ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5) În conformitate cu evaluarea Directivei 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului (50), este necesar să se raționalizeze termenele de raportare pentru hărțile acustice și pentru planurile de acțiune în scopul de a acorda un timp suficient consultării publice în privința planurilor de acțiune. În acest scop, și doar o singură dată, termenul pentru evaluarea sau revizuirea planurilor de acțiune este amânat cu un an, astfel încât termenul pentru runda următoare (runda a patra) a planurilor de acțiune nu este 18 iulie 2023, ci 18 iulie 2024. Astfel, începând cu runda a patra, statele membre vor avea aproximativ doi ani între realizarea hărților acustice și finalizarea evaluării sau revizuirii planurilor de acțiune, în loc de un an, astfel cum se întâmplă în prezent. Pentru următoarele runde de planificare a acțiunilor, ciclul de cinci ani pentru evaluare sau revizuire va fi reluat. În plus, pentru a răspunde mai bine obiectivelor Directivei 2002/49/CE și pentru a oferi o bază pentru elaborarea măsurilor la nivelul Uniunii, raportarea de către statele membre ar trebui efectuată prin mijloace electronice. De asemenea, este necesar să se intensifice participarea publicului prin solicitarea ca anumite informații să fie făcute publice , aliniind această obligație la alte acte din legislația Uniunii, cum ar fi Directiva 2007/2/CE, fără a dubla cerințele practice.

(5) În conformitate cu evaluarea Directivei 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului (50), este necesar să se raționalizeze termenele de raportare pentru hărțile acustice și pentru planurile de acțiune în scopul de a acorda un timp suficient consultării publice în privința planurilor de acțiune. În acest scop, și doar o singură dată, termenul pentru evaluarea sau revizuirea planurilor de acțiune este amânat cu un an, astfel încât termenul pentru runda următoare (runda a patra) a planurilor de acțiune nu este 18 iulie 2023, ci 18 iulie 2024. Astfel, începând cu runda a patra, statele membre vor avea aproximativ doi ani între realizarea hărților acustice și finalizarea evaluării sau revizuirii planurilor de acțiune, în loc de un an, astfel cum se întâmplă în prezent. Pentru următoarele runde de planificare a acțiunilor, ciclul de cinci ani pentru evaluare sau revizuire va fi reluat. În plus, pentru a răspunde mai bine obiectivelor Directivei 2002/49/CE și pentru a oferi o bază pentru elaborarea măsurilor la nivelul Uniunii, raportarea de către statele membre ar trebui efectuată prin mijloace electronice. De asemenea, este necesar să se intensifice participarea publicului prin cerința de a face publice informații inteligibile, precise și comparabile , aliniind această obligație la alte acte din legislația Uniunii, cum ar fi Directiva 2007/2/CE, fără a dubla cerințele practice.
1. Atunci când avizele științifice indică faptul că, pentru un anumit an, biomasa de reproducere și, în cazul stocurilor de langustină — abundența, pentru oricare dintre stocurile menționate la articolul 1 alineatul (1) este sub MSY Btrigger, se iau toate măsurile de remediere adecvate pentru a asigura revenirea rapidă a stocului sau a unității funcționale în cauză la niveluri peste cele care permit atingerea producției maxime durabile. În special, prin derogare de la articolul 4 alineatele (3) și (5), posibilitățile de pescuit se stabilesc la niveluri compatibile cu o mortalitate prin pescuit care este redusă sub intervalul superior FMSY, ținând cont de scăderea biomasei.

1. Atunci când avizele științifice indică faptul că, pentru un anumit an, biomasa de reproducere și, în cazul stocurilor de langustină — abundența, pentru oricare dintre stocurile demersale menționate la articolul 1 alineatul (1) este sub MSY Btrigger, se iau toate măsurile de remediere adecvate pentru a asigura revenirea rapidă a stocului sau a unității funcționale în cauză la niveluri peste cele care permit atingerea producției maxime durabile. În special, prin derogare de la articolul 4 alineatele (3) și (5), posibilitățile de pescuit se stabilesc la niveluri compatibile cu o mortalitate prin pescuit care este redusă sub intervalul superior FMSY, ținând cont de scăderea biomasei.
(5)

Inovarea de noi tehnologii contribuie la reducerea emisiilor vehiculelor și a poluării fonice , sprijinind în același timp decarbonizarea sectorului transporturilor. O răspândire mai mare a vehiculelor rutiere cu emisii scăzute și cu emisii zero va reduce emisiile de CO2 și anumite emisii de poluanți (particule în suspensie, oxizi de azot și hidrocarburi nemetanice) și va îmbunătăți astfel calitatea aerului în orașe și în alte zone poluate, contribuind totodată la competitivitatea și creșterea industriei europene pe piețele globale pentru vehiculele cu emisii scăzute și cu emisii zero aflate în creștere și asigurând dezvoltarea infrastructurilor de combustibili alternativi. În plus, principiul neutralității tehnologice trebuie să stea la baza tuturor acestor eforturi, pentru a asigura și a încuraja un mediu concurențial și continuarea cercetărilor și a inovării în domeniu. Pentru a reduce poluarea aerului și poluarea fonică și pentru a respecta standardele Uniunii privind calitatea aerului în zonele urbane și rurale, sunt necesare politici și măsuri concrete și ambițioase, inclusiv utilizarea achizițiilor publice de vehicule nepoluante.
(28) Pentru adaptarea prezentei directive la progresul științific și tehnic și pentru a preciza cerințele de monitorizare în scopul evaluării riscurilor și a pericolelor de distribuție casnică, ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din tratat, pentru a modifica anexele I-IV la prezenta directivă. Este deosebit de important ca Comisia să desfășoare consultări adecvate pe parcursul lucrărilor sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. În particular, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. În plus, delegarea competenței prevăzută în anexa I partea C nota 10 la Directiva 98/83/CE, având drept obiect stabilirea frecvenței controalelor și stabilirea metodelor de control pentru substanțele radioactive, a devenit caducă ca urmare a adoptării Directivei 2013/51/Euratom a Consiliului (96) și, prin urmare, ar trebui eliminată. Delegarea competenței prevăzută în anexa III partea A al doilea paragraf la Directiva 98/83/CE, având drept obiect modificările aduse directivei, nu mai este necesară și ar trebui eliminată.

(28) Pentru adaptarea prezentei directive la progresul științific și tehnic și pentru a preciza cerințele de monitorizare în scopul evaluării riscurilor și a pericolelor de distribuție casnică, ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din tratat, pentru a modifica anexele I-IV la prezenta directivă și a lua măsurile necesare în conformitate cu modificările prevăzute la articolul 10a . Este deosebit de important ca Comisia să desfășoare consultări adecvate pe parcursul lucrărilor sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. În particular, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. În plus, delegarea competenței prevăzută în anexa I partea C nota 10 la Directiva 98/83/CE, având drept obiect stabilirea frecvenței controalelor și stabilirea metodelor de control pentru substanțele radioactive, a devenit caducă ca urmare a adoptării Directivei 2013/51/Euratom a Consiliului (96) și, prin urmare, ar trebui eliminată. Delegarea competenței prevăzută în anexa III partea A al doilea paragraf la Directiva 98/83/CE, având drept obiect modificările aduse directivei, nu mai este necesară și ar trebui eliminată.
(21) Spre deosebire de cazul autoturismelor și al camionetelor, pe piață nu sunt încă disponibile vehicule grele cu emisii zero sau scăzute, cu excepția autobuzelor. Prin urmare, ar trebui introdus un mecanism specific, sub forma creditelor suplimentare, pentru a facilita tranziția fără probleme către mobilitatea cu emisii zero . Acesta va asigura stimulente pentru producerea și adoptarea pe piața Uniunii a unor vehicule grele cu emisii zero sau scăzute, care ar completa instrumentele ce acționează asupra cererii, cum ar fi Directiva 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind vehiculele nepoluante (26).

(21) Pentru a asigura tranziția fără probleme către mobilitatea cu emisii zero și pentru a asigura stimulente pentru producerea și punerea în folosință pe piața Uniunii a unor vehicule grele cu emisii zero sau scăzute, care ar completa instrumentele ce acționează asupra cererii, cum ar fi Directiva 2009/33/CE (26) a Parlamentului European și a Consiliului privind vehiculele nepoluante , ar trebui să se stabilească o valoare de referință pentru cota de vehicule grele cu emisii zero sau scăzute din parcul de vehicule al unui producător pentru 2025 și 2030 .
Bis(pentabromfenil)eter (decabromdifenil eter; decaBDE)

1163/-19/-5

214/-604/-9
(12)

Este adecvat să se stabilească rata-țintă de mortalitate prin pescuit (F) care corespunde obiectivului realizării și menținerii MSY sub formă de intervale ale valorilor compatibile cu atingerea producției maxime durabile (FMSY). Aceste intervale, bazate pe cele mai bune avize științifice disponibile , sunt necesare în scopul de a asigura flexibilitatea pentru a ține cont de evoluția avizelor științifice, pentru a contribui la punerea în aplicare a obligației de debarcare și pentru a ține seama de caracteristicile pescuitului mixt. Intervalele FMSY au fost calculate de către CSTEP (10) și . Pe baza acestui plan, sunt stabilite astfel încât să nu antreneze o reducere mai mare de 5 % a producției pe termen lung în comparație cu MSY (11). În plus, limita superioară a intervalului este plafonată, astfel încât probabilitatea ca stocul să scadă sub limita nivelului biomasei (Blim) să nu depășească 5 %. [AM 18]
Articolul 32

Sarcini de aplicare a legii

(2) Organismele naționale de aplicare a legii publică statistici cu privire la activitatea lor, inclusiv cu privire la sancțiunile aplicate, în fiecare an, cel târziu până la sfârșitul lunii aprilie a următorului an calendaristic în fiecare an rapoarte cu statistici pe site-urile lor web, în care sunt detaliate numărul și tipul plângerilor primite, precum și rezultatul acțiunilor de aplicare a legii, inclusiv sancțiunile aplicate . Acest lucru se face în fiecare an, cel târziu la data de 1 aprilie a anului următor . De asemenea, aceste rapoarte sunt făcute publice și pe site-ul web al Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate . [AM 117]
(15)

Sistemul voluntar de servicii în folosul biodiversității și ecosistemului în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii (BEST) promovează conservarea biodiversității, inclusiv a biodiversității marine, și utilizarea durabilă a serviciilor ecosistemice, inclusiv a abordărilor ecosistemice pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, în regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări ale Uniunii. Datorită acțiunii pregătitoare BEST, adoptate în 2011, și programului BEST 2.0 și proiectului BEST RUP care au urmat, BEST a contribuit la sensibilizarea opiniei publice cu privire la importanța ecologică a regiunilor ultraperiferice și a țărilor și teritoriilor de peste mări , precum și cu privire la rolul lor esențial pentru conservarea biodiversității mondiale. Comisia estimează că necesarul de sprijin financiar pentru proiectele din aceste teritorii se ridică la 8 milioane EUR anual. În cadrul declarațiilor ministeriale din 2017 și 2018, țările și teritoriile de peste mări și-au exprimat recunoștința pentru această schemă care acordă mici granturi pentru biodiversitate. Este, prin urmare, adecvat ca programul să continue să finanțeze micile granturi pentru biodiversitate , inclusiv consolidarea capacităților și capitalizarea acțiunilor finanțate, atât în regiunile ultraperiferice, cât și în țările și teritoriile de peste mări.
(c)

(c)

la rezultatele lor fără să perceapă redevențe oricărui alt beneficiar în cadrul acțiunii care are nevoie de rezultate pentru a-și pune în aplicare propriile sarcini;

la rezultatele lor fără să perceapă redevențe oricărui alt beneficiar în cadrul acțiunii care are nevoie de rezultate pentru a-și pune în aplicare propriile sarcini;

la informațiile lor preexistente oricărui alt beneficiar în cadrul acțiunii care are nevoie de acestea pentru a-și pune în aplicare propriile sarcini, sub rezerva oricăror restricții prevăzute la alineatul (1) litera (c); accesul respectiv se acordă cu scutire de redevențe, cu excepția cazului în care participanții convin altfel înainte de aderarea lor la acordul de grant;

la informațiile lor preexistente oricărui alt beneficiar în cadrul acțiunii care are nevoie de acestea pentru a-și pune în aplicare propriile sarcini, sub rezerva oricăror restricții prevăzute la alineatul (1) litera (c); accesul respectiv se acordă cu scutire de redevențe, cu excepția cazului în care participanții convin altfel înainte de aderarea lor la acordul de grant;

(c) la rezultatele lor și, sub rezerva oricăror restricții prevăzute la alineatul (1) litera (c), la informațiile lor preexistente, oricărui alt beneficiar în cadrul acțiunii care are nevoie de acestea pentru a exploata propriile sale rezultate; accesul respectiv se acordă în condiții echitabile și rezonabile care urmează să fie convenite.
(48)

Capacitățile existente ar trebui dezvoltate și completate cu noi active, care pot fi dezvoltate în comun de către entitățile responsabile. În acest scop, Comisia ar trebui să conlucreze îndeaproape cu Agenția Spațială Europeană, statele membre și, după caz, cu alte entități care dețin active spațiale și in situ relevante. Copernicus ar trebui, de asemenea, să valorifice și să asigure continuitatea cu activitățile și realizările în temeiul Regulamentului (UE) nr. 377/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (17) de instituire a programului Uniunii de observare și monitorizare a Pământului (Copernicus), precum și al Regulamentului (UE) nr. 911/2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (18), care a instituit programul ce a precedat Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și a stabilit normele de punere în aplicare a operațiunilor sale inițiale, ținând seama de tendințele recente în cercetare, de progresele tehnologice și de inovațiile cu impact asupra domeniului observării Pământului, precum și de evoluțiile în ceea ce privește analiza volumelor mari de date și inteligența artificială și de strategiile și inițiativele legate de acestea de la nivelul Uniunii (19). Programul ar trebui să utilizeze, în cea mai mare măsură posibilă, capacitățile spațiale de observare ale statelor membre, ale Agenției Spațiale Europene, ale EUMETSAT (20), precum și ale altor entități, inclusiv pe cele ale inițiativele comerciale din Europa, contribuind astfel și la dezvoltarea unui sector spațial comercial viabil în Europa. Acolo unde fezabil și adecvat, ar trebui, de asemenea, să utilizeze și datele disponibile in situ și auxiliare furnizate în principal de statele membre în conformitate cu Directiva 2007/2/CE (21). Comisia ar trebui să colaboreze cu statele membre și cu Agenția Europeană de Mediu pentru a asigura accesul la seturile de date in situ pentru Copernicus și utilizarea eficientă a acestora.
2. Programul poate oferi finanțare în oricare dintre formele prevăzute de Regulamentul financiar, în special sub formă de achiziții, ca formă primară de finanțare , precum și sub formă de granturi și premii. Totodată, acesta poate furniza finanțare sub formă de instrumente financiare în cadrul operațiunilor de finanțare mixtă.

2. Programul poate oferi finanțare în oricare dintre formele prevăzute de Regulamentul financiar, în special sub formă de achiziții realizate de Comisie sau de organismul de finanțare ori de beneficiarii de granturi, în mod individual sau în comun , ca formă primară de acțiune , precum și sub formă de granturi și premii. Achizițiile pot autoriza atribuirea de contracte multiple în cadrul aceleiași proceduri și pot stabili condiții privind locul de executare în conformitate cu acordurile internaționale aplicabile privind achizițiile. Totodată, programul poate furniza finanțare sub formă de instrumente financiare în cadrul operațiunilor de finanțare mixtă.
(2) Raportul privind acțiunea 1 a proiectului BEPS (erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor), intitulat „Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy” și publicat de OCDE în octombrie 2015, prezenta mai multe abordări diferite pentru impozitarea economiei digitale, care au fost examinate mai amănunțit în raportul OCDE intitulat „Tax challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018”. Pe măsură ce transformarea digitală a economiei se accelerează, crește și necesitatea găsirii unor soluții care să asigure o impozitare echitabilă și eficace a companiilor digitale.

(2) Raportul privind acțiunea 1 a proiectului BEPS (erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor), intitulat „Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy” și publicat de OCDE în octombrie 2015, prezenta mai multe abordări diferite pentru impozitarea economiei digitale, care au fost examinate mai amănunțit în raportul OCDE intitulat „Tax challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018”. Pe măsură ce transformarea digitală a economiei se accelerează, crește și devine urgentă și necesitatea găsirii unor soluții care să asigure o impozitare echitabilă și eficace a companiilor digitale. Cu toate acestea, activitatea OCDE privind impozitarea economiei digitale nu a dus la progrese suficiente până acum, ceea ce reflectă nevoia de a evolua în această privință la nivelul Uniunii. În pofida dificultăților de a ajunge la un acord global și a acțiunilor întreprinse de Uniune prin prezenta directivă, ar trebui să se depună în continuare eforturi intense pentru a ajunge la un astfel de acord. În lipsa unei abordări comune a Uniunii, statele membre vor adopta însă soluții unilaterale, care vor conduce la incertitudine în materie de reglementare și va fi o situație dificilă pentru societățile care operează la nivel transfrontalier și pentru autoritățile fiscale. Astfel cum s-a solicitat în cadrul Comisiei de anchetă pentru spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală a Parlamentului European și în cadrul Comisiei sale speciale pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAXE2), ar trebui să se instituie un organism fiscal al ONU împuternicit, care să servească drept forum pentru dezbateri și discuții cu privire la acordurile globale și la alte aspecte legate de sistemul fiscal internațional.
(12)

Comisia a efectuat o evaluare la jumătatea perioadei a FEG pentru a analiza cum și în ce măsură FEG își atinge obiectivele. FEG s-a dovedit a fi eficace, atingând o rată mai ridicată de reintegrare a lucrătorilor disponibilizați decât în perioada de programare anterioară. Evaluarea a constatat, de asemenea, că FEG a generat valoare adăugată europeană. Acest lucru este valabil în special în ceea ce privește efectele sale în materie de volum, ceea ce înseamnă că asistența FEG nu sporește doar numărul și diversitatea serviciilor oferite, ci și nivelul lor de intensitate. În plus, intervențiile FEG au o vizibilitate ridicată și demonstrează în mod direct publicului larg valoarea adăugată a intervenției UE. Cu toate acestea, au fost identificate o serie de provocări. Pe de o parte, procedura de mobilizare a fost considerată prea lungă. În plus, multe state membre au raportat probleme privind elaborarea analizei ample a contextului în care a avut loc evenimentul care a declanșat disponibilizările. Motivul principal pentru care, deși se confruntă cu un caz care ar putea intra în domeniul de aplicare al FEG, statele membre nu înaintează o cerere de asistență din partea acestuia îl reprezintă problemele în materie de capacitate financiară și instituțională. Pe de o parte, ar putea fi vorba doar de o lipsă a personalului necesar – în prezent, statele membre pot solicita asistență tehnică doar dacă pun în aplicare o intervenție a FEG. Ținând seama de faptul că disponibilizările pot interveni în mod neașteptat, ar fi important ca statele membre să fie pregătite să reacționeze imediat și să poată înainta o cerere fără întârziere. În plus, în anumite state membre sunt necesare eforturi mai susținute de consolidare a capacităților instituționale pentru a asigura o punere în aplicare eficientă și eficace a intervențiilor FEG. Pragul de 500 de locuri de muncă desființate a fost criticat ca fiind prea ridicat, în special în regiunile mai puțin populate (15).
(20) Sub rezerva anumitor condiții , programul ar trebui să fie deschis participării statelor membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE) și a statelor membre ale AELS care nu sunt membre ale SEE, precum și a altor țări europene. De asemenea, ar trebui să poată participa la program și statele aderente, țările candidate și țările potențial candidate care beneficiază de o strategie de preaderare.

(20) În ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor specifice de promovare a egalității de gen și a drepturilor legate de gen, de promovare a implicării și a participării cetățenilor la viața democratică a Uniunii la nivel local, regional, național și transnațional, precum și de combatere a violenței , programul ar trebui să fie deschis , sub rezerva anumitor condiții, participării statelor membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE) și a statelor membre ale AELS care nu sunt membre ale SEE, precum și a altor țări europene. De asemenea, ar trebui să poată participa la program și statele aderente, țările candidate și țările potențial candidate care beneficiază de o strategie de preaderare.
(15a)

Sprijinul în cadrul priorității de investiții „dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității” contribuie la obiectivele stabilite prin prezentul regulament. Strategiile de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității sprijinite de FSE+ ar trebui să fie favorabile incluziunii persoanelor dezavantajate prezente pe teritoriul respectiv, atât din punctul de vedere al guvernanței grupurilor de acțiune locală, cât și al conținutului strategiei. FSE ar trebui să fie capabil să sprijine strategii de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității în zone urbane și rurale, precum și investiții teritoriale integrate (ITI).