COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.12.2011 
SEC(2011) 1513 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
privind fondurile europene de antreprenoriat social 
{COM(2011) 862 final} 
{SEC(2011) 1512 final}  
 
 1    1. INTRODUCERE  
Această evaluare a impactului vizeaz ă întreprinderile sociale și finanțarea lor prin fonduri de 
investiții private. 
Întreprinderile sociale sunt societ ăți care vizeaz ă în principal ob ținerea unui impact social. 
Acestea propun solu ții inovatoare pentru probleme sociale și de mediu. Câ știgurile financiare 
sunt reinvestite în întreprindere: forma de organizare asigur ă accesul la finan țări private și o 
bază sustenabil ă pentru întreprindere. De obi cei, antreprenorii sociali î și administreaz ă 
întreprinderile într-un mod responsabil și transparent, în special implicând lucr ătorii, clien ții și 
părțile interesate afectate de activit ățile lor economice.  
Întreprinderile sociale înregistreaz ă o creștere semnificativ ă; deja 10 % dintre societ ățile din 
UE, având un num ăr de 11 milioane de angaja ți plătiți, se încadreaz ă mai mult sau mai pu țin 
în această categorie. Datorit ă obiectivului de a inova în materie social ă și de mediu, aceste 
întreprinderi reprezint ă prin defini ție cheia pentru o cre ștere inteligent ă, sustenabil ă și 
favorabilă incluziunii. Importan ța vitală a acestei cre șteri a rezultat în urma consult ărilor 
legate de Actul privind pia ța unică, în cadrul c ărora întreprinderile sociale au fost identificate 
drept una dintre cele 12 „pârghii esen țiale“ de relansare a pie țe unice.  
Dacă fondurile de investi ții sunt un mijloc esen țial de finan țare a întreprinderilor sociale, 
deoarece pot extinde și consolida resursele disponibile, consult ările cu părțile interesate au 
arătat că aceste fonduri nu î și ating poten țialul. Caracterul fragmentar al normelor na ționale și 
lipsa unei abord ări clare a acesto r fonduri la nivelul UE le frâneaz ă creșterea, reprezentând, 
astfel, un obstacol în  dezvoltarea unui sector puterni c al antreprenoriatului social și permițând 
ca acest sector s ă se dezvolte inegal. 
Prin urmare, aceast ă evaluare a impactului analizeaz ă opțiuni pentru a garanta c ă aceste 
fonduri își pot atinge poten țialul în mod eficient și deplin. Dat fiind faptul c ă sectorul de 
administrare a activelor UE a gestionat în 2010 active în valoare de peste 8 000 de miliarde EUR, eforturile de îmbun ătățire a contribu țiilor acestui sector la finan
țarea întreprinderilor 
sociale pot aduce beneficii importante în viitor.  
2. CARE ESTE PROBLEMA ? 
Deseori, întreprinderile sociale depind de subven ții. Fondurile de investi ții care pot oferi 
sprijin în solu ționarea acestei probleme sunt, de obicei , de dimensiuni mici (aproximativ 10-
20 de milioane EUR), a șadar fără marjă de manevr ă, și s-au dezvoltat în mod fragmentar pe 
teritoriul UE (repartizarea lor este dispersat ă și se concentreaz ă în unul sau dou ă state 
membre). În acela și timp, investitorii care încearc ă să se orienteze spre întreprinderile sociale 
sau economia social ă a UE pot întâmpina dificult ăți în a găsi fonduri de investi ții de 
încredere: exist ă o tendință de proliferare a etichetelor și denumirilor de fonduri concurente 
care susțin că oferă investiții în antreprenoriatul social. Acces ul transfrontalier la investitori 
presupune un proces costisitor pentru fonduri, din cauza normelor fragme ntare: fondurile sunt 
implantate la nivel local, pe pie țe mici, ceea ce face dificil „saltu l” care ar permite atingerea 
unor dimensiuni viabile. Nivelur ile de atragere transfrontalier ă de fonduri sunt sc ăzute în 
prezent (o estimare le plaseaz ă la mai pu țin de 4 %). 
Aceste probleme î și au rădăcina în caracteristicile întrep rinderilor sociale: faptul c ă urmăresc 
îndeplinirea unui obiectiv social prin mijloace comerciale genereaz ă provocări noi pentru 
 
 2    investitori, fonduri și serviciile financiare de intermediere, dar în aceea și măsură și pentru 
organismele de reglementare. Eval uarea impactului a identificat trei factori cheie responsabili 
pentru probleme.  
Sursa de probleme nr. 1: lipsa unor informa ții clare și comparabile   
Informațiile privind investi țiile sociale și fondurile care vizeaz ă întreprinderi sociale sunt 
dificil de utilizat de c ătre investitori. În țelegerea și compararea propunerilor de investi ții sunt 
complicate inutil, datorit ă dezvoltării de terminologii, etichete și concepte care se concureaz ă, 
contrasteaz ă și se suprapun. Etichetele elaborat e prin autoreglementare nu func ționează pe tot 
teritoriul UE și nu ajută investitorii care vizeaz ă în special întreprinderile sociale s ă identifice 
fondurile relevante și să compare ce ofer ă aceste fonduri. 
Sursa de probleme nr. 2: rezultatele sociale sunt dificil de evaluat și de analizat  
Informarea investitorilor cu privire la impactul social este o provocare esen țială în ceea ce 
privește misiunea social ă a întreprinderilor sociale. Se dezvolt ă tot mai multe instrumente de 
evaluare și de analiz ă a impactului sau a performan ței sociale. Abord ările concurente, opuse și 
care se suprapun cresc costur ile pentru întreprinderi și fonduri și îngreuneaz ă misiunea 
investitorilor de a co mpara diferite fonduri și de a monitoriza obiectivul social îndeplinit de 
investiții.  
Sursa de probleme nr. 3: faptul că structurile fondurilor nu sunt adaptate la nevoile 
întreprinderilor sociale   
Normele na ționale și ale UE care reglementeaz ă structurile utilizate de fondurile care vizeaz ă 
întreprinderi sociale nu sunt întotdeauna adecv ate nevoilor acestor fondur i, iar fragmentarea 
normelor împiedic ă activitatea transna țională. Acest fapt conduce la nesiguran ță pentru 
administratorii fondurilor, la proliferarea tipur ilor de fonduri și a abordărilor în cadrul UE și, 
astfel, la o pia ță mai puțin eficient ă și eficace pentru aceste fonduri pe teritoriul UE. 
3. DE CE UE AR TREBUI S Ă IA MĂSURI șI CONSECIN țELE NEINTERVEN țIEI 
Dacă UE nu ia nicio m ăsură se poate împiedica dezvoltarea întreprinderilor sociale într-un 
model credibil în cadrul UE . Fondurile de investi ții care vizeaz ă întreprinderi sociale nu ar 
ajunge la amploarea necesar ă pentru a schimba situa ția, fapt care ar împiedica accesul 
întreprinderilor sociale la o finan țare eterogen ă și robustă. În plus, fondurile ar avea în 
continuare o extindere geografic ă inegală.   
Autoritățile naționale de supraveghere ar dispune de pu ține linii directoare pentru a evalua 
fondurile care pretind c ă finanțează întreprinderi sociale. Experien ța din trecut a Comisiei în 
sectorul fondurilor de investi ții și experien ța recentă în sectorul fondurilor cu capital de risc 
arată că în lipsa unei coordon ări la nivelul UE ar ap ărea strategii divergente de solu ționare a 
problemelor identificate, fie la nivel na țional, fie de autoreglemen tare. Acestea s-ar reflecta 
mai ales în definire a fondurilor de investi ții sociale și în măsurile de transparen ță necesare 
pentru aceste fonduri.  
Un cadrul comun și uniform în acest sector poate fi crea t numai la nivelul UE; cadrul ar fi 
eficient pentru a clarifica și a orienta sectorul într-o etap ă vitală de dezvoltare a sa. Este 
posibil ca ni ște măsuri atent calibrate în prezent s ă fie mai eficiente decât o interven ție mai 
tardivă. 
 
 3    4. OBIECTIVE  
În general, obiectivul îl constituie asigurarea condi țiilor ca întreprinderile și antreprenoriatul 
social să fie capabile s ă contribuie în totalita te la obiectivele de cre ștere economic ă a UE în 
materie de locuri de munc ă, de incluziune social ă și coeziune. Întreprinderile sociale sunt 
factori cheie ai acestei cre șteri, iar sprijinirea lor asigur ă o economie UE inteligent ă, mai 
incluzivă și durabilă în viitor.  
Mai precis, investitorii ar trebui s ă poată să aibă încredere în f ondurile de investi ții care 
vizează întreprinderi sociale, aceste fonduri ar trebui s ă poată să strângă investiții de la 
investitori de pe tot teritoriul UE prin mijloace re ntabile, iar întreprinderile sociale ar trebui s ă 
poată să strângă capital în mod eficient.  
Pentru a îndeplini aceste obiective specifice se pot identifica trei obiective opera ționale care 
vizează sursele problemelor prezentate mai sus:  
– îmbunătățirea clarit ății și a comparabilit ății propunerilor de investi ții sociale; 
– îmbunătățirea instrumentelor de evaluare și analiză a impactului social; și 
– asigurarea unor cadre de reglementare propor ționale și eficace în cadrul UE pentru a 
maximiza oportunit ățile de colectare de capital ale fondurilor de antreprenoriat 
social. 
5. OPțIUNI 
Opțiunile au fost identificate și evaluate pentru fiecare obiectiv opera țional în parte, cu toate 
că sunt cumulative și, într-o anumit ă măsură, dependente una de cealalt ă. Opțiunile inițiale au 
fost evaluate și în ceea ce prive ște cea mai bun ă modalitate de a defini investitorii pentru care 
s-ar putea adapta alte op țiuni. 
General - Op țiuni privind investitorii eligibili 
Descrierea op țiunilor  
G1 Nu se ia nicio m ăsură. 
G2 Acceptarea investi țiilor de la anumi ți investitori cu disponibilit ăți financiare ridicate și 
alți investitori profesionali, conform normelor Directivei privind pie țele instrumentelor 
financiare. 
G3 Alinierea la normele privind investitori i profesionali din Directiva privind pie țele 
instrumentelor financiare. 
G4 Includerea investit orilor activi pe pia ța de masă cu amănuntul. 
În prezent, pia ța investițiilor care vizeaz ă întreprinderi sociale ia de cele mai multe ori forma 
fondurilor institu ționale, cu o mare parte din finan țări provenind de la persoane cu 
„disponibilit ăți financiare ridicate“ și „investitori providen țiali“, similar cu pia ța capitalului de 
risc. Acest fapt de datoreaz ă în mare parte profilului de risc și lichidității acestor investi ții - 
presupun un angajament pe termen lung. Cu to ate acestea, este foarte posibil ca pia ța de masă 
cu amănuntul să cunoască o creștere puternic ă în viitor.  
 
 4    Pentru a asigura o preluare efectiv ă din partea investitorilor existen ți, precum și un regim 
proporțional, dat fiind dezvoltarea actual ă a pieței, în acest moment este preferat ă opțiunea 
G2. Cu toate acestea, la revi zuire viitoare ar trebui s ă se aibă în vedere m ăsuri posibile de 
extindere a accesului pentru investitorii de retail. 
A - Opțiuni de îmbun ătățire a clarit ății și a comparabilit ății 
Descrierea op țiunilor  
A1 Nu se ia nicio m ăsură. 
A2  Elaborarea unei strategii neobligatorii privind informa țiile care ar trebui furnizate 
despre investi țiile care vizeaz ă întreprinderi sociale. 
A3 Crearea unei etichete sau m ărci UE pentru fondurile de antreprenoriat social (FAS 
UE), cu m ăsurile de transparen ță aferente. 
Opțiunile A2 și A3 ar putea îmbun ătății claritatea și comparabilitatea informa țiilor privind 
investițiile sociale care vizeaz ă întreprinderi sociale. În acest scop, op țiunea A2 ar aplica etape 
neobligatorii, încercând s ă faciliteze coordonarea în etape de autoreglementare și la nivel 
național, în timp ce op țiunea A3 ar elabora o abordare la nivelul UE, introducând o etichet ă 
(„fond european de antreprenoriat social“) cu  standardele de calitate aferente, care s ă poată fi 
utilizată numai de fondurile care se supun unor obliga ții comune de furnizare de informa ții și 
unui profil de fond comun (adic ă, investesc preponderent în întreprinderi sociale). Op țiunea 
A3 ar institui un cadru comun privind informa țiile legate de tipurile de întreprinderi sociale în 
care vor investi fondurile individuale și sprijinul oferit întreprinderilor sociale vizate. S-ar 
furniza informa ții și despre impactul posibil al investi ției. 
Cu toate c ă o etichetă precum cea propus ă de opțiunea A3 implic ă măsuri care s ă garanteze o 
punere în aplicare robust ă și faptul c ă eticheta nu este utilizat ă abuziv, aceasta ar avea cele 
mai bune șanse de a îmbun ătăți claritatea și comparabilitatea informa țiilor, precum și 
încrederea în fondurile de investi ții care vizeaz ă întreprinderi sociale. Op țiunea ar furniza o 
certificare solid ă a sectorului identificat al întreprinder ilor sociale.  Prin urmare, s-a preferat 
Opțiunea A3.  
B - Opțiuni de îmbun ătățire a instrumentelor de evaluare și analiză a impactului social 
Descrierea op țiunilor  
B1 Nu se ia nicio m ăsură. 
B2  Instituirea unui forum sau grup pentru p ărțile interesate s ă coordoneze elaborarea de 
instrumente privind impactul social. 
B3 Lansarea unui studiu pentru a evalua abord ările posibile privind evaluarea și analiza 
impactului social pent ru fondurile de investi ții. 
B4 Instituirea imediat ă a unei strategii comune de evalua re a impactului social în UE. 
Opțiunea B4 a fost respins ă din cauza riscurilor pe care le presupune st abilirea unor standarde 
în această etapă. Dezvoltarea și natura evolutiv ă a instrumentelor de evaluare și analiză a 
impactului social sugereaz ă că se prefer ă opțiunile orientate spre încurajarea și facilitarea 
 
 5    cercetării și a dialogului. Se prefer ă opțiunile B2 și B3. (Nu se exclud reciproc). Se 
menționează faptul că, deși opțiunea A3 nu depinde de aceste op țiuni, aplicarea lor poate 
conduce în viitor la o mai bun ă standardizare a furniz ării de informa ții propusă în opțiunea 
A3. 
C - Asigurarea unor cadre de reglementare propor ționale și eficiente în cadrul UE pentru a 
maximiza oportunit ățile de colectare de capital ale fondurilor de antreprenoriat social 
Descrierea op țiunilor  
C1 Nu se ia nicio m ăsură. 
C2  Încurajarea dezvolt ării fondurilor care vizeaz ă întreprinderi sociale în temeiul cadrelor 
existente. 
C3 Elaborarea de modific ări orientate în cadrele existente. 
C4 Crearea unui regim UE de sine st ătător, inclusiv un pa șaport pentru FAS UE. 
Opțiunea C2 a fost respins ă. Cadrele UE curente nu sunt adaptate la noile necesit ăți de 
finanțare ale întreprinderilor sociale, astfel încât aceast ă abordare, în ciuda faptului c ă 
presupune costuri mici, este, de asemenea, foarte limitat ă ca eficacitate. S-a preferat op țiunea 
C4 în favoarea op țiunii C3, deoarece este mai eficace în sprijinirea fondurilor de 
antreprenoriat social; costurile celor dou ă opțiuni ar avea un impact  aproape similar (sunt 
diferite mai mult în ceea ce prive ște formele legislative, decât con ținutul măsurilor). 
Sumarul propunerii în ansamblu 
Normele uniforme propuse de op țiunea C4 ar fi combinate cu m ăsurile privind transparen ța și 
o etichetă, astfel cum se propune în op țiunea A3, pentru a institui o no țiune comun ă la nivel 
UE de fonduri de antreprenoriat soci al. Pentru a asigur a preluarea efectiv ă, administratorii de 
fonduri ar putea distribui fonduri desemnate pe teritoriul UE dup ă ce au finalizat o procedur ă 
simplă de înregistrare (astfel, admini stratorii de fonduri ar primi un pa șaport în acest scop, 
ceea ce nu este posibil în temeiul DAFIA). Fiecare fond ar trebui s ă fie investit preponderent 
în întreprinderi sociale și să se evite utilizarea efectului de pârghie. S-ar aplica unele norme 
generale privind desf ășurarea activit ății și organizarea administratorului și ar trebui s ă se 
adopte m ăsuri privind raportarea și transparen ța, precum și performan ța socială a fondurilor. 
S-ar solicita autorit ăților competente din statele membre s ă supravegheze fondurile și să 
retragă înregistrarea admini stratorilor care încalc ă normele.  
Strategia este planificat ă treptat și permite o mai bun ă standardizare a evalu ării performan ței 
sociale și o posibil ă extindere pentru a cuprinde și investitorii de retail pe viitor. În plus, în 
ceea ce prive ște măsurile de transparen ță este prezentat un al doilea nivel de m ăsuri de punere 
în aplicare care fac obiectul unei alte evalu ări a impactului. 
6. IMPACTUL ABORD ĂRII PROPUSE  
Beneficii 
Printr-o strategie planificat ă într-un segment de pia ță emergent se estimeaz ă o creștere a 
beneficiilor în momentul ini țial, dar și posibile beneficii mai importante în timp, pe m ăsură ce 
piața se maturizeaz ă.  
 
 6    Proporția între avantajele imediate și cele viitoare este, în mod necesar, dificil de cuantificat. 
O creștere a încrederii în acest sector, colectarea de fonduri mai eficient ă la nivel transna țional 
și o diferen țiere mai clar ă între investi țiile care vizeaz ă întreprinderi sociale și alte investi ții ar 
sprijini fondurile și ar conduce la fluxuri de capit al semnificative, o distribu ție geografic ă și o 
viabilitate mai bun ă a fondurilor și un ecosistem mai dezvoltat care poate reduce costurile 
pentru întreprinderile sociale.   
Îmbunătățirea încrederii, accesul la fonduri și comparabilitatea investi țiilor ar ajuta investitorii 
să își aloce în mod eficient capitalul și să reducă posibilitatea de a nu vinde și de a pierde 
încrederea în investi țiile sociale într-o m ăsură mai mare.  
Acest impact asupra fondurilor și a investitorilor ar ajuta în m od clar întreprinderile sociale - 
sprijinind dezvoltarea continu ă a sectorului și varietatea și durabilitatea finan țărilor 
disponibile. Un sector al întreprinderilor soci ale prospere în cadrul UE ar contribui la 
creșterea inteligent ă, durabilă și incluziv ă. Îmbunătățirea investi țiilor private în întreprinderi 
sociale ar reduce, de asemenea, presiunile fiscale și de altă natură pentru finan țele publice. 
Costuri 
Este posibil ca m ăsurile privind transparen ța și raportarea s ă presupun ă anumite costuri de 
conformitate pentru sectorul fondurilor , legate de schimbarea sistemelor și a procedurilor de 
culegere și furnizare de informa ții și de costurile de publicare a informa țiilor.  Cu toate 
acestea, crearea unui cadru f ără obstacole pentru colectare de fonduri la nivel transna țional ar 
reduce costurile fondur ilor care doresc s ă facă acest pas. Deoarece costurile sunt suportate 
numai de aceia care doresc s ă aibă acces la noua etichet ă UE de fond de investi ții sociale și la 
drepturile de pa șaport conexe, cost urile sunt propor ționale cu oportunit ățile de afaceri pe care 
le oferă noul cadru.  
Noile cerin țe ar putea avea un impact chiar asupra în treprinderilor sociale; se pot suporta 
costuri în leg ătură cu solicit ările de rapoarte și de date necesare pentru o mai bun ă 
transparen ță a fondurilor, precum și costuri pentru sistemele afer ente sau costuri de colectare 
a datelor. Cu toate acestea, este posibil ca astfel de costuri s ă fie absorbite de întreprinderi 
drept costuri de men ținere a situa ției curente în procesul de preg ătire pentru investi ții. O mai 
bună coordonare a m ăsurilor la nivelul UE ar trebui s ă ofere și oportunitatea de a reducere 
etapele care se suprapun sau concureaz ă și să conducă la un ecosistem mai ra ționalizat pentru 
întreprinderile sociale. 
Este posibil ca noile m ăsuri să conducă la anumite realoc ări ale investi țiilor de la alte tipuri de 
fonduri de investi ții sociale sau dona ții filantropice, de și sunt puține dovezi privind estimarea 
unui astfel de impact. 
Monitorizare și evaluare 
Sunt necesare etape im portante de evaluare și monitorizare viitoare, în  special având în vedere 
impactul treptat al m ăsurilor.  
Impactul m ăsurilor identificate în prezentul do cument cu privire la eficien ța pieței, inclusiv 
nivelurile de preluare  a noului cadru, a colect ării de fonduri la nivel transna țional și 
dimensiunea și costurile fondurilor UE de antreprenor iat social trebuie monitorizat atent 
pentru a permite revizuirea ulterioar ă a cadrului. Evaluarea cost urilor indirecte pentru 
întreprinderi sociale, inclusiv impactul  asupra întreprinder ilor care beneficiaz ă în urma 
măsurilor comparativ cu cele nu au aceste beneficii și distribu ția geografic ă a fondurilor 
 
 7    trebuie să fie revizuite în viitor. Un alt aspect im portant va fi, de asemenea, monitorizarea 
gradului de conformitate a m ăsurilor la nivel na țional și la nivelul UE.  
O secțiune cheie asupra c ăreia mai trebuie s ă se lucreze este evaluarea metodologiilor sociale 
și de mediu. 
7. CONCLUZII  
Prezenta evaluare a impactului sprijin ă etapele UE de dezvoltare a unui cadru coordonat și 
coerent pentru fondurile de investi ții care vizeaz ă întreprinderi sociale. Lipsa încrederii în 
propunerile de investi ții sociale frâneaz ă dezvoltarea fondur ilor care sprijin ă întreprinderile 
sociale, iar sistemele de fonduri elaborate incomplet și deficien țele în ceea ce prive ște accesul 
transnațional la investitori constituie o piedic ă în calea cre șterii economice. 
Pentru a solu ționa aceste probleme, evaluarea a ajuns la concluzia c ă cea mai eficient ă și 
eficace strategie este un cadru eur opean dedicat fondurilor de investi ții sociale, prin care 
administratorii acestor f onduri au dreptul la un pa șaport specific. Pentru a se bucura de 
succes, aceste fonduri trebuie s ă fie investite preponderent în întreprinderi sociale și să 
furnizeze informa ții clare și eficace, inclusiv asupra performan țelor sociale. 
Dacă intervine în acest moment, Comisia poate s ă sprijine dezvoltarea sectorului 
întreprinderilor sociale, s ă încurajeze și să extindă opțiunile de investi ții la nivelul UE și să 
aprofundeze fondurile de capit al la care pot av ea acces fondurile ca re investesc în 
întreprinderi sociale. Acest fapt va contribui la o Uniune care î și asumă un angajament ferm 
față de antreprenoriatului social și creșterea inteligent ă, durabilă și incluziv ă pe care acesta o 
generează.