RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 29.5.2013  
COM(2013) 350 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE 
PARLAMENTUL EUROPEAN, CONS ILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL 
EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR 
SEMESTRUL EUROPEAN 2013: RECOMAND ĂRI SPECIFICE FIEC ĂREI ȚĂRI 
 
IEȘIREA EUROPEI DIN CRIZ Ă 
 
 
 3COMUNICARE A COMISIEI CO MUNICARE A COMISIEI C ĂTRE 
PARLAMENTUL EUROPE AN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL 
EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR 
SEMESTRUL EUROPEAN 2013: RECOMAND ĂRI SPECIFICE FIEC ĂREI ȚĂRI 
 
IEȘIREA EUROPEI DIN CRIZ Ă 
1. INTRODUCERE  
În fiecare an, Comisia analizeaz ă situația economic ă și socială din fiecare stat membru al UE 
și formuleaz ă recomand ări specifice fiec ărei țări pentru a orienta politic ile statelor respective 
în anul urm ător. Pe fundalul unei crize economice și financiare profunde, care se traduce în 
dificultăți sociale pentru o parte însemnat ă a popula ției, și având în vedere previziunile 
recente, conform c ărora UE se reface lent dup ă o recesiune prelungit ă, recomand ările de anul 
acesta vor face obiectul unei analize deosebit de atente.  
Supravegherea periodic ă din partea Comisiei are drept scop: 
• identificarea dificult ăților economice și sociale majore cu care se confrunt ă UE și zona 
euro, care reflect ă interdependen ța tot mai mare dintre economiile noastre; 
• evaluarea progreselor înregistrate, identificar ea mai timpurie decât în trecut a semnelor 
îngrijorătoare și, prin intermediul recomand ărilor, oferirea de orient ări statelor 
membre cu privire la punerea în aplicare a politicilor acestora într-un mod care s ă ajute 
UE în efortul de ajustare și de garantare a unei cre șteri durabile, prin crearea de locuri 
de muncă și prin asigurarea unui nivel de trai decent pentru to ți cetățenii săi. 
Analiza realizat ă de către Comisie, care a fost prezentat ă în paralel cu recomand ările pentru 
anul 2013, relev ă faptul că UE opereaz ă schimbări cu un impact de durat ă și caută soluții la 
problemele structurale grave care s-au acumulat în ultim ii zece ani. Aceste schimb ări se 
produc pe fundalul unei nevoi de reform ă resimțite de cele mai avansa te economii ale lumii și 
al avântului economic puternic al economiilor emergente. Statele membre au demarat 
reformele necesare și depun toate eforturile pentru a ține finanțele publice sub control. Ritmul 
și impactul acestor eforturi variaz ă de la o țară la alta – ajustarea este  în mod special vizibil ă 
în țările care particip ă la program și în rândul statelor membre care sunt mai vulnerabile. 
Provocarea const ă în punerea în aplicarea a reformelor  convenite, uneori mai curând decât se 
prevăzuse și cu obiective mai îndr ăznețe. Atunci când Comisia consider ă că se impun m ăsuri 
mai ferme, acestea sunt incluse în recomand ări. 
În ultimii cinci ani, eforturile s-au concentrat asupra dep ășirii crizei, asupra reinstaur ării 
stabilității financiare și asupra asigur ării securit ății monedei euro ca factori decisivi pentru 
garantarea cre șterii economice în viitor. Pe termen scurt, redresarea este îngreunat ă de 
nivelurile ridicate ale datoriei – publice și private – care s-au acumulat în multe state membre, 
precum și de faptul c ă măsurile de ajutorare a sect orului bancar întârzie s ă producă beneficiile 
scontate. În plus, amploarea și urgența dezechilibrelor acumulate în decursul mai multor ani 
au făcut necesar ă operarea unor ajust ări importante, care trebuie în prezent s ă fie realizate 
simultan în întreaga Europ ă, având în vedere interdependen ța puternic ă între economiile UE.  
 
 4Găsirea unei traiectorii de cre ștere mai durabile necesit ă mai mult timp decât ar fi de dorit. 
Faptul că timp de mai mul ți ani creșterea economic ă a fost scăzută sau chiar negativ ă are un 
impact de amploare asupra societ ății, care se reflect ă în nivelul foarte ridicat al șomajului și în 
creșterea sărăciei în mai multe p ărți ale Europei. Amploarea inegalit ăților și problema echit ății 
sunt în prezent în centrul dezb aterilor publice, ceea ce demonstreaz ă că o politică de succes 
trebuie nu numai s ă fie bine conceput ă, ci și să se bucure de sprijin politic și social. 
Perspectiva incert ă de îmbun ătățire a pieței forței de munc ă pe termen scurt va supune unui 
nou test sistemele de securitate social ă ale statelor membre. Va fi nevoie de timp pentru ca 
efectele pozitive ale deciziilor de ast ăzi să se facă simțite în economie, prin dinamizarea 
acesteia și prin susținerea cre șterii economice și a capacit ății sale de a genera locuri de munc ă. 
Europa trebuie s ă își consolideze finan țele publice – o cre ștere durabil ă nu se poate construi 
pe datorii nesustenabile – și are nevoie de o cre ștere reală, astfel încât cet ățenii să poată găsi 
locuri de munc ă durabile. Problema șomajului în rândul tiner ilor trebuie abordat ă urgent și 
prin măsuri specifice. De oarece criza actual ă este atât structural ă, cât și ciclică, ritmul 
reformelor trebuie intensificat în întreaga UE pentru a se asigura redresarea și reechilibrarea 
economiei. Țările cu deficit trebuie s ă își stimuleze competitivitatea, iar țările cu excedent 
trebuie să elimine obstacolele structurale care frâneaz ă creșterea cererii interne.  
Reformele structurale pot fi împov ărătoare, dar ele contribuie la  distribuirea mai echilibrat ă a 
efortului de ajustare și a beneficiilor la nivelul întregii societ ăți. Reducerea birocra ției pentru 
întreprinderi contribuie la prom ovarea unui mediu favorabil dezvolt ării întreprinderilor, 
diminuarea costurilor serv iciilor este în avanta jul segmentelor de popula ție cu venituri 
scăzute, iar o administra ție publică mai eficient ă furnizeaz ă servicii sociale de o mai bun ă 
calitate, la pre țuri mai accesibile. Este nevoie de m ăsuri mult mai hot ărâte de sprijinire a 
șomerilor, în special a șomerilor de lung ă durată, pentru a-i ajuta s ă dobândeasc ă acele 
competen țe necesare pentru a- și găsi noi locuri de munc ă sau să beneficieze de îndrumarea 
utilă în acest sens, precum și a tinerilor, pentru a-i ajuta s ă parcurgă cu succes tranzi ția de la 
școală la viața activă. Este nevoie s ă se găsească soluții pentru întreprinde rile cu planuri de 
afaceri solide care nu pot ob ține finanțare. Este necesar ca toate statele membre s ă investeasc ă 
mai mult pentru a avea un sistem de înv ățământ mai performant, pentru a oferi popula ției 
competen țele necesare pentru economia secolului al XXI-lea și pentru a stimula inovarea și 
competitivitatea.  
Intervențiile BCE au contribuit în mod decisiv la e liminarea riscului perceput la adresa 
stabilității zonei euro. Cu toate acest ea, comunicarea unor rate mai sc ăzute ale dobânzii și 
restabilirea activit ății normale de creditare a economiei, în special în regiunile  de la periferia 
UE, sunt în continuare afectate. Fina lizarea arhitecturii uniunii economice și monetare 
(UEM), în special a uniunii bancare, va fi fundamental ă pentru a asigura o cre ștere durabil ă în 
viitor și pentru a preveni reapari ția dezechilibrelor. 
Analiza de c ătre Comisie a programelor de reform ă ale statelor membre arat ă clar că acestea 
ar putea s ă își intensifice eforturile pentru a avea din nou cre ștere economic ă și a asigura 
ieșirea Europei din criz ă. Într-o m ăsură mai mare sau mai mic ă, incapacitatea de a elimina 
obstacolele și de a profita de oportunit ăți, rezisten ța la schimbare și lipsa unui sentiment al 
urgenței în unele țări sunt toate factori care contribu ie la un mediu economic care nu este 
favorabil dezvolt ării și prosperării întreprinderilor și capacității acestora de a crea locuri de 
muncă. Întârzierile în întrep rinderea reformelor neces are nu vor face decât s ă sporeasc ă, în 
ultimă instanță, costurile lor financiare, economice și sociale. Amploarea acestor provoc ări 
necesită conjugarea eforturilor tuturor p ărților interesate, inclusiv ale partenerilor sociali și ale 
societății civile, pentru a propune solu ții adecvate și a le pune în aplicare. Men ținerea și 
 
 5aprofundarea pie ței unice europene vor fi ac țiuni esențiale pentru atingerea acestor obiective 
comune. 
2. EVALUARE GENERAL Ă  
Provocările cu care se confrunt ă Uniunea sunt complexe și acestora nu li se poate r ăspunde 
decât prin m ăsuri ample, adoptate în comun de factorii de decizie și de toți actorii implica ți în 
punerea lor în aplicare atât din cadrul UE, cât și de la nivel na țional. Acesta este un obiectiv 
major al procesului reprezentat de semestrul european. 
Analiza detaliat ă care stă la baza acestui pachet de recomand ări eviden țiază următoarele 
aspecte. 
• Are loc o reechilibrare a economiei UE . În ultimii ani au fost ini țiate sau 
continuate reforme ample menite s ă corecteze dezechilibrele înregistrate în trecut 
și să orienteze economia pe o traiectorie mai sustenabil ă. Deficitele importante și 
persistente de cont curent înregistrate în mai multe țări au fost reduse semnificativ 
și, astfel, a fost diminuat și riscul unor întreruperi bru ște ale finan țării externe a 
acestor economii. În cazul unora dint re aceste reforme,  va trebui s ă treacă timp 
înainte să putem vedea pe deplin rezultate le, dar sunt deja vizibile îmbun ătățiri în 
întreaga Europ ă, de exemplu în ceea ce prive ște rezultatele la export sau ratele 
dobânzilor pl ătite pentru datoria suveran ă.  
• Șomajul, inclusiv șomajul în rândul tinerilor și șomajul de lung ă durată, a 
atins rate inacceptabil de ridicate și este probabil s ă rămână la un nivel ridicat în 
viitorul apropiat, ceea ce face necesar ă adoptarea de m ăsuri ferme și urgente. Au 
fost demarate reforme în vederea îmbun ătățirii rezilien ței și a flexibilit ății pieței 
forței de munc ă în diferite p ărți ale Europei, îns ă va trece timp înainte ca acestea s ă 
genereze noi locuri de munc ă la nivelul întregii economii.  
• Consolidarea fiscal ă este în curs și contribuie la restabilirea controlului asupra 
finanțelor publice. Cu toate acestea, indicele de îmb ătrânire a popula ției reprezint ă 
în multe state membre o provocare pe ntru sustenabilitatea lor financiar ă viitoare 
din punctul de vede re al pensiilor și al asisten ței medicale, fiind necesar s ă se ia 
măsuri astfel încât europenii s ă continue s ă se bucure de un nive l de trai ridicat în 
viitor.   
• Este esen țial să se întreprind ă reforme structurale pentru a stimula cre șterea și 
a reduce șomajul, restabilind totodat ă sustenabilitatea finan țelor publice. 
Restabilirea competitivit ății pe plan intern este, de asemenea, esen țială pentru a 
profita de oportunit ățile de creștere existente la nivel mondial.  
Din analiz ă se pot desprinde o serie de înv ățăminte la nivel de politic ă. 
• Sunt necesare m ăsuri suplimentare pent ru a contracara nivelu l ridicat al datoriei 
publice și private din multe state membre, iar procesul de reducere a efectului de 
levier în cazul economiilor supraîndatorate trebuie s ă fie continuat și gestionat cu 
grijă. Astfel cum rezult ă din sondajele efectuate de  BCE privind împrumuturile 
bancare, este prioritar s ă se continue ac țiunile de îmbun ătățire a sănătății sectorului 
bancar, astfel încât acesta s ă poată să canalizeze fonduri c ătre sectoarele 
productive ale economiei, în special c ătre IMM-uri. În aceast ă privință, un rol 
 
 6important l-ar putea juca noi le instrumente de finan țare a economiei reale, 
dezvoltate de Comisie și de BEI, cu implicarea BCE. Utilizarea fondurilor 
structurale ale UE pentru finan țarea investi țiilor va avea un rol crucial în anii 
următori în unele p ărți ale UE. Promovarea surselor alternative de finan țare și 
reducerea dependen ței istorice a întreprinderilor de finan țarea bancar ă sunt, de 
asemenea, elemente esen țiale pentru restabilirea activit ății normale de creditare a 
economiei.  
• Statele membre cu niveluri ridicate ale șomajului trebuie s ă intensifice m ăsurile 
active de ocupare, cum ar fi serviciile de formare și de ocupare a for ței de munc ă. 
Se recomand ă întreprinderea de noi reforme pentru a facilita accesul cet ățenilor la 
un loc de munc ă, pentru a preveni retrag erile timpurii de pe pia ța forței de munc ă, 
pentru a reduce costul for ței de munc ă și a combate segmentarea pie ței muncii. 
Partenerii sociali au un rol esen țial în sprijinirea definirii și a punerii în aplicare a 
acestor politici. Situa ția tinerilor șomeri este deosebit de îngrijor ătoare și se 
recomand ă adoptarea de m ăsuri în conformitate cu garan ția UE pentru tineret care 
a fost propus ă de Comisie și care a fost aprobat ă acum de statele membre ale UE. 
• Statele membre trebuie s ă se depun ă eforturi suplimentare pentru a stimula 
competitivitatea economiilor lor. Costurile for ței de munc ă joacă un rol important 
și trebuie s ă fie menținută corelarea acestora cu cre șterea productivit ății; aceste 
costuri vor fi în continua re supuse unei monitoriz ări atente. Cre șterea concuren ței 
pe piețele de produse și servicii este, de asemenea, esen țială pentru îmbun ătățirea 
productivit ății economiei și pentru reducerea pre țurilor. În acela și timp, Europa nu 
poate concura și nu va fi competitiv ă pe piețele mondiale doar reducând costurile. 
Înainte de criz ă și în timpul acesteia, nu s-au f ăcut investi țiile necesare la nivelul 
tuturor statelor membre în educa ție și în dobândirea de competen țe, în cercetare și 
inovare și nici în utilizarea eficient ă a resurselor. Inadecvarea competen țelor, a 
produselor și a serviciilor reprezint ă o amenin țare gravă la adresa perspectivelor 
viitoare de cre ștere ale Europei, impunâ ndu-se, prin urmare, ac țiuni corective 
rapide în aceste domenii, în conformitate  cu obiectivele Stra tegiei Europa 2020.  
• Este necesar s ă se depun ă urgent eforturi suplimen tare pentru a crea condi ții 
favorabile dezvolt ării afacerilor, mediului de consum și creării de locuri de munc ă 
– de exemplu, este în continuare necesar s ă se aducă îmbunătățiri substan țiale 
funcționării industriilor de re țea, condițiilor de concuren ță în principalele sectoare 
de servicii, cum ar fi comer țul cu amănuntul, necesit ății de a facilita accesul la 
anumite profesii și activități, precum și eficacității administra ției publice. 
• Statele membre cu excedent de cont curent și cu suficient spa țiu de manevr ă 
fiscală ar putea s ă depună eforturi mai sus ținute pentru a reduce nivelul ridicat al 
impozitelor și al contribu țiilor de securitate social ă percepute de la categoriile cu 
un nivel sc ăzut al salariilor. Evolu țiile salariale recente din țările cu excedent 
contribuie la sus ținerea cererii și au, de asemenea, efecte de contagiune pozitive și 
în alte p ărți ale UE. Aceste state membre ar putea stimula cererea intern ă 
asigurând deschiderea pentru concuren ță a sectorului serviciilor prin eliminarea 
restricțiilor nejustificate și a barierelor la intrare, f ăcând aceste servicii mai 
accesibile pentru categoriile de persoane cu venituri mici și promovând noi 
oportunități de investi ții. 
 
 7• Având în vedere progresele r eale realizate în ceea ce prive ște reducerea deficitelor 
bugetare, gradul de consolidare atins deja și activitatea economic ă mai redus ă 
decât se prev ăzuse, Pactul de stabilitate și de creștere permite statelor membre s ă 
beneficieze, în anumite cazuri, de un interval de timp suplimentar pentru a ajunge la un nivel al deficitului situ at sub pragul de 3 % din PIB. Cu toate acestea, este 
exclusă opțiunea de a nu continua procesul de  consolidare, iar în unele state 
membre nevoile de ajustare structural ă sunt în continuare importante. Pentru o 
parte dintre acestea, Comisia propune un interval de timp suplimentar pentru 
corectarea deficitelor excesive. Propuner ea acestui interval suplimentar nu este 
menită să permită acestor state s ă își relaxeze eforturile – dimpotriv ă, trebuie 
utilizat pentru a reduce deficitul bugetar structural, pentru a accelera ritmul reformelor și pentru a pune bazele unei redres ări durabile.  
• În contextul strategiilor buge tare pe termen mediu, pot și ar trebui s ă fie luate 
măsuri suplimentare pentru a îmbun ătăți eficiența cheltuielilor publice, precum și 
echitatea și eficacitatea sistemului fiscal. Trebuie luate m ăsuri pentru a combate 
ineficiența intrinsec ă a unora dintre sistemele fiscale na ționale (de exemplu, unele 
rate reduse și alte scutiri fiscale). Se impune , de asemenea, intensificarea m ăsurilor 
de combatere a fraudei și a evaziunii fiscale. Obiectivele considerate prioritare pot 
varia, îns
ă mai multe linii de ac țiune sunt recomandate în acest scop. 
• Echitatea este esen țială pentru durabilitatea și eficacitatea reformelor. Criza a avut 
deja un impact de durat ă asupra segmentelor celor mai defavorizate de popula ție, 
procentul persoanelor expuse riscului de s ărăcie fiind în cre ștere în numeroase țări. 
Statele membre trebuie s ă investeasc ă în capitalul uman propriu și în furnizarea 
unor servicii adecvate cet ățenilor lor. Este nevoie s ă se acorde o aten ție sporită 
efectelor distributive ale reformelor pentru a se garanta faptul c ă reformele au 
rezultate durabile, care sunt  benefice tuturor. Mai multe state membre trebuie s ă 
acorde mai mult ă atenție luptei împotriva di verselor forme de s ărăcie – sărăcia în 
rândul copiilor, lipsa de ad ăpost, sărăcia persoanelor în cadrate în munc ă și 
îndatorarea excesiv ă a gospod ăriilor – și să asigure eficacitatea sistemelor de 
protecție socială care se ocup ă de persoanele afectate. 
Deciziile deja adoptate la nivelul UE au contribuit la ef orturile de reform ă ale statelor 
membre, îns ă trebuie luate urgent noi m ăsuri. 
• Statele membre care s-au confruntat cu dificult ăți financiare majore ar putea face 
uz de mecanismele de protec ție financiar ă recent create la nivelul UE1. Atunci 
când s-a acordat asisten ță financiar ă din partea UE/FMI, aceasta a fost supus ă unor 
condiții stricte. Punerea în aplicare a aces tor programe este pe drumul cel bun și 
este monitorizat ă îndeaproape. 
• Mai multe propuneri de acte legislative ale UE care sunt în curs de adoptare ar 
putea relansa cre șterea economic ă și oportunit ățile de creare de locuri de munc ă, 
de exemplu în domeniul serviciilor și prin exploatarea econom iei digitale. Comisia 
va prezenta un raport cu privire la progresel e înregistrate în cadrul Pactului pentru 
creștere economic ă și locuri de munc ă cu ocazia Consiliulu i European din iunie 
2013.  
                                                 
1 Mai întâi Mecanismul europ ean de stabilizare financiar ă (MESF) și Fondul european de stabilitate 
financiară (FESF), iar apoi Mecanismul eu ropean de stabilitate (MES). 
 
 8• Comisia a propus în decembrie 2012 un pachet de m ăsuri privind încadrarea în 
muncă a tinerilor care incl ude crearea unei Alian țe europene pentru ucenicii. 
Comisia a propus, de asemenea, o garan ție pentru tineret, astfel încât s ă se asigure 
că toți tinerii din Europa au acces la oferte de munc ă de calitate, la programe de 
învățământ și de formare complementare, la ucenicii sau la stagii în decurs de 
patru luni din momentul p ărăsirii școlii sau din momentul în care au devenit 
șomeri. Aceast ă garanție pentru tineret a fost adoptat ă de Consiliu în aprilie 2013. 
Pentru a sprijini aceast ă garanție pentru tineret, în contextul urm ătorului cadru 
financiar multianual, prin intermediul unei Ini țiative privind ocuparea for ței de 
muncă în rândul tinerilor, au fost alocate 6 miliarde EUR, care se vor al ătura 
contribuției în acest sens din partea Fondului social european. Începând din 2012, 
Comisia a intervenit, prin intermediul echipelor de ac țiune pentru ocuparea for ței 
de muncă în rândul tinerilor, pentru a ajuta st atele membre cu cele mai ridicate rate 
ale șomajului în rândul tinerilor s ă reprogrameze finan țarea provenit ă din fondurile 
structurale ale UE pentru a aborda situa ția tinerilor. Comisia coordoneaz ă și un 
parteneriat care reune ște mai multe p ărți interesate pentru a aborda problema 
deficitului de competen țe TIC (tehnologia informa ției și comunica țiilor) în cadrul 
UE și pentru a ocupa cele câteva sute de mii de locuri de munc ă care sunt vacante, 
conform estim ărilor, în acest domeniu. 
• Guvernan ța economic ă a UE a fost consolidat ă prin legisla ția recentă. Punerea în 
aplicare a acesteia va spori cred ibilitatea procesului de reform ă aflat în 
desfășurare. Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernan ța în UEM a 
devenit în prezent opera țional. Pactul de stabilitate și de creștere a fost consolidat 
și este în vigoare noua procedur ă privind dezechilibrele macroeconomice (pachetul 
privind guvernan ța economic ă). Noi acte legislative care consolideaz ă coordonarea 
politicilor în interiorul zonei eu ro (pachetul privind supravegherea și monitorizarea 
bugetare) vor intra în vigoare la 30 mai 2013. 
• Luarea unor m ăsuri suplimentare pentru apro fundarea UEM, în  special prin 
crearea unei uniuni bancare și prin completarea setului de mecanisme de protec ție 
financiară prevăzute de Mecanismul european de stabilitate, vor consolida și mai 
mult cadrul UE. Se poart ă, de asemenea, discu ții cu privire la mijloacele de 
consolidare a dimensiunii sociale a UEM. 
• De îndată ce se va ajunge la  un acord privind urm ătorul cadru financiar multianual 
al UE, va putea fi lansat ă o nouă generație de instrumente financiare ale UE – cum 
ar fi Orizont 2020 pentru cercetare și mecanismul Conectarea Europei pentru 
infrastructur ă, care vor sprijini Strategia Europa 2020 pentru o cre ștere inteligent ă, 
durabilă și favorabil ă incluziunii. O mai bun ă direcționare a fondurilor structurale 
ale UE c ătre creștere, competitivitate și ocuparea for ței de munc ă poate fi un 
puternic stimulent pentru cre ștere în mai multe state membre, în care o mare parte 
a investițiilor publice sunt cofinan țate din bugetul UE. Recomand ările specifice 
fiecărei țări emise anul acesta sunt deosebit de importante deoarece statele membre 
și regiunile î și definesc în prezent priorit ățile de investi ții aferente politicii de 
coeziune pentru perioada 2014-2020. 
 
 93. PRINCIPALELE LINII DE AC țIUNE  
Semestrul european începe cu publicarea de c ătre Comisie a analizei anuale a cre șterii. Pentru 
2013, Comisia a men ținut acelea și cinci priorit ăți ca și pentru 2012: 
• continuarea unei consolid ări fiscale diferen țiate și favorabile cre șterii economice; 
• reluarea activit ății normale de creditare a economiei; 
• promovarea cre șterii economice și a competitivit ății în prezent și în viitor; 
• combaterea șomajului și abordarea consecin țelor sociale ale crizei; 
• modernizarea administra ției publice. 
Consiliul European a aprobat aceste priorit ăți în martie 2013 și a stabilit cadrul pentru 
acțiunile statelor membre în aceste domenii. Anexa 1 cuprinde o prezentare de ansamblu a 
recomand ărilor formulate pentru fiecare stat memb ru în cadrul acestui pachet. Anexa 2 
prezintă pe scurt progresele înregistrate în ceea ce prive ște îndeplinirea obiectivelor Strategiei 
Europa 2020. Mai multe informa ții generale sunt disponibile în documentele de lucru ale 
serviciilor Comisiei și în fișele tematice comparative publicate pe  site-ul consacrat Strategiei 
Europa 2020.  
Comisia a formulat recomand ări și pentru zona euro. Eurogrupul ar trebui s ă joace un rol activ 
în asigurarea unei supravegheri sporite a zonei euro prin garantarea unei orient ări coerente a 
politicii generale și prin punerea în aplicare a reformelor necesare pentru asigurarea stabilit ății 
și a creșterii economice. Eurogrupul va juca, de as emenea, un rol deosebit în cadrul discu țiilor 
pe marginea reformelor de politic ă și în ceea ce prive ște coordonarea ex ante a acestor 
reforme în viitor, precum și în ceea ce prive ște adoptarea rapid ă a unor decizii de politic ă 
esențiale, cum ar fi cele necesare pentru tranzi ția la uniunea bancar ă. 
Acest pachet de recomand ări se bazeaz ă, de asemenea, pe bilan țurile aprofundate publicate de 
Comisie la 10 aprilie 2013, în contextul pro cedurii privind dezechilibrele macroeconomice. 
Recomand ările specifice fiec ărei țări propuse pentru cele 13 st ate membre vizate de aceast ă 
procedură iau în considerare aceste dezechilibre. 
Continuarea unei consolid ări fiscale diferen țiate și favorabile cre șterii economice 
Consolidarea fiscal ă nu este un scop în sine, ci un mijloc prin care autorit ățile publice î și pot 
recâștiga suveranitatea bugetar ă pentru a putea investi într-o cre ștere economic ă durabilă. 
Având în vedere deficitele publice ridicate și tendința de creștere a nivelului datoriei, Comisia 
pledă în favoarea necesit ății consolid ării fiscale, care ar trebui s ă se desfășoare într-o manier ă 
diferențiată și favorabil ă creșterii, adaptat ă situației specifice a fiec ărei țări.  
Disciplina bugetar ă și creșterea economic ă se susțin reciproc, cu condi ția să se adopte 
măsurile potrivite. Un exemplu recent este cel al țărilor baltice: dup ă o recesiune puternic ă, 
Lituania, Letonia și Estonia înregistreaz ă în prezent cele mai mari rate de cre ștere economic ă 
din UE (3,6 %, 5,6 % și, respectiv, 3,2 % în  2012). Aceste trei țări și-au concentrat eforturile 
de consolidare fiscal ă la începutul perioadei și și-au reechilibrat economiile într-un context 
general foarte incert. Îmbun ătățirile notabile ale competitivit ății acestora î și arată acum 
roadele, ajutându-le s ă își consolideze finan țele publice și să reducă și mai mult rata 
 
 10șomajului, chiar dac ă nivelul ridicat al riscului de s ărăcie și de excluziune social ă rămâne o 
sursă de îngrijorare. 
Consolidarea fiscal ă continuă în întreaga Europ ă. Deficitul UE a sc ăzut de la un maxim 
de -6,9 % în 2009 la -4 % în 2012 și se estimeaz ă că va scădea la -3,4 % în 2013, în condi țiile 
în care un num ăr din ce în ce mai mare de state membre și-au corectat deficitele excesive. 
Traiectoriile de consol idare pentru atingerea țintelor de deficit și de datorie, care ar însemna 
încetarea procedurii aplicabile deficitelor excesive pentru st atele membre respective, se 
bazează pe deficitele m ăsurate în termeni structurali. Prin urmare, în cazul în care o 
deteriorare semnificativ ă a perspectivelor economice face ca ținta nominal ă să nu fie atins ă în 
ciuda faptului c ă s-au depus eforturile structurale nece sare, termenul fixat pentru corectarea 
deficitului excesiv poate fi amânat. În conf ormitate cu cadrul UE convenit, ritmul de 
consolidare fiscal ă a fost deja ajustat nu demult în cazul Greciei, al Spaniei și al Portugaliei, 
oferindu-li-se acestor țări un interval de timp suplimentar pentru a- și corecta deficitele 
excesive. Comisia î și actualizeaz ă în prezent recomand ările pe baza ultimelor informa ții de 
care dispune și după ce a evaluat eficacitatea m ăsurilor adoptate de statele membre (caseta 1).  
Caseta 1. Situa ția statelor membre în raport  cu Pactul de stabilitate și de cre ștere, 
conform recomand ărilor formulate de Comisie la 29 mai 2013  
Nu a fost ini țiată nicio procedur ă aplicabilă deficitelor excesive  BG, DE, EE, FI, LU, SE  
A fost abrogat ă procedura aplicabil ă deficitelor excesive  HU, IT, LT, LV, RO  
Procedurile aplicabile deficitelor excesive sunt în desf ășurare, cu 
termene prev ăzute pentru 2013  AT, DK, CZ, SK  
Procedurile aplicabile deficitelor excesive sunt în desf ășurare, cu alte 
termene – 2015 sau 2016  EL, IE, CY, UK  
A fost propus ă prelungirea termenelor pentru a se îndeplini obiectivele 
bugetare - 
noi termene în 2014, 2015 sau 2016  ES, FR, NL, PL, SI, PT  
S-au făcut primele demersuri în sensul ini țierii unei proceduri aplicabile 
deficitelor excesive  MT 
Acțiunile întreprinse pentru corectarea deficitului excesiv pân ă în 2012 
au fost insuficiente – este accelerat ă procedura aplicabil ă deficitelor 
excesive  BE 
Mulțumită acțiunilor întreprinse la nivelul UE și eforturilor depuse de mai multe state 
membre, ratele dobânzii aferente datoriei suverane au sc ăzut și mai multe țări care anterior 
erau amenin țate de nivelul nesustenabil al costurilor de refinan țare sunt acum în m ăsură să își 
finanțeze datoria la ra te mult mai mici decât în urm ă cu un an. Cu toate acestea, date fiind 
nivelurile ridicate ale datoriei și costurile asociate îmb ătrânirii popula ției, situația financiar ă și 
fiscală a acestor state este în continuare fragil ă. În acest context, termenul suplimentar acordat 
anumitor state membre pentru ca acestea s ă își poată îndeplini obiectivel e convenite este 
menit să permită acestor state s ă își accelereze eforturile în vederea regulariz ării finanțelor lor 
publice și a întreprinderii reformelor restante. Trebuie intensificate eforturile de reform ă 
pentru a putea ob ține rezultatele necesare, respectând noile termene-limit ă și trebuie corectate 
deficitele excesive. Comisia va monitoriza îndeaproape situa ția și va recurge la mecanismele 
consolidate de guvernan ță fiscală pentru țările din zona euro. Institu țiile fiscale ar trebui 
 
 11consolidate atât la nivel na țional, cât și la nivelul subdiviziunilor na ționale, prin dezvoltarea 
de cadre bugetare pe termen mediu credibile și eficace. 
Natura consolid ării fiscale este, de asemenea, important ă. În multe cazuri, au fost majorate 
impozitele, în loc s ă fie reduse cheltuielile. Acest lucru este, în general, mai d ăunător pentru 
creștere decât procedura invers ă, în special în țările în care nivelul impozitelor este deja 
ridicat. Comisia recomand ă o serie de modalit ăți prin care ajustarea bugetar ă poate deveni mai 
favorabilă creșterii economice, ac ționând la nivelul bugetelor na ționale atât pe partea de 
venituri, cât și pe partea de cheltuieli. 
În ceea ce prive ște veniturile, structura sistemelor fisc ale, în special reorientarea bazei de 
impozitare dinspre for ța de munc ă către alte surse, constituie un aspect esen țial al reformelor 
în curs. O prioritate pentru multe state membre const ă în limitarea impozitului pe veniturile 
salariile în favoarea stimulentelor pentru munc ă și în reducerea costului relativ ridicat al for ței 
de muncă, în special în cazul lucr ătorilor slab califica ți (a se vedea caseta 2). Bineîn țeles, 
aceste reforme atât de necesare trebuie apoi compensate din punc t de vedere financiar prin 
alte surse de venituri. Cre șterile impozitelor recurente pe  proprietate stârnesc obiec ții politice 
în mai multe state membre, dar pot fi concepute în a șa fel încât s ă fie surse eficace și 
echitabile de venituri publice. O alt ă fațetă a mutațiilor care se opereaz ă în prezent în 
sistemele fiscale este orientarea c ătre taxele de mediu, de exem plu prin impozitarea surselor 
de poluare și a emisiilor de gaze cu efect de ser ă. Aceste taxe pot stimula dezvoltarea de noi 
tehnologii, pot promova eficien ța resurselor și a creării de locuri de munc ă ecologice, dar 
impactul pre țurilor ridicate la energia electric ă asupra gospod ăriilor și a competitivit ății, 
inclusiv asupra industrii lor energointensive, trebuie, de as emenea, monitorizat astfel încât s ă 
se poată lua decizii viitoar e pe baza unor date factuale solide.  
O mai mare eficien ță și echitate a sistemelor fiscale pot fi ob ținute prin l ărgirea bazei de 
impozitare existente. Majoritatea sistemelor fiscale cuprind scutiri, indemniza ții, cote reduse 
și alte regimuri specifice, c unoscute sub numele de „cheltuie li fiscale”. Acestea nu sunt 
întotdeauna justificate și pot fi instrumente ineficiente pent ru îndeplinirea obiectivelor sociale, 
de mediu sau economice. Aceste cheltuieli pot, de asemenea, s ă introducă un tratament fiscal 
diferențiat între contribuabili, care nu este întotdeauna justificat și, prin urmare, aduce 
atingere caracterului ech itabil al sistemului. Acestea pot, de asemenea, s ă ofere posibilit ăți de 
manipulare și să adauge noi complexit ăți sistemului, m ărind totodat ă costurile de conformitate 
și costurile administrative. În mai multe stat e membre, impozitele au fost majorate, îns ă 
Comisia este de p ărere că ar putea fi depuse eforturi suplimentare pentru reducerea 
cheltuielilor și a scutirilor fiscale, inclusiv a subven țiilor dăunătoare pentru mediu și pentru 
economie.  
De exemplu, veniturile din T VA colectate efectiv reprezint ă doar jum ătate din sumele care ar 
putea fi ob ținute dac ă s-ar aplica pe deplin cota sta ndard de TVA (graficul 1). Diferen ța 
reflectă amploarea scutirilor fiscal e, a lacunelor din legisla ția fiscală, a lipsei de conformitate 
fiscală și, în unele cazuri, a administr ării fiscale defectuoase, care împreun ă reduc eficacitatea 
sistemului de TVA. 
 
 12Graficul 1: Veniturile reale din TVA în 2011 (%  din veniturile teoretice la cote standard)  
 
Sursă: Comisia European ă. Ponderea veniturilor din TVA este definit ă ca raport între veniturile reale din TVA colectate și produsul dintre 
cota standard a TVA și consumul final intern net. Valoarea ridicat ă a veniturilor din TVA în cazul Luxemburgului se explic ă prin importan ța 
TVA-ului perceput la vânz ările către nereziden ți. 
Adoptarea de m ăsuri pentru a îmbun ătăți conformitatea fiscal ă și a combate frauda este 
esențială pentru a spori eficacitatea și echitatea sistemului  de impozitare2. M ăsurile 
întreprinse pe plan na țional, la nivelul UE și la nivel mondial se pot sus ține reciproc pentru a 
consolida sistemele de impozitare. Comisia este hot ărâtă să utilizeze toate instrumentele de 
care dispune pentru a intensif ica lupta împotriva fraudei și a evaziunii fiscale și invită statele 
membre s ă ia măsuri pe plan intern și la nivelul UE, în coordonare cu alte state membre.  
Caseta 2. Exemple de m ăsuri recente de reorientare a sarcinii fiscale c ătre venituri care nu au 
un efect perturbator asupra cre șterii 
BE a adoptat unele m ăsuri pentru a reduce contribu țiile sociale pentru IMM-uri și pentru anumite 
categorii de lucr ători. A fost introdus ă o „primă pentru munc ă” destinat ă persoanelor slab remunerate 
și efectul acest m ăsuri a fost consolidat prin reducerea contribu țiilor sociale ale angajatorilor, 
combinată cu un credit fiscal pe veniturile persoanelor fizice. DK reduce treptat presiunea fiscal ă 
asupra veniturilor salariale pentru a stimula ocuparea for ței de munc ă și creșterea economic ă. HU a 
redus contribu țiile de securitate social ă pentru anumite grupuri țintă. FI a majorat indemniza țiile de 
bază pentru a diminua fiscalitatea pentru persoanele cu venituri sc ăzute. CZ și EE au planificat 
reducerea general ă a presiunii fiscale asupra veniturilor salariale.  
În ceea ce prive ște cheltuielile, Comisia este de p ărere că ar trebui s ă se acorde prioritate 
investițiilor publice în cercetare, inovare și capitalul uman, inclusiv  prin sporirea eficien ței 
cheltuielilor. O surs ă de preocupare o reprezint ă situația din unele statele membre care au 
făcut investi ții modeste în educa ție sau în care nive lul acestor investi ții este în sc ădere (de 
exemplu, BG, EL, IT, SK și RO). Ar putea fi într eprinse, de asemenea, m ăsuri pentru a se 
menține sau a îmbun ătăți acoperirea și eficacitatea serviciilor de ocupare a for ței de munc ă și 
a politicilor active în domeniul pie ței forței de munc ă, de exemplu, prin programe de formare 
pentru șomeri și scheme de garantare pentru tineret, precum și pentru a îmbun ătăți raportul 
cost-eficacitate în cazul cheltuielilor pub lice în multe domenii, cum ar fi asisten ța medical ă și 
îngrijirea pe termen lung. 
                                                 
2 În decembrie 2012, Comisia a prezentat un set amplu de ac țiuni de combatere a fraudei și a evaziunii 
fiscale la nivel european și mondial. http://ec.europa.eu/taxation_customs/ta xation/tax_fraud_eva sion/index_en.htm   
 
 13Îmbătrânirea popula ției constituie o provocare pent ru sustenabilitatea finan țelor publice, 
având în vedere tendin ța de creștere a costurilor cu asisten ța medical ă și pensiile finan țate de 
stat. Pentru a contribui la abordarea acestei provoc ări prin luarea de m ăsuri în prezent, 
Comisia recomand ă creșterea vârstei minime legale de pensionare în concordan ță cu creșterea 
speranței de viață, precum și eliminarea treptat ă a sistemelor de pensionare anticipat ă, corelată 
cu eforturi de sus ținere a înv ățării pe tot parcursul vie ții și a ratei de ocupare a lucr ătorilor în 
vârstă. Tabelul 1 sintetizeaz ă, pentru fiecare stat membru, modific ările recente și anunțate în 
ceea ce prive ște vârsta de pensionare.  
 
 14Tabelul 1. Vârsta de pensionare* în UE  
Vârsta de 
pensionare în 
2009 Vârsta de 
pensionare în 
2020   Vârsta de 
pensionare în 
2009 Vârsta de 
pensionare în 
2020  
F = femei  
(în cazul în care 
sunt diferen țe) F = femei  
(în cazul în care 
sunt diferen țe) Creșteri 
suplimenta
re după 
2020 
  F = femei  
(în cazul în care 
sunt diferen țe)  F = femei  
(în cazul în care 
sunt diferen țe) Creșteri 
supliment
are după 
2020 
BE 65  65   CY 65  65+ (3)   
BG 63 F: 60 65 F: 63  LV 62  63a9l  65 în 2025  
CZ 62 F: 56a8l (1)  63,8 F: 60a6l (1)  67 + (2) în 2044 LT 62a6l F: 60 64 F: 63 65 în 2026 
DK 65  66  67+ (3) LU 65  65   
DE 65  65,7  67 în 2029 HU 62  64  65 în 2022 
EE 63 F: 61 64  65 în 2026 MT 61 F: 60 63  65 în 2026 
IE 66  66  68 în 2028 NL 65  66a8l  67+ (3) 
EL 65 F: 60 67  67+ (3) AT 65 F: 60 65 F: 60 65 în 2033 
ES 65  66a4l  67+ (3) PL 65 F: 60 67 F: 62 67 în 2040 
FR 60(1)  62 (1)   PT 65  65   
IT 65a4l F: 60a4l 66a11l 67+ (3) RO 63a4l F: 58a4l 65 F: 61 65/63 (g) în 
2030
SI 63 F: 61 65   
SK 62 g: 57a6l (1) 62+ (3)  62+ (3) 
FI 63-68 (4) 63-68 (4)  
SE 61-67 (4) 61-67 (4)  Sursa: Comisia European ă 
* Vârsta care d ă dreptul la presta țiile integrale de pensie f ără să se 
aplice deducerile actuariale pentru pensionarea anticipat ă. Informații 
bazate pe legisla ția adoptat ă până la 30 aprilie 2013. 
(1) Vârsta minim ă, care variaz ă în funcție de condi ții precum num ărul 
copiilor afla ți în întreținere sau perioada minim ă de asigurare 
(2) Crește anual cu 2 luni pân ă la introducerea de noi dispozi ții 
(3) Ajustare viitoare, corelat ă cu creșterea speran ței de viață 
(4) Vârstă de pensionare flexibil ă, corelată cu nivelul prestațiilor 
UK 65 F: 60 66  67 în 2028 
În domeniul s ănătății și al îngrijirii pe termen lung, provocarea este de a g ăsi un echilibru între 
necesitatea de a asigura un ac ces universal la îngrijire și cererea crescânde de îngrijire din 
cauza îmb ătrânirii popula ției, a evolu țiilor tehnologice și a așteptărilor tot mai mari ale 
pacienților din toate gr upurile de vârst ă. Peste 70 % din cre șterea preconizat ă a cheltuielilor 
publice legate de îmb ătrânirea popula ției se datoreaz ă cheltuielilor legate de s ănătate și de 
îngrijirea pe termen lung. Sunt necesare refo rme pentru a asigura o utilizare mai eficient ă a 
resurselor publice limitate, precum și accesul la o îngrijire de înalt ă calitate. 
Reluarea activit ății normale de creditare a economiei 
Condițiile de creditare sunt în continuare stricte, mai ales în țările care se confrunt ă cu 
presiuni financiare, iar oferta de credite este limitat ă, în ciuda sprijinului masiv acordat de 
guverne și a politicii monetare fl exibile a BCE. Situa ția s-a înr ăutățit în special în Grecia, 
Irlanda, Portugalia și Slovenia, dar și în Franța, Italia și Regatul Unit. Germania este singura 
țară în care IMM-urile raporteaz ă o îmbunătățire a disponibilit ății creditelor bancare. În unele 
țări, finanțarea acordat ă IMM-urilor este afectat ă de preocup ările investitorilor în ceea ce 
privește mediul economic și financiar nefavorabil. În plus, procesul actual de redresare a 
sistemului bancar nu este înc ă finalizat. Cur ățarea bilan țurilor bancare r ămâne o prioritate în 
mai multe state membre pentru a se reveni la condi țiile de creditare normale în favoarea celor 
mai productive sectoare ale economiei. 
 
 15Graficul 2. Condi țiile de creditare r ămân stricte, iar pie țele de credit sunt fragmentate  
 
-10010203040
03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13Standarde de credi tare - ul ti mel e 3 l uni
Standarde de credi tare - urm ătoarele 3 luni sold
înăsprire ↑ ↓ relaxare 
00,511,522,53
06 07 08 09 10 11 12 13ES IT
DE FR% (medie mobil ă la 3 luni)
 
Nivelurile anterioare nesustenabile ale datoriei publice și private impun necesitatea corect ării 
sectorului financiar, a cest proces fiind în desf ășurare. Cu toate acestea, ajustarea nu ar trebui 
să depășească ceea ce este necesar sau s ă înrăutățească situația prin func ționarea 
necorespunz ătoare și fragmentarea pie țelor. Prin urmare, politicile publice ar trebui s ă vizeze 
consolidarea sectorului bancar, contribui nd la eliminarea obstacolelor din calea finan țării 
întreprinderilor și a investi țiilor în infrastructur ă. 
Eforturile nu se mai concentreaz ă pe mobilizarea de capital, ci mai degrab ă pe eliminarea 
vulnerabilit ăților din sectorul  bancar. Evalu ările armonizate la nivelul întregii UE cu privire la 
calitatea activelor ar trebui continuate în contextul ac țiunilor de restabilire  a încrederii în 
băncile din UE și ar trebui s ă ofere transparen ță în ceea ce prive ște activele și pasivele 
băncilor. Acest lucru ar trebui s ă permită identificarea oric ăror elemente de vulnerabilitate 
restante și să consolideze încrederea în ansamblul sectorului.  
Realizarea unei uniuni bancare la nivel european, care s ă dispună de o autoritate unic ă de 
supraveghere și de un mecanism de rezolu ție unic, va fi o parte important ă din procesul de 
finalizare a reformei sectorului financiar și de reluare a activit ății normale de creditare. 
Recapitalizarea b ăncilor care au nevoie de aceast ă operațiune ar trebui finalizat ă rapid, astfel 
încât noul mecanism de supraveghere unic s ă devină pe deplin opera țional și să fie completat 
ulterior printr-un mecanism de rezolu ție unic.  
Dezvoltarea unor surse alternative de finan țare a economiei, care s ă depindă mai puțin de 
finanțarea bancar ă, trebuie s ă fie o prioritate. Unii indicatori arat ă că întreprinderile se îndreapt ă 
treptat către finanțarea de pe pie țele de capital, îns ă această tendință este prea lent ă pentru a 
produce un impact pe termen scurt. În plus, de seori, IMM-urile nu au acces direct la finan țarea 
de pe piața de capital. S-a ajuns la un acord privind ini țiative precum noi cadre ale UE pentru 
investiții în fonduri cu capital de risc și în fonduri de antreprenoriat social, care vor îmbun ătăți 
situația. În plus, capitalul subscris și vărsat al BEI a fost majorat cu  10 miliarde EUR, ceea ce ar 
trebui să contribuie la deblocarea unor investi ții suplimentare în valoare de pân ă la 180 de 
miliarde EUR în în treaga UE. Aceast ă finanțare suplimentar ă va permite împrumuturi 
suplimentare semnificative în favoarea IMM-urilor, care ar trebui s ă acopere o raz ă geografic ă Condițiile de creditare în zona euro 
Ancheta BCE privind creditarea Diferențialul ratei dobânzii între creditele de mici și 
cele de mari dimensiuni acordate societ ăților 
nefinanciare 
 
 16și sectorial ă extinsă. Este necesar s ă se intensifice urgent ritmul în care BEI acord ă 
împrumuturi, în special pentru IMM-uri.  
O serie de alte m ăsuri ar trebui luate în considerare la nivelul UE și al statelor membre pentru 
a facilita accesul IMM-urilor la finan țarea bancar ă și nebancar ă, cum ar fi îmbun ătățirea 
cadrului pentru pie țele de capital de risc, pie țe consacrate special IMM-urilor și punerea în 
comun a resurselor IMM-urilor, noi instrumente de securitizare pentru IMM-uri, stabilirea 
unor standarde pentru evaluarea bonit ății IMM-urilor și promovarea surselor netradi ționale de 
finanțare, precum leasingul financiar, finan țarea lanțului de aprovizionare sau finan țarea 
colectivă solidară.  
Pactul european pentru cre ștere economic ă și locuri de munc ă din iunie 2012 a subliniat 
importanța investițiilor în infrastructur ă și rolul fondurilor structurale ale UE și al BEI în acest 
domeniu. Ini țiativa de emitere de obliga țiuni pentru finan țarea de proiecte, lansat ă în 
noiembrie 2012, poate avea un rol util în redeschiderea pie țelor de capital din Europa pentru 
împrumuturi care vizeaz ă finanțarea infrastructurii. Aceast ă inițiativă trebuie acum extins ă și 
dezvoltată împreun ă cu alte instrumente de datorie în cadrul mecanismului Conectarea 
Europei (2014-2020). În martie 2013, Comisia a lansat, de asemenea, o carte verde privind 
finanțarea pe termen lung3, în care p ărțile interesate sunt invitate s ă își prezinte punctele de 
vedere referitoare la modalit ățile de îmbun ătățire a finan țării economiei reale și de eliminare a 
obstacolelor din calea investi țiilor pe termen lung. 
Caseta 3. Exemple de eforturi recente în vederea facilit ării accesului întreprinderilor la 
finanțare 
Pentru a aborda problema condi țiilor stricte de creditare, Dane marca a luat o serie de ini țiative, cum ar 
fi crearea unui fond de investi ții de stat ( Danish Growth Capital ) și a unui pachet de m ăsuri pentru 
dezvoltare și credite. Un alt sistem ofer ă garanții de credit pentru împrumuturi bancare de mici 
dimensiuni din perioada 2013-201 5. Guvernul estonian sprijin ă finanțarea întreprinderilor prin 
intermediul KredEx, al Enterprise Estonia și al Fondului de dezvoltare din Estonia. Polonia a instituit 
o nouă schemă de garantare pentru IMM-uri și a creat un nou fond de fonduri în favoarea cre șterii, cu 
Fondul european de investi ții și cu BGK pentru a stimula investi țiile în capitalul de risc, în capitalul 
privat și în fondurile de tip mezanin. În Italia, s-a încurajat recurgerea la finan țare nebancar ă, inclusiv 
prin facilit ăți pentru noile aporturi de capital propriu al întreprinderilor, prin instituirea unui fond 
pentru cre ștere durabil ă și prin introducerea finan țării colective solidare pentru întreprinderile 
inovatoare nou-înfiin țate. Regatul Unit a creat sistemul de finan țare a împrumuturilor, în cadrul c ăruia 
băncile au posibilitatea de a lua credite ma i ieftin de la Banca Angliei cu condi ția să utilizeze o parte 
din banii astfel ob ținuți pentru a acorda credite întreprinde rilor. Unele dintre aceste sisteme 
beneficiaz ă de sprijin din partea fondurilor structurale ale UE și a acțiunilor BEI.  
Unele state membre, precum Suedia, Țările de Jos și Regatul Unit, trebuie s ă controleze 
nivelul datoriei private și vulnerabilitatea gospod ăriilor care se confrunt ă cu posibile 
schimbări pe piața imobiliar ă4. Au fost luate unele m ăsuri, de exemplu în ceea ce prive ște 
aspectele legate de reglementare și de reducerea m ăsurilor fiscale care stimuleaz ă îndatorarea, 
cum ar fi reducerile fiscale pentru pl ățile aferente dobânzilor ipotecare. M ăsurile de corectare 
a dezechilibrelor provocate de nivelu l ridicat de îndatorare a gospod ăriilor și de prețurilor 
ridicate pentru locuin țe produc, de asemenea, rezultate po zitive, prin reducerea impactului 
împrumuturilor riscante. Statele membre ar trebui s ă contracareze și concepțiile nejustificate 
                                                 
3  COM(2013) 150. 
4  Dezechilibrele cu care se confrunt ă țările respective în acest domeniu au fost identificate în cadrul 
procedurii privind dezech ilibrele macroeconomice. 
 
 17existente în prezent în majoritatea sistemelor de impozitare a societ ăților, care favorizeaz ă 
îndatorarea.  
Promovarea cre șterii economice și a competitivit ății în prezent și în viitor 
Multe state membre se confrunt ă cu o diminuare a investi țiilor publice și private5 și cu o 
creștere a nivelului de economii, determinate de dorin ța societăților și a gospod ăriilor de a 
reduce nivelul datoriei existente și/sau de a cre ște nivelul activelor de ținute. Deși este necesar 
la nivelul individual al societ ăților și al gospod ăriilor, acest comportament tinde s ă reducă 
cererea agregat ă și necesită un set cuprinz ător de reforme pe pia ța produselor și a forței de 
muncă, care să vizeze atenuarea impactului negativ al acestuia asupra cre șterii și valorificarea 
într-o măsură mai mare a poten țialului de cre ștere pe termen lung. 
Concentrarea eforturilor ini țiale pe cre ștere și pe recâștigarea competitivit ății sunt elemente 
esențiale pentru o redresare reu șită și durabilă. Astfel cum demonstreaz ă rezultatele recente în 
materie de exporturi ob ținute de Irlanda, Spania și Portugalia, apar efect e pozitive, deja pe 
termen scurt, în urma adapt ărilor majore în vederea îmbun ătățirii atât a competitivit ății bazate 
pe costuri, cât și a celei care nu se bazeaz ă pe costuri.  
Statele membre cu deficit trebuie s ă își realoce resursele de la sectoarele de bunuri și servicii 
neexportabile (cum ar fi locuin țele) către sectoarele bunurilor și serviciilor exportabile. 
Acestea trebuie s ă consolideze concuren ța în general, prin deschiderea pie țelor serviciilor și a 
serviciilor necomerciale, in clusiv a serviciilor de re țea. Statele membre cu excedent pot și ar 
trebui să stimuleze cererea intern ă, de exemplu prin reducerea impozitelor și a contribu țiilor 
de securitate social ă ridicate pe care le percep pentru salariile mici. Evolu țiile recente ale 
salariilor și piețele forței de munc ă rezistente din țările cu excedent vor contribui la stimularea 
cererii interne, având totodat ă un efect de contagiune pozitiv asupra altor regiuni din UE. 
Aceste state membre ar putea lua m ăsuri suplimentare în vederea deschiderii sectorului lor de 
servicii, prin eliminarea restric țiilor nejustificate și a barierelor din calea intr ării pe piață, prin 
creșterea investi țiilor și prin oferirea de servicii mai accesib ile pentru categoriile de persoane 
cu venituri mici. 
Nu demult, competitivitatea mai multor state membre a fost îngreunat ă de creșteri salariale 
care au contracarat evolu ția productivit ății. Pentru aceste state membre, Comisia a recomandat 
revizuirea mecanismelor de stabi lire a salariilor pentru a alinia  nivelul salariilor la evolu ția 
productivit ății; au fost depuse eforturi în acest sens. Un ele state membre au întreprins reforme 
legislative sau au introdus stimulen te pentru a crea o astfel de leg ătură. În alte cazuri, 
sistemele de indexare a salariilor au fost par țial reformate sau aplicarea  lor a fost suspendat ă, 
însă nu s-au întreprins înc ă reformele structurale necesare pentru a crea o leg ătură permanent ă 
între evolu ția salariilor și productivitate. În  timp ce recomand ările specifice fiec ărei țări au 
fost menținute pentru 2013, acestea au fost reformulate pentru a ține seama de modific ările în 
curs. 
                                                 
5  În 2013, statele membre au început s ă obțină noi venituri din beneficiile realizate în urma vânz ării la 
licitație a certificatelor de emisii, venituri care pot fi utilizate pentru finan țarea proiectelor din cadrul 
inițiativelor de reducere a emisiilor de dioxid de carbon. 
 
 18Este evident c ă Europa are nevoie s ă își intensifice eforturile de inovare și să continue 
tranziția către modele de produc ție cu activit ăți generatoare de o valoare ad ăugată ridicată. 
Conform ultimei edi ții a tabloului de bord al Uniunii inov ării, publicat de Comisie, exist ă în 
continuare diferen țe semnificative între statele membre cu cele mai slabe rezultate în materie 
de inovare (BG, RO, LV, PL) și cele cu rezultatele cele ma i bune (SE, DE, DK, FI). Din 
această cauza, Uniunea în ansamblul s ău este în urm ă față de unii dintre principalii s ăi 
concurenți. 
Productivitatea sc ăzută este provocat ă parțial de concuren ța limitată pe piețele de produse și 
servicii, dar și de rezultatele slabe în domeniul educa ției și cercetării, precum și de 
incapacitatea de a transf era rezultatele cercet ării către bunurile și serviciile introduse pe pia ță. 
Un procent semnificativ din finan țarea public ă a proiectelor private de C&D se realizeaz ă încă 
prin granturi directe. Ar trebui dezvoltate modalit ăți alternative pentru sprijinirea capacit ăților 
de inovare, cum ar fi stimulente fiscale pentru impulsionarea finan țării private și utilizarea 
strategică a achizițiilor publice.  
Potențialul important al sectorului serviciilor dintr-o perspectiv ă economic ă și a locurilor de 
muncă nu este înc ă valorificat. Comisia estimeaz ă că PIB-ul UE ar putea cre ște cu o valoare 
cuprinsă între 0,8 % și 2,6 % dac ă statele membre ar elimina restric țiile privind furnizarea de 
servicii, în conformitate cu Directiva privind serviciile. Conform celui mai ambi țios scenariu, 
cele mai mari beneficii ar fi ob ținute în CY, ES, UK, LU, NL, DK, AT, SE și FR6. Se 
recomand ă măsuri concrete pentru a îmbun ătăți concuren ța în sectorul serviciilor, prin 
eliminarea barierelor din calea comer țului cu am ănuntul și a restricțiilor excesive, în special în 
sectorul serviciilor profesionale și al profesiilor reglementate. Punerea în aplicare pe deplin a 
Directivei UE privind serviciile poate avea  un rol important în dezvoltarea serviciilor 
transfrontaliere și poate contribui la cre șterea productivit ății pe piețele interne. 
Îmbunătățirea mediului de afaceri, în general, cons tituie o prioritate; în acest sens, s-au luat 
mai multe m ăsuri pozitive (a se vedea caseta 4). Unele dintre aceste bune practici ar putea fi 
preluate pe scar ă mai largă. 
Caseta 4. Exemple de m ăsuri luate pentru dezvoltarea activit ăților economice din sectorul 
serviciilor  
În Polonia, Germania, Fran ța, Cipru și Italia,  reglement ările care impun forma societ ăților sau prev ăd 
cerințe de deținere de capital au devenit mai pu țin stricte odat ă cu intrarea în vigoare a Directivei 
privind serviciile. În prezent, obliga ția de a ob ține o aprobare prealabil ă pentru a înfiin ța o 
întreprindere a fost eliminat ă pentru o serie de servicii în Italia și pentru câteva servicii în Fran ța. În 
cadrul pie ței cu amănuntul, deschiderea anumitor puncte de lucru trebuie înc ă să facă obiectul unui test 
economic în Spania și Germania. Malta a eliminat, de asemenea,  tarifele obligatorii pentru profesiile 
reglementate, ceea ce permite întreprinderilor s ă își stabileasc ă propriile pre țuri.  
Este nevoie de un mediu de afaceri favorabil pentru a încuraja înfiin țarea de întreprinderi noi 
și pentru a permite întreprinderilor s ă se dezvolte și să atragă investiții. Deși în ultimii cinci 
ani s-au realizat unele îmbun ătățiri în mediul de afaceri, situa ția este în continuare foarte 
diferită de la stat membru la altul. Spania are un plan ambi țios de reducere a sarcinii 
administrative. Dac ă proiectul de lege privind unitatea pie ței este pus în aplicare astfel cum s-
a propus, Spania și-ar putea majora PIB-ul cu 1,28 % în cursul primului an. În Fran ța, s-a 
anunțat un plan important de simplificare, iar în Portugalia și Lituania s-au înregistrat 
progrese semnificative în ceea ce prive ște achizițiile publice electronice. 
                                                 
6  A se vedea: http://ec.europa.eu/economy_fin ance/publications/economic _paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf 
 
 19Calitatea, acoperirea și accesibilitatea industriilor de re țea sunt esen țiale pentru 
competitivitatea economiei. Mai multe recomand ări se refer ă la dezvoltarea serviciilor de 
bandă largă, la îmbun ătățirea func ționării pieței energiei și la amelior ări în sectorul 
transporturilor (calea ferat ă, aeroporturile, portur ile, transportul rutier). Dezvoltarea sau 
modernizarea principalelor infrastructuri, în conformitate cu priorit ățile UE, ar trebui s ă 
rămână o sursă important ă de activitate. Pia ța feroviar ă este mai deschis ă în Danemarca, 
Suedia și Regatul Unit, țări în care transportul feroviar a câ știgat o cot ă de piață din ce în ce 
mai important ă. 
Potențialul economiei ecologice în ceea ce prive ște crearea de locuri de munc ă n u  e s t e  p e  
deplin exploatat. Eficien ța utilizării resurselor are sens din punct de vedere economic și de 
mediu și reprezint ă o parte integrant ă a competitivit ății noastre viitoare. Statele membre ar 
trebui să accelereze aceste investi ții, în contextul moderniz ării metodelor de produc ție într-un 
mod mai durabil. M ăsurile privind eficien ța energetic ă au rămas în urm ă, în ciuda impactului 
pozitiv al acestora asupra cre ării de locuri de munc ă și asupra realiz ării de economii 
financiare pentru întreprinderi și gospodării7. Reducerea emisiilor de CO2, în special în 
sectoarele transporturilor și construc țiilor, rămâne o prioritate clar ă, în conformitate cu 
angajamentele UE. Ar trebui valorificat poten țialul sectorului de șeurilor și al recicl ării. S-a 
estimat că punerea în aplicare pe deplin a legisla ției UE în domeniul de șeurilor ar genera 
economii de 72 de miliarde EUR pe an, ar cre ște cifra anual ă de afaceri în acest sector cu 
42 de miliarde EUR și ar duce la crearea a peste 400 000 de locuri de munc ă până în 20208. 
Combaterea șomajului și abordarea consecin țelor sociale ale crizei  
Criza a avut un impact puternic și de durat ă asupra ratelor șomajului și a situației sociale din 
multe părți ale Europei. Sistemele de protec ție socială au contribuit la atenuarea celor mai 
grave consecin țe sociale ale crizei, de și unele dintre acestea sunt în prezent supuse unor 
presiuni din cauza duratei crizei. Cu toate acestea,  astfel cum reiese din tabelul 2 de mai jos, 
există o discrepan ță din ce în ce mai mare între statele membre. În mai multe dintre acestea, 
ratele șomajului au crescut brusc și numărul de șomeri atinge niveluri foarte ridicate. Situa ția 
șomajului în rândul tinerilor (cu o rat ă a șomajului de 23,5 % în medie, dar de 55,9 % în ES 
și, respectiv, 62,5 % în EL) și creșterea propor ției și a numărului șomerilor pe termen lung (de 
la 4,1 % în 2011 la 4,6 % din totalul for ței de munc ă în 2012) sunt aspecte deosebit de 
îngrijorătoare. 
Cu toate acestea, unele state membre prezint ă rezultate solide în materie de ocupare a for ței de 
muncă. Austria are cea mai sc ăzută rată a șomajului din UE, care se situa la 4,7 % în martie 
2013, în timp ce rata de activitate general ă în aceast ă țară a crescut u șor la peste 75 %. În 
numai câțiva ani, rata șomajului în Germania a sc ăzut de la 8 % la 5,4 %. În Regatul Unit, rata 
generală a șomajului a sc ăzut de la 8,2 % în 2011 la 7,7 % în februarie 2013. 
                                                 
7  Dou ă state membre nu și-au comunicat obiectivele indicative în materie de eficient ă energetic ă, astfel 
cum se solicit ă la articolele 3 și 24 din Directiva privind eficien ța energetic ă (2012/27/UE), iar nou ă 
state membre au transmis comunic ări incomplete. 
8  A se vedea: http://ec.europa.eu/environmen t/waste/studies/pdf/study%2012%20FINAL%20REPORT.pdf 
 
 20În mai multe state membre s-au introdus, uneori în  consultare cu parten erii sociali, reforme 
majore privind pia ța muncii, care urm ăresc să îmbunătățească reziliența acestei pie țe, prin 
introducerea unui nivel mai ridi cat de flexibilitate intern ă și externă, prin reducerea 
segmentării și prin facilitarea tranzi ției între locurile de munc ă. Acest lucru este valabil în 
special în cazul țărilor care fac obiectul unor programe de asisten ță financiar ă. Treptat, aceste 
reforme ar trebui s ă producă efecte. Este important ca acestea s ă ia în considerare necesitatea 
acumulării drepturilor pentru viitor și să asigure capacitatea de inser ție profesional ă a 
lucrătorilor. 
Având în vedere situa ția demografic ă din UE, reformele trebuie s ă se concentreze, de 
asemenea, pe cre șterea particip ării pe piața muncii a femeilor și a lucrătorilor în vârst ă, prin 
garantarea faptului c ă sistemele fiscale și de presta ții sociale ofer ă stimulentele adecvate 
pentru reintegrarea pe pia ța forței de munc ă și pentru p ăstrarea locurilor de munc ă. 
Dezvoltarea sistemelor de educa ție și de îngrijire a copiilor pre școlari, denumite, de obicei, 
servicii de îngrijire a copiilor, combaterea s ărăciei în rândul copiilor și prevenirea p ărăsirii 
timpurie a școlii reprezint ă instrumente-cheie în acest scop. Calitatea, accesibilitatea 
financiară și accesibilitatea fizic ă a serviciilor conexe joac ă un rol crucial. 
Pe termen scurt, capacitatea serviciilor publice de ocupare a for ței de munc ă de a face fa ță 
numărului tot mai mare de șomeri este foarte mult pus ă la încercare. În mai multe țări se 
impune necesitatea de a s pori eficacitatea asisten ței pentru c ăutarea unui loc de munc ă și a 
oportunităților de formare, inclusiv prin sprijinirea programelor de mobilitate. Toate dovezile 
arată că acordarea de sprijin personalizat produce r ezultate mai bune. Cu toate acestea, în mai 
multe state membre care prezint ă cele mai ridicate niveluri ale șomajului nu se iau m ăsuri în 
acest sens sau se iau m ăsuri într-un ritm insuficient de  rapid. Confruntate cu un num ăr din ce 
în ce mai mare de cereri, servic iile publice de ocupare a for ței de munc ă ar trebui s ă încerce s ă 
își sporeasc ă eficacitatea și să își consolideze cooperarea. 
Dreptul fundamental la liber ă circulație, prevăzut în tratat, ofer ă oportunit ăți de găsire a unui 
loc de munc ă, reprezentând astfel una dintre posibilit ățile de eliminare a neconcordan ței dintre 
competen țe și locurile de munc ă. Mobilitatea pe pia ța muncii reprezint ă, de asemenea, un 
mecanism de ajustare în cadru l UEM. Comisia va dezvolta serviciile europene pentru 
ocuparea for ței de munc ă (EURES), prin intensificarea și lărgirea paletei de activit ăți propuse 
de acestea, printre care se num ără și promovarea mobilit ății tinerilor. 
 
 21Tabelul 2. Ratele șomajului și numărul de persoane f ără un loc de munc ă, la nivel general și în 
rândul tinerilor (cu vârsta sub 25 de ani) — martie 2013* 
 
 
* martie 2013 sau cele mai recente date disponibile 
Sursă: Comisia European ă 
 
De asemenea, este nevoie de o evaluare fundamental ă a modalit ăților de furnizare a serviciilor 
de educație și de formare în condi ții mai transparente și mai eficiente și de asigurare a unei 
corelări mai bune între competen țe și locurile de munc ă disponibile, precum și a modalit ăților 
de consolidare a sinergiilor dint re diferitele organisme de form are. Ponderea persoanelor care 
părăsesc timpuriu școala, în special în rândul persoa nelor din medii defavorizate sau din 
familii de migran ți, este în continuare inacceptabil de ridicat ă în multe state membre, iar 
oportunitățile oferite în materie de înv ățare pe tot parcursul vie ții sunt sub nivelul optim. Rata 
de părăsire timpurie a școlii este peste media UE în MT, ES, PT, IT, RO și UK9, în timp ce 
BG, RO, EL, HU și SK se confrunt ă cu cele mai sc ăzute rate de participare la programe de 
învățare pe tot parcursul vie ții10. Aceste probleme existau înainte de criz ă, însă acum au 
devenit deosebit de importante, având în vedere amploarea adapt ărilor economice în curs și 
perspectiva prelungirii vie ții active. Necorelarea și blocajele la nivel de competen țe din multe 
regiuni și sectoare ilustreaz ă din nou caracterul inadecvat al anumitor sisteme de educa ție și 
de formare. 
Mai multe state membre au ini țiat reforme ale sistemelor lor de educa ție și de formare 
profesional ă pentru a adapta calific ările și competen țele tinerilor la cerin țele pieței forței de 
muncă. O serie de state membre au pus bazele unor programe de ucenicie și de formare 
profesional ă duală de înaltă calitate (EL, ES, IT, LV, PT, SK), cu toate c ă acest proces este 
încă în fazele incipiente, iar reu șita acestora va necesita implicar ea îndeaproape a partenerilor 
sociali. Altele au ini țiat reforme pentru a spori eficien ța sistemelor lor de înv ățământ superior 
în vederea reducerii abandonului și a adaptării la cerin țele pieței forței de munc ă (AT, IT, PL) 
                                                 
9  A se vedea: http://ec.europa.eu/europe 2020/pdf/themes/21_early_school_leaving.pdf 
10  A se vedea: http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/themes/22_quality_of_education_and_training.pdf 
 
 22și recurg din ce în ce mai mult la modele de finan țare inovatoare bazate pe performan țe pentru 
a atinge aceste obiective (CZ, HU, SK, UK). 
Tinerii au fost deosebit de afecta ți de creșterea șomajului. La nivelul UE, încep s ă se depun ă 
eforturi considerabile pentru  sprijinirea strategiilor na ționale și regionale (caseta 5).  
 
 
Caseta 5. Punerea în aplicare a garan ției UE pentru tineret  
În urma unei propuneri a Comisiei, statele membre au convenit s ă instituie o garan ție pentru tineret 
pentru a oferi tuturor tinerilor cu vârsta sub 25 de ani o ofert ă bună de loc de munc ă, de continuare a 
educației, de ucenicie sau de stagiu, în te rmen de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la 
întreruperea educa ției formale. 
Finlanda a lansat o garan ție care ofer ă fiecărui tânăr cu vârsta sub 25 de an i (sub 30 de ani pentru 
proaspeții absolven ți) un loc de munc ă, un stagiu, o formare la locul de munc ă, un loc de studiu sau o 
perioadă într-un atelier sau o preg ătire de perfec ționare în termen de 3 luni de la intrarea în șomaj. În 
Austria, exist ă o „garanție de angajare și de formare” pentru tinerii cu vârste cuprinse între 19 și 24 de 
ani. Tinerilor șomeri li se ofer ă un loc de munc ă, o formare de specialitate sau o angajare 
subvenționată în primele șase luni de la înregistrarea acestora la serviciul public pentru ocuparea for ței 
de muncă. În Suedia, s-a ales abordarea care vizeaz ă responsabilizarea tinerilor șomeri, începând cu 
trei luni de sprijin intensiv pentru c ăutarea unui loc de munc ă și continuând cu un proces activ de 
corelare a competen țelor, combinat cu un contract de u cenicie sau cu continuarea studiilor.  
Comisia a propus, iar Consiliul European a aprobat lansarea unei Ini țiative privind ocuparea for ței de 
muncă în rândul tinerilor. Aceast ă inițiativă va pune la dispozi ție 6 miliarde EUR în cursul urm ătoarei 
perioade financiare multianua le (2014-2020) pentru a sprijini tinerii care nu sunt încadra ți profesional 
și nu urmeaz ă niciun program educa țional sau de formare în regiunile care se confrunt ă cu o rată a 
șomajului în rândul tinerilor de peste 25 %. Ini țiativa poate avea un rol-cheie în sprijinirea punerii în 
aplicare a garan ției pentru tineret.  
Impactul social puternic al crizei duce la cre șterea nivelurilor s ărăciei în mai multe state 
membre. Unele dintre acestea î și intensific ă eforturile de combatere a s ărăciei și a excluziunii 
sociale, dar mai sunt multe de f ăcut pentru a consolida sistemele de protec ție socială și pentru 
a dezvolta caracterul adecvat și raportul cost-eficacitate al presta țiilor, inclusiv printr-o mai 
bună direcționare, prin simplificare administrativ ă și prin respectarea într-o m ăsură mai mare 
a drepturilor. Șomerii pe termen lung ar trebui s ă beneficieze de sprijin pentru a se reintegra 
pe piața muncii, iar stabilirea de leg ături mai bune între asisten ța socială și măsurile de 
activare este esen țială în acest sens.  
Modernizarea administra ției publice  
Criza a demonstrat c ă deficiențele în administra ția publică pot afecta capacitatea statelor 
membre de a pune în aplicare politici moderne și orientate c ătre reform ă în domeniul 
economic și social. Având în vedere necesitatea de  a revizui anumite servicii publice de 
ocupare a for ței de munc ă și lipsa capacit ății de analiz ă economic ă necesară pentru elaborarea 
și punerea în aplicare a reformelor structurale, pentru îmbun ătățirea gestion ării fondurilor 
structurale ale UE și pentru cre șterea nivelurilor sc ăzute de absorb ție a acestor funduri, este 
evident că administra țiile publice din statele membre trebuie modernizate.  
 
 23Modernizarea administra ției publice necesit ă consolidarea elabor ării și a punerii în aplicare a 
unor măsuri strategice: ministerele și autoritățile publice de la nivel na țional, regional și local 
ar trebui s ă își amelioreze capacit ățile de a defini principalele provoc ări, de a identifica 
principalele priorit ăți în vederea solu ționării acestor provoc ări, de a evalua impactul 
economic, social și de mediu al interven țiilor, precum și de a elabora planuri de ac țiune 
adecvate cu etape clar stabilite. Cu toate acestea, este esen țial să se adopte o abordare 
integrată; pentru a se evita proliferarea strategiilor privind reforma administra ției publice, 
dezvoltarea și punerea în aplicare a unor astfel de strategii ar trebui s ă facă obiectul unei 
coordonări strânse între toate departamentele relevante.  
O administra ție publică modernă reprezint ă un factor esen țial pentru a sprijini definirea și 
punerea în aplicare a politicilor de promovare a cre ării de locuri de munc ă, a creșterii 
economice și a competitivit ății. De exemplu, dezvoltarea unui  mediu favorabil IMM-urilor 
necesită, printre altele, o reducere a sarcinii ad ministrative legate de crearea de noi 
întreprinderi și un cadru administrativ de promovare a inov ării, ceea ce impune, la rândul s ău, 
consolidarea capacit ății administrative a autorit ăților publice și sprijinirea serviciilor online și 
a infrastructurilor informatice moderne.  
Este important, în special în perioade de criz ă care impun comprimarea finan țelor publice, ca 
în administra ția publică să lucreze o for ță de munc ă deținând competen țele adecvate. Nu 
contează numai capacitatea de a atrage personalul, ci și capacitatea de reten ție a personalului 
competent, protejând astfel atractivitatea administra ției publice. Acest lucru necesit ă, în 
primul rând, politici de recrutar e solide, sisteme de promovare și de dezvoltare a carierei, 
promovarea competen țelor de conducere, printre altele prin intermediul înv ățării și formării 
profesionale.  
Unele state membre reduc locurile de munc ă din sectorul public, iar al tele investesc în sisteme 
de e-Guvernare pentru a spori eficien ța și raportul cost-eficacitate. Criza a scos la iveal ă, de 
asemenea, impactul economic negati v al sistemelor juridice lente și depășite și importan ța 
calității, a independen ței și a eficien ței sistemului judiciar pentru men ținerea sau recâ știgarea 
încrederii investitorilor. Unele state membre iau acum m ăsuri pentru revizuirea legisla ției în 
materie de insolven ță, pentru eficientizarea sistem ul lor judiciar (Portugalia și Spania), îns ă, în 
cazul altor state (Malta, România, It alia, Slovacia, Ungaria, Letonia și Bulgaria), Comisia a 
formulat recomand ări pentru ac țiuni mai rapide și mai eficace și/sau pentru m ăsuri de 
consolidare a independen ței sistemului judiciar. Sunt necesar e, de asemenea, eforturi pentru 
reformarea administra țiilor și a legisla ției fiscale, astfel încât s ă se consolideze respectarea 
normelor de c ătre contribuabili și să se diminueze costurile administrative și de asigurare a 
respectării legii.  
 
 24Caseta 6. Exemple de m ăsuri recente menite s ă consolideze respectarea normelor fiscale și să 
îmbunătățească eficiența administra ției fiscale  
 
Pentru a îmbun ătăți respectarea normelor fiscale, țările pun în aplicare atât m ăsuri de conformare 
voluntară, cât și politici de asigurare a aplic ării legii. Combina ția de politici variaz ă în funcție de 
circumstan țele naționale. În BE, sanc țiunile pentru fraud ă fiscală au crescut de patru ori și s-a acordat 
autorităților fiscale un acces sporit la datele cu caracter personal. BG a introdus servicii electronice 
suplimentare și a extins canalele de comunicare cu Centrul de informa ții din cadrul Agen ției Naționale 
de Administrare Fiscal ă, recurgând mai des la divulgarea de informa ții unei părți terțe. CZ a continuat 
eforturile de eficientizare a organiz ării autorit ății sale fiscale (îndreptându-se spre o agen ție integrat ă 
de administrare fiscal ă) și și-a consolidat capacitatea de gestio nare a riscurilor prin introducerea 
conceptului de „pl ătitor de TVA nefiabil”. Pe de o parte, IT a sporit num ărul de controale și a înăsprit 
sancțiunile, extinzând în acela și timp obliga țiile contribuabililor de a furniza informa ții. Pe de alt ă 
parte, aceast ă țară a luat și o serie de m ăsuri de simplificare. LT și-a consolidat strategia de asigurare a 
respectării legisla ției, a sporit asisten ța acordată contribuabililor, dar în acela și timp a crescut num ărul 
controalelor, în special pentru tranzac țiile în numerar. SK și-a îmbun ătățit tehnicile de gestionare a 
riscurilor, punând accentul pe frauda în domeniul TVA și a luat m ăsuri de combatere a evaziunii prin 
impunerea obliga ției de a efectua prin mijloace electronice pl ățile care dep ășesc un anumit prag.  
 
4. CONCLUZIE  
Perspectivele economice pe termen scurt ale Europe i sunt în continuare fragile, dar multe din 
acțiunile pe care statele membre le întreprind contribuie la ie șirea Europei din criz ă. Se reduc 
dezechilibrele de cont curent în zona euro, iar contul curent al zonei tinde s ă înregistreze un 
excedent. Eforturile de reechilibrare a economie i trebuie continuate în toate statele membre: 
țările cu deficit trebuie s ă își consolideze competitivitatea, în timp ce țările cu excedent 
trebuie să elimine obstacolele din calea cre șterii la nivelul cererii lor interne. 
Reformele structurale ar trebui continua te într-un mod mai intensiv, dat fiind c ă nu ne 
confruntăm cu o simpl ă încetinire a ciclului conjunctural. Cu  toate acestea, este deseori nevoie 
de timp pentru ca beneficiile s ă se concretizeze și, pe baza experien ței din trecut, situa ția în 
materie de ocupare a for ței de munc ă se va schimba numai dup ă o anumit ă perioadă. Politicile 
active în domeniul pie ței forței de munc ă sunt esen țiale, în special pentru combaterea 
șomajului în rândul tinerilor. Intervalul de timp suplimentar care a fost propus pentru 
consolidarea finan țelor publice în cazul unor state membre ar trebui utilizat pentru a pune în 
aplicare reforme structurale ambi țioase menite s ă consolideze capacitatea de ajustare și să 
promoveze cre șterea economic ă și ocuparea for ței de munc ă. Combaterea șomajului în rândul 
tinerilor necesit ă luarea de m ăsuri într-un ritm mai alert, printre acestea num ărându-se 
accelerarea procesului decizional și mobilizarea fondurilor la nivel na țional. Garan ția pentru 
tineret, propus ă de Comisie și adoptată în prezent de stat ele membre, reprezint ă un aspect 
important în acest sens și ar trebui lansat ă rapid la nivel na țional. Finalizarea acordului privind 
următorul cadru financiar multianual, care va pune la dispozi ție fonduri suplimentare 
consacrate special reducerii șomajului în rândul tinerilor, trebuie s ă fie, de asemenea, o 
prioritate de vârf. 
 
 25Restaurarea capacit ății sectorului financiar de a canaliza economiile c ătre utilizatorii cei mai 
productivi va fi un aspect  important pentru cre șterea nivelurilor de investi ții, în special pentru 
țările din sudul Europei. Toate c ăile și mijloacele de care dispun institu țiile UE, inclusiv 
Banca European ă de Investi ții, ar trebui s ă fie orientate c ătre acest efort, în special în ceea ce 
privește accesul IMM-urilor la finan țare. Adoptarea și punerea în aplicare a cadrului financiar 
multianual pentru perioada 2014-2020 reprezint ă un aspect la fel de important pentru 
economia UE. Comisia invit ă Parlamentul European și Consiliul s ă ajungă la un acord f ără 
întârziere. În paralel, statele membre ar trebui s ă își intensifice preg ătirile pentru urm ătorul 
cadru financiar multianual, astfel încât cofinan țarea din partea UE a investi țiilor și a măsurilor 
de sprijin pentru locuri de munc ă să poată fi pusă la dispozi ție încă de la începutul 
anului 2014, pentru a sprijini punerea în ap licare a reformelor solicitate în recomand ările 
specifice fiec ărei țări. În acela și timp, sunt necesare progrese rapide c ătre uniunea bancar ă 
pentru a consolida încrederea. Pe termen scurt, trebuie s ă ne asigur ăm că bilanțurile băncilor 
sunt capitalizate în mod adecvat pentru a le permite s ă își îndeplineasc ă rolul de intermediere 
financiară și să contribuie la consolidarea poten țialului de cre ștere al Europei. 
Procesul semestrului european este de acum bine stabilit și acționează în scopul asigur ării 
unor politici mai bine coordona te în întreaga UE. Acesta ține seama de specificitatea fiec ărei 
țări în parte, dezvoltând în acela și timp sinergii între țări și recunoscând interdependen ța 
dintre membrii UE. Pentru exerci țiul din 2013, Comisia și-a intensificat contactele politice și 
tehnice cu statele membre și multe dintre acestea au depus mai multe eforturi pentru a implica 
parlamentele na ționale, partenerii sociali și societatea civil ă în elaborarea și dezbaterea 
programelor lor na ționale de reform ă. Asumarea reformelor la nivel na țional va fi crucial ă 
pentru reu șita acestui proces. 
În Europa, valul de reforme în curs de aplicare va permite demararea unei cre șteri noi, 
durabile și generatoare de locuri de munc ă. Nu putem l ăsa garda jos în contracararea acestor 
provocări la nivel na țional și la nivelul UE. Punerea în apli care a reformelor structurale va 
reprezenta agenda comun ă a Europei pentru lunile urm ătoare. Prin ac țiuni coordonate la 
nivelul UE și la nivel na țional putem scoate Eu ropa din criza actual ă, orientând-o pe calea 
unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii. 
 
 
 
 ANEXA 1 - PREZENTARE DE ANSAMBLU A RECOMAND ĂRILOR SPECIFICE FIEC ĂREI țĂRI PENTRU PERIOADA 2013-2014  
 
Finanțe 
publice solideSisteme de 
pensii și de 
sănătateCadrul 
bugetarImpozitareSectorul 
bancar și 
accesul la 
finanțarePiața 
locuințelorIndustrii de 
rețeaConcuren ța 
în sectorul 
serviciilorAdministra ție 
publică și 
bună 
legiferareC&D și 
inovareEficiența 
resurselorParticiparea 
pe piața 
munciiPolitici active 
în domeniul 
pieței muncii Mecanisme 
de stabilire a 
salariilorSegmentarea 
pieței munciiEducațieSărăcie și 
incluziune 
socială
AT
BE
BG
CZ
DEDK
EE
ES
FI
FR
HU
IT
LT
LU
LV
MT
NL
PL
RO
SE
SI
SK
UKOcuparea for ței de munc ă și politici sociale Finanțe publice Sectorul financiar Reforme structurale
 
Notă: Recomand ările Comisiei prezentate la 29 ma i 2013 pentru perioada 2013-2014 . Cipru, Grecia, Irlanda și Portugalia ar trebui s ă pună în aplicare angajamentele asumate 
în cadrul programelor de asisten ță financiar ă ale UE/FMI. Pentru mai multe informa ții, puteți consulta site-ul: http://ec.europa.eu/europe2020/index_ro.htm   
 
 ANEXA 2 — PREZENTARE GENERAL Ă A OBIECTIVELOR STRATEGIEI EUROPA 202011 
* Țări care și-au exprimat obiectivele na ționale în raport cu un alt indicator  decât obiectivul principal al UE. 
Obiectivele 
statelor 
membre  Rata ocup ării 
forței de 
muncă (în %)  C&D ca % din 
PIB Obiective 
privind 
reducerea 
emisiilor 
(comparativ cu 
nivelurile din 
2005)12 Energie din 
surse 
regenerabile  Eficiență 
energetic ă13 Părăsirea 
timpurie a școlii 
în % Învățământ terțiar 
în % Reducerea popula ției expuse riscului de 
sărăcie sau de excluziune social ă în număr 
de persoane  
Obiectivul 
principal al 
UE 75 %  3 %  -20 %  
(comparativ cu 
nivelurile din 
1990) 20 %  20 %  10 %  40 %  20 000 000  
Estimări la 
nivelul UE  73,70-74 %  2,65-2,72 %  -20 %  
(comparativ cu 
nivelurile din 
1990) 20 %  nu se aplic ă 10,3-10,5 %  37,6-38,0 % 14  
AT 77-78 %  3,76 %  -16 %  34 %  31,5 9,5 %  38 % (inclusiv ISCED 
4a, care în 2010 a fost 
de aproximativ 12 %)  235 000 
BE 73,2 %  3,0 %  -15 %  13 %   9,5 %  47 %  380 000 
BG 76 %  1,5 %  20 %  16 %   11 %  36 %  260 000* 
CY 75-77 %  0,5 %  -5 %  13 %  2,8 10 %  46 %  27 000 
CZ 75 %  1 % (doar 
sectorul public)  9 %  13 %   5,5 %  32 %  Menținerea num ărului de persoane expuse 
riscului de s ărăcie sau de excluziune social ă la 
nivelul din 2008 (15,3 % din popula ția totală) 
                                                 
11 Obiectivele na ționale, astfel cum sunt stabilite în programele na ționale de reform ă din aprilie 2013. 
12 Obiectivele na ționale de reducere a emisiilor, astfel cum sunt definite în D ecizia 2009/406/CE (sau „Decizia privind partajarea eforturilor”),  se referă la emisiile care 
nu intră sub inciden ța sistemului de comercializare a certificatelor de emisii. Emisiile  reglementate în cadrul sistemului de comercializare a certi ficatelor de emisii 
vor fi reduse cu 21 % fa ță de nivelurile din 2005. Reducerea global ă corespunz ătoare a emisiilor va fi de -20 % în compara ție cu nivelurile din 1990. 
13 Directiva 2012/27/UE privind eficien ța energetic ă prevede, la articolul 3 alineatul (1) litera (a), faptul c ă, în 2020, consumul de energie al Uniunii trebuie s ă fie de 
maximum 1 474 Mtep de energie primar ă sau maximum 1 078 Mtep de energie final ă. Toate statele membre, cu excep ția a două dintre acestea (Republica Ceh ă și 
Luxemburg) și-au stabilit obiectivele pân ă la 30 aprilie 2013, dar nu toate statele și-au exprimat aceste obiective în termeni de energie primar ă și finală, astfel cum se 
prevede în directiva respectiv ă. Astfel se explic ă lipsa datelor pentru unele state membre, precum și a estimării la nivelul UE. Acest tabel prezint ă numai nivelurile de 
consum de energie primar ă în 2020, exprimate în Mtep. „*” indic ă faptul că obiectivul este preliminar. 
14 Calculul nu include ISCED 4 (Germania, Austria). 
 
 cu eforturi pentru reducerea acesteia cu 30 000  
DE 77 % 3 % -14 % 18 % 251,0 <10 % 42 % (inclusiv ISCED 
4, care în 2010 era de 
11,4 %)  320 000 ( șomeri pe termen lung)*  
DK 80 % 3 % -20 % 30 % 17,8 <10 % Cel pu țin 40 %  22 000 (persoane care tr ăiesc în gospod ării cu o 
intensitate foarte sc ăzută a muncii)*  
EE 76 % 3 % 11 % 25 % 6,5 9,5 % 40 % 61 860 de persoane care nu mai sunt expuse 
riscului de s ărăcie* 
EL 70 % 0,67 % -4 % 18 % 27,1  sub 10 %  32 % 450 000 
 
ES 74 % 2 % -10 % 20 % 121,6 15 % 44 % 1 400 000-1 500 000 
FI 78 % 4 % -16 % 38 % 35,9 8 % 42 %  
(definiție națională 
restrânsă) 150 000 
FR 75 % 3 % -14 % 23 % 236,3 9,5 % 50 % Niciun obiectiv nou pentru moment (obiectivul 
a fost valabil pân ă în 2012)*  
HU 75 % 1,8 % 10 % 14,65 % 26,6 10 % 30,3 % 450 000 
IE 69-71 % aproximativ 2 % 
2,5 % din PIB  -20 % 16 % 13,9 8 % 60 % 200 000* 
IT 67-69 % 1,53 % -13 % 17 % 158,0 15-16 % 26-27 % 2 200 000 
LT 72,8 % 1,9 % 15 % 23 %  <9 % 40 % 170 000 
LU 73 % 2,3-2,6 % -20 % 11 %  <10 % 66 % 6 000 
LV 73 % 1,5 % 17 % 40 % 5,23* 13,4 % 34-36 % 121 000* 
MT 62,9 % 0,67 % 5 % 10 % 0,825 29 % 33 % 6 560 
NL 80 % 2,5 % -16 % 14 % , <8 % >40 % 
se preconizeaz ă 45 % în 
2020 93 000* 
PL 71 % 1,7 % 14 % 15,48 % 96,4 4,5 % 45 % 1 500 000 
PT 75 % 3 % 1 % 31 % 22,5 10 % 40 % 200 000 
RO 70 % 2 % 19 % 24 %  11,3 % 26,7 % 580 000 
SE Mult peste 
80 % Aproximativ 4 %  -17 % 49 % 36,7-66,0 <10 % 40-45 % Reducerea procentului de femei și bărbați care 
nu fac parte din popula ția activă (cu excep ția 
studenților la zi), de șomeri pe termen lung sau 
de lucrători aflați în concedii medicale de lung ă 
durată la un procent cu mult mai mic de 14 % 
până în 2020*  
 
 SI 75 % 3 % 4 % 25 %  5 % 40 % 40 000 
SK 72 % 1,2 % 13 % 14 % 16,2 6 % 40 % 170 000 
UK Niciun obiectiv 
în PNR  Niciun obiectiv 
în PNR  -16 % 15 % 177,6, Niciun obiectiv 
în PNR  Niciun obiectiv 
în PNR  Obiective numerice existe nte în Legea din 2010 
privind sărăcia în rândul copiilor*  
HR15 59 % 1,4 % +26 % 20 %  4 % 35 % 100 000 
 
. 
                                                 
15 Croația a prezentat o list ă de obiective na ționale preliminare pentru 2020. Dat fiind caracterul lor preliminar, aceste  obiective nu sunt incluse în estim ările la nivelul UE.