·Consumul de energie primară a scăzut cu 0,7 % în 2018 față de 2017. Consumul final de energie a crescut cu 0,1 % de la an la an. Cu toate acestea, ambii indicatori se situează peste traiectoria fixată pentru obiectivele pentru 2020.

Sursa: Calcule proprii bazate pe date ESTAT și Odyssee, AMECO (PIB).

3.Progresele către atingerea obiectivului UE în materie de eficiență energetică pentru 2020

Consumul final de energie din UE a scăzut cu 5,8 %, de la 1 194 Mtep în 2005, la 1 124 Mtep în 2018. Această valoare este cu 3,5 % peste obiectivul privind consumul final de energie pentru 2020 de 1 086 Mtep. Acesta a scăzut la o rată medie anuală de 0,42 % între 2005 și 2018, dar începând cu 2014 (când cererea de încălzire a fost mult mai scăzută ca urmare a unei ierni deosebit de calde) a crescut cu 5,3 % în 2018 față de 2014. În 2018, aceasta a crescut cu 0,1 % față de anul precedent.

În 2018, s-a înregistrat un consum mai mare de energie, în principal în sectorul transporturilor (o creștere anuală de +1,3 % în comparație cu anul 2017) și în sectorul industrial (+0,6 %). În schimb, consumul de energie a scăzut în sectorul rezidențial (-1,6 %) și în sectorul serviciilor (-1,4 %).

Sectorul transporturilor a reprezentat 34 % din consumul final de energie în 2018, urmat de sectorul industrial și de sectorul rezidențial (ambele cu 25 %), sectorul serviciilor (13 %) și alte sectoare, printre care agricultura, pescuitul și silvicultura (3 %).

Consumul de energie primară din UE-28 a scăzut cu 9,8 %, de la 1 721 Mtep în 2005 la 1 552 Mtep în 2018. Această valoare este cu 4,65 % peste obiectivul de 1 483 Mtep pentru 2020. A scăzut în medie cu 0,8 % pe an între 2005 și 2018. După trei ani de creștere, în 2018 s-a înregistrat o scădere anuală de 0,7 %.

4.Obiective naționale

Până în 2018, 12 state membre au reușit să reducă sau să mențină nivelul consumului final de energie sub traiectoria lor liniară ipotetică pentru atingerea obiectivelor orientative până în 2020. În ceea ce privește consumul de energie primară, 15 state membre se aflau sub traiectoriile lor liniare ipotetice în 2018. Per ansamblu, în 2018, consumul final de energie din 11 state membre (o scădere față de 17 state în 2017) se afla sub nivelul prevăzut de obiectivul lor indicativ pentru 2020 privind consumul final de energie. În mod similar, în 2018, 13 state membre (o scădere de la 14 state în 2017) au atins sau au reușit să își mențină nivelul consumului de energie primară sub obiectivul orientativ pentru 2020.

În 2018, niciun stat membru nu și-a revizuit obiectivul în materie de eficiență energetică, ceea ce face ca suma țintelor naționale să nu fie egală în continuare cu țintele UE. În ceea ce privește consumul final de energie, obiectivele naționale orientative se ridică în total la 1 085 Mtep, și anume cu 1 Mtep sub obiectivul UE; în ceea ce privește consumul de energie primară, acestea totalizează 1 533 Mtep, și anume cu 50 Mtep peste obiectivul stabilit pentru UE.

5.Evoluții în statele membre și în sectoare

Între 2005 și 2018, consumul final de energie (CEF 2020-2030) a crescut în nouă state membre: Austria, Cipru, Estonia, Finlanda, Letonia, Lituania, Malta, Polonia și Slovenia. Comparativ cu 2017, consumul final de energie a crescut în 18 state membre în 2018, cele mai mari creșteri înregistrându-se în Malta (+6,1 %), Irlanda (+4,7 %) și Letonia (+4,1 %). Cele mai mari scăderi s-au observat în Grecia (-4,8 %), Austria (-2,5 %) și Germania (-1,5 %).

Între 2005 și 2018, consumul de energie primară (CEP 2020-2030) a scăzut în toate statele membre, exceptând Estonia, Cipru, Letonia și Polonia. Printre țările cu cele mai mari scăderi ale consumului de energie primară se numără Grecia (-25,7 %), Lituania (-23,4 %) și Regatul Unit (-21,1 %). În comparație cu 2017, consumul de energie primară a scăzut în continuare în 14 state membre, cele mai mari scăderi fiind observate în Belgia (-4,6 %), urmată de Austria (-3,1 %) și Grecia (-3,0 %). În schimb, cele mai mari creșteri au fost înregistrate în Estonia (+ 9,4 %), Letonia (+ 5,1 %) și Luxemburg (+ 4,0 %).

Intensitatea energetică primară a scăzut în toate statele membre în 2018, în comparație cu 2005. Cu toate acestea, între 2015 și 2018 aceasta a crescut în Danemarca, Estonia și Luxemburg.

Figura 2: Evoluția relativă a consumului de energie primară, a intensității energiei primare și a PIB-ului, 2014-2018

Sursa: Eurostat.

Grupul operativ pentru mobilizarea eforturilor în vederea atingerii obiectivelor UE în materie de eficiență energetică pentru 2020 a organizat o reuniune în iulie 2019. Discuția s-a axat pe evaluarea progreselor înregistrate pe baza estimărilor privind consumul de energie al Eurostat pentru 2018 și pe schimbul de bune practici pentru a realiza economii suplimentare. Având în vedere timpul limitat până la sfârșitul anului 2020, statele membre nu au introdus multe măsuri noi în 2018, accentul fiind pus mai mult pe planurile pentru 2030. De asemenea, statele membre au subliniat că, în această etapă, nu există niciun stimulent pentru a investi în măsuri tehnice și că este mai bine să se aștepte până în 2021, astfel încât măsurile să poată fi luate în calcul în temeiul articolului 7 din Directiva privind eficiența energetică.

În rapoartele anuale pe 2019, statele membre au identificat creșterea economică și a activității ca fiind principalii factori care au determinat creșterea consumului de energie în 2017. Încă nu au fost analizați factorii care stau la baza scăderii de la an la an a consumului de energie primară și a unei creșteri minore a consumului final de energie în 2018. Astfel cum s-a arătat mai sus, cea mai recentă creștere a consumului final de energie ar putea fi determinată în principal de creșterile din sectorul transporturilor și al industriei. Consumul de energie în sectorul rezidențial și cel al serviciilor a scăzut de la an la an, ceea ce s-a datorat în parte temperaturilor mai mari din 2018. Scăderea consumului de energie primară poate fi mai degrabă un rezultat al modificărilor mixului energetic (de exemplu, trecerea la energia din surse regenerabile) și al importurilor (ambele afectând calculul, mai degrabă decât să aibă un impact real asupra nivelului actual de consum) sau îmbunătățirea eficienței transformării energiei.