Tabelul de mai jos prezintă punerea în aplicare a recomandărilor acceptate formulate în perioada 2013-2017, astfel cum a fost evaluată de entitățile auditate , la 31 ianuarie 2018:

Puse în aplicare În curs (în funcție de numărul de luni de întârziere față de data-limită de 31 ianuarie 2018) Anul Prioritate Total Nr. % Nr. % Nicio întârziere 0 - 6 6 - 12 12+ 2013 Esențială 0 0 0% 0 0% 0 0 0 0 Foarte importantă 45 44 98% 1 2% 0 0 0 1 Importantă 75 72 96% 3 4% 0 0 0 3 De dorit 7 7 100% 0 0% 0 0 0 0 Total 2013 127 123 97% 4 3% 0 0 0 4 2014 Esențială 0 0 0% 0 0% 0 0 0 0 Foarte importantă 36 36 100% 0 0% 0 0 0 0 Importantă 78 70 90% 8 10% 1 0 0 7 De dorit 11 11 100% 0 0% 0 0 0 0 Total 2014 125 117 94% 8 6% 1 0 0 7 Recomandări IAC preluate Esențială 0 0 0% 0 0% 0 0 0 0 Foarte importantă 253 252 100% 1 0% 0 0 0 1 Importantă 591 578 98% 13 2% 0 0 0 13 De dorit 63 63 100% 0 0% 0 0 0 0 Total IAC 907 893 98% 14 2% 0 0 0 14 2015 Esențială 1 1 100% 0 0% 0 0 0 0 Foarte importantă 65 54 83% 11 17% 3 2 3 3 Importantă 131 116 89% 15 11% 2 0 2 11 De dorit 20 20 100% 0 0% 0 0 0 0 Total 2015 217 191 88% 26 12% 5 2 5 14 2016 Esențială 0 0 0% 0 0% 0 0 0 0 Foarte importantă 115 65 57% 50 43% 32 15 3 0 Importantă 142 76 54% 66 46% 21 25 16 4 De dorit 3 3 100% 0 0% 0 0 0 0 Total 2016 260 144 55% 116 45% 53 40 19 4 2017 Esențială 1 0 0% 1 100% 1 0 0 0 Foarte importantă 71 1 1% 70 99% 63 6 1 0 Importantă 126 7 6% 119 94% 114 5 0 0 De dorit 1 0 0% 1 100% 1 0 0 0 Total 2017 199 8 4% 191 96% 179 11 1 0 TOTAL 2013-2017 1 835 1 476 80% 359 20% 238 53 25 43 Esențială sau foarte importantă 587 453 77% 134 23% 99 23 7 5

În ansamblu, 1 476 sau 80 % din numărul total al recomandărilor acceptate formulate în perioada 2013-2017 sunt considerate de către entitățile auditate ca fiind puse în aplicare, restul de 359 recomandări (sau 20 %) fiind încă în curs de punere în aplicare. Dintre aceste 359 recomandări aflate în curs de punere în aplicare, una a fost marcată ca fiind esențială , iar 133 de recomandări (23 % din numărul total de recomandări acceptate care sunt esențiale și foarte importante) au fost marcate ca fiind foarte importante.

Din totalul de 359 recomandări în curs, 121 au înregistrat întârzieri, reprezentând 6,6 % din numărul total al recomandărilor acceptate, dintre care 12 recomandări foarte importante au înregistrat întârzieri foarte mari (peste 6 luni față de termenul inițial). Acestea au reprezentat doar 0,7 % din numărul total al recomandărilor acceptate în perioada 2013-2017.

Numărul total de recomandări emise în perioada 2013-2017 pentru care s-a efectuat un audit de urmărire subsecventă se ridică la 1 361, în comparație cu cele 1 476 raportate ca fiind „pregătite pentru analiză” de către entitățile auditate.

Din numărul total de recomandări urmărite în cursul perioadei respective, 1 296 (95 %) au fost închise de Serviciul de Audit Intern. Aceasta înseamnă că, în medie, Serviciul de Audit Intern a apreciat că 5 % din recomandări nu au putut fi considerate ca fiind puse în aplicare în mod efectiv și, prin urmare, nu au fost închise după încheierea auditului de urmărire subsecventă.

În ansamblu, Serviciul de Audit Intern consideră că situația actuală în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor de audit este satisfăcătoare și comparabilă cu perioadele de raportare anterioare. Aceasta indică faptul că serviciile Comisiei tratează cu seriozitate punerea în aplicare a recomandărilor foarte importante și, prin urmare, atenuarea riscurilor identificate. Cu toate acestea, trebuie să se acorde atenție recomandărilor individuale considerate ca fiind „foarte importante” și care înregistrează întârzieri foarte mari, și anume peste șase luni. Un raport special a fost elaborat și trimis Comitetului de monitorizare a auditurilor , rezumatul acestuia fiind prezentat în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport.





4.Concluzii pe baza activității de audit efectuate în 2017

4.1.Concluzii privind auditurile performanței

Ca răspuns la orientarea Comisiei spre o cultură bazată pe performanță și o mai mare concentrare asupra celui mai bun raport calitate-preț, Serviciul de Audit Intern a continuat să efectueze audituri ale performanței și audituri care cuprind elemente importante de performanță (audituri cuprinzătoare) în 2017, ca parte a planului său strategic de audit pentru perioada 2016-2018.

În conformitate cu metodologia sa și cu bunele practici, Serviciul de Audit Intern a abordat chestiunea performanței în mod indirect, și anume analizând dacă s-au pus în aplicare de către conducere sisteme de control destinate evaluării și oferirii de asigurare cu privire la performanța activităților sale (eficiență și eficacitate), precum și modul în care s-a realizat acest lucru. Prin această abordare, Serviciul de Audit Intern urmărește să se asigure că, în primul rând, direcțiile generale și serviciile au instituit cadre de performanță și instrumente de măsurare a performanței, indicatori-cheie și sisteme de monitorizare corespunzătoare. Aceasta se datorează parțial faptului că un mare număr de temeiuri juridice stabilesc obiective care au un domeniu de aplicare mai larg decât ceea ce poate realiza Comisia pe cont propriu. Aceasta înseamnă că este necesar ca obiectivele SMART (specifice, măsurabile, realizabile, relevante și programate în timp) și criteriile de referință să fie stabilite mai întâi la nivel de Comisie, pentru a disocia, în măsura în care este posibil, contribuția specifică a Comisiei de cele ale altor actori-cheie importanți care contribuie la punerea în aplicare și realizarea obiectivelor fondurilor UE (state membre, regiuni, țări terțe, organizații internaționale etc.).

Următoarele secțiuni prezintă concluziile Serviciului de Audit Intern cu privire la diferitele aspecte legate de performanță ale controalelor de audit efectuate în 2017.

4.1.1.Performanța direcțiilor generale, a serviciilor și a agențiilor executive ale Comisiei: procese orizontale

4.1.1.1. Proceduri de guvernanță

În octombrie 2016, Curtea de Conturi Europeană a publicat raportul său special nr. 27/2016 privind „Guvernanța în cadrul Comisiei Europene: se aplică cele mai bune practici?”. Curtea a recomandat Comisiei, printre altele, să invite auditorul intern să efectueze mai multe activități de audit cu privire la aspecte de guvernanță de nivel înalt . Ca răspuns, Colegiul a adoptat, la 11 ianuarie 2017, o decizie [ref. C(2017) 4 final] prin care solicită auditorului intern să efectueze un audit privind mecanismele de guvernanță ale Comisiei în ceea ce privește gestionarea riscurilor, raportarea financiară și verificarea ex post / funcția de audit. Serviciul de Audit Intern a efectuat acest audit în 2017, în plus față de alte audituri deja planificate privind procedurile de guvernanță (la nivel înalt) în alte domenii la nivelul Comisiei. Rezultatele acestor audituri demonstrează că există deficiențe majore în raport cu diverse mecanisme de guvernanță atât la nivel corporativ, cât și operațional. Având în vedere contextul dificil actual la nivelul UE, inclusiv necesitatea de a consolida încrederea cetățenilor în politicile și instituțiile UE, Serviciul de Audit Intern a ajuns la concluzia că se impune acțiunea Comisiei de a profita de ocazia de a-și îmbunătăți în continuare mecanismele de guvernanță și, în consecință, capacitatea de a-și atinge obiectivele.

Ca urmare a reformei administrative din 2000, Comisia a făcut progrese semnificative în ceea ce privește consolidarea procedurilor de responsabilizare, răspundere și obținere a asigurării. Modelul descentralizat de gestiune financiară este bine înțeles și integrat în cultura organizației și sunt instituite instrumente clare de responsabilizare, împreună cu un proces solid de obținere a asigurării. În continuare, în octombrie 2017 Comisia a adoptat o comunicare privind guvernanța la nivelul Comisiei Europene. Cu toate acestea, la nivel corporativ, Serviciul de Audit Intern a identificat necesitatea îmbunătățirilor proporționale în ceea ce privește actualele mecanisme de guvernanță și de supraveghere, în special în ceea ce privește gestionarea riscurilor și aspecte mai generale legate de instituirea guvernanței.

În plus, în domeniul guvernanței corporative IT s-au înregistrat progrese semnificative începând cu anul 2015, când au fost create noi structuri de guvernanță IT. Totuși, în ciuda acestor evoluții, au fost identificate deficiențe semnificative care presupun un răspuns proporțional, dar necesar, în vederea intensificării și consolidării în continuare a guvernanței în acest domeniu. Îmbunătățirile recomandate urmăresc să completeze și să consolideze structurile existente ale Comisiei prin împuternicirea în continuare a Comitetului IT, prin definirea unei strategii IT globale clare și îmbunătățirea supravegherii la nivel corporativ a portofoliului de investiții IT la nivelul Comisiei.