ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
26.

încurajează statele membre să efectueze o examinare mai detaliată a producției sub licență de către țările terțe și să asigure garanții mai solide împotriva utilizărilor nedorite; solicită aplicarea strictă a Poziției comune în ceea ce privește producția sub licență în țările terțe; solicită limitarea acordurilor de producție sub licență la țările care sunt părți sau semnatare ale ATT și obligarea acestor țări terțe să exporte numai echipamentele produse sub licență cu autorizație explicită din partea statului membru exportator inițial;
—

având în vedere raportul Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale din 9 martie 2018 intitulat „Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation” (Competențele necesită anticipare: sisteme și abordări. Analiza unui sondaj în rândul părților interesate privind evaluarea și anticiparea nevoilor în materie de competențe”),
—

având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 decembrie 2016 pronunțată în cauzele comune C-203/15 (Tele2 Sverige AB/Post- och telestyrelsen) și C-698/15 (Secretary of State for the Home Department/Tom Watson și alții) (3),
2.

este convins că niciun stat membru al UE nu poate răspunde, de unul singur, în mod eficace, provocărilor mondiale actuale; consideră că, unindu-și forțele în cadrul UE, statele membre pot exercita o influență pe plan mondial pe care nu ar putea-o deține altfel; are convingerea că 28 de state membre care colaborează pentru a găsi poziții coerente și unite, reprezentând 500 de milioane de cetățeni, au un efect de levier mai puternic în negocierile internaționale, în promovarea drepturilor omului și a răspunderii și în instituirea unor reglementări și standarde internaționale politice, democratice, ecologice, sociale și economice; în plus, consideră că, sub protecția modelului social al UE, mondializarea poate reprezenta o oportunitate pentru cetățenii UE, și nu o amenințare, iar acest lucru trebuie să fie comunicat în mod clar și pozitiv de către liderii europeni și naționali;
5.

încurajează statele membre să aibă în vedere instituirea unui sistem obligatoriu care să furnizeze informații privind bunele practici în materie de plăți, cum ar fi cea de „recunoaștere și promovare” ( name and fame ) și să sprijine o cultură a plăților la termen în relațiile dintre întreprinderi, având în vedere, printre altele, faptul că s-a demonstrat că plata la timp este o strategie de afaceri inteligentă, având în vedere că plătitorii responsabili pot negocia afaceri mai bune și se pot baza pe furnizori fiabili; solicită Comisiei să realizeze un studiu privind sistemele naționale existente, furnizând informații cu privire la bunele practici în materie de plăți ( name and fame ) atât pentru întreprinderi, cât și pentru autoritățile publice, și să analizeze fezabilitatea stabilirii unor criterii comune pentru aceste sisteme la nivelul UE;
—

având în vedere raportul pe 2015 comandat de Comisie intitulat „Study to quantify and analyse the VAT Gap in the EU Member States” (Studiu privind cuantificarea și analizarea decalajului în materie de TVA în statele membre ale UE) și Comunicarea Comisiei din 7 aprilie 2016 referitoare la un plan de acțiune privind TVA (COM(2016)0148),
reamintește necesitatea unei evaluări imparțiale și periodice a situației privind statul de drept, a democrației și a drepturilor fundamentale în toate statele membre; subliniază că această evaluare trebuie să se bazeze pe criterii obiective; reamintește, în acest sens, că și Consiliul are un rol-cheie de jucat în apărarea statului de drept și a altor valori menționate la articolul 2 din TUE și salută eforturile depuse de unele state membre pentru a asigura că în cadrul Consiliului are loc o evaluare periodică a situației din perspectiva statului de drept în fiecare stat membru; solicită Consiliului să facă progrese rapide în această direcție; reamintește, de asemenea, Rezoluția Parlamentului din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale ( 13 ) ; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta, în temeiul articolului 295 din TFUE, o propunere privind încheierea unui Pact al Uniunii pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (Pactul UE privind DSF), sub forma unui acord interinstituțional care să stabilească modalități de facilitare a cooperării între instituțiile Uniunii și statele membre în cadrul articolului 7 din TUE; consideră că acesta ar fi un mecanism echitabil, echilibrat, regulat și preventiv prin care s-ar aborda orice posibilă încălcare a valorilor enumerate la articolul 2 din TUE și care ar putea funcționa la fel ca Semestrul european în domeniul politicilor economice; reamintește legătura intrinsecă dintre statul de drept și drepturile fundamentale și necesitatea de a-i sensibiliza mai mult pe europeni cu privire la valorile comune ale UE și la Cartă; subliniază că este important ca Parlamentul să trimită delegații ad-hoc în statele membre atunci când există dovezi clare de încălcare gravă a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale;
—

având în vedere studiul intitulat „Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it” (Reforma sectorului public: cum este utilizat bugetul UE pentru a încuraja această reformă), publicat de Direcția Generală Politici Interne în 2016 (1),
J.

întrucât calitatea și frecvența inspecțiilor statelor membre au un impact direct asupra nivelului de respectare a cerințelor; întrucât o analiză a rapoartelor de inspecție ale statelor membre evidențiază diferențe enorme între statele membre în ceea ce privește numărul de inspecții, care variază de la zero la mai multe milioane pe an, și frecvența încălcărilor, care variază de la zero la 16,6 %, ceea ce sugerează că statele membre adoptă abordări diferite în ceea ce privește inspecțiile, de exemplu, strategii aleatorii față de strategii bazate pe risc; întrucât astfel de diferențe de abordare fac imposibilă compararea datelor între statele membre;
187.

invită Comisia și statele membre să ia în considerare posibilitatea creării unei agenții de reglementare europene pentru IA și procesele decizionale algoritmice, care să aibă următoarele sarcini: — stabilirea unei matrice de evaluare a riscurilor pentru clasificarea tipurilor de algoritmi și a domeniilor de aplicare în funcție de potențialul unor impacturi negative semnificative asupra cetățenilor; — investigarea utilizării sistemelor algoritmice atunci când există suspiciunea unei încălcări a drepturilor omului (de exemplu atunci când există dovezi furnizate de un avertizor de integritate); — consilierea altor agenții de reglementare cu privire la sistemele algoritmice care intră în sfera lor de competență; — îmbunătățirea eficacității mecanismului de răspundere delictuală ca mijloc de reglementare a răspunderii sistemelor algoritmice prin specificarea unui punct de contact pentru cetățenii care nu cunosc procedurile legale; — auditarea evaluărilor impactului algoritmilor în cazul sistemelor cu impact de nivel înalt pentru a aproba sau respinge utilizările propuse ale proceselor decizionale algoritmice în domenii de aplicare foarte sensibile și/sau critice pentru siguranță (de exemplu asistența medicală privată); evaluarea impactului algoritmilor în cazul aplicațiilor din sectorul privat ar putea urma un proces foarte asemănător celui propus pentru sectorul public, cu eventuala diferență că diferitele etape de divulgare publică ar putea fi tratate sub formă de comunicări confidențiale către agenția de reglementare (în cadrul unui acord de nedivulgare), cu scopul de a proteja secrete comerciale vitale; — investigarea cazurilor în care există suspiciunea unei încălcări a drepturilor de către sistemele decizionale algoritmice, atât în cazul unor decizii individuale (de ex. pentru rezultate individuale aberante), cât și al tiparelor de decizie statistică (de ex. pentru subiectivitate discriminatorie); investigațiile ar putea fi declanșate în urma depunerii unor plângeri sau pe baza unor dovezi furnizate de avertizori de integritate, jurnaliști de investigație sau cercetători independenți (inclusiv ONG-uri și mediul academic);
24.

observă că Singapore are o amplasare strategică; ia act de contribuția Republicii Singapore la securitatea regională și globală; salută Reuniunea la nivel înalt privind securitatea în Asia, cunoscută sub denumirea de „Dialogul Shangri-la”, care are loc la Hotelul Shangri-La din Singapore din 2002;
—

având în vedere rapoartele Agenției de investigații în domeniul mediului din 31 mai 2018 și, respectiv, 25 septembrie 2018, intitulate: „Serial Offender: Vietnam’s continued imports of illegal Cambodian timber” („Infractor în serie: importurile continue de lemn ilegal cambodgian ale Vietnamului”) (4) și „Vietnam in Violation: Action required on fake CITES permits for rosewood trade” („Vietnamul încalcă legea: trebuie adoptate măsuri ca urmare a eliberării unor permise CITES false pentru comerțul cu lemn de trandafir”) (5),
36.

condamnă cu fermitate experimentele comandate de European Research Group on Environment and Health in the Transport Sector (Grupul european de cercetare privind mediul și sănătatea în sectorul transporturilor, EUGT) care s-au desfășurat între 2014 și 2015 pe oameni și maimuțe în încercarea de a demonstra că gazele de evacuare provenite de la motoarele diesel ale vehiculelor noi nu prezintă o amenințare pentru sănătate;
reamintește importanța capitală a mobilizării resurselor interne pentru țările în curs de dezvoltare în vederea realizării ODD; subliniază că raportul Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) intitulat „Raport privind investițiile mondiale 2015 – reforma guvernanței investițiilor internaționale” ( 17 ) , estimează că țările în curs de dezvoltare pierd cel puțin 100 de miliarde de dolari pe an din veniturile din impozitul pe profit din cauza evitării obligațiilor fiscale de către marile societăți; salută în acest sens documentul de lucru al Comisiei din 15 octombrie 2015 intitulat „Collect more – spend better for achieving development in an inclusive and sustainable way” („Creșterea veniturilor colectate și eficientizarea cheltuielilor: pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii”) (SWD(2015)0198) care vizează acest subiect; regretă, totuși, că nu au fost adoptate măsuri concrete pentru a asigura punerea în aplicare a sus-menționatei strategii a Comisiei; invită Comisia să propună un program-fanion în domeniul mobilizării resurselor interne pentru a asigura colectarea mai multor venituri fiscale și pentru a permite finanțarea ODD;
5.

subliniază că, în conformitate cu raportul special al IPCC privind încălzirea globală de 1,5 o C, obiectivul de a limita încălzirea globală la 1,5 o C, fără nicio depășire sau cu o depășire limitată, implică atingerea unui nivel net de emisii de GES egal cu zero la nivel mondial până cel târziu în 2067 și reducerea emisiilor mondiale de GES până în 2030 la aproximativ 27,4 GtCO2eq pe an; subliniază că, în calitatea sa de lider mondial și având în vedere constatările respective, pentru a avea o bună șansă de a menține creșterea temperaturii globale sub 1,5 o C până în 2100, Uniunea trebuie să se străduiască să atingă un nivel net al emisiilor de GES egal cu zero cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 2050;
—

având în vedere nota înaltului comisar pentru drepturile omului al Consiliului Europei de la 25 iulie 2017 intitulată „Afrophobia: Europe should confront this legacy of colonialism and the slave trade” (Afrofobia: Europa ar trebui să înfrunte această moștenire a colonialismului și a comerțului cu sclavi),
—

având în vedere articolul 37 din CDC a ONU, Comentariul general nr. 6 al Comitetului pentru drepturile copilului din 1 septembrie 2005 și Raportul Comitetului pentru drepturile copilului al ONU din 28 septembrie 2012, intitulat Report of the 2012 Day of General Discussion on the Rights of All Children in the Context of International Migration (Raport al zilei de discuții generale privind drepturile tuturor copiilor în contextul migrației internaționale),
M.

întrucât Haiti, care este pe locul 168 în clasamentul mondial realizat de PNUD pe baza indicelui dezvoltării umane, mai jos decât în clasamentele anterioare, are nevoie permanentă de ajutor umanitar și pentru dezvoltare: întrucât, potrivit Băncii Mondiale, Haiti rămâne cea mai săracă țară din cele două Americi și unul dintre statele cele mai sărace din lume, 59 % din populație trăind sub pragul național de sărăcie, 24 % sub pragul național de sărăcie extremă și peste 40 % fiind șomeri; întrucât corupția de la nivelul guvernului este scăpată de sub control, iar în clasamentul realizat de Transparency International pe baza Indicelui de percepție a corupției din 2018 Haiti este pe locul 161 din 180 de state monitorizate;
C.

întrucât perioada de aprobare a substanței active clortoluron a fost deja prelungită cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 533/2013 al Comisiei (8), apoi cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1511 al Comisiei (9), din nou cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1262 al Comisiei (10), iar acum din nou cu un an prin intermediul acestui proiect de regulament de punere în aplicare al Comisiei, care ar urma să prelungească perioada de aprobare până la 31 octombrie 2020;
4.

subliniază că o astfel de decizie de nedeschidere a negocierilor reprezintă o greșeală strategică și are un efect negativ asupra credibilității UE, dat fiind că integrarea țărilor eligibile ajută UE să își mențină rolul internațional și să își protejeze interesele, și, în același timp, avansarea în direcția aderării la UE are un efect transformator asupra țărilor candidate însele; în plus, afirmă că politica de extindere a UE a fost cel mai eficient instrument de politică externă al Uniunii și că orice pas înspre desființarea sa ar putea duce la o situație tot mai instabilă în vecinătatea imediată a UE;
—

având în vedere declarația din 5 iulie 2019 a episcopului Laurent Birfuoré Dabiré din Dori, care s-a adresat organizației caritabile catolice „Aid to the Church in Need”,
C.

întrucât perioada de aprobare a substanței active dimoxistrobină, care inițial ar fi trebuit să se termine la 30 septembrie 2016, a fost deja prelungită cu 16 luni prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1136/2013 al Comisiei (8), apoi cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/84 al Comisiei (9), din nou cu un an prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1796 al Comisiei (10), iar acum din nou cu un an prin intermediul acestui proiect de regulament de punere în aplicare al Comisiei, care ar urma să prelungească perioada de aprobare până la 31 ianuarie 2021;
10.

subliniază că Raportul special al IPCC privind încălzirea globală de 1,5 o C reprezintă evaluarea științifică cea mai cuprinzătoare și mai actuală a direcțiilor de atenuare, în conformitate cu Acordul de la Paris; subliniază că, potrivit acestui raport, pentru a avea o șansă bună de a limita încălzirea globală la maximum 1,5 o C până în 2100, fără nicio depășire sau cu o depășire limitată, va trebui să se atingă un nivel net de emisii de GES egal cu zero la nivel mondial până cel târziu în 2067, iar emisiile mondiale de GES vor trebui reduse până în 2030 la un maximum de 27,4 Gt CO 2 eq pe an; subliniază că, având în vedere constatările respective și conform Acordului de la Paris, Uniunea, în calitatea sa de lider mondial, împreună cu alte economii mondiale importante trebuie să se străduiască să atingă un nivel net al emisiilor de GES egal cu zero cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 2050;
22.

subliniază rolul central al energiei în tranziția către o economie cu zero emisii nete de GES și salută obiectivul Comisiei de a continua decarbonizarea sistemului energetic, astfel încât UE să poată ajunge la emisii nete egale cu zero până cel târziu în 2050; cere să se revizuiască Directiva privind energia din surse regenerabile în acord cu această ambiție, stabilind obiective naționale obligatorii pentru fiecare stat membru; salută, în plus, prioritatea acordată eficienței energetice; în acest context, invită Comisia și statele membre să aplice principiul „eficiența energetică pe primul loc” în toate sectoarele și politicile, ceea ce este fundamental pentru a reduce dependența energetică a UE și emisiile generate de producția de energie, asigurând, în același timp, locuri de muncă la nivel local în renovări și reducând facturile la energie ale cetățenilor; cere să se revizuiască Directiva privind eficiența energetică (DEE) și Directiva privind eficiența energetică a clădirilor (DEEC), în concordanță cu obiectivul UE de a crește nivelul de ambiție în materie de climă, și să se pună în aplicare cu mai multă strictețe, prin intermediul unor obiective naționale obligatorii, acordând o atenție deosebită cetățenilor vulnerabili și ținând seama, în același timp, de nevoia de previzibilitate economică pentru sectoarele în cauză;
34.

recunoaște importanța pe care o are stabilitatea vecinătății estice pentru securitatea Uniunii și potențialul transformator pe care UE îl are în raport cu regiunile și țările învecinate; își reafirmă sprijinul pentru Parteneriatul estic (EaP), care a aniversat împlinirea a zece ani de existență în 2019; subliniază, totuși, că, pentru ca EaP să aibă mai mult succes, este nevoie de noi inițiative și angajamente din partea ambelor părți (atât a UE, cât și a partenerilor săi); încurajează dezvoltarea unor relații din ce în ce mai strânse cu Parteneriatul estic, inclusiv strategii specifice pentru Ucraina, Georgia și Republica Moldova, precum și importanța luării în considerare a ideilor precum Strategia trioului 2030 și a celor provenind din cele mai avansate țări ale Parteneriatului estic asociate UE; subliniază că o astfel de abordare ar trebui să se bazeze pe principiul „mai mult pentru mai mult” și „mai puțin pentru mai puțin”, condus de instituțiile UE și de coaliția statelor membre care împărtășesc aceeași viziune, cunoscută sub numele de procesul trio-ului european, punând accentul pe proiecte și programe concrete care să urmărească cele mai bune practici din procesul de la Berlin și din integrarea Spațiului Economic European; consideră că succesul transformării în țările Parteneriatului estic, în special în țările asociate UE, Ucraina, Georgia și Republica Moldova, poate duce la rezultate pozitive, fapt care poate avea o influență și asupra societății din Rusia vecină;
2.

reamintește că orice acord de asociere încheiat în temeiul articolului 217 din TFUE între UE și Regatul Unit (denumit în continuare „acordul”) trebuie să respecte cu strictețe următoarele principii: (i) o țară terță nu trebuie să beneficieze de aceleași drepturi și avantaje ca un stat membru al UE sau un membru al Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) sau al Spațiului Economic European (SEE); (ii) protecția integrității depline și a funcționării corecte a pieței unice, uniunea vamală și indivizibilitatea celor patru libertăți și, în special, gradul de cooperare în cadrul pilonului economic ar trebui să fie proporțional cu libertatea de circulație a persoanelor; (iii) menținerea autonomiei decizionale a UE; (iv) garantarea ordinii juridice a UE și a rolului Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) în această privință; (v) respectarea în permanență a principiilor democratice, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, astfel cum sunt definite în special în Declarația universală a drepturilor omului a ONU, în Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și protocoalele la aceasta, în Carta socială europeană, în Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale și în alte tratate internaționale privind drepturile omului ale ONU și ale Consiliului Europei, precum și respectarea principiului statului de drept; (vi) condiții de concurență echitabile, care să asigure standarde echivalente în ceea ce privește politicile în domeniul social, al muncii, al mediului, al concurenței și al ajutoarelor de stat, inclusiv prin intermediul unui cadru robust și cuprinzător privind concurența și controlul ajutoarelor de stat; (vii) principiul precauției, principiul conform căruia daunele aduse mediului ar trebui remediate cu prioritate la sursă și principiul „poluatorul plătește”; (viii) garantarea acordurilor UE cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, inclusiv a Acordului privind SEE, precum și menținerea echilibrului general al acestor relații; (ix) protejarea stabilității financiare a UE și respectarea regimului și standardelor sale de reglementare și de supraveghere, precum și aplicarea lor; (x) un echilibru just între drepturi și obligații, inclusiv, dacă este cazul, contribuții financiare proporționale;
—

având în vedere raportul BEI intitulat „The EIB outside the European Union – Financing with global impact – Annual report 2018” (BEI în exteriorul Uniunii Europene – Finanțare cu impact global – Raport anual 2018), publicat în 2019,
13.

consideră îngrijorător faptul că, pentru a reduce sarcina administrativă a autorităților din statele membre, Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 privind dispozițiile comune impune doar raportarea neregulilor de natură frauduloasă sau nefrauduloasă care implică o contribuție mai mare de 10 000 EUR din fondurile ESI; reamintește că, în domeniul agriculturii și în privința Fondului social european, există un număr mare de plăți care se situează mult sub pragul de 10 000 EUR, acestea fiind acordate sub formă de plăți bazate pe drepturi la plată (care depind de îndeplinirea anumitor condiții), și, în consecință, plăți potențial frauduloase sub pragul de raportare care nu sunt raportate; remarcă, totuși, observația Curții de Conturi din rapoartele sale anuale pentru 2017 și 2018, potrivit căreia plățile bazate pe drepturi la plată sunt mai puțin susceptibile la erori decât rambursarea costurilor, care reprezintă metoda de plată pentru proiectele de peste 10 000 EUR;
13.

insistă asupra faptului că, dacă este confirmat, un conflict de interese la cel mai înalt nivel guvernamental al unui stat membru nu poate fi tolerat și trebuie să fie soluționat de către persoana (persoanele) în cauză, fie prin: (a) luarea de măsuri care să garanteze că această persoană nu mai are interese economice sau alte interese care se încadrează în domeniul de aplicare al articolului 61 din Regulamentul financiar într-o entitate comercială; (b) oprirea finanțării din fonduri UE, subvenții publice sau finanțări distribuite de guvernul național pentru entitățile comerciale aflate sub controlul acestor persoane; (c) abținerea de la participarea la deciziile care le privesc interesele; subliniază, cu toate acestea, că, având în vedere funcțiile și prerogativele prim-ministrului și ale membrilor guvernului său, este îndoielnic că o astfel de măsură ar putea soluționa în practică, în mod adecvat, conflictul de interese dacă persoanele în cauză continuă să își exercite funcțiile publice și că, prin urmare, demisia din funcția publică constituie un mijloc mai potrivit de soluționare a conflictului de interese;
—

având în vedere avizul preliminar al Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 26 martie 2014 intitulat „Privacy and competitiveness in the age of big data: The interplay between data protection, competition law and consumer protection in the Digital Economy” (Sfera privată și competitivitatea în epoca volumelor mari de date: interacțiunea dintre protecția datelor, dreptul concurenței și protecția consumatorilor în economia digitală) și avizul 8/2016 al Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 23 septembrie 2016 intitulat „Coherent enforcement of fundamental rights in the age of big data” (Asigurarea respectării drepturilor fundamentale într-un mod coerent în epoca volumelor mari de date),
—

având în vedere raportul întocmit de OCDE și Clubul Sahel și Africa de Vest la 14 februarie 2020, intitulat „The Geography of Conflict in North and West Africa” („Geografia conflictului în Africa de Nord și de Vest”),