(6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu. Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

(7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare care prezintă orientări generale pentru politica bugetară în 2023, scopul fiind acela de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre, consolidând astfel coordonarea politicilor. Comisia a observat că, pe baza perspectivelor macroeconomice din previziunile din iarna anului 2022, trecerea de la o orientare bugetară agregată favorabilă în perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în general neutră pare adecvată în 2023, Comisia rămânând în același timp pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că recomandările bugetare pentru 2023 ar trebui să țină seama de diferențele existente între statele membre și de posibilele efecte de propagare transnaționale. Comisia a invitat statele membre să integreze orientările în programele lor de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică în funcție de necesități și cel târziu în pachetul de primăvară al semestrului european de la sfârșitul lunii mai 2022.

(8)În ceea ce privește orientările bugetare prezentate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare înrăutățirea perspectivelor economice, creșterea gradului de incertitudine și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste considerații, răspunsul bugetar trebuie să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și cea digitală și pentru securitatea energetică și să susțină puterea de cumpărare a celor mai vulnerabile gospodării, astfel încât să atenueze impactul creșterii abrupte a prețurilor la energie și să contribuie la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare prin măsuri specifice și temporare. Politica fiscal-bugetară trebuie să rămână flexibilă pentru a se adapta la circumstanțele care evoluează rapid și să țină seama de situația fiscală și economică a fiecărui stat membru în parte, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

(9)La 30 aprilie 2021, Belgia a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. În temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2021/241, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul menționat. La 13 iulie 2021, Consiliul a adoptat Decizia de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Belgiei. Eliberarea tranșelor este condiționată de o decizie a Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/241, conform căreia Belgia a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante stabilite în decizia de punere în aplicare a Consiliului. Atingerea în mod satisfăcător a acestor jaloane și ținte presupune că nu s-a anulat atingerea jaloanelor și a țintelor anterioare.

(10)La 30 aprilie 2022, Belgia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2022 și Programul de stabilitate pentru 2022, în conformitate cu termenul stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. În conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/241, Programul național de reformă pentru 2022 reflectă, de asemenea, raportarea bianuală efectuată de Belgia cu privire la progresele înregistrate în implementarea planului său de redresare și reziliență.

(11)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Belgia la 23 mai 2022. În acest raport au fost evaluate progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice acestei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și 2021 și s-a făcut bilanțul implementării de către Belgia a planului de redresare și reziliență, pe baza Tabloului de bord privind redresarea și reziliența. Pe baza acestei analize, în raportul de țară au fost identificate deficiențe în ceea ce privește provocările care nu sunt abordate sau sunt abordate doar parțial în planul de redresare și reziliență, precum și provocări noi și emergente, inclusiv cele legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Belgia în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

(12)La 23 mai 2022, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport a analizat situația bugetară a Belgiei, întrucât deficitul său public în 2021 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, iar datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu a respectat criteriul de referință privind reducerea datoriei. Conform concluziilor raportului, nu au fost îndeplinite criteriile privind deficitul și datoria. În conformitate cu comunicarea din 2 martie 2022, Comisia a considerat, în cadrul evaluării sale privind toți factorii relevanți, că respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei ar implica un efort bugetar prea mare la începutul perioadei, ceea ce ar risca să pună în pericol creșterea. Prin urmare, în opinia Comisiei, respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei nu este necesară în condițiile economice excepționale actuale. După cum s-a anunțat, Comisia nu a propus deschiderea unor noi proceduri aplicabile deficitelor excesive în primăvara anului 2022 și va reevalua dacă este relevant să propună deschiderea unor astfel de proceduri în toamna anului 2022.

(13)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Belgiei ca în 2020 și 2021 să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Belgiei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici fiscal-bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile. În 2021, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Belgiei a scăzut de la 9,0 % din PIB în 2020 la 5,5 % în 2021. Răspunsul Belgiei în materie de politică fiscal-bugetară a sprijinit redresarea economică în 2021, iar măsurile temporare de sprijin de urgență au scăzut de la 4,4 % din PIB în 2020 la 2,9 % în 2021. Măsurile luate de Belgia în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. În același timp, unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu au fost nici temporare, nici însoțite de măsuri compensatorii, acestea constând în principal în majorări cu caracter permanent ale pensiilor minime și ale salariilor din sectorul asistenței medicale. Pe baza datelor validate de Eurostat, datoria publică a fost de 108,2 % din PIB în 2021.

(14)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază previziunile bugetare din Programul de stabilitate pentru 2022 este favorabil. Potrivit previziunilor guvernului, PIB-ul real ar urma să crească cu 3,0 % în 2022 și cu 1,9 % în 2023. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o creștere mai mică a PIB-ului real, de 2,0 % în 2022 și de 1,6 % în 2023, în principal ca urmare a faptului că data-limită pentru previziunile macroeconomice care stau la baza Programului de stabilitate pentru 2022 a precedat-o pe cea a previziunilor Comisiei și a fost anterioară începutului războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei. În Programul său de stabilitate pentru 2022, guvernul preconizează că deficitul total va scădea până la 5,2 % din PIB în 2022 și până la 3,6 % în 2023. Scăderea din 2022 reflectă în principal creșterea robustă a activității economice și încetarea majorității măsurilor de urgență. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea (marginal), ajungând la 108,0 % în 2022, urmând să crească până la 108,8 % în 2023. Pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, se estimează în acestea un deficit public de 5,0 % din PIB pentru 2022 și de 4,4 % din PIB pentru 2023. În 2022, acesta este în concordanță cu deficitul preconizat în Programul de stabilitate pentru 2022, în pofida scenariului macroeconomic mai puțin favorabil din previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, întrucât proiecțiile bugetare din Programul de stabilitate pentru 2022 iau în considerare (doar) pentru 2022 o corecție tehnică care reflectă impactul bugetar al consecințelor războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei. Pentru 2023, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează un deficit public mai mare, în principal ca urmare a unui scenariu macroeconomic mai puțin favorabil și a unor măsuri care nu au fost încă specificate pentru ultimii ani ai programului. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o pondere a datoriei publice în PIB în general similară pentru 2022, de 107,5 %, dar mai mică pentru 2023, de 107,6 %, reflectând creșterea mai mică a deflatorului PIB în Programul de stabilitate pentru 2022.

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este estimată la 1,4 %. Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Belgiei.

(15)În 2022, guvernul a eliminat treptat majoritatea măsurilor luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 2,9 % din PIB în 2021 la 0,4 % în 2022. Deficitul public din 2022 este afectat de măsurile adoptate pentru a contracara impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,5 % din PIB în 2022 și la 0 % din PIB în 2023. Aceste măsuri constau în principal în transferuri forfetare către gospodării și reduceri ale impozitelor indirecte pe consumul de energie. Aceste măsuri au fost anunțate ca fiind temporare și se referă la anul 2022. Totuși, în cazul în care prețurile la energie vor rămâne ridicate și în 2023, o parte din aceste măsuri ar putea fi menținute. Unele dintre aceste măsuri nu sunt vizate, în special transferurile generale către gospodării în scopul de a sprijini consumul de energie și reducerea cotelor de TVA pentru gaz și electricitate, precum și a accizelor la benzină. Deficitul public este afectat și de costurile acordării de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina, care, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,1 % din PIB atât în 2022, cât și în 2023, precum și de creșterea cheltuielilor pentru apărare (0,1 % din PIB în 2022).

(16)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Belgia să utilizeze Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, aplicând în același timp o politică fiscal-bugetară prudentă. În plus, Belgia ar trebui să mențină investițiile finanțate la nivel național. De asemenea, Consiliul a recomandat Belgiei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, o politică fiscal-bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu și, în același timp, să intensifice investițiile în vederea stimulării potențialului de creștere.

(17)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile cuprinse în Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la -2,4 % din PIB. Belgia intenționează să ofere sprijin continuu pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, așa cum a recomandat Consiliul. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB în comparație cu 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră la orientarea bugetară în 2022. Prin urmare, Belgia intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, așa cum a recomandat Consiliul. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 2,1 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor menite să combată impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie (0,5 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB). În plus, se preconizează că creșterea cheltuielilor publice ca urmare a indexării automate a salariilor din sectorul public și a prestațiilor sociale și, într-o măsură mai mică, a creșterii consumului public de bunuri și servicii, va contribui, de asemenea, la contribuția expansionistă a cheltuielilor primare curente (nete) finanțate la nivel național. Pe baza previziunilor Comisiei, aceste măsuri și factorii care determină creșterea cheltuielilor nu sunt pe deplin însoțiți de măsuri compensatorii.

(18)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la 0,0 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale. Se preconizează că Belgia va utiliza în continuare granturile acordate din Mecanismul de redresare și reziliență în 2023 pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Conform previziunilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE va rămâne stabilă comparativ cu 2022. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,1 puncte procentuale din PIB în 2023. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2023 va avea o contribuție în mare parte neutră de 0,1 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul eliminării treptate a măsurilor care vizează creșterea prețurilor la energie (0,5 % din PIB).

(19)În Programul de stabilitate pentru 2022, se estimează că deficitul public va scădea treptat la 3,4 % din PIB în 2024 și la 2,7 % până în 2025. Astfel, se așteaptă ca deficitul public să ajungă sub 3 % din PIB până în 2025. Aceste previziuni se bazează pe un scenariu macroeconomic elaborat înainte de invadarea Ucrainei de către Rusia și presupun, pentru ultimii ani ai programului, luarea unor măsuri care nu au fost încă specificate, în special un așa-numit „efort bugetar flexibil” în valoare de 0,8 % din PIB între 2023 și 2025. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice guvernamentale în PIB va crește până în 2025, mai exact la 109,7 % în 2024 și până la 110,1 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par a fi mari pe termen mediu.

(20)În condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că îmbătrânirea rapidă a populației va înrăutăți impactul cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației asupra finanțelor publice. Raportul din 2021 privind îmbătrânirea populației estimează o creștere de 3,6 puncte procentuale din PIB până în 2040 și de 5,4 puncte procentuale din PIB până în 2070 a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, în principal din cauza cheltuielilor cu pensiile și cu îngrijirea pe termen lung. În planul său de redresare și reziliență, Belgia s-a angajat să pună în aplicare o reformă a pensiilor, printre altele pentru a îmbunătăți sustenabilitatea financiară și socială a sistemului și pentru a promova convergența între diferitele sisteme de pensii. În ceea ce privește îngrijirea pe termen lung, Belgia era deja una dintre țările care înregistraseră cele mai mari cheltuieli din UE în 2019 și se preconizează că cheltuielile sale vor crește în continuare cu 14 % până în 2030 și cu 2,2 puncte procentuale din PIB până în 2070. Au fost inițiate reforme menite să îmbunătățească utilizarea eficientă din punctul de vedere al costurilor a diferitelor structuri de îngrijire, în special pentru a evita și a întârzia instituționalizarea inutilă sau prematură, care vizează una din patru persoane aflate în îngrijire rezidențială, deși se observă diferențe regionale semnificative. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a blocat punerea în aplicare a măsurilor planificate de reducere a costurilor. Acest lucru sugerează că ar putea exista posibilitatea de a reduce și mai mult instituționalizarea excesivă, consolidând, în același timp, utilizarea unor servicii de îngrijire la domiciliu de calitate și eliminând barierele financiare care limitează accesul la aceste servicii pentru grupurile cele mai vulnerabile. O punere în aplicare rapidă și ambițioasă a reformelor ar contribui la soluționarea preocupărilor legate de sustenabilitate.

(21)Sistemul fiscal belgian este caracterizat de o sarcină fiscală asupra veniturilor salariale ridicată, cu rate de impozitare relativ ridicate și tranșe de impozitare restrânse. Acest lucru limitează progresivitatea reală a sistemului fiscal și slăbește și mai mult participarea pe piața muncii. Chiar dacă reforma fiscală din 2016 a redus sarcina fiscală asupra veniturilor salariale pentru persoanele cu veniturile cele mai mici, sarcina fiscală asupra costului forței de muncă rămâne cea mai ridicată din UE pentru cei care câștigă salariul mediu. O impozitare ridicată a veniturilor salariale poate descuraja, de asemenea, participarea la învățarea pe tot parcursul vieții. În plus, unele caracteristici de concepere ale sistemului de indemnizații de șomaj riscă să submineze stimulentele pentru a lucra pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă și pot reduce eficacitatea politicilor de activare. Complexitatea sprijinului social și posibilitățile limitate de combinare a veniturilor din muncă cu prestațiile sociale pot fi, de asemenea, factori disuasivi pentru acceptarea unui loc de muncă, în special în cazul persoanelor cu potențial de realizare a unor venituri mici. În plus, parțial pentru a atenua ratele ridicate de impozitare, bazele de impozitare sunt erodate de numeroase scutiri, deduceri și rate reduse, care generează pierderi de eficiență și introduc denaturări. Unele caracteristici ale sistemului fiscal contribuie la denaturarea opțiunilor de investiții și conduc la investiții excesive în anumite active. De exemplu, chiriile din bunuri imobile sunt subimpozitate, iar dobânzile aferente creditelor pentru locuințe pentru reședințele secundare sunt deductibile fiscal. În plus, stimulentele fiscale pentru realizarea de economii și structura rigidă a normelor fiscale aplicabile sistemelor de economii pe termen lung și de pensii creează obstacole în calea unei mai bune alocări a capitalului. Impozitul pe conturile de titluri de valoare, introdus în februarie 2021, acționează, de asemenea, ca un factor de descurajare a investițiilor în instrumente financiare. În plus, taxele de mediu ar putea fi optimizate prin reducerea subvențiilor pentru combustibilii fosili și prin încurajarea investițiilor în economia cu emisii scăzute de dioxid de carbon. De exemplu, revizuirea accizelor la combustibilii fosili utilizați pentru încălzire (cum ar fi motorina, gazele naturale), care sunt mici în comparație cu accizele pe energia electrică, ar încuraja investițiile în soluții de încălzire cu emisii scăzute de dioxid de carbon. O serie de opțiuni de politică precum introducerea taxării rutiere pentru vehiculele private (la fel ca în cazul camioanelor), asigurând în același timp o ofertă suficientă de transport public, ar putea fi utilizate pentru a soluționa congestionarea traficului, având în vedere că numărul mediu de ore pe an petrecute în ambuteiaje este printre cele mai ridicate din UE. De asemenea, această opțiune ar putea contribui la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră care nu fac obiectul ETS. Combinarea reorientării fiscale pentru a reduce povara fiscalității asupra lucrătorilor cu lărgirea bazei de impozitare ar putea îmbunătăți echitatea sistemului fiscal, ar putea stimula ocuparea forței de muncă și ar putea promova obiectivele sociale și de mediu.

(22)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) și cu criteriul 2.2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026. Acestea contribuie la abordarea tuturor provocărilor economice și sociale sau a unei părți semnificative a acestora, care au fost identificate în recomandările specifice adresate Belgiei de către Consiliu în cadrul semestrului european din 2019 și 2020, pe lângă orice alte recomandări specifice acestei țări emise până la data adoptării unui plan. În special, se preconizează că planul de redresare și reziliență al Belgiei va contribui la abordarea unei părți semnificative a provocărilor identificate în recomandările relevante specifice fiecărei țări. Pentru a îmbunătăți calitatea și eficiența cheltuielilor publice, planul de redresare și reziliență al Belgiei include integrarea sistematică a analizelor cheltuielilor în ciclurile de planificare bugetară ale tuturor nivelurilor de guvernare. În contextul creșterii cheltuielilor publice cu pensiile, planul include o reformă a pensiilor, care vizează, printre altele, îmbunătățirea sustenabilității financiare și sociale a sistemului de pensii. Planul belgian de redresare și reziliență include, de asemenea, o serie de măsuri menite să abordeze provocările de pe piața muncii și să consolideze integrarea socială și integrarea pe piața muncii a grupurilor vulnerabile, cum ar fi persoanele care provin din familii de migranți, femeile, tinerii, persoanele cu handicap și persoanele expuse riscului de excluziune digitală. Belgia prevede în plan asigurarea implementării tehnologiei 5G. Planul conține, de asemenea, o reformă a sistemului de impozitare a autoturismelor de serviciu, care vizează electrificarea completă a parcurilor de autoturisme de serviciu.

(23)Se preconizează că implementarea planului de redresare și reziliență al Belgiei va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și cea digitală. Măsurile de sprijinire a atingerii obiectivelor climatice în Belgia reprezintă 49,6 % din alocarea totală a planului, în timp ce măsurile de sprijinire a obiectivelor digitale reprezintă 26,6 % din alocarea totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante, va ajuta Belgia să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19, consolidându-și în același timp reziliența. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la planul respectiv, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

(24)Belgia nu a prezentat încă acordul de parteneriat și celelalte documente de programare ale politicii de coeziune. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Belgia trebuie să țină seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.