RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 20.10.2009 
SEC(2009) 1397 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
  
de însoțire pentru 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
 
Solidaritate în domeniul s ănătății: reducerea inegalit ăților în materie de s ănătate în UE 
  
{COM(2009) 567 final} 
{SEC(2009) 1396} 
 
RO 2   RO 1. I NTRODUCERE  
Acest document prezint ă rezumatul evalu ării impactului care analizeaz ă opțiuni de politic ă 
pentru o ini țiativă a UE intitulat ă „Solidaritate în domeniul s ănătății: reducerea inegalit ăților 
în materie de s ănătate în UE”. Comisia a id entificat necesitatea unor ac țiuni în privin ța 
strategiei UE în domeniul s ănătății1 și a anunțat o inițiativă UE privind inegalit ățile în materie 
de sănătate în cadrul agendei sociale reînnoite din 20082. Prezentul document incorporeaz ă 
observații transmise de Comitetul pentru evaluarea impactului cu privire la obiective, la 
utilizarea termenilor „inegalit ăți” și „nedrept ăți”, „propor ționalitate”, „subsidiaritate” și 
„costuri”. Raportul angajeaz ă numai serviciile Comisiei implicate în elaborarea sa și nu aduce 
atingere deciziei finale a Comisiei. 
Principala responsabilitate pentru solu ționarea problemelor legate de inegalit ățile în materie 
de sănătate revine statelor membre, dar politic ile UE pot avea un impact indirect asupra 
sănătății și pot contribui la surmontarea obstaco lelor actuale care stau în calea ac țiunilor. 
Raportul evalueaz ă acțiunile comunitare menite s ă sprijine și să completeze eforturile depuse 
de statele membre și de părțile interesate și să mobilizeze politicile comunitare în sensul 
reducerii inegalit ăților în materie de s ănătate, respectând în totalitate subsidiaritatea.  
Acțiunile comunitare ar trebui s ă sprijine progresele  realizate în privin ța sănătății întregii 
populații, dar cu accent pe reducerea diferen țelor nedrepte și evitabile în materie de s ănătate 
existente între difer itele grupuri sociale și între regiunile Uniunii Europene – și anume, 
abordarea „egaliz ării”.  
Deja se întreprind ac țiuni relevante atât la  nivel comunitar, cât și la nivel na țional. Acțiunile 
actuale sunt limitate, totu și, de nivelul de con știentizare și prioritate acordat, de lipsa 
implicării părților interesate, de informa ții și cunoștințe incomplete, de schimburi insuficiente 
de bune practici și de dificult ăți în crearea unei abord ări politice intersectoriale. Prin urmare, 
prezentul document analizeaz ă măsurile care trebuie adoptate pentru a solu ționa aceste 
probleme.  
2. D EFINIREA PROBLEMEI  
În prezent, între statele membre ale UE exist ă o diferen ță de 8 ani în privin ța speranței de 
viață la naștere a femeilor și o diferen ță de 14 ani în cazul b ărbaților. De asemenea, între 
statele membre și între regiunile UE exist ă diferențe considerabile în privin ța deceselor, a 
dezabilităților și a bolilor. În unele țări, diferen țele în materie de s ănătate față de media UE și 
față de țările cu rezultatele  cele mai bune s-au adâncit pe parcursul ultimelor dou ă decade. 
Există diferențe mari în materie de s ănătate între grupur ile sociale definite în func ție de venit, 
ocupație, nivel educa țional sau etnie în toate statele membre3. Persoanele cu un nivel mai 
                                                 
1 COM(2007) 630 
2 COM(2008) 412  
3 Starea s ănătății și condițiile de trai. Raport de monitorizare preg ătit de Observatorul european al 
situației sociale. Comisia European ă 2008.  
 
RO 3   RO scăzut de educa ție, cu un venit mai mic sau cu o ocupa ție mai modest ă trăiesc mai pu țin și se 
confruntă mai des cu probleme de s ănătate. Diferen țele în privin ța speranței de viață la naștere 
dintre grupurile so cio-economice variaz ă între 4 și 10 ani pentru b ărbați și, respectiv, 2 și 6 
ani pentru femei. Aceste diferen țe se reflect ă în multe dintre m ăsurile privind s ănătatea fizic ă 
și mentală. În unele țări, diferen țele s-au m ărit pe parcursul ultimelor decade.  
Inegalitățile în materie de s ănătate sunt legate de inegalit ăți în privin ța factorilor sociali 
determinan ți ai sănătății printre care condi țiile de trai (locuin ța, mediul înconjur ător), 
comportamentul legat de s ănătate (dietă, fumat, exerci ții fizice), condi țiile de angajare și de 
muncă, educația, accesul la protec ție socială inclusiv la asisten ță medicală de calitate. O mare 
parte dintre inegalit ățile în materie de s ănătate pot fi evitate și pot face obiectul unor politici 
care pot fi influen țate, la rândul lor, de politica UE. 
Sunt identificate trei domenii în care sunt obser vate puncte slabe care constituie obstacole în 
calea adopt ării unor ac țiuni eficiente de eliminare a inegalit ăților în materie de s ănătate. 
Acestea sunt domeniile în care UE poate veni în sprijinul și în completarea ac țiunilor 
întreprinse de statele membre:  
Lipsa con știentizării și acordarea unui grad in suficient de prioritate și de angajament în cadrul 
politicilor de c ătre statele membre și alte părți interesate 
Absența unor date comparabile și regulate, a monitoriz ării și a raportării. Lipsa cuno ștințelor 
privind factorii determinan ți și politicile eficiente care trebuie puse în aplicare 
O abordare insuficient de concertat ă la nivelul UE în privin ța inegalit ăților în materie de 
sănătate (lipsa coordon ării la nivel comunitar) 
Statele membre pun în aplicare unele po litici, dar lipsesc strategii cuprinz ătoare. Peste 
jumătate dintre statele membre nu pun, în cadr ul politicilor, niciun  accent pe reducerea 
inegalităților în materie de s ănătate. În plus, politicile nu sunt evaluate și diseminate.  
Cu toate c ă există dovezi concludente în acest sens, sunt necesare mai multe informa ții 
privind efectele (cauzalitatea) și importan ța unor factori determinan ți ai sănătății pentru ca 
statele membre s ă poată pune în aplicare ac țiuni eficiente legate de anumite grupuri de 
populație și anumiți factori determinan ți. Sunt necesare, de asemenea, date cuprinz ătoare și 
comparabile disponibile în mod regulat la nive lul UE privind rezultat ele în materie de s ănătate 
și factorii determinan ți ai inegalit ăților în materie de s ănătate, clasifica ți în funcție de grupuri 
socio-economice.  
Lipsa datelor comunitare și a cunoștințelor din cercet ări reprezint ă un obstacol în calea 
dezvoltării politicilor. Dovezi mai bune și mai bine partajate, precum și un calendar al 
acțiunilor pot asigura angajamentul care lipse ște în prezent din partea unor categorii de p ărți 
interesate. 
La nivelul UE s-a acordat în cadrul politicilor un grad mai ridicat de prioritate inegalit ăților în 
materie de s ănătate, iar unele politic i comunitare au un impact poz itiv. Cu toate acestea, este 
dificil să se cuantifice astfel de progrese și nu exist ă nicio coordonare semnificativ ă a 
inegalităților în materie de s ănătate în toate politicile comunitare relevante.  
 
RO 4   RO 3. O BIECTIVE  
Acțiunile comunitare în privin ța inegalit ăților în materie de s ănătate au ca scop sprijinirea și 
completarea ac țiunilor adoptate de statele membre și de alte p ărți interesate și garantarea 
faptului c ă politicile și activitățile comunitare asigur ă un nivel înalt de protec ție a sănătății, 
astfel cum este prev ăzut în tratat. În m ăsura posibilit ăților, protec ția sănătății oferită de 
politicile comunitare ar trebui extins ă la nivelul tuturor cet ățenilor, indiferent de locul în care 
aceștia trăiesc sau de nivelul lor social. Pr in îndeplinirea acestor obiective, ac țiunile 
comunitare pot aduce o contribu ție la reducerea inegalit ăților în materie de s ănătate în UE. 
3.1. Obiective generale 
Obiectivul general al prezentei ini țiative este s ă sprijine și să completeze eforturile depuse de 
statele membre și de părțile interesate și să mobilizeze politicile co munitare în sensul 
reducerii inegalit ăților în materie de s ănătate. 
3.2. Obiective specifice 
Obiectivele specifice sunt urm ătoarele: 
Sensibilizarea, promovarea inform ării, a schimbului de bune practici și a coordon ării 
politicilor și recomandarea de a se da întâie tate, în cadrul politicilor, abord ării prioritare a 
inegalităților în materie de s ănătate; atât la nivel comunitar și la nivelul statelor membre, cât și 
de către alte părți implicate. 
Îmbunătățirea disponibilit ății datelor și a mecanismelor de m ăsurare, monitorizare și raportare 
cu privire la inegalit ățile în materie de s ănătate în întreaga Uniune European ă, precum și 
îmbunătățirea bazei de cuno ștințe privind cauzele inegalit ăților în materie de s ănătate și a 
dovezilor care stau la baza ac țiunilor. 
Dezvoltarea contribu ției politicilor comunitare releva nte în vederea reducerii inegalit ăților în 
materie de s ănătate, inclusiv un sprijin mai eficient acordat eforturilor depuse de statele 
membre și de părțile interesate pentru eliminarea inegalit ăților în materie de s ănătate, cu 
accent special pe grupurile vulnerabile și pe țările terțe. 
4. A NALIZA SUBSIDIARIT ĂțII: SE JUSTIFIC Ă UN ROL AL UE?   
Cu toate c ă principala responsabilitate pentru eliminarea inegalit ăților în materie de s ănătate 
revine statelor membre, aceast ă problem ă este de interes politic comunitar din mai multe 
motive.  
În primul rând, omniprezen ța și persisten ța inegalit ăților în materie de s ănătate sugereaz ă o 
discrepan ță între situa ția existent ă și unele dintre obiectivele majore ale UE precum 
consolidarea coeziunii economice și sociale, asigurarea șanselor egale, promovarea reducerii 
inegalităților și promovarea egalit ății de șanse între femei și bărbați, precum și solidaritatea 
între statele membre (artic olul 2 din Tratatul UE și articolul 2 din Tratatul CE).  
În al doilea rând, inciden ța ridicată a problemelor de s ănătate la anumite categorii ale 
populației din UE implic ă substanțiale costuri pentru Uniune și oferă un motiv economic 
pentru promovarea ac țiunilor de solu ționare a acestor probleme . Un nivel ridicat al s ănătății 
 
RO 5   RO populației este important în contextul îmb ătrânirii popula ției, pentru a permite prelungirea 
vieții active și susținerea unui nivel sporit de productivitate, competitivitate și ocupare a for ței 
de muncă. Problemele evitabile de s ănătate determin ă, de asemenea, costuri ridicate pentru 
sistemele de s ănătate și exercită presiuni inutile asupra bugetelor publice. Reducerea 
pierderilor inutile datorate st ării proaste a s ănătății și deceselor premature poate contribui la 
îndeplinirea obiectivelor de la Lisabona și la realizarea poten țialului de prosperitate al 
Europei.  
Există un temei juridic pentru ac țiunile care trebuie întreprinse,  acesta fiind reprezentat de 
câteva articole din Tratatul CE, inclusiv: articolele 12 și 13 (privind combaterea 
discrimin ării), articolul 125 (promovarea angaj ării și a forței de munc ă formată, calificat ă și 
adaptabilă), articolele 136 și 137 (îmbun ătățirea condi țiilor de trai și de munc ă și a protec ției 
sociale și combaterea excluziunii), articolul 152 (asigurarea unui nivel înalt de protec ție a 
sănătății în toate politicile co munitare), articolele 158 și 159 (consolidarea coeziunii 
economice și sociale). Aceste articole constituie teme iul juridic pe care Comunitatea se poate 
baza în vederea sprijinirii și a complet ării acțiunilor întreprinse de statele membre. 
Necesitatea ac țiunilor comunitare se poate reg ăsi: 1) în nevoia de colectare de date la nivel 
comunitar și de monitorizare a acestora, deoarece UE este capabil ă în mai mare m ăsură decât 
statele membre s ă asigure date comparabile și demne de încredere și 2) în politica de 
coeziune, prin care UE asigur ă sprijin financiar st atelor membre, în special regiunilor mai 
puțin dezvoltate, care poate fi in vestit în factorii determinan ți cheie ai inegalit ăților în materie 
de sănătate precum condi țiile de trai, serviciile de formare profesional ă și de ocupare a for ței 
de muncă și asistența medical ă (promovarea s ănătății, prevenirea bolilor și tratamentul). UE 
poate, de asemenea, oferi valoare ad ăugată prin sensibilizare și plasarea unui accent sporit pe 
inegalitățile în materie de s ănătate, prin îmbun ătățirea mecanismelor de m onitorizare, sporirea 
activităților de cercetare și de colectare a cuno ștințelor, asigurarea vizibilit ății acțiunilor 
relevante prin îmbun ătățirea schimbului de experien țe și de bune practici și construirea 
capacității și îmbunătățirea legăturilor dintre politicile comunitare. Aceste elemente au fost 
sugerate în r ăspunsurile oferite în cadrul consult ării și în alte analize în domeniul cercet ării.  
5. O PțIUNI DE POLITIC Ă 
Sunt analizate trei op țiuni pentru realizarea obiectivelor. Op țiunea I este de a continua 
activitățile actuale („men ținerea situa ției actuale”). Op țiunea II - „activit ățile actuale 
îmbunătățite” - utilizeaz ă rezultatele existente care pot progresa în scurt timp f ără a se aduce 
schimbări suplimentare sau fundamentale instrumentel or comunitare existente, fiind formulate 
într-o comunicare. Op țiunea III - „cu efect pe  termen lung” - necesit ă o perioad ă mai 
îndelungat ă, implică schimbări în privin ța instrumentelor comunitare actuale și include o 
recomandare a Consiliului. Op țiunile sunt cumulative (op țiunea III utilizeaz ă opțiunea II care, 
la rândul ei, utilizeaz ă opțiunea I – a se vedea tabelul). 
5.1. Op țiunea I: men ținerea situa ției actuale 
În opțiunea I, activit ățile de sprijinire a reducerii inegalit ăților în materie de s ănătate continu ă 
în cadrul MDC social ă și al strategiei în domeniul s ănătății. Egalitatea în materie de s ănătate 
este un principiu director al strategiei în materie de s ănătate, iar reducerea inegalit ăților în 
accesul la asisten ța medical ă și rezultatele în domeniul s ănătății reprezint ă un obiectiv comun 
 
RO 6   RO în cadrul MDC sociale. Prin intermediul schimburilor de experien ță, UE asist ă statele membre 
la transpunerea acestui ob iectiv în strategii na ționale. Printre mecanisme se num ără rapoartele 
privind strategia na țională și raportul comun privind protec ția socială și incluziunea social ă, 
evaluările inter pares  și reuniunile Comitetului pentru protec ție socială, precum și cele ale 
Grupului de exper ți UE privind factorii sociali determinan ți ai sănătății și ai inegalit ăților în 
materie de s ănătate și ale Grupului de lucru al Consiliului privind s ănătatea public ă la nivelul 
persoanelor în vârst ă. Se acord ă sprijin financiar prin PROGRESS și prin programul în 
domeniul s ănătății 2008-2013. De asemenea, politica de coeziune, Politica Agricol ă Comună 
și fondul de dezvoltare agricol ă și cel de dezvoltare rural ă sprijină unele activit ăți referitoare 
la principalii factori determinan ți ai sănătății. Alte ac țiuni comunitare ar continua s ă fie 
efectuate, cu toate c ă nu se axeaz ă pe inegalit ățile în materie de s ănătate. 
5.2. Op țiunea II: activit ățile actuale îmbun ătățite 
În opțiunea II, Comisia adopt ă o comunicare având drept scop sensibilizarea cu privire la 
inegalitățile în materie de s ănătate și sublinierea amplorii economice, politice și etice a 
acestora. Op țiunea II confirm ă reducerea inegalit ăților în materie de s ănătate drept o prioritate 
politică, sporește dialogul cu p ărțile interesate și caută să obțină o mai bun ă utilizare a 
informațiilor existente și a mecanismelor de schimb și sprijin financiar existente. Aceasta 
sprijină acțiunile de colectare a cuno ștințelor pentru ac țiuni eficiente și caută să 
îmbunătățească sistemul de m ăsurare a inegalit ăților în materie de s ănătate existente între 
statele membre, regiunile UE și grupurile sociale. Op țiunea încurajeaz ă o primă reflecție în 
funcție de domenii politice relevante privind poten țialul deținut de acestea pentru ac țiunile din 
acest domeniu (astfel cum au propus unele autorit ăți naționale în cadrul consult ării). Aceasta 
anunță acțiuni specifice menite s ă consolideze activit ățile fără a necesita noi dezvolt ări 
semnificative ale politicii. Responsabilitatea dezvolt ării de politici concrete apar ține, în 
continuare, statelor membre. 
5.3. Op țiunea III: cu efect pe termen lung 
În opțiunea III, Comisia propune în plus: o re comandare a Comisiei privind inegalit ățile în 
materie de s ănătate; ținte de reducere a inegalit ăților în materie de s ănătate în întreaga Uniune 
European ă; un comitet consultativ interinstitu țional la nivel înalt; revizuirea unor domenii 
politice pentru a include reducerea inegalit ăților în materie de s ănătate drept prioritate 
explicită, prin care resursele ar fi realocate sau ad ăugate în consecin ță pentru perioada de dup ă 
2013; o revizuire a m ăsurilor comunitare care s ă contribuie la asigurarea accesului la 
necesitățile de baz ă în domeniul s ănătății (asisten ța medical ă, locuințele, alimenta ția, 
aprovizionarea cu ap ă, învățământul); și o inițiativă internațională mai cuprinz ătoare, menit ă 
să elimine inegalit ățile în materie de s ănătate la nivel global. 
6. A NALIZA IMPACTULUI  
Aceasta este o ini țiativă non-legislativ ă având drept scop consolidarea ac țiunilor menite s ă 
sprijine și să completeze eforturile depuse de statele membre și de alte p ărți interesate în 
vederea reducerii inegalit ăților în materie de s ănătate. Acțiunile propuse în op țiunile I, II și III 
implică: 1) sporirea ef orturilor de îmbun ătățire a coordon ării și a facilitării aspectelor la nivel 
comunitar și 2) sporirea eforturilor de sensib ilizare în rândul statelor membre și al altor p ărți 
interesate cu privire la importan ța acordării atenției problemelor sociale și a celor din 
 
RO 7   RO domeniul s ănătății, în special în contextul crizei economice actuale. M ăsura în care activit ățile 
însoțesc acțiunile întreprinse de statele membre și de alte p ărți interesate în vederea reducerii 
inegalităților în materie de s ănătate reprezint ă principalul factor determinant al impactului 
propunerilor.  
6.1. Impacturi sociale 
Se preconizeaz ă că acțiunile din cadrul celor trei op țiuni vor avea impacturi sociale pozitive și 
că niciuna dintre acestea nu va avea un impact social negativ. În compara ție cu opțiunea I, 
este probabil ca op țiunile II și III să aibă un impact social pozitiv mai însemnat. 
Un aspect important este faptul c ă este posibil ca actuala criz ă economic ă să mărească 
inegalitățile în materie de s ănătate prin deteriorarea  unor factori determinan ți ai sănătății. 
Opțiunile II și III, prin activit ățile lor de sensibilizare mai sus ținute, ar putea garanta c ă, la 
momentul stabilirii priorit ăților, statele membre nu vor neglija acest domeniu politic și nu vor 
suporta consecin țe economice și sociale negative.  
6.2. Impacturi economice 
Costurile indirecte implicate de inegalit ățile mari în materie de s ănătate pot fi considerabile. 
Acestea nu pot fi estimate cu precizie. Un studiu a estimat c ă eventualele câ știguri economice 
obținute din aducerea s ănătății întregii popula ții la nivelul la care se afl ă sănătatea persoanelor 
cu studii superioare ar fi între 1,2% și 9% din PIB.  
Este dificil s ă se identifice costurile implicate de ac țiunile menite s ă îmbunătățească 
disponibilitatea și comparabilitatea datelor, în special în func ție de starea economico-social ă.  
În general, este probabil ca progresel e realizate privind factorii determinan ți ai sănătății și cei 
ai inegalit ăților în materie de s ănătate să aibă un impact economic pozitiv. Pe termen lung, 
câștigurile ob ținute în privin ța sănătății și reducerea tendin ței de scădere a speran ței de viață 
sănătoasă ar putea s ă nu implice niciun cost sau s ă aducă, în general, beneficii economice.  
7. E VALUAREA OP țIUNILOR  
Toate cele trei op țiuni ar contribui la realizar ea obiectivelor generale, op țiunea III fiind, foarte 
probabil, cea care ar avea cel mai semn ificativ efect. Cu toate acestea, op țiunea III implic ă 
costuri suplimentare și se confrunt ă cu unele bariere în calea punerii în aplicare. Pe baza 
fezabilității (în mod special a capacit ății de a acționa în privin ța crizei actuale) și a costurilor 
implicate, op țiunea II este cea preferabil ă. Opțiunea II poate fi v ăzută drept o piatr ă de temelie 
pentru activit ățile comunitare viitoare privind inegalit ățile în materie de s ănătate și respectă în 
totalitate principiul subsidiarit ății.  
8. M ONITORIZAREA șI EVALUAREA  
Acțiunile evaluate includ propuneri de îmbun ătățire a inform ării, monitoriz ării și raportării 
referitoare la progresele realizate în privin ța inegalităților în materie de s ănătate și a factorilor 
 
RO 8   RO determinan ți ai acestora care pot fi utiliza ți pentru monitorizare și evaluare.  Comisia va 
utiliza, de asemenea, sprijinul din partea exper ților în vederea realiz ării unor analize regulate 
ale dezvolt ărilor politicii comunitare prin intermediul Observatorului european al situa ției 
sociale și al demografiei și al Observatorului European al Sistemelor și Politicilor de S ănătate. 
Un mecanism de monitorizare suplimentar este un raport al Comisiei care  va fi realizat în 
2012 referitor la punerea în aplicare a acestei ini țiative și la progresele pe care le-a înregistrat 
în privința inegalităților în materie de s ănătate, alte rapoarte fiind prev ăzute, de asemenea.  
 
RO 9   RO Opțiunea I  
- Menținerea situa ției actuale  Opțiunea II  
- Activitățile actuale îmbun ătățite Opțiunea III  
- Cu efect pe termen lung  
 
RO 10   RO