Rezumat Prezenta comunicare sintetizează evaluarea Comisiei cu privire la proiectele de planuri bugetare pentru 2023 prezentate de statele membre din zona euro, precum și de Croația, inclusiv situația bugetară generală din zona euro, inclusiv orientarea bugetară agregată, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 473/2013. Evaluarea Comisiei ia în considerare șocul macroeconomic legat de invadarea Ucrainei de către Rusia, precum și implicațiile sale pe termen lung pentru nevoile UE în materie de securitate energetică și aplicarea în continuare a clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere în 2023. Evaluarea se bazează pe recomandările de politică bugetară adoptate de Consiliu la 12 iulie 2022. Aceste orientări pot fi sintetizate după cum urmează. Pentru 2023, statele membre cu un nivel ridicat al datoriei ar trebui să asigure o politică bugetară prudentă, în special prin limitarea creșterii cheltuielilor curente primare finanțate la nivel național sub creșterea potențială a producției pe termen mediu. Statele membre cu un nivel scăzut/mediu al datoriei ar trebui să asigure o concordanță între creșterea cheltuielilor curente primare finanțate la nivel național și o orientare politică globală neutră. În ambele cazuri, evaluarea conformității cu orientările bugetare ar trebui să țină seama de sprijinul continuu, temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie, precum și persoanelor care fug din Ucraina. Tuturor statelor membre li s-a solicitat să fie pregătite să ajusteze cheltuielile curente la evoluția situației. Statelor membre li s-a recomandat, de asemenea, să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și cea digitală, precum și pentru securitatea energetică ținând seama de inițiativa REPowerEU, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) și a altor fonduri ale Uniunii. Proiectele de planuri bugetare pentru 2023 și evaluarea orientării bugetare pentru zona euro pot fi sintetizate după cum urmează: 1.Conform previziunilor Comisiei din toamna anului 2022, creșterea economică ar urma să atingă un nivel scăzut, dar în continuare pozitiv, de 0,3 % în zona euro în 2023, în contextul unei inflații ridicate și al normalizării politicilor bugetare și monetare. Proiectele de planuri bugetare tind să aibă scenarii macroeconomice mai favorabile. 2.În 2022, deficitele publice au continuat să scadă substanțial față de nivelurile maxime atinse în 2020 (7 % din PIB în zona euro), din cauza redresării economice puternice și a eliminării treptate a măsurilor de urgență temporare legate de pandemia de COVID-19. Cu toate acestea, în 2022, se preconizează că deficitele vor depăși nivelurile din 2019, anterioare pandemiei, în toate statele membre din zona euro (3,5 % din PIB pentru zona euro). Acest lucru rezultă din măsurile temporare reziduale legate de pandemie, din măsurile de redresare, din alte măsuri expansioniste fără caracter temporar și din noile măsuri adoptate pentru a atenua impactul prețurilor ridicate la energie. Costul bugetar net al celor din urmă este estimat la 1,3 % din PIB. Aceste măsuri sunt direcționate doar într-o proporție mai mică de 30 %. Aproximativ două treimi dintre măsurile din domeniul energiei sunt măsuri care vizează prețurile și care pot reduce stimulentele pentru scăderea consumului de energie și pentru creșterea eficienței energetice. Se preconizează că, în 2022, deficitul va rămâne în continuare de peste 3 % din PIB în zece dintre statele membre din zona euro. 3.În 2023, în timp ce proiectele de planuri bugetare indică o nouă scădere a deficitului în zona euro, la 3,2 % din PIB, previziunile Comisiei estimează o creștere la 3,7 %. Această diferență reflectă, de asemenea, o problemă legată de calendar, întrucât unele planuri au fost elaborate cu mult înainte de previziunile Comisiei. 4.Costul bugetar net al măsurilor din domeniul energiei din 2023 este estimat în prezent la 0,9 % din PIB în zona euro. Această proiecție este determinată în mare parte de pachetele de politici semnificative pentru întregul an, care au fost anunțate de câteva state membre mari. În același timp, unele state membre nu au anunțat încă nicio măsură în domeniul energiei pentru 2023 sau au anunțat expirarea măsurilor lor la începutul anului 2023. Dacă măsurile din domeniul energiei deja anunțate ar fi menținute pentru întregul an, costul net al acestora ar putea crește cu aproximativ 1 % din PIB. 5.Se estimează că ponderea datoriei în PIB va continua să scadă în zona euro la aproximativ 92 % în 2023 (comparativ cu 99 % în 2020), conform atât proiectelor de planuri bugetare, cât și previziunilor Comisiei. Pe termen scurt, creșterea nominală ridicată care rezultă din inflația ridicată sprijină scăderea ponderii datoriei. Diferența dintre rata dobânzii și rata de creștere devine mai favorabilă, în special în statele membre cu un nivel ridicat al datoriei, deoarece ratele mai mari ale dobânzii contribuie doar treptat la creșterea cheltuielilor cu dobânzile, datorită scadenței îndelungate a datoriilor publice. În 2023, se estimează că șase state membre din zona euro vor avea în continuare o pondere a datoriei de peste 100 % din PIB (Belgia, Grecia, Spania, Franța, Italia și Portugalia), o creștere suplimentară fiind preconizată doar în cazul Belgiei. 6.Se estimează că orientarea bugetară a zonei euro va rămâne în mod clar expansionistă în 2022, cu aproximativ 2¼ % din PIB; aceasta urmează unei politici expansioniste în 2020 (¼ % din PIB) și în 2021 (1¼ % din PIB). Orientarea bugetară este măsurată ca modificare a cheltuielilor primare nete în raport cu creșterea potențială pe termen mediu. Aceasta include toate măsurile legate de energie care au fost anunțate de statele membre din zona euro, dar exclude măsurile de urgență temporare legate de pandemia de COVID-19. Cea mai mare parte a acestei orientări expansioniste (aproape două puncte procentuale din PIB) se datorează creșterii cheltuielilor curente primare nete, dintre care două treimi reflectă măsurile menționate anterior adoptate pentru a atenua impactul prețurilor ridicate la energie. 7.În 2022 se preconizează un sprijin suplimentar pentru redresare și pentru tranziția verde și cea digitală din investițiile și cheltuielile finanțate la nivel național prin granturi din cadrul MRR și din alte fonduri ale UE (aproximativ ¼ puncte procentuale din PIB). 8.Pentru 2023, se preconizează că orientarea bugetară a zonei euro va fi în linii mari neutră; aceasta va urma unei expansiuni bugetare cumulate de 3¾ % din PIB în perioada 2020-2022. Se estimează o contribuție ușor contracționistă a cheltuielilor curente primare nete la orientarea bugetară a zonei euro în 2023, ca urmare a impactului net mai redus al măsurilor legate de energie comparativ cu 2022. 9.Se preconizează că investițiile și cheltuielile finanțate la nivel național prin granturi din cadrul MRR și din alte fonduri ale UE vor oferi un sprijin suplimentar pentru creștere în zona euro în 2023 (cu ¼ puncte procentuale din PIB), contribuind la tranziția verde și cea digitală, precum și la securitatea energetică. 10.Orientarea bugetară a zonei euro preconizată pentru 2023, precum și evoluțiile subiacente ale cheltuielilor curente primare nete și ale investițiilor sunt, în linii mari, conforme cu recomandările Consiliului din 12 iulie 2022 și cu Declarația Eurogrupului din 3 octombrie 2022 privind răspunsul în materie de politici bugetare la prețurile ridicate la energie și la presiunile inflaționiste. În declarația sus-menționată se solicita abținerea de la adoptarea unor politici care ar putea spori presiunile inflaționiste. Cu toate acestea, având în vedere incertitudinea în ceea ce privește evoluția prețurilor la energie și absența informațiilor cu privire la posibila prelungire a măsurilor din domeniul energiei până în 2023 pentru majoritatea statelor membre, există riscul ca orientarea bugetară să devină, în cele din urmă, mai expansionistă decât se preconizează în prezent. Avizele Comisiei privind proiectele de planuri bugetare pentru 2023 se axează pe coerența cu recomandările Consiliului din 12 iulie 2022. În cazul Italiei, Comisia nu publică un aviz cu privire la proiectul de plan bugetar pentru 2023 bazat pe ipoteza menținerii politicilor actuale, care a fost prezentat la 10 octombrie de către guvernul aflat la sfârșit de mandat. În schimb, Comisia va publica în timp util un aviz privind proiectul de plan bugetar actualizat pentru 2023, pe care noul guvern urmează să îl prezinte în curând. În continuare este prezentată o sinteză a avizelor Comisiei, care se bazează pe previziunile Comisiei din toamna anului 2022: State membre cu un nivel ridicat al datoriei (Belgia, Franța, Grecia, Portugalia și Spania) ·În ceea ce privește Franța, Grecia și Spania, se preconizează o creștere a cheltuielilor curente primare finanțate la nivel național sub nivelul creșterii potențiale a producției pe termen mediu, ținând seama de sprijinul temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie și de costul asistenței acordate persoanelor care fug din Ucraina, conform recomandării Consiliului. Acest lucru nu este valabil pentru Belgia, în cazul căreia creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național depășește creșterea potențială, ținând seama de sprijinul temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie, precum și persoanelor care fug din Ucraina. În cazul Portugaliei, se preconizează o creștere a cheltuielilor curente finanțate la nivel național apropiată de creșterea potențială a producției pe termen mediu, în ipoteza reducerii planificate a măsurilor luate ca răspuns la prețurile ridicate la energie, inclusiv a sprijinului temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor vulnerabile. ·Toate statele membre intenționează să finanțeze investiții publice pentru tranziția verde și cea digitală, precum și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență și a altor fonduri ale UE, conform recomandării Consiliului. Se preconizează că totalul investițiilor publice ca procent din PIB va crește sau va rămâne stabil în 2023 comparativ cu 2022 în toate statele membre, cu excepția Franței și a Greciei. Belgia, Franța, Grecia, Portugalia și Spania intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, întrucât se preconizează că acestea vor crește sau vor rămâne stabile în perioada 2022-2023. Contribuția cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul MRR și din fonduri ale UE la orientarea bugetară generală este expansionistă sau neutră în toate statele membre, cu excepția Franței și a Greciei. ·În ansamblu, Comisia consideră că proiectele de planuri bugetare ale Franței, Greciei și Spaniei sunt în concordanță cu orientările bugetare cuprinse în Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2022, în timp ce proiectul de plan bugetar al Belgiei este parțial în concordanță cu recomandarea, iar cel al Portugaliei riscă să fie doar parțial în concordanță cu recomandarea. State membre cu un nivel scăzut/mediu al datoriei (Austria, Cipru, Croația, Estonia, Finlanda, Germania, Irlanda, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Slovacia, Slovenia și Țările de Jos) ·Orientarea generală a politicii bugetare în 2023 variază de la un stat membru la altul: ocontracționistă (între +0,5 % și +2,3 % din PIB – prin convenție, un semn negativ indică o orientare expansionistă): Letonia, Irlanda, Cipru și Malta oîn linii mari, neutră (între -0,1 % și -0,2 % din PIB): Croația, Austria și Finlanda oexpansionistă (între -0,4 % și -2,6 % din PIB): Lituania, Germania, Estonia, Luxemburg, Țările de Jos, Slovenia și Slovacia ·Contribuția cheltuielilor curente finanțate la nivel național (excluzând noile măsuri în materie de venituri) la orientarea bugetară generală în 2023 variază, de asemenea, de la un stat membru la altul: ocontracționistă (între +0,4 și +1,7 puncte procentuale): Croația, Letonia, Irlanda, Cipru și Malta oîn linii mari, neutră (aproximativ zero puncte procentuale): Finlanda și Țările de Jos oexpansionistă (între -0,3 % și -1,7 puncte procentuale): Austria, Lituania, Germania, Estonia, Luxemburg, Slovenia și Slovacia. În toate cazurile, acest lucru nu reprezintă rezultatul sprijinului temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie și persoanelor care fug din Ucraina. ·Toate statele membre intenționează să finanțeze investiții publice pentru tranziția verde și cea digitală, precum și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență și a altor fonduri ale UE, conform recomandării Consiliului. Se estimează că totalul investițiilor publice ca procent din PIB fie va crește, fie va rămâne stabil în 2023 comparativ cu 2022 în toate statele membre cu un nivel scăzut/mediu al datoriei. Toate statele membre intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, cu excepția Ciprului, Letoniei și Maltei, în cazul cărora se estimează o scădere a acestor investiții în perioada 2022-2023. Contribuția la orientarea bugetară generală a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul MRR și din fonduri ale UE este expansionistă sau neutră în toate statele membre, cu excepția Germaniei. ·În ansamblu, Comisia consideră că proiectele de planuri bugetare ale Croației, Ciprului, Finlandei, Irlandei, Letoniei și Maltei sunt conforme cu orientările bugetare cuprinse în Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2022. Proiectele de planuri bugetare ale Austriei, Lituaniei, Germaniei, Estoniei, Luxemburgului, Țărilor de Jos, Sloveniei și Slovaciei sunt parțial în concordanță cu recomandarea. Deși statele membre au pus rapid în aplicare măsuri în domeniul energiei ca răspuns politic de urgență la creșterile excepționale ale prețurilor la energie, o prelungire a măsurilor de sprijin existente și/sau adoptarea de noi măsuri de sprijin ca răspuns la prețurile ridicate la energie ar contribui la o creștere mai mare a cheltuielilor curente nete finanțate la nivel național, precum și la o creștere a deficitului public și a datoriei publice preconizate în 2023. Prin urmare, este important ca statele membre să direcționeze mai bine aceste măsuri către gospodăriile cele mai vulnerabile și către întreprinderile cele mai expuse, pentru a menține stimulentele pentru reducerea cererii de energie și pentru a retrage aceste măsuri odată cu diminuarea presiunilor asupra prețurilor la energie.