P9_TA(2022)0276

Strategia indo-pacifică în domeniul comerțului și al investițiilor

Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2022 referitoare la strategia indo-pacifică în domeniul comerțului și al investițiilor (2021/2200(INI))

(2023/C 47/02)

Parlamentul European,

— având în vedere comunicarea comună din 16 septembrie 2021 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică (JOIN(2021)0024),

— având în vedere concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică,

— având în vedere strategia Țărilor de Jos pentru regiunea indo-pacifică din 13 noiembrie 2020, intitulată „Regiunea indo-pacifică: orientări pentru consolidarea cooperării Țărilor de Jos și a UE cu partenerii din Asia”,

— având în vedere orientările de politică pentru regiunea indo-pacifică din septembrie 2020 ale guvernului federal german,

— având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 1 decembrie 2021 intitulată „Inițiativa «Global Gateway»” (JOIN(2021)0030),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 18 februarie 2021 intitulată „Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (COM(2021)0066),

— având în vedere comunicarea comună din 12 martie 2019 a Comisiei și a Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „UE-China – O perspectivă strategică” (JOIN(2019)0005),

— având în vedere comunicarea comună din 19 septembrie 2018 a Comisiei și a Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „Conectarea Europei cu Asia – Elemente constitutive pentru o strategie a UE” (JOIN(2018)0031),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118),

— având în vedere discursul Președintei Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, din 15 septembrie 2021 privind starea Uniunii,

— având în vedere comunicatul de presă comun din 3 decembrie 2021 al Serviciului European de Acțiune Externă și al Departamentului de Stat al SUA referitor la consultările la nivel înalt privind regiunea indo-pacifică,

— având în vedere cea de-a 11-a reuniune a Parteneriatului parlamentar Asia-Europa, găzduită de Cambodgia la 16 noiembrie 2021,

— având în vedere politica „o singură Chină” a UE, astfel cum a fost prezentată în perspectiva strategică UE-China din 12 martie 2019,

— având în vedere acordul cuprinzător privind investițiile încheiat în principiu de UE și China la 30 decembrie 2020,

— având în vedere recomandarea sa din 21 octombrie 2021 adresată Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relațiile politice și cooperarea dintre UE și Taiwan (1),

— având în vedere recomandarea sa din 29 aprilie 2021 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind relațiile UE-India (2),

— având în vedere documentul neoficial al serviciilor Comisiei din 26 februarie 2018 privind opinii și calea de urmat pentru a îmbunătăți punerea în aplicare și asigurarea respectării capitolelor despre comerț și dezvoltarea sustenabilă din acordurile de liber schimb ale UE și planul său de acțiune în 15 puncte referitor la aceste capitole,

— având în vedere Acordul de liber schimb (ALS) din 16 septembrie 2010 dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (3),

— având în vedere ALS (4) și Acordul privind protejarea investițiilor din 19 octombrie 2018 dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Singapore, pe de altă parte,

— având în vedere ALS (5) și Acordul privind protejarea investițiilor din 30 iunie 2019 dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Socialistă Vietnam, pe de altă parte,

— având în vedere Acordul de parteneriat economic (APE) dintre Uniunea Europeană și Japonia (6),

— având în vedere acordul de parteneriat între Uniunea Europeană, pe de o parte, și membrii Organizației statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de altă parte,

— având în vedere negocierile în curs privind ALS dintre UE și Australia, Noua Zeelandă și Indonezia, precum și negocierile privind ALS dintre UE și Malaysia, Thailanda și Filipine, care sunt în prezent suspendate,

— având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la relațiile politice ale UE cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) (7),

— având în vedere decizia luată la reuniunea ministerială ASEAN din 21 ianuarie 2019 de a institui un parteneriat strategic UE-ASEAN,

— având în vedere cea de a 29-a reuniune a Comitetului mixt de cooperare între UE și ASEAN, care a avut loc la 11 februarie 2022,

— având în vedere dialogul interregional inaugural dintre Parlamentul European și Adunarea Interparlamentară ASEAN (AIPA), care a avut loc la 22 iunie 2021,

— având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice din 12 decembrie 2015 și Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

— având în vedere raportul Comisiei din 27 octombrie 2021 privind punerea în aplicare și asigurarea respectării acordurilor comerciale ale UE (COM(2021)0654),

— având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la analiza politicii comerciale a UE (8),

— având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la contrasancțiunile adoptate de China împotriva unor entități din Uniune, deputați din Parlamentul European și parlamentari din UE (9),

— având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-China (10),

— având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la conectivitate și relațiile UE-Asia (11),

— având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (12),

— având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 intitulată „Punerea în aplicare a politicii comerciale comune – raport anual pe 2018” (13),

— având în vedere rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Coreea (14),

— având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere avizul Comisiei pentru pescuit,

— având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0170/2022),

A. întrucât regiunea indo-pacifică a devenit o realitate geopolitică și geoeconomică; întrucât ponderea economică, demografică și politică din ce în ce mai mare a regiunii o face un actor-cheie în modelarea ordinii internaționale și în răspunsul la provocările globale; întrucât centrul de greutate al economiei mondiale s-a mutat din regiunea atlantică în cea pacifică;

B. întrucât Europa și regiunea indo-pacifică reprezintă împreună peste 70 % din comerțul mondial cu bunuri și servicii și peste 60 % din investițiile străine directe (ISD), schimburile lor comerciale anuale ajungând la 1 500 de miliarde EUR în 2019; întrucât regiunea indo-pacifică produce 60 % din produsul intern brut (PIB) la nivel mondial și contribuie la două treimi din creșterea economică mondială; întrucât UE este cel mai mare investitor în regiune, care include patru dintre primii 10 parteneri comerciali mondiali ai UE (China, Japonia, Coreea de Sud și India) (15);

C. întrucât UE are în prezent patru acorduri comerciale bilaterale în regiune (cu Japonia, Singapore, Coreea de Sud și Vietnam), cinci parteneriate strategice (cu ASEAN, China, India, Japonia și Coreea de Sud) și două parteneriate pentru conectivitate (cu Japonia și India);

D. întrucât UE și ASEAN au deschis un nou capitol în relațiile lor de lungă durată prin inițierea unui parteneriat strategic în decembrie 2020;

E. întrucât relațiile interparlamentare consolidate și diplomația parlamentară dintre Parlamentul European și parlamentele din Asia de Sud-Est, prin intermediul Adunării interparlamentare ASEAN (AIPA), ar trebui să reflecte viitoarea agendă a unor relații mai ample și mai aprofundate între UE și ASEAN; întrucât Parlamentul European și AIPA sunt parteneri naturali cu un potențial semnificativ de a contribui la consolidarea relațiilor UE-ASEAN;

F. întrucât relațiile UE-ASEAN se bazează pe valorile și principiile comune ale unei ordini internaționale întemeiate pe norme, pe multilateralismul eficient și sustenabil și pe comerțul liber și echitabil; întrucât entități cu sediul în UE sunt cel mai mare furnizor de ISD în regiunea ASEAN; întrucât UE este al treilea partener comercial ca mărime al ASEAN, iar ASEAN, în ansamblu, este al treilea partener comercial al UE din afara Europei; întrucât negocierile privind un acord de liber schimb UE-ASEAN sunt suspendate de comun acord din 2009;

G. întrucât eforturile Coreei în ceea ce privește punerea în aplicare a prevederilor din capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă lasă de dorit; întrucât sunt necesare îmbunătățiri mai concrete;

H. întrucât mai multe țări din regiunea indo-pacifică beneficiază de preferințele tarifare ale UE în cadrul sistemului generalizat de preferințe (SGP), ceea ce le facilitează accesul pe piețele UE și întrucât țările cel mai puțin dezvoltate din regiune beneficiază de regimul „totul în afară de arme” fără taxe vamale și fără contingente; întrucât Pakistanul, Filipine și Sri Lanka beneficiază de regimul special de încurajare a dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe (SGP +); întrucât aceste instrumente au contribuit la dezvoltarea economică a acestor țări, la respectarea de către ele a drepturilor omului și a drepturilor lucrătorilor, la protecția mediului și la îmbunătățirea bunei guvernanțe;

I. întrucât concurența geopolitică dintre actori-cheie în cadrul ordinii mondiale continuă să crească, mai ales între SUA și China, cu efecte semnificative asupra comerțului mondial; întrucât evenimentele recente au afectat lanțurile de aprovizionare sustenabile la nivel mondial și aprovizionarea cu materii prime critice, ceea ce a dus la creșterea prețurilor la energie și alimente; întrucât relațiile UE-China au o natură multidimensională, China fiind un partener de cooperare, dar și un concurent economic și un rival sistemic într-o serie de domenii;

J. întrucât Acordul de parteneriat transpacific cuprinzător și progresiv (CPTPP) este un acord comercial deschis, orientat spre viitor, care urmărește să asigure condiții de concurență echitabile și un mediu comercial bazat pe norme în regiunea indo-pacifică și oferă un model de integrare comercială regională; întrucât SUA s-au retras din acord în ianuarie 2017, în timp ce China, Taiwanul și Regatul Unit au prezentat oficial o cerere de aderare la acesta în 2021;

K. întrucât Parteneriatul economic regional cuprinzător (RCEP), inițiat de ASEAN și semnat și de Australia, China, Japonia, Republica Coreea și Noua Zeelandă, a intrat în vigoare în ianuarie 2022, creând astfel cel mai mare bloc comercial din lume; întrucât RCEP urmărește să promoveze o mai bună cooperare regională în ceea ce privește comerțul și investițiile și comerțul digital, ocupându-se totodată de aspecte legate de reglementare pentru a facilita circulația transfrontalieră și, în același timp, incluzând doar dispoziții limitate privind munca și mediul;

L. întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a accelerat o serie de tendințe geopolitice care se observau deja; întrucât aceasta a scos în evidență și nevoia aprofundării cooperării internaționale, de exemplu în sectorul sănătății; întrucât a arătat, de asemenea, lipsa de reziliență a economiilor statelor membre și vulnerabilitățile lanțurilor de aprovizionare mondiale și a scos la lumină nevoia de o mai mare diversificare;

M. întrucât realitatea geopolitică s-a schimbat dramatic de la invadarea Ucrainei de către Rusia în februarie 2022 și face ca continuarea colaborării UE cu partenerii din regiunea indo-pacifică să fie și mai importantă și urgentă pentru a ne diversifica relațiile comerciale, pentru a ne aprofunda cooperarea cu privire la tehnologiile critice și emergente, aspectele digitale și materiile prime, pentru a consolida și a diversifica lanțurile de aprovizionare și a le mări reziliența și sustenabilitatea și pentru a contribui la răspunsul la provocările globale;

N. întrucât schimbările climatice și degradarea mediului reprezintă pericole fundamentale pentru regiunea indo-pacifică, Europa și restul lumii; întrucât numai în 2021, peste 57 de milioane de persoane au fost afectate de dezastre provocate de schimbările climatice în regiunea indo-pacifică (16);

O. întrucât, astfel cum se menționează în analiza politicii comerciale, UE colaborează cu partenerii săi pentru a asigura aderarea la valorile universale, în special promovarea și protecția drepturilor omului; întrucât printre acestea se numără standardele fundamentale de muncă, protecția socială, egalitatea de gen și combaterea schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității;

P. întrucât regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale UE, legate constituțional de statele sale membre, reprezintă o parte importantă a abordării UE față de regiunea indo-pacifică,

1. salută strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică, care identifică comerțul și investițiile sustenabile și echitabile ca fiind o prioritate; consideră că accentul pe care îl pune în primul rând pe incluziune și cooperare bazate pe valori și principii comune, inclusiv pe angajamentul de a respecta democrația, drepturile omului și statul de drept, este esențial; solicită ca abordarea strategică a UE și cooperarea sa cu regiunea indo-pacifică să fie dezvoltate pe baza unei ordini internaționale multilaterale întemeiate pe norme, având în centru o Organizație Mondială a Comerțului modernizată, pe baza principiilor unui mediu deschis pentru comerț și investiții, a unor condiții de concurență echitabile, a reciprocității și a beneficiilor reciproce; accentuează că această nouă abordare ar trebui să constituie o reorientare fundamentală bazată pe interese comune, deoarece regiunea este vitală pentru prosperitatea UE; constată că regiunea indo-pacifică găzduiește mari căi navigabile de importanță vitală pentru comerțul UE, 40 % din comerțul exterior al UE traversând Marea Chinei de Sud, ceea ce face ca guvernanța și stabilitatea oceanelor din această regiune să fie o preocupare comună și un domeniu de cooperare; subliniază necesitatea de a menține o regiune indo-pacifică liberă și deschisă pentru toți și de a asigura rute libere și deschise de aprovizionare maritimă, în deplină conformitate cu dreptul internațional, în special cu Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, și cu principiul libertății de navigație;

2. invită Comisia, luând în considerare dinamica și particularitățile subregionale, să consolideze parteneriatele cu toți actorii relevanți din regiunea indo-pacifică care consolidează ordinea internațională bazată pe norme și răspund provocărilor comune de la nivel mondial și invită Comisia să colaboreze îndeaproape cu partenerii săi din regiunea indo-pacifică care împărtășesc aceeași viziune, pentru a consolida lanțurile valorice prin întărirea rezilienței, a sustenabilității și a circularității economiilor noastre și prin diversificarea relațiilor comerciale în vederea reducerii dependenței strategice din lanțurile de aprovizionare critice, cu un accent deosebit pe tehnologii, materii prime și produse agricole, prin depunerea de eforturi pentru a pune pe deplin în aplicare acordurile comerciale existente și a asigura mai bine respectarea lor, prin finalizarea negocierilor comerciale aflate în curs și prin dezvoltarea cooperării în sectoarele strategice; subliniază că este important să se colaboreze cu țările din regiunea indo-pacifică care împărtășesc aceeași viziune pentru a stabili standarde tehnice și industriale, cu scopul de a promova în continuare UE ca organism de standardizare la nivel mondial; subliniază că este important să se dezvolte noi acorduri de parteneriat în domeniul digital, pe baza deciziilor privind caracterul adecvat al protecției datelor, începând cu Japonia, Republica Coreea și Singapore; invită, de asemenea, Comisia să colaboreze îndeaproape cu partenerii din regiunea indo-pacifică în procesul de punere în aplicare a cadrului planificat privind diligența necesară;

3. reamintește angajamentul UE de a asigura respectarea drepturilor femeilor și ale omului și de a monitoriza impactul preferințelor sale comerciale asupra egalității de gen; repetă că sprijină integrarea perspectivei de gen în politica comercială și solicită măsuri eficace pentru a combate exploatarea femeilor în industriile orientate spre export;

4. accentuează că UE ar trebui să folosească mai bine și strategic influența sa economică, respectând, în același timp, particularitățile politice și economice ale partenerilor săi și interesele lor pentru a-și atinge obiectivele geopolitice și transformatoare, prin utilizarea întregii sale game integrate de instrumente de politică, inclusiv a mecanismului SGP, în acest scop și pentru a promova standarde globale privind dezvoltarea sustenabilă, Agenda 2030 și obiectivele de dezvoltare durabilă, economia circulară, drepturile omului, inclusiv drepturile minorităților etnice și religioase, drepturile lucrătorilor, convențiile Organizației Internaționale a Muncii (OIM), egalitatea de gen, buna guvernanță, combaterea schimbărilor climatice și punerea în aplicare a Acordului de la Paris, combaterea defrișărilor și a pierderii biodiversității și pescuitul sustenabil;

5. solicită o punere în aplicare rapidă a strategiei UE „Global Gateway”, recent adoptată, în coordonare cu strategia indo-pacifică, pentru a stimula conectivitatea sustenabilă în și cu regiunea indo-pacifică; salută, în acest context, progresele înregistrate în ceea ce privește parteneriatele pentru conectivitate cu Japonia și India; pledează pentru instituirea unui parteneriat pentru conectivitate cu ASEAN pentru a face legătura cu planul general existent al ASEAN privind conectivitatea; urmărește o colaborare sporită cu alți parteneri regionali, cum ar fi Australia și Republica Coreea; accentuează necesitatea de a corela strategia „Global Gateway” cu alte inițiative pentru o conectivitate de încredere, cum ar fi „Build Back Better World” și „Blue Dot Network”, precum și de a promova cooperarea în domeniul infrastructurii de înaltă calitate cu Dialogul cvadrilateral privind securitatea (QUAD);

ALS și Acordurile privind protejarea investițiilor aflate în vigoare: asigurarea respectării, punerea în aplicare și actualizarea

6. salută intensificarea substanțială a schimburilor comerciale bilaterale dintre UE și Coreea de Sud după intrarea în vigoare a ALS în 2011; este mulțumit de măsurile recente luate de Coreea de Sud în ceea ce privește ratificarea și punerea în aplicare a Convențiilor nr. 29, nr. 87 și nr. 98 ale OIM și de modificările aduse codului muncii care au fost puse în aplicare în urma raportului grupului de experți privind comerțul și dezvoltarea durabilă; așteaptă punerea în aplicare concretă a ratificărilor; reamintește că grupul de experți constată absența în textul ALS a unor ținte și obiective intermediare explicite legate de ratificarea convențiilor OIM; invită Coreea de Sud să ia rapid măsurile necesare pentru a ratifica Convenția nr. 105 a OIM și să continue să facă progrese în ceea ce privește egalitatea de gen și drepturile femeilor; sprijină continuarea cooperării dintre UE și Coreea de Sud în ceea ce privește semiconductorii;

7. invită celelalte state membre ale UE să treacă la ratificarea internă a Acordului privind protejarea investițiilor și a acordului de parteneriat și cooperare (APC) dintre UE și Singapore, semnate în octombrie 2018, mai ales având în vedere importanța Republicii Singapore ca principală destinație a ISD ale UE în Asia, stocurile de ISD ale UE în Singapore ridicându-se la 256 de miliarde EUR la sfârșitul anului 2020; invită Singapore să depună eforturi mai mari pentru ratificarea și punerea în aplicare a convențiilor fundamentale ale OIM;

8. consideră că Acordul de parteneriat economic (APE) UE-Japonia a avut un rol esențial în crearea unui comerț mai sustenabil; salută creșterea ratelor de utilizare a preferințelor pentru exporturile UE către Japonia în 2020; solicită începerea negocierilor pentru a include dispoziții privind fluxurile de date în APE; constată că s-au înregistrat progrese în ceea ce privește extinderea listei de protecție a indicațiilor geografice (IG) pentru ambele părți, ratele de utilizare a contingentelor tarifare deschise de Japonia pentru exportatorii din UE și procesul de ratificare a Convenției OIM nr. 105 de către Japonia; subliniază că sunt necesare progrese rapide și mai mari în punerea în aplicare a acordului, inclusiv liberalizarea comerțului cu servicii și ratificarea Convenției OIM nr. 111; își reiterează apelul de a se efectua o revizuire timpurie a capitolului privind comerțul și dezvoltarea durabilă, pentru a consolida dispozițiile privind asigurarea aplicării;

9. invită statele membre să ratifice Acordul privind protejarea investițiilor dintre UE și Vietnam, astfel încât acesta să intre în vigoare și să creeze condiții favorabile pentru stimularea investițiilor UE în Vietnam și în regiune, mai ales în domeniile care promovează transformarea verde și economia circulară; subliniază importanța pentru UE a capitolului privind comerțul și dezvoltarea durabilă și solicită finalizarea rapidă a procesului de înființare a grupurilor consultative interne; reamintește îngrijorările cu privire la încălcările drepturilor omului; consideră că o revizuire a Codului penal al Vietnamului este importantă pentru a asigura punerea în aplicare efectivă a convențiilor fundamentale ale OIM; îndeamnă Vietnamul să își finalizeze reformele esențiale în domeniul muncii în conformitate cu acordul și să asigure rapid ratificarea Convenției nr. 87 a OIM până în 2023; îndeamnă Vietnamul să acționeze în continuare pentru a asigura tratamentul egal al statelor membre ale UE în ceea ce privește produsele farmaceutice și să garanteze punerea pe deplin în aplicare a dispozițiilor sanitare și fitosanitare;

10. solicită acțiuni continue menite să sensibilizeze întreprinderile, părțile interesate, societatea civilă, partenerii sociali și cetățenii cu privire la ALS existente în regiune și la posibilitățile pe care acestea le oferă; solicită un sprijin tehnic și financiar consolidat, acolo unde este necesar, pentru a ajuta țările partenere să pună în aplicare în mod eficace ALS, în special capitolele privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă; invită Comisia să colaboreze cu partenerii noștri din regiunea indo-pacifică și în contextul revizuirii capitolului legat de comerț și de dezvoltarea durabilă;

11. reamintește importanța diplomației parlamentare în accelerarea negocierilor privind ALS între UE și statele membre ale ASEAN;

ALS bilaterale în curs de negociere și/sau în curs de ratificare (agenda comercială pozitivă)

12. solicită realizarea de progrese substanțiale în negocierile privind ALS UE-Australia și UE-Noua Zeelandă, vizând încheierea acestora până la jumătatea anului 2022, pentru ca Parlamentul European să poată ratifica în mod corespunzător aceste acorduri echilibrate în timpul actualului mandat parlamentar, fără a compromite conținutul acordului în favoarea calendarului; consideră că, în special în situația geopolitică actuală, este extrem de important ca democrațiile să își consolideze relațiile reciproce, inclusiv în ceea ce privește comerțul; subliniază importanța unui capitol cuprinzător și aplicabil privind comerțul și dezvoltarea durabilă și reamintește că Acordul de la Paris este necesar ca o clauză esențială pentru a reflecta ambiția de ajunge la un acord „etalon de aur” în aceste domenii; reiterează necesitatea de a lua în considerare particularitățile și sensibilitatea sectorului agricol și de a asigura protecția indicațiilor geografice în ambele țări;

13. salută decizia de a relua negocierile cu India privind un acord comercial cuprinzător și reciproc avantajos, care să promoveze valorile democratice comune și drepturile omului, drepturile fundamentale ale lucrătorilor ți egalitatea de gen, un angajament de promovare a unei ordini mondiale incluzive, coerente și bazate pe norme, multilateralismul eficace, asigurarea consolidată a respectării capitolului privind comerțul și dezvoltarea durabilă cu accent pe combaterea schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității; salută decizia de a lansa negocieri pentru un acord separat privind protejarea investițiilor și pentru un acord privind indicațiile geografice; salută crearea unor structuri permanente între UE și India, cum ar fi dialogurile la nivel înalt în mai multe sectoare; salută angajamentul Indiei de a răspunde favorabil ambițiilor UE în ceea ce privește conținutul și calendarul; salută propunerea comună a președintei von der Leyen și a prim-ministrului Modi de a crea un consiliu pentru comerț și tehnologie UE-India;

14. subliniază că este necesar ca UE să se implice într-un dialog cuprinzător cu China, care să apere ferm interesele și valorile UE, ținând seama de actualul context mondial dificil din punct de vedere geopolitic, inclusiv de invadarea Ucrainei de către Rusia; accentuează că China este un partener de cooperare și de negociere pentru UE, dar și un concurent în tot mai multe domenii, precum și un rival sistemic; reiterează, așa cum a subliniat în rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-China, apelul său ca UE să elaboreze o strategie UE-China mai îndrăzneață, mai largă și mai coerentă, care să unească toate statele membre și să structureze relațiile cu China în interesul UE în ansamblu; subliniază că această strategie ar trebui să promoveze o ordine multilaterală bazată pe norme, să aibă în centru apărarea valorilor și a intereselor UE și să se bazeze pe cele trei principii, și anume cooperare acolo unde este posibil, concurență acolo unde este nevoie și confruntare acolo unde este inevitabil; accentuează că este deosebit de important să se continue relațiile cu China pentru a promova soluții la dificultățile comune și pentru a coopera în chestiuni de interes comun precum combaterea schimbărilor climatice; recunoaște că sprijinul Chinei a fost esențial pentru încheierea Acordului de la Paris;

15. recunoaște că întârzierea continuă de către China a respectării tuturor normelor OMC continuă să complice relațiile comerciale dintre UE și China; consideră că principalele probleme care trebuie rezolvate sunt multiplele obstacole cu care se confruntă întreprinderile europene în ceea ce privește accesul pe piața chineză, protecția drepturilor de proprietate intelectuală, contrafacerea, preocupările legate de siguranța produselor, standardele sociale și de mediu, transferurile forțate de tehnologie, întreprinderile comune obligate, subvențiile neloiale și concurența neloială din partea întreprinderilor de stat;

16. recunoaște că discuțiile privind ratificarea Acordului cuprinzător de investiții (ACI) dintre UE și China au fost suspendate în Parlamentul European din cauza deciziei Chinei de a sancționa, printre altele, cinci deputați în Parlamentul European și Subcomisia permanentă pentru drepturile omului a Parlamentului European pentru că au criticat situația drepturilor omului din China; subliniază că Parlamentul European nu poate începe procesul de examinare și ratificare a ACI înainte de a fi ridicate sancțiunile impuse de China împotriva deputaților în PE și a instituțiilor UE; reamintește, de asemenea, presiunea coercitivă pe care China a exercitat-o asupra unor state membre, de exemplu, în cazul Lituaniei, și condamnă ferm această practică; reamintește că este esențial ca China să respecte standardele internaționale, inclusiv în ceea ce privește impactul asupra climei, mediului, biodiversității, sărăciei, sănătății, drepturilor lucrătorilor, drepturilor omului și în legătură cu prevenirea și combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN);

17. îndeamnă UE să lanseze un dialog structurat cu Taiwanul privind cooperarea în domeniul tehnologiei verzi și al economiei digitale, inclusiv al industriei semiconductorilor, în vederea semnării unui memorandum de înțelegere care să aducă beneficii atât UE, cât și Taiwanului; invită din nou Comisia să inițieze o evaluare a impactului, o consultare publică și un studiu preliminar privind un acord bilateral de investiții cu Taiwanul, în pregătirea negocierilor pentru aprofundarea legăturilor economice bilaterale; invită, de asemenea, Comisia să analizeze opțiunile pentru stimularea cooperării cu Taiwanul în ceea ce privește lanțurile de aprovizionare reziliente; subliniază că Taiwanul este membru al OMC; solicită o cooperare mai strânsă în crizele sanitare mondiale și în comerțul cu materiale medicale;

18. salută progresele recente înregistrate în negocierile privind Acordul de parteneriat economic cuprinzător cu Indonezia, inclusiv privind domenii legate de sustenabilitate, și angajamentul reînnoit al ambelor părți de a încheia acest acord; accentuează că potrivit Băncii Mondiale ( 17 ) , acordul ar putea aduce o creștere de 2,13 % a PIB-ului Indoneziei până în 2030; accentuează că este imperativ să se aibă în vedere măsuri suplimentare înainte de a se putea încheia un acord, în special în ceea ce privește sustenabilitatea, defrișările, cu accent pe uleiul de palmier, și un capitol privind comerțul și dezvoltarea durabilă mai ușor de aplicat, precum și Acordul de la Paris;

19. reamintește că Filipine este o țară cu venituri mai mici care beneficiază de mecanismul SGP + al UE; reamintește că Filipine va trebui să solicite din nou beneficiile SGP + în temeiul noului Regulament SGP, începând din 2024; observă că negocierile privind un acord comercial și de investiții bilateral cu Filipine, care au început în 2015, au fost suspendate; reamintește îngrijorările grave cu privire la încălcările drepturilor omului; reamintește că negocierile ar trebui să fie reluate numai după ce situația îngrijorătoare și critică legată de drepturile omului, buna guvernanță și statul de drept se îmbunătățește;

20. constată că negocierile privind un acord comercial și de investiții bilateral cu Malaysia au fost suspendate în 2012; invită autoritățile din Malaysia să adopte o poziție privind posibila reluare a negocierilor și invită ambele părți să analizeze constatările din evaluarea impactului asupra dezvoltării sustenabile; subliniază că o posibilă reluare a negocierilor ar trebui să fie precedată de o îmbunătățire concretă a situației drepturilor omului în această țară;

21. constată că negocierile privind un acord comercial și de investiții bilateral cu Thailanda au fost lansate în 2013 și au fost suspendate în 2014; recunoaște că în ultimii ani, UE a luat măsuri în vederea extinderii cooperării sale cu Thailanda; accentuează că este important să se ia măsuri (în conformitate cu concluziile Consiliului din 2019) în vederea reluării negocierilor privind un ALS ambițios și cuprinzător și invită autoritățile thailandeze să prezinte indicații clare în acest sens și să se angajeze în reforme structurale; subliniază că o posibilă reluare a negocierilor privind un ALS cuprinzător ar trebui să fie precedată de o îmbunătățire concretă a situației democrației în această țară;

22. invită Comisia să monitorizeze îndeaproape situația din Myanmar/Birmania după lovitura de stat din 2021 și să analizeze dacă ar trebui lansată o anchetă în vederea posibilei retrageri a preferințelor EBA;

23. invită Comisia și autoritățile din Cambodgia să depună eforturi pentru a ajunge la o înțelegere comună a măsurilor care trebuie luate în vederea creării condițiilor care să permită reintroducerea preferințelor comerciale EBA pentru Cambodgia în cadrul sistemului EBA;

24. salută revizuirea Regulamentului SGP; accentuează că țările care beneficiază în prezent de SGP + și țările EBA care trec în categoria țărilor cu venituri medii inferioare vor trebui să (re)solicite statutul SGP + în temeiul noului regulament SGP; cere țărilor din regiune care beneficiază de SGP, SGP + și EBA să se implice în consolidarea aplicării efective a angajamentelor lor internaționale privind drepturile omului, drepturile lucrătorilor, mediul, buna guvernanță și dezvoltarea sustenabilă;

25. salută mult așteptata încheiere, în principiu, a Instrumentului pentru achiziții publice internaționale al UE pentru a obține reciprocitate și condiții de concurență echitabile pe piețele internaționale de achiziții publice; subliniază necesitatea de a consolida în continuare setul de instrumente de apărare comercială al UE prin adoptarea rapidă a unui regulament solid privind subvențiile străine și prin adoptarea unei poziții clare împotriva acțiunilor economice coercitive întreprinse de țările terțe, cum ar fi acțiunea coercitivă inacceptabilă a Chinei asupra Lituaniei de la sfârșitul anului 2021, printr-un nou mecanism de contracarare a acțiunilor coercitive;

Atitudinea UE față de relațiile și negocierile regionale și multilaterale

26. solicită continuarea colaborării cu ASEAN și cu statele sale membre, precum și dezvoltarea și promovarea parteneriatului strategic UE-ASEAN; invită ambele părți să profite de impulsul oferit de Summitul UE-ASEAN planificat pentru 2022, cu ocazia celei de a 45-a aniversări a relației bilaterale UE-ASEAN, pentru a prezenta un nou plan de acțiune UE-ASEAN pentru perioada următoare în vederea promovării unei cooperări multidimensionale intensificate în domenii-cheie și accentuează că este nevoie să se relanseze inițiativa privind un ALS interregional între UE și ASEAN, bazat pe valori și principii comune, incluzând dezvoltarea sustenabilă și promovând drepturile fundamentale și egalitatea de gen, după ce sunt îndeplinite condițiile; solicită o dimensiune parlamentară a celui de-al 45-lea summit aniversar și își reiterează intenția de a crea o adunare parlamentară UE-ASEAN pentru a consolida dimensiunea democratică a parteneriatului;

27. solicită o nouă abordare strategică față de CPTPP ca element central al strategiei UE pentru regiunea indo-pacifică; accentuează că o cooperare mai strânsă ar permite UE să obțină beneficii economice importante în ceea ce privește posibilele câștiguri în materie de calitate a vieții, diversificarea lanțurilor de aprovizionare și reducerea dependenței strategice și ar oferi UE posibilitatea de a continua să definească standarde în regiunea indo-pacifică și la nivel mondial; accentuează că UE ar trebui să analizeze opțiunea aderării la CPTPP în viitor și să exploreze și posibilitățile de a stabili legături între acordurile pe care le are cu diverși parteneri, de exemplu prin intermediul protocoalelor privind regulile de origine, pentru a crește rata de utilizare a preferințelor în cadrul acordurilor respective și pentru a maximiza valoarea lor adăugată;

28. invită Comisia să continue să monitorizeze atent efectele economice directe ale RCEP asupra economiei UE și să evalueze implicațiile sale strategice și geopolitice pe termen lung;

o

o o

29. încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ASEAN, Secretarului General al Adunării interparlamentare ASEAN și țărilor respective din regiunea indo-pacifică.

(1) JO C 184, 5.5.2022, p. 170.

(2) JO C 506, 15.12.2021, p. 109.

(3) JO L 127, 14.5.2011, p. 6.

(4) JO L 294, 14.11.2019, p. 3.

(5) JO L 186, 12.6.2020, p. 3.

(6) JO L 330, 27.12.2018, p. 3.

(7) JO C 346, 27.9.2018, p. 44.

(8) JO C 425, 20.10.2021, p. 155.

(9) JO C 15, 12.1.2022, p. 170.

(10) JO C 117, 11.3.2022, p. 40.

(11) JO C 456, 10.11.2021, p. 117.

(12) JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(13) JO C 395, 29.9.2021, p. 14.

(14) JO C 307, 30.8.2018, p. 109.

(15) Comunicarea comună din 16 septembrie 2021 privind strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică (JOIN(2021)0024).

(16) Observer Research Foundation, „Climate change and geostrategic ocean governance in the Indo-Pacific”, 14 ianuarie 2022.

(17) A se vedea pagina 9 din Documentul de lucru al Băncii Mondiale privind cercetarea în domeniul politicilor, intitulat „Economic and Distributional Impacts of Free Trade Agreements. The Case of Indonesia”.