[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 26.6.2009

COM(2009) 303 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind punerea în aplicare, funcționarea și eficacitatea domeniului de prim nivel „.eu”

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind punerea în aplicare, funcționarea și eficacitatea domeniului de prim nivel „.eu” (Text cu relevanță pentru SEE)

1. CONTEXT

Obiectivul introducerii domeniului de prim nivel ( top level domain , TLD) „.eu” a fost oferirea unei identități paneuropene specifice pe Internet rezidenților, organizațiilor și întreprinderilor din Comunitate.

Scopul prezentului raport este de a informa Parlamentul European și Consiliul în ceea ce privește punerea în aplicare, eficiența și funcționarea TLD „.eu”, în conformitate cu dispozițiile articolului 8 din Regulamentul (CE) nr. 733/2002[1].

Raportul vizează în principal evoluțiile recente în legătură cu TLD „.eu”, de la adoptarea raportului anterior din 6 iulie 2007[2] până la 31 martie 2009.

2. CADRUL „.EU”

2.1. Cadru juridic

Cadrul juridic al domeniului „.eu” este format din Regulamentul (CE) nr. 733/2002 menționat mai sus privind punerea în aplicare a domeniului de nivel 1 „.eu” și Regulamentul (CE) nr. 874/2004 al Comisiei din 28 aprilie 2004 de stabilire a normelor de politică publică. Aceste două instrumente sunt completate de mai multe decizii ale Comisiei referitoare la selecția și desemnarea Registrului. În cele din urmă, Registrul a creat o serie de norme administrative care reglementează operațiunile sale zilnice de înregistrare a numelor de domeniu.

Pentru a ține seama în mod corespunzător de introducerea procedurii de reglementare cu control, Regulamentul (CE) nr. 733/2002 a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1137/2008 al Parlamentului și al Consiliului din 22 octombrie 2008.

România și Bulgaria au aderat la Uniunea Europeană la 1 ianuarie 2007 și, prin urmare, trebuia să li se ofere posibilitatea să înregistreze numele de domeniu rezervate anterior pentru aceste țări. Pentru asigurarea clarității juridice, anexa la Regulamentul (CE) nr. 874/2004 al Comisiei, care include lista numelor de domeniu pentru fiecare țară și țările care le pot înregistra, a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 1255/2007 al Comisiei.

Comisia a identificat, de asemenea, necesitatea modificării Regulamentului (CE) nr. 874/2004 al Comisiei pentru a-l adapta la cerințele privind IDN din domeniul „.eu”.

2.2. Principii de bază

Cadrul juridic al domeniului „.eu” asigură o separare a sarcinilor între Comisie și Registrul „.eu”. Registrul „.eu” este o organizație non-profit care administrează și gestionează TLD „.eu” în mod independent, în conformitate cu principiile lipsei de interferență, autogestionării și autoreglementării[3]. Comisiei i s-a încredințat un rol general de supraveghere. În special, Comisia nu are competența de a lua decizii în legătură cu anumite nume de domeniu și nici nu reprezintă organismul de apel în legătură cu deciziile luate de Registru.

De asemenea, TLD „.eu” se bazează pe modelul Registru-birou de înregistrare în care Registrul are ca sarcină gestionarea TLD „.eu”, inclusiv întreținerea bazelor de date relevante, în timp ce birourile de înregistrare acreditate funcționează ca agenți care oferă servicii de înregistrare solicitanților. Registrului nu i se permite să acționeze el însuși ca birou de înregistrare[4]. Această abordare favorizează concurența pe piața numelor de domeniu în care birourile de înregistrare au tendința de a-și diversifica oferta pentru a acoperi diferite nevoi ale solicitanților de înregistrare, asigurând în același timp prețuri competitive.

2.3. Registrul

Registrul European al Domeniilor de Internet (EURid), o organizație non-profit cu sediul la Diegem, Belgia, a fost desemnat de Comisie în calitate de Registru al TLD „.eu”, în urma unei invitații pentru exprimarea interesului din 21 mai 2003[5].

EURid a fost fondat în aprilie 2003. Membrii săi sunt organizații care operează TLD naționale pentru Belgia, Italia, Suedia, Republica Cehă și Slovenia, precum și ISOC-ECC ( the Internet Society European Chapters Coordinating Council - Consiliul de Coordonare al Capitolului European al Societății de Internet) și Businesseurope (o confederație de federații europene din domeniul industriei).

În conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 733/2002[6], la 12 octombrie 2004 Comisia a semnat un contract de concesiune de servicii cu EURid (contractul) pe o durată inițială de cinci ani, cu posibilitatea de reînnoire[7].

La 12 decembrie 2008, Comisia, în numele Comunității Europene, și EURid au semnat un act adițional care prevedea reînnoirea contractului actual pentru o perioadă suplimentară de cinci ani, respectiv până la 12 octombrie 2014. Actul adițional va intra în vigoare la expirarea contractului actual, respectiv la 12 octombrie 2009.

3. ÎNREGISTRAREA șI UTILIZAREA DOMENIILOR „.EU”

Eficacitatea sistemului TLD „.eu” poate fi determinată pe baza a două criterii: numărul de nume de domeniu înregistrate și performanța Registrului.

3.1. Numărul de nume de domeniu înregistrate

„.eu” în contextul global

TLD „.eu” a fost deschis pentru înregistrare publică la 7 aprilie 2006. Trei ani mai târziu, erau înregistrate peste trei milioane de domenii „.eu”, TLD „.eu” devenind al patrulea cod de țară TLD ca popularitate din Europa și al nouălea TLD ca popularitate la nivel mondial. Aceste cifre subliniază succesul „.eu” în obținerea aprecierii publice.

Printre ccTLD europene, „.eu” este depășit doar de codurile de țară ale domeniilor de prim nivel (ccTLD) ale Germaniei („.de”), Regatului Unit („.uk”) și Țărilor de Jos („.nl”). La nivel global, doar TLD generice „.com”, „.net”, „.org” și „.info” precum și ccTLD al Chinei („.cn”) și cele trei ccTLD menționate mai sus dispun de mai multe înregistrări (a se vedea anexa 1).

Împărțirea în funcție de țara solicitantului de înregistrare

Majoritatea domeniilor „.eu” au fost înregistrate în cele mai populate țări și în țările cu o tradiție solidă de înregistrare și utilizare a domeniilor. Cea mai mare cerere de nume de domeniu „.eu” a venit din Germania (30 % din domeniile „.eu”), Țările de Jos (14 %), Regatul Unit (12 %), Franța (8 %) și Polonia (6 %)[8] (a se vedea anexa 2).

Creștere

În urma creșterii impresionante a înregistrărilor de nume de domeniu care a avut loc în timpul etapei de început din 2006, TLD „.eu” s-a consolidat, iar ratele sale de creștere sunt în prezent similare cu cele ale altor ccTLD europene (+11 % în 2007 și +11 % în 2008). Există două motive ale acestei evoluții: (i) pe de o parte, înregistrarea de noi domenii încetinește în mod progresiv până la un nivel normal după sfârșitul etapei Sunrise și (ii) pe de altă parte, ratele inițiale de reînnoire excepțional de mari, de peste 80 %, se apropie de media la nivel de industrie (în prezent 72 %).

În timp ce creșterea globală de 22 % a numărului de înregistrări în perioada 2006-2008 poate fi considerată satisfăcătoare, aceasta a fost deosebit de impresionantă în Polonia (+149 %), Lituania (+142 %), Luxemburg (+95 %) și Irlanda (+94 %) (a se vedea anexa 3).

„.eu” s-a dezvoltat alături de celelalte TLD europene

Trebuie remarcat faptul că evoluția domeniului „.eu” a coincis cu creșterea numărului de nume de domeniu naționale în majoritatea statelor membre. De exemplu, în 2008, creșterea numărului de înregistrări cu domeniul de prim nivel al Germaniei („.de”) a fost de 7 %, în timp ce „.uk” (Regatul Unit) și „.nl” (Țările de Jos) au crescut cu aproximativ 11 %, respectiv 18 %. Acest fapt este compatibil cu obiectivul TLD „.eu” de a asigura rezidenților Uniunii Europene opțiunea unei identități pe Internet cu adevărat europene în completarea, mai degrabă decât înlocuirea codurilor de țară TLD (ccTLD) existente pe teritoriul UE.

3.2. Utilizarea domeniilor „.eu”

Înregistrarea și utilizarea

Există o tendință din ce în ce mai mare de utilizare a „.eu” imediat după ce acestea sunt înregistrate, în comparație cu simpla înregistrare a domeniilor ca măsură de precauție.

Numele de domeniu „.eu” devin o caracteristică uzuală a spațiului virtual european și a pieței electronice. Domeniul „.eu” este deosebit de popular în rândul întreprinderilor mici și mijlocii. În plus, organizațiile mari și renumite, dar și organizațiile neguvernamentale și rezidenții Uniunii Europene, utilizează din ce în ce mai mult nume de domeniu „.eu” pe care le-au înregistrat[9].

Întregul site web al instituțiilor UE, precum și toate adresele de e-mail ale acestora, au fost transferate în „.eu” la 9 mai 2006. De la acea dată, instituțiile UE au oferit un portal unic pentru toți rezidenții, organizațiile și întreprinderile din Europa în cadrul TLD „.eu”: http://europa.eu.

Pe lângă organismele, instituțiile și agențiile europene, programele și proiectele finanțate de Uniunea Europeană utilizează din ce în ce mai mult numele de domeniu „.eu”. Site-ul web oficial al președinției suedeze a UE poate fi consultat în cadrul unui nume de domeniu „.eu”: www.se2009.eu.

De asemenea, un sondaj efectuat de Registru a arătat că aproximativ 80 % din toate numele de domeniu „.eu” făceau legătura cu un site web funcțional sau cu un sever de e-mail[10]. Dintre site-urile web funcționale, doar o cincime redirecționau automat vizitatorul spre un alt site sau URL; aceste cifre arată că numele de domeniu „.eu” sunt utilizate activ în marea majoritatea cazurilor.

Conștientizare și imagine

În comparație cu majoritatea ccTLD europene, care au fost create în anii 1990, „.eu” poate fi privit ca un nou-venit. Prin urmare, nu este surprinzător faptul că, în termeni de percepție, „.eu” se situează în urma altor TLD. Un sondaj efectuat de Registru[11] a arătat că 79 % dintre utilizatorii de Internet din Europa cunoșteau conceptul de TLD și de nume de domeniu, iar 63 % știau de existența domeniului „.eu”. 45 % din utilizatorii de Internet știau că, în calitate de rezidenți ai Uniunii Europene, pot înregistra un domeniu „.eu”, iar 11 % luau în considerare posibilitatea de a înregistra un nume de domeniu în cadrul acestui TLD.

Trebuie remarcat faptul că domeniile „.eu” se bucură de o reputație bună: conform unui alt sondaj[12], efectuat în numele EURid, utilizatorii nu numai că percep „.eu” ca identitatea europeană autentică pe Internet, ci și consideră că domeniile „.eu” sunt inovatoare și moderne.

4. FUNCțIONAREA REGISTRULUI

4.1. Asistență tehnică și tarife

Pe parcursul ultimilor doi ani, Registrul a făcut eforturi pentru îmbunătățirea asistenței tehnice pe care o oferă birourilor de înregistrare. Registrul oferă asistență tehnică birourilor de înregistrare în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene. În plus față de sediul său central din Diegem (Belgia), EURid și-a deschis filiale la Stockholm, Praga și Pisa, pentru a spori apropierea față de birourile de înregistrare.

Deoarece domeniile „.eu” sunt comercializate de aproximativ 1 000 de birouri de înregistrare a domeniilor „.eu” acreditate, schimburile regulate dintre Registru și birourile de înregistrare sunt esențiale, asigurând familiarizarea Registrului cu necesitățile și evoluția pieței. În acest scop au fot create două organisme consultative formate din reprezentanți ai birourilor de înregistrare, Consiliul Consultativ al Birourilor de Înregistrare ( Registrar Advisory Board , RAB) și Comisia pentru Cerințele Birourilor de Înregistrare ( Registrar Requirements Panel , RRP). RAB oferă Consiliului de administrație al EURid consultanță privind aspectele comerciale, în timp ce RRP vizează în principal aspectele tehnice. În plus, Registrul a lansat în septembrie 2008 un serviciu de asistență permanentă pentru comunitatea sa de birouri de înregistrare, asigurând astfel sprijin non-stop.

Asistența tehnică asigurată de Registru birourilor de înregistrare pare a fi satisfăcătoare: potrivit unui sondaj efectuat în numele Registrului, peste 90 % din birourile de înregistrare care au răspuns s-au declarat satisfăcute sau mai mult decât satisfăcute în ceea ce privește asistența primită de la EURid, iar 86 % nu au semnalat nicio necesitate de îmbunătățire a sistemului de înregistrare[13]. Totuși, birourile de înregistrare ar dori să existe îmbunătățiri în anumite domenii, cum ar fi procedurile de comercializare și de transfer al numelor de domeniu și identificarea schimbărilor puse în aplicare prin comunicate provenind din sistem.

În aprilie 2007, EURid a adoptat un Cod de Conduită, pe care birourile de înregistrare îl pot semna voluntar. Semnatarii sunt de acord să adere la condițiile stipulate în Carta codului și primesc în schimb dreptul de a utiliza logo-ul oficial al semnatarului Codului de conduită, ceea ce le permite să se distingă ca fiind cei mai buni prestatori de servicii din categoria lor.

Tarife și prețuri

Comisia a monitorizat tarifele de înregistrare cu ridicata pentru „.eu”, luând în considerare situația financiară a Registrului, precum și contextul general al TLD. Datorită interesului foarte mare față de „.eu” și numărului mare de înregistrări, tarifele de înregistrare cu ridicata au fost reduse în mod succesiv de către Registru: la 1 ianuarie 2007, tariful de înregistrare și tariful de reînnoire anuală au fost reduse de la 10 EUR la 5 EUR; o altă reducere de până la 4 EUR a intrat în vigoare la 1 februarie 2008. Comisia va monitoriza în continuare situația și va propune Registrului să ia în considerare și alte reduceri, dacă și când acestea devin posibile[14].

Trebuie remarcat faptul că Registrul încasează taxa pentru tranzacțiile „.eu” cu ridicata de la birourile de înregistrare acreditate care, la rândul lor, își stabilesc propriile prețuri pentru tranzacții cu amănuntul pentru solicitanții înregistrărilor. Multe birouri de înregistrare oferă pachete de servicii incluzând, de exemplu, servicii de găzduire de pagini web și adrese de e-mail. În prezent, prețul efectiv de vânzare cu amănuntul a unui nume de domeniu din cadrul TLD „.eu” începe de la aproximativ 5 EUR, sumă care cu siguranță nu este mai mare decât cele mai scăzute prețuri de piață disponibile pentru „.com”, „.net”, „.uk”, „.de” și alte domenii de prim nivel importante.

4.2. Viabilitate financiară

Comisia monitorizează situația financiară a Registrului, care este o componentă cheie a durabilității „.eu”. Succesul înregistrării, care a fost mai mare decât cel preconizat, a generat venituri care au depășit costurile de până acum. Comisia a răspuns la această dezvoltare în conformitate cu dispozițiile relevante ale cadrului juridic și ale contractului.

În primul rând, Comisia a solicitat EURid să stabilească și să își planifice în avans investițiile și nivelul adecvat de rezerve în mod continuu în fiecare an. Registrul reține apoi, din surplusul fiecărui an, o contribuție la acestea, în timp ce restul este transferat la bugetul comunitar.

În același timp, Comisia a solicitat Registrului să analizeze continuu posibilitatea de a reduce tarifele de înregistrare cu ridicata (a se vedea mai sus). O astfel de reducere este necesară pentru a ține seama de scăderea costurilor pentru fiecare nume de domeniu datorită volumului din ce în ce mai mare de înregistrări. De asemenea, reducerea tarifului este cea mai bună metodă pentru limitarea surplusului transferabil, cu intenția de a acorda în schimb sumele de bani titularilor numelor de domeniu.

Trebuie remarcat faptul că, pentru a garanta viabilitatea financiară a Registrului, veniturile anuale trebuie să acopere întotdeauna cheltuielile anuale și fondurile necesare pentru investiții și rezerve, chiar dacă înregistrările — sau creșterea numărului de înregistrări — s-ar diminua. Prin urmare, conform principiului prudenței, reducerea taxelor trebuie să urmeze — nu să preceadă — scăderea costurilor.

Ca urmare a acestei abordări, Registrul a redus progresiv tariful pentru înregistrarea cu ridicata, având în vedere volumul în creștere al înregistrărilor, însă cu un anumit decalaj în timp. În consecință, surplusul a scăzut, de asemenea, fără a pune în pericol viabilitatea financiară. În 2006, surplusul a fost de 11,3 milioane EUR, din care 8,9 milioane EUR au fost transferate la bugetul comunitar. În 2007, surplusul a fost de 10,9 milioane EUR, din care 6,9 milioane EUR au fost transferate. Cifrele preliminare pentru anul 2008 sugerează că surplusul va fi de aproximativ 5 milioane EUR, din care Registrul va transfera la bugetul comunitar aproximativ 4 milioane EUR. Sumele netransferate la bugetul comunitar fie sunt investite pentru sporirea calității asistenței tehnice, fie sunt utilizate pentru constituirea rezervelor corespunzătoare.

Operațiunile Registrului au înregistrat astfel o situație financiară bună în perioada de raportare. Veniturile din exploatare au depășit costurile de operare, iar surplusul a fost suficient pentru a acoperi nevoile de investiții și datoriile.

4.3. Continuarea și reziliența activităților

În ultimii doi ani, Registrul a continuat actualizarea sistemelor tehnice. Una dintre provocările importante a fost îmbunătățirea rezilienței prin asigurarea redundanței tuturor operațiunilor cheie. În acest context, Registrul își actualizează site-ul oglindă din Praga, permițând duplicarea completă a funcțiilor site-ului principal.

În plus, Registrul a pus în aplicare tehnologia anycast, care permite ca duplicatele numelor de servere „.eu” să fie răspândite în toată lumea. Evitarea unui singur punct de eroare în infrastructura Registrului are ca scop sporirea stabilității în eventualitatea defectării sau imposibilității de accesare a unuia dintre aceste servere. Cele două rețele anycast utilizate de EURid sunt operate de doi furnizori anycast diferiți. Această eterogenitate contribuie la consolidarea stabilității și solidității domeniului „.eu”.

Conform prevederilor din contract, Registrul a elaborat un Plan de continuitate a operațiunilor (PCO), inclusiv o analiză a principalelor funcții ale Registrului, precum și a riscurilor și măsurilor aferente de contracarare. Planul include, de asemenea, un plan de gestionare a crizei, precum și scenarii de continuare a operațiunilor și procedurile privind anumite tipuri de amenințări.

PCO a fost auditat de către un auditor independent. Scopul acestei evaluări a fost verificarea planificării continuității operațiunilor EURid în raport cu bunele practici ale industriei. Raportul confirmă că EURid depune eforturi pentru punerea în aplicare a măsurilor de continuitate, indicând că procesul nu a fost încă finalizat.

În plus, EURid a informat Comisia cu privire la măsurile de consolidare a fiabilității sistemelor sale operaționale prin sporirea rezistenței și performanței atât a bazelor de date, cât și a serviciilor de înregistrare.

4.4. Litigii privind numele de domeniu

Având în vedere valoarea comercială potențial considerabilă a anumitor nume de domeniu, litigiile juridice sunt destul de frecvente în acest domeniu.

Procedura de soluționare alternativă a litigiilor

Cadrul juridic al domeniului „.eu” cuprinde o procedură de soluționare alternativă a litigiilor ( alternative dispute resolution , ADR) pentru soluționarea litigiilor cu privire la numele de domeniu din cadrul TLD „.eu”. Acest sistem asigură garanții procedurale pentru părțile interesate și se aplică fără a aduce atingere vreunei acțiuni în instanță pe care oricare parte interesată o poate introduce împotriva titularului numelui de domeniu sau împotriva unei decizii a Registrului.

EURid a desemnat Curtea de Arbitraj de la Praga de pe lângă Camera Economică a Republicii Cehe și Camera Agricolă a Republicii Cehe (Curtea Cehă de Arbitraj sau CCA) să ofere soluții alternative pentru litigiile în legătură cu numele de domeniu „.eu”. În conformitate cu cadrul legal al TLD „.eu”, litigiile în cadrul sistemului ADR privind domeniul „.eu” pot fi inițiate: (i) împotriva înregistrărilor operate cu rea credință sau în mod abuziv de către terți sau (ii) împotriva deciziilor luate de Registru. Litigiile pot fi introduse în orice limbă oficială a UE.

Nivelul tarifelor pentru procedurile ADR se bazează pe principiul recuperării costurilor. Tarifele ADR au fost reduse de mai multe ori din 2006 și încep de la 1 300 EUR[15], fiind, prin urmare, avantajoase în comparație cu tarifele percepute de organismele similare de arbitraj[16].

Numărul de cazuri ADR aduse în atenția CCA a scăzut în mod semnificativ de la aproximativ 200 de cazuri pe trimestru în 2006, până la aproximativ 25 de cazuri pe trimestru în prezent. În timpul etapei de început, majoritatea litigiilor au fost introduse împotriva Registrului (aproximativ 73 %), celelalte cazuri fiind introduse împotriva titularilor numelor de domeniu „.eu”. Situația s-a schimbat între timp: în prezent majoritatea plângerilor sunt introduse împotriva titularilor numelor de domeniu „.eu”. Acest fapt confirmă că numărul inițial ridicat al litigiilor privind numele de domeniu era legat de înregistrările din etapa Sunrise, în care reclamanții contestau deciziile Registrului cu privire la validarea drepturilor anterioare ale titularilor de nume de domeniu „.eu”[17].

Litigii privind presupuse înregistrări abuzive ale numelor de domeniu

EURid este parte la litigii în fața curților naționale din Belgia și Grecia. Acele cazuri privesc presupusa depozitare de nume de domeniu[18].

În unul dintre cazuri, o instanță din Belgia a solicitat EURid, printr-un ordin judecătoresc preliminar, să deblocheze aproximativ 74 000 de nume de domeniu, acestea făcând obiectul unei sancțiuni în valoare de 25 000 EUR per nume de domeniu per oră de întârziere. EURid a respectat hotărârea, cu excepția a 20 de nume de domeniu, pe motiv că acestea făceau obiectul unor cazuri ADR aflate pe rol. În consecință, acest fapt a dus la blocarea conturilor bancare ale EURid până la suma de 4 190 000 EUR (constituind 1 % din penalizarea pretinsă). Cazul este în așteptare și până în prezent nu a avut loc nicio audiere în instanță.

4.5. Cazuri înaintate Curții de Justiție a Comunităților Europene

În ceea ce privește cazurile privind domeniul „.eu” înaintate Curții de Justiție a Comunităților Europene, în cadrul cărora Comisia este parte, în cazul „Galileo”, în care legitimitatea rezervării numelui „galileo.eu” în scopul utilizării de către instituțiile și organismele Comunității a fost contestată, Tribunalul de Primă Instanță a respins cererea ca inadmisibilă în 2007 (T-46/06). Într-un apel împotriva ordinului TPI în acest caz, Curtea Europeană de Justiție a menținut hotărârea TPI (C-483/07).

În cel de-al doilea caz, „Inet Hellas”, care se află încă în așteptare la Tribunalul de Primă Instanță, reclamantul contestă interpretarea Regulamentului (CE) nr. 874/2004 al Comisiei în ceea ce privește interzicerea înregistrării numelor de domeniu din două litere reprezentând țări nemembre ale Uniunii Europene (T-107/06).

De asemenea, Oberster Gerichtshof din Austria a adresat întrebări Curții de Justiție a Comunităților Europene privind o hotărâre preliminară referitoare la interpretarea Regulamentului (CE) nr. 874/2004 (C-569/08). Cazul se află în așteptare.

4.6. Nume de domeniu internaționalizate (IDN)

Înregistrarea numelor de domeniu în cadrul TLD „.eu” este posibilă în prezent doar dacă sunt utilizate caractere latine standard: de la „a” la „z”, cifrele de la „0” la „9” și „-”[19].

Cadrul juridic al „.eu” stipulează că numele de domeniu internaționalizate (IDN) trebuie să fie introduse de îndată ce va fi posibil din punct de vedere tehnic[20]. Având în vedere că înregistrarea acestor nume de domeniu într-un TLD este în prezent posibilă, EURid a pregătit introducerea IDN în TLD „.eu”, ceea ce va permite utilizarea caracterelor cu diacritice precum „é”, „ö”, „ç” sau „č” și a literelor care nu aparțin alfabetului latin.

În urma adaptării cadrului juridic pentru a ține seama de cerințele privind IDN[21], se preconizează ca IDN din TLD „.eu” să fie lansate pe parcursul anului 2009.

5. CONCLUZII

La trei ani de la lansarea acestuia, domeniul de prim nivel „.eu” a reușit să devină o opțiune apreciată de europeni atunci când aceștia aleg o identitate de Internet. Cu peste trei milioane de domenii, „.eu” a depășit așteptările și este bine poziționat printre primele zece TLD la nivel mondial. După creșterea inițială puternică a numărului de înregistrări, există o tendință din ce în ce mai mare către utilizarea domeniilor „.eu” imediat după înregistrarea acestora, în comparație cu simpla înregistrare ca o măsură de precauție în așteptarea unei decizii ulterioare privind utilizarea acestora. În prezent, numele de domeniu „.eu” sunt adoptate din ce în ce mai mult de întreprinderi, organizații și persoane fizice pentru avantajul unic pe care îl oferă. Numărul de nume de domeniu implicate în litigii a scăzut constant, iar sistemul ADR a fost considerat eficace în ceea ce privește protejarea drepturilor solicitanților de înregistrare. În plus, Registrul operează în mod adecvat și în conformitate cu bunele practici industriale.

Cu toate acestea, Registrul se va confrunta cu o serie de provocări în anii următori. Prima etapă de referință va fi introducerea IDN.

Ulterior, introducerea de noi TLD generice, precum și mediul economic incert ar putea limita dezvoltarea domeniului „.eu”. Prin urmare, este necesară o abordare strategică proactivă. În mod special, Registrul ar trebui să depună eforturi pentru creșterea nivelului de conștientizare în ceea ce privește existența TLD „.eu” și consolidarea percepției acestuia. Acționând în acest sens, va crește numărul de înregistrări, precum și adoptarea site-urilor web „.eu”, dacă este posibil, de către întreprinderi și organizații renumite.

Având în vedere natura dinamică a mediului TLD, Registrul ar trebui să mențină și să continue extinderea dialogului și a schimburilor sale în cadrul comunității Internet. Astfel, Registrul va putea să identifice evoluțiile relevante ale pieței și să continue adoptarea bunelor practici. Comisia va continua să monitorizeze îndeaproape dezvoltarea TLD „.eu”, asigurându-se că acesta satisface nevoile rezidenților, organizațiilor și întreprinderilor de pe teritoriul UE.

ANEXE

ANEXA 1: CELE MAI MARI ZECE DOMENII DE PRIM NIVEL ÎN FUNCțIE DE NUMăRUL DE NUME DE DOMENIU ÎNREGISTRATE (ÎNCEPÂND CU MARTIE 2009)

TLD | Număr de domenii înregistrate |

.com | 79 439 607 |

.cn | 13 854 687 |

.de | 12 652 025 |

.net | 12 099 536 |

.org | 7 472 142 |

.uk | 7 382 123 |

.info | 5 137 681 |

.nl | 3 285 095 |

.eu (*) | 3 049 034 |

.biz | 2 025 576 |

Sursă: http://domainsinfo.fr/.

(*) Numărul de înregistrări pentru .eu este actualizat zilnic la:

http://www.eurid.eu/en/about/facts-figures/statistics.

ANEXA 2: NUMĂRUL DE DOMENII .EU ÎN FUNCțIE DE țARA DE REZIDENță A SOLICITANțILOR DE ÎNREGISTRARE (ÎNCEPÂND CU MARTIE 2009)

Țară | Numărul de domenii .eu martie 2009 |

Austria | 74 767 |

Belgia | 92 404 |

Bulgaria | 9 578 |

Cipru | 53 051 |

Republica Cehă | 82 020 |

Danemarca | 45 167 |

Estonia | 8 179 |

Finlanda | 14 876 |

Franța | 251 744 |

Germania | 930 467 |

Grecia | 25 169 |

Ungaria | 29 148 |

Irlanda | 59 612 |

Italia | 166 454 |

Letonia | 7 166 |

Lituania | 9 416 |

Luxemburg | 27 256 |

Malta | 2 916 |

Țările de Jos | 415 474 |

Polonia | 176 328 |

Portugalia | 11 789 |

România | 20 204 |

Slovacia | 18 609 |

Slovenia | 6 385 |

Spania | 70 390 |

Suedia | 81 979 |

Regatul Unit | 377 820 |

Sursă: EURid.

ANEXA 3: EVOLUȚIA DOMENIILOR .EU ÎN PERIOADA 2006-2008 ÎN FUNCțIE DE țARA DE REZIDENță A SOLICITANțILOR DE ÎNREGISTRARE

Țară | Evoluția domeniilor .eu în perioada 2006-2008* |

Austria | +27 % |

Belgia | +23 % |

Bulgaria** | +58 % |

Cipru | -41 % |

Republica Cehia | +65 % |

Danemarca | +18 % |

Estonia | +43 % |

Finlanda | +57 % |

Franța | +56 % |

Germania | +19 % |

Grecia | +44 % |

Ungaria | +32 % |

Irlanda | +94 % |

Italia | +14 % |

Letonia | 0 % |

Lituania | +142 % |

Luxemburg | +95 % |

Malta | -85 % |

Țările de Jos | +36 % |

Polonia | +149 % |

Portugalia | -2 % |

România** | +40 % |

Slovacia | +74 % |

Slovenia | +71 % |

Spania | +33 % |

Suedia | -10 % |

Regatul Unit | -14 % |

UE | +22 % |

*de la 31 decembrie 2006 la 31 decembrie 2008.

** Cifrele pentru Bulgaria și România se referă la perioada 2007-2008, având în vedere faptul că înregistrarea domeniilor „.eu” ale acestora a început după aderarea lor la UE la 1 ianuarie 2007.

Sursă: EURid.

[1] Regulamentul (CE) nr. 733/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 aprilie 2002 privind punerea în aplicare a domeniului de nivel 1 „.eu” (JO L 113, 30.4.2002, p. 1), modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1137/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2008 de adaptare la Decizia 1999/468/CE a Consiliului a anumitor acte care fac obiectul procedurii prevăzute la articolul 251 din tratat, în ceea ce privește procedura de reglementare cu control — Adaptare la procedura de reglementare cu control — Partea întâi (JO L 311, 21.11.2008, p. 1).

[2] COM(2007) 385 final (JO C 191, 17.8.2007, p. 17)http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0385:FIN:EN:PDF.

[3] A se vedea considerentul 9 din Regulamentul (CE) nr. 733/2002.

[4] Articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 733/2002.

[5] Decizia 2003/375/CE a Comisiei din 21 mai 2003 privind desemnarea Registrului domeniului de prim nivel „.eu” (JO L 128, 24.5.2003, p. 29).

[6] Articolul 3 alineatul (1) prevede următoarele „Contractul dintre Comisie și Registru este limitat în timp și poate fi reînnoit”.

[7] Pentru informații suplimentare privind EURid consultați http://www.eurid.eu/content/view/12/26/lang,en/.

[8] Ultimele cifre cu o împărțire pe țări sunt disponibile la:http://www.eurid.eu/en/press-room/facts-figures.

[9] Pentru exemple de utilizare activă a numelor de domeniu „.eu”: http://www.eurid.eu/en/press-room/why-eu.

[10] http://www.eurid.eu/files/2007_q1_report.pdf.

[11] http://www.eurid.eu/en/content/two-thirds-online-europeans-are-aware-eu.

[12] https://www.centr.org/main/4607-CTR/version/default/part/AttachmentData/data/Admin14%20-%20Linden-%20.eu%20branding%20study.pdf.

[13] http://www.eurid.eu/en/content/eu-registrars-are-generally-satisfied-eurid-give-some-suggestions-improvements.

[14] Articolul 4 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 733/2002 stipulează că „Registrul impune taxe legate direct de costurile suportate.” De asemenea, articolul I alineatul (I) punctul (6) din contractul de concesiune de servicii prevede că, în cazul în care se înregistrează un surplus care nu poate fi investit în scopul ameliorării calității serviciului, acest surplus va fi transferat în fiecare an bugetului comunitar. Se va examina necesitatea de a asigura o rezervă operațională corespunzătoare.

[15] Sursă: Curtea Cehă de Arbitraj: http://adr.eu/arbitration_platform/fees.php.

[16] Tarifele percepute de WIPO (Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale) încep de la 1 500 USD (http://www.wipo.int/amc/en/domains/fees/index.html).

[17] Conform dispozițiilor din Regulamentul (CE) nr. 874/2004 al Comisiei, titularilor drepturilor anterioare recunoscute sau stabilite de către legislația și organismele publice naționale și/sau comunitare au beneficiat de o anumită perioadă de timp („etapa Sunrise”) pe parcursul căreia înregistrarea numelor lor de domeniu a fost rezervată exclusiv titularilor de drepturi anterioare recunoscute și organismelor publice.

[18] Depozitarea numelor de domeniu este o practică prin care birourile de înregistrare obțin controlul asupra numelor de domeniu cu intenția de a le reține sau „depozita” pentru utilizarea și/sau profitul în beneficiul propriu. Depozitarul încearcă de obicei să revândă numele de domeniu la un preț mărit.

[19] A se vedea, de asemenea, Termenii și condițiile EURid, secțiunea 2.2: http://www.eurid.eu/files/trm_con_EN.pdf.

[20] Articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 874/2004 al Comisiei prevede că „Registrul efectuează înregistrarea numelor de domenii folosind toate caracterele alfabetice ale limbilor oficiale când apar standarde internaționale în acest sens”.

[21] JO L xxx, xx.xx.2009 (nepublicat încă).