parlament în mai 2010. |

(e) reducerea pensiilor cele mai ridicate, în scopul de a economisi 500 milioane EUR într-un an complet (350 milioane EUR în 2010); | Implementată. Legile 3863/2010 și 3865/2010 au fost adoptate de parlament în mai 2010. |

(f) reducerea primelor și indemnizațiilor de Paște, pentru vară și de Crăciun acordate funcționarilor publici, în scopul de a economisi 1 500 milioane EUR într-un an complet (1 100 milioane EUR în 2010); | Implementată. Legea 3845/2010 a fost adoptată de parlament în mai 2010. |

(g) anularea primelor de Paște, pentru vară și de Crăciun acordate pensionarilor, protejându-i în același timp pe cei cu pensii scăzute, în scopul de a economisi 1900 milioane EUR într-un an complet (1 500 milioane EUR în 2010); |

(h) creșterea ratei TVA, pentru a obține venituri de cel puțin 1 800 milioane EUR într-un an complet (800 milioane EUR în 2010)[19]; | Implementată. Legea 3845/2010 a fost adoptată de parlament în mai 2010. Noile rate TVA sunt aplicabile de la 1 iulie; noile rate ale accizelor sunt aplicabile de la 3 mai. |

(i) creșterea accizelor la carburanți, tutun și alcool, pentru a obține venituri de cel puțin 1 050 milioane EUR într-un an complet (450 milioane EUR în 2010); |

(j) o legislație care să pună în aplicare directiva privind serviciile; | Implementată. A fost adoptată legislația orizontală (Legea 3844/2010); lucrări în curs în ceea ce privește punctul de contact unic. |

(k) o lege care să asigure reforma și simplificarea administrației publice la nivel local, în scopul reducerii cheltuielilor de funcționare; | Implementată. Legea 3852/2010 a fost adoptată de parlament în mai 2010. O serie de decrete de implementare sunt în curs de adoptare. |

(l) instituirea unui grup operativ având ca obiectiv ameliorarea ratei de absorbție a fondurilor structurale și de coeziune; | În curs de implementare. Înființarea oficială și recrutarea personalului pentru grupul operativ care va fi prezidat de viceprim-ministru sunt în curs. La 30 iunie 2010, guvernul elen a adoptat o decizie ministerială pentru realizarea proiectului prin procedură accelerată. |

(m) o lege pentru simplificarea înființării de noi întreprinderi; | Implementată. Legea 3853/2010 a fost adoptată de parlament pe 17 iunie 2010. |

(n) reducerea investițiilor publice cu 500 milioane EUR față de sumele planificate; | În curs de implementare (Decizia Ministerială 24687/DE2947). Nu este posibilă o evaluare completă înainte de sfârșitul anului. |

(o) direcționarea creditor bugetare pentru cofinanțarea fondurilor structurale și de coeziune către un cont central special care să nu poată fi utilizat în alte scopuri; | Implementată. Contul bancar a fost deschis la Banca Greciei pe 30 iunie 2010. |

(p) crearea unui fond financiar independent de stabilitate care să fie utilizat în cazurile de deficit de capital și care să asigure buna funcționare a sectorului financiar, prin acordarea de sprijin băncilor în cadrul portofoliilor de investiții, după caz; | Implementată după termen. Legea 3864/2010 a fost adoptată de parlament pe 12 iulie 2010. |

(q) supravegherea consolidată a băncilor, împreună cu creșterea resurselor umane implicate, cu raportarea mai frecventă și cu teste de stres trimestriale”. | În curs de implementare. Banca Greciei și-a intensificat lucrările în domeniul supravegherii bancare. În prezent se organizează reuniuni periodice cu auditorii băncilor și cu comitetele interne importante ale tuturor băncilor principale (administrarea riscurilor, control intern etc.). Băncile au acum obligația de a furniza mai frecvent date legate de supraveghere. |

ANEXA II: MĂSURI IMPUSE DE DECIZIA CONSILIULUI, DE ADOPTAT PÂNĂ LA SFÂRȘITUL LUNII SEPTEMBRIE 2010

Măsuri [prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din Decizia Consiliului] | Stadiul implementării |

„Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii septembrie 2010: |

(a) includerea în proiectul de buget pe 2011 a unor măsuri de consolidare fiscală care se ridică la cel puțin 3% din PIB (4,1 % din PIB, dacă se iau în considerare reporturile aferente măsurilor puse în aplicare în 2010). Bugetul trebuie să includă, în special, următoarele măsuri (sau, în circumstanțe excepționale, măsuri care să genereze economii comparabile): o reducere a consumului intermediar al administrației publice cu cel puțin 300 milioane EUR față de nivelul acestuia din 2010 (în plus față de economiile obținute ca urmare a reformei administrației publice și locale menționate la prezentul alineat); o înghețare a indexării pensiilor (în scopul de a economisi 100 milioane EUR); impunerea unei taxe temporare de criză asupra firmelor cu profit foarte ridicat (pentru a obține venituri suplimentare anuale de cel puțin 600 milioane EUR în 2011, 2012 și 2013); introducerea unor impozite forfetare pentru persoanele care desfășoară activități independente (pentru a obține venituri de cel puțin 400 milioane EUR în 2011 și venituri mai ridicate în 2012 și 2013); lărgirea bazei de impozitare TVA prin includerea anumitor servicii care sunt, în prezent, scutite și prin trecerea a 30 % din bunuri și servicii de la rata redusă la rata standard (pentru a obține venituri de 1 miliard EUR); o taxă ecologică impusă emisiilor de CO2, introdusă gradual (pentru a obține venituri de cel puțin 300 milioane în 2011); punerea în aplicare, de guvernul grec, a unei legislații care să asigure reforma administrației publice și reorganizarea administrației locale (în scopul de a reduce costurile cu cel puțin 500 milioane EUR în 2011 și cu încă 500 milioane atât în 2012, cât și în 2013); o reducere a investițiilor finanțate local (cu cel puțin 1 miliard EUR) prin acordarea de prioritate proiectelor de investiții finanțate din fondurile structurale ale UE; stimularea soluționării cazurilor de încălcare a dispozițiilor în materie de utilizare a terenurilor (pentru a obține venituri de cel puțin 1 500 milioane EUR în perioada 2011-2013, din care cel puțin 500 milioane EUR în 2011); colectarea de venituri din acordarea de licențe pentru jocurile de noroc (cel puțin 500 milioane EUR din acordarea de licențe și 200 milioane EUR din redevențe); creșterea bazei de impozitare a impozitului pe bunuri imobiliare, prin actualizarea valorii bunurilor (estimată să genereze venituri suplimentare de cel puțin 500 milioane EUR); creșterea impozitării retribuțiilor în natură, inclusiv prin impozitarea plăților în baza contractelor de leasing pentru mașini (cu cel puțin 150 milioane EUR); creșterea impozitării bunurilor de lux (cu cel puțin 100 milioane EUR); impunerea unei taxe speciale asupra clădirilor neautorizate (care ar genera venituri de cel puțin 800 milioane EUR anual); înlocuirea a numai 20 % din personalul sectorului public care se pensionează (administrația centrală, municipalități, societățile de stat, administrația locală, agențiile de stat și alte instituții publice); | Planificată. Bugetul pe 2011 urmează să fie prezentat parlamentului în prima săptămână a lunii octombrie. Implementată parțial înainte de termen. O serie de măsuri a căror adoptare este prevăzută în Decizia Consiliului în cadrul bugetului 2011 au fost deja legiferate. Printre acestea se numără: (i) impunerea unei taxe temporare de criză asupra firmelor cu profit foarte ridicat (600 milioane EUR pe an; Legea 3845/2010); (ii) creșterea impozitării bunurilor de lux (aplicabilă de la 3 mai 2010; 100 milioane EUR pe an; idem);[20] (iii) impozite forfetare pentru persoanele care desfășoară activități independente (400 milioane EUR în 2011 și venituri mai ridicate în 2012 și 2013; Legea 3842/2010); (iv) creșterea impozitării retribuțiilor în natură, inclusiv prin impozitarea plăților în baza contractelor de leasing pentru mașini (150 milioane EUR; idem). |

(b) o lege care să asigure o reformă a sistemului de pensii pentru a garanta sustenabilitatea acestuia pe termen mediu și lung. Legea ar trebui, în special, să prevadă ca vârstă legală unică de pensionare vârsta de 65 de ani (și pentru femei), să regrupeze fondurile de pensii existente în trei fonduri și să introducă un nou sistem de pensii unificat pentru toți angajații, prezenți și viitori (aplicabil începând cu 1 ianuarie 2013), să reducă limita superioară a pensiilor, să introducă o creștere graduală a stagiului minim de cotizare necesar pentru a primi pensia completă, de la 37 la 40 de ani (până în 2015), să impună, până la 1 ianuarie 2011, o vârstă minimă de pensionare de 60 de ani (inclusiv pentru persoanele care lucrează în condiții de muncă grele și pentru cele care au acumulat deja 40 de ani de cotizare), să anuleze regulile speciale de care beneficiază persoanele asigurate înainte de 1993 (păstrând însă drepturile dobândite), să reducă în mod semnificativ lista meseriilor care presupun condiții de muncă grele, să reducă pensiile (cu 6 % pe an) persoanelor care se pensionează între 60 și 65 de ani cu un stagiu de cotizare mai mic de 40 de ani, să creeze un mecanism automat de ajustare a vârstei de pensionare în funcție de creșterea speranței de viață (începând cu 2020), să introducă un venit minim garantat în funcție de venituri pentru persoanele în etate care au depășit vârsta legală de pensionare, condiții mai stricte de eligibilitate pentru pensiile de invaliditate și reevaluări periodice ale acestora, o modificare a formulei de calculare a pensiilor din sistemul bazat pe contribuții, în vederea consolidării legăturii dintre contribuțiile plătite și beneficiile primite (cu o rată de acumulare limitată la rata medie anuală de 1,2 %) și extinderea calculului veniturilor de care se ține cont pentru determinarea cotizației la veniturile obținute de-a lungul întregii vieți (păstrând însă drepturile dobândite). Punerea în aplicare a acestei legi ar trebui să reducă creșterea prognozată a ponderii cheltuielilor cu pensiile din PIB la un nivel inferior mediei din zona euro în următoarele decenii și să limiteze creșterea cheltuielilor sectorului public cu pensiile în perioada 2010-2060 la mai puțin de 2,5 % din PIB; | Implementată parțial înainte de termen. Au fost făcute progrese importante în domeniul reformei pensiilor, înainte de termenul din septembrie 2010. Parlamentul a adoptat Legea 3863/2010 pe 8 iulie și Legea 3865/2010 pe 16 iulie 2010 (legile se referă la sectorul privat, respectiv la sectorul public); acestea includ o parte dintre parametri de reformă specifici impuși de Decizia Consiliului. În lipsa unor proiecții complete pe termen lung, nu se poate realiza o evaluare integrală a reformei. Legea privind reforma sistemelor de pensii va trebui ajustată pentru ca evoluția pe termen lung a cheltuielilor cu pensiile (2009-60) să nu depășească 2,5% din PIB. Această ajustare se va baza pe proiecțiile pe termen lung care urmează să fie furnizate de Autoritatea auctorială națională și validate de Comitetul pentru politică economică al UE. |

(c) consolidarea rolului și resurselor biroului general de contabilitate și stabilirea de garanții împotriva eventualelor intervenții din sfera politică în proiectarea datelor și în contabilitate; | În curs de implementare în cadrul Legii privind gestionarea și răspunderea fiscală, înaintată parlamentului pe 30 iunie 2010. |

(d) un proiect de reformă a legislației privind salariile din sectorul public, incluzând mai ales crearea unei autorități unice de plată pentru plata salariilor, adoptarea unor principii unitare și a unui calendar pentru întocmirea unei grile salariale unice și simplificate care să se aplice sectorului de stat, autorităților locale și altor agenții; | În curs de implementare. Guvernul a demarat deja înființarea autorității unice de plată înainte de termen. Aceasta acoperă deja salariile plătite către aproape 80% dintre funcționarii publici din administrația centrală. Recensământul funcționarilor publici va contribui la lărgirea ariei de acoperire la toate administrațiile publice până la sfârșitul anului. |

(e) o legislație care să amelioreze eficiența administrației și controalelor fiscale; | În curs de implementare. Au fost luate mai multe inițiative pentru ameliorarea eficienței administrației fiscale, combaterea evaziunii fiscale și întărirea respectării normelor fiscale. Guvernul a adoptat noua lege fiscală care introduce o aplicare mai strictă a procedurilor de completare a declarațiilor de venituri și de TVA și de plată a impozitelor, lărgește baza de impozitare prin anularea unor deduceri și exonerări și introduce impozitarea forfetară. Guvernul a început elaborarea unui cadru de administrare a riscului de conformitate și crearea unei capacități de management strategic în cadrul autorităților fiscale și vamale, prin reorganizarea serviciilor relevante. A fost lansată totodată crearea a cinci grupuri operative specializate în cadrul Ministerului de Finanțe și al administrației fiscale. |

(f) lansarea unei revizuiri independente a administrației publice și a programelor sociale existente; | Planificată. Sunt planificate reuniuni de demarare a lucrărilor pentru luna septembrie. |

(g) publicarea unor statistici lunare (pe baza contabilității de casă) privind veniturile, cheltuielile, finanțarea și datoriile restante ale „administrației publice disponibile” și ale subdiviziunilor sale; | Parțial implementată. În 2010, Grecia a publicat periodic date detaliate pe baza contabilității de casă cu privire la veniturile, cheltuielile și finanțarea sectorului public. Datele privind cheltuielile neachitate nu sunt încă disponibile. Obligația legală a fost inclusă în proiectul de lege privind gestionarea și răspunderea fiscală înaintat parlamentului pe 30.6.2010. Legea 3861/2010 prevede publicarea pe internet a tuturor deciziilor referitoare la angajarea de fonduri în administrația publică. |

(h) un plan de acțiune pentru îmbunătățirea procesului de colectare și prelucrare a datelor administrației publice, în special prin consolidarea mecanismelor de control ale autorităților statistice și ale biroului general de contabilitate și prin garantarea unei răspunderi personale efective în caz de raportare neadecvată a datelor, pentru a putea oferi prompt date de foarte bună calitate ale administrației publice în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 2223/96, (CE) nr. 264/2000, (CE) nr. 1221/2002, (CE) nr. 501/2004, (CE) nr. 1222/2004, (CE) nr. 1161/2005, (CE) nr. 223/2009 și (CE) nr. 479/2009; | În curs de implementare. Implementarea planului de acțiune convenit cu Eurostat. |

(i) publicarea periodică a informațiilor privind situația financiară a întreprinderilor publice și a altor entități publice care nu sunt clasificate ca făcând parte din administrația publică (inclusiv conturile de profit și pierdere, bilanțurile și datele cu privire la salariați și la masa salarială)”. | Parțial implementată. Unele date sunt incluse în raportul din 6 august. |

[1] JO L 145, 11.6.2010, p. 6.

[2] The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – July 2010 , prezentat pe 6 august 2010. Raportul a fost prezentat de guvernul elen și include o anexă referitoare la supravegherea bancară, furnizată de Banca Greciei.

[3] Comunicarea de față și raportul însoțitor al serviciilor Comisiei întocmit în colaborare cu BCE ( The Economic Adjustment Programme for Greece – First Review, august) contribuie totodată și la evaluarea respectării Memorandumului de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică încheiat în luna mai în contextul acordului de împrumut dintre Grecia și statele membre din zona euro.

[4] Pentru o situație a etapelor anterioare de aplicare a procedurii de deficit excesiv și a Pactului de stabilitate și creștere în Grecia, a se vedea evaluarea de către Comisie a programului de stabilitate al Greciei din ianuarie 2010 [SEC(2010) 94 final din 3 februarie 2010].

[5] Traiectoria de ajustare prevăzută în decizie presupune ca variația anuală a datoriei publice brute consolidate să nu depășească: 34 058 milioane EUR (cu o pondere a datoriei în PIB de 133,2%) în 2010; 17 365 milioane EUR (cu o pondere a datoriei în PIB de 145,2%) în 2011; 15 016 milioane EUR (cu o pondere a datoriei în PIB de 148,8%) în 2012; 11 599 milioane EUR (cu o pondere a datoriei în PIB de 149,6%) în 2013 și 7 885 milioane EUR (cu o pondere a datoriei în PIB de 148,4%) în 2014.

[6] JO L 83, 30.3.2010, p. 13.

[7] Memorandumurile au fost agreate în contextul deciziei statelor membre din zona euro de a acorda asistență financiară Greciei, conjugat cu un acord stand-by cu Fondul Monetar Internațional.

[8] Pentru evaluarea măsurilor din ianuarie, februarie și martie, a se vedea Comunicarea Comisiei din 9.3.2010 [COM(2010) 91 final].

[9] Trebuie remarcat faptul că Eurostat nu a validat încă datele referitoare la deficitul public și la datorie pentru 2009 notificate de Grecia. La 22 aprilie 2010, Eurostat a informat că, în urma finalizării anchetelor pe care le-a întreprins în cooperare cu EL.STAT asupra mai multor chestiuni (mai concret, a clasificării sectoriale a unei serii de întreprinderi publice și a contabilizării swap-urilor la o valoare redusă (off-market swaps), precum și a necesității unor date mai detaliate și mai corecte cu privire la veniturile și cheltuielile aferente asigurărilor sociale), nivelul deficitului public pentru 2009 ar putea fi revizuit în sus cu 0,3-0,5% din PIB, iar datoria cu 5-7% din PIB. A se vedea comunicatul de presă al Eurostat nr. 55/2010.

[10] Raportul prezentat de Grecia pe 6 august 2010 conține o listă mai cuprinzătoare a măsurilor adoptate.

[11] Așa cum se detaliază în raportul însoțitor, criteriile de performanță bugetară impuse în contextul acordului de împrumut (zona euro) și al acordului stand-by (FMI) au fost îndeplinite.

[12] În iulie 2010, inflația anuală IACP era de 5,5%.

[13] Pe baza informațiilor disponibile, serviciile Comisiei estimează că vor exista deficite pe tot parcursul anului, comparativ cu proiecțiile întocmite la începutul lunii mai, de până la 1 500 milioane EUR (sau 0,6% din PIB).

[14] Totodată, pentru o serie de fonduri de asigurări sociale, informațiile referitoare la venituri și cheltuieli sunt incomplete.

[15] A se vedea nota de subsol 9 privind posibila reclasificare a companiilor publice (cum este compania feroviară OSE).

[16] Conform datelor publicate recent cu privire la recensământul funcționarilor publici, există aproximativ 768 000 de funcționari publici (stat, administrații locale, asigurări sociale și fonduri extrabugetare), ceea ce reprezintă 17% din populația activă totală a Greciei.

[17] În lipsa unor proiecții complete pe termen lung, nu se poate realiza o evaluare integrală a reformei pensiilor. Principalii parametri ai sistemelor de pensii vor trebui ajustați în cursul anului 2011 pentru ca evoluția pe termen lung a cheltuielilor cu pensiile (2009-2060) să nu depășească 2,5% din PIB. Această ajustare se va baza pe proiecțiile pe termen lung care urmează să fie furnizate de Autoritatea auctorială națională și validate de Comitetul pentru politică economică al UE.

[18] Recomandarea Consiliului către Grecia din 16 februarie 2010 pentru a pune capăt neconcordanței cu orientările generale ale politicilor economice în Grecia și a îndepărta riscul de punere în pericol a bunei funcționări a uniunii economice și monetare (JO L 83, 30.3.2010, p. 63).

[19] Raportul din 6 august indică posibilitatea ca această măsură să genereze venituri suplimentare de 900 milioane EUR în 2010, în loc de 800 milioane EUR.

[20] Raportul din 6 august indică posibilitatea ca această măsură să genereze venituri suplimentare de 120 milioane EUR în 2010, în loc de 100 milioane EUR.