În cadrul Planului de acțiune privind uniunea piețelor de capital, scopul consultării publice a fost de a evalua punctele slabe și vulnerabilitățile piețelor naționale de obligațiuni garantate și avantajele unui cadru european. Respondenții s-au declarat îngrijorați că o armonizare realizată „pe același calapod” ar putea afecta piețele care funcționează bine și ar putea reduce flexibilitatea și gama de produse oferite, dar au exprimat, în același timp, un sprijin prudent față de măsuri ale UE cu țintă precisă, cu condiția ca armonizarea să fie principială și să țină cont de cadrele existente și de caracteristicile piețelor naționale. Rezultatele consultării publice au fost discutate în cadrul unei audieri publice care a avut loc la 1 februarie 2016.

Comisia a primit patru răspunsuri privind evaluarea inițială a impactului, toate fiind favorabile inițiativei legislative a UE. Respondenții au abordat aspecte specifice ale cadrelor naționale (de exemplu lichiditatea) și au confirmat opinia generală favorabilă unei armonizării, care să nu pună însă în pericol buna funcționare a sistemelor naționale.

La prima reuniune a Grupului de experți în materie de servicii bancare, asigurări și plăți (din 9 iunie 2017), majoritatea statelor membre și-au exprimat sprijinul pentru un cadru privind obligațiunile garantate adoptat la nivelul Uniunii bazat pe avizul din 2016 al ABE, cu condiția ca acest cadru să rămână unul principial. La a doua reuniune (din 28 septembrie 2017), discuția a fost mai detaliată, dar statele membre au continuat, în general, să sprijine o abordare principială. Statele membre au exprimat opinii similare în cadrul reuniunii Comitetului pentru servicii financiare din iulie 2017.

Propunerea a ținut, de asemenea, cont de rezultatele unor reuniuni ulterioare cu părțile interesate și cu instituțiile UE. Deși au avut tendința de a se axa asupra aspectelor celor mai importante pentru propria situație, părțile interesate s-au concentrat în general pe asigurarea unui echilibru între nevoia de a schimba cadrul existent astfel încât să se răspundă preocupărilor de natură prudențială și dorința de a evita perturbarea sistemelor naționale care funcționează bine. Contribuțiile axate pe preocupările de natură prudențială referitoare la tratamentul preferențial al obligațiunilor garantate au provenit în principal de la CERS, ABE și Banca Centrală Europeană, precum și, într-o oarecare măsură, de la autoritățile competente ale statelor membre în care există piețe dezvoltate ale obligațiunilor garantate și de la agențiile de rating, în timp ce răspunsurile axate pe piețele naționale care funcționează bine au provenit în principal de la statele membre cu piețe ale obligațiunilor garantate dezvoltate, de la emitenți și de la investitori. Parlamentul European și-a exprimat, de asemenea, sprijinul pentru acțiune, făcând apel la adoptarea unui cadrul legislativ european în materie de obligațiuni garantate.

•Obținerea și utilizarea expertizei

La 1 iulie 2014, ABE a publicat un raport în care erau identificate cele mai bune practici, în vederea asigurării unor cadre solide și consecvente pentru obligațiunile garantate în întreaga Uniune. Raportul a fost elaborat ca răspuns la o recomandare a CERS din decembrie 2012 privind finanțarea instituțiilor de credit și a expus, de asemenea, opinia ABE privind adecvarea actualului tratament prudențial al obligațiunilor garantate în urma solicitării de aviz formulate de Comisie în decembrie 2013 pe baza articolului 503 din CRR.

În urma acestei solicitări, CERS a recomandat ca ABE să monitorizeze funcționarea pieței obligațiunilor garantate raportându-se la bunele practici pe care le-a identificat și a invitat ABE să recomande adoptarea de noi măsuri dacă este necesar.

Ca răspuns, ABE a publicat, în decembrie 2016, un Raport privind obligațiunile garantate – recomandări privind armonizarea cadrelor privind obligațiunile garantate în UE (Report on covered bonds – recommendations on harmonisation of covered bond frameworks in the EU). Acest raport include o analiză cuprinzătoare a evoluțiilor în materie de reglementare de la nivelul cadrelor privind obligațiunile garantate din diverse state membre, cu un accent deosebit pe nivelul alinierii la bunele practici identificate în raportul anterior. Pornind de la rezultatele acestei analize, ABE a solicitat măsuri legislative pentru armonizarea obligațiunilor garantate la nivelul Uniunii.

Prezenta propunere se bazează pe analiza efectuată de ABE și pe avizul formulat de aceasta. Propunerea se abate de la acestea doar într-o măsură foarte limitată, de exemplu în ceea ce privește nivelul de detaliere al instrumentelor derivate care aparțin portofoliului de acoperire, în ceea ce privește faptul că monitorul portofoliului de acoperire nu este obligatoriu și în ceea ce privește nivelul supragarantării.

În august 2016, Comisia a comandat un studiu din partea ICF pentru a evalua performanțele actualelor piețe ale obligațiunilor garantate, precum și costurile și beneficiile unei potențiale acțiuni a UE. Studiul, publicat în mai 2017, a examinat potențialele beneficii și costuri aferente recomandărilor ABE. Concluzia globală a fost că beneficiile potențiale ale unei inițiative legislative depășesc costurile potențiale, impunându-se prin urmare adoptarea de măsuri legislative. În decembrie 2017, Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară (BCBS) a finalizat reformele cadrului internațional de reglementare Basel III pentru bănci care nu fuseseră încă realizate în urma crizei. Ca parte a acestor reforme, BCBS a revizuit abordarea standard în privința riscului de credit, incluzând, printre altele, noi standarde privind expunerea la obligațiunile garantate. Pentru prima dată, noile standarde reproduc în mare parte și la nivel internațional abordarea utilizată de UE în cadrul CRR, permițând ca expunerile la obligațiuni garantate să beneficieze de ponderi de risc mai mici, cu respectarea anumitor condiții. Se recunoaște astfel că tratamentul aplicat de UE obligațiunilor garantate este viabil din punct de vedere prudențial și justificat din perspectiva caracteristicilor instrumentului.

•Evaluarea impactului

Prezenta propunere este însoțită de o evaluare a impactului, care a fost prezentată Comitetului de analiză a reglementării la 6 octombrie 2017 și a fost aprobată la 17 noiembrie 2017.

Comitetul de analiză a reglementării a salutat caracterul cuprinzător și bine structurat al evaluării impactului și a notat faptul că logica de intervenție este aplicată în mod sistematic, iar evaluarea este sprijinită de un volum ridicat de date cantitative. Comitetul de analiză a reglementării a recomandat îmbunătățirea raportului în ceea ce privește anumite detalii:

a) explicarea motivelor pentru care „al 29-lea regim” nu este considerat atrăgător; și

b) clarificarea principalelor elemente ale abordării „armonizării minime” și precizarea măsurii (precum și a modului) în care acestea se abat de la avizul ABE. (În acest scop a fost adăugată anexa 6.)

Evaluarea impactului a fost modificată în consecință, abordându-se, de asemenea, celelalte sugestii formulate de Comitetul de analiză a reglementării:

i) o explicație mai detaliată referitoare la titlurile garantate europene (European Secured Notes – ESN);

ii) o argumentație mai detaliată privind avantajele emiterii de obligațiuni garantate;