RO ECB -PUBLIC  
 
AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE  
din 10 mai 2019  
cu privire la taxa pe activele financiare ale băncilor și cu privire la indicele de referință al ratei 
dobânzii pentru contractele de credit pentru consumatori  
(CON/2019/ 18) 
 
Introducere și temei juridic  
La 20 martie 2019, Banca Centrală Europeană (BCE) a primit din partea Ministerului Finanțelor Publice 
din România o solicitare de emitere a unui aviz cu privire la un proiect de ordonanță de urgență a 
Guvernului privind modificarea și completarea a trei acte normative referitoare la taxa pe activele 
financiare ale băncilor și la indicele de referință al ratei dobânzii pentru contractele de credit pentru 
consumatori (denumit în continuare „proiectul de ordonanță”). La 29 martie 2019, proiectul de ordonanță 
a fost adoptat cu modificări de Guvernul României (denumit în continuare „ordonanța de guvern”)1, iar în 
prezent face obiectul procedurii de aprobare în Parlament.  
Competența BCE de a emite un aviz se întemeiază pe articolul 127 alineatul (4) și pe articolul 282 
alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și pe articolul 2 alineatul (1) a 
treia și a șasea liniuță din Decizia 98/415/CE a Consiliului2, întrucât ordonanța de guvern se referă la 
Banca Națională a României (BNR) și la normele aplicabile instituțiilor financiare, în măsura în care 
acestea au o influență substanțială asupra stabilității instituțiilor și piețelor financiare. În conformitate cu 
articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europe ne, Consiliul 
guvernatorilor adoptă prezentul aviz.  
 
1. Scopul ordonanței de guvern  
1.1 Ordonanța de guvern a fost introdusă pentru a revizui anumite elemente ale taxei pe activele 
financiare ale băncilor, care a fost introdusă la sfârșitul lunii decembrie 20183, și pentru a înlocui 
indicele de referință al ratei dobânzii utilizat în contractele de credit pentru consumatori cu rate 
variabile ale dobânzii denominate în lei românești4.  
                                                 
1  Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 19/2019 din 29 martie 2019 pentru modificarea și completarea unor acte 
normative, publicată în Monitorul Oficial al României , Partea I, nr. 245 din 29 martie 2019.  
2  Decizia 98/415/CE a Consiliului din 29 iunie 1998 privind consultarea Băncii Centrale Europene de către autoritățile 
naționale cu privire la proiectele de reglementare (JO L 189, 3.7.1998, p. 42).  
3  Ordonanța de urgență a Guvernului nr. 114/2018 din 28 decembrie 2018 privind instituirea unor măsuri în domeniul 
investițiilor publice și a unor măsuri fiscal -bugetare, modificarea și completarea unor acte normative și prorogarea 
unor t ermene, publicată în Monitorul Oficial al României , Partea I, nr. 1116 din 29 decembrie 2018.  
4  În temeiul Ordonanței de urgență a Guvernului nr. 50/2010 din 9 iunie 2010 privind contractele de credit pentru 
consumatori, publicată în Monitorul Oficial al României , Partea I, nr. 389 din 11 iunie 2010 și al Ordonanței de 
urgență a Guvernului nr. 52/2016 din 14 septembrie 2016 privind contractele de credit oferite consumatorilor pentru 
bunuri imobile, precum și pentru modificarea și completarea Ordonanței de urgență a Guvernului nr. 50/2010 privind 
contractele de credit pentru consumatori, publicată în Monitorul Oficial al României , Partea I, nr. 727 din 20 
septembrie 2016.  
ECB -PUBLIC  
2 1.2 Taxa pe activele financiare ale băncilor  
Obiectivele care stau la baza aspectelor revizuite ale acestei taxe constau în creșterea 
intermedierii financiare, scăderea costului creditării populației și încurajarea economisirii. Astfel, 
ordonanța de guvern urmărește să încurajeze instituțiile de credit să contribuie la atingerea acestor 
obiective prin: (a) creșterea creditării către societățile nefinanciare și gospodăriile populației; și (b) 
reducerea diferenței dintre dobânzile percepute la creditele acordate societăților nefinanciare și 
gospodăriilor populației și dobânzile acordate la depozitele societăților nefinanciare și ale 
gospodăriilor populației5. 
1.3 Taxa pe activele financiare ale băncilor este percepută asupra instituțiilor de credit, persoane 
juridice române, inclusiv sucursalele din străinătate ale acestora, și asupra sucursalelor din 
România ale persoanelor juridice străine. Încasările din taxă sunt considerate venituri la bugetul de 
stat, iar cheltuielile cu taxa vor fi deductibile la stabilirea rezultatului fiscal al băncilor în 
conformitate cu Legea privind Codul fiscal6. 
1.4 În urma modificărilor introduse prin ordonanța de guvern, baza impozabilă constă în activele 
financiare nete ale băncilor , astfel cum sunt înregistrate în evidențele contabile, existente la 
sfârșitul semestrului, respectiv anului pentru care se datorează taxa,  din care se scad următoarele 
categorii de active financiare: (a) numerar; (b) solduri de numerar la bănci centrale la valoare netă, 
din care se exclud expunerile neperformante; (c) expuneri neperformante la valoare netă; (d) titluri 
de datorie emise de ad ministrații publice la valoare netă, din care se exclud expunerile 
neperformante; (e) credite și avansuri acordate administrațiilor publice la valoare netă, din care se 
exclud expunerile neperformante; (f) credite acordate de instituțiile de credit sectoru lui 
neguvernamental purtătoare de garanții primite din partea administrației publice centrale la valoare 
netă, din care se exclud expunerile neperformante; (g) credite acordate instituțiilor de credit, 
creanțe atașate și sume de amortizat, la valoare netă,  din care se exclud expunerile 
neperformante; (h) depozite la instituții de credit, creanțe atașate și sume de amortizat, la valoare 
netă, din care se exclud expunerile neperformante; (i) conturi de corespondent la instituții de credit 
(nostro) și creanțe atașate, la valoare netă, din care se exclud expunerile neperformante; (j) 
operațiuni reverse repo și titluri luate cu împrumut, creanțe atașate și sume de amortizat, la valoare 
netă, din care se exclud expunerile neperformante.  
1.5 În urma modificărilor intro duse prin ordonanța de guvern, cota taxei este fie de 0,4% din baza 
impozabilă pe an pentru băncile cu o cotă de piață mai mare sau egală cu 1%, fie de 0,2% din 
baza impozabilă pe an pentru băncile cu o cotă de piață mai mică de 1%. În acest scop, cota de 
piață a unei bănci se calculează ca raportul dintre valoarea totală a activelor instituției bancare și 
valoarea totală a activelor agregate pentru sistemul bancar, inclusiv sucursale.  
1.6 În urma modificărilor introduse prin ordonanța de guvern, taxa pe active le financiare ale băncilor se 
datorează în limita profitului contabil înregistrat la sfârșitul semestrului sau al anului pentru care se 
datorează taxa. În plus, băncile care înregistrează pierderi la sfârșitul semestrului sau al anului 
                                                 
5  Preambulul ordonanței de guvern și expunerea de motive a ordonanței de guvern, astfel cum a fost transmisă 
Parlamentului.  
6  Legea nr. 227/2015 din 8 septembrie 2015 privind Codul fiscal, publicată în Monitorul Oficial al României , Partea I, 
nr. 688 din 10 septembrie 2015.  
ECB -PUBLIC  
3 pentru care se dator ează taxa nu sunt supuse acesteia. De asemenea, băncile cărora autoritatea 
de supraveghere le- a impus limitarea activității de creditare nu datorează această taxă pentru 
perioada în care se aplică astfel de limitări.    
1.7 În plus, în conformitate cu obiectiv ele declarate ale acesteia, ordonanța de guvern introduce două 
categorii de reduceri ale taxei: (a) o reducere a taxei de până la 50% pentru contribuția la creșterea 
intermedierii financiare prin creșterea creditelor acordate societăților nefinanciare și gospodăriilor 
populației în conformitate cu o țintă guvernamentală stabilită anual; și (b) o reducere a taxei de 
până la 50% pentru diminuarea marjelor de dobândă, fie sub o marjă de referință a dobânzii 
stabilită anual, fie în conformitate cu o țintă guver namentală stabilită anual. În acest sens, marja de 
dobândă este diferența între rata medie ponderată a dobânzii la creditele denominate în lei 
acordate de o instituție bancară societăților nefinanciare și gospodăriilor populației și rata medie 
ponderată a dobânzii la depozitele denominate în lei atrase de la societăți nefinanciare și 
gospodăriile populației.  
1.8 În consecință, în ceea ce privește prima categorie de reducere a taxei, ordonanța de guvern 
prevede o reducere proporțională a taxei de până la 50% în cazul în care soldul creditelor acordate 
societăților nefinanciare și gospodăriilor populației la sfârșitul semestrului sau al anului pentru care 
taxa este datorată crește în raport cu soldul aceluiași tip de credite la sfârșitul anului anterior. 
Reducerea taxei este proporțională cu raportul dintre creșterea creditelor acordate societăților 
nefinanciare și gospodăriilor populației și ținta de creștere a creditării stabilită pentru anul în care 
este datorată taxa. În cazul în care creditele acordate societăților nefinanciare și gospodăriilor 
populației scad, nu se aplică o reducere a taxei. În plus, referința față de care se calculează 
creșterea creditării pentru anul următor nu va fi redusă, ci se va menține la nivelul soldului 
creditelor la sfârșitul anulu i anterior anului în care creditele acordate societăților nefinanciare și 
gospodăriilor populației au scăzut, până când soldul creditelor acordate societăților nefinanciare și 
gospodăriilor populației la sfârșitul semestrului sau al anului pentru care taxa este datorată 
depășește această referință.  
1.9 În ceea ce privește a doua categorie de reducere a taxei, ordonanța de guvern prevede: (a) o 
reducere a taxei cu 50% în cazul în care marja de dobândă pentru semestrul sau anul pentru care 
taxa se datorează este mai mică sau egală cu marja de referință a dobânzii stabilită pentru anul în 
care taxa este datorată; sau (b) o reducere proporțională de până la 50% a taxei în cazul în care 
marja de dobândă calculată la sfârșitul semestrului sau al anului pentru care tax a este datorată se 
diminuează în raport cu marja de dobândă calculată la sfârșitul anului anterior. Reducerea taxei 
este proporțională cu raportul dintre diminuarea marjei de dobândă și ținta de diminuare a marjei 
stabilită pentru anul pentru care taxa est e datorată. În caz de creștere a marjei de dobândă nu se 
aplică o reducere a taxei. În plus, referința față de care se calculează diminuarea marjei de 
dobândă pentru anul următor nu va crește, ci se va menține la nivelul marjei de dobândă la sfârșitul 
anului anterior anului în care marja de dobândă a crescut, până când marja de dobândă la sfârșitul 
semestrului sau al anului pentru care taxa este datorată scade sub această referință.  
1.10 În plus față de aceste reduceri ale taxei, ordonanța de guvern prevede o sc utire de la plata taxei 
pentru primul semestru în următoarele situații: (a) în cazul în care ținta de creștere a creditării a 
fost îndeplinită în întregime; (b) în cazul în care ținta de diminuare a marjei de dobândă a fost 
ECB -PUBLIC  
4 îndeplinită în întregime; (c) în cazul în care nivelul procentual agregat al creșterii creditării și al 
diminuării marjei de dobândă este cel puțin 100%.  
1.11 În sfârșit, ordonanța de guvern prevede că ținta de creștere a creditării, ținta de diminuare a marjei 
de dobândă și marja de referinț ă a dobânzii se stabilesc anual de Guvernul României, la 
propunerea Ministerului Finanțelor Publice, la recomandarea Comitetului Național pentru 
Supravegherea Macroprudențială. Pentru 2019, ordonanța de guvern stabilește ținta de creștere a 
creditării și ț inta de diminuare a marjei de dobândă la 8%, iar marja de referință a dobânzii la 4%.  
1.12 Indicele de referință al ratei dobânzii pentru contractele de credit pentru consumatori  
Ordonanța de guvern urmărește să crească transparența indicelui de referință al ratei dobânzii 
utilizat în contractele de credit pentru consumatori cu rate variabile ale dobânzii denominate în lei 
prin înlocuirea Romanian Interbank Offer Rate cu un nou indice de referință calculat exclusiv pe 
baza tranzacțiilor interbancare7. 
1.13 Ordonanța de guvern prevede că noul indice de referință al ratei dobânzii urmează a fi publicat în 
fiecare zi lucrătoare pe website- ul BNR.  
1.14 De asemenea, ordonanța de guvern prevede că noul indice de referință al ratei dobânzii va 
reprezenta o medie ponderată a ratel or dobânzii cu volumele tranzacțiilor de pe piața interbancară. 
Indicele de referință se calculează la finalul fiecărui trimestru, ca medie aritmetică a ratelor zilnice 
ale dobânzii determinate pentru trimestrul anterior, urmând a se aplica de fiecare inst ituție de credit 
pentru trimestrul următor.       
 
2. Observații cu privire la taxa pe activele financiare ale băncilor   
2.1 Necesitatea evaluării impactului  
BCE a recomandat în mod constant ca introducerea unor taxe speciale asupra băncilor sau 
instituțiilor financiare să fie precedată de o evaluare cuprinzătoare a impactului8. O evaluare 
cuprinzătoare a impactului taxei pe activele financiare ale băncilor este necesară pentru a asigura 
că beneficiile măsurii fiscale depășesc costurile, având în vedere nu doar efectele potențial 
negative asupra stabilității financiare și asupra economiei, ci și implicațiile potențiale pentru 
condițiile de creditare ale băncilor și pentru transmisia politicii monetare. În această privință, BCE 
observă că utilizarea unor evaluări a le impactului prompte și pertinente a fost de asemenea 
subliniată, deși într -un cadru mai larg, în Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2018  privind 
Programul național de reformă al României pentru 2018 și care include un aviz al Consiliului privind 
Progr amul de convergență al României pentru 20189, potrivit căreia România ar trebui să 
întreprindă acțiuni astfel încât să asigure un grad mai ridicat de previzibilitate a procesului 
decizional, recurgând în mod sistematic și eficient la evaluarea impactului normativ și la 
consultarea și implicarea părților interesate în elaborarea și punerea în aplicare a reformelor . 
                                                 
7  Expunerea de motive a ordonanței de guvern, astfel cum a fost t ransmisă Parlamentului.  
8  A se vedea punctul 3.2.2 din avizul CON/2010/62, punctul 3.3 din avizul CON/2011/31, punctul 2.2 din avizul 
CON/2013/44 și punctul 2 din avizul CON/2016/1. Toate avizele BCE se publică pe website- ul BCE, la adresa 
www.ecb.europa. eu. 
9  Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2018 privind Programul național de reformă al României pentru 2018 și care 
include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al României pentru 2018 (JO C 320, 10.9.2018, p. 
98). 
ECB -PUBLIC  
5 2.2 Efecte asupra stabilității financiare  
Fără a aduce atingere obiectivului Guvernului de a crește intermedierea financiară, introducerea 
taxei ar b eneficia de pe urma unei evaluări prealabile a impactului , pentru a reduce riscurile 
potențiale la adresa stabilității financiare. Dat fiind mecanismul de stimulare introdus prin ordonanța 
de guvern, o astfel de evaluare ar trebui, de asemenea, să ia în considerare riscul ca furnizarea de 
credite către societățile nefinanciare și gospodăriile populației să fie ghidată de potențiale avantaje 
fiscale. De asemenea, o astfel de evaluare ar trebui să ia în considerare măsura în care 
configurația taxei încurajează instituțiile de credit să- și modifice profilul de risc prin restructurarea 
portofoliilor acestora. Furnizarea de credite ar trebui să se bazeze în primul rând pe un sistem 
prudențial robust și pe respectarea deplină a cerințelor privind bonitatea debitorilor10. O astfel de 
abordare ar contribui la o distribuire corespunzătoare a creditelor în economie, iar acest lucru, la 
rândul său, ar proteja bilanțurile băncilor de potențiale pierderi viitoare. În tim p, această abordare 
ar contribui și la promovarea unei stabilități financiare durabile și la siguranța și soliditatea băncilor. 
În sfârșit, stimulentele create de taxa revizuită ar trebui aliniate la obiectivele și măsurile de politică 
macroprudențială pus e în aplicare în România.  
2.3 Efectele asupra economiei României  
Se impune o analiză cuprinzătoare și promptă a impactului în ceea ce privește implicațiile practice 
ale ordonanței de guvern, având în vedere și faptul că introducerea unor taxe ad- hoc asupra 
băncilor poate crea incertitudine în activitățile acestora și în final poate prezenta riscuri pentru 
furnizarea de credite, ceea ce ar putea afecta creșterea pe termen lung din economia reală11. În 
conformitate cu orientarea păstrată în trecut12, BCE avertizeaz ă împotriva unor stimulente în 
creditare care să conducă la denaturări în ceea ce privește alocarea eficientă a ofertei de credite și 
la dezechilibre sectoriale suplimentare în economia reală.  
2.4 Implicații pentru condițiile de creditare ale băncilor și pent ru transmisia politicii monetare  
O alocare ineficientă a creditului afectează nu numai stabilitatea financiară și economia reală, ci și 
mecanismul de transmisie a politicii monetare. Ordonanța de guvern introduce reduceri ale taxei 
pentru băncile care ofer ă credite sectorului real  într-un volum sporit sau la marje reduse. Orice 
măsură care urmărește să stimuleze activitatea de creditare, dacă nu este concepută în mod 
corespunzător, poate produce denaturări în alocarea creditului. Aceste măsuri pot determina 
băncile să devină prea permisive în ceea ce privește normele de creditare ale acestora, pentru a 
atinge țintele privind volumul creditării. La cealaltă extremă, în încercarea de a atinge țintele în 
ceea ce privește diminuarea marjei, băncile își pot reduc e în mod disproporționat creditarea 
acordată debitorilor relativ mai riscanți, dar totuși solvabili, cu prime de risc ridicate, de exemplu, 
întreprinderi mici și mijlocii, care se bazează exclusiv pe împrumuturi bancare și care nu au acces 
la finanțare pe piața de capital. Probabilitatea materializării unor asemenea efecte secundare 
depinde de detaliile calibrării și de riscul de credit și condițiile cererii cu care se confruntă fiecare 
intermediar.  
                                                 
10  A se vedea punc tul 3.2 din Avizul CON/2011/31.  
11  A se vedea punctul 2.1 din Avizul CON/2016/1 și punctul 3.2.2 din Avizul CON/2010/62.  
12  A se vedea punctul 3.1 din Avizul CON/2011/31.  
ECB -PUBLIC  
6 2.5 Deși taxa introdusă prin ordonanța de guvern este concepută să aibă un impact mai scăzut asupra 
băncilor care acordă un volum sporit de credite economiei reale, se poate totuși anticipa că 
aceasta va avea în ansamblu un efect negativ asupra profitabilității lor. Întrucât rezultatul reportat 
constituie o importantă sursă de capital, o taxă pe activitatea băncilor ar putea avea implicații care 
nu ar trebui neglijate asupra capacității lor de intermediere. Astfel, evaluarea impactului ar trebui să 
țină seama și de efectele de echilibru de ansamblu ale măsurii fiscal e, mai ales într -o țară care se 
bazează pe prezența intermediarilor străini, care pot evita mai ușor sarcina fiscală sporită prin 
realocarea geografică a activelor.  
2.6 În sfârșit, analiza cost -beneficiu ar trebui să ia în considerare și condițiile de finanțar e a sectorului 
real, care joacă un rol important în mecanismul de transmisie a politicii monetare și care ar putea 
reprezenta de facto o țintă intermediară pentru băncile centrale. Același lucru este valabil pentru 
volumul creditării economiei reale, care poate fi utilizat în mod explicit ca țintă intermediară a 
măsurilor de politică monetară. În consecință, mecanismul de stimulare prevăzut prin ordonanța de 
guvern, care vizează condițiile de finanțare și activitatea de creditare, ar trebui evaluat pentru a 
stabili dacă poate avea implicații asupra instrumentarului BNR.  
 
3. Observații cu privire la indicele de referință al ratei dobânzii pentru contractele de credit 
pentru consumatori  
3.1 BCE apreciază obiectivul ordonanței de urgență de a introduce un indice de referință bazat pe 
tranzacții pentru contractele de credit pentru consumatori cu rate variabile ale dobânzii denominate 
în lei („noul indice de referință”). Acesta corespunde principiilor care stau la baza cadrului de 
reglementare al Uniunii privind indicii de referință financiari, în special Regulamentul (UE) 
2016/2011 al Parlamentului European și al Consiliului13, și a altor bune practici recunoscute la nivel 
internațional14. Atunci când datele de intrare sunt date bazate pe tranzacții, se poate exercita în 
mai mică măsură o marjă de apreciere la furnizarea datelor de intrare și, prin urmare, există mai 
puține posibilități de manipulare a datelor15.  
3.2 Cu toate acestea, ordonanța de guvern ar trebui să ia în considerare faptul că datele de intrare 
bazate pe tranz acții reale trebuie utilizate numai atunci când sunt suficiente și corespunzătoare. În 
cazul în care datele bazate pe tranzacții sunt insuficiente sau necorespunzătoare pentru a 
reprezenta în mod exact și fiabil piața sau realitatea economică pe care indic ele de referință este 
destinat să o măsoare, pot fi folosite și date de intrare care nu sunt date de tranzacție, inclusiv 
estimări de preț, cotații și cotații ferme sau alte valori16. 
3.3 De asemenea, ar trebui asigurată compatibilitatea ordonanței de guvern cu  Regulamentul (UE) 
2016/1011 și cu dispozițiile conexe din Directiva 2014/17/UE a Parlamentului European și a 
                                                 
13  Regulamentul (UE) 2016/1011 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iuni e 2016 privind indicii utilizați ca 
indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare sau pentru a măsura performanțele 
fondurilor de investiții și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2014/17/UE și a Regulamentului (UE) nr. 
596/2014 (JO L 171, 29.6.2016, p. 1).  
14  A se vedea Consiliul Organizației Internaționale a Comisiilor de Valori Mobiliare (OICU -IOSCO), Principii privind 
indicii de referință financiari (iulie 2013), disponibil la www.iosco.org.  
15  Considerent ul 26 din Regulamentul (UE) 2016/1011.  
16  Articolul 11 alineatul (1) și anexa I la Regulamentul (UE) 2016/1011.  
ECB -PUBLIC  
7 Consiliului17 și Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și al Consiliului18. Fără a aduce 
atingere competenței Comisiei Europene de a monitor iza punerea în aplicare a dreptului Uniunii, 
BCE observă că, deși indicii de referință ai ratei dobânzii sunt utilizați în contractele de credit 
pentru consumatori cu rate variabile ale dobânzii denominate în monede străine sau denominate în 
lei (precum noul indice de referință), ordonanța de guvern nu introduce cerințe de informare privind 
denumirile respectivilor indici de referință și ale administratorilor acestora, nici privind impactul 
potențial asupra consumatorului al mijloacelor prin care indicii de referință sunt stabiliți19.  
3.4 De asemenea, BCE observă că ordonanța de guvern nu specifică elemente esențiale ale noului 
indice de referință, precum denumirea (și acronimul) și administratorul noului indice de referință, 
nici metodologia completă pentru sta bilirea noului indice de referință sau momentul în care vor fi 
puse la dispoziție aceste detalii. În cazul în care administratorul noului indice de referință prevăzut 
în ordonanța de guvern ar fi BNR, BCE observă că Regulamentul (UE) 2016/1011 nu se aplică 
băncilor centrale20, deoarece băncile centrale respectă deja principiile, standardele și procedurile 
care asigură integritatea și independența acestora în activitate21. Prin urmare, în cazul în care BNR 
ar urma să fie desemnată administrator, ordonanța de g uvern nu ar trebui să afecteze marja de 
apreciere a BNR privind elaborarea metodologiei de stabilire a noului indice de referință pentru a- i 
asigura acuratețea, integritatea și fiabilitatea. În cazul în care băncile centrale furnizează indici de 
referință,  este responsabilitatea acestora să stabilească proceduri interne corespunzătoare pentru 
a asigura acuratețea, integritatea, fiabilitatea și independența acestor indici de referință, ținând 
seama de cele mai bune practici internaționale, acolo unde este relevant și adecvat22. BCE ar 
trebui consultată în conformitate cu articolul 127 alineatul (4) și cu articolul 282 alineatul (5) din 
tratat cu privire la proiecte de legislație națională care conferă sarcini suplimentare BNR în această 
privință.  
 
Prezentul aviz va fi publicat pe website- ul BCE.  
 
Adoptat la Frankfurt pe Main, 10  mai 2019.  
 
[semnat]  
 
Președintele BCE  
Mario DRAGHI  
                                                 
17  Directiva 2014/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 februarie 2014 privind contractele de credit 
oferite consumatorilor pent ru bunuri imobile rezidențiale și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2013/36/UE și 
a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (JO L 60, 28.2.2014, p. 34).  
18  Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind contractele de credit 
pentru consumatori și de abrogare a Directivei 87/102/CEE a Consiliului (JO L 133, 22.5.2008, p. 66).  
19  A se vedea articolul 5 alineatul (1) al treilea paragraf din Directiva 2008/48/CE și articolul 13 alineatul (1) al doilea 
paragraf litera (ea) din Directiva 2014/17/UE.  
20  Articolul 2 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) 2016/1011.  
21  Considerentul 14 din Regulamentul (UE) 2016/1011.  
22  A se vedea Consiliul Organizației Internaționale a Comisiilor de Valori Mobiliare (OICU -IOSC O), Principii privind 
indicii de referință financiari (iulie 2013), disponibil la www.iosco.org.