Croația are un sistem judiciar pe trei niveluri, cu instanțe de jurisdicție generală și instanțe specializate. Instanțele de prim grad de jurisdicție generală, care se ocupă de cauze civile și penale, sunt compuse din instanțe municipale (34), în timp de instanțele județene (15) sunt instanțe de al doilea grad de jurisdicție generală cu unele competențe de instanță de prim grad de jurisdicție. Instanțele specializate sunt compuse din nouă instanțe comerciale și patru instanțe administrative de prim grad de jurisdicție, precum și din Înalta Curte Penală, Înalta Curte pentru Delicte, Înalta Curte Comercială și Înalta Curte de Contencios Administrativ în a doua instanță. Curtea Supremă se ocupă de toate tipurile de cauze. Controlul constituționalității este efectuat de Curtea Constituțională. Un Consiliu Judiciar de Stat independent asigură autonomia și independența sistemului judiciar . Biroul Parchetului de Stat (DO) este un organism judiciar autonom și independent, care acționează ca parchet, introduce acțiuni în justiție pentru a proteja proprietatea statului și înaintează căi de atac în vederea protejării Constituției și a legii. Fiecare birou al parchetului este condus de către un procuror. Procurorul General este șeful Biroului Parchetului de Stat al Republicii Croația (DORH), în calitate de birou al parchetului de cel mai înalt rang. Competențele privind numirea și promovarea procurorilor și a procurorilor adjuncți incumbă Consiliului Parchetului de Stat, în timp ce competențele de reprezentare și de management revin Procurorului General . Consiliul Parchetului de Stat este un organism independent de autoguvernanță însărcinat cu asigurarea autonomiei și independenței Biroului Parchetului de Stat . Croația participă la Parchetul European (EPPO). Baroul croat este o organizație profesională independentă și autonomă, care se ocupă de procedurile disciplinare privind avocații.

De la Raportul din 2020 privind statul de drept, s-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește consolidarea cadrului juridic privind prevenirea conflictelor de interese. Conform constatărilor Raportului din 2020 privind statul de drept, cadrul juridic privind conflictele de interese necesită îmbunătățiri în ceea ce privește punerea sa în aplicare și pentru a asigura faptul că Comisia pentru soluționarea conflictelor de interese are suficiente competențe pentru a aplica sancțiuni disuasive și pentru a-și îndeplini rolul esențial de prevenire. Deși cadrul juridic privind conflictele de interese nu s-a modificat, proiectul de propunere de strategie anticorupție pentru perioada 2021-2030 se angajează să îmbunătățească acest cadru și oferă câteva detalii despre ce ar presupune acest lucru. Deciziile Comisiei pentru soluționarea conflictelor de interese au făcut obiectul mai multor hotărâri pronunțate de instanțele administrative și de Curtea Constituțională. De exemplu, la 12 septembrie 2019, Înalta Curte Administrativă, cu privire la competențele conferite Comisiei în temeiul articolului 5 din Legea privind prevenirea conflictelor de interese, a confirmat practica utilizată de Comisie și sancțiunile pe care aceasta le-a aplicat. La 10 decembrie 2020, Înalta Curte Administrativă a pronunțat o hotărâre cu privire la o cale de atac și, făcând trimitere la dispozițiile articolului 5 din Legea privind prevenirea conflictelor de interese, a statuat că Comisia pentru soluționarea conflictelor de interese nu are competența de a sancționa numai o încălcare a principiilor de conduită aplicabile funcționarilor publici . Problema se referă la interpretarea articolului 5 și la posibilitatea Comisiei de a aplica sancțiuni funcționarilor publici exclusiv în temeiul acestei dispoziții . Implicațiile acestei hotărâri sunt importante, deoarece se referă la competențele de sancționare ale Comisiei pentru soluționarea conflictelor de interese . Grupul de state împotriva corupției al Consiliului Europei (GRECO) a examinat competențele Comisiei pentru soluționarea conflictelor de interese și a subliniat că această Comisie poate stabili numai existența unei încălcări, însă nu poate aplica sancțiuni în ceea ce privește articolele 2 și 5 ale Legii . În acest sens, GRECO a recomandat revizuirea sancțiunilor disponibile pentru încălcarea Legii privind prevenirea conflictelor de interese, pentru a se asigura că toate încălcările au consecințe adecvate. Societatea civilă și-a exprimat îngrijorarea față de posibila diminuare a competențelor de sancționare ale Comisiei ca urmare a hotărârii Înaltei Curți Administrative . Comisia pentru soluționarea conflictelor de interese și-a arătat îngrijorarea față de jurisprudența inconsecventă și a propus Biroului Parchetului de Stat să inițieze în fața Curții Supreme reexaminarea extraordinară a hotărârii Înaltei Curți Administrative în vederea anulării acestei hotărâri, care a fost respinsă la 14 mai. La 27 mai 2021, Înalta Curte Administrativă a pronunțat o hotărâre suplimentară în legătură cu articolul 5 din lege, prin care a confirmat hotărârea Curții Administrative din 19 decembrie 2020.

Urmărirea penală și anchetarea cazurilor de corupție la nivel înalt continuă, însă, din cauza procedurilor prelungite, se înregistrează deseori întârzieri în pronunțarea condamnărilor. Tendința pozitivă în ceea ce privește anchetele și urmăririle penale în materie de corupție a continuat, inclusiv la nivel local. În 2020, Biroul Parchetului de Stat a demarat punerea sub acuzare a 84 de persoane (109 persoane în 2019). În aceeași perioadă, instanțele au pronunțat hotărâri cu privire la 92 de persoane, dintre care 78 au fost condamnate (85 %). În ceea ce privește sancțiunile pentru infracțiuni de corupție, 31 de persoane au primit pedepse cu închisoarea (pentru 12 persoane, pedeapsa cu închisoarea a fost transformată în muncă în folosul comunității), iar 47 au primit condamnări cu amânarea aplicării pedepsei. În 2020, durata anchetelor derulate de procurorii din cadrul Biroului pentru prevenirea corupției și a criminalității organizate (USKOK) a crescut (din cauza complexității cazurilor și a pandemiei de COVID-19). Anchetele s-au finalizat în termen de șase luni în numai aproximativ 28 % dintre cazurile instrumentate de USKOK (față de 90 % în 2019). În aproximativ 35 % dintre cazuri, ancheta a durat până la un an, în timp ce în restul de 35 % dintre cazuri, ancheta a durat până la 18 luni sau mai mult. Odată ce cazurile ajung în instanță, mai multe cauze de corupție la nivel înalt se confruntă cu proceduri îndelungate care întârzie pronunțarea hotărârilor judecătorești. Nu au fost luate măsuri clare prin care să se abordeze ineficiențele sistemului de justiție prezentate în Raportul din 2020 privind statul de drept. Pentru a aborda această problemă, proiectul de strategie cuprinde obiectivul de îmbunătățire a cadrului juridic pentru urmărirea penală a infracțiunilor de corupție, cu scopul de a accelera procedurile judiciare. În ceea ce privește resursele disponibile în prezent, USKOK a raportat dificultățile cu care se confruntă în procesul de recrutare de noi procurori din rândul unor candidați care nu îndeplinesc cerințele în materie de expertiză. Atât USKOK, cât și Oficiul Național de Poliție pentru combaterea corupției și a criminalității organizate (PNUSKOK) au raportat o bună funcționare a cooperării în anchetarea și urmărirea penală a infracțiunilor de corupție. Autoritățile naționale au raportat că resursele disponibile sunt considerate suficiente și că sunt disponibile cursuri specializate de formare online în domeniul combaterii corupției. Au fost identificate deficiențe în ceea ce privește disponibilitatea echipamentelor pentru desfășurarea de activități de anchetă complexe. Potrivit proiectului de strategie, PNUSKOK va beneficia de activități de digitalizare și de renovare atât la nivel național, cât și la nivel local.

Autoritățile croate au luat o serie de măsuri specifice în domeniul mass-media pentru a atenua impactul pandemiei de COVID-19. Din cauza pandemiei, veniturile din vânzarea ziarelor și a spațiului publicitar au scăzut, iar multe instituții mass-media au redus salarii și au disponibilizat personal. Jurnaliștii independenți au fost afectați în mod deosebit de grav. Potrivit Sindicatului Jurnaliștilor din Croația, condițiile de lucru ale jurnaliștilor s-au deteriorat considerabil în timpul pandemiei. Întreprinderile mass-media au putut beneficia de programe generale de ajutorare derulate de guvern. Reacționând la solicitările de ajutor venite dinspre părțile interesate, guvernul a lansat un apel public prin intermediul Agenției pentru Mijloacele Electronice de Media pentru sprijinirea jurnaliștilor independenți și a lucrătorilor cu fracțiune de normă din sectorul mass-media.

Accesul la informații este asigurat prin lege, însă persistă întârzieri considerabile în ceea ce privește prelucrarea, de către autoritățile publice, a cererilor primite din partea jurnaliștilor. Punerea în aplicare a Legii privind dreptul de acces la informații este asigurată de Comisarul pentru Informații și de biroul acestuia. Într-un număr semnificativ de cazuri, pentru a se asigura că se dă curs cererilor de acces la informații formulate de către jurnaliști, este necesară intervenția directă a biroului Comisarului pentru Informații. Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2021 indică un risc mediu în ceea ce privește protecția dreptului la informare. GRECO a recomandat luarea de măsuri prin care să se consolideze punerea în aplicare a deciziilor luate de Comisarul pentru Informații, în conformitate cu dispozițiile Legii.

Este instituit un cadru juridic pentru protecția jurnaliștilor, însă jurnaliștii sunt în continuare ținta discursurilor de incitare la ură și a amenințărilor, atât online, cât și offline. Există o serie de cazuri importante care au vizat atacuri verbale din partea politicienilor la adresa jurnaliștilor, situație care evidențiază tensiunile existente în relațiile dintre unii politicieni și mass-media. În plus, părțile interesate au exprimat preocupări serioase în ceea ce privește presupusele destituiri sau amenințări cu destituirea din partea Radioteleviziunii Croate la adresa reprezentanților Sindicatului Jurnaliștilor din Croația și ai Asociației Jurnaliștilor din Croația. Începând cu octombrie 2020, Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor a înregistrat cinci alerte referitoare la evenimente din Croația, care vizau în special cazuri de amenințare sau insulte la adresa jurnaliștilor, precum și o acțiune în justiție împotriva unei instituții mass-media privind un caz de defăimare. Deși în 2020 au existat cazuri de atacuri fizice la adresa jurnaliștilor, acest lucru nu pare să reprezinte o preocupare larg răspândită, iar autoritățile polițienești urmăresc aceste cazuri.

Acțiunile strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP) vizând jurnaliștii continuă să reprezinte un motiv serios de îngrijorare. Un studiu realizat de Asociația Jurnaliștilor din Croația în aprilie 2021 a numărat 924 de acțiuni în justiție active împotriva jurnaliștilor și a mass-mediei din Croația (față de 905 în 2020). Asociația subliniază că aceste acțiuni în justiție au un impact puternic asupra instituțiilor mass-media vizate, amenințând în special existența instituțiilor mass-media locale mai mici și jurnaliștii independenți. Printre exemplele de astfel de cazuri se numără acțiunile în justiție intentate jurnaliștilor de politicieni sau funcționari publici de notorietate . Deși instanțele se pronunță de multe ori în favoarea jurnaliștilor în cauză, acțiunile SLAPP prezintă un risc financiar semnificativ pentru jurnaliști și pot avea un efect de intimidare important. Multe dintre cauzele SLAPP la adresa jurnaliștilor se bazează pe acuzații de defăimare. Părțile interesate au solicitat guvernului să abordeze această problemă, inclusiv să dezincrimineze defăimarea. Autoritățile croate au înființat un grup de experți care să ofere consiliere în materie de inițiative politice de combatere a SLAPP.

IV.Alte probleme instituționale legate de sistemul de control și echilibru

Croația are un regim parlamentar unicameral, în care Curtea Constituțională poate efectua revizuiri constituționale ex post, inclusiv în cazuri concrete bazate pe o plângere constituțională. Proiectele de legi pot fi depuse de orice parlamentar sau membru al Guvernului. Avocatul Poporului, care este responsabil de promovarea și protecția drepturilor și libertăților omului, Comisarul pentru Informații și Ombudsmanul pentru egalitatea de gen, care îndeplinește rolul organismului de promovare a egalității, sunt, toate, organisme independente care joacă un rol în sistemul de control și echilibru.

Deși consultările publice sunt integrate în procedurile legislative, părțile interesate percep participarea cetățenilor ca fiind mai degrabă de formă decât de fond. Consultările publice se realizează prin portalul central de consultări, „consultări electronice”. Biroul Guvernamental pentru Legislație coordonează consultările publice și administrează portalul de consultări electronice. Numărul consultărilor publice desfășurate într-un an a crescut în general. În cadrul activităților sale obișnuite, Biroul Comisarului pentru Informații a monitorizat modul în care s-au desfășurat consultările în 2020 . La fel ca în anii precedenți, neregulile au vizat, în cele mai multe cazuri, durata consultării și lipsa unei justificări pentru scurtarea termenului. În plus, plângerile se referă, de asemenea, la nepublicarea raportului consultării publice, precum și la neadoptarea sau la nepublicarea planurilor de consultare publică. În plus, percepția părților interesate cu privire la consultările publice, inclusiv cu societatea civilă și cu organizațiile neguvernamentale, este că aceste consultări sunt mai degrabă de formă decât de fond. În 2021 sunt planificate îmbunătățiri ale portalului de consultări electronice, acestea vizând în principal extinderea și modernizarea funcționalităților existente.

Se preconizează îmbunătățirea punerii în aplicare a politicii de reglementare. În martie 2021, Biroul Guvernamental pentru Legislație a demarat un proiect de asistență tehnică pentru a consolida capacitatea de analiză privind aplicarea de instrumente și procese metodologice adecvate pentru realizarea de studii de impact normativ (RIA) ex ante și ex post. Proiectul ar urma să disemineze modalități de aplicare a metodologiilor și proceselor aferente în cadrul celor mai relevante organisme publice, prin organizarea de cursuri de formare în rândul actorilor-cheie și al părților interesate din cadrul sistemului de studii de impact normativ, cum ar fi ministerele de resort. Scopul este de a îmbunătăți capacitatea și performanța generală în materie de reglementare, însă este posibil ca problemele legate de neincluderea legislației secundare și de resursele limitate la nivel local și regional să se manifeste în continuare. Deficiențele cu privire la punerea în aplicare a studiilor de impact normativ (RIA), de asemenea, persistă. Studiile de impact normativ sunt realizate în principal de ministere, iar Biroul Guvernamental pentru Legislație oferă cursuri de formare cu privire la metodologie și la redactarea proiectelor legislative. Mandatul Biroului Guvernamental pentru Legislație este limitată la controlul studiilor de impact pentru legislația primară. Prin urmare, reglementările subordonate rămân neverificate, cu excepția testului IMM. În plus, autoritățile publice, în special autoritățile locale și regionale, nu dispun de resursele umane sau de experiența necesare pentru a pune în aplicarea în mod eficient politica de reglementare.

Măsurile legate de pandemia de COVID-19 au fost adoptate pe baza legii privind bolile infecțioase, care a fost modificată de două ori. Croația nu a declarat starea de urgență. În schimb, măsurile de combatere a pandemiei de COVID-19 au fost adoptate în temeiul Legii privind protecția populației împotriva bolilor infecțioase și în temeiul Legii privind sistemul de protecție civilă, ambele legi fiind modificate de două ori de la începutul pandemiei. Constituționalitatea și legalitatea, atât în privința cadrului juridic modificat, cât și în privința măsurilor restrictive introduse, au fost contestate în fața Curții Constituționale, care a confirmat compatibilitatea acestora cu Constituția. Curtea a examinat, de asemenea, cererile depuse de persoane fizice prin care se solicita controlul constituționalității și al legalității anumitor decizii conexe adoptate de Autoritatea de Protecție Civilă. Curtea a confirmat legalitatea acestora, recunoscând că acestea urmăresc un obiectiv legitim, acela de a proteja viața și sănătatea cetățenilor și că erau necesare pentru atingerea acestui obiectiv. În cadrul unei proceduri separate inițiate din proprie inițiativă, Curtea a stabilit că una dintre măsurile adoptate de Autoritatea de Protecție Civilă nu respecta cerința proporționalității.

Curtea Constituțională a hotărât că Parlamentul ar trebui să găsească modalități alternative de a garanta participarea parlamentarilor în timpul pandemiei de COVID­19. Parlamentul și-a continuat activitatea în timpul pandemiei de COVID-19, precum și în urma cutremurului din decembrie 2020. În aprilie 2020, Regulamentul de procedură a fost modificat, limitând, în situații speciale, numărul parlamentarilor care pot participa simultan în camera de vot și reducând și mai mult durata dezbaterilor. În octombrie 2020, Curtea Constituțională a declarat aceste amendamente ca fiind neconstituționale, afirmând că există posibilități tehnice de organizare a activității Parlamentului, astfel încât participarea parlamentarilor la sesiunile plenare și la alte dezbateri să nu fie restricționată. În noiembrie 2020, a fost adoptat un nou amendament la Regulamentul de procedură pentru a se asigura că toți parlamentarii vor putea participa la dezbateri. Sesiunile plenare sunt organizate simultan în mai multe camere, inclusiv prin acces de la distanță. Cu toate acestea, sistemul informatic nu permite înregistrarea voturilor exprimate de fiecare parlamentar, iar participarea de la distanță este disponibilă numai pentru parlamentarii aflați în autoizolare sau în izolare. În ceea ce privește controlul parlamentar al măsurilor legate de COVID-19, în decembrie 2020, Parlamentul a solicitat guvernului să îi prezinte, de trei ori pe an, un raport privind efectele punerii în aplicare a Legii privind protecția populației împotriva bolilor contagioase, atât timp cât decizia privind proclamarea epidemiei rămâne în vigoare. În ianuarie 2021, guvernul a prezentat primul raport care vizează perioada martie 2020 - ianuarie 2021, pe care Parlamentul l-a adoptat cu majoritate de voturi. În ceea ce privește procesul legislativ, între ianuarie 2020 și martie 2021, 51 % din numărul total de legi au fost adoptate în procedură de urgență, ceea ce reprezintă o scădere față de anul 2019. O pondere semnificativă din aceste legi a vizat pandemia de COVID-19.

Avocatul Poporului a început să își exercite noile competențe. În 2020, Parlamentul a adoptat un nou Regulament de procedură pentru Avocatul Poporului, prin care a fost înființat un nou departament în cadrul instituției Avocatului Poporului, însărcinat cu protecția avertizorilor, urmat de numirea unei persoane suplimentare care să se ocupe de aceste atribuții. Potrivit Avocatului Poporului, Ministerul de Interne refuză în continuare accesul Avocatului Poporului la informații privind tratamentul aplicat migranților aflați în situație ilegală . În acest sens, chestiunea permiterii accesului la informații pentru reprezentanții Biroului Avocatului Poporului, pe baza interpretării legislației naționale relevante, continuă să facă obiectul discuțiilor între Avocatul Poporului și Ministerul de Interne. Recomandările Rețelei europene a instituțiilor naționale pentru promovarea și protecția drepturilor omului de a garanta faptul că structurile instituționale naționale, cum ar fi Avocatul Poporului, beneficiază de acces la informații pentru a garanta derularea de investigații independente, adecvate și rapide, sunt deosebit de relevante având în vedere acuzațiile de alungare de la frontierele externe , în vederea asigurării faptului că drepturile fundamentale sunt respectate în orice moment. Autoritățile croate, în cooperare cu Comisia Europeană, cu agențiile UE și cu părțile interesate relevante, inclusiv Avocatul Poporului, au instituit un mecanism independent de monitorizare a controlului la frontiere, care a intrat în vigoare la 8 iunie 2021.

Guvernul pregătește încă Planul național de creare și abilitare a mediului pentru dezvoltarea societății civile pentru perioada 2021-2027. Astfel cum s-a menționat în Raportul din 2020 privind statul de drept, planul național avut în vedere are scopul de a îmbunătăți în continuare sistemul de sprijin juridic, financiar și instituțional pentru activitățile realizate de organizațiile societății civile, care sunt considerate importante pentru dezvoltarea socio-economică a Croației, dar și pentru conturarea și punerea în aplicare a politicilor relevante la nivelul UE și la nivel internațional. Biroul Guvernamental pentru cooperarea cu ONG-urile intenționează să implice organizațiile societății civile, prin intermediul unui apel public, în grupul de experți. Biroul Guvernamental organizează în continuare Ziua Porților Deschise ale ONG-urilor. Spațiul societății civile din Croația este considerat a fi restrâns . În cursul anului 2020, Biroul Avocatului Poporului a deschis un caz legat de spațiul civil și de apărătorii drepturilor omului în contextul pandemiei de COVID-19.

Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică*

* Lista contribuțiilor primite în contextul consultării premergătoare elaborării Raportului din 2021privind statul de drept este disponibilă pe https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Adunarea Generală a Curții Supreme a Croației (2021), comunicat de presă din 26 martie 2021, ( http://www.vsrh.hr/EasyWeb.asp?pcpid=560 ).

Asociația Judecătorilor (2021), comunicat de presă din 29 aprilie 2021, ( http://uhs.hr/archives/1544 ).

Asociația Jurnaliștilor din Croația (2020), Sondaj realizat de CJA: over 905 lawsuits against journalists and the media currently active in Croatia (peste 905 de acțiuni în justiție în prezent împotriva jurnaliștilor și mass-mediei din Croația), 1 mai 2020, ( https://hnd.hr/eng/cja-s-poll-over-905-lawsuits-against-journalists-and-the-media-currently-active-in-croatia ).

Asociația Jurnaliștilor din Croația (2021), At least 924 lawsuits against journalists and the media currently active in Croatia (Cel puțin 924 de acțiuni în justiție în prezent împotriva jurnaliștilor și a mass-mediei din Croația), 16 aprilie 2021, ( https://hnd.hr/eng/cja-survey-at-least-924-lawsuits-against-journalists-and-the-media-currently-active-in-croatia ).