Raportul special Utilizarea sprijinului 
bugetar pentru 
îmbunătățirea mobilizării 
veniturilor interne în Africa 
SubsaharianăRO 2016  nr. 35
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări:  eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2017
Print ISBN 978-92-872-6838-9 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/481869 QJ-AB-16-036-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-6808-2 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/365275 QJ-AB-16-036-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-6834-1 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/64169 QJ-AB-16-036-RO-E
© Uniunea Europeană, 2017
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Utilizarea sprijinului 
bugetar pentru 
îmbunătățirea mobilizării 
veniturilor interne în Africa 
Subsahariană
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 35
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera III – condusă de domnul Karel Pinxten, membru al Curții de Conturi 
Europene – cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente acțiunilor externe, securității și justiției. Auditul a fost 
condus de doamna Danièle Lamarque, membră a Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate 
din: Stéphanie Girard, atașată în cadrul cabinetului; Alejandro Ballester Gallardo, manager principal; Piotr Zych, coordona -
tor; Karel Meixner și Helka Nykaenen, auditori.
De la stânga la dreapta:  S. Girard, H. Nykaenen, D. Lamarque, A. Ballester Gallardo, P . Zych, K. Meixner.

03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
I-VIII  Sinteză
1-14  Introducere
1-2 Mobilizarea veniturilor interne este importantă pentru dezvoltarea durabilă
3 Mobilizarea veniturilor interne reprezintă o prioritate pentru comunitatea internațională de 
dezvoltare
4-7 UE și-a asumat angajamentul de a sprijini mobilizarea veniturilor interne
8-14  Mobilizarea veniturilor interne este una dintre principalele provocări în materie de dezvoltare la 
care se răspunde cu ajutorul sprijinului bugetar
15-18  Sfera și abordarea auditului
19-67  Observații
19-38  Noua abordare a Comisiei a permis ameliorarea cerințelor în materie de evaluare a mobilizării 
veniturilor interne în țările partenere, însă acestea nu au fost încă implementate pe deplin în 
practică
20-31  Comisia nu a evaluat anumite aspecte-cheie ale mobilizării veniturilor interne menționate în orientări
32-38  Cadrul de gestionare a riscurilor implementat de Comisie pentru sprijinul bugetar nu a permis o evaluare 
cuprinzătoare a riscurilor asociate mobilizării veniturilor interne
39-59  Eficacitatea condițiilor de sprijin bugetar, a dialogului în materie de politici și a consolidării 
capacităților a fost subminată de deficiențele de concepție și de circumstanțele locale dificile
40-49  În majoritatea contractelor sale de sprijin bugetar, Comisia nu a utilizat condiții specifice referitoare la 
mobilizarea veniturilor interne; atunci când erau aplicate, aceste condiții nu erau întotdeauna relevante
50-57  Dialogul în materie de politici era în general bine coordonat, însă eficacitatea sa ca instrument pentru 
sprijinirea mobilizării veniturilor interne a fost subminată de o abordare strategică deficitară și de 
circumstanțele locale dificile
58-59  Componenta de consolidare a capacităților prezentă în contractele de sprijin bugetar viza rareori 
mobilizarea veniturilor interne
60-67  Comisia nu dispunea de instrumentele adecvate pentru a demonstra că sprijinul bugetar al UE 
a contribuit la mobilizarea veniturilor interne în țările partenere
04 Cuprins 
68-76  Concluzii și recomandări
 Anexa I  –  Proporția sprijinului bugetar în totalul angajamentelor bilaterale privind ajutorul 
oficial pentru dezvoltare
 Anexa II – Țările și contractele de sprijin bugetar selectate în vederea auditului
 Răspunsurile Comisiei și ale SEAE
05
 Acronime
ACP : Grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific
EITI : Inițiativa privind transparența în industriile extractive ( Extractive Industries Transparency Initiative )
FED : Fondurile europene de dezvoltare
FMI : Fondul Monetar Internațional
ICD : Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare
IPA: Instrumentul de asistență pentru preaderare
OCDE : Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică
PEFA : Programul pentru cheltuielile publice și responsabilitatea financiară ( Public Expenditure and Financial 
Accountability programme )
PFM : Gestiunea finanțelor publice ( Public Financial Management )
PIB: Produs intern brut
TADAT : Instrumentul de evaluare și diagnostic pentru administrarea fiscală ( Tax Administration Diagnostic 
Assessment Tool )
TTPM : Țări și teritorii de peste mări
VNB : Venit național brut
06
 Sinteză
I
Mobilizarea veniturilor interne se referă la generarea de venituri publice din resurse interne, din surse fiscale sau 
nefiscale. Îmbunătățirea mobilizării veniturilor interne în țările în curs de dezvoltare reprezintă un factor esențial 
în dezvoltarea durabilă a acestora și a devenit, astfel, o prioritate a politicii UE în materie de dezvoltare. UE sprijină 
mobilizarea veniturilor interne în aceste țări prin mai multe modalități, inclusiv prin sprijin bugetar. Aproximativ 
20 % din finanțarea UE pentru dezvoltare este direcționată prin sprijin bugetar, Africa Subsahariană fiind cel mai 
mare beneficiar. Îmbunătățirea mobilizării veniturilor interne a  reprezentat una dintre cele cinci provocări-cheie în 
materie de dezvoltare vizate de noua abordare a Comisiei privind sprijinul bugetar, adoptată în 2012.
II
În cadrul acestui audit, Curtea a analizat dacă Comisia a utilizat în mod eficace contractele de sprijin bugetar pentru 
a sprijini mobilizarea veniturilor interne în țările cu venituri mici și medii inferioare din Africa Subsahariană. Curtea 
a examinat în special modul în care Comisia a evaluat politicile fiscale și administrarea fiscală în țările partenere, 
utilizarea condiționalităților pentru sprijinul bugetar, dialogul în materie de politici și consolidarea capacităților. De 
asemenea, Curtea a analizat dacă Comisia poate ilustra, prin indicatorii de monitorizare și evaluările disponibile, 
contribuția adusă de această formă de ajutor la îmbunătățirea mobilizării veniturilor interne.
III
Curtea a constatat că noua abordare a Comisiei a mărit potențialul sprijinului bugetar de a consolida mobilizarea 
veniturilor interne, însă deficiențele în ceea ce privește implementarea au împiedicat valorificarea pe deplin a aces -
tui potențial. Prin urmare, Curtea trage concluzia că, deocamdată, Comisia nu a utilizat contractele de sprijin buge -
tar în mod eficace pentru sprijinirea mobilizării veniturilor interne.
IV
Comisia nu a  acordat suficientă atenție mobilizării veniturilor interne atunci când a  conceput operațiunile de sprijin 
bugetar. Deși Comisia a efectuat, în coordonare cu alți donatori, o evaluare sistematică a politicilor fiscale și a admi -
nistrării fiscale în țările partenere, aceste demersuri nu au fost întotdeauna cuprinzătoare. Evaluările pentru fiecare 
țară sunt fundamentale pentru conceperea sprijinului bugetar, întrucât ajută Comisia să identifice aspectele critice 
care trebuie abordate prin condițiile de plată, consolidarea capacităților și dialogul în materie de politici, aplicate 
în paralel cu finanțarea. Totuși, evaluările auditate de Curte nu au acoperit anumite aspecte esențiale ale politicii 
și administrării fiscale. În plus, nu au fost evaluate riscuri fundamentale legate de scutirile fiscale și de colectarea și 
transferul impozitelor și al veniturilor nefiscale din resurse naturale.
07 Sinteză 
V
Comisia nu a  condiționat plata fondurilor de sprijin bugetar de aplicarea unor reforme specifice în materie de 
mobilizare a veniturilor interne decât în cazul a cinci dintre cele 15 contracte de sprijin bugetar auditate. Conform 
celor constatate de Curte, condițiile impuse nu au promovat întotdeauna în mod eficace reformele în materie de 
mobilizare a veniturilor interne, ele fiind fie prea ușor de îndeplinit, fie imposibil de pus în aplicare, astfel încât țările 
partenere nu erau suficient de motivate să se implice într-un proces de reformă. Per ansamblu, condițiile în materie 
de mobilizare a veniturilor interne au fost insuficient utilizate în toate tipurile de contracte de sprijin bugetar, fapt 
care este în dezacord cu locul central pe care, în principiu, acest aspect ar trebui să îl ocupe.
VI
Dialogul în materie de politici privind mobilizarea veniturilor interne era mai direcționat atunci când era însoțit 
de condiții sau de indicatori specifici, întrucât identificarea, negocierea și, ulterior, monitorizarea acestor condiții 
necesitau discuții extinse cu țările partenere. Cu toate acestea, din cauza circumstanțelor naționale dificile, dialogul 
în materie de politici nu s-a desfășurat în mod regulat. Comisia nu a elaborat strategii pentru a-și structura dialogul 
în materie de politici în jurul unor aspecte concrete privind mobilizarea resurselor interne, de exemplu priorități, 
obiective, interlocutori și date fixe.
VII
Sprijinul bugetar al UE a inclus un volum foarte mic de finanțare pentru a răspunde nevoilor în materie de capacități: 
doar 0,2 % din valoarea totală a contractelor auditate. În sfârșit, auditul a evidențiat absența unor instrumente de 
monitorizare adecvate menite să evalueze în ce măsură sprijinul bugetar a contribuit la îmbunătățirea per ansamblu 
a mobilizării veniturilor interne.
VIII
Curtea formulează o serie de recomandări pe baza cărora Comisia să își poată îmbunătăți evaluările privind mobili -
zarea veniturilor interne și analiza riscurilor, utilizarea condițiilor de plată specifice referitoare la mobilizarea veni -
turilor interne, sprijinirea consolidării capacităților și dialogul în materie de politici, precum și evaluarea sprijinului 
bugetar în vederea îmbunătățirii mobilizării veniturilor interne.
08
 Introducere
Mobilizarea veniturilor interne este importantă pentru 
dezvoltarea durabilă
01 
Reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă depind de creșterea economică și de 
investiții, dar și de furnizarea unei game largi de servicii sociale, precum educa -
ția, infrastructura publică și asistența medicală. Costul acestor servicii depășește 
cuantumul fondurilor care pot fi atribuite exclusiv în cadrul ajutorului pentru dez -
voltare. Acest cost trebuie să fie acoperit din venituri interne, inclusiv din impozi -
te și venituri provenite din exploatarea resurselor naturale (precum redevențele 
de acces și dividendele din activitățile de extracție), care reprezintă de departe 
cea mai importantă sursă de finanțare aflată la dispoziția guvernelor1. Mobilizarea 
sporită a  veniturilor interne reduce dependența față de ajutorul pentru dezvolta -
re, conduce la îmbunătățirea guvernanței publice, întrucât contribuabilii obișnu -
iesc să își tragă la răspundere propriul guvern, și, totodată, este fundamentală 
pentru construcția statală.
02 
Țările în curs de dezvoltare, în special economiile cu venituri mici și medii infe -
rioare2, se confruntă cu provocări semnificative în ceea ce privește mobilizarea 
veniturilor. În aceste țări, ponderea impozitelor în PIB3 este de 10-20 %, compara -
tiv cu 25-40 % în țările dezvoltate4. Ele se confruntă cu provocări specifice, care 
limitează posibilitatea majorării impozitelor și a altor venituri: o largă răspândire 
a sărăciei și a  analfabetismului, dificultăți în impozitarea populației care practică 
agricultura de subzistență și a celei din sectorul informal, probleme în ținerea 
evidențelor contabile în sectorul privat, un stat de drept deficitar și o incidență 
ridicată a corupției, precum și o capacitate administrativă redusă5. Eficacitatea 
sistemelor fiscale naționale și a eforturilor în materie de mobilizare a veniturilor 
interne poate fi subminată și de prezența unei baze de impozitare restrânse și de 
un dezechilibru între impozitarea directă și cea indirectă, precum și de stimulen -
tele și derogările fiscale costisitoare, în special în cazul țărilor bogate în resurse.1 Venitul total al unei țări constă 
în venituri fiscale, venituri 
nefiscale și profitul băncii 
centrale. Principalele 
componente ale veniturilor 
fiscale sunt impozitele directe 
(precum impozitul pe venit), 
impozitele indirecte (precum 
TVA-ul), accizele (precum 
acciza pe tutun) și taxele 
vamale. Veniturile nefiscale 
includ redevențele plătite 
pentru accesul la resurse 
naturale (petrol, aur, diamante 
etc.) și dividendele din 
activitățile de extracție. 
Profitul băncii centrale provine 
în principal din emiterea de 
bancnote și monede care sunt 
puse în circulație în economie.
2 Economiile cu un venit redus 
sunt definite ca fiind cele cu 
un venit național brut pe cap 
de locuitor, calculat pe baza 
metodei Atlas a Băncii 
Mondiale , de cel mult 1 045 de 
dolari americani; economiile 
cu venituri medii au un VNB pe 
cap de locuitor mai mare de 
1 045  de dolari americani, dar 
mai mic de 12 736 de dolari 
americani, în timp ce 
economiile cu venituri ridicate 
au un VNB pe cap de locuitor 
cel puțin egal cu 12 736 de 
dolari americani. Pragul între 
economiile cu venituri medii 
inferioare și cele cu venituri 
medii superioare este stabilit 
la un VNB pe cap de locuitor 
de 4 125 de dolari americani. 
A se vedea http://data.
worldbank.org/about/
country-and-lending-groups .
3 Ponderea impozitelor în PIB se 
referă la raportul dintre 
impozitele colectate și 
produsul intern brut (PIB).
4 A se vedea OCDE, Governance, 
Taxation and Accountability: 
Issues and Practices  
(Guvernanță, impozitare și 
responsabilitate: probleme și 
practici) 2008, p. 21-22.
5 Idem.
09 Introducere 
Mobilizarea veniturilor interne reprezintă o prioritate 
pentru comunitatea internațională de dezvoltare
03 
Mobilizarea veniturilor interne a fost un subiect dezbătut în cadrul mai multor 
forumuri internaționale în ultimii 13 ani. Nevoia de majorare a veniturilor interne 
cu ajutorul unor sisteme fiscale eficiente și eficace a fost unul dintre obiectivele 
principale ale Consensului de la Monterrey din 2002 privind finanțarea pentru 
dezvoltare6. Conferința privind acțiunile realizate în urma acestui consens, care 
a avut loc la Doha7 în 2008, a subliniat necesitatea transparenței în gestionarea 
finanțelor publice, a unei colectări mai eficiente a impozitelor, a unei baze de 
impozitare mai largi și a unor măsuri mai solide de combatere a evaziunii fiscale și 
a fluxurilor financiare ilicite8. Conferința Rio+20 din 20129 și conferința de la Addis 
Abeba10 din iulie 2015 au pus, la rândul lor, accentul pe mobilizarea veniturilor 
interne ca prioritate principală în contextul agendei de dezvoltare post-2015.
UE și-a asumat angajamentul de a sprijini mobilizarea 
veniturilor interne
04 
În 2009, Comisia Europeană a publicat o comunicare prin care promova buna 
guvernanță în domeniul fiscal11. Într-un document subsecvent din 2010, Comisia 
a propus modalități prin care UE ar putea ajuta țările în curs de dezvoltare să 
își construiască sisteme și administrații fiscale eficiente, corecte și sustenabile12. 
Un nou cadru de politici pentru dezvoltare adoptat în 201113 a concentrat acțiu -
nile UE în opt domenii, printre care politica și administrarea fiscală și resursele 
naturale14.
05 
În 2015, Parlamentul European a  subliniat15, la rândul său, importanța mobilizării 
veniturilor în țările în curs de dezvoltare și a evidențiat provocările legate de evi -
tarea obligațiilor fiscale, de evaziunea fiscală și de fluxurile financiare ilicite. Par -
lamentul a recomandat o serie de acțiuni, precum consolidarea asistenței financi -
are și tehnice pentru țările în curs de dezvoltare și cadrele de administrare fiscală 
regională, dar și adoptarea de principii pentru negocierea tratatelor fiscale.6 Conferința internațională 
privind finanțarea pentru 
dezvoltare , Monterrey, Mexic, 
martie 2002; a se vedea http://
www.un.org/esa/ffd/
monterrey/
MonterreyConsensus.pdf .
7 Conferința internațională 
privind acțiunile realizate în 
ceea ce privește finanțarea 
pentru dezvoltare, având ca 
obiectiv evaluarea punerii în 
aplicare a Consensului de la 
Monterrey, Doha, Qatar, 
noiembrie-decembrie 2008.
8 Declarația conferinței 
recunoștea responsabilitatea 
fiecărei țări pentru propriul 
său sistem fiscal, subliniind 
totodată responsabilitățile 
comunității internaționale în 
sensul sprijinirii eforturilor 
țărilor în curs de dezvoltare 
prin consolidarea asistenței 
tehnice și prin extinderea 
cooperării și a  participării 
internaționale în chestiuni 
fiscale cu caracter 
internațional, inclusiv în 
domeniul dublei impozitări.
9 Conferința Organizației 
Națiunilor Unite privind 
dezvoltarea durabilă (UNCSD), 
Rio de Janeiro, 
20-22  iunie  2012. 
10 În cadrul celei de a treia 
conferințe privind finanțarea 
pentru dezvoltare de la Addis 
Abeba, din iulie 2015, donatorii 
au adoptat Inițiativa fiscală de 
la Addis Abeba, care vizează 
stimularea sprijinului pentru 
reforme fiscale în țările în curs 
de dezvoltare și se axează în 
special pe chestiunile fiscale 
cu caracter internațional.
11 COM(2009) 201 final din 
28 aprilie 2009 „Promovarea 
bunei guvernanțe în chestiuni 
fiscale”.
12 COM(2010) 163 final din 
21 aprilie 2010 „Taxe și 
dezvoltare – Cooperarea cu 
țările în curs de dezvoltare în 
ceea ce privește promovarea 
bunei guvernanțe în chestiuni 
fiscale”.
13 COM(2011) 637 final din 
13 octombrie 2011: „Creșterea 
impactului politicii UE în 
domeniul dezvoltării: 
o agendă a schimbării”.
14 În domeniul politicii fiscale, UE 
s-a angajat să promoveze în 
continuare sisteme fiscale 
interne echitabile și 
10 Introducere 
06 
Angajamentul politic al UE în sensul sprijinirii mobilizării veniturilor interne în 
țările în curs de dezvoltare se reflectă în temeiul juridic al Fondurilor europene 
de dezvoltare (FED) și al Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD)16, 
finanțate din bugetul general al UE. În ceea ce privește FED, Acordul de la Co -
tonou17, care este cadrul actual pentru relațiile UE cu Grupul statelor din Africa, 
zona Caraibilor și Pacific (ACP), include măsuri de cooperare axate pe îmbunătăți -
rea și consolidarea finanțelor publice și a  gestiunii fiscale. Prin Regulamentul de 
instituire a  ICD18 pentru perioada 2014-2020, UE își asumă angajamentul de a pro -
mova mobilizarea veniturilor interne prin consolidarea politicii fiscale a țărilor 
partenere, în vederea reducerii sărăciei și a  dependenței de ajutor.
07 
În figura 1  sunt prezentate principalele inițiative regionale și internaționale, pre -
cum și principalele modalități de finanțare prin care Comisia sprijină mobilizarea 
veniturilor interne în țările partenere.transparente. În domeniul 
resurselor naturale, ea s-a 
angajat să își intensifice 
sprijinul pentru procesele și 
organismele de supraveghere 
și să sprijine în continuare 
reformele în materie de 
guvernanță care promovează 
exploatarea durabilă 
a resurselor naturale și un 
management transparent.
15 Parlamentul European, 
„Raport referitor la impactul 
evaziunii fiscale și al fraudei 
fiscale asupra guvernanței, 
protecției sociale și dezvoltării 
în țările în curs de dezvoltare” 
[2015/2058(INI)], 2015.
16 ICD furnizează ajutor prin (i) 
programe geografice cu țările 
partenere din America Latină, 
Asia, Asia Centrală, Orientul 
Mijlociu și Africa de Sud 
pentru sprijinirea acțiunilor 
într-o varietate de domenii; și 
prin (ii) programe tematice.
17 Acordul privind cea de a doua 
modificare a  Acordului de 
parteneriat între membrii 
grupului statelor din Africa, 
zona Caraibilor și Pacific, pe de 
o parte, și Comunitatea 
Europeană și statele membre 
ale acesteia, pe de altă parte, 
semnat la Cotonou la 
23 iunie 2000.
18 Articolul 3 alineatul (8) litera (e) 
din Regulamentul (UE) 
nr. 233/2014 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 martie  2014 de instituire 
a unui instrument de finanțare 
a cooperării pentru dezvoltare 
în perioada 2014-2020 (JO L 77, 
15.3.2014, p. 44).
11 Introducere Figura 1Participarea Comisiei la sprijinul pentru mobilizarea veniturilor interne în Africa 
Subsahariană
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Mobilizarea veniturilor interne în ţările partenereIniţiative regionale
- Forumul african pentru administrare /f_iscală (ATAF)
- Centre de rencontres et d’études des dirigeants des administrations /f_iscale (CREDAF)
- Centre regionale de asisten/uni021Bă tehnică ale FMISprijinul acordat de UE
- Sprijin bugetar
- Proiecte
Iniţiative privind resursele naturale care vizează 
ţările terţe
- Ini/uni021Biativa privind transparen/uni021Ba în industriile extractive 
(EITI)
- Fondul /f_iduciar pentru gestionarea patrimoniului de 
resurse naturale (FMI)
- Aplicarea reglementărilor forestiere, guvernare și 
schimburi comerciale (FLEGT)
- Extractives Global Programmatic Support (Banca 
Mondială)Iniţiative de cooperare
- Comitetul /f_iscal al ONU- Fondul /f_iduciar pentru politică și administrare /f_iscală (FMI)- Evaluarea cheltuielilor publice și a responsabilită/uni021Bii 
/f_inanciare (PEFA)
- Pactul /f_iscal interna/uni021Bional (ITC)- Dialogul /f_iscal interna/uni021Bional (ITD)- Instrumentul de evaluare și diagnostic pentru administrare 
/f_iscală (TADAT)
- Erodarea bazei impozabile și transferul pro/f_iturilor (OCDE)
- Ini/uni021Biativa tripartită privind stabilirea pre/uni021Burilor de transfer 
(OCDE, Banca Mondială, Comisia Europeană)
12 Introducere 
Mobilizarea veniturilor interne este una dintre 
principalele provocări în materie de dezvoltare la care 
se răspunde cu ajutorul sprijinului bugetar
08 
Comisia definește sprijinul bugetar drept transferul de resurse financiare către 
trezoreria națională a unei țări partenere, în urma îndeplinirii de către aceasta din 
urmă a condițiilor convenite pentru plată. Finanțarea primită în acest fel intră în 
bugetul țării partenere și, astfel, poate fi folosită conform normelor de gestiune 
financiară publică ale acesteia19. Pe lângă transferurile financiare, sprijinul bu -
getar are alte trei componente: dialogul în materie de politici cu țara parteneră, 
evaluarea performanțelor pe baza condițiilor de plată și consolidarea capacități -
lor. Cu ajutorul acestor trei componente, Comisia abordează provocări specifice 
în materie de dezvoltare (a se vedea caseta 1 ), în timp ce transferurile financiare 
oferă mijloacele și stimulentele pentru implicarea guvernelor țărilor partenere în 
reformele necesare.
09 
UE direcționează un volum semnificativ al finanțării sale pentru dezvoltare 
prin intermediul sprijinului bugetar. Cele mai recente informații disponibile 
(a se vedea anexa I ) arată că procentul pe care îl reprezintă angajamentele de 
sprijin bugetar în totalul ajutorului oficial pentru dezvoltare al UE a  variat între 
8,6 % și 18,2 % în perioada 2010-2014, în timp ce media pentru statele membre 
ale UE a variat între 1,62 % și 2,77 % în aceeași perioadă. Sprijinul bugetar re -
prezintă aproximativ 20 % din totalul plăților UE în domeniul cooperării pentru 
dezvoltare20.19 Comisia Europeană, „Orientări 
privind sprijinul bugetar”, 
septembrie 2012.
20 Comisia Europeană, Budget 
support financial 
implementation, risk 
assessment, and selected 
poverty, macroeconomic and 
fiscal results  (Implementarea 
financiară a  sprijinului bugetar, 
evaluarea riscurilor și o selecție 
a rezultatelor 
macroeconomice, fiscale și în 
materie de sărăcie), 2015.
Principalele provocări în materie de dezvoltare abordate cu ajutorul sprijinului 
bugetar
(1) Promovarea drepturilor omului și a  valorilor democratice.
(2) Îmbunătățirea gestiunii financiare, a  stabilității macroeconomice, a  creșterii favorabile incluziunii și a  lup -
tei împotriva corupției și a fraudei.
(3) Promovarea reformelor sectoriale și îmbunătățirea furnizării de servicii sectoriale.
(4) Construcția statală în statele fragile și abordarea provocărilor specifice în materie de dezvoltare în statele 
insulare mici în curs de dezvoltare și în țările și teritoriile de peste mări.
(5) Îmbunătățirea mobilizării veniturilor interne și reducerea dependenței de ajutor.
Sursa:  Comisia Europeană, Orientări privind sprijinul bugetar, septembrie 2012.Caseta 1
13 Introducere 
10 
În 2011, Comisia a publicat o comunicare privind „Abordarea viitoare a sprijinului 
bugetar al UE destinat țărilor terțe”21, în care solicita să se pună un accent mai 
mare pe mobilizarea veniturilor interne în programarea sprijinului bugetar al 
UE. Ulterior, Consiliul a  aprobat22 abordarea revizuită. Pe această bază, Comisia 
a adoptat noi orientări privind sprijinul bugetar în septembrie 2012, care au intrat 
în vigoare la 1  ianuarie  2013. Potrivit orientărilor, mobilizarea veniturilor interne 
este „piesa de rezistență a finanțării sustenabile a dezvoltării” și una dintre cele 
cinci provocări-cheie în materie de dezvoltare ce vor fi abordate cu ajutorul spriji -
nului bugetar (a se vedea caseta 1 ).
11 
Comisia pune la dispoziție trei forme de contracte de sprijin bugetar (a se vedea 
caseta 2 ).21 COM(2011) 638 final din 
13 octombrie 2011.
22 Concluziile Consiliului privind 
„Abordarea viitoare 
a sprijinului bugetar al UE 
destinat țărilor terțe”, cea de 
a 3166-a reuniune a Consiliului 
Afaceri Externe, Bruxelles, 
14 mai 2012.Caseta 2Formele de sprijin bugetar furnizate de Comisia Europeană23
1. Contracte pentru buna guvernanță și dezvoltare
Se folosesc pentru a sprijini sistemele guvernamentale de bază, răspunderea pentru actul de gestiune și 
reformele naționale. Această formă de sprijin bugetar este rezervată exclusiv țărilor care se consideră că și-au 
asumat un angajament în ceea ce privește respectarea valorilor fundamentale24. Per total, 17 din cele 78 de 
contracte în curs (22  %) în Africa Subsahariană sunt contracte pentru buna guvernanță și dezvoltare.
2. Contracte privind reformele sectoriale
Această formă de sprijin bugetar vizează îmbunătățirea guvernanței și a prestării de servicii în sectorul se -
lectat. Majoritatea contractelor de sprijin bugetar în curs de derulare în Africa Subsahariană sunt contracte 
privind reformele sectoriale (44 din 78, adică 56 %).
3. Contracte pentru construcția statală
Se folosesc pentru asigurarea funcțiilor statale vitale în țări aflate în situații fragile sau pentru sprijinirea proce -
selor de tranziție către o guvernanță democratică. Contractele pentru construcția statală reprezintă 22 % din 
totalul contractelor de sprijin bugetar în curs de derulare în Africa Subsahariană.
23 Analiza Curții, pe baza datelor furnizate de Comisie (a se vedea punctul 13 și tabelul 1 ).
24 Articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană: „democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și 
a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei 
Organizației Națiunilor Unite și a  dreptului internațional”.
14 Introducere 
12 
Pentru a fi eligibile pentru sprijinul bugetar, țările partenere trebuie să dea 
dovadă de: (i) relevanță, credibilitate și progrese satisfăcătoare în implementarea 
politicilor naționale/sectoriale și a reformelor care favorizează creșterea durabilă 
și reducerea sărăciei; (ii) o politică macroeconomică orientată către stabilitate; (iii) 
un sistem de gestionare a finanțelor publice (PFM) suficient de transparent, fiabil 
și eficace; și (iv) transparență și supraveghere bugetară25. Potrivit noilor orientări, 
mobilizarea veniturilor interne trebuie luată în considerare la evaluarea criteriilor 
de eligibilitate referitoare la stabilitatea macroeconomică și la PFM.
13 
La sfârșitul anului 2015, existau 261 de contracte de sprijin bugetar în curs de 
derulare în 88 de țări (a se vedea tabelul 1 )26. Per ansamblu, Africa Subsahariană 
este cel mai mare beneficiar de sprijin bugetar (totalul angajamentelor ridicân -
du-se la 6 miliarde de euro).
14 
În aprilie 2016, valoarea totală a contractelor de sprijin bugetar semnate de la 
intrarea în vigoare a  noilor orientări privind sprijinul bugetar era de 4,9 miliarde 
de euro. Din această sumă, 1,7 miliarde de euro vizau Africa Subsahariană. Din 
cauza particularităților acestei forme de ajutor (a se vedea punctul 8), cuantumul 
sprijinului bugetar acordat pentru mobilizarea veniturilor interne nu poate fi 
atribuit în mod direct.25 Condițiile pentru acordarea 
asistenței bugetare directe 
sunt reglementate de 
articolul  61 alineatul (2) din 
Acordul de la Cotonou privind 
FED, precum și de 
Regulamentul comun privind 
punerea în aplicare [titlul II 
articolul 4 alineatul (2)] și de 
Regulamentul financiar 
(articolele 186 și 258 din 
Normele de aplicare) pentru 
bugetul general.
26 În plus, la finalul anului 2015, 
au fost decise trei 
angajamente în cadrul 
Instrumentului de asistență 
pentru preaderare. Aceste 
angajamente nu au fost luate 
în considerare în tabelul 1 , 
întrucât contractele nu se 
derulau în 2015 și nu s-au 
efectuat plăți.Tabelul 1Contractele de sprijin bugetar în curs la finalul anului 2015, pe regiune
Regiune Număr de țăriNumăr de con -
tracte de sprijin 
bugetarTipul contractelor de sprijin bugetar Total anga -
jamente de 
sprijin bugetar  
(milioane de 
euro)Contracte pri -
vind reformele 
sectoriale1Contracte 
pentru buna 
guvernanță și 
dezvoltare2Contracte pen -
tru construcția 
statală
Africa Subsahariană 32 78 44 17 17 5 948,0
Politica europeană de vecinătate 10 80 75 1 4 3 777 ,6
Asia, Pacific și TTPM 28 53 45 7 1 1  6 5 7, 6
Zona Caraibilor și America Latină 17 49 46 2 1 1 260,7
Instrumentul de asistență pentru 
preaderare1 1 1 0 0 40,0
Total 88 261 211 27 23 12 683,9
81 % 10 % 9 %
1 Include sprijin bugetar sectorial.
2 Include sprijin bugetar general.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza cifrelor furnizate de Comisia Europeană.
15
 Sfera și abordarea auditului
15 
Având în vedere prioritatea de dezvoltare a UE referitoare la sprijinirea mobilizării 
veniturilor interne și importanța sprijinului bugetar în acest context, Curtea a for -
mulat următoarea întrebare de audit: „A folosit Comisia în mod eficace contrac -
tele de sprijin bugetar pentru a sprijini mobilizarea veniturilor interne în țările cu 
venituri mici și medii inferioare din Africa Subsahariană?” Auditul s-a axat pe trei 
domenii principale:
(a) A evaluat Comisia în mod adecvat politicile fiscale și administrarea fiscală la 
nivelul țărilor partenere, în coordonare cu alți donatori?
(b) A folosit Comisia condiționalitățile pentru sprijinul bugetar, dialogul în ma -
terie de politici și consolidarea capacităților pentru a sprijini în mod eficace 
mobilizarea veniturilor interne?
(c) Există indicii clare că sprijinul bugetar din partea UE a contribuit în mod pozi -
tiv la mobilizarea veniturilor interne în țările partenere?
16 
Auditul a acoperit contracte de sprijin bugetar semnate după 1 ianuarie 2013, 
adică după intrarea în vigoare a noii abordări privind sprijinul bugetar27.
17 
Auditul a implicat o examinare analitică a unui număr de 15 contracte de sprijin 
bugetar în valoare de 1,25 miliarde de euro (24,5 % din valoarea tuturor contrac -
telor semnate din 2013), în nouă țări cu venituri mici și medii inferioare din Africa 
Subsahariană: Capul Verde, Republica Centrafricană, Mali, Mauritania, Mozam -
bic, Niger, Rwanda, Senegal și Sierra Leone (a se vedea anexa II ). Pentru aceste 
contracte, Curtea a analizat caracterul cuprinzător și consecvent al evaluărilor 
Comisiei privind reformele, politicile și administrarea în materie de mobilizare 
a veniturilor interne în țările vizate. De asemenea, Curtea a examinat modul în 
care consolidarea capacităților și dialogul în materie de politici în ceea ce privește 
mobilizarea veniturilor interne au fost definite și implementate, precum și modul 
în care au fost stabilite condițiile specifice pentru acordarea sprijinului. În sfârșit, 
Curtea a  examinat statisticile și evaluările disponibile care indică progresul reali -
zat de cele nouă țări în domeniul mobilizării veniturilor interne.
18 
Auditul a inclus vizite în trei țări, fiecare dintre acestea având un tip diferit de 
contract de sprijin bugetar cu Comisia: Capul Verde (contract pentru buna guver -
nanță și dezvoltare), Rwanda (contract pentru reforme sectoriale) și Sierra Leone 
(contract pentru construcția statală). În cursul acestor vizite, au fost realizate 
interviuri cu membri ai personalului Comisiei și cu reprezentanți ai autorităților 
naționale și ai altor donatori/părți interesate, inclusiv ai Fondului Monetar Inter -
național, ai Băncii Mondiale și ai oficiilor naționale de audit. De asemenea, a avut 
loc o  vizită la Departamentul de dezvoltare internațională din Regatul Unit, la 
Londra. Auditul s-a desfășurat în perioada octombrie 2015-aprilie 2016.27 Curtea nu a evaluat avantajele 
și dezavantajele sprijinului 
bugetar comparativ cu alte 
modalități de furnizare 
a ajutorului.
16
 Observații
Noua abordare a Comisiei a permis ameliorarea 
cerințelor în materie de evaluare a mobilizării 
veniturilor interne în țările partenere, însă acestea nu 
au fost încă implementate pe deplin în practică
19 
Această secțiune evaluează în ce măsură Comisia a analizat mobilizarea venitu -
rilor interne conform orientărilor la momentul conceperii operațiunilor sale de 
sprijin bugetar. Curtea a analizat în special dacă Comisia, în coordonare cu alți do -
natori, a evaluat în mod adecvat politicile fiscale și administrarea fiscală la nivelul 
țărilor partenere, precum și riscurile aferente.
Comisia nu a evaluat anumite aspecte-cheie ale mobilizării 
veniturilor interne menționate în orientări
20 
Curtea a analizat dacă orientările Comisiei prevedeau o evaluare cuprinzătoa -
re a  situației mobilizării veniturilor interne în țările partenere. Ulterior, Curtea 
a analizat dacă evaluările referitoare la mobilizarea veniturilor interne disponi -
bile pentru cele 15 contracte de sprijin bugetar auditate acopereau efectiv toate 
aspectele indicate în orientări.
21 
Potrivit noilor orientări ale Comisiei privind sprijinul bugetar, situația țărilor 
partenere în ceea ce privește mobilizarea veniturilor interne trebuie examinată 
atunci când sunt evaluate criteriile de eligibilitate legate de stabilitatea macro -
economică și de gestionarea finanțelor publice (a se vedea punctul 12). Această 
examinare ar trebui să fie cuprinzătoare, întrucât Comisia o  folosește și pentru 
a identifica și a ierarhiza principalele dificultăți și deficiențe în materie de mobili -
zare a  veniturilor interne care trebuie depășite cu ajutorul diverselor componente 
ale sprijinului bugetar (dialogul în materie de politici, condiții specifice și consoli -
darea capacităților).
22 
Din punctul de vedere al Curții, cadrul privind evaluarea mobilizării veniturilor 
interne prevăzut în orientări avea un caracter cuprinzător. Acest lucru reprezintă 
o îmbunătățire adusă abordării anterioare, când Comisia nu examina în mod sis -
tematic mobilizarea veniturilor interne la nivelul țărilor partenere la conceperea 
operațiunilor sale de sprijin bugetar. Potrivit orientărilor actuale, evaluarea Comi -
siei privind stabilitatea macroeconomică ar trebui să includă eforturile depuse de 
țara vizată în vederea consolidării mobilizării veniturilor interne, în special refor -
mele fiscale și impactul preconizat al acestora, în timp ce administrarea fiscală ar 
trebui să fie evaluată conform criteriului de eligibilitate legat de PFM.
17 Observații 
28 Cadrul PEFA evaluează și 
raportează cu privire la 
punctele forte și slabe ale PFM, 
folosind în prezent 31 de 
indicatori de performanță 
împărțiți în 94 de „dimensiuni”. 
Performanța fiecărui indicator 
și a fiecărei dimensiuni se 
măsoară pe o  scară ordinală în 
patru puncte, de la A la D.
29 Instrumentul de evaluare și 
diagnostic pentru 
administrația fiscală (TADAT) 
este o metodă de a furniza 
o evaluare obiectivă și 
standardizată a  punctelor 
forte și slabe ale administrației 
și ale sistemului fiscal al unei 
țări. TADAT este sprijinit de 
diverși parteneri și instituții 
internaționale pentru 
dezvoltare, precum Comisia 
Europeană, Germania, FMI, 
Japonia, Țările de Jos, 
Norvegia, Elveția, Regatul Unit 
și Banca Mondială. Evaluările-
pilot ale TADAT s-au desfășurat 
în perioada 2013-2015 în 17 
țări, dintre care, din eșantionul 
Curții, Mozambic și Rwanda.
30 Analiza efortului fiscal oferă 
orientări ample privind 
reformele fiscale în țările cu 
diferite niveluri de capacitate 
fiscală și de absorbție 
a veniturilor.23 
Evaluările Comisiei au avut la bază o gamă amplă de instrumente de diagnostic 
și rapoarte. Acestea făceau trimitere la rapoarte ale FMI și ale Băncii Mondia -
le, pe care, în majoritatea cazurilor, se și bazau, menționau evoluția scorurilor 
PEFA28 și reafirmau principalele puncte forte și slabe ale sistemelor de venituri 
astfel cum erau indicate în rapoartele TADAT29, atunci când erau disponibile. Alte 
surse au fost documentele guvernamentale, statisticile naționale și rapoartele 
elaborate de oficiile naționale de audit. Constatările evaluărilor corespundeau în 
mare măsură cu evaluările altor donatori și ale altor părți interesate (a se vedea 
punctul  56).
Aspecte ale mobilizării veniturilor interne care trebuie analizate în cadrul 
evaluării macroeconomice
24 
Evaluările Comisiei au descris tendințele recente în ceea ce privește nivelul veni -
turilor, progresul înregistrat în implementarea reformelor fiscale și actuala plani -
ficare a reformelor (inclusiv principalele obiective stabilite). S-a acordat atenție și 
principalelor puncte slabe identificate în rapoartele PEFA și în cele ale FMI.
25 
Prin urmare, evaluarea tuturor țărilor auditate a inclus o prezentare a recentelor 
evoluții în ceea ce privește nivelul veniturilor (ponderea impozitelor în PIB) și 
o comparație cu alte țări similare (de regulă cu țările învecinate). Deși ponderea 
impozitelor în PIB este utilă la prezentarea situației generale a unei țări în ceea ce 
privește mobilizarea veniturilor interne, dar și pentru comparații, acest indicator 
este prea general pentru orice analiză a principalelor provocări și nevoi. Din acest 
motiv, orientările Comisiei prevăd o analiză mai aprofundată, inclusiv o defalca -
re a impozitelor și a altor venituri, informații privind costurile totale și impactul 
scutirilor fiscale și o estimare a efortului fiscal.
26 
Totuși, Curtea a constatat că, în practică, evaluările Comisiei privind mobilizarea 
veniturilor interne nu conțineau în general informații privind aspectele mențio -
nate mai sus, care sunt esențiale la evaluarea performanțelor unei țări din punctul 
de vedere al capacității sale de a mobiliza veniturile interne. Efortul fiscal, care 
indică măsura în care o țară își exploatează propriul potențial fiscal30, nu a fost 
estimat pentru niciuna dintre țările auditate. Stimulentele fiscale (a se vedea 
punctul 38) au fost menționate ca o provocare în patru dintre țările auditate, dar 
nicio evaluare nu a inclus o estimare a costului total și a efectului potențial al 
scutirilor fiscale. Aceasta poate reprezenta o problemă în numeroase țări în curs 
de dezvoltare, întrucât scutirile fiscale denaturează frecvent concurența, limitea -
ză veniturile fiscale și pot încuraja corupția. Componența și relevanța diferitelor 
tipuri de impozite și ale altor venituri, inclusiv ale veniturilor din resursele natu -
rale, au fost prezentate doar pentru patru țări (Mauritania, Mozambic, Rwanda 
și Senegal), iar raportul dintre impozitele directe și cele indirecte a fost furnizat 
doar pentru Capul Verde, Republica Centrafricană și Sierra Leone.
18 Observații 
27 
Chiar dacă este posibil ca aceste informații să nu fie întotdeauna disponibile în 
unele țări, evaluările Comisiei nu au raportat absența unor date-cheie privind mo -
bilizarea veniturilor interne. Faptul că aceste informații lipsesc este, însă, semnifi -
cativ, întrucât poate sugera o capacitate slabă a țărilor partenere în acest dome -
niu, aspect pe care Comisia ar putea încerca ulterior să îl remedieze prin diversele 
componente ale sprijinului bugetar (a  se vedea punctul  8).
Aspecte ale mobilizării veniturilor interne care trebuie analizate în cadrul 
evaluării PFM
28 
Capacitatea organelor fiscale de a mobiliza resursele interne este un alt aspect 
care trebuie să facă obiectul evaluărilor Comisiei. În majoritatea cazurilor, Comisia 
a examinat structura administrației sau a  evidențiat eforturile guvernamentale 
pentru consolidarea entităților însărcinate cu colectarea veniturilor. Cu toate 
acestea, nicio evaluare nu a inclus o analiză a nevoilor materiale sau de personal 
cărora trebuie să le răspundă administrațiile fiscale, deși acest lucru este prevăzut 
în orientări.
29 
Corupția reduce veniturile unei țări; în acest sens, transparența veniturilor publice 
contribuie la combaterea corupției. În toate evaluările sunt menționate măsuri 
anticorupție existente sau planificate, iar în majoritatea țărilor auditate au fost 
analizate și probleme generale privind transparența. Curtea a constatat că eva -
luarea privind accesul publicului la informații referitoare la legislația fiscală și la 
stimulentele fiscale, care reprezintă aspecte importante ale transparenței, au fost 
efectuate doar în Mali și în Mozambic.
30 
Un alt aspect care lipsește adesea din evaluările Comisiei se referă la inițiativele 
internaționale care vizează, printre altele, creșterea veniturilor publice prin com -
baterea scurgerilor de fonduri prin evaziune fiscală, spălare de bani și alte infrac -
țiuni financiare31. Potrivit unor studii recente, Africa pierde peste 50 de miliarde 
de dolari americani în fiecare an din cauza fluxurilor financiare ilicite32. Curtea 
a constatat că, deși UE promovează în mod activ aceste inițiative, evaluările nu 
s-au axat în mod sistematic pe implicarea țărilor auditate33. Nu au fost abordate 
aspecte precum prețurile de transfer34, legislația privind societățile străine și 
utilizarea abuzivă a tratatelor fiscale (după cum se discută în prezent în cadrul 
Planului de acțiune privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor)35. 
În mod similar, evaluările privind PFM și evaluările macroeconomice nu au inclus 
o componentă legată de participarea reprezentanților țărilor partenere la discuții 
și negocieri la nivel internațional, acțiuni ce necesită competențe specifice ade -
sea absente în țările în curs de dezvoltare.31 De exemplu, EITI, procesul 
Kimberley și Planul de acțiune 
al OCDE/G20 privind erodarea 
bazei impozabile și transferul 
profiturilor.
32 Illicit Financial Flows  (Fluxurile 
financiare ilicite), raport al 
grupului la nivel înalt privind 
fluxurile financiare ilicite din 
Africa, comandat de 
Conferința UA/CEA 
a miniștrilor de finanțe, 
planificare și dezvoltare 
economică.
33 Doar evaluările pentru 
Mauritania, Mozambic și Sierra 
Leone au menționat EITI, iar 
evaluarea pentru Republica 
Centrafricană a  analizat 
suspendarea EITI și 
a procesului Kimberley în 2013.
34 Stabilirea prețurilor de transfer 
descrie toate aspectele 
acordurilor de prețuri între 
entități juridice controlate (sau 
asociate).
35 Planul de acțiune privind 
erodarea bazei impozabile și 
transferul profiturilor vizează 
abordarea preocupărilor 
legate de erodarea bazei 
impozabile și de transferul 
profiturilor, precum și a  celor 
legate de tehnicile 
internaționale percepute de 
evitare a  obligațiilor fiscale de 
către marile întreprinderi 
multinaționale.
19 Observații 
31 
Tabelul 2  prezintă în mod sintetic aspectele fundamentale ale mobilizării venitu -
rilor interne stabilite în orientări ca făcând parte din evaluările privind PFM și sta -
bilitatea macroeconomică și arată în ce măsură acestea au făcut efectiv obiectul 
evaluărilor auditate de Curte. Tabelul 2Aspecte legate de mobilizarea veniturilor interne ce trebuie analizate în cadrul 
evaluărilor privind PFM și stabilitatea macroeconomică
Aspecte ale mobilizării veniturilor interne 
care trebuie analizate în cadrul evaluării 
PFMIncluse în evaluările 
auditate?Aspecte ale mobilizării veniturilor interne 
care trebuie analizate în cadrul evaluării 
stabilității macroeconomiceIncluse în evaluările 
auditate?
Principalele provocări pe termen scurt și mediu 
la adresa sistemului PFMDaPolitică fiscală în vigoare, măsuri noi, impact 
scontatDa
Măsuri anticorupție  
(a se vedea punctul 29)DaPonderea fiscală (incluzând și excluzând resurse -
le naturale)  
(a se vedea punctul 26)Da
Evaluarea capacității financiare și organizaționa -
le a guvernului de mobilizare a resurselor interne  
(a se vedea punctul 28)În mare parteEforturi de consolidare a mobilizării veniturilor 
interne (îmbunătățirea raportului dintre venitu -
rile interne și cheltuieli)  
(a se vedea punctul 24)În mare parte
Consolidarea administrării fiscale  
(a se vedea punctul 28)În mare parteStimulente fiscale (costul global și impactul 
scutirilor)  
(a se vedea punctul 26)Parțial
Transparența și accesul la informații (țări bogate 
în resurse)  
(a se vedea punctul 29)ParțialSistemul fiscal -–componența și relevanța 
diferitelor impozite  
(a se vedea punctul 26)Parțial
Standarde și inițiative convenite la nivel inter -
național  
(a se vedea punctul 30)ParțialEfortul fiscal1 (estimare)  
(a se vedea punctul 26) Nu
Informații disponibile publicului privind legisla -
ția și stimulentele fiscale  
(a se vedea punctul 29)Nu
Evaluarea capacității resurselor umane de 
mobilizare a  resurselor interne  
(a se vedea punctul 28)Nu
1 Atât cu venituri din resurse naturale, cât și fără.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
20 Observații 
Cadrul de gestionare a riscurilor implementat de 
Comisie pentru sprijinul bugetar nu a permis o evaluare 
cuprinzătoare a riscurilor asociate mobilizării veniturilor 
interne
32 
Abordarea Comisiei în ceea ce privește sprijinul bugetar include un cadru de 
gestionare a  riscurilor care a  fost conceput special pentru a  identifica riscurile 
asociate atingerii obiectivelor în materie de sprijin bugetar. Cadrul este, totodată, 
un instrument important pentru conceperea operațiunilor de sprijin bugetar. El 
completează evaluarea politicilor fiscale și a administrațiilor fiscale menționate în 
secțiunea precedentă cu o analiză a riscurilor asociate.
33 
Curtea a analizat dacă rolul predominant al mobilizării veniturilor interne în 
sprijinul bugetar era reflectat în cadrul de gestionare a riscurilor de la nivelul Co -
misiei. Curtea a analizat în special dacă în chestionarul Comisiei privind riscurile 
erau acoperite în mod corespunzător riscurile principale legate de îmbunătățirea 
mobilizării veniturilor interne.
34 
Cadrul de gestionare a riscurilor are la bază un set de întrebări grupate în cinci 
rubrici36. Dintre cele 44 de întrebări din chestionarul privind riscurile, una (în -
trebarea 38) se referea direct la mobilizarea veniturilor37. Deși această întrebare 
este foarte relevantă, ea incluzând evaluarea, colectarea și transferul la timp al 
impozitelor către trezoreria națională, evaluările Comisiei privind riscurile ineren -
te colectării și transferului la timp al impozitelor erau adesea incomplete.
35 
Conform chestionarului, răspunsurile la această întrebare ar trebui evaluate pe 
baza indicatorului PEFA PI-3, care compară venitul intern real cu suma bugetată. 
Deși acest indicator permite evaluarea riscurilor asociate nivelului de acurate -
țe a previziunilor în materie de venituri, el nu spune nimic despre eficacitatea 
colectării impozitelor. În plus, chestionarul nu a impus verificarea altor indicatori 
PEFA, precum PI-14 (eficacitatea măsurilor privind înregistrarea contribuabililor și 
evaluarea fiscală) și PI-15 (eficacitatea colectării veniturilor fiscale), care se axează 
pe riscurile asociate evaluării și colectării impozitelor.36 Riscuri politice; riscuri 
macroeconomice; riscuri de 
dezvoltare; PFM; corupție și 
fraudă.
37 Întrebarea 38 (din rubrica 4.2 
„Controale privind încasările 
fiscale și execuția bugetară”): 
„Care este riscul ca impozitele 
datorate să nu fie corect 
evaluate, colectate și 
transferate în timp util la 
trezorerie?”
21 Observații 
36 
Prin urmare, indicatorii PI-14 și PI-15 nu au fost luați în considerare pentru răs -
punsul la întrebarea  38 din chestionarul privind riscurile în niciuna dintre țările 
auditate. Faptul că riscurile asociate mobilizării veniturilor interne nu au fost luate 
în considerare într-un grad suficient a fost remarcat în evaluarea Comisiei din fe -
bruarie 2015 pentru Mozambic38. Comisia precizase deja în raportul său din 2013 
privind sprijinul bugetar că „surprinzător de puține cadre de gestionare a  riscuri -
lor au raportat riscuri asociate colectării impozitelor”39. Comisia a evaluat riscurile 
aferente mobilizării veniturilor interne ca fiind ridicate numai în una dintre cele 
nouă țări auditate (Sierra Leone).
37 
În plus, întrebarea 38 se referă la „impozitele datorate”, dar nu acoperă riscul ca 
veniturile nefiscale, precum redevențele plătite pentru accesul la resurse naturale 
și la dividende din activități de extracție, să nu fie evaluate, colectate și transfe -
rate la trezorerie în mod corespunzător. În unele dintre țările auditate, veniturile 
din activități extractive au fost aproape la fel de mari ca veniturile fiscale. De 
exemplu, în Mauritania, în 2012, veniturile din activități extractive au reprezentat 
14,9 % din PIB-ul din afara industriei extractive, în timp ce veniturile fiscale au 
reprezentat 16,9 % din aceeași sumă40.
38 
Un alt factor de risc important legat de mobilizarea resurselor care nu este luat 
în calcul în actualul cadru de gestionare a  riscurilor este amploarea și natura 
scutirilor fiscale. Aceste instrumente, care includ stimulente fiscale, scutiri fiscale 
temporare, credite fiscale, reduceri fiscale, zone scutite de impozite etc., pot 
influența nivelul veniturilor pe care le poate colecta o țară, dar și alegerile în 
ceea ce privește activitățile economice și potențialul de a atrage investiții străine 
directe.38 Răspunsul la întrebarea 38 
referitoare la cadrul de 
gestionare a  riscurilor pentru 
Mozambic precizează, printre 
altele, că „PI3 nu acoperă pe 
deplin riscul 38 (care vizează și 
stabilirea corectă a  veniturilor 
fiscale, nu doar colectarea 
sumelor previzionate)”.
39 DG Cooperare internațională 
și dezvoltare, Budget 
support - financial 
implementation, risk 
assessment and selected 
macroeconomic and fiscal 
country results (pilot report)  
(Sprijinul bugetar  -–
implementare financiară, 
evaluarea riscurilor și selecție 
a rezultatelor 
macroeconomice și fiscale 
pentru fiecare țară – raport-
pilot), 2013, p. 12.
40 Pentru 2013, cifrele au fost de 
11,2 % și, respectiv, de 17,6 %. 
Sursa:  Raportul de țară al FMI 
nr. 15/35, februarie 2015.
22 Observații 
Eficacitatea condițiilor de sprijin bugetar, a dialogului 
în materie de politici și a consolidării capacităților 
a fost subminată de deficiențele de concepție și de 
circumstanțele locale dificile
39 
Sprijinul bugetar înseamnă mai mult decât transferul de fonduri către contul de 
trezorerie al țării partenere. Componente la fel de importante ale acestei forme 
de ajutor sunt condițiile de plată și indicatorii de performanță aferenți, precum 
și activitățile de dialog în materie de politici și de consolidare a capacităților im -
plementate în cadrul contractelor de sprijin bugetar. Această secțiune analizează 
dacă Comisia a utilizat în mod eficace condițiile de plată, dialogul în materie de 
politici și consolidarea capacităților, ca parte a măsurilor de sprijin pentru mobili -
zarea veniturilor interne.
În majoritatea contractelor sale de sprijin bugetar, Comisia 
nu a utilizat condiții specifice referitoare la mobilizarea 
veniturilor interne; atunci când erau aplicate, aceste condiții 
nu erau întotdeauna relevante
40 
Condițiile asociate plății sprijinului bugetar includ patru condiții generale de 
eligibilitate, care trebuie îndeplinite înainte de orice plată a fondurilor (a se vedea 
punctul 12). Deși două dintre aceste condiții (stabilitatea macroeconomică și PFM) 
impun o evaluare a progresului înregistrat de țara parteneră în ceea ce privește 
reformele în materie de mobilizare a veniturilor interne, ele acoperă mult mai 
multe aspecte41. Aceasta înseamnă că, dacă situația globală a unei țări partenere 
pe plan macroeconomic și în ceea ce privește PFM este evaluată ca satisfăcătoare, 
bilanțul său în materie de mobilizare a veniturilor interne nu joacă neapărat un 
rol-cheie în decizia Comisiei de a plăti sprijin bugetar.
41 
Plățile pot fi asociate și îndeplinirii unor condiții specifice. Acestea se aplică mai 
des în cazul plății unor tranșe variabile (a se vedea tabelul 3 ) și, de regulă, se tra -
duc în indicatori de performanță și în niveluri-țintă. Pentru a stimula guvernele să 
avanseze în implementarea agendei lor de reforme sau să își amelioreze perfor -
manțele, sumele plătite din tranșele variabile depind de măsura în care s-au atins 
nivelurile-țintă. Prin urmare, utilizarea de condiții specifice referitoare la mobiliza -
rea veniturilor interne asigură o legătură directă între plățile de sprijin bugetar și 
reformele privind mobilizarea veniturilor interne.41 Obiectivele fundamentale ale 
evaluării macroeconomice 
sunt: analiza principalelor 
valori agregate 
macroeconomice și 
identificarea surselor 
potențiale de instabilitate 
macroeconomică și în materie 
de datorii; evaluarea politicilor 
macroeconomice și fiscale 
existente și contribuția 
acestora la stabilizarea 
cadrului macroeconomic pe 
termen scurt și mediu; 
evaluarea eforturilor de 
consolidare a  mobilizării 
veniturilor interne; evaluarea 
vulnerabilității față de șocurile 
externe și a eforturilor de 
consolidare a rezistenței 
macroeconomice. Evaluarea 
PFM se concentrează pe 
principalele evoluții în 
implementarea reformelor 
privind PFM. Principalul 
instrument de evaluare 
a progreselor este PEFA, care 
acoperă următorii piloni ai 
PFM: fiabilitatea bugetară, 
transparența finanțelor 
publice, gestionarea activelor 
și a pasivelor, strategia fiscală 
și bugetarea bazate pe politici; 
previzibilitatea și controlul în 
execuția bugetară; 
contabilitatea și raportarea; 
controlul și auditul extern.
23 Observații 
42 
Pentru a evita pierderea din vedere a obiectivelor strategice ale politicilor, orien -
tările Comisiei limitează la opt numărul maxim de indicatori asociați unei tranșe 
variabile42. Indicatorii ar trebui selectați dintre cei menționați în cadrul de evalua -
re a  performanțelor convenit între partenerii de dezvoltare și țările partenere sau, 
dacă nu există un cadru de evaluare a performanțelor, ar trebui utilizați indicatorii 
care rezultă din documentele relevante de politică publică națională, în coopera -
re cu autoritățile. Curtea a evaluat măsura în care aceste condiții au fost utilizate 
pentru sprijinirea mobilizării veniturilor interne și, acolo unde a fost cazul, dacă 
ele au fost relevante și au stimulat guvernele să implementeze reforme. Curtea 
a analizat și mecanismele introduse pentru verificarea și raportarea cu privire la 
respectarea acestor condiții.
Utilizarea unor condiții de plată specifice referitoare la mobilizarea 
veniturilor interne
43 
Comisia a utilizat condiții de plată specifice legate de mobilizarea veniturilor 
interne în cinci dintre cele 15 contracte de sprijin bugetar auditate (a se vedea 
tabelul 4  și anexa II ). Aceste condiții, asociate tranșelor variabile, au fost stabilite 
doar în contractele de construcție statală, care au o durată limitată de unul sau 
doi ani. Astfel, condițiile specifice s-au axat pe îmbunătățirea mobilizării venitu -
rilor interne pe termen scurt și în țările cele mai fragile. Aceasta nu corespunde 
obiectivului declarat al Comisiei43, și anume de a pune un accent mai puternic pe 
mobilizarea veniturilor interne în special prin contractele pentru buna guvernan -
ță și dezvoltare.42 A se vedea Orientările privind 
sprijinul bugetar, p. 48.
43 COM(2011) 638 final, p. 6.Tabelul 3Eligibilitatea pentru sprijinul bugetar și condițiile de plată specifice
Condiții de eligibilitate 
– trebuie respectate pe perioada contractului cu statele 
beneficiarePlata sprijinului 
bugetarCondiții specifice
Valori fundamentale (drepturile 
omului, democrația și statul de 
drept):
Cerințe diferite în funcție de tipul 
contractelor cu statele benefici -
are, cerințe foarte stricte pentru 
contractele privind buna guvernanță 
și dezvoltareaPatru criterii de eligibilitate:
1. politici publice și reforme relevan -
te și credibile
2. politică macroeconomică orienta -
tă către stabilitate 
3. un sistem de gestionare 
a finanțelor publice suficient de 
transparent, fiabil și eficace
4. transparență și supraveghere 
bugetarăTranșă fixăCondițiile specifice privind tranșele fixe sunt utilizate 
mai rar și necesită îndeplinirea integrală a condiției/
obiectivului.
Exemplu: Elaborarea unui cadru de evaluare a performan -
țelor pentru programul de reformă economică și socială al 
țării.
Tranșă variabilăCondițiile specifice privind tranșele variabile creează 
stimulente pentru îmbunătățirea performanțelor și pot 
permite realizarea de plăți parțiale dacă indicatorii nu sunt 
îndepliniți integral.
Exemplu: Creșterea cu cel puțin 60 % a procentului de 
contribuabili medii și mari care își depun declarațiile fiscale 
la timp.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
24 Observații 
44 
Argumentul cel mai frecvent invocat de Comisie pentru a explica neutilizarea 
condițiilor privind mobilizarea veniturilor interne în contractele sale de sprijin bu -
getar a fost acela că aspectele legate de mobilizarea veniturilor interne sunt aco -
perite de alți donatori. Totuși, Curtea nu a găsit dovezi care să ateste că această 
decizie ar fi fost bazată pe o evaluare a implicării altor donatori în acest domeniu.
Relevanța și efectul stimulativ al condițiilor specifice referitoare la 
mobilizarea veniturilor interne
45 
În trei dintre cele cinci contracte în care a condiționat plata tranșelor variabile de 
îndeplinirea unor condiții care vizau în mod specific mobilizarea veniturilor in -
terne, Comisia nu a selecționat acele condiții care erau cele mai relevante pentru 
contextul național. În Sierra Leone, de exemplu (a se vedea caseta  3), Comisia 
și-a concentrat condițiile specifice privind mobilizarea veniturilor interne asupra 
reformelor administrative la nivelul autorității fiscale și nu a inclus condiții care 
să promoveze noi acte legislative esențiale, care ar fi avut un impact mai mare 
asupra mobilizării veniturilor interne. Tabelul 4Contractele de sprijin bugetar cu condiții specifice referitoare la mobilizarea 
veniturilor interne1
ȚaraCuantumul 
sprijinului bu -
getar angajat 
(milioane de 
euro)Acord de 
finanțare 
semnatTranșe variabile (milioane de euro)Fonduri condiționate 
de mobilizarea venitu -
rilor interne
2017 2016 2015 2014 2013Milioane 
de euro%
Republica Centrafricană 40 2015 nu se aplică 1 2 nu se aplică nu se aplică 3 7, 5 %
Mali 216 2015 8 8 nu se aplică nu se aplică nu se aplică 16 7, 4 %
Niger 130 2013 nu se aplică nu se aplică 3 3 1 6 4,6 %
Sierra Leone 34 2013 nu se aplică nu se aplică nu se aplică 1 2 3 8,8 %
Sierra Leone 80 2015 3 3 nu se aplică nu se aplică nu se aplică 5 6,3 %
Total 500 11 12 5 4 2233 6,6 %
1 Curtea de Conturi Europeană, pe baza unei examinări documentare.
2 Suma cifrelor din cadrul coloanei nu coincide cu suma totală indicată din cauza rotunjirii.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
25 Observații 
Condiții specifice referitoare la mobilizarea veniturilor interne care nu abordează 
reformele cele mai relevante
În Sierra Leone (2013-2015), Comisia a  folosit condiții specifice privind mobilizarea veniturilor interne referitoa -
re la reducerea arieratelor fiscale, accelerarea procesului de depunere a declarațiilor fiscale, publicarea venitu -
rilor din activitățile de extracție, prezentarea în parlament a unei legi privind crearea unei autorități naționale 
în domeniul minereurilor și la publicarea licențelor de minerit și de explorare într-un registru online.
În raportul său din 2013 privind sprijinul bugetar, Comisia a arătat că Sierra Leone era una dintre țările cu cel 
mai ridicat potențial de creștere a veniturilor fiscale. Cu toate acestea, cu excepția arieratelor fiscale, scopul 
condițiilor utilizate a fost acela de a îmbunătăți procedurile administrative la nivelul autorității fiscale și dis -
ponibilitatea publică a datelor. Doar aceste condiții nu conduc în mod direct la o creștere a venitului intern al 
țării.
În aceeași perioadă, legea privind veniturile din industria extractivă, un document legislativ care, potrivit 
Comisiei și FMI, conținea reforme în materie de politici care erau esențiale pentru majorarea veniturilor interne 
din activități extractive și din resurse naturale, era deja elaborată, dar aștepta de ani întregi să fie adoptată de 
parlament. Legea fusese prezentată în parlament în 2013, dar, până în februarie 2016, nu fusese adoptată44. 
Potrivit FMI45, legea privind gestionarea finanțelor publice nu trecuse de parlament și, prin urmare, se pierduse 
momentul propice pentru crearea fondului de venituri din resurse naturale.
Întârzierile persistente înregistrate în adoptarea acestor legi sugerează că un sprijin mai puternic din partea 
donatorilor ar fi grăbit procesul. În urma unei evaluări a sprijinului bugetar pentru Sierra Leone în perioada 
2002-2015 s-a ajuns de asemenea la concluzia că există dovezi că deciziile dificile în materie de mobilizare 
a veniturilor au fost întârziate.
Deși Comisia nu poate obliga un parlament să adopte acte legislative, ea nici nu a încurajat implementarea 
anumitor reforme prevăzute în legi (un fond al veniturilor din resurse naturale și un cont unic de trezorerie), 
prin transformarea acestora în condiții pentru acordarea plăților. Epidemia de Ebola a afectat în mod grav 
capacitatea de funcționare a guvernului și a donatorilor în anii 2014 și 2015. Însă astfel de condiții sau condiții 
similare nu au fost incluse nici în cel mai recent contract de sprijin bugetar, semnat în 2015.
44 Raportul de țară al FMI nr. 14/171, iunie 2014; Evaluarea de eligibilitate din punct de vedere macroeconomic a Comisiei pentru acordul de 
finanțare 37419 și informații primite în timpul misiunii de la autorități și alți donatori/actori.
45 Comunicatul de presă al FMI nr. 16/143, 29 martie 2016.Caseta 3
26 Observații 
46 
În trei cazuri, condițiile specifice aplicate nu au generat efectul stimulativ scontat 
(a se vedea caseta 4 ), fiindcă fuseseră deja îndeplinite în momentul semnării con -
tractului sau pur și simplu pentru că erau imposibil de pus în aplicare. Acest lucru 
conduce la o utilizare ineficace a condițiilor specifice referitoare la mobilizarea 
veniturilor interne.
Exemple de condiții specifice referitoare la mobilizarea veniturilor interne, fără 
efect stimulativ
Condiții deja îndeplinite înainte de semnarea acordului de finanțare
În Republica Centrafricană, al doilea contract de sprijin bugetar pentru construcția statală, semnat în 2015, 
avea asociate condiții specifice referitoare la mobilizarea veniturilor interne. Condițiile asociate primei tranșe 
variabile pentru 2015 (1 milion de euro) și privind transmiterea și urmărirea punerii în aplicare a planurilor de 
acțiune pentru mobilizarea veniturilor fiscale și vamale au fost îndeplinite înainte de semnarea acordului de 
finanțare la 10  iulie  2015.
La fel, în Sierra Leone, condițiile privind tranșa variabilă pentru 2013 au fost îndeplinite înainte de semnarea 
acordului de finanțare aferent.
Legislația națională a împiedicat îndeplinirea unei condiții
În Niger, nivelul-țintă stabilit pentru limitarea scutirilor fiscale pentru tranșa variabilă din 2013 s-a dovedit a fi 
imposibil de atins, întrucât legislația națională nu permitea măsurile descrise în indicator.
Condițiile priveau eliminarea scutirilor de la impozitul pe venit pentru beneficiile realizate și eliminarea unei 
clauze privind deductibilitatea în legătură cu impozitarea societăților de minerit.
Ambele condiții ar fi impus modificări în transpunerea Codului privind mineritul al Uniunii Economice și Mo -
netare Vest-Africane, ceea ce nu era fezabil într-un timp atât de scurt (la un an de la semnarea acordului de fi -
nanțare). Aceste dificultăți juridice nu au fost identificate în faza de elaborare a contractului de sprijin bugetar.Caseta 4
27 Observații 
Monitorizarea condițiilor privind mobilizarea veniturilor interne
47 
Acordurile de finanțare prin care sunt implementate cele cinci contracte de spri -
jin bugetar auditate care conțineau condiții specifice referitoare la mobilizarea 
veniturilor interne (a se vedea tabelul 4 ) au inclus mecanisme de monitorizare și 
evaluare a îndeplinirii acestor condiții. Detaliile erau diferite de la un contract la 
altul. În patru cazuri, ele au fost suficient de bine definite pentru a permite Comi -
siei să efectueze o evaluare obiectivă a modului în care țara parteneră respectă 
condițiile. Totuși, contractul cu Republica Centrafricană nu a  inclus mecanisme 
adecvate pentru monitorizarea de către Comisie (a se vedea caseta 5 ).
48 
De la intrarea în vigoare a noilor sale orientări, Comisia a elaborat un raport anual 
privind sprijinul bugetar46. Scopul este acela de a furniza o imagine de ansamblu 
a punerii în aplicare a contractelor UE privind sprijinul bugetar. Curtea a examinat 
în ce măsură raportul anual furnizează informații relevante privind mobilizarea 
veniturilor interne. Raportul-pilot din 2013 conținea puține elemente descriptive 
în acest sens: informații generale privind țările care au implementat Inițiativa 
privind transparența în industriile extractive (EITI)47 și ponderea veniturilor pentru 
fiecare țară în care erau puse în aplicare contracte de sprijin bugetar.46 DG Cooperare Internațională 
și Dezvoltare, „Sprijinul 
bugetar  -–implementare 
financiară, evaluarea riscurilor 
și selecție a rezultatelor 
macroeconomice și fiscale la 
nivel de țară (raport-pilot)”, 
2013.
47 Inițiativa privind transparența 
în industriile extractive (EITI) 
este un standard global care 
promovează gestionarea 
deschisă și responsabilă 
a resurselor naturale. Țările 
implementează standardul 
EITI pentru a garanta 
prezentarea de informații 
integrale cu privire la 
impozitele și alte plăți 
efectuate de companiile de 
petrol, gaze și minerit în 
beneficiul guvernelor.
Exemple de bune practici și de practici deficitare privind monitorizarea condițiilor 
specifice referitoare la mobilizarea veniturilor interne
În Mali, au fost instituite mecanisme clare de monitorizare pentru condițiile specifice referitoare la mobilizarea 
veniturilor interne în al doilea program de sprijin bugetar pentru construcția statală. Pentru fiecare indicator/
subindicator, acordul de finanțare a  inclus informații detaliate, precum descrierea completă a  indicatorului, 
situațiile de referință, nivelurile-țintă, sursele de verificare, serviciile responsabile și data la care se preconiza 
că vor deveni disponibile datele. În contractele cu Niger și Sierra Leone (două contracte) s-au observat aspecte 
pozitive similare.
În contractul de sprijin bugetar încheiat cu Republica Centrafricană în 2015, Comisia a convenit cu guvernul 
că va verifica respectarea condițiilor privind mobilizarea veniturilor interne48 cu ajutorul unor scrisori de 
transmitere și al unor rapoarte de punere în aplicare în ceea ce privește planurile de acțiune ale două direcții 
generale. Totuși, întrucât acordul de finanțare nu a prevăzut niveluri-țintă sau valori de bază pentru indicatorii 
conveniți, a fost imposibil să se realizeze o urmărire adecvată, fiindcă nu exista un standard cu care să se com -
pare realizările. În special, Comisia nu a formulat cerințe privind calitatea planurilor de acțiune sau procentul 
din planuri care ar trebui să fie pus în aplicare pentru ca indicatorii să fie considerați ca fiind realizați.
48 Prima tranșă variabilă pentru 2015: transmiterea și urmărirea punerii în aplicare a planurilor de acțiune pentru mobilizarea veniturilor fiscale și 
vamale în 2015. A doua tranșă variabilă pentru 2015: urmărirea punerii în aplicare a planurilor de acțiune pentru mobilizarea veniturilor fiscale și 
vamale în 2015 și elaborarea de planuri de acțiune pentru mobilizarea veniturilor fiscale și vamale în 2016.Caseta 5
28 Observații 
49 
Deși rapoartele ulterioare conțineau informații mai detaliate, acestea sunt încă 
insuficiente în ceea ce privește contractele de sprijin bugetar cu condiții specifice 
referitoare la mobilizarea veniturilor interne. De exemplu, nu sunt furnizate informa -
ții financiare privind programele care vizează mobilizarea veniturilor interne. Carac -
terul adecvat al raportării UE privind sprijinul acordat pentru mobilizarea veniturilor 
interne este afectat de faptul că nu există un cod obligatoriu CAD49 specific pentru 
politica fiscală și pentru administrația fiscală. Prin urmare, nu sunt disponibile infor -
mații cuprinzătoare privind totalul finanțării acordate de Comisie pentru mobiliza -
rea veniturilor interne prin sprijinul bugetar și prin alte forme de ajutor.
Dialogul în materie de politici era în general bine coordonat, 
însă eficacitatea sa ca instrument pentru sprijinirea 
mobilizării veniturilor interne a fost subminată de o abordare 
strategică deficitară și de circumstanțele locale dificile
50 
Comisia consideră dialogul în materie de politici drept un element fundamental al 
sprijinului bugetar. Un dialog eficace ar trebui să se bazeze pe evaluările privind 
eligibilitatea și riscurile descrise în secțiunea anterioară a acestui raport, ținând 
cont și de dialogul angajat de alți donatori. Orientările privind sprijinul bugetar im -
pun o „strategie a dialogului constant”, pentru identificarea celor mai eficace me -
tode și platforme de dialog și a unui program de acțiune. De asemenea, în orientări 
se prevede faptul că dialogul în materie de politici ar trebui să se axeze pe politica 
fiscală, pe administrarea și pe veniturile fiscale, inclusiv din resurse naturale.
51 
Curtea a evaluat măsura în care Comisia a folosit o strategie de dialog bazată pe 
evaluările sale privind provocările și riscurile în materie de mobilizare a venitu -
rilor interne și dacă strategia respectivă includea toate cerințele menționate în 
orientări. Totodată, Curtea a examinat frecvența, caracterul adecvat și eficacita -
tea dialogului, precum și modul în care acesta este documentat și coordonat cu 
principalii actori din domeniu.
Comisia nu a dezvoltat strategii de dialog
52 
Dialogul în materie de politici se derulează adesea într-un context dificil. Responsa -
bilitatea și gradul de angajament privind reformele în materie de venituri pot suferi 
modificări pe măsură ce noi guverne vin la putere sau pe măsură ce se produc eveni -
mente neașteptate. Și rotația personalului în cadrul delegațiilor Comisiei reprezintă 
o dificultate în ceea ce privește continuitatea dialogului. Prin urmare, o strategie de 
dialog cu obiective clar definite este esențială pentru urmărirea progreselor și pentru 
abordarea problemelor identificate drept esențiale. O  astfel de strategie ar include, 
de exemplu, problemele care trebuie urmărite în perioada viitoare, responsabilitățile 
personalului delegației, principalii interlocutori care trebuie abordați, platformele pe 
care ar trebui abordate problemele, un calendar orientativ și rezultatele scontate.49 Prin intermediul sistemului său 
de notificare al țărilor 
creditoare (SNTC), Comitetul 
de asistență pentru dezvoltare 
al OCDE a elaborat o serie de 
„coduri specifice”, care trebuie 
utilizate de donatori la 
înregistrarea fluxurilor de 
ajutor în baza de date 
relevantă a OCDE, care poate fi 
folosită ulterior pentru 
a genera informații statistice 
privind fluxurile de ajutor. 
Începând cu 2014, se utilizează 
un cod „fictiv”, codul 15114, 
pentru raportarea voluntară 
privind sprijinul pentru 
politica fiscală și pentru 
administrarea fiscală.
29 Observații 
50 Orientările privind sprijinul 
bugetar, septembrie 2012, 
p. 42: „O strategie a dialogului 
constant ar trebui […] să 
identifice cele mai eficace 
metode și platforme de dialog, 
precum și un program de 
acțiune.”53 
Curtea a constatat că Comisia nu dezvoltase strategii pentru dialogul în materie 
de politici în cazurile în care identificase aspecte specifice referitoare la mobili -
zarea veniturilor interne care trebuiau abordate50. Acest lucru s-a întâmplat chiar 
și în țări partenere precum Sierra Leone, unde Comisia identificase mobilizarea 
veniturilor interne drept un risc ridicat pentru atingerea obiectivelor de sprijin 
bugetar.
54 
Deși în evaluările privind eligibilitatea în materie de PFM, în acordurile de finan -
țare și în alte documente pregătitoare ale Comisiei erau menționate forumurile 
în care urma să aibă loc dialogul în materie de politici (de exemplu, reuniunile de 
coordonare comune guvern-donator), problemele care trebuiau abordate erau 
prezentate doar în termeni generali. În absența unor strategii de dialog, este 
dificil să se evalueze în mod obiectiv dacă această componentă de sprijin bugetar 
a contribuit în mod eficace la reformele privind mobilizarea veniturilor interne.
55 
Curtea a constatat că dialogul în materie de politici privind mobilizarea venitu -
rilor interne era mai bine direcționat atunci când era însoțit de condiții specifice 
(Republica Centrafricană, Mali, Niger și Sierra Leone), întrucât identificarea, nego -
cierea și, ulterior, monitorizarea acestor condiții au impus discuții extinse cu țările 
partenere. În celelalte țări auditate, dialogul s-a derulat într-un context mult mai 
amplu, precum procesul de reformă a PFM, mobilizarea veniturilor interne fiind 
doar unul dintre numeroasele subiecte de discuție (a se vedea punctul 40). De 
fapt, discuțiile pe marginea reformelor PFM nu au garantat neapărat o acoperire 
riguroasă a mobilizării veniturilor interne (a se vedea exemplul din caseta 6 ).
Dialogul privind PFM nu a garantat întotdeauna o acoperire riguroasă a mobilizării 
veniturilor interne
În Mozambic, dialogul în materie de politici s-a derulat prin intermediul unui grup de coordonare care a dez -
bătut aspecte generale ale PFM. Având în vedere sfera largă de acoperire a PFM, anumite aspecte specifice și 
tehnice au fost discutate de mai multe subgrupuri, inclusiv de un subgrup pentru impozitare care era res -
ponsabil în special de aspecte legate de mobilizarea veniturilor interne, precum riscul fiscal și veniturile din 
resurse naturale.
Întrucât contractul de sprijin bugetar al UE în Mozambic nu conținea, pentru tranșa variabilă, condiții specifice 
referitoare la mobilizarea veniturilor interne, Comisia nu a participat la subgrupul pentru impozitare, în cadrul 
căruia erau monitorizate îndeaproape performanțele țării în materie de mobilizare a veniturilor interne. Aceas -
ta a redus în mod evident implicarea Comisiei în acest domeniu, deoarece în reuniunile grupului PFM la care 
participa Comisia se discutau doar principalele concluzii ale subgrupului pentru impozitare.Caseta 6
30 Observații 
În general, dialogul a fost bine coordonat cu partenerii de dezvoltare, dar 
nu a avut loc în mod regulat din cauza contextelor naționale dificile
56 
În țările partenere, Comisia a  colaborat îndeaproape cu alți donatori care ofereau 
sprijin bugetar51. Donatorii se întâlneau sau comunicau52 înaintea reuniunilor 
comune de planificare sau de revizuire, în cadrul cărora își prezentau și discutau 
pozițiile și își aliniau punctele de vedere. Analiza Comisiei privind situația macro -
economică și fiscală, principalele deficiențe, progresele înregistrate de reforme și 
succesul eforturilor guvernamentale era de regulă în acord cu evaluările furnizate 
de FMI și de alți actori prezenți în țara în cauză.
57 
În Republica Centrafricană, Niger și Sierra Leone53, dialogul în materie de politici ne -
cesar pentru a evalua modul în care guvernul respectă condițiile specifice referitoa -
re la mobilizarea veniturilor interne nu a avut loc în mod regulat, din cauza circum -
stanțelor naționale dificile. Acest lucru a  subminat potențialul acestei componente 
de a funcționa ca un instrument pentru identificarea și corectarea rapidă a aspecte -
lor nesatisfăcătoare în ceea ce privește progresele realizate (a se vedea caseta 7 ).51 În Mauritania, UE era singurul 
donator care oferea sprijin 
bugetar, dar problemele 
privind PFM erau discutate și 
coordonate la nivelul tuturor 
donatorilor.
52 În Senegal, donatorii folosesc 
un site web dedicat pentru 
a comunica.
53 La momentul auditului Curții, 
Comisia nu evaluase încă 
progresele înregistrate de Mali 
în ceea ce privește condițiile 
specifice relevante referitoare 
la mobilizarea veniturilor 
interne, acestea aplicându-se 
doar tranșelor variabile pentru 
2016  și 2017.
Exemple de dialog care nu a avut loc în mod regulat
În Republica Centrafricană, mecanismele de asigurare a dialogului în materie de politici instituite în 2010 nu 
mai funcționau de la începerea crizei politice din 2012. În martie 2014 a fost înființat un comitet de monitorizare 
a reformei finanțelor publice (care a inclus măsuri privind mobilizarea veniturilor interne). Deși donatorii le-au 
reamintit în mai multe rânduri autorităților care erau responsabilitățile lor, comitetul s-a reunit o singură dată, la 
sfârșitul anului 2014. Prin urmare, comitetul pentru trezorerie a trebuit să preia responsabilitățile acestui comitet 
și procesul de dialog privind modul în care guvernul a respectat cele două condiții specifice referitoare la mobili -
zarea veniturilor interne aplicabile tranșei variabile din 2015, deși acest lucru nu era prevăzut în mandatul său.
În Sierra Leone, în perioada 2014-2015, dialogul în materie de politici nu s-a putut derula din cauza crizei 
provocate de epidemia de Ebola. În plus, o evaluare a sprijinului bugetar acordat acestei țări în perioada 2002-
201554 a concluzionat că reformele privind administrarea fiscală nu erau sprijinite în mod activ printr-un dialog 
la nivel înalt și prin asumarea de angajamente în mod similar altor domenii în care s-au înregistrat progrese 
mai mari (EITI, Inițiativa privind asistența medicală gratuită). Per ansamblu, administrarea veniturilor a fost 
subapreciată în procesul de dialog privind cadrul de evaluare a performanțelor.
În Niger, în pofida solicitărilor repetate ale comunității de donatori, grupul de coordonare pentru sprijinul 
bugetar nu este încă funcțional, din cauza dezacordurilor între două ministere cu privire la alocarea responsa -
bilităților de coordonare între donatori. Nu a fost instituit niciun cadru comun pentru monitorizarea progre -
selor realizate în atingerea condițiilor. Totodată, Comisia a  recunoscut că a  întâmpinat dificultăți în a  întâlni 
reprezentanții guvernului și a raportat că recomandările donatorilor nu erau urmate. Conform acordului dintre 
guvern și Comisie, tranșa variabilă pentru 2013 includea o  condiție privind mobilizarea veniturilor interne, prin 
care se impuneau măsuri imposibil de pus în aplicare în temeiul legislației naționale (a se vedea caseta 4 ). În 
acest caz, dialogul în materie de politici nu a identificat această problemă.
54 Evaluarea independentă a sprijinului bugetar către Sierra Leone în perioada 2002-2015 (raport final, aprilie 2016).Caseta 7
31 Observații 
Componenta de consolidare a capacităților prezentă în 
contractele de sprijin bugetar viza rareori mobilizarea 
veniturilor interne
58 
Capacitatea administrativă este o componentă fundamentală a mobilizării eficace 
a veniturilor în Africa Subsahariană. Deși componenta de consolidare a capacită -
ților din cadrul sprijinului bugetar este relativ redusă comparativ cu alte mijloace 
folosite de Comisie pentru a răspunde nevoilor în materie de capacități pentru 
mobilizarea veniturilor interne, orientările privind sprijinul bugetar identifică 
reformele fiscale, administrarea fiscală  și gestionarea resurselor naturale  drept 
domenii de consolidare a capacităților extrem de importante. Curtea a evaluat 
măsura în care Comisia a abordat nevoile în materie de capacități pentru mobili -
zarea veniturilor interne prin contractele sale de sprijin bugetar.
59 
S-a acordat sprijin bugetar pentru consolidarea capacităților în domeniul mai 
larg al PFM, care poate include și sprijinul direct sau indirect pentru mobilizarea 
veniturilor interne (a se vedea punctul 40). Nouă dintre cele 15 contracte auditate 
în șase țări (Capul Verde, Republica Centrafricană, Mali, Mauritania, Niger și Sierra 
Leone) prevedeau alocarea unei sume totale de 60,4 milioane de euro pentru 
consolidarea capacităților, reprezentând 4,8 % din suma totală angajată în spriji -
nul bugetar. Totuși, în cadrul sprijinului bugetar, Comisia a alocat în mod explicit 
un volum foarte mic de finanțare pentru consolidarea capacităților în materie de 
mobilizare a veniturilor interne, doar unul dintre contractele examinate de Curte 
vizând consolidarea capacităților, sprijinul ridicându-se la 3 milioane de euro. 
Caseta 8  prezintă detalii privind utilizarea limitată a sprijinului bugetar pentru 
consolidarea capacităților în materie de mobilizare a veniturilor interne.
Sprijin limitat pentru consolidarea capacităților în materie de mobilizare 
a veniturilor interne
În Republica Centrafricană, numeroși donatori au un program de asistență tehnică prin care ajută guvernul de 
tranziție să restabilească funcționarea de bază a finanțelor publice. Contractul de sprijin bugetar 37458 a in -
clus 3 milioane de euro pentru implementarea reformelor necesare pentru asigurarea veniturilor. Acesta urma 
să fie unul dintre cei trei piloni ai contractului, având drept scop garantarea sinergiilor necesare în situația 
fragilă cu care se confrunta țara. Scopul sprijinului era acela de a completa alte proiecte de asistență tehnică 
aflate în derulare în domeniu. Totuși, el nu a fost niciodată pus în practică.Caseta 8
32 Observații 
Comisia nu dispunea de instrumente adecvate pentru 
a demonstra că sprijinul bugetar al UE a contribuit la 
îmbunătățirea mobilizării veniturilor interne în țările 
partenere
60 
Întrucât noua abordare a Comisiei privind sprijinul bugetar a intrat în vigoare în 
2012, această formă de ajutor s-a dovedit a fi, împreună cu alte inițiative ale UE, 
un instrument important pentru a ajuta țările partenere să își îmbunătățească 
mobilizarea veniturilor interne (a se vedea figura 1 ). În această secțiune, Curtea 
a analizat dacă Comisia folosește indicatori și tehnici de evaluare care ar putea 
arăta dacă sprijinul bugetar a contribuit efectiv la mobilizarea veniturilor interne 
în țările auditate.
61 
Curtea a constatat că Comisia folosește indicatori de impact de nivel înalt. Deși 
aceștia sunt adecvați pentru monitorizarea progresului global în ceea ce privește 
mobilizarea veniturilor interne, ei pot fi influențați de numeroși factori externi 
și nu pot înregistra realizările și rezultatele generate în mod specific de sprijinul 
bugetar. Astfel, ei nu oferă indicii clare privind măsura în care sprijinul bugetar 
a contribuit la mobilizarea veniturilor interne, în mod pozitiv sau negativ, în țările 
auditate.
62 
Un indicator standard folosit de Comisie pentru evaluarea progresului în materie 
de mobilizare a  veniturilor interne este ponderea veniturilor în PIB55, care rapor -
tează veniturile colectate la performanțele economice ale unei țări. Curtea a ana -
lizat modul în care a evoluat acest indicator în perioada 2007-2014. Deși în aceas -
tă perioadă raportul a crescut în șase dintre cele nouă țări auditate56, valorile nu 
arată nicio modificare evidentă față de finalul anului 2012, când a intrat în vigoare 
noua abordare (a se vedea figura 2 ). Cu toate acestea, valorile acestui indicator 
nu pot fi asociate sprijinului bugetar sau vreunei alte acțiuni a donatorilor, fiindcă 
el este influențat de numeroși factori. De exemplu, în Mauritania, indicatorul 
a crescut semnificativ din 2011 până în 2012, în principal datorită veniturilor ridi -
cate din minerit, ca urmare a exporturilor record din 201157. În Republica Centra -
fricană, dimpotrivă, din cauza crizei politice și de securitate, indicatorul a scăzut 
drastic după 2012. În Mozambic, variația înregistrată între 2012 și 2013 a fost mai 
mare decât de obicei, dar în special datorită câștigurilor de capital neașteptate 
obținute din vânzarea de concesiuni de gaze58.55 Acest indicator este folosit și 
de FMI și de Banca Mondială.
56 Pentru o imagine mai clară, 
Curtea a folosit ponderea 
veniturilor, fără a lua în calcul 
subvențiile acordate de 
donatori.
57 Raportul de țară al FMI 
nr. 12/323, a cincea revizuire, 
2012.
58 Raportul de țară al FMI 
nr. 14/148, a doua revizuire, 
2014.
33 Observații 
63 
Nigerul a fost singura țară care a înregistrat o tendință pozitivă relativ constantă 
după 2012. Potrivit FMI, creșterea din 2013 s-a datorat în special veniturilor excep -
ționale din sectorul petrolier. În majoritatea celorlalte țări, evoluțiile au fost mai 
diverse în această perioadă. Figura 2Evoluția veniturilor ca procent din PIB, 2007-2014
Africa SubsaharianăCapul VerdeSierra Leone*MauritaniaRwandaRepublica Centrafricană*SenegalMozambicNiger*Mali*
2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 200730
25
20
15
10
5
0
* Țări cu indicatori pentru mobilizarea veniturilor interne.
Sursa:  IMF Regional Economic Outlook  (Analiza economică regională a FMI), octombrie 2015. Cifre pentru Mauritania din Analiza economică pen -
tru Africa 2012, 2014 și 2016 / Curtea de Conturi Europeană (calcule).
34 Observații 
64 
Un alt set de indicatori folosiți de Comisie pentru a evalua îmbunătățirile sistemu -
lui fiscal provine din cadrul PEFA. Curtea a analizat trei indicatori PEFA specifici 
pentru mobilizarea veniturilor interne59 măsurând transparența, înregistrarea 
și încasarea impozitelor. Acești indicatori oferă informații privind aspecte im -
portante ale politicii și administrării fiscale. Totuși, ei au o valoare informativă 
redusă pentru scopul auditului, întrucât, pentru perioada post-2012 (când au fost 
aprobate noile orientări privind sprijinul bugetar), ei sunt disponibili doar pentru 
două țări (Mauritania și Sierra Leone). Tabelul 5  arată o  îmbunătățire globală între 
prima și cea de a doua evaluare PEFA – derulate pentru perioadele 2006-2008 
și, respectiv, 2010-201260. Situația în cele două țări pentru care sunt disponibile 
informații după 2012 este următoarea:
- Raportul privind Mauritania nu arată nicio îmbunătățire pentru vreunul dintre 
cei trei indicatori, comparativ cu 2008.
- Pentru Sierra Leone, doar indicatorul privind încasările fiscale s-a îmbunătățit 
semnificativ începând cu 2010.Tabelul 559 Orientările Comisiei, p. 37: 
„Comisia folosește Cadrul de 
măsurare a performanțelor 
PEFA-PFM ca instrument 
prioritar pentru evaluarea 
calității sistemului PFM într-o 
țară. Cadrul PEFA-PFM 
măsoară performanțele 
operaționale ale sistemului 
PFM folosind 28 de indicatori 
ce acoperă șase dimensiuni 
principale și evaluează 
impactul probabil al 
deficiențelor PFM pentru trei 
niveluri de rezultate bugetare 
ale PFM pe termen mediu.” 
Administrarea fiscală este 
acoperită, în cadrul PEFA, de 
patru indicatori care evaluează 
„veniturile agregate obținute, 
comparativ cu bugetul 
aprobat inițial” (PI-3), 
„transparența obligațiilor și 
a responsabilităților 
contribuabililor” (PI-13), 
„eficacitatea măsurilor privind 
înregistrarea contribuabililor și 
evaluarea fiscală” (PI-14) și 
„eficacitatea colectării 
veniturilor fiscale” (PI-15).
60 Cel mai recent an al evaluării 
PEFA variază, de la țară la țară, 
între 2007 și 2014.
Evoluția scorurilor PEFA
Indicator PEFA1PI-13 Transparența obligați -
ilor și a  responsabilităților 
contribuabiluluiPI-14 Eficacitatea măsurilor pentru 
înregistrarea contribuabililor și 
evaluarea fiscalăPI-15 Eficacitatea colectării plăților 
fiscale
Primul 
raport 
disponibilAl doilea 
raport 
disponibilAl treilea 
raport 
disponibilPrimul 
raport 
disponibilAl doilea 
raport 
disponibilAl treilea 
raport 
disponibilPrimul 
raport 
disponibilAl doilea 
raport 
disponibilAl treilea 
raport 
disponibil
Capul Verde 2007 - B 2007 - A 2007 - D+
Republica Centrafricană22008 - D+ 2010 - C 2008 - D+ 2010 - C 2008 - D+ 2010 - D+
Mali22006 - C+ 2010 - B 2006 - C 2010 - C+ 2006 - C+ 2010 - C+
Mauritania 2008 - B 2014 - B 2008 - C+ 2014 - C 2008 - D+ 2014 - D+
Mozambic 2006 - B 2008 - B+ 2010 - A 2006 - C+ 2008 - B 2010 - A 2006 - D+ 2008 - D+ 2010 - C+
Niger22008 - C 2012 - C+ 2008 - C 2012 - C 2008 - D+ 2012 - D+
Rwanda 2007 - A 2010 - A 2007 - B+ 2010 - A 2007 - D+ 2010 - D+
Senegal 2007 - B 2011 - B 2007 - C+ 2011 - B 2007 - 2011 - D+
Sierra Leone22007 - C+ 2010 - B 2014 - B 2007 - C 2010 - B 2014 - B+ 2007 - D+ 2010 - D+ 2014 - B+
1  Cadrul PEFA evaluează și raportează punctele forte și slabe ale gestiunii financiare publice, folosind în prezent 31 de indicatori de perfor -
manță care sunt dezagregați ulterior în 94 de dimensiuni. Performanțele pentru fiecare indicator și fiecare dimensiune se măsoară pe o scară 
ordinală în patru puncte, de la A la D.
2  Țări cu indicatori pentru mobilizarea veniturilor interne.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
35 Observații 
65 
Constatările de mai sus demonstrează că indicatorii de nivel înalt specifici pentru 
mobilizarea veniturilor interne folosiți de Comisie nu oferă suficiente informații 
relevante privind contribuția relativă a sprijinului bugetar la mobilizarea veni -
turilor interne în țările auditate. Aceste observații sunt în acord cu alte evaluări 
recente ale acestui mijloc de a furniza ajutor, care nu au putut demonstra vreun 
impact substanțial, fie el pozitiv sau negativ, la nivelul mobilizării veniturilor 
interne. O evaluare efectuată de DANIDA, serviciul de cooperare pentru dezvol -
tare din Danemarca, publicată în 2014, a trecut în revistă mai multe studii la nivel 
de țară, evaluări specifice și studii tematice privind contractele de sprijin bugetar. 
Ea a constatat că „operațiunile de sprijin bugetar nu par să fi avut vreun impact 
semnificativ la nivelul colectării de venituri interne”. Direcția pentru evaluarea 
politicilor și a operațiunilor (IOB) din cadrul Ministerului Afacerilor Externe din 
Țările de Jos a tras o concluzie similară în 2011, afirmând că nu există dovezi care 
să arate că sprijinul bugetar „a avut un efect pozitiv asupra veniturilor fiscale”61.
66 
În mod similar, o evaluare a sprijinului bugetar acordat în perioada 2002-2015 
în Sierra Leone nu a fost suficient de concludentă în ceea ce privește impactul 
asupra mobilizării veniturilor interne: „relația cu sprijinul bugetar pare să fie la 
prima vedere deficitară”62. Evaluarea a constatat și că „nu s-a dovedit posibilă 
demonstrarea unei legături de cauzalitate în ceea ce privește un eventual efect 
de descurajare a mobilizării veniturilor ca urmare a sprijinului bugetar”.
67 
Pentru a demonstra măsura în care contractele de sprijin bugetar au un impact 
direct asupra mobilizării veniturilor interne, ar trebui dezvoltate instrumente 
adecvate de colectare a datelor și ar trebui evaluate în detaliu domenii specifice 
ale unui sistem fiscal, cu o comparație la nivel cronologic și cu atribuirea pro -
greselor realizate către componentele individuale ale asistenței bugetare. Un 
instrument de acest gen este TADAT (a se vedea punctul 24), care oferă o evaluare 
specifică a sistemelor, a proceselor și a instituțiilor de administrare fiscală de la 
nivel național. Totuși, acest instrument se află încă în faza-pilot: până în prezent, 
au fost evaluate componentele-cheie ale sistemelor fiscale pentru 17 țări.61 Examinarea evaluărilor privind 
sprijinul bugetar, Danida 
(2014); Examinarea sprijinului 
bugetar în perioada 
2000-2011, Direcția pentru 
evaluarea politicilor și 
a operațiunilor (IOB), 
Ministerul Afacerilor Externe 
din Țările de Jos.
62 Evaluarea independentă 
a sprijinului bugetar către 
Sierra Leone în perioada 
2002-2015, p.  73.
36
 Concluzii și recomandări
68 
Mobilizarea veniturilor interne se referă la generarea de venituri publice din 
resurse interne, din surse fiscale sau nefiscale. Îmbunătățirea mobilizării venitu -
rilor interne în țările în curs de dezvoltare reprezintă un factor esențial în dezvol -
tarea durabilă a acestora și a devenit, astfel, o prioritate a politicii UE în materie 
de dezvoltare. UE sprijină mobilizarea veniturilor interne în aceste țări prin mai 
multe modalități, inclusiv prin sprijin bugetar. Aproximativ 20 % din finanțarea UE 
pentru dezvoltare este direcționată prin sprijin bugetar, Africa Subsahariană fiind 
cel mai mare beneficiar. Îmbunătățirea mobilizării veniturilor interne a reprezen -
tat una dintre cele cinci provocări-cheie în materie de dezvoltare vizate de noua 
abordare a Comisiei privind sprijinul bugetar, adoptată în 2012.
69 
În cadrul acestui audit, Curtea a analizat dacă Comisia a utilizat în mod eficace 
contractele de sprijin bugetar pentru a sprijini mobilizarea veniturilor interne în 
țările cu venituri mici și medii inferioare din Africa Subsahariană. Curtea a con -
statat că noua abordare a Comisiei a mărit potențialul acestei forme de ajutor de 
a sprijini în mod eficace mobilizarea veniturilor interne, însă deficiențele în ceea 
ce privește planificarea și implementarea au împiedicat valorificarea pe deplin 
a acestui potențial. În plus, analiza Curții privind datele și evaluările disponibile 
a evidențiat absența unor instrumente de monitorizare adecvate pentru furni -
zarea de date în vederea evaluării măsurii în care sprijinul bugetar a contribuit 
la îmbunătățirea per ansamblu a mobilizării veniturilor interne în țările auditate. 
Pe baza acestor elemente, Curtea trage concluzia că, deocamdată, Comisia nu 
a utilizat în mod eficace contractele de sprijin bugetar pentru a sprijini mobi -
lizarea veniturilor interne în țările cu venituri mici și medii inferioare din Africa 
Subsahariană.
37 Concluzii și recomandări 
70 
Comisia nu a acordat suficientă atenție mobilizării veniturilor interne atunci 
când a  conceput operațiunile de sprijin bugetar. Deși noua abordare reprezintă 
o îmbunătățire, întrucât a condus la o ameliorare a evaluării referitoare la mobili -
zarea veniturilor interne în țările partenere și la o analiză a riscurilor aferente, ea 
nu a fost pusă întotdeauna în practică în totalitate. Evaluările pentru fiecare țară 
sunt fundamentale pentru conceperea sprijinului bugetar, întrucât ajută Comi -
sia să identifice aspectele critice care trebuie abordate prin condițiile de plată, 
consolidarea capacităților și dialogul în materie de politici, aplicate în paralel cu 
finanțarea. Totuși, evaluările auditate de Curte, care au fost efectuate în coordo -
nare cu alți donatori, nu au acoperit aspecte esențiale ale politicii și administrării 
fiscale, prevăzute chiar de orientările Comisiei. În plus, nu au fost evaluate riscuri 
fundamentale legate de scutirile fiscale și de colectarea și transferul impozitelor 
și al veniturilor nefiscale din resurse naturale (a se vedea punctele 19-38).
Recomandarea 1 – Consolidarea evaluărilor privind 
mobilizarea veniturilor interne și a analizei riscurilor
(a) Înainte de a aproba noi contracte și plăți de sprijin bugetar, Comisia ar trebui 
să se asigure că evaluările privind mobilizarea veniturilor interne sunt cuprin -
zătoare și puse în aplicare în mod coerent. În special, Comisia ar trebui să veri -
fice dacă evaluările acoperă toate aspectele relevante ale politicii și adminis -
trării fiscale descrise în orientările sale privind sprijinul bugetar. Atunci când 
statisticile și datele relevante nu sunt disponibile, acest aspect ar trebui de 
asemenea menționat în evaluări, întrucât poate furniza informații importante 
cu privire la nevoile în materie de capacități ale țărilor partenere.
(b) Comisia ar trebui să își finalizeze de urgență cadrul de evaluare a riscurilor, 
incluzând riscuri asociate veniturilor nefiscale și scutirilor fiscale. Comisia ar 
trebui să extindă sursele de informare folosite pentru a răspunde la între -
barea nr. 38 privind evaluarea riscurilor referitoare la veniturile fiscale astfel 
încât să includă indicatorii PEFA PI-14 și PI-15 privind evaluarea și colectarea 
impozitelor. Evaluările privind mobilizarea veniturilor interne ar trebui să 
folosească și TADAT ca sursă de informare, oricând acesta este disponibil.
38 Concluzii și recomandări 
71 
Comisia nu a  condiționat plata fondurilor de sprijin bugetar de aplicarea unor 
reforme specifice în materie de mobilizare a veniturilor interne decât în cazul 
a cinci dintre cele 15 contracte de sprijin bugetar auditate. Deși s-ar putea folosi 
diviziunea muncii între donatori pentru a  justifica absența unor condiții specifice 
referitoare la mobilizarea veniturilor interne în contractele de sprijin bugetar, 
Curtea nu a găsit dovezi care să ateste că această decizie ar fi avut la bază o eva -
luare a  implicării altor donatori în acest domeniu.
72 
Curtea a constatat și că aceste condiții specifice nu au promovat întotdeauna în 
mod eficace reformele în materie de mobilizare a veniturilor interne, ele fiind fie 
prea ușor de îndeplinit, fie imposibil de pus în aplicare, astfel încât țările partene -
re nu au fost suficient motivate să se implice într-un proces de reformă. Contrac -
telor pentru buna guvernanță și dezvoltare nu le-au fost asociate condiții spe -
cifice referitoare la mobilizarea veniturilor interne. Aceasta contrazice afirmația 
Comisiei potrivit căreia acest tip de sprijin bugetar ar trebui să includă un accent 
mai puternic pus pe mobilizarea veniturilor interne. Per ansamblu, condițiile în 
materie de mobilizare a veniturilor interne au fost utilizate într-un grad insufi -
cient în toate tipurile de contracte de sprijin bugetar, fapt care este în dezacord 
cu locul central pe care, în principiu, ar trebui să îl ocupe mobilizarea veniturilor 
interne (a se vedea punctele 39-47).
Recomandarea 2 – Consolidarea utilizării condițiilor de plată 
specifice referitoare la mobilizarea veniturilor interne
Pentru viitoarele contracte de sprijin bugetar, Comisia ar trebui să țină seama 
într-o mai mare măsură de mobilizarea veniturilor interne în cadrul condițiilor de 
plată specifice asociate tranșelor variabile:
(a) punând un accent mai puternic pe mobilizarea veniturilor interne în contrac -
tele pentru buna guvernanță și dezvoltare, prin utilizarea în mai mare măsură 
a condițiilor specifice referitoare la mobilizarea veniturilor interne, în special 
în acele țări în care acest domeniu nu beneficiază în mod suficient de alte for -
me de ajutor din partea UE și/sau de intervenția altor parteneri de dezvoltare;
(b) garantând faptul că condițiile referitoare la mobilizarea veniturilor interne 
utilizate în tranșele variabile promovează în mod eficace mobilizarea venitu -
rilor interne, sunt realizabile și pot fi puse în aplicare, astfel încât să fie mai în 
măsură să furnizeze țărilor partenere stimulentele necesare pentru a avansa 
în implementarea agendei lor de reforme.
39 Concluzii și recomandări 
73 
În rapoartele sale anuale privind sprijinul bugetar, Comisia prezintă o  evaluare 
cantitativă utilă a implementării contractelor de sprijin bugetar ale UE. Totuși, 
deși mobilizarea veniturilor interne este fundamentală pentru noua abordare 
privind sprijinul bugetar, rapoartele conțin prea puține informații privind sprijinul 
UE pentru mobilizarea veniturilor interne acordat prin această formă de ajutor 
(a se vedea punctele 48-49).
Recomandarea 3 – Consolidarea raportării privind utilizarea 
sprijinului bugetar în vederea îmbunătățirii mobilizării 
veniturilor interne
Începând cu 2017, Comisia ar trebui să furnizeze în rapoartele sale privind spriji -
nul bugetar mai multe informații referitoare la utilizarea contractelor de sprijin 
bugetar pentru mobilizarea veniturilor interne. În special, rapoartele ar putea să 
includă informații despre numărul, tipul și valoarea contractelor care au ca obiec -
tiv specific mobilizarea veniturilor interne, dar și studii de caz care să ilustreze 
contribuțiile din sprijinul bugetar pentru îmbunătățirea mobilizării veniturilor 
interne în țările partenere.
74 
Dialogul în materie de politici referitor la mobilizarea veniturilor interne a fost 
mai bine direcționat atunci când a fost însoțit de condiții specifice, întrucât iden -
tificarea, negocierea și, ulterior, monitorizarea acestor condiții necesitau discuții 
extinse cu țările partenere. Cu toate acestea, circumstanțele locale dificile au 
însemnat că dialogul în materie de politici nu s-a derulat în mod regulat, ceea ce 
a subminat posibilitatea ca acesta să fie utilizat ca instrument pentru identifica -
rea și corectarea rapidă a aspectelor nesatisfăcătoare în ceea ce privește pro -
gresele realizate pe calea reformelor impuse de condiții. Comisia nu a elaborat 
strategii pentru a-și structura dialogul în materie de politici în jurul unor aspecte 
specifice privind mobilizarea veniturilor interne, al unor priorități, obiective, 
interlocutori și date fixe (a se vedea punctele 50-57).
Recomandarea 4 – Consolidarea componentei dialogului în 
materie de politici în mobilizarea veniturilor interne
Comisia ar trebui să elaboreze strategii de dialog pentru viitoarele contracte de 
sprijin bugetar care să cuprindă o precizare clară a aspectelor care trebuie abor -
date (inclusiv mobilizarea veniturilor interne), interlocutorii, rezultatele/realizările 
scontate și un calendar orientativ. Ulterior, Comisia ar trebui să evalueze în ce 
măsură au fost atinse obiectivele strategiilor sale de dialog.
40 Concluzii și recomandări 
75 
Capacitatea administrativă este un aspect-cheie al mobilizării eficace a venitu -
rilor în Africa Subsahariană. Sprijinul bugetar al UE a  inclus un volum foarte mic 
de finanțare pentru soluționarea nevoilor în materie de capacități: doar 0,2 % 
din valoarea totală a contractelor auditate a fost folosită pentru fonduri vizând 
consolidarea capacităților, alocate în mod direct și exclusiv pentru mobilizarea 
veniturilor. În plus, această sumă nu a fost utilizată niciodată de țara parteneră 
vizată (a se vedea punctele 58-59).
Recomandarea 5 – Consolidarea utilizării componentei 
privind consolidarea capacităților în mobilizarea veniturilor 
interne
Pentru toate contractele de sprijin bugetar existente și viitoare cu o componentă 
de consolidare a capacităților alocată pentru mobilizarea veniturilor interne, Co -
misia ar trebui să sporească gradul de sensibilizare a țărilor partenere cu privire la 
disponibilitatea acestui sprijin și să îi faciliteze utilizarea, în special pentru a aborda 
nevoile de consolidare a capacităților care nu sunt încă acoperite de alți donatori.
76 
În prezent, stabilirea unei legături directe între sprijinul bugetar și progresele în 
materie de mobilizare a veniturilor interne nu este posibilă. Datele aflate la dispo -
ziția Comisiei pentru urmărirea progreselor în materie de mobilizare a veniturilor 
interne sunt indicatori de impact la nivel înalt, care pot fi influențați de numeroși 
factori externi. Astfel, aceste date nu pot reflecta realizările și efectele generate 
de sprijinul bugetar. Aceste observații sunt în acord cu alte evaluări recente ale 
acestui mijloc de furnizare a ajutorului, care nu au putut demonstra un impact 
substanțial, fie el pozitiv sau negativ, la nivelul mobilizării veniturilor interne (a se 
vedea punctele 60-69).
Recomandarea 6 – Evaluarea impactului sprijinului bugetar
În viitoarele sale evaluări privind sprijinul bugetar, Comisia ar trebui să depună 
eforturi pentru a prezenta o concluzie clară (bazată pe date mai detaliate) cu pri -
vire la modul în care operațiunile de sprijin bugetar ar fi putut contribui la o mai 
bună mobilizare a resurselor interne în țările beneficiare. În special, ar trebui lu -
ată în considerare în cadrul evaluărilor contribuția adusă prin condițiile specifice 
referitoare la mobilizarea veniturilor interne.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 13 decembrie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Klaus-Heiner LEHNE
 Președinte

41
 Anexe
Proporția sprijinului bugetar în totalul angajamentelor bilaterale privind ajutorul 
oficial pentru dezvoltare
2010 2011 2012 2013 2014
Belgia 0,77 % 0,72 % 2,30 % 3,19 % 2,50 %
Republica Cehă nu se aplică 0,00 % 0,00 % 0,09 % 1,52 %
Danemarca 6,06 % 6,08 % 2,19 % 0,00 % 3,83 %
Germania 2,33 % 5,08 % 0,76 % 0,28 % 1,29 %
Irlanda 14,31 % 10,76 % 11,82 % 8,13 % 2,30 %
Grecia 2,12 % 2,78 % 3,99 % 0,00 % 1,04 %
Spania 5,82 % 2,82 % 0,92 % 3,25 % 1,33 %
Franța 2,37 % 6,25 % 1,86 % 4,73 % 2,86 %
Italia 0,55 % 0,04 % 0,68 % 1,09 % 1,28 %
Luxemburg 0,00 % 0,49 % 0,55 % 0,66 % 3,21 %
Țările de Jos 2,73 % 0,78 % 0,00 % 0,00 % 0,67 %
Austria 1,03 % 1,78 % 1,91 % 0,70 % 0,69 %
Polonia 0,00 % 0,00 % 0,00 % 0,00 % 0,00 %
Portugalia 1,33 % 1,16 % 0,94 % 0,94 % 0,55 %
Slovenia nu se aplică nu se aplică 0,05 % 0,00 % 0,00 %
Slovacia 0,00 % 0,00 % 0,00 % 0,00 % 0,00 %
Finlanda 3,25 % 2,71 % 8,16 % 1,99 % 3,75 %
Suedia 0,38 % 0,36 % 0,00 % 3,33 % 2,39 %
Regatul Unit 4,06 % 6,97 % 4,79 % 3,84 % 1,65 %
Instituțiile UE 18,20 % 8,61 % 12,02 % 12,31 % 9,31 %
Media UE 3,63 % 3,02 % 2,65 % 2,23 % 2,01 %
Media UE, fără instituții 2,77 % 2,71 % 2,15 % 1,70 % 1,62 %
Sursa:  http://stats.oecd.org .Anexa I
42 Anexe 
Țările și contractele de sprijin bugetar selectate în vederea auditului1
ȚaraSuma 
angajată
(euro)Tipul de contract de 
sprijin bugetarReferință 
decizieIndicatori 
privind 
mobilizarea 
veniturilor 
interneFonduri 
condiționate 
de mobilizarea 
veniturilor 
interne  
(euro)Sprijin com -
plementar în 
programul de 
sprijin bugetar  
(euro)
1 Capul Verde 34 000 000Bună guvernanță și 
dezvoltare23892 nu 0 4 500 000
2 Republica Centrafricană 33 000 000 Construcție statală 37458 nu 0 3 000 000
3 Republica Centrafricană 40 000 000 Construcție statală 38108 da 3 000 000 0
4 Mali 225 000 000 Construcție statală 24692 nu 0 10 000 000
5 Mali 220 000 000 Construcție statală 38388 da 16 000 000 4 000 000
6 Mauritania 46 000 000 Construcție statală 22576 nu 0 7 300 000
7 Mozambic 200 000 000Bună guvernanță și 
dezvoltare38077 nu 0 0
8 Niger 141 000 000 Construcție statală 24422 da 6 000 000 11 000 000
9 Rwanda 40 000 000 Reformă sectorială 23259 nu 0 4 000 000
10 Rwanda 30 000 000 Reformă sectorială 24780 nu 0 2 000 000
11 Rwanda 4 000 000 Reformă sectorială 37416 nu 0 0
12 Senegal 53 500 000 Reformă sectorială 24569 nu 0 5 000 000
13 Senegal 60 050 000 Reformă sectorială 38172 nu 0 3 000 000
14 Sierra Leone 35 920 000 Construcție statală 24389 da 2 700 000 1 620 000
15 Sierra Leone 85 000 000 Construcție statală 37419 da 5 000 000 5 000 000
Total 1 247 470 000 32 700 000 60 420 000
Condiții referitoare la mobilizarea veniturilor interne în contracte selectate
Suma angajată
(euro)% Numărul de contracte %
Contracte de sprijin bugetar fără condiții privind mobilizarea 
veniturilor interne532 470 000 42,68 % 10 66,67 %
Contracte de sprijin bugetar cu condiții privind mobilizarea 
veniturilor interne715 000 000 57 ,32 % 5 33,33 %
Tipul contractelor selectate
Suma angajată
(euro)% Numărul de contracte %
Contracte pentru buna guvernanță și dezvoltare 234 000 000 19 % 2 13 %
Contracte privind reformele sectoriale 187 550 000 15 % 5 33 %
Contracte pentru construcția statală 825 920 000 66 % 8 54 %
1 Tabelul Comisiei BS operations commitment and disbursement follow-up in 2014-2015  (Urmărirea angajamentelor și plăților pentru operațiuni în 
statele beneficiare, 2014-2015), date de la CRIS, evaluare realizată de Curtea de Conturi Europeană.
Sursa:  Comisia Europeană, calcule efectuate de Curtea de Conturi Europeană.Anexa II
43 Răspunsurile Comisiei  
și ale SEAE
Sinteză
III
Comisia consideră că mobilizarea veniturilor interne (MVI) a fost consolidată în mod corespunzător în cadrul elabo -
rării și punerii în aplicare a sprijinului bugetar. Sunt preconizate efecte pe un termen mediu, de aproximativ 5-10 ani.
IV
Evaluările la care face referire Curtea sunt concepte utile ale mobilizării veniturilor interne, iar unele dintre acestea 
(de exemplu, costurile și impactul scutirilor de taxe, efortul fiscal) sunt disponibile numai ocazional, în lucrări de cer -
cetare, și nu sunt produse în mod sistematic de nicio instituție. Evaluările realizate în perioada de pregătire a opera -
țiunilor trebuie să țină seama de contextul național, în special în cazul contractelor de sprijin în vederea consolidării 
statului, precum și de disponibilitatea datelor și a informațiilor.
Comisia consideră că MVI a fost luată în considerare în mod corespunzător în cadrul elaborării operațiunilor de spri -
jin bugetar.
V
Deși comunicarea și orientările dau de înțeles că se va pune un accent mai puternic pe mobilizarea veniturilor 
interne (care reprezintă una dintre cele 5 provocări-cheie în materie de dezvoltare care trebuie abordate), acest 
lucru nu înseamnă că fiecare operațiune trebuie să aibă un obiectiv specific legat de MVI. Accentul pus pe MVI 
depinde de circumstanțele fiecărei țări, de natura operațiunii și de oportunitățile de îmbunătățire a MVI.
Comisia consideră că MVI este evaluată sistematic în toate contractele de sprijin bugetar – chiar dacă nu este un 
indicator pentru tranșele variabile (TV). Toți indicatorii din cadrul de evaluare a performanțelor, nu numai indicatorii 
asociați tranșelor variabile, sunt atent monitorizați în cadrul operațiunii de sprijin bugetar.
VI
Contextul țării și sensibilitatea politică, precum și confidențialitatea anumitor aspecte trebuie luate în considerare 
atunci când se pregătește dialogul în materie de politici și se decide cu privire la forma pe care o va lua acesta.
Personalul delegației UE a menținut dialogul în materie de politici în condițiile deosebit de dificile din țările aflate în 
criză. Atât forma dialogului în materie de politici, cât și regularitatea cu care se desfășoară acesta au fost adaptate în 
funcție de circumstanțe.
VII
Contractele de sprijin bugetar ale UE abordează în mod sistematic necesitățile în materie de capacități și, adesea, 
sprijinul este inclus în acordul de finanțare. La acestea se adaugă activități separate de consolidare a capacităților 
finanțate prin proiecte sau alte operațiuni la nivel regional sau global. În eșantionul auditat, doar o mică parte a fost 
alocată direct MVI, însă un procent foarte ridicat de activități de consolidare a capacităților vizează gestionarea 
finanțelor publice, care acoperă și MVI.
Furnizarea de dovezi care să ateste că sprijinul bugetar a contribuit la MVI și la alte obiective este o chestiune 
complexă din punct de vedere analitic, pe care Comisia o abordează în cadrul oferit de metodologia OCDE/CAD de 
evaluare a  sprijinului bugetar.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 44
Introducere
02
Comisia recunoaște că responsabilitatea de a-și concepe sistemele și politicile în materie de venituri, în conformitate 
cu propriile circumstanțe și opțiuni economice și politice le revine în primul rând țărilor în cauză. Aceste opțiuni au 
implicații în ceea ce privește amploarea bazei impozabile.
Comisia consideră că este la latitudinea țărilor partenere să stabilească nivelul impozitelor directe și al celor indi -
recte și echilibrul dintre acestea, domeniul de aplicare a bazei impozabile și distribuția sarcinii fiscale, ținând seama 
de structura economiei, de potențialul de a genera venituri sustenabile, precum și de nevoile sociale ale țării. Comi -
sia se implică prin dialogul în materie de politici atunci când este necesar.
03
Deși este de acord cu privire la necesitatea de a mobiliza resurse interne pentru a atinge o traiectorie sustenabilă 
pentru dezvoltare, în același timp trebuie să se recunoască faptul că sistemele fiscale sunt adesea considerate 
o chestiune ce ține de suveranitatea statului și, prin urmare, sunt sensibile din punct de vedere politic.
Caseta 1 – Principalele provocări în materie de dezvoltare abordate cu ajutorul 
sprijinului bugetar
(5)
Comisia este de acord cu faptul că mobilizarea veniturilor interne este una dintre principalele provocări în materie 
de dezvoltare, dar, în situații de vulnerabilitate, s-ar putea ca aceasta să nu fie întotdeauna prioritatea imediată pen -
tru dialogul politic și în materie de politici. Stabilirea ordinii reformelor este importantă.
Caseta 2 – Formele de sprijin bugetar furnizate de Comisia Europeană
1. Contracte pentru buna guvernanță și dezvoltare
Numărul de contracte pentru buna guvernanță și dezvoltare în Africa Subsahariană, stabilit în conformitate cu noua 
politică, este de 6 din cele 17 contracte menționate. Restul de 11 operațiuni reprezintă sprijin bugetar general, fiind 
anterioare noilor orientări și diferite de contractele pentru buna guvernanță și dezvoltare.
Observații
19
Orientările menționează concepte utile ale mobilizării veniturilor interne. Unele dintre aceste concepte (de exem -
plu, costul și impactul scutirilor fiscale, efortul fiscal) sunt estimate doar ocazional, în lucrări de cercetare, și nu sunt 
produse în mod sistematic de nicio instituție. Orice evaluare va ține seama de contextul și provocările țării, precum 
și de disponibilitatea datelor și a informațiilor.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 45
20
Orientările explică domeniile de politică, inclusiv instrumentele practice și conceptele academice, în încercarea de 
a oferi o prezentare cât mai completă a ceea ce ar putea fi relevant din perspectiva evaluării MVI. Totuși, va trebui să 
fie întreprinsă o astfel de evaluare, ținând seama de contextul național, de provocările în ceea ce privește mobiliza -
rea veniturilor interne și de disponibilitatea și accesibilitatea datelor și a informațiilor. Aceste concepte academice 
nu sunt menite să fie utilizate toate în mod sistematic, ci doar atunci când este posibil.
21
În cazul contractelor de sprijin în vederea consolidării statului, vă rugăm să rețineți, de asemenea, conținutul ane -
xei 9 punctul 4.1 până la final, în care se afirmă clar că „principiile generale pentru evaluarea criteriilor de eligibi -
litate descrise în orientări se aplică, de asemenea, Codului frontierelor Schengen. Cu toate acestea, atunci când 
se evaluează eligibilitatea și îndeplinirea unor condiții generale pe parcursul punerii în aplicare, accentul va varia 
pentru a se adapta de la caz la caz la deficiențele inerente situațiilor de fragilitate.”
Și la punctul 4.2 privind elaborarea Codului frontierelor Schengen: „Experiența arată că un sprijin eficace pentru 
țările aflate în situații de vulnerabilitate înseamnă angajarea într-un stadiu incipient și asumarea acestei angajări pe 
termen lung, îmbrățișând o filozofie a reformelor atent structurate, adaptate la îmbunătățirea capacității, ajutând 
autoritățile țării să ofere populației beneficii rapide și, în cadrul acestui proces, consolidând legitimitatea statului. 
O asemenea abordare implică luarea în considerare a ceea ce un stat fragil sau un stat în tranziție poate să realizeze 
în mod realist într-un termen dat.”
22
Unele dintre aceste concepte (de exemplu, costul și impactul scutirilor fiscale, efortul fiscal) sunt estimate doar 
ocazional, în lucrări de cercetare, și nu produse date în mod sistematic de nicio instituție. Orice evaluare va trebui să 
țină seama de contextul național, în special atunci când se elaborează un contract de sprijin în vederea consolidării 
statului, precum și de disponibilitatea datelor și a informațiilor.
23
TADAT reprezintă un important instrument de evaluare al administrațiilor fiscale, care a  fost prezentat publicului 
în mod oficial la sfârșitul lui 2015 și utilizat ca versiune-pilot în 2014 și 2015. Comisia a jucat un rol activ și de frunte 
în elaborarea acestui instrument și sprijină Secretariatul TADAT din punct de vedere financiar în cadrul unui fond 
fiduciar al FMI cu donatori multipli.
25
Orientările menționează, de asemenea, conceptele academice în încercarea de a  oferi o  prezentare cât mai com -
pletă a ceea ce ar putea fi relevant din perspectiva evaluării MVI.
„... informații privind costurile și impactul scutirilor fiscale în ansamblu și o estimare a efortului fiscal” sunt analize 
care nu sunt efectuate în mod obișnuit nici măcar în țările OCDE, nici de către FMI și nici de alte organizații inter -
naționale. Orientările privind sprijinul bugetar necesită analize naționale în cadrul informațiilor și al diagnosticelor 
existente.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 46
26
Anexa 11 (MVI) din orientările privind sprijinul bugetar subliniază că „încă nu există un instrument specific care să 
furnizeze o analiză solidă pentru a evalua în mod adecvat politicile fiscale și capacitățile de administrare fiscală. Cu 
toate acestea, se pot utiliza mai multe instrumente și mai mulți indicatori pentru a colecta informații privind regi -
murile fiscale. În special, pentru a evalua performanța unei țări în ceea ce privește capacitatea acesteia de a mobiliza 
veniturile interne, sarcina fiscală, efortul fiscal și sistemul fiscal pot oferi indicații valoroase.”  
De fapt, FMI efectuează uneori calcule referitoare la evaluările menționate anterior, însă acestea sunt complexe și se 
bazează de obicei pe instrumente mai degrabă sofisticate (o metodă econometrică numită analiza frontierei e efici -
ență). Această metodologie este ea însăși criticată, pe motiv că formulează o serie de ipoteze solide. În general, pen -
tru o astfel de estimare a efortului fiscal (pe parcursul acestui proces sunt estimați și alți indicatori asociați, legați de 
un set de indicatori esențiali privind administrațiile fiscale) este nevoie de o misiune de experți la fața locului pentru 
o săptămână sau două, sau de un expert local pentru demararea activității. Comisia colaborează îndeaproape cu 
FMI și cu alte organizații internaționale în încercarea de a înțelege realitatea fiscală din țările partenere. Această 
expertiză se derulează, în principal, cu FMI, iar Comisia utilizează date ori de câte ori sunt produse într-un astfel de 
studiu de cercetare.
27
Este posibil să nu se fi raportat în mod explicit faptul că, în unele cazuri, datele nu au fost disponibile. Totuși, această 
situație este implicită în analiza situației din țară și nu se repetă anual.
28
O evaluare sistematică a nevoilor materiale și de personal în administrarea fiscală poate reprezenta un set de infor -
mații pertinente în cazul în care Comisia se angajează într-un program de sprijin direct și cuprinzător. Totuși, aceste 
informații sunt mai puțin relevante sau accesibile pentru Comisie în cazul în care acest sprijin este asigurat de alți 
parteneri.
Anexa 11 la Orientările privind sprijinul bugetar menționează utilitatea informațiilor privind nevoile materiale și de 
personal, dar prezenta anexă oferă informații generale privind mobilizarea veniturilor interne, precum și o  imagine 
amplă a instrumentelor și conceptelor posibile.
29
Combaterea corupției și a fraudei reprezintă o preocupare esențială în cadrul sprijinului bugetar acordat de Comisie. 
Comisia evaluează eforturile guvernului partener de îmbunătățire a  gestionării finanțelor publice și de combatere 
a corupției. Se utilizează un cadru de gestionare a riscurilor pentru monitorizarea riscurilor și a măsurilor de contra -
carare într-un mod structurat, inclusiv cu privire la combaterea corupției și a fraudei.
Comisia consideră că accesul la informații fiscale este evaluat în cadrul criteriilor de eligibilitate în materie de 
transparență și supraveghere bugetară. Aceasta include acordarea unei atenții corespunzătoare indicelui bugetului 
deschis și cadrului PEFA (în special PI-10 „Accesul publicului la informații fiscale esențiale”). Atunci când este necesar, 
sunt efectuate analize mai specifice ale aspectelor relevante, cum ar fi disponibilitatea pentru public a informațiilor 
privind legislația fiscală și stimulentele fiscale.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 47
30
Comisia sprijină țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește chestiunile legate de stabilirea prețurilor de transfer 
atât la nivel mondial, cât și la nivel național.
Sensibilizarea la nivel internațional cu privire la aceste aspecte a crescut treptat în ultimii ani, în special începând cu 
2013 și de la prezentarea unui plan de acțiune cuprinzător G20-OCDE pentru abordarea erodării bazei impozabile 
și a transferului profiturilor (BEPS), plan susținut la nivel mondial de către Comisie și aprobat la sfârșitul anului 2015. 
Comisia sprijină o includere sporită a țărilor în curs de dezvoltare în aceste negocieri internaționale la nivel înalt și se 
preconizează că va fi consolidat procesul adecvat de raportare.
Comisia sprijină, de asemenea, rețelele regionale în materie fiscală, inițiativa tripartită privind stabilirea prețurilor de 
transfer, inclusiv prin inițiative ale FMI (Centrul regional de asistență tehnică, Fondul fiduciar privind administrarea 
politicii fiscale și resursele naturale). Acestea sunt chestiuni globale și se raportează cu privire la ele la nivel global. 
Evaluările de țară nu se concentrează, de exemplu, pe sprijinul acordat Comitetului de experți al ONU pentru coope -
rare internațională în domeniul fiscal, care urmărește să ofere țărilor în curs de dezvoltare o voce mai puternică cu 
privire la chestiunile internaționale.
33
Cadrul de gestionare a riscurilor (CGR) este un instrument de gestionare internă, care sintetizează cele cinci cate -
gorii de riscuri principale identificate într-o țară și nu este conceput ca un spațiu destinat evaluărilor cuprinzătoare, 
aprofundate. Accentul pus pe mobilizarea veniturilor interne va depinde de circumstanțele fiecărei țări și de natura 
operațiunii.
34
Aspectele legate de MVI sunt acoperite într-o anumită măsură la alte întrebări, în special în ceea ce privește stabili -
tatea macroeconomică, șocurile externe, frauda și corupția – îndeosebi la întrebările 21 (politica fiscală), 24 (suste -
nabilitatea datoriei), 28 (cadrul fiscal pe termen mediu), 33 (bugetul anual) și 41 (corupția) din chestionarul privind 
riscurile.
35
Chestionarul privind CGR se referă, de asemenea, la evaluări ale gestiunii finanțelor publice (GFP) ca sursă de infor -
mații. Nu s-a intenționat ca analiza să se bazeze exclusiv pe PI-3. Cu toate acestea, Comisia este de acord cu Curtea 
și, în cea mai recentă versiune a CGR, s-a făcut referire explicită la ceilalți PI („Performance Indicators”) din orientare 
cu privire la sursele de informații.
36
Riscul legat de colectarea impozitelor în Sierra Leone a fost considerat ridicat numai într-un an, sfârșitul lui 2014-
2015, chiar la sfârșitul crizei provocate de Ebola. În anii precedenți și cei următori, riscul a fost mai mic.
38
CGR se axează pe principalele riscuri transversale pentru operațiunile de sprijin bugetar. Nivelul colectării veniturilor 
are un impact direct asupra stabilității macroeconomice, sustenabilității datoriei și rezervelor bugetare. Acestea sunt 
domenii de risc importante și sunt tratate la întrebările 20, 21, 24 și 26 în cadrul CGR.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 48
40
Conceptul de abordare dinamică, susținut și de Consiliul European în 2012, presupune o  evaluare globală a  progre -
selor înregistrate în ceea ce privește fiecare dintre criteriile de eligibilitate. Acest lucru implică progrese la nivel de 
sector, dar nu neapărat în fiecare subsector.
MVI face parte din analiza din cadrul evaluărilor generale ale criteriilor de eligibilitate (stabilitatea macroeconomică 
și gestionarea finanțelor publice). Comisia ia în considerare chestiunile legate de MVI în cadrul dialogului în materie 
de politici cu țara beneficiară și al evaluării performanței.
42
A se vedea răspunsul la punctul 40.
Alegerea unor indicatori specifici este legată de procesul și de rezultatul analizei/evaluării/dialogului cu țara benefi -
ciară cu privire la reformele/prioritățile/importanța unor elemente specifice.
43
Ar trebui remarcat faptul că, în cazul Nigerului, sprijinul bugetar a fost furnizat prin intermediul unui contract pentru 
buna guvernanță și dezvoltare (CBGD) la momentul elaborării condițiilor MVI. Pentru a se ține seama de deteriora -
rea bruscă a securității și a situației politice generale, CBGD a fost transformat într-un contract de sprijin în vederea 
consolidării statului (SBC) în 2015.
44
Fiecare document de acțiune cuprinde o matrice a donatorilor și a acțiunilor acestora. Aceasta acoperă toate sectoa -
rele relevante, dar nu neapărat subsectoarele.
45
Reformele sprijinite de Comisie în Sierra Leone au fost legate de reducerea arieratelor fiscale, de depunerea declara -
ției de impunere la timp într-o măsură mai mare, de publicarea veniturilor din industriile extractive, de prezentarea 
în parlament a legii Autorității naționale pentru minereuri și de publicarea autorizației de explorare și de exploatare 
minieră în arhiva online. Acestea au avut un potențial semnificativ de îmbunătățire a MVI.
Caseta 3 – Condiții specifice referitoare la mobilizarea veniturilor interne care nu 
abordează reformele cele mai relevante
Disponibilitatea publică a datelor și creșterea transparenței în ceea ce privește veniturile generate de resursele 
naturale s-au dovedit a fi unele dintre cele mai puternice mecanisme de răspundere publică și recuperare a venitu -
rilor bazate pe reconcilierea datelor. Un program de susținere a MVI constă în acțiuni eficiente imediat, precum și în 
acțiuni indirecte și pe termen mediu. Acesta include, de asemenea, îmbunătățiri ale procedurilor administrative care 
conduc la o mai bună MVI.
Evaluarea de sinteză a sprijinului bugetar (septembrie 2014), bazată pe învățămintele desprinse din 7 evaluări de 
țară, concluzionează că sprijinul bugetar nu poate „cumpăra” reforme. Această constatare se aplică într-o măsură 
și mai mare în situații care sunt în afara controlului direct al guvernului. Deși dialogul politic ar trebui să abordeze 
aceste aspecte, includerea condiționalității privind adoptarea legislației nu s-a dovedit a fi un instrument eficace.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 49
Adoptarea temeiului juridic al reformelor trebuie să preceadă aceste reforme. Insistarea pe aplicarea reformelor 
respective înainte de aprobarea bazei legislative se poate dovedi contraproductivă. Donatorii nu pot forța refor -
mele, dar pot însoți procesele pentru care există un impuls și disponibilitate în țara parteneră.
În cursul perioadei acoperite de raportul de audit, cea mai recentă operațiune de sprijin bugetar a fost pregătită în 
perioada de vârf a crizei Ebola, combinată cu o scădere dramatică a veniturilor din minereul de fier. Din cauza spo -
ririi preconizate a fragilității, natura indicatorilor a rămas foarte similară cu cea a indicatorilor operațiunii anterioare. 
În reflecția actuală referitoare la pregătirea următorului sprijin bugetar, delegația ține deja seama de necesitatea ca 
grupul de donatori multipli să fie mai exigent în ceea ce privește reformele în curs de desfășurare.
Caseta 4 – Exemple de condiții specifice referitoare la mobilizarea veniturilor interne, 
fără efect stimulator
Operațiunile de sprijin bugetar și acordurile de finanțare sunt pregătite și negociate pe parcursul unui interval de 
timp, uneori considerabil. Prin urmare, faptul că un indicator a fost atins la momentul semnării poate fi considerat 
drept un rezultat pozitiv al procesului de negociere și al dialogului care l-a însoțit.
Este regretabil faptul că problema juridică nu a fost corect identificată la momentul identificării programului, dar 
trebuie recunoscut că transpunerea Codului minier al Uniunii Economice și Monetare Vest-Africane este o chesti -
une complexă, care poate genera consecințe dificil de prevăzut. Prin urmare, indicatorii unici de performanță pot fi 
modificați sau neutralizați respectând normele actuale.
Caseta 5 – Exemple de bune practici și de practici deficitare privind monitorizarea 
condițiilor specifice referitoare la mobilizarea veniturilor interne
Comisia consideră că, din cauza contextului național, nu s-au putut afla mai multe detalii. Obiectivul urmărit a fost 
ca problema reformelor, și anume îmbunătățirea MVI, să rămână în centrul dialogului cu Republica Centrafricană.
49
Au fost întreprinse eforturi coordonate în cadrul Inițiativei fiscale de la Addis Abeba ( Addis Tax Initiative  – ATI) și în 
colaborare cu OCDE/CAD pentru a aborda chestiunea raportării cu privire la sprijinul MVI de către partenerii de dez -
voltare. În consecință, în 2016 a fost creat un cod al CAD privind MVI, separat de GFP . Un prim raport privind anga -
jamentele și plățile aferente MVI, cu accent pe 2015, va fi întocmit de ATI. Comisia se angajează să furnizeze date 
exacte și oportune pentru acest raport al ATI.
52
Contextul țării și sensibilitatea politică, precum și confidențialitatea anumitor aspecte trebuie luate în considerare 
atunci când se pregătește dialogul în materie de politici și forma pe care o va lua acesta.
53
Comisia consideră că există exemple bune de dialog în materie de politici în curs de pregătire și executare. De 
exemplu, unele documente de acțiune stabilesc temele și rezultatele preconizate pentru dialogul în materie de 
politici, iar dosarele de plată oferă explicații cu privire la etapele următoare. Se înregistrează îmbunătățiri și în ceea 
ce privește documentația dialogului în materie de politici.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 50
54
Dialogul privind GFP și stabilitatea macroeconomică acoperă aspecte relevante în ceea ce privește administrarea 
fiscală și politica fiscală.
Datele sunt colectate în mod sistematic și sunt evaluate în ceea ce privește evoluția politicii și administrării fiscale, 
precum și evoluția MVI de către guvernul partener și partenerii de dezvoltare din țară. Indicatorii de nivel înalt sunt 
colectați și evaluați la nivel internațional.
Posibilele efecte ale unei modalități de ajutor asupra MVI necesită o analiză a contribuției și sunt examinate de obi -
cei și în mod periodic în cadrul unei evaluări.
Caseta 6 – Dialogul privind PFM nu a garantat întotdeauna o acoperire riguroasă 
a mobilizării veniturilor interne
Comisia consideră că indicatorii în domeniul fiscal au fost și continuă să fie prezenți în cadrul de evaluare a per -
formanțelor din Mozambic, care este cadrul de monitorizare pentru operațiuni de sprijin bugetar. În consecință, în 
acest forum se discută o condiție legată de MVI, chiar dacă ea nu este un indicator al unei tranșe variabile sau o con -
diție specifică asociată tranșei fixe.
Diviziunea muncii este importantă în Mozambic, o țară cu aproximativ 15 donatori activi în domeniul gestionării 
finanțelor publice, pentru a garanta eficiența și a se asigura că UE se poate baza pe monitorizare și pe dialogul în 
materie de politici din statul membru desemnat sau poate beneficia de pe urma acestora.
În plus, serviciile Comisiei în Mozambic sunt constant la curent și active în ceea ce privește chestiunile legate de 
MVI în această țară. Delegația UE participă la observațiile/informările Fondului fiduciar specific privind gestionarea 
resurselor naturale ( Topical Trust Fund Management of Natural Resource Wealth ) din cadrul Fondului Monetar Inter -
național, la reuniunile grupului de lucru din industria extractivă ( Extractive Industry Working Group  – EIWG) și ale 
Grupului de analiză a  bugetului ( Budget analysis Group  – BAG) care sunt grupuri relevante pentru chestiunile legate 
de MVI.
Caseta 7 – Exemple de dialog care nu a avut loc în mod regulat
Situația din Republica Centrafricană (RCA) trebuie analizată în funcție de circumstanțele foarte dificile de la momen -
tul respectiv. Criza politică a făcut extrem de dificilă orice activitate constructivă; în plus, cea mai mare parte a dele -
gației a fost evacuată. Este o realizare faptul că serviciile Comisiei au reușit să creeze o structură bazată pe dialog și 
au menținut un dialog în contextul dat.
Documentul de programare a cooperării dintre UE și Sierra Leone pentru perioada 2014-2020 prevede un accent 
major pe sprijinul pentru generarea de venituri. Perioada auditată acoperă, însă, pe deplin criza Ebola și este posibil 
ca unele reforme ale administrării fiscale în Sierra Leone să fi fost mai puțin evidențiate în această din urmă peri -
oadă. Este posibil ca o țară care se confruntă cu criza Ebola să acorde reformelor administrării fiscale o prioritate mai 
scăzută.
Dezacordul dintre ministerele implicate în acordarea de sprijin bugetar a pătruns în politica reală, dincolo de dia -
logul în materie de politici. Acesta a fost legat mai degrabă de echilibrul de forțe dintre partidele politice, decât de 
probleme de ordin tehnic. Calitatea dialogului în materie de politici este deja mai bună și continuă să se îmbunătă -
țească, și datorită sprijinului bugetar.
Caseta 8 – Sprijin limitat pentru consolidarea capacităților în materie de mobilizare 
a veniturilor interne
Comisia intenționează să contracteze componenta de consolidare a capacităților, astfel cum s-a prevăzut în acordul 
de finanțare 37458, cu o dată-țintă de 15 februarie 2017.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 51
Autoritățile fiscale sunt deja susținute de FMI, Banca Mondială și Banca Africană de Dezvoltare. Capacitatea de 
absorbție a autorităților fiscale exclude un sprijin suplimentar pentru moment. Sprijinul Comisiei va viza mobilizarea 
veniturilor prin consolidarea sistemelor de responsabilizare care trebuie îmbunătățite. Acest sprijin va fi acordat la 
nivelul trezoreriei. La nivel regional, acordul cu Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare 
(UNCTAD) pune în aplicare sistemul de informații vamale Sydonia CEMAC și în Republica Centrafricană.
61
Furnizarea de dovezi care să ateste că sprijinul bugetar a contribuit la MVI și la alte obiective este o chestiune 
complexă din punct de vedere analitic, pe care Comisia o abordează în cadrul metodologiei OCDE/CAD de evaluare 
națională.
62
Comisia este de acord că valorile raportului impozite/PIB nu pot fi legate în mod direct de sprijinul bugetar, din 
motivele menționate de Curte. Pot fi preconizate rezultate pe termen mediu, de aproximativ 5-10 ani. Eventualele 
dovezi care să ateste că sprijinul bugetar a contribuit la MVI și la alte obiective ar trebui analizate în cadrul unei 
evaluări corespunzătoare.
65
Acești indicatori sunt instrumente de monitorizare și nu sunt meniți să informeze cu privire la contribuție.
Evaluările vizează, în special, efectele operațiunilor de sprijin bugetar asupra obiectivelor în materie de impact 
asupra dezvoltării și impact sectorial. În cadrul evaluărilor se analizează, de asemenea, eventualele efecte în ceea ce 
privește finanțarea de la buget și veniturile interne. Cu toate acestea, majoritatea evaluărilor disponibile în prezent 
acoperă o perioadă anterioară introducerii noii politici; prin urmare, după toate probabilitățile, acestea nu identifică 
efectele acestei politici.
66
În „Sinteza evaluării sprijinului bugetar” bazată pe 7 evaluări la nivel de țară (2014) s-a concluzionat că „generarea de 
venituri interne s-a menținut solidă pe parcursul evaluării și nu au existat semne de efecte de descurajare ca urmare 
a sprijinului bugetar” (p.  75).
Evaluarea sprijinului bugetar în Sierra Leone, care este citată de Curte, indică de asemenea cu claritate următoarele: 
„… au fost obținute rezultate reale și importante prin sprijinul bugetar acordat către Sierra Leone:
– contribuția la lansarea procesului de creștere economică și la stabilizarea situației securității după război;
– stabilizarea situației finanțelor publice în 2009, în timpul crizei financiare mondiale și în 2014, în timpul crizei 
Ebola/crizei minereului de fier...”
67
Datele sunt colectate în mod sistematic și evaluate în ceea ce privește evoluția politicii și administrării fiscale, pre -
cum și evoluția MVI de către guvernul partener și partenerii de dezvoltare din țara respectivă. Indicatorii de nivel 
înalt sunt colectați și evaluați la nivel internațional.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 52
Demonstrarea efectelor directe ale sprijinului bugetar asupra rezultatelor politicilor în țările partenere este com -
plexă din punct de vedere metodologic. Metodologia OCDE/CAD de evaluare a sprijinului bugetar este, până în pre -
zent, singura modalitate de a formula (indirect) concluzii cu privire la posibile legături de cauzalitate între sprijinul 
bugetar și rezultatele politicii, precum impactul asupra MVI. Comisia s-a implicat activ în dezvoltarea acestei meto -
dologii și a promovat activ instrumentul prin intermediul unui număr tot mai mare de evaluări realizate în colabo -
rare de mai mulți donatori și efectuate sub egida Comisiei începând cu anul 2011.
Concluzii și recomandări
69
Comisia subliniază faptul că sprijinul pentru MVI este acordat prin intermediul unei serii de acțiuni la diferite nive -
luri – global, regional și național. Aceste acțiuni sunt complementare susținerii acordate prin sprijin bugetar, dar nu 
au făcut obiectul auditului. Se poate preconiza că eventuala contribuție a noii politici de sprijin bugetar la îmbu -
nătățirile generale ale MVI va deveni vizibilă pe un termen mediu de aproximativ 5-10 ani. Comisia va continua să 
aplice și să îmbunătățească noua politică de sprijin bugetar cu privire la MVI și va continua să raporteze cu privire la 
progresele înregistrate.
70
Comisia susține că MVI a beneficiat de atenția cuvenită în cadrul elaborării operațiunilor de sprijin bugetar. Fiecare 
evaluare este efectuată ținând seama de contextul național, de provocările pe care le prezintă MVI și de disponi -
bilitatea și accesibilitatea datelor și a informațiilor. Anumite concepte și aspecte legate de politica și administrarea 
fiscală nu sunt analizate sistematic, în conformitate cu practica internațională.
Recomandarea 1 – Consolidarea evaluărilor privind mobilizarea veniturilor interne și 
a analizei riscurilor
(a)
Comisia acceptă această recomandare. MVI ar trebui evaluată în mod corespunzător în cadrul elaborării și punerii în 
aplicare a unei operațiuni de sprijin bugetar. Având în vedere angajamentele din 2015 asumate în cadrul Inițiativei 
fiscale de la Addis Abeba, sprijinul pentru MVI va fi consolidat în continuare. Evaluările privind MVI trebuie să țină 
seama de contextul țării în cauză și de provocările cu care se confruntă aceasta, precum și de disponibilitatea date -
lor și a  informațiilor.
(b)
Comisia acceptă această recomandare.
71
Comisia consideră ca această diviziune a muncii este sistematic analizată în documente de acțiune și în punerea lor 
în aplicare.
Ca exemplu concret, am dori să facem referire la caseta 6, în care Curtea se referă la diviziunea muncii în ceea ce 
privește MVI și GFP în Mozambic, și la răspunsul Comisiei.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 53
72
Accentul pus pe MVI depinde de circumstanțele fiecărei țări, de natura operațiunilor și de oportunitățile de îmbună -
tățire a  mobilizării veniturilor interne.
Comisia consideră că evaluările legate de MVI sunt utilizate în toate contractele de sprijin bugetar – chiar dacă nu 
sunt un indicator al unei tranșe variabile. Toți indicatorii în cadrul de evaluare a performanțelor (CEF), nu numai 
indicatorii TV, sunt atent monitorizați în cadrul operațiunii de sprijin bugetar. Ar trebui să fie înțeles faptul că CEF, 
inclusiv indicatori legați de MVI, reprezintă o sursă esențială pentru verificarea performanței guvernului. Acesta 
este principalul element al bazei de evaluare a condițiilor generale și de decizie cu privire la acordarea sprijinului 
bugetar.
Recomandarea 2 – Consolidarea utilizării condițiilor de plată specifice referitoare la 
mobilizarea veniturilor interne
(a)
Comisia acceptă această recomandare.
(b)
Comisia acceptă această recomandare. Se vor depune eforturi pentru a elabora indicatori de performanță mai buni, 
inclusiv în ceea ce privește MVI. Cu toate acestea, după cum s-a evidențiat într-o serie de evaluări, Comisia consideră 
că reformele trebuie să fie cu adevărat asumate de guverne și, ulterior, pot fi sprijinite în mod util.
Recomandarea 3 – Consolidarea raportării privind utilizarea sprijinului bugetar în 
vederea îmbunătățirii mobilizării veniturilor interne
Comisia acceptă recomandarea. Mai multe informații privind MVI vor fi oferite în viitoarele sale rapoarte anuale pri -
vind sprijinul bugetar, precum și prin raportarea cu privire la implementarea Inițiativei fiscale de la Addis Abeba.
Vor fi efectuate studii de caz, în principal sub formă de evaluări, pentru o mai bună comunicare cu privire la contri -
buția sprijinului bugetar la MVI.
74
Contextul țării și sensibilitatea politică, precum și confidențialitatea anumitor aspecte trebuie luate în considerare 
atunci când se pregătește dialogul în materie de politici și se decide cu privire la forma pe care o va lua acesta. 
Comisia consideră că există exemple bune de dialog bine structurat în materie de politici.
Recomandarea 4 – Consolidarea componentei dialogului în materie de politici în 
mobilizarea veniturilor interne
Comisia acceptă recomandarea. O mai bună orientare cu privire la dialogul în materie de politici în cadrul sprijinului 
bugetar va fi integrată în viitoarea revizuire a orientărilor privind sprijinul bugetar. Rezultatele dialogului în materie 
de politici sunt și vor fi un element important în orice evaluare. Cu toate acestea, Comisia ar dori să sublinieze sen -
sibilitatea politică a reformei fiscale și a obiectivelor politice și consideră, în consecință, că vor fi formulate strategii 
bazate pe dialog, care să protejeze, de asemenea, interesele Comisiei.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 54
75
Comisia subliniază că MVI face parte din macroeconomie (politici fiscale) și din gestiunea finanțelor publice (în 
special administrarea impozitelor și fiscală). Sprijinul pentru consolidarea capacităților de MVI, care completează 
sprijinul bugetar, face parte din acțiunile mai ample de consolidare a capacităților. În plus, Comisia consideră că 
sprijinul pentru MVI, inclusiv consolidarea capacităților, este acordat prin intermediul unei serii de acțiuni derulate la 
diferite niveluri.
Recomandarea 5 – Consolidarea utilizării consolidării capacităților în mobilizarea 
veniturilor interne
Comisia acceptă recomandarea.
76
Datele sunt colectate în mod sistematic și evaluate în ceea ce privește evoluția politicii și administrării fiscale, pre -
cum și evoluția MVI de către guvernul partener și partenerii de dezvoltare din țară. Indicatorii de nivel mai înalt sunt 
colectați și evaluați la nivel internațional.
Demonstrarea efectelor sprijinului bugetar asupra rezultatelor politicilor în țările partenere este complexă din punct 
de vedere metodologic și se realizează în cadrul unei evaluări. Comisia a întreprins un număr tot mai mare de evalu -
ări naționale cu donatori multipli începând cu anul 2011.
Recomandarea 6 – Evaluarea impactului sprijinului bugetar
Comisia acceptă recomandarea. Demonstrarea efectelor sprijinului bugetar asupra rezultatelor politicilor în țările 
partenere este complexă din punct de vedere metodologic. Metodologia OCDE/CAD privind sprijinul bugetar și 
evaluarea națională constituie, până în prezent, singura modalitate de a formula concluzii cu privire la contribuția 
sprijinului bugetar la rezultatele politicii, cum ar fi îmbunătățirea MVI. Comisia se va strădui să analizeze acest punct 
în timp util.
CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapă Data
Adoptarea planului de audit/Demararea auditului 6.10.2015
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de 
raport31.10.2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie 13.12.2016
Primirea răspunsurilor Comisiei (sau ale altei entități auditate) în toate versiunile 
lingvistice17.1.2017
Generarea de venituri publice din surse fiscale și nefiscale 
reprezintă un factor esențial pentru dezvoltarea durabilă 
și, ca atare, este o prioritate pentru politica UE în materie 
de dezvoltare. Prin adoptarea în 2012 a unei noi abordări 
în ceea ce privește sprijinul bugetar, Comisia a sporit 
potențialul acestei forme de ajutor de a ameliora 
mobilizarea veniturilor interne. În cadrul acestui raport, 
Curtea concluzionează că, în ciuda unor ameliorări recente, 
Comisia nu a utilizat încă în mod eficace contractele de 
sprijin bugetar pentru a sprijini mobilizarea veniturilor în 
țările auditate. Comisia nu a luat în considerare în mod 
sistematic anumite aspecte esențiale ale politicii și 
administrării fiscale la conceperea și la implementarea 
operațiunilor sale de sprijin bugetar, iar numărul și 
calitatea condițiilor de plată aplicate în acest domeniu 
erau insuficiente. Mai mult, analiza Curții a scos la iveală 
deficiențe la nivelul raportării cu privire la utilizarea 
sprijinului bugetar și la contribuția acestuia la ameliorarea 
mobilizării veniturilor interne.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ