RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 10.1.2007 
COM(2006) 850 final 
2007/0002 (COD)   
Propunere de 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI 
privind statisticile energetice 
(prezentat ă de Comisie) 
 
RO 2   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
EXPUNERE DE MOTIVE  
1) CONTEXTUL PROPUNERII 
1.1. Motivele şi obiectivele propunerii 
Dezvoltarea politicii şi a legisla ţiei comunitare în domeniul energiei scoate în eviden ţă 
necesitatea unor statistici europene complete şi comparabile în diverse domenii conexe.  
Directivele care stabilesc  obiective cantitative şi termene clare în materie de energie în 
Uniunea European ă presupun o monitorizare a situa ţiei energetice pentru a verifica dac ă şi în 
ce măsură obiectivele sunt atinse.  
Influenţa enormă pe care o au procesul de transformare şi consumul de energie asupra 
mediului va r ămâne şi în viitor o surs ă de preocupare pe termen lung, de aceea este nevoie de 
date precise în domeniul energe tic.Utilitatea unei contabiliz ări corecte şi precise în domeniul 
energiei a devenit şi mai relevant ă după intrarea în vigoare a Protocol ului de la Kyoto, la data 
de 16 februarie 2005: consumul de energie genereaz ă 80% din totalul emisiilor de gaze cu 
efect de ser ă din Uniunea European ă. 
De asemenea, propunerea ia în considerare,  pe deplin, cooperar ea Comisiei cu Agen ţia 
Internaţională a Energiei (AIE) în domen iul statisticilor en ergetice: colectarea de date propuse 
acoperă integral partea care este comun ă şi AIE în cadrul acestei cooper ări. 
1.2. Contextul general 
La summit-ul de la Hampton Court, şefii de stat au subliniat necesitatea unei politici 
energetice europene. Comisia vine  în întâmpinarea acestei necesit ăţi şi pregăteşte un pachet 
de măsuri eviden ţiate şi în recenta Carte verde privind politica energetic ă. 
Existenţa unor date fiabile şi disponibile în timp util referitoare la situa ţia energetic ă în 
Uniunea European ă este de o importan ţă crucială pentru succesul acestui demers. Aceast ă 
importanţă justifică crearea unei baze institu ţionale stabile pentru colectarea datelor în 
domeniul energetic, ac ţiune care în prezent se deruleaz ă în cadrul unor aco rduri voluntare în 
domeniu. 
Propunerea are în vedere şi limitarea obliga ţiilor întreprinderilor: de şi prezentul regulament 
nu reduce obliga ţiile existente, acesta nu adaug ă altele noi şi nici nu l ărgeşte domeniul actual 
de colectare a datelor în domeniu l energetic în Uniunea European ă. Prin urmare, obiectivul 
regulamentului propus nu este de a modifica activitatea statistic ă în derulare, ci de a-i conferi 
un cadru juridic. 
Acest cadru juridic este propus într-un mome nt în care statele membre se confrunt ă cu 
dificultăţi din ce în ce mai mari în colectarea de  date specifice. Liberalizarea pie ţei energiei a 
favorizat, printre altele, apari ţia unui mare num ăr de furnizori şi distribuitori de energie, ceea 
ce a crescut complexitatea colect ării de date. Aceasta a determin at o mai mare presiune asupra 
resurselor alocate pentru colectarea de date în domeniul energetic, în sp ecial deoarece energia 
a rămas unul din pu ţinele domenii statistice f ără un cadru de reglementare. 
 
RO 3   RO Liberalizarea pie ţei are consecin ţe şi în domeniul confiden ţialităţii comerciale, astfel c ă 
funcţionarii statelor membre întâmpin ă mai multe dificult ăţi în derularea activit ăţii statistice 
în baza unor acorduri tacite. 
În ultimii ani, se constat ă un declin general al calit ăţii statistice (exhaustivitate, exactitate, 
actualitate). Este oportun ă luarea unor ini ţiative pentru a sublinia necesitatea esen ţială de a 
avea date fiabile în domeniul en ergetic, de exemplu prin confir marea într-un act legislativ a 
necesităţii unei astfel de activit ăţi importante de colectare a datelor. 
Recenta cre ştere semnificativ ă a preţului energiei a contribuit la con ştientizarea complexit ăţii 
situaţiei energetice de c ătre cetăţenii europeni şi factorii de decizie politic ă. Pentru o mai bun ă 
cunoaştere a situa ţiei energetice sunt necesare date  statistice exacte, actualizate şi complete în 
domeniul energetic. 
1.3. Dispozi ţii în vigoare în domeniul vizat de propunere 
Recomandarea 88/96/CECO a Comisiei pr ivind statisticile referitoare la c ărbune nu mai este în 
vigoare odat ă cu expirarea tratatului CE CO la data de 23 iulie 2002. 
Regulamentul (CE) nr. 2694/95 al Consiliului din 20 decembrie 1995 de introducere a 
înregistrării importurilor şi livrărilor de ţiţei în cadrul Comunit ăţii. Regulamentul propus 
include aceste date într-o form ă agregată, iar problemele de confiden ţialitate care împiedic ă 
difuzarea în timp util sunt solu ţionate prin colectarea datelor la care se refer ă prezenta 
propunere de regulament. 
Trebuie notat faptul c ă, deşi prezenta propunere nu vizeaz ă problema pre ţului energiei, exist ă 
deja o serie de dispozi ţii legale în acest sens pe care le enumer ăm în continuare ca referin ţă: 
• Decizia 1999/566/CE a Comisiei din 26 iulie 1999 de aplicare a Deciziei 
1999/280/CE a Consiliului privind o procedur ă comunitar ă de informare şi de 
consultare asupra costurilor de aprovizionare cu ţiţei şi a preţurilor de consum 
ale produselor petroliere. Regulamen tul propus nu include datele men ţionate în 
această decizie. 
• Directiva 90/377/CEE a Consiliului din 29 iunie 1990 privind o procedur ă 
comunitar ă de ameliorare a transparen ţei preţurilor la gaz şi energie electric ă 
pentru utilizatorii fi nali din industrie. 
1.4. Coeren ţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii 
Partea justificativ ă a prezentei propuneri con ţine referin ţe detaliate la ansamblul politicilor 
Uniunii Europene în domeniul energetic. Protoc olul de la Kyoto impune  garantarea unei înalte 
calităţii a datelor referitoare la gazele cu efect de ser ă rezultate, în mare parte, în urma 
consumului de energie. Politicile Uniunii Eu ropene în domeniul energiei inteligente şi al 
energiei regenerabile necesit ă o monitorizare cantitativ ă detaliată pentru a evalua progresul 
înregistrat în atingerea obiectivelor. De asemenea, strategia comunitar ă pentru dezvoltare 
durabilă include proiecte ambi ţioase, în special în domeniul dezvolt ării biocombustibililor şi a 
altor combustibili regenerabili; prezentul regulament cuprinde şi date referitoare la aceste 
tipuri de combustibili. 
 
 
RO 4   RO 2) CONSULTAREA P ĂRŢILOR INTERESATE ŞI STUDIUL DE IMPACT 
2.1. Consultarea p ărţilor interesate 
Metode de consultare, principalele sectoare- ţintă şi profilul general al responden ţilor 
Propunerea a fost dezb ătută în Luxemburg, în reuniunea di n 13-14 iunie 2005 a grupului de 
lucru, în cadrul coresponden ţei ulterioare cu actualii furnizor i de date ai statelor membre şi în 
timpul reuniunii din 18-19 mai 2006 a Com itetului pentru programe statistice. 
Sinteza răspunsurilor şi modul în care au fost luate în considerare  
S-a constatat o reac ţie de sprijin foarte pozitiv ă. 
2.2. Ob ţinerea şi utilizarea opiniei exper ţilor 
Nu a fost necesar ă consultarea exper ţilor externi. 
2.3. Studiul de impact 
Punerea în aplicare a regulamentului propus nu va avea decât un impact limitat asupra statelor 
membre, deoarece colectarea datelor desc rise este deja în derulare, pe baz ă de voluntariat. 
Prezenta propunere este important ă mai ales în domeniul protec ţiei mediului datorit ă enormei 
influenţe pe care o are consumul de energi e asupra mediului. Datele exacte şi actuale care se 
referă la situa ţia energetic ă din Uniunea European ă vor permite crearea unei imagini 
cantitative clare a acestui impact şi a tendinţelor actuale. 
Impactul asupra economiei este limitat. Cu to ate acestea, prezenta propunere poate contribui 
la formarea unei imagini mai clare asupra importurilor şi exporturilor de energie, precum şi 
asupra produc ţiei şi consumului în func ţie de tipul de combustibil. 
3) ASPECTE JURIDICE ALE PROPUNERII 
3.1. Sinteza ac ţiunilor propuse 
Prezenta propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului are drept 
obiectiv stabilirea un cadru comun pentru colectarea şi compilarea statisticilor comunitare 
referitoare la produc ţia, importul, exportul, transformarea şi consumul de energie. Acest cadru 
se bazeaz ă în mare m ăsură pe colecţia de date deja existente, precum şi pe cele provenite din 
cooperarea la nivel interna ţional cu alte organisme competen te pentru a garanta uniformitatea 
metodologic ă şi comparabilitatea datelor. Prin urmare, obiectivul nu este de a crea un nou 
domeniu statistic, ci de a oferi o baz ă legală care să faciliteze eforturile considerabile deja 
întreprinse de a furniza date fiabile în  timp util pentru politica comunitar ă în domeniul 
energetic. 
 
RO 5   RO 3.2. Baza legal ă 
Articolul 285 din Tratatul de instituire a Comunit ăţii Europene constituie baza legal ă pentru 
statisticile comunitare. În conformitate cu procedura de codecizie, Consiliul adopt ă măsuri 
pentru elaborarea de statistici atunci când acestea sunt necesare pentru buna derulare a 
activităţilor comunitare. A cest articol stabile şte cerinţele privind elaborarea statisticilor 
comunitare cu respectarea standardelor de impar ţialitate, fiabilitate, obiectivitate, 
independen ţă ştiinţifică, rentabilitate şi confiden ţialitate statistic ă. 
3.3. Principiul subsidiarit ăţii 
Deoarece obiectivele ac ţiunii propuse, şi anume stabilirea unui cadru comun de elaborare, 
transmitere, evaluare şi difuzare a datelor statistice compar abile în domeniul energetic în 
cadrul Comunit ăţii nu pot fi realizate într-o m ăsură suficient ă de statele membre şi, în 
consecinţă, pot fi mai bine realizate la nivel comunitar în baza  unui act juridic comunitar 
deoarece doar Comisia poate coordona armonizarea necesar ă a informa ţiilor statistice la nivel 
comunitar, iar colectarea datelor şi compilarea statisticilor comp arabile în domeniul energetic 
pot fi organizate de statele membre, Comunitatea poate adopta m ăsuri în conformitate cu 
principiul subsidiarit ăţii prevăzut la articolul 5 din Tratat. 
3.4. Principiul propor ţionalităţii 
Prezenta propunere respect ă principiul propor ţionalităţii, aşa cum se arat ă în continuare. 
În conformitate cu principiul propor ţionalităţii, prezentul regulament se limiteaz ă la cerinţele 
minime de îndeplinire a acestui obiectiv şi, de asemenea, se limiteaz ă la ceea ce este necesar în 
acest scop. Prezentul regulament nu legifereaz ă mecanismele de colectare a datelor pentru 
fiecare stat membru, ci doar define şte datele în domeniul energeti c care trebuie furnizate într-o 
structură şi în baza unui calendar armonizat. 
Statele membre nu au nici o obliga ţie de a aduce modific ări propriilor sisteme administrative 
de elaborare a statisticilor în domeniul ener getic. Prezentul regulamen t nu include elemente 
noi de colectare a datelor în af ara celor care sunt deja utili zate la nivel co munitar pe baz ă de 
voluntariat. 
Se estimeaz ă că, pentru unele state membre, actul legislativ poate presupune dezvolt ări 
suplimentare sau complet ări ale actualelor sisteme de statistic ă în domeniul energetic. Eurostat 
va continua s ă colaboreze îndeaproape cu autorit ăţile naţionale competente şi va căuta să 
limiteze la maximum orice posibile dificult ăţi rezultate în urma punerii în aplicare a 
prezentului regulament. 
 
 
RO 6   RO 3.5. Alegerea instrumentelor 
Instrumente propuse: regulament. 
Alte instrumente nu ar fi adecvate din urm ătoarele motive. 
Având în vedere caracteristicile speciale ale fiec ărui tip de act legislativ, a şa cum sunt descrise 
în articolul 249 din Trat atul CE, se sugereaz ă faptul că regulamentele constituie instrumentul 
cel mai adecvat pentru elabor area statisticilo r comunitare. 
De fapt, aproape toate exigen ţele în materie de statistic ă necesită o aplicare direct ă şi imediată 
în statele membre. Acestea se refer ă, în general, la unit ăţi statistice special desemnate din 
statele membre, obiectivul fiind clar şi aplicabil imediat, iar toate elementele de examinat sunt 
menţionate în cadrul documentului al ături de metodologia, calendarul şi periodicitatea 
specifică. Astfel, în genera l, aceste dispozi ţii nu implic ă luarea de m ăsuri de armonizare la 
nivel naţional. Autorit ăţile naţionale vizate de aceste m ăsuri trebuie doar s ă le pună în aplicare. 
4) INCIDEN ŢA BUGETAR Ă 
Propunerea nu are nici o implica ţie pentru bugetul comunitar. 
5) INFORMA ŢII SUPLIMENTARE 
5.1. Spa ţiul Economic European 
Actul legislativ propus prezint ă interes pentru SEE şi, prin urmare, ar trebui extins la Spa ţiul 
Economic European. 
 
RO 7   RO 2007/0002 (COD) 
Propunere de 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI 
privind statisticile energetice 
(Text cu relevan ţă pentru SEE) 
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul de instituire a Comunit ăţii Europene, în special articolul 285 
alineatul (1), 
având în vedere propunerea Comisiei1, 
hotărând în conformitate cu procedura prev ăzută la articolul 251 din tratat2, 
întrucât: (1) Comunitatea trebuie s ă aibă la dispozi ţie date exacte şi actualizate privind cantit ăţile, 
tipurile, sursele, produc ţia, aprovizionarea, transformarea şi consumul de energie 
pentru a putea monitoriza impactul şi consecin ţele politicii sale energetice.  
(2) Pentru a putea evalua efectele consumului  de energie asupra mediului înconjur ător, în 
special în ceea ce prive şte emisia de gaze cu efect de ser ă, este esen ţial să fie 
disponibile informa ţii exacte şi actuale din domeniul energetic; aceste informa ţii sunt 
necesare în conformitate cu Decizia 280/2004/CE a Parlamentului European şi a 
Consiliului din 11 februarie 2004 privind un me canism de monitorizare a emisiilor de 
gaze cu efect de ser ă în cadrul Comunit ăţii şi de punere în aplicare a Protocolului de la 
Kyoto
3. 
(3) În conformitate cu Directiva 2001/ 77/CE a Parlamentului European şi a Consiliului 
din 27 septembrie 2001 priv ind promovarea electricit ăţii produse din surse de energie 
regenerabile pe pia ţa internă a electricit ăţii4 şi Directiva 2004/8/CE a Parlamentului 
European şi a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogener ării pe 
baza cererii de energie termic ă utilă pe piaţa internă a energiei şi de modificare a 
Directivei 92/42/CEE 5, statele membre au obliga ţia de a transmite date energetice 
cantitative. Pentru a urm ări evoluţia acestor obiective, sunt necesare date detaliate şi 
actualizate în domeniul energetic. 
                                                 
1 JO C […], […], p. […] 
2 JO C […], […], p. […] 
3 JO L 049, 19.2.2004, pp. 1 
4 JO L 283, 27.10.2001, p.33 
5 JO L 167, 22.6.1992, p. 17. Directiv ă, astfel cum a fost modificat ă ultima dat ă prin Directiva 
2004/08/CE a Parlamentului şi a Consiliului (JO L 052, 21.2.2004, p.50). 
 
RO 8   RO (4) Două Cărţi verzi ale Comisiei, COM(2005) 26 5 din 22 iunie 2005 privind eficien ţa 
energetică, „Să facem mai mult cu mai pu ţin” şi COM(2006) 105 din 8 martie 2006 
privind o strategie european ă pentru o energie durabil ă, competitiv ă şi sigură stabilesc 
politicile energetice europene pentru care sunt necesare statistici comunitare în 
domeniul energetic (între al tele, cu scopul de a înfiin ţa un Observator european pentru 
aprovizionare). 
(5) Liberalizarea pie ţei energiei face din ce în ce mai complicat ă obţinerea de date fiabile 
şi actualizate, în lipsa unei baze juridice care s ă reglementeze furnizarea de astfel de 
date. 
(6) Este esen ţial ca sistemul de statistici din domeniul energetic s ă fie flexibil şi să se 
poată adapta la o situa ţie care va evolua în viitor. 
(7) Producerea de statistici comunitare este reglementat ă de normele stabilite în 
Regulamentul (CE) nr. 322/97 al Consiliului di n 17 februarie 1997 privind statisticile 
comunitare6; 
(8) Întrucât obiectivele prezentului regulament, şi anume crearea unui cadru comun pentru 
producerea, transmiterea, evaluarea şi difuzarea de statistici comparabile din domeniul 
energetic în interiorul Comunit ăţii nu pot fi reali zate în mod satisf ăcător de către 
statele membre şi, de aceea, pot fi realizate mai bine la nivel comunitar, Comunitatea 
poate adopta m ăsuri în conformitate cu principiul subsidiarit ăţii enunţat la articolul 5 
din tratat. În conformita te cu principiul propor ţionalităţii, enunţat la articolul 
menţionat, prezentul regulament nu dep ăşeşte ceea ce este necesar ca respectivele 
obiective s ă fie atinse. 
(9) Pentru producerea şi difuzarea de statistici comunitare  în conformitate cu prezentul 
regulament, autorit ăţile statistice na ţionale şi comunitare trebuie s ă ţină cont de 
principiile enun ţate în Codul comunitar al bunelor prat ici statistice, care a fost adoptat 
de Comitetul pentru programele statistice în 24 februarie 2005 şi anexat la 
recomandarea Commisiei privind independen ţa, integritatea şi responsabilitatea 
autorităţilor statistice nationale şi comunitare7. 
(10) Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament trebuie s ă fie 
adoptate în conformitate cu  Decizia 1999/468/CE a Consili ului din 28 iunie 1999 de 
stabilire a normelor privind exercitarea competen ţelor de executare conferite 
Comisiei8. 
(11) În special, m ăsurile cu domeniu de aplicare ge neral care au ca obiect modificarea 
elementelor neesen ţiale ale regulamentului trebuie adoptate în conformitate cu 
procedura de reglementare cu control. Alte m ăsuri cu domeniu de aplicare general care 
pun în aplicare elemente esen ţiale ale regulamentului trebui e adoptate în conformitate 
cu procedura de reglementare. 
                                                 
6 JO L 052, 22.2.1997, p. 1 
7 COM(2005) 217 
8 JO L 184, 17.7.1999, p. 45 Deci zie, astfel cum a fost modificat ă ultima dat ă prin Decizia nr. 
2006/512/CE a Consiliului din 17 iulie 2006, JO L 200 din 22.7.2006, p.11 
 
RO 9   RO (12) Comisia trebuie s ă poată acorda statelor memb re scutiri sau derog ăr i  d e  l a  a c e l e  
elemente ale colect ării de date din domeniul ener getic care ar crea o sarcin ă excesivă 
pentru responden ţi. 
(13) Măsurile prev ăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului 
pentru programele statistice (CPS), institu it prin Decizia 89/382/CEE a Consiliului din 
19 iunie 19899, 
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: 
Articolul 1 
Obiect şi domeniu de aplicare 
1. Prezentul regulament stabile şte un cadru comun pentru producerea, transmiterea, 
evaluarea şi difuzarea de statistici comparabile din domeniul energetic în interiorul 
Comunităţii. 
2. Prezentul regulament se aplic ă în cazul datelor statistice privind pr odusele energetice 
şi agregatele acestora în interiorul Comunit ăţii. 
Articolul 2 
Definiţii 
În sensul prezentului regulament, se aplic ă următoarele defini ţii: 
(a) „statistici comunitare” înseamn ă statistici comunitare în sensul articolului 2 
prima liniu ţă din Regulamentul (CE) nr. 322/97; 
(b) „producere de st atistici” înseamn ă producere de statistici în sensul articolului 2 
a doua liniu ţă din Regulamentul (CE) nr. 322/97; 
(c) „autoritate comunitar ă” înseamn ă autoritate comunitar ă în sensul articolului 2 a 
patra liniu ţă din Regulamentul (CE) nr. 322/97; 
(d) „produse energetice” înseamn ă combustibili, energie termic ă, energie 
regenerabil ă, energie electric ă sau orice alt ă formă fizică de energie; 
(e) „agregate” înseamn ă date colectate la nivel na ţional privind tratarea sau 
utilizarea produselor energe tice, referitoare la produc ţie, comer ţ, stocuri, 
transformare, consum şi caracteristicile structural e ale sistemului energetic, 
precum puterea instalat ă de generare a energiei electrice şi capacitatea de 
producţie în cazul produselor petroliere; 
(f) „calitatea datelor” se refer ă la următoarele aspecte ale calit ăţii statistice: 
relevanţă, precizie, oportunitate şi punctualitate, accesibilitate şi claritate, 
comparabilitate, coeren ţă şi exhaustivitate. 
                                                 
9 JO L 181, 28.6.1989, p.47 
 
RO 10   RO Articolul 3 
Surse de date 
1. Respectând principiile re ducerii sarcinii responden ţilor şi simplific ării 
administrative, statele membre trebuie s ă colecteze date privind produsele energetice 
şi agregatele acestora de pe teritoriul Comunit ăţii, din urm ătoarele surse: 
(a) anchete statistice specifice adresate produc ătorilor de energie primar ă şi 
transformat ă, distribuitorilor şi transportatorilor, importatorilor şi exportatorilor 
de produse energetice, 
(b) alte anchete statistice adresate c onsumatorilor de energie din sectoarele 
industriei prelucr ătoare, transporturilor şi din alte sect oare, inclusiv 
gospodăriile popula ţiei. 
(c) alte proceduri de  estimare statistic ă sau alte surse, inclusiv sursele 
administrative. 
2. Statele membre trebuie s ă stabileasc ă normele detaliate în conformitate cu care 
întreprinderile şi alte surse comunic ă datele necesare statisticilor na ţionale, dup ă cum 
se prevede la articolul 4. 
3. Lista cu sursele de date poate fi modificat ă în conformitate cu procedura prev ăzută la 
articolul 9 alineatul (2). 
Articolul 4 
Agregate, produse energetice şi frecvenţa transmiterii de date statistice na ţionale aplicabil ă  
1. Statisticile na ţionale care vor trebui colectate sunt prezentate în anexe. Acestea 
trebuie transmise cu urm ătoarea periodicitate: 
(a) anual, în cazul statisticilor energetice prev ăzute în anexa B; 
(b) lunar, în cazul statisticilor energetice prev ăzute în anexa C; 
(c) lunar pe termen scurt, în cazul statisticilor energetice prev ăzute în anexa D. 
2. În anexele separate, precum şi în anexa A („Clarific ări terminologice”) sunt 
prevăzute clarific ări sau defini ţii aplicabile termen ilor tehnici utiliza ţi.  
3. Statisticile na ţionale şi clarificările sau defini ţiile aplicabile pot fi modificate în 
conformitate cu procedura men ţionată la articolul 9 alineatul (2). 
 
RO 11   RO Articolul 5 
Transmiterea datelor 
1. Statele membre transmit Comisi ei (Eurostat) statisticile na ţionale men ţionate la 
articolul 4. 
2. Modalit ăţile de transmitere, inclusiv termenele aplicabile, derog ările şi scutirile sunt 
cele prevăzute în anexe. 
3. Modalit ăţile de transmitere a statisticilor na ţionale pot fi modificate în conformitate 
cu procedura men ţionată la articolul 9 alineatul (2). 
4. La cererea temeinic justificat ă a statelor membre, Comisia poate acorda scutiri sau 
derogări suplimentare în confor mitate cu procedura men ţionată la articolul 9 
alineatul (3), în cazul acelor sec ţiuni ale statisticilor na ţionale pentru care colectarea 
de date ar duce la o sarcin ă excesivă pentru responden ţi. 
Articolul 6 
Criterii de calitate şi rapoarte 
1. Statele membre trebuie s ă garanteze calitatea datelor transmise. 
2. Trebuie luate toate m ăsurile pentru a asigura coeren ţa între datele din domeniul 
energetic declarate în conformitate cu anexa B şi datele declarate în conformitate cu 
Decizia 2005/166/CE a Comisi ei din 10 februarie 2005 de  stabilire a normelor de 
aplicare a Deciziei nr. 280/2004/CE  a Parlamentului European şi a Consiliului 
privind un mecanism de monitorizare a emisiilor de gaze cu efect de ser ă în cadrul 
Comunităţii şi de punere în aplicare a Pr otocolului de la Kyoto10. 
3. Pot fi elaborate şi ulterior actualizate specifica ţii metodologice concepute pentru a 
asigura calitatea datelor transmise, în conformitate cu procedura men ţionată la 
articolul 9 alineatul (3).  
4. În termen de şase luni de la primirea unei solicit ări din partea Comisiei (Eurostat) şi 
pentru a permite acesteia s ă evalueze calitatea datelor transmise, statele membre 
trebuie să transmită Comisiei (Eurostat) un raport cu informa ţii relevante privind 
punerea în aplicare a prezentului regulament. 
Articolul 7 
Calendarul şi periodicitatea  
Statele membre trebuie s ă colecteze toate datele preci zate în prezentul regulament înc ă de la 
începutul anului calendaristic care urmeaz ă adoptării acestuia şi să le transmit ă în continuare 
cu periodicitatea precizat ă la articolul 4 alineatul (1). 
                                                 
10 JO L 055, 1.3.2005, p. 0057. 
 
RO 12   RO Articolul 8 
Măsuri de punere în aplicare 
1. În conformitate cu procedura men ţionată la articolul 9 alineatul (2), se stabilesc 
următoarele măsuri necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament: 
a. modific ări aduse listei cu surse de date [articolul 3 alineatul (3)]; 
b. modific ări aduse statisticilor na ţionale şi clarificărilor sau defini ţiilor aplicabile 
[articolul 4 alineatul (3)]; 
c. modific ări privind modalit ăţile de trasmitere a datelor [articolul 5 alineatul(3)]. 
2. În conformitate cu procedura men ţionată la articolul 9 alineatul (3), se stabilesc 
următoarele măsuri necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament: 
a. acordarea de scutiri sau derog ări suplimentare [artic olul 5 alineatul (4)]; 
b. elaborarea şi actualizarea specifica ţiilor metodologice [articolul 6 alineatul (3)]; 
3. Trebuie s ă se ia în considerare principiul potrivit c ăruia beneficiile actualiz ării 
trebuie să prevaleze asupra costurilor sale şi principiul potrivit c ăruia costurile şi 
sarcina suplimentar ă trebuie să rămână în limite rezonabile. 
Articolul 9 
Comitetul 
1. Comisia este asistat ă de Comitetul pentru programele statistice. 
2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplic ă procedura de 
reglementare cu control prev ăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE. 
3. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplic ă procedura de 
reglementare prev ăzută la articolele 5 şi 7 din Decizia 1999/468/CE, avându-se în 
vedere dispozi ţiile de la articolul 8 din respectiva decizie. 
 
Perioada prev ăzută la articolul 5 alin eatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabile şte 
la trei luni. 
4. Comitetul î şi adoptă propriul regulament de procedur ă. 
 
RO 13   RO Articolul 10 
Intrarea în vigoare 
Prezentul regulamentul intr ă în vigoare în a dou ăzecea zi de la data public ării în Jurnalul 
Oficial al Uniunii Europene. 
Prezentul regulament este obligator iu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele 
membre. 
Adoptat la Bruxelles, […] 
Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu 
Preşedintele Pre şedintele 
[…] […] 
 
RO 14   RO ANEXA A – CLARIFIC ĂRI TERMINOLOGICE  
Prezenta anex ă oferă explicaţii sau defini ţii pentru termenii utiliza ţi în celelalte anexe. 
1. OBSERVA ŢII GEOGRAFICE  
În scopul raport ării statistice, se aplic ă următoarele defini ţii geografice: 
• Australia nu include te ritoriile de peste m ări. 
• Danemarca nu include Insulele Feroe şi Groenlanda. 
• Franţa include Monaco dar nu şi teritoriile franceze de peste m ări: Guadelupa, Martinica, 
Guyana, Réunion, St.-Pierre şi Miquelon, Noua Caledoni e, Polinezia Francez ă, Wallis şi 
Futuna, Mayotte. 
• Italia include San Marino şi Vaticanul. 
• Japonia include Okinawa. 
• Ţările de Jos nu includ Surinam şi Antilele Olandeze. 
• Portugalia include insulele Azore şi Madeira. 
• Spania include Insulele Canare. 
• Elveţia nu include Liechtenstein. 
• Statele Unite includ cele 50 de state, Districtul Columbia, Insulele Virgine Americane, 
Puerto Rico şi Guam. 
2. AGREGATE Producătorii se clasific ă în funcţie de scopul produc ţiei: 
– Producători a că
ror activitate principal ă este producerea de energie electric ă şi/sau termic ă: 
întreprinderi, atât private cât şi publice, a c ăror activitate principal ă este producerea de 
energie electric ă şi/sau termic ă în vederea vânz ării către terţi. 
– Autoproduc ători: întreprinderi, atât private cât şi publice, care produc energie electric ă 
şi/sau termic ă în totalitate sau par ţial pentru consumul propriu, ca activitate care sus ţine 
activitatea lor principal ă.  
Notă: Comisia poate aduce clarific ări terminologice suplimentare ad ăugând, prin procedura de 
comitologie, trimiteri relevante la NACE, dup ă intrarea în vigoare a revizuirii 
nomenclatorului NACE. 
 
RO 15   RO 2.1. Aprovizionarea şi sectorul de transformare 
Producţie/produc ţia naţională  
Cantităţi de combustibili extrase sau produse, calculate dup ă operaţiunea de eliminare a 
materiei inerte. Produc ţia include cantit ăţile consumate de produc ător în procesul de produc ţie 
(de ex. pentru înc ălzire sau pentru exploatarea echipamentelor şi a instala ţiilor auxiliare) şi 
cantităţile furnizate altor produc ători de energie pentru transf ormare sau în alte scopuri. 
„Naţională” se referă la produc ţia obţinută din resursele statului în cauz ă. 
Importuri/exporturi 
Pentru defini ţii geografice, a se vedea sec ţiunea „Observa ţii geografice”. 
În lipsa unor dispozi ţii contrare, „importuri” se refer ă la ţara de origine in ţială (ţara în care 
produsul energetic a fost pr odus) pentru a fi utilizat ţara respectiv ă, iar „exporturi” se refer ă la 
ţara de consum final al  produsului energetic. 
Sunt considerate ca importate sau exportate cantit ăţile, vămuite sau nu, care au trecut grani ţele 
politice ale unei ţări. 
În cazul în care nu poate fi precizat ă originea sau destina ţia, se poate utiliza rubrica „Altele”. 
Pot apărea diferen ţe statistice în cazul în care sunt disponibile numai datele legate de 
importurile şi exporturile totale, în conformitate cu cele de mai sus, iar defalcarea geografic ă 
se bazeaz ă pe o anchet ă, o sursă sau un concept diferite. În acest caz, diferen ţele se trec la 
rubrica „Altele”. 
Buncăraj 
Cantităţi de combustibili furnizate navelor, indifere nt de pavilion, care sunt angajate în 
navigaţia interna ţională. Navigaţia inernaţională se poate def ăşura pe mare, pe lacuri şi căi 
navigabile interioare şi în apele de coast ă. Nu se iau în considerare: 
- consumul navelor angajate în naviga ţia internă. Distincţia între naviga ţia internă şi cea 
internaţională trebuie stabilit ă în funcţie de portul de plecare şi portul de sosire şi nu în func ţie 
de pavilionul sau de na ţionalitatea navei. 
- consumul navelor de pescuit - consumul for ţelor militare 
Variaţia stocurilor 
Diferenţa între nivelul ini ţial al stocurilor şi nivelul final al stocurilor de ţinute pe teritoriul 
naţional. 
Consumul brut (calculat) 
Valoarea acestuia se calculeaz ă după cum urmeaz ă: 
producţia naţională + din alte surse + im porturi – exporturi – bunc ăraj + varia ţia stocurilor 
Consumul brut (observat) 
Reprezint ă cantitatea înregistrat ă efectiv în urma anchetelor real izate în sectoarele de utilizare 
finală. 
Diferenţe statistice 
Valoarea acestora se calculeaz ă după cum urmeaz ă: 
 
RO 16   RO Consumul brut calculat - consumul brut observat. 
Include varia ţia stocurilor la consumatorii finali, în  cazul în care aceasta  nu poate fi trecut ă la 
rubrica „Varia ţia stocurilor”. 
În cazul unor diferen ţe majore, trebuie indicate cauzele acestora. 
Centrale electrice care au ca activitate principal ă producerea de energie electric ă 
Cantităţi de combustibili utilizate pent ru producerea de energie electric ă. 
Combustibilii utiliza ţi de centralele dotate cu cel pu ţin o unitate de cogenerare trebuie 
înregistra ţi la rubrica „Centrale de cogenera re care au ca activitate principal ă producerea de 
energie termic ă şi electrică”. 
Centrale de cogenerare care au ca activitate principal ă producerea de energie termic ă şi 
electrică 
Cantităţi de combustibili utilizate pent ru producerea de energie electric ă şi termică. 
Centrale termice care au ca activitate principal ă producerea de energie termic ă 
Cantităţi de combustibili utilizate pent ru producerea de energie termic ă. 
Centrale electrice ale autoproduc ătorilor 
Cantităţi de combustibili utilizate pent ru producerea de energie electric ă. 
Combustibilii utiliza ţi de centralele dotate cu cel pu ţin o unitate de cogenerare trebuie 
înregistra ţi la rubrica „Centrale de  cogenerare ale autoproduc ătorilor”. 
Centrale de cogenerare ale autoproduc ătorilor  
Cantităţi de combustibili care corespund cantit ăţii de energie electric ă produse şi de energie 
termică vândute. 
Centrale termice ale autoproduc ătorilor 
Cantităţi de combustibili care corespund cantit ăţii de energie termic ă vândute. 
Fabrici de combustibil brichetat: 
Cantităţi utilizate pentru producerea de combustibili bricheta ţi. 
Cantităţile utilizate pentru înc ălzire şi pentru exploatarea echipamentelor nu trebuie 
înregistrate în aceast ă rubrică, ci trecute la consumul  sectorului energetic. 
Cocserii: 
Cantităţi utilizate în cocserii. 
Cantităţile utilizate pentru înc ălzire şi pentru exploatarea echipamentelor nu trebuie 
înregistrate în aceast ă rubrică, ci trecute la consumul  sectorului energetic. 
 
RO 17   RO Fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turb ă (PB) 
Cantităţi de lignit sau c ărbune brun utilizate pentru produc erea brichetelor de lignit (BKB) şi 
cantităţile de turb ă utilizate pentru producerea brichetelor de turb ă (PB). 
Cantităţile utilizate pentru înc ălzire şi pentru exploatarea echipamentelor nu trebuie 
înregistrate în aceast ă rubrică, ci trecute la consumul  sectorului energetic. 
Uzine de gaz 
Cantităţi utilizate pentru producerea de gaz în uzinele de gaz şi uzinele de gazificare a 
cărbunelui. 
Cantităţile utilizate drept combustibil pentru înc ălzire şi pentru exploatarea echipamentelor nu 
trebuie înregistrate în aceast ă rubrică, ci trecute la consumul  sectorului energetic. 
Furnale 
Cantităţi de cărbune cocsificabil şi/sau de c ărbune bituminos (cu denumirea generic ă de 
injecţie de cărbune pulverizat) şi cocs transformate în furnale. 
Cantităţile utilizate drept combustibil pentru înc ălzire şi pentru exploatarea furnalelor (de ex. 
gaze de furnal) nu trebuie incluse în acest ă categorie, ci înregistrate  la consumul sectorului 
energetic. 
Lichefierea c ărbunelui 
Cantităţi de combustibili utilizate pentru  producerea de petrol sintetic. 
Rafinării de petrol: 
Cantităţi utilizate pentru producer ea de produse petroliere. 
Cantităţile utilizate drept combustibil pentru înc ălzire şi pentru exploatarea echipamentelor nu 
trebuie înregistrate în aceast ă rubrică, ci trecute la consumul  sectorului energetic. 
Nespecificat în alt ă parte – Transformare 
Cantităţi utilizate pentru activit ăţi de transformare neincluse în alt ă parte. În cazul în care 
această rubrică este folosit ă, se va explica în raport con ţinutul acesteia. 
 
 
RO 18   RO 2.2. Sectorul energetic şi consumul final 
Total sector energetic 
Cantităţi consumate de industria energetic ă pentru activitatea de extrac ţie (extrac ţia minieră, 
producerea de ţiţei şi gaz natural) sau pentru activit ăţile de transformare. 
Nu se iau în considerare cantit ăţile de combustibili transformate într-o alt ă formă de energie 
(care trebuie înregistrate la sectorul de transformare) sau utilizate pentru a sprijini 
exploatarea re ţelei de conducte cu petrol, gaz şi cărbune (care trebuie înregistrate la 
transporturi). 
Acest sector include, de as emenea, producerea de substan ţe chimice utilizate la fisiunea şi 
fuziunea nuclear ă şi produsele acestor procese. 
Centrale electrice, centrale de cogenerare şi centrale termice 
Cantităţi consumate ca energie în centralele electr ice, centralele de cogenerare a energiei 
termice şi electrice şi centralele termice. 
Mine de c ărbuni 
Cantităţi consumate ca energie pentru extrac ţia şi prepararea c ărbunelui în industria minier ă. 
Cărbunele ars în centralele electrice ale mine lor trebuie înregistra t în sectorul de 
transformare. 
Fabrici de combustibil brichetat 
Cantităţi consumate ca energie în fabricile de combustibil brichetat. 
Cocserii 
Cantităţi consumate ca energie la uzinele de cocsificare. 
Fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turb ă (PB) 
Cantităţi consumate ca energie în fabricile de brichete de lignit/de turb ă. 
Uzine de gaz/uzine de gazificare 
Cantităţi consumate ca energie în uzinele de gaz şi de gazificare a c ărbunelui. 
Furnale 
Cantităţi consumate ca energie în furnale. 
Lichefierea c ărbunelui 
Cantităţi consumate ca energie în uzinele de lichefiere a c ărbunelui. 
Rafinării de petrol 
 
RO 19   RO Cantităţi consumate ca energie în rafin ăriile de petrol. 
Extracţia ţiţeiului şi a gazului natural 
Cantităţi consumate drept combustibil în procesele de extrac ţie a ţiţeiului şi a gazului natural 
şi în uzinele de prelucrare a gazului natural. 
Nu se iau în considerare pierder ile de pe conducte (care trebuie înregistrate la pierderile de 
distribuţie) şi cantităţile de energie utilizate la expl oatarea conductelor  (care trebuie 
înregistrate la transporturi). 
Consum final total 
Valoarea acestuia se calculeaza dup ă cum urmeaz ă: 
= consum neenergetic + consum final de energi e (industrie + transportu ri + alte sectoare) 
Acest consum nu include cantit ăţile furnizate pentru transformare, consumul industriilor 
producătoare de energie şi pierderile de distribu ţie. 
Consum neenergetic 
Produse energetice utilizate ca materii prime în diferite sectoare, adic ă neutilizate drept 
combustibil sau transformate în alt tip de combustibil. 
 
2.3. Specificarea consumul ui final de energie 
Consum final de energie 
Consumul total de energie di n industrie, transporturi şi alte sectoare. 
Sectorul industrial 
Reprezint ă cantităţile de combustibil consumate de în treprinderile industriale pentru 
activităţile lor de baz ă. 
În cazul centralelor termice sau al centralelor de cogenerare, se iau în considerare numai 
cantităţile de combustibili consumate pentru producer ea energiei termice utilizate de acestea. 
Cantităţile de combustibili consumate pe ntru producerea de energie termic ă vândută şi 
pentru producerea de energie electric ă trebuie înregistrate  în rubrica relevant ă de la sectorul 
de trasformare. 
Siderurgie 
Industria chimic ă (inclusiv petrochimic ă)  
Industria chimic ă şi petrochimic ă. 
Metale neferoase 
Industria metalelor neferoase. 
Minerale nemetalice Industria sticlei, ceramicii, cimentului şi a altor materiale de construc ţii. 
 
RO 20   RO Echipamente de transport 
Industrii legate de echipamentel e utilizate în transporturi. 
Maşini şi utilaje 
Fabricarea de produs e metalice, utilaje şi echipamente altele decât echipamentele de 
transport. 
Industria extractiv ă 
Nu include industriile produc ătoare de energie. 
Produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
Celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire 
Include reproducerea înregistr ărilor pe supor ţi. 
Lemn şi produse din lemn (altele decât celuloza şi hârtia) 
Construcţii 
Industria textil ă şi a articolelor din piele 
Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
Reprezint ă consumul din sectoare nemen ţionate mai sus. 
Transporturi 
Energia utilizat ă în toate activit ăţile de transport, indiferent de sectorul economic din care 
face parte respect iva activitate. 
Transporturi - Transportul feroviar 
Reprezint ă toate cantit ăţile consumate în transportul feroviar, inclusiv pe c ăile ferate 
industriale. 
Transporturi - Naviga ţia internă 
Cantităţile destinate vaselor, indi ferent de pavilion, care nu sunt angajate în naviga ţia 
internaţională (a se vedea rubrica „Bunc ăraj”). Distinc ţia între naviga ţia internă şi cea 
internaţională trebuie stabilit ă în funcţie de portul de plecare şi portul de sosire şi nu în 
funcţie de pavilion sau de na ţionalitatea navei. 
Transporturi - Transportul rutier 
Cantităţi utilizate de vehiculele rutiere. 
Include combustibilul utilizat de vehiculele agricole pe autostr ăzi şi lubrifian ţii utilizaţi de 
vehiculele rutiere. 
Nu sunt incluse energia utilizat ă de motoarele fixe (a se vedea rubrica „Alte sectoare”), de 
tractoarele care nu circul ă pe autostr ăzi (a se vedea rubrica „Agricultur ă”), de vehiculele 
rutiere militare (a se vedea rubrica „A lte sectoare – Nespecificat în alt ă parte”), bitumul 
utilizat la îmbr ăcămintea rutier ă şi energia consumat ă de motoarele utilizate pe şantierele de 
construcţii (a se vedea subsectorul „Construc ţii” de la rubrica „Industrie”). 
Transporturi – Transportul prin conducte 
Cantităţi utilizate ca energie la expl oatarea conductelo r care transport ă gaze, lichide, 
reziduuri şi alte produse. 
 
RO 21   RO Această rubrică include energia utilizat ă de staţiile de pompare şi pentru între ţinerea 
conductelor. 
Nu include energia utilizat ă pentru distribu ţia prin conducte a gazelor naturale sau artificiale, 
a apei calde sau aburului de la  distribuitor la consumatorii fi nali (care trebuie înregistrat ă la 
sectorul energetic), energia utilizat ă pentru distribu ţia finală de apă către consumatorii 
casnici, industriali, comerciali şi alţi consumatori (care trebuie înregistrat ă la sectorul 
comercial/public) şi nici pierderile survenite în timpul transportului de la distribuitor la 
consumatorii finali (care trebuie trecute ca pierderi de distribu ţie). 
Transporturi – Transportul aerian interna ţional 
Cantităţi de combustibili de avia ţie furnizate aeronavelor pentru transportul aerian 
internaţional. Distinc ţia între transportul aerian intern şi cel interna ţional trebuie stabilit ă în 
funcţie de locul de plecare şi de sosire şi nu în func ţie de naţionalitatea companiei aeriene. 
Nu include combustibilii utiliza ţi de companiile aeriene pentru propriile vehicule rutiere 
(care trebuie înregistra ţi la sectorul „Transporturi - Nespecificat în alt ă parte”) şi 
combustibilii de avia ţie pentru uz militar (care trebuie trecu ţi la „Alte sectoare - Nespecificat 
în altă parte”). 
Transporturi - Trans portul aerian intern 
Cantităţi de combustibili de avia ţie furnizate aeronavelor pentru  transportul aerian intern - 
comercial, privat, agricol etc. 
Include combustibilul utilizat în alte scopuri decât pentru avia ţie, de ex. pentru testarea 
motoarelor în ateliere. Distinc ţia între transportul aerian intern şi cel interna ţional trebuie 
stabilită în funcţie de locul de plecare şi de sosire şi nu în func ţie de naţionalitatea companiei 
aeriene. 
Nu include combustibilii utiliza ţi de companiile aeriene pentru propriile vehicule rutiere 
(care trebuie înregistra ţi la sectorul „Transporturi - Nespecificat în alt ă parte”) şi 
combustibilii de avia ţie pentru uz militar (care trebuie trecu ţi la „Alte sectoare - Nespecificat 
în altă parte”). 
Transporturi - Nespecificat în alt ă parte 
Cantităţi utilizate pentru activit ăţi de transport neincluse în alt ă parte. 
Include combustibilii utiliza ţi de companiile aeriene pentru propriile vehicule rutiere şi 
combustibilii utiliza ţi în porturi pentru utilajele de desc ărcat nave şi diferite tipuri de 
macarale. 
Este necesar s ă se precizeze ce con ţine aceast ă rubrică. 
Alte sectoare 
Aici intră sectoarele ca re nu sunt men ţionate în mod specific sa u care nu fac parte din 
sectorul energetic, industria l sau al transporturilor. 
Alte sectoare - Comer ţ şi servicii publice 
Combustibili consuma ţi de întreprinderile şi administra ţiile din sectorul public şi sectorul 
privat.  
Alte sectoare - Sectorul reziden ţial 
 
RO 22   RO Trebuie înregistrate cantit ăţile de combustibilii consumate de toate tipurile de gospod ării, 
inclusiv „gospod ăriile cu angaja ţi”. 
Alte sectoare - Agricultur ă/silvicultur ă 
Combustibili consuma ţi de utilizatori considera ţi ca făcând parte din sectorul „Agricultur ă, 
vânătoare şi silvicultur ă”. 
Alte sectoare - Pescuit 
Combustibili consuma ţi pentru pescuitul în apele interioare, de coast ă şi în larg. În aceast ă 
categorie intr ă combustibilii furniza ţi navelor, indiferent de pa vilion, care se realimenteaz ă 
cu combustibil pe teritoriul ţării (inclusiv pentru pescuitul interna ţional) şi energia 
consumat ă în sectorul pescuitului. 
Alte sectoare - Nespecificat în alt ă parte 
Reprezint ă activităţi neincluse în alt ă parte. Aceast ă categorie include consumul de 
combustibili pentru activit ăţi militare mobile sau fixe (de ex. nave, aeronave, vehicule rutiere 
şi energia consumat ă în spaţiile de locuit), indiferent dac ă aceşti combustibili sunt destina ţi 
forţelor armate din respectiva ţară sau din alt ă ţară. În cazul în care aceast ă rubrică este 
folosită, se va explica în raport con ţinutul acesteia. 
 
3. ALŢI TERMENI  
Abrevieri: - TMP: tetrametil plumb - TEP: tetraetil de plumb - SBP: punct de fierbere special  - GPL: gaz petrolier lichefiat - LGN: lichide din gaz natural - GNL: gaz natural lichefiat - GNC: gaz natural comprimat 
 
RO 23   RO ANEXA B – STATISTICI ENERGETICE ANUALE  
Prezenta anex ă precizeaz ă domeniul de aplicare, unit ăţile, perioada de referin ţă, frecvenţa, 
termenul şi modalităţile de transmitere a colect ării anuale a statisticilor energetice. 
Anexa A aduce clarific ări asupra termenilor pentru care prezenta anex ă nu oferă explicaţii 
specifice. 
1. COMBUSTIBILI MINERALI SOLIZI ŞI GAZE ARTIFICIALE 
1.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZ Ă 
În lipsa unor dispozi ţii contrare, aceast ă colectare de date se aplic ă următoarelor produse 
energetice: 
 Produs 
energetic Definiţie 
1 Antracit C ărbune de categorie superioar ă utilizat în activit ăţi industriale şi 
casnice. Con ţine în general mai pu ţin de 10% materii volatile şi are o 
mare concentra ţie de carbon (aproximativ 90% carbon fix). Puterea sa 
calorifică brută depăşeşte 23 865 kj/kg (5 700 kcal/kg), m ăsurată la o 
masă de cărbune fără cenuşă dar umed. 
2 Cărbune 
cocsificabil Cărbune bituminos de o calitate ca re permite producerea de cocs 
adecvat utiliz ării în furnale. Pu terea sa calorific ă brută depăşeşte 23 865 
kj/kg (5 700 kcal/kg), m ăsurată la o mas ă de cărbune fără cenuşă dar 
umed. 
3 Alţi cărbuni 
bituminoşi 
(cărbune 
industrial) Cărbune utilizat pentru producerea de abur care cuprinde to ţi cărbunii 
bituminoşi neinclu şi la cărbunii cocsificabili sau antracit. Este 
caracterizat printr-un con ţinut de materii volatile mai mare decât al 
antracitului (mai mult de 10%) şi un conţinut mai sc ăzut de carbon (mai 
puţin de 90% carbon fix). Puterea sa calorific ă brută depăşeşte 23 865 
kj/kg (5 700 kcal/kg), m ăsurată la o mas ă de cărbune fără cenuşă dar 
umed. În cazul în care c ărbunii bitumino şi sunt utiliza ţi în cocserii, 
trebuie înregistra ţi în categoria c ărbunelui cocsificabil. 
4 Cărbune 
subbituminos Sunt cărbuni neaglutinan ţi, cu o putere calorific ă brută între 17 435 
kj/kg (4 165 kcal/kg) şi 23 865 kj/kg (5 700 kcal/kg), care con ţin mai 
mult de 31% materii volatile la o mas ă uscată de cărbune fără substanţe 
anorganice.  
5 Lignit/c ărbune 
brun Sunt cărbuni neaglutinan ţi cu o putere calorific ă brută mai mică de 17 
435 kj/kg (4 165 kcal/kg) şi cu un con ţinut de materii volatile mai mare 
de 31% la o mas ă uscată de cărbune fără substanţe anorganice. 
Şisturile bituminoase şi nisipurile asfaltice produse şi arse direct trebuie 
înregistrate în aceast ă categorie. Şisturile bituminoase şi nisipurile 
asfaltice utilizate ca resuse pentru alte  procese de transformare trebuie, 
de asemenea, înregistrate în aceast ă categorie. 
 
RO 24   RO Tot aici intr ă şisturile bituminoase şi nisipurile asfaltice consumate în 
procesul de transformare. Şisturile bituminoase şi alte produse derivate 
din lichefiere trebuie înregistrate în chestionarul anual al petrolului. 
6 Turbă Este un depozit sedimentar fosil, combustibil, moale, poros sau 
comprimat, de origine vegetal ă, cu un con ţinut mare de ap ă (până la 
90% în stare brut ă), uşor de tăiat, de culoare brun deschis sau închis. 
Turba utilizat ă în alte scopuri decât pentru  producerea de energie nu 
intră în această categorie. 
7 Combustibil 
brichetat Este un combustibil produs din material m ărunt de cărbune superior la 
care se adaug ă un liant. Cantitatea de combustibil brichetat produs 
poate, prin urmare, s ă fie puţin mai mare decât cantitatea real ă de 
cărbune consumat în procesul de transformare. 
8 Cocs de 
cocserie Este un produs solid ob ţinut prin carboniza rea la temperatur ă înaltă a 
cărbunelui, în general a unui c ărbune cocsificabil; are un con ţinut 
scăzut de umiditate şi materii volatile. Cocsul de cocserie este utilizat în 
principal în siderurgie ca surs ă de energie şi agent chimic. În aceast ă 
categorie intr ă praful de cocs şi cocsul de turn ătorie. 
Semicocsul (un produs solid ob ţinut prin carbonizarea c ărbunelui la 
temperatur ă joasă) trebuie inclus în aceast ă categorie. Semicocsul este 
utilizat drept combustibil casnic sau direct de uzinele de transformare. 
Această rubrică include, de asemenea, cocsul, praful de cocs şi 
semicocsul produse din lignit/c ărbune brun. 
9 Cocs de gaz Este un produs secundar al c ărbunelui superior utilizat pentru 
producerea de gaz de iluminat în uzin ele de gaz. Cocsul de gaz este 
utilizat pentru înc ălzire. 
10 Gudron de 
cărbune Este rezultatul distil ării distructive a c ărbunelui bitnuminos. Gudronul 
de cărbune este un produs secundar lichid al distil ării cărbunelui cu 
scopul de a produce cocs în cocserii sau este produs din c ărbune brun 
(„gudron de temperatur ă joasă”). Gudronul de c ărbune poate fi distilat 
suplimentar pentru a ob ţine diferite produse organice (de ex. benzenul, 
toluenul, naftalina), care sunt în  mod normal înregistrate ca materii 
prime pentru industria petrochimic ă. 
11 BKB  
(brichete de cărbune brun) Aceste brichete reprezint ă un combustibil produs din lignit/c ărbune 
brun, prin brichetare la mare presiune, f ără adăugarea unui liant. În 
această categorie intr ă brichetele de turb ă, materialul m ărunt de lignit 
uscat şi praful de lignit. 
12 Gaz de uzin ă În aceast ă categorie intr ă toate tipurile de gaze produse în uzine publice 
sau private a c ăror activitate principal ă este producerea,  transportul şi 
distribuţia gazului. Aceast ă categorie include gazul produs prin 
carbonizare (inclusiv gazu l produs în cocserii şi transferat la categoria 
gazului de uzin ă), prin gazificare total ă cu sau f ără îmbogăţire cu 
produse petroliere (GPL, p ăcură reziduală etc.) şi prin reformare şi 
 
RO 25   RO amestec simplu cu alte gaze şi/sau aer, care apare la  rubrica „Din alte 
surse”. În sectorul de transformare trebuie s ă figureze cantit ăţile de gaz 
de uzină transferat la categor ia gazelor naturale amestecate, care vor fi 
distribuite şi consumate prin intermediul re ţelei de gaz natural. 
Producţia de alte gaze de c ărbune (adic ă gazul de cocserie, gazul de 
furnal şi gazul provenit de la convertizorul cu oxigen) trebuie 
înregistrat ă în coloanele destinate acestor tipuri de gaze şi nu la 
producţia de gaz de uzin ă. Gazele de c ărbune trasferate la uzinele de 
gaz trebuie înregistrate (în coloana lo r proprie) în cadrul  sectorului de 
transformare, pe rândul corespunz ător uzinelor de gaz. Cantitatea total ă 
de gaz de uzin ă provenind din transferur ile altor gaze de c ărbune 
trebuie înregistrat ă la rândul corespunz ător produc ţiei de gaz de uzin ă. 
13 Gaz de 
cocserie Este un produs secundar r ezultat în urma fabric ării cocsului de cocserie 
pentru producerea de fier şi oţel.  
14 Gaz de furnal Este produs în timpul ar derii cocsului în furnale în industria 
metalurgic ă. Gazul de furnal este recuperat şi utilizat drept combustibil, 
parţial în uzin ă şi parţial în alte procese ale industriei metalurgice sau în 
centrale electrice dotate pentru ar derea sa. Cantitatea de combustibil 
trebuie exprimat ă pe baza puterii calorifice brute. 
15 Gaz de 
convertizor cu oxigen Este un produs secundar rezu ltat în urma producerii o ţelului în furnalele 
cu oxigen, recuperat la ie şirea din convertizor. Acest tip de gaz mai este 
cunoscut şi ca gaz de convertizor, gaz LD sau gaz BOS.  
16 Cărbune 
superior Termenul de „c ărbune superior” se refer ă la cărbunii cu o putere 
calorifică brută mai mare de 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg), calculat ă la o 
masă de cărbune fără cenuşă dar umed şi cu un coeficient mediu de 
reflexie a vitritului de cel pu ţin 0,6. Cărbunele superior include toate 
produsele energetice enumerat e de la rubrica 1 pân ă la 3 (antracit, 
cărbune cocsificabil şi alţi cărbuni bitumino şi). 
 
1.2. LISTA DE AGREGATE În lipsa unor dispozi ţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe urm ătoarea list ă pentru 
toate produsele energetice enumerate la alineatul precendent. 
Anexa A aduce clarific ări asupra termenilor pentru care prezenta anex ă nu oferă explicaţii 
specifice. 
 
RO 26   RO 1.2.1. Aprovizionarea şi sectorul de transformare 
1. Produc ţie 
1.1 din care: exploatare subteran ă 
Nu se aplic ă decât în cazul antracitului, c ărbunelui cocsific abil, altor c ărbuni 
bituminoşi, subbitumino şi şi lignitului/c ărbunelui brun. 
1.2 din care: exploatare la suprafa ţă 
Nu se aplic ă decât în cazul antracitului, c ărbunelui cocsificabil, altor c ărbuni 
bituminoşi, subbitumino şi şi lignitului/c ărbunelui brun. 
2 Din alte surse 
Această categorie include dou ă componente: 
- şlamul recuperat, minereurile mixte şi alte produse carbonifere de calitate inferioar ă, 
care nu pot fi clasificate în func ţie de tipul de c ărbune. Aici intr ă cărbunele recuperat 
din grămezi de de şeuri şi din alte recipiente de de şeuri. 
- cantităţile de combustibil furnizate, a c ăror produc ţie figureaz ă în bilanţurile 
energetice ale altor co mbustibili, dar al c ăror consum intr ă în bilanţul energetic al 
cărbunelui. 
2.1 din care: din produse petroliere 
Nu se aplic ă în cazul antracitului, c ărbunelui de cocs, altor c ărbuni bitumino şi, 
subbitunino şi şi lignitului/c ărbunelui brun şi turbei. 
De exemplu: adaos de cocs de petrol la c ărbunele cocsificab il pentru cocserii 
2.2 din care: din gaz natural 
Nu se aplic ă în cazul antracitului, c ărbunelui de cocs, altor c ărbuni bitumino şi, 
subbitumino şi şi lignitului/c ărbunelui brun şi turbei. 
De exemplu: adaos de gaz natural la gazul de uzin ă pentru consum final direct 
2.3 din care: energii regenerabile 
Nu se aplic ă în cazul antracitului, c ărbunelui de cocs, altor c ărbuni bitumino şi, 
subbitumino şi şi lignitului/c ărbunelui brun şi turbei. 
De exemplu: de şeuri industriale utilizate ca liant în  producerea de combustibil brichetat 
3 Importuri 
4 Exporturi 
5 Bunc ăraj 
6 Varia ţia stocurilor 
 
RO 27   RO O creştere a stocurilor este indicat ă de un num ăr negativ, iar o diminuare apare sub 
forma unui num ăr pozitiv. 
7 Consum brut 
8 Diferen ţe statistice 
9 Total sector de transformare 
Cantităţi de combustibili utilizate la transformarea primar ă sau secundar ă a energiei (de 
ex. cărbune în energie electric ă, gaz de cocserie în energie electric ă) sau utilizate la 
transformarea în produse energetice derivate (de exemplu: c ărbune cocsificabil în cocs). 
9.1 Din care: centrale electrice care au ca activ itate principal ă producerea de energie 
electrică 
9.2 Din care: centrale de cogenera re care au ca activitate principal ă producerea combinat ă 
de energie termic ă şi electrică 
9.3 Din care: centrale termice care au ca activitate principal ă producerea de energie termic ă 
9.4 Din care: centrale electrice ale autoproduc ătorilor 
9.5 Din care: centrale de cogenerare ale autoproduc ătorilor 
9.6 Din care: centrale termice ale autoproduc ătorilor 
9.7 Din care: fabrici de combustibil brichetat 
9.8 Din care: cocserii 
9.9 Din care: fabrici de brichete de  lignit (BKB)/de brichete de turb ă (PB) 
9.1
0 Din care: uzine de gaz 
9.1
1 Din care: furnale 
Cantităţi de cărbune cocsificabil şi/sau de c ărbune bituminos (cu denumirea generic ă de 
injecţie de cărbune pulverizat) şi cocs transformate în furnale. Cantit ăţile utilizate drept 
combustibil pentru înc ălzire şi pentru exploatarea furnalelor (de ex.: gaze de furnal) nu 
trebuie incluse în sectorul de transformare , ci înregistrate la consumul sectorului 
energetic.  
9.12 Din care: lichefierea c ărbunelui 
Şisturile bituminoase şi alte produse deriva te din lichefiere trebuie înregistrate în 
conformitate cu capitolul 4 al prezentei anexe. 
9.13 Din care: pentru amestecul cu gaz natural 
Cantităţi de gaze de c ărbune amestecate cu gaz natural. 
9.1 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Transformare 
 
RO 28   RO 4 
 
1.2.2. Sectorul energetic 
1 Total sector energetic 
1.1 Din care: centrale electri ce, centrale de cogenerare şi centrale termice 
1.2 Din care: mine de c ărbuni 
1.3 Din care: fabrici de combustibil brichetat 
1.4 Din care: cocserii 
1.5 Din care: fabrici de brichete de  lignit (BKB)/de brichete de turb ă (PB) 
1.6 Din care: uzine de gaz 
1.7 Din care: furnale 
1.8 Din care: rafin ării de petrol 
1.9 Din care: lichefierea c ărbunelui 
1.1
0 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Sector energetic 
2 Pierderi de distribu ţie 
Pierderi survenite din cauza transportului şi distribuţiei şi a arderii gazelor artificiale. 
3 Consum final total 
4 Consum neenergetic total 
4.1 Din care: sectorul indus trial, de transformare şi energetic 
Consum neenergetic în toate subsectoarele industriale, de transformare şi energetice, de 
exemplu c ărbunele utilizat pentru pro ducerea de metanol sau amoniac. 
4.1.
1 De la punctul 4.1, din care: în petrochimie 
Consum neenergetic, de exemplu c ărbunii folosi ţi ca materii prime pentru a produce 
îngrăşăminte şi alte produse petrochimice. 
4.2 Din care: transporturi 
Consum neenergetic în toate subsectoarele transporturilor 
4.3 Din care: alte sectoare 
Consum neenergetic în sectoarele: „Comer ţ şi servicii publice”, „Sectorul reziden ţial”, 
„Agricultur ă” şi „Nespecificat în alt ă parte - altele”. 
 
 
RO 29   RO 1.2.3. Specificarea consumului  final de energie 
1 Consum final de energie 
2 Sectorul industrial 
2.1 Din care: siderurgie 
2.2 Din care: chimie şi petrochimie 
2.3 Din care: metale neferoase 
2.4 Din care: minerale nemetalice 
2.5 Din care: echipamente de transport 
2.6 Din care: ma şini şi utilaje 
2.7 Din care: industria extractiv ă 
2.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
2.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire  
2.1
0 Din care: lemn şi produse din lemn 
2.1
1 Din care: construc ţii 
2.1
2 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
2.1
3 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
3 Transporturi 
3.1 Din care: transport feroviar 
3.2 Din care: naviga ţie internă 
3.3 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
4 Alte sectoare 
4.1 Din care: comer ţ şi servicii publice 
4.2 Din care: sectorul reziden ţial 
4.3 Din care: agricultur ă/silvicultur ă 
 
RO 30   RO 4.4 Din care: pescuit 
4.5 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Altele 
 
1.2.4. Importuri şi exporturi 
Importuri în func ţie de ţara de origine şi exporturi în func ţie de ţara de destina ţie. 
Nu se aplic ă în cazul turbei, gazului de uzin ă, gazului de cocserie, gazului de furnal şi gazului 
de convertizor cu oxigen. 
1.2.5. Consumul autoproduc ătorilor de energie electric ă şi termică 
Consumurile autoproduc ătorilor de energie electric ă şi termică trebuie înregistate separat 
pentru centralele produc ătoare de energie electric ă, pentru centralele de cogenerare şi pentru 
centralele produc ătoare de energie termic ă. 
Aceste consumuri tre buie defalcate în func ţie de activit ăţile principale enumerate în tabelul 
următor: 
1 Total sector energetic 
1.1 Din care: mine de c ărbuni 
1.2 Din care: fabrici de combustibil brichetat 
1.3 Din care: cocserii 
1.4 Din care: fabrici de brichete de  lignit (BKB)/de brichete de turb ă (PB) 
1.5 Din care: uzine de gaz 
1.6 Din care: furnale 
1.7 Din care: rafin ării de petrol 
1.8 Din care: lichefierea c ărbunelui 
1.9 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Sector energetic 
2 Sectorul industrial 
2.1 Din care: siderurgie 
2.2 Din care: chimie şi petrochimie 
2.3 Din care: metale neferoase 
2.4 Din care: minerale nemetalice 
2.5 Din care: echipamente de transport 
 
RO 31   RO 2.6 Din care: ma şini şi utilaje 
2.7 Din care: industria extractiv ă 
2.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
2.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire  
2.10 Din care: lemn şi produse din lemn 
2.11 Din care: construc ţii 
2.12 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
2.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
3 Transporturi, din care: 
3.1 Din care: transport feroviar 
3.2 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
4 Alte sectoare: 
4.1 Din care: comer ţ şi servicii publice 
4.2 Din care: sectorul reziden ţial 
4.3 Din care: agricultur ă/silvicultur ă 
4.4 Din care: pescuit 
4.5 Din care: Nespecificat în alt ă parte 
 
1.3. PUTEREA CALORIFIC Ă 
Trebuie înregistrat ă puterea calorific ă atât brută cât şi netă a produselor en ergetice men ţionate 
la alineatul 1.1 la urm ătoarele agregate principale. 
Nu se aplic ă în cazul gazului de uzin ă, gazului de cocserie, gazului de furnal şi gazului de 
convertizor cu oxigen: 
1 Produc ţie 
2 Importuri 
3 Exporturi 
4 Utilizat în cocserii 
5 Utilizat în furnale 
 
RO 32   RO 6 Utilizat în centralele care au ca activitate principal ă producţia de energie electric ă, de 
energie termic ă sau cogenerarea de energie termic ă şi electrică. 
7 Utilizat în industrie 
8 Alte utiliz ări 
 
1.4. PRODUC ŢIA ŞI STOCURILE ÎN MINELE DE C ĂRBUNI 
Nu se aplic ă decât în cazul c ărbunelui superior şi lignitului/c ărbunelui brun. 
Trebuie declarate urm ătoarele tipuri de cantit ăţi: 
1 Produc ţia subteran ă 
2 Produc ţia de suprafa ţă 
3 Din alte surse 
4 Stocuri finale 
4.1 Din care: stocuri în mine 
 
1.5 UNIT ĂŢI DE MĂSURĂ 
1 Cantit ăţi 
energetice 10³ tone 
Excepţii: gazele (gaz de uzin ă, gaz de cocserie, g az de furnal, gaz de 
convertizor cu oxigen) sunt m ăsurate direct în con ţinutul energetic, 
iar unitatea de m ăsură care trebuie utilizat ă este, prin urmare, TJ (pe 
baza puterii calorifice brute). 
2 Puterea calorific ă MJ/ton ă 
 
1.6. DEROG ĂRI ŞI SCUTIRI 
Nu este cazul. 2. GAZ NATURAL 2.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZ Ă 
Această colectare de date se aplic ă în cazul gazului natural, care include gazele din z ăcăminte, 
lichefiate sau în stare gazoas ă şi care constau în principal din metan. 
Aici sunt incluse gazele „n easociate”, provenind din z ăcămintele de unde se extrag numai 
hidrocarburi în stare gazoas ă, gazele „asociate”, ob ţinute în acela şi timp cu ţiţeiul şi, de 
asemenea, metanul recuperat din minele de c ărbuni (gaz de min ă) sau din straturi de c ărbune 
(gaz de cărbune). 
 
RO 33   RO Nu sunt incluse gazele pr oduse prin digestia anaerob ă a biomasei (de ex. gazele urbane sau de 
canalizare) şi gazul de uzin ă. 
2.2. LISTA DE AGREGATE În lipsa unor dispozi ţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe urm ătoarea list ă pentru 
toate produsele energetice enumerate la alineatul precendent. 
2.2.1. Aprovizionarea şi sectorul de transformare 
Trebuie înregistrate cantit ăţile exprimate atât în unit ăţi de volum, cât şi în unităţi energetice, 
incluzând puterile calorifice brute şi nete, pentru urm ătoarele agregate: 
1. Produc ţia naţională 
Totalul produc ţiei de gaz uscat comercializabil, ob ţinut în interiorul grani ţelor 
naţionale, inclusiv produc ţia offshore. Produc ţia se calculeaz ă după eliminarea 
impurităţilor şi extracţia LGN-urilor şi a sulfului. 
Pierderile de extrac ţie şi cantităţile reinjectate, degajate în aer sau arse nu sunt incluse 
în această rubrică. 
Aici intră cantităţile utilizate în industria gazelor naturale, în procesul de extrac ţie a 
gazului natural, în re ţelele de conducte şi în instala ţiile de prelucrare. 
1.1 Din care: gaz asociat 
Gazul natural ob ţinut în acela şi timp cu ţiţeiul. 
1.2 Din care: gaz neasociat 
Gaz natural provenind din z ăcămintele de unde se extrag numai hidrocarburi în stare 
gazoasă. 
1.3 Din care: gaz de min ă 
Metan produs în minele de c ărbuni sau extras din stratu rile carbonifere, adus la 
suprafaţă şi consumat de mina respectiv ă sau transportat prin conducte la 
consumatori. 
2 Din alte surse 
Combustibil amestecat cu gaz natural şi consumat ca amestec. 
2.1 Din care: din produse petroliere 
GPL utilizat pentru ameliorarea calit ăţii combustibilului, de ex. con ţinutul caloric 
2.2 Din care: din c ărbuni 
gaz artificial destinat amestecului cu gaz natural 
2.3 Din care: energii regenerabile 
 
RO 34   RO biogaz destinat amestecului gaz natural 
3 Importuri 
4 Exporturi 
5 Bunc ăraj 
6 Varia ţia stocurilor 
O creştere a stocurilor este indicat ă de un num ăr negativ, iar o diminuare apare sub 
forma unui num ăr pozitiv. 
7 Consum brut 
8 Diferen ţe statistice 
Obligaţia de a declara puterile calorifice nu se aplic ă în acest caz. 
9 Gaz recuperabil: stocuri ini ţiale şi finale 
Cantităţi de gaz disponibile pentru a fi distribuite în cursul fiec ărui ciclu de stocare. 
Această categorie se refer ă la gazul natural recuperabil stocat în loca ţii speciale de 
depozitare (z ăcăminte epuizate de gaz şi/sau petrol, stratu ri acvifere, cavit ăţi saline, 
excavaţii şi altele) şi la gazul natural lichefiat. G azul din pernele de gaz nu trebuie 
inclus în aceast ă categorie. 
Obligaţia de a declara puterile calorifice nu se aplic ă în acest caz. 
10. Gaz e şapat 
Volumul de gaz eliberat în atmosfer ă la locul de produc ţie sau la instala ţiile de 
prelucrare a gazului. 
Obligaţia de a declara puterile calorifice nu se aplic ă în acest caz. 
11. Gaz ars 
Volumul de gaz ars la locul de produc ţie sau la instala ţiile de prelucrare a gazului. 
Obligaţia de a declara puterile calorifice nu se aplic ă în acest caz. 
12. Total sector de transformare 
Cantităţi de combustibili utilizate pentru transformarea primar ă sau secundar ă a 
energiei (de ex. gaz natural în energie electric ă) sau utilizate pentru transformarea în 
produse energetice derivate (de ex. gaz natural în metanol). 
12.1 Din care: centrale electrice ca re au ca activitate principal ă producerea de energie 
electrică 
12.2 Din care: centrale electrice ale autoproduc ătorilor 
 
RO 35   RO 12.3 Din care: centrale de cogenerare care au ca activitate principal ă producerea combinat ă 
de energie termic ă şi electrică 
12.4 Din care: centrale de cogenerare ale autoproduc ătorilor 
12.5 Din care: centrale termice ca re au ca activitate principal ă producerea de energie 
termică 
12.6 Din care: centrale termice ale autoproduc ătorilor 
12.7 Din care: uzine de gaz 
12.8 Din care: cocserii 
12.9 Din care: furnale 
12.10 Din care: gaz transformat în lichide 
Cantităţi de gaz natural utlizate ca materie prim ă pentru transformarea în lichide, de 
ex. cantităţile de combustibil care intr ă în procesul de produc ţie a metanolului pentru 
a fi transformate în metanol. 
12.11 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transformare 
 
2.2.2. Sectorul energetic  
1 Total sector energetic 
1.1 Din care: mine de c ărbuni 
1.2 Din care: extrac ţia ţiţeiului şi a gazului natural 
1.3 Din care: apr ovizionarea rafin ăriilor de petrol 
1.4 Din care: cocserii 
1.5 Din care: furnale 
1.6 Din care: uzine de gaz 
1.7 Din care: centrale electri ce, centrale de cogenerare şi centrale termice 
1.8 Din care: lichefiere (GNL) sau gazificare 
1.9 Din care: gaz transformat în lichide 
1.10 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Sector energetic 
2 Pierderi de distribu ţie 
Pierderi survenite din cauza transportului şi distribuţiei şi pierderi pe conducte. 
 
 
RO 36   RO 2.2.3. Specificarea consumului  final de energie 
Consumul de gaz natural trebuie înregist rat separat pentru consumul energetic şi (dacă este 
cazul) pentru consumul neenergetic, pentru urm ătoarele agregate: 
1 Consum final total 
Consumul final de energie şi consumul neenergetic trebui e înregistrate separat în 
această rubrică. 
2. Transporturi 
2.1 Din care: transport rutier 
Include GNC şi biogaz. 
2.1.1 Din care: biogazul utilizat  în transportul rutier 
2.2 Din care: transportul prin conducte 
2.3 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
3 Sectorul industrial 
3.1 Din care: siderurgie 
3.2 Din care: chimie şi petrochimie 
3.3 Din care: metale neferoase 
3.4 Din care: minerale nemetalice 
3.5 Din care: echipamente de transport 
3.6 Din care: ma şini şi utilaje 
3.7 Din care: industria extractiv ă 
3.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
3.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire  
3.10 Din care: lemn şi produse din lemn 
3.11 Din care: construc ţii 
3.12 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
3.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
4 Alte sectoare 
4.1 Din care: comer ţ şi servicii publice 
 
RO 37   RO 4.2 Din care: sectorul reziden ţial 
4.3 Din care: agricultur ă/silvicultur ă 
4.4 Din care: pescuit 
4.5 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Altele 
 
2.2.4. Importuri şi exporturi 
Trebuie declarate atât cantit ăţile totale de gaz natural, cât şi procentul de GNL din acestea, în 
funcţie de ţara de origine în cazul importurilor şi în funcţie de ţara de destina ţie în cazul 
exporturilor. 
2.2.5. Consumul autoproduc ătorilor de energie electric ă şi termică 
Consumul autoproduc ătorilor de energie electric ă şi termică trebuie înregistrat separat pentru 
centralele electrice, centralele de cogenerare şi centralele termice ale autoproduc ătorilor. 
Consumul se refer ă la centralele sau activit ăţile următoare: 
1 Total sector energetic 
1.1 Din care: mine de c ărbuni 
1.2 Din care: extrac ţia ţiţeiului şi gazului natural 
1.3 Din care: apr ovizionarea rafin ăriilor de petrol 
1.4 Din care: cocserii 
1.5 Din care: uzine de gaz 
1.6 Din care: furnale 
1.7 Din care: uzine de lichefiere (GNL) şi de regazificare 
1.8 Din care: gaz transformat în lichide 
1.9 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Sector energetic 
2 Sectorul industrial 
2.1 Din care: siderurgie 
2.2 Din care: chimie şi petrochimie 
2.3 Din care: metale neferoase 
2.4 Din care: minerale nemetalice 
 
RO 38   RO 2.5 Din care: echipamente de transport 
2.6 Din care: ma şini şi utilaje 
2.7 Din care: industria extractiv ă 
2.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
2.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire  
2.10 Din care: lemn şi produse din lemn 
2.11 Din care: construc ţii 
2.12 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
2.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
3 Transporturi, din care: 
3.1 Din care: transportul prin conducte 
3.2 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
4 Alte sectoare, din care: 
4.1 Din care: comer ţ şi servicii publice 
4.2 Din care: sectorul reziden ţial 
4.3 Din care: agricultur ă/silvicultur ă 
4.4 Din care: pescuit 
4.5 Din care: Nespecificat în alt ă parte 
 
2.2.6. Capacitatea de stocare a gazului 
1 Denumirea 
Denumirea amplasamentului unit ăţii de stocare 
2 Tipul 
Tipul de stocare, de ex. z ăcământ epuizat de gaz, cavitate salin ă etc. 
3 Capacitatea util ă 
Reprezint ă capacitatea total ă de stocare a gazului, minus gazul din pernele de gaz. 
Gazul din pernele de gaz reprezint ă volumul total de gaz necesar în permanen ţă pentru 
a menţine presiunile adecvate în reze rvoarele subterane de stocare şi debitele de 
extracţie pe tot parcursul ciclului de extrac ţie. 
 
RO 39   RO 4 Debitul maxim 
Reprezint ă debitul maxim cu care poate fi ex tras gazul din unitatea de stocare 
respectivă. 
 
2.3. UNIT ĂŢI DE MĂSURĂ 
1 Cantit ăţi 
energetice În lipsa unor indica ţii contrare, cantit ăţile de gaz natural se exprim ă 
în conţinutul energetic, adic ă în TJ, pe baza puterii calorifice brute. 
În cazul în care sunt necesare cantit ăţi fizice, unitatea este milionul 
de metri cubi (106 m³), în condi ţiile de referin ţă (15°C, 101.325 
kPa). 
2 Puterea calorific ă KJ/m³, în condi ţiile de referin ţă (15°C, 101.325 kPa). 
3 Capacitatea util ă 
de stocare 106 m³, în condi ţiile de referin ţă (15°C, 101.325 kPa). 
4 Debitul maxim 106 m³/zi, în condi ţiile de referin ţă (15°C, 101.325 kPa). 
 
2.4. DEROG ĂRI ŞI SCUTIRI 
Nu este cazul. 3. ENERGIE ELECTRIC Ă ŞI TERMIC Ă 
3.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZ Ă 
Acest capitol se refer ă la energia electric ă şi termică. 
3.2. LISTA DE AGREGATE În lipsa unor dispozi ţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe urm ătoarea list ă pentru 
toate produsele energetice enum erate la alineatul precedent. 
Anexa A aduce clarific ări asupra termenilor pentru  care acest capitol nu ofer ă explicaţii 
specifice. Defini ţiile şi unităţile de măsură menţionate în capitolele 1, 2, 4 şi 5 se aplic ă 
produselor energetice care f ac parte din grupul combustilbililor minerali solizi şi gazelor 
artificiale, gazului natural, petrolului şi produselor petroliere, precum şi energiilor 
regenerabile şi energiei ob ţinute din de şeuri. 
 
RO 40   RO 3.2.1 Aprovizionarea şi sectorul de transformare 
Următoarele defini ţii specifice se aplic ă agregatelor privind energia electric ă şi termică din 
acest capitol: 
– Producţia brută de energie electric ă: reprezint ă totalul energiei electrice produse (inclusiv 
cea acumulat ă prin pompare) de ansamblul grupurilor generatoare, m ăsurată la terminalele 
generatoarelor principale. 
– Producţia brută de energie termic ă: reprezint ă cantitatea total ă de energie termic ă produsă 
de instala ţie; include energia termic ă consumat ă de echipamentele auxiliare ale instala ţiei 
care utilizeaz ă un fluid cald (înc ălzirea interioarelor, înc ălzirea cu combustibil lichid etc.) 
şi pierderile de la nivelul schimburilor de c ăldură ale instala ţiei/reţelei, precum şi energia 
termică rezultată din procesele chimice, utilizat ă ca formă de energie primar ă. 
– Producţia netă de energie electric ă: constă în produc ţia brută de energie electric ă minus 
energia electric ă absorbită de echipamentele auxiliare şi pierderile de la transformatoarele 
principale. 
– Producţia netă de energie termic ă: reprezint ă energia termic ă furnizată prin intermediul 
reţelei de distribu ţie, determinat ă prin măsurarea fluxurilor de intrare şi de ieşire. 
Agregatele men ţionate în tabelul urm ător trebuie înregistrate separat pentru centralele care au 
ca activitate principal ă producţia de energie electric ă sau termic ă şi pentru centralele 
autoproduc ătorilor. În ca zul acestor dou ă tipuri de centrale, produc ţia brută şi netă de energie 
electrică şi termică trebuie înregistrat ă separat pentru centralele produc ătoare de energie 
electrică, pentru centralele de cogenerare şi pentru centralele produc ătoare de energie termic ă, 
dacă este cazul, pentru urm ătoarele agregate: 
1. Produc ţia totală 
1.1 Din care: energie nuclear ă 
1.2 Din care: energie hidroelectric ă 
1.2.1 Din care: partea energiei hidroelectrice produse prin intermediul sistemelor de 
acumulare prin pompare 
1.3 Din care: energie geotermal ă 
1.4 Din care: energie solar ă 
1.5 Din care: energia mareelor, a valurilor şi a mării 
1.6 Din care: energie eolian ă 
1.7 Din care: termoelectric ă 
Combustibili capabili s ă se aprind ă sau să ardă, adică să intre în reac ţie cu oxigenul 
pentru a produce o cre ştere semnificativ ă a temperaturii şi care sunt ar şi direct pentru a 
produce energie electric ă şi/sau termic ă. 
 
RO 41   RO 1.8 Din care: pompe termice 
Energia termic ă produsă de pompele termice nu trebuie înregistrat ă decât dac ă este 
vândută terţilor (adică în cazurile în care produc ţia se realizeaz ă în sectorul de 
transformare). 
1.9 Din care: boilere electrice 
Cantităţi de energie termic ă provenind de la boi lerele electrice a c ăror produc ţie este 
vândută terţilor. 
1.10 Din care: energie termic ă rezultată din procese chimice 
Energie termic ă provenind din procese f ără aport de energie, de ex. o reac ţie chimică. 
Nu include c ăldura rezidual ă, produsă prin procese care necesit ă un aport de energie, 
care trebuie înregistrat ă ca energie termic ă produsă de combustibilul corespunz ător. 
1.11 Din care: Alte surs e – energie electric ă (a se preciza) 
 
Agregatele men ţionate în tabelul urm ător trebuie înregistrate ca totaluri, separat pentru 
energia electric ă şi energia termic ă, acolo unde este cazul. Pentru  primele trei agregate din 
tabelul urm ător, cantit ăţile trebuie calculate pornind de la va lorile înregistrate în conformitate 
cu tabelul anterior. 
1. Produc ţia brută totală 
2. Consum propriu al centralelor 
3. Produc ţia netă totală 
4. Importuri 
A se vedea, de asemenea, explica ţia de la rubrica 5 „Exporturi”. 
5. Exporturi 
Sunt considerate ca importa te sau exportate cantit ăţile de energie electric ă, vămuite 
sau nu, care au trecut grani ţele politice ale unei ţări. În cazul în care o cantitate de 
energie electric ă este tranzitat ă pe teritoriul unei ţări, aceasta trebuie înregistrat ă atât 
ca import, cât şi ca export. 
6. Consumul pompelor termice 
7. Consumul boilerelor electrice cu abur 
8. Energie absorbit ă prin pompare 
9. Consumul pentru produce rea de energie electric ă 
 
RO 42   RO 10. Energia furnizat ă 
Energia electric ă: totalul produc ţiei nete de energie electric ă furnizată de către toate 
centralele dintr-o ţară, minus cantitatea utilizat ă simultan de pompe termice, boilere 
electrice cu abur, pompare, minus sau plus exporturi sau importuri. 
Energia termic ă: totalul produc ţiei nete de energie electric ă de vânzare, produs ă de 
toate centralele dintr-o ţară, minus energia termic ă utilizată pentru producerea de 
energie electric ă, minus sau plus exporturi sau importuri. 
11. Pierderile de transport şi de distribu ţie 
Reprezint ă toate pierderile surven ite din cauza transportului şi distribuţiei de energie 
electrică şi termică. 
În cazul energiei electrice, sunt incluse pier derile de la transformatoarele care nu sunt 
considerate parte integrant ă a centralelor electrice. 
12. Consumul total (calculat) 
13. Diferen ţa statistică 
14. Consumul total (obsevat) 
 
Energia electric ă produsă, energia termic ă vândută şi cantităţile de combustibili consumate, 
inclusiv energia total ă corespunz ătoare (pe baza puterii calorifice nete, cu excep ţia gazului 
natural, pentru care se ţine cont de puterea calorific ă brută) provenind de la combustibilii 
prezentaţi în tabelul urm ător trebuie înregistrate sepa rat pentru centralele a c ăror activitate 
principală este producerea de energie şi pentru centralele autoproduc ătorilor. În cazul acestor 
două tipuri de centrale, produc ţia de energie electric ă şi termică trebuie înregistrat ă separat 
pentru centralele produc ătoare de energie electric ă, pentru centralele de cogenerare şi pentru 
centralele produc ătoare de energie termic ă, dacă este cazul: 
1. Combustibili minerali solizi şi gaze artificiale: 
1.1 Antracit 
1.2 Cărbune cocsificabil 
1.3 Al ţi cărbuni bitumino şi 
1.4 Cărbune subbituminos 
1.5 Lignit/c ărbune brun 
1.6 Turb ă 
1.7 Combustibil brichetat 
1.8 Cocs de cocserie 
 
RO 43   RO 1.9 Cocs de gaz 
1.10 Gudron de c ărbune 
1.11 BKB (brichete de c ărbune brun) 
1.12 Gaz de uzin ă 
1.13 Gaz de cocserie 
1.14 Gaz de furnal 
1.15 Gaz de convertizor cu oxigen 
2 Petrol şi produse petroliere: 
2.1 Ţiţei 
2.2 LGN 
2.3 Gaz de rafin ărie 
2.4 GPL 
2.5 Nafta 
2.6 Kerosen tip Jet Fuel 
2.7 Alte tipuri de kerosen 
2.8 Motorin ă (păcură distilată) 
2.9 Păcură grea 
2.10 Bitum (inclusiv Orimulsion) 
2.11 Cocs de petrol 
2.12 Alte produse petroliere 
3 Gaz natural 
4 Energii regenerabile şi energie ob ţinută din deşeuri: 
4.1 De şeuri industriale (neregenerabile) 
4.2 De şeuri urbane (regenerabile) 
4.3 De şeuri urbane (neregenerabile) 
4.4 Lemn, de şeuri din lemn şi alte deşeuri solide 
 
RO 44   RO 4.5 Gaz de hald ă 
4.6 Gaz de canalizare 
4.7 Alte tipuri de biogaz 
4.8 Biocombustibili lichizi 
 
3.2.2. Consumul de energie electric ă şi termică în sectorul energetic 
1. Total sector energetic 
Nu include consumul propriu al uzinelor, energia absorbit ă prin pompare, consumul 
pompelor termice şi consumul boilerelor electrice. 
1.1 Din care: mine de c ărbuni 
1.2 Din care: extrac ţia ţiţeiului şi gazului natural 
1.3 Din care: fabrici de combustibil brichetat 
1.4 Din care: cocserii 
1.5 Din care: fabrici de brichete de  lignit (BKB)/de brichete de turb ă (PB) 
1.6 Din care: uzine de gaz 
1.7 Din care: furnale 
1.8 Din care: rafin ării de petrol 
1.9 Din care: industrie nuclear ă 
1.10 Din care: uzine de lichefiere a c ărbunelui 
1.11 Din care: uzine de lichefie re (GNL) / de regazificare 
1.12 Din care: uzine de gazificare (biogaz) 
1.13 Din care: gaze transformate în lichide 
1.14 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Sector energetic 
 
 
RO 45   RO 3.2.3. Specificarea consumului  final de energie 
1 Sectorul industrial 
1.1 Din care: siderurgie 
1.2 Din care: chimie şi petrochimie 
1.3 Din care: metale neferoase 
1.4 Din care: minerale nemetalice 
1.5 Din care: echipamente de transport 
1.6 Din care: ma şini şi utilaje 
1.7 Din care: industria extractiv ă 
1.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
1.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire  
1.10 Din care: lemn şi produse din lemn 
1.11 Din care: construc ţii 
1.12 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
1.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
2 Transporturi 
2.1 Din care: transport feroviar 
2.2 Din care: transportul prin conducte 
2.3 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
3 Sectorul reziden ţial 
4 Comer ţ şi servicii publice 
5 Agricultur ă/silvicultur ă 
6 Pescuit 
7 Nespecificat în alt ă parte - Altele 
 
 
RO 46   RO 3.2.4. Importuri şi exporturi 
Importuri şi exporturi de energie electric ă şi termică în funcţie de ţară. 
3.2.5. Produc ţia netă de energie electric ă şi produc ţia netă de energie termic ă ale 
autoproduc ătorilor 
Producţia netă de energie electric ă şi producţia netă de energie termic ă ale autoproduc ătorilor 
de energie electric ă şi termică trebuie înregistrate separat pe ntru centralele de cogenerare, 
pentru centralele produc ătoare de energie electric ă şi pentru centralele produc ătoare de 
energie termic ă, în cazul urm ătoarelor instala ţii şi tipuri de activitate: 
1 Total sector energetic 
1.1 Din care: mine de c ărbuni 
1.2 Din care: extrac ţia ţiţeiului şi gazului natural 
1.3 Din care: fabrici de combustibil brichetat 
1.4 Din care: cocserii 
1.5 Din care: fabrici de brichete de  lignit (BKB)/de brichete de turb ă (PB) 
1.6 Din care: uzine de gaz 
1.7 Din care: furnale 
1.8 Din care: rafin ării de petrol 
1.9 Din care: uzine de lichefiere a c ărbunelui 
1.10 Din care: uzine de lichefie re (GNL) / de regazificare 
1.11 Din care: uzine de gazificare (biogaz) 
1.12 Din care: gaze transformate în lichide 
1.13 Din care: unit ăţi de producere a mangalului 
1.14 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Sector energetic 
2 Toate celelalte sectoare: agregatele sunt  identice cu cele de pe lista prezentat ă la 
alineatul „3.2.3 Specifica ţia consumului final de energie”. 
 
 
RO 47   RO 3.2.6. Consumul autoproduc ătorilor de energie electric ă şi termică 
Consumul autoproduc ătorilor de energie electric ă şi termică trebuie înregistrat separat pentru 
centralele electrice, centralele de cogenerare şi centralele termice ale autoproduc ătorilor. 
1.) În cazul combustibililor solizi şi al gazelor artificiale  utilizate de autoproduc ători, trebuie 
înregistrate cantit ăţile pentru urm ătoarele produse energetice: antracit, c ărbune cocsificabil, 
alţi cărbuni bitumino şi, cărbuni subbitumino şi, lignit/c ărbune brun, turb ă, combustibil 
brichetat, cocs de  cocserie, cocs de gaz, gudron de c ărbune, brichete de lignit şi de turbă, gaz 
de uzină, gaz de cocserie, gaz de furnal şi gaz de convertizor cu oxigen. Cantit ăţile consumate 
trebuie înregistrate în cazul centralelor din urm ătoarele sectoare de activitate: 
1 Total sector energetic 
1.1 Din care: mine de c ărbuni 
1.2 Din care: fabrici de combustibil brichetat 
1.3 Din care: cocserii 
1.4 Din care: fabrici de brichete de  lignit (BKB)/de brichete de turb ă (PB) 
1.5 Din care: uzine de gaz 
1.6 Din care: furnale 
1.7 Din care: rafin ării de petrol 
1.8 Din care: lichefierea c ărbunelui 
1.9 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Sector energetic 
2 Sectorul industrial 
2.1 Din care: siderurgie 
2.2 Din care: chimie şi petrochimie 
2.3 Din care: metale neferoase 
2.4 Din care: minerale nemetalice 
2.5 Din care: echipamente de transport 
2.6 Din care: ma şini şi utilaje 
2.7 Din care: industria extractiv ă 
2.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
2.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire  
 
RO 48   RO 2.10 Din care: lemn şi produse din lemn 
2.11 Din care: construc ţii 
2.12 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
2.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
3 Transporturi: 
3.1 Din care: transport feroviar 
3.2 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
4 Alte sectoare 
4.1 Din care: comer ţ şi servicii publice 
4.2 Din care: sectorul reziden ţial 
4.3 Din care: agricultur ă/silvicultur ă 
4.4 Din care: Pescuit 
4.5 Din care: Nespecificat în alt ă parte 
 
2.) În cazul produselor petro liere utilizate de autoproduc ători, trebuie indicate cantit ăţile 
pentru urm ătoarele produse energetice: ţiţei, LGN, gaz de rafin ărie, GPL, nafta, kerosen tip 
Jet Fuel, alte tipuri de kerosen, motorin ă (păcură distilată), păcură grea, bitum (inclusiv 
Orimulsion), cocs de petrol şi alte produse petroliere. Cantit ăţile consumate trebuie 
înregistrate în cazul centralelor din urm ătoarele sectoare de activitate: 
1 Total sector energetic 
1.1 Din care: mine de c ărbuni 
1.2 Din care: extrac ţia ţiţeiului şi gazului natural 
1.3 Din care: cocserii 
1.4 Din care: furnale 
1.5 Din care: uzine de gaz 
1.6 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Sector energetic 
2 Sectorul industrial 
2.1 Din care: siderurgie 
 
RO 49   RO 2.2 Din care: chimie şi petrochimie 
2.3 Din care: metale neferoase 
2.4 Din care: minerale nemetalice 
2.5 Din care: echipamente de transport 
2.6 Din care: ma şini şi utilaje 
2.7 Din care: industria extractiv ă 
2.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
2.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire  
2.10 Din care: lemn şi produse din lemn 
2.11 Din care: construc ţii 
2.12 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
2.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
3 Transporturi: 
3.1 Din care: transportul prin conducte 
3.2 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
4 Alte sectoare 
4.1 Din care: comer ţ şi servicii publice 
4.2 Din care: sectorul reziden ţial 
4.3 Din care: agricultur ă/silvicultur ă 
4.4 Din care: Pescuit 
4.5 Din care: Nespecificat în alt ă parte 
 
 
RO 50   RO 3.) În ceea ce prive şte gazul natural consumat de autoproduc ători, trebuie înregistrate 
cantităţile consumate în cazul centralelor din urm ătoarele sectoare de activitate: 
1 Total sector energetic 
1.1 Din care: mine de c ărbuni 
1.2 Din care: extrac ţia ţiţeiului şi gazului natural 
1.3 Din care: apr ovizionarea rafin ăriilor de petrol 
1.4 Din care: cocserii 
1.5 Din care: uzine de gaz 
1.6 Din care: furnale 
1.7 Din care: uzine de lichefiere (GNL) şi de regazificare 
1.8 Din care: gaz transformat în lichide 
1.9 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Sector energetic 
2 Sectorul industrial 
2.1 Din care: siderurgie 
2.2 Din care: chimie şi petrochimie 
2.3 Din care: metale neferoase 
2.4 Din care: minerale nemetalice 
2.5 Din care: echipamente de transport 
2.6 Din care: ma şini şi utilaje 
2.7 Din care: industria extractiv ă 
2.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
2.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire  
2.10 Din care: lemn şi produse din lemn 
2.11 Din care: construc ţii 
2.12 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
2.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
3 Transporturi: 
 
RO 51   RO 3.1 Din care: transportul prin conducte 
3.2 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
4 Alte sectoare: 
4.1 Din care: comer ţ şi servicii publice 
4.2 Din care: sectorul reziden ţial 
4.3 Din care: agricultur ă/silvicultur ă 
4.4 Din care: pescuit 
4.5 Din care: Nespecificat în alt ă parte 
 
4.) În cazul energiei regenerabile şi al energiei ob ţinute din de şeuri utilizate de 
autoproduc ători, trebuie înregistrate cantit ăţile pentru urm ătoarele produse energetice: energia 
geotermal ă, energia termic ă solară, energia provenind din de şeuri industriale (neregenerabile), 
din deşeuri urbane (regenerabile), din de şeuri urbane (neregenerabile), din lemn/de şeuri din 
lemn/alte de şeuri solide, gaz de hald ă, gaz de canalizare, alte tipuri de biogaz şi 
biocombustibili lichizi. Cantit ăţile consumate trebuie înregistra te în cazul centralelor din 
următoarele sectoare de activitate: 
1 Total sector energetic 
1.1 Din care: uzine de gazificare 
1.2 Din care: mine de c ărbuni 
1.3 Din care: fabrici de combustibil brichetat 
1.4 Din care: cocserii 
1.5 Din care: rafin ării de petrol 
1.6 Din care: fabrici de brichete de  lignit (BKB)/de brichete de turb ă (PB) 
1.7 Din care: uzine de gaz 
1.8 Din care: furnale 
1.9 Din care: unit ăţi de producere a mangalului 
1.10 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Sector energetic 
2 Sectorul industrial 
2.1 Din care: siderurgie 
 
RO 52   RO 2.2 Din care: chimie şi petrochimie 
2.3 Din care: metale neferoase 
2.4 Din care: minerale nemetalice 
2.5 Din care: echipamente de transport 
2.6 Din care: ma şini şi utilaje 
2.7 Din care: industria extractiv ă 
2.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
2.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire  
2.10 Din care: lemn şi produse din lemn 
2.11 Din care: construc ţii 
2.12 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
2.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
3 Transporturi: 
3.1 Din care: transport feroviar 
3.2 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
4 Alte sectoare: 
4.1 Din care: comer ţ şi servicii publice 
4.2 Din care: sectorul reziden ţial 
4.3 Din care: agricultur ă/silvicultur ă 
4.4 Din care: pescuit 
4.5 Din care: Nespecificat în alt ă parte 
 
 
RO 53   RO 3.3. DATE STRUCTURALE PRIVIND PRODUC ŢIA DE ENERGIE ELECTRIC Ă ŞI 
TERMIC Ă 
3.3.1. Puterea electric ă maximă netă şi sarcina maxim ă 
Puterea trebuie raportat ă la 31 decembrie a anului de referin ţă respectiv. 
Această rubrică include atât puterea electric ă a centralelor produc ătoare de energie electric ă 
cât şi pe cea a centralelor de cogenerare. 
Puterea electric ă maximă netă reprezint ă totalul puterilor maxime nete ale tuturor centralelor 
luate individual pe parcursul unei perioade  date de exploatare. În scopul acestei colect ări de 
date, se presupune c ă perioada de exploatare este continu ă: în practic ă, cel puţin 15 ore pe zi. 
Puterea maxim ă netă reprezint ă energia electric ă maximă, considerat ă numai energie activ ă, 
care poate fi furnizat ă în mod continuu, cu toate instala ţiile în func ţiune, la punctul de 
racordare la re ţea. Sarcina maxim ă reprezint ă valoarea cea mai mare a energiei electrice 
absorbite sau furnizate de o re ţea sau de mai multe re ţele combinate dintr-o ţară. 
Următoarele cantit ăţi trebuie înregistrate atât pentru produc ătorii cu activitate principal ă cât şi 
pentru autoproduc ători: 
1. Total 
2. Energie nuclear ă 
3. Energie hidroelectric ă 
3.1 Din care: acumulare prin pompare 
4. Energie geotermal ă 
5. Energie solar ă 
6. Energia mareelor, a valurilor şi a mării 
7. Energie eolian ă 
8. Energie termoelectric ă 
8.1 Din care: abur 
8.2 Din care: ardere intern ă 
8.3 Din care: turbin ă cu gaze 
8.4 Din care: ciclu combinat 
8.5 Din care: altele 
A se preciza dac ă este cazul. 
 
 
RO 54   RO Următoarele cantit ăţi trebuie declarate numai în cazul produc ătorilor având ca activitate 
principală producerea de energie: 
9. Sarcina maxim ă 
10. Puterea maxim ă disponibil ă 
11. Data şi ora la care a survenit sarcina maxim ă 
 
3.3.2. Puterea electric ă maximă netă a combustibililor 
Puterea electric ă maximă netă a combustibililor trebuie înregistrat ă în cazul produc ătorilor cu 
activitate principal ă de produc ţie şi autoproduc ătorilor şi separat pentru fiecare tip de central ă 
monocombustibil ă sau multicombustibil ă menţionată în tabelul urm ător. Trebuie inserate 
indicaţii privind tipul de combustibil utilizat drep t combustibil primar sau alternativ pentru 
toate tipurile de centralele multicombustibile. 
1. Centrale monocombustibile: 
1.1 Pe baz ă de cărbuni sau produse din c ărbuni 
Această categorie include gazul de cocserie, gazul de furnal şi gazul de convertizor cu 
oxigen. 
1.2 Pe baz ă de combustibili lichizi 
Această categorie include gazul de rafin ărie. 
1.3 Pe baz ă de gaz natural 
Această categorie include gazul de uzin ă. 
1.4 Pe baz ă de turbă 
1.5 Pe baz ă de combustibili regenerabili şi deşeuri 
2 Centrale multicombustibile, pe baz ă de combustibili solizi şi lichizi 
3 Centrale multicombustibile, pe baz ă de combustibili solizi şi gaz natural 
4 Centrale multicombustibile, pe baz ă de combustibili lichizi şi gaz natural 
5 Centrale multicomustibile, pe baz ă de combusitbili solizi, lichizi şi gaz natural 
Sistemele multicombustibile includ numai unit ăţile care pot arde mai mu lt de un singur tip de 
combustibil în regim con tinuu. Centralele cu unit ăţi separate care utilizeaz ă combustibili 
diferiţi trebuie împ ărţite în categoriile adecvate de centrale monocombustibile. 
 
RO 55   RO 3.4. UNIT ĂŢI DE MĂSURĂ 
1 Cantit ăţi 
energetice Energie electric ă: GWh 
Energie termic ă TJ 
Combustibili minerali solizi şi gaze artificiale: se aplic ă unităţile de 
măsură de la capitolul 1 al  prezentei anexe. 
Gaz natural: se aplic ă unităţile de m ăsură de la capitolul 2 al 
prezentei anexe. 
Petrol şi produse petro liere: se aplic ă unităţile de m ăsură de la 
capitolul 4 al prezentei anexe. 
Energii regenerabile şi deşeuri: se aplic ă unităţile de măsură de la 
capitolul 5 al prezentei anexe. 
2 Capacitate Capacitatea de gene rare a energiei electrice: MWe 
Capacitatea de generare a energiei termice: MWt 
 
3.5. DEROG ĂRI ŞI SCUTIRI 
Franţa beneficieaz ă de o derogare de 4 an i începând cu data intr ării în vigoare a prezentului 
regulament în ceea ce prive şte înregistrarea agregatelor privind energia termic ă. 
4. PETROL ŞI PRODUSE PETROLIERE 
4.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZ Ă 
În lipsa unor dispozi ţii contrare, aceast ă colectare de date se aplic ă următoarelor produse 
energetice: 
 Produs 
energetic Definiţie 
1 Ţiţei Ţiţeiul este un tip de petrol mineral de origine natutral ă, care con ţine 
un mestec de hidrocarburi şi impurităţi asociate, precum sulful. Se 
găseşte în stare lichid ă în condiţii normale de temperatur ă şi presiune 
de suprafa ţă, iar caracteristicile fizice (densitate, vâscozitate etc.) 
sunt foarte variabile. Aceast ă categorie include condensatele extrase 
din gazele asociate sau neasociate din z ăcăminte sau perimetre de 
exploatare, unde este amestecat cu ţiţeiul comercial. 
2 LGN LGN-urile sunt hidrocar buri lichide sau lichefiate ob ţinute din gaz 
natural în instala ţii de separare sau de prel ucrare a gazului. Printre 
lichidele care provin din gaz natural se num ără etanul, propanul, 
butanul (normal şi isobutanul), pentanul, isopentanul şi pentanul plus 
(denumit uneori benzin ă naturală sau condensat de uzin ă). 
 
RO 56   RO 3 Materii prime 
pentru rafinării Materiile prime pentru rafin ării constau în petrol prelucrat care 
urmează să fie prelucrat suplimentar (de exemplu p ăcură distilată 
direct sau motorin ă în vid) f ără amestecare. Dup ă o prelucrare 
suplimentar ă, urmează să fie transformate într-una sau mai multe 
componente şi/sau produse finite. Aceast ă definiţie se applic ă, de 
asemenea, retururilor din petrochimie pentru rafin ării (bezina de 
piroliză, fracţii C4, frac ţii de motorin ă şi păcură). 
4 Aditivi/ 
compuşi 
oxigenaţi Aditivii sunt compu şi diferiţi de hidrocarburi care sunt ad ăugaţi sau 
amestecaţi cu un alt produs pent ru a modifica propriet ăţile 
respectivului combustibil (de exemplu, cifra octanic ă, cifra cetanic ă, 
proprietăţile la rece etc.): 
• compuşi oxigena ţi, precum alcoolii (metanol, etanol), eterii [de ex. 
MTBE (metil ter ţ butil eter), ETBE (etil ter ţ butil eter), TAME (ter ţ 
amil metil eter)]; 
• esterii (de ex. rapi ţa sau ester dimetilic etc.); 
• compuşi chimici (de ex. TMP, TEP şi detergen ţii). 
Notă: Cantităţile de aditivi/compu şi oxigenaţi (alcooli, eteri, esteri şi 
alţi compuşi chimici) înregistra ţi în aceast ă categorie trebuie s ă 
corespund ă cantităţilor care urmeaz ă să fie amestecate cu 
combustibili sau utilizate drept combustibil. 
4.1 Din care: 
Biocombustibili Biobenzina şi biomotorinele. Se aplic ă definiţiile de la capitolul 5, 
„Energii regenerabile şi energie ob ţinută din deşeuri”. 
Cantităţile de biocombustibili lichizi înregistra ţi în aceast ă categorie 
corespund cantit ăţilor de biocombustibil propriu-zis şi nu volumului 
total de lichide cu care se amestec ă biocombustibilii. 
Sunt excluse toate schimburile de biocombustibili care nu au fost 
amestecaţi cu combustibili pentru transporturi (adic ă sunt utiliza ţi în 
forma lor pur ă); aceştia trebuie înregistra ţi în conformitate cu 
capitolul 5. Biocombustibilii care fac obiectul schimburilor ca 
elemente componente ale combustibili lor pentru tran sport trebuie s ă 
apară la rubrica produsului corespunz ător, indicându-se propor ţia de 
biocombustibil care intr ă în compozi ţia sa. 
5 Alte 
hidrcarburi Această categorie include ţiţeiul sintetic ob ţinut din nisipuri asfaltice, 
uleiurile minerale extrase din şisturile bituminoase etc., lichidele 
obţinute în urma transform ării gazului în benzin ă, (a se vedea 
capitolul 2), hidrogenul şi uleiurile emulsionate  (de ex. Orimulsion). 
Această rubrică nu include produc ţia de şisturi bituminoase care intr ă 
în capitolul 1. 
Producţia de uleiuri din şisturi bituminoase (produs secundar) trebuie 
înregistrat ă la rubrica „Din alte surse” în categoria „Alte 
 
RO 57   RO hidrocarburi”. 
6 Gaz de 
rafinărie (ne 
lichefiat) Gazul de rafin ărie este un amestec de gaze necondensabile, care 
constau în principal în  hidrogen, metan, etan şi olefine ob ţinute în 
urma distil ării ţiţeiului sau trat ării produselor petroliere (de ex. prin 
cracare) în rafin ării. Aici sunt incluse şi gazele returnate din 
petrochimie. 
7 Etan Etanul (C2H6) este o hidrocarbur ă cu catenă dreaptă, gazoasă în stare 
naturală, extrasă din gaz natural şi din gaze de rafin ărie. 
8 GPL GPL-urile sunt hi drocarburi parafinice u şoare obţinute în urma 
proceselor de rafinare şi în instala ţiile de stablizare a ţiţeiului şi de 
prelucrare gazului natural. Acest ea constau în principal din propan 
(C3H8) şi butan (C4Hl0) sau dintr-o combina ţie între cele dou ă. 
Propilena, butilena, isopropilena şi isobutilena ar putea de asemenea 
să fie incluse aici. GPL-urile sunt de obicei lichefiate la presiune 
pentru transport şi depozitare. 
9 Nafta Nafta este o materie prim ă atât pentru industria petrochimic ă (de ex. 
producerea de etilen ă sau de compu şi aromatici), cât şi pentru 
producerea de benzin ă prin reformare sau izomerizare în rafin ării. 
Nafta include materialele care au o temperatur ă de distilare între 
30°C şi 210°C sau un interval între aceste valori. 
10 Bezina auto Const ă dintr-un amestec de hidrocarburi u şoare care au temperatura 
de distilare între 35°C şi 215°C. Este utilizat ă drept combustibil 
pentru motoarele cu aprindere ale vehiculelor de transport terestru. Benzina auto poate con ţine aditivi, compu şi oxigenaţi şi amelioratori 
ai cifrei octanice, inclusiv compu şi ai plumbului, precum TEP sau 
TMP. 
Această categorie include componentele de amestec ale bezinei auto 
(cu excep ţia aditivilor/compu şilor oxigena ţi), de exemplu alchila ţii, 
izomeraţii, reforma ţii, bezina de cracare destina ţi utilizării ca benzin ă 
auto finisat ă. 
10.1 Din care: 
Biobenzina Se aplică definiţiile de la capitolul 5, „Energii regenerabile şi energie 
obţinută din deşeuri”. 
11 Benzina de 
aviaţie  Este o benzin ă special preparat ă pentru motoarele cu piston ale 
avioanelor, cu o cifr ă octanică adecvată acestui tip de motoare, cu o 
temparatur ă de înghe ţ de -60°C şi un interval de distilare de obicei 
între 30°C şi 180°C. 
12 Benzin ă tip 
Jet Fuel (nafta tip Jet Fuel sau JP4) Această categorie include toate hidrocarburile u şoare utilizate de 
turbomotoarele avioanelor, care se distileaz ă între 100°C şi 250°C şi 
se obţin prin amestecarea kesosenului şi benzinei sau naftei în a şa fel 
încât concentra ţia de compu şi aromatici s ă nu depăşească 25% din 
volum şi presiunea de vapori s ă fie între 13.7kPa şi 20.6kPa. 
 
 
RO 58   RO 13 Kerosen tip 
Jet Fuel Distilat utilizat de turbomotoarele avioanelor. Are acelea şi 
caracteristici de distilare între 150°C şi 300°C (în general pân ă la 
250°C) şi acelaşi punct de aprindere ca şi kerosenul. În plus, are 
caracteristici specifice (p recum temperatura de înghe ţ), care sunt 
stabilite de Asocia ţia Interna ţională a Transporturilor Aeriene 
(IATA). 
Această categorie include componentele pentru amestec cu kerosen.  
14 Alte tipuri de 
kerosen Distilat de petrol rafinat utilizat în alte sectoare decât transportul 
aerian. Se distileaz ă la o temperatur ă între 150°C şi 300°C. 
15 Motorin ă 
(păcură 
distilată) Motorina este în principal un distilat intermediar care se distileaz ă la 
o temperatur ă între 180°C şi 380°C. Aceast ă categorie include 
componentele pentru amestec. Exist ă mai multe tipuri de calitate în 
funcţie de utilizare: 
15.1 Din care: 
Motorina pentru transporturi Motorină pentru motoare diesel cu aprindere prin compresie 
(autovehicule, camioane etc.), care are de obicei un con ţinut redus de 
sulf; 
15.1.1 De la punctul 
15,1, din care: biomotorinele Se aplică definiţiile de la capitolul 5, „Energii regenerabile şi energie 
obţinută din deşeuri”. 
15.2 Din care: 
motorina pentru încălzire şi 
alte utiliz ări Combustibil u şor pentru înc ălzirea spa ţiilor industriale şi comerciale, 
motorină pentru transporturile navale şi motorin ă pentru 
transporturile feroviare, alte tipuri de motorin ă inclusiv motorinele 
grele, care se distileaz ă la o temperatur ă între 380°C şi 540°C şi care 
sunt utilizate ca materii prime în petrochimie. 
16 Păcură Include toate tipurile de p ăcură rezidual ă (grea) (inclusiv cele 
obţinute prin amestec), a c ăror vâscozitate cinematic ă depăşeşte 10 
cSt la 80°C. Punctul de aprindere es te întotdeauna de peste 50°C, iar 
densitatea este întotdeau na de peste 0.90 kg/l. 
16.1 Din care: cu 
conţinut 
redus de sulf Păcură grea cu con ţinut de sulf sub 1%. 
16.2 Din care: cu 
conţinut 
ridicat de sulf Păcură grea cu con ţinut de sulf de minim 1%. 
17 White Spirit 
şi SBP Sunt distilate intermediare rafinate, cu un interval de distilare ca al 
naftei/kerosenului. Acestea se subîmpart dup ă cum urmeaz ă: 
- Benzine speciale (SBP): uleiuri u şoare care se distileaz ă între 30°C 
 
RO 59   RO şi 200°C. Exist ă 7 sau 8 tipuri de calitate de benzine speciale, în 
funcţie de intervalul de distilare. Ac este tipuri de calitate se stabilesc 
în funcţie de diferen ţa de temperatur ă între punctele de distilare 
pentru 5% şi 90% din volum (temperaturr ă ce nu dep ăşeşte 60°C). 
- White Spirit: benzin ă industrial ă cu un punct de aprindere de peste 
30°C. Intervalul de distilare pent ru white spirit este între 135°C şi 
200°C. 
18 Lubrifian ţi Hidrocarburi ob ţinute din produse secundare de distilare; sunt în 
principal utiliza ţi pentru a reduce frecarea între suprafe ţele de sprijin. 
Aici intră toate categoriile finisate de ulei uri lubrifiante, de la uleiul 
de ax la uleiul pentru cilindr i, inclusiv cele utilizate la gr ăsimile 
lubrifiante, uleiurile de motor şi toate categoriile de uleiuri de baz ă 
pentru lubrifian ţi. 
19 Bitum Este o hidrocarbur ă solidă, semi-solid ă sau vâscoas ă cu o structur ă 
coloidală, de culoare brun ă sau neagr ă, obţinută ca reziduu în urma 
distilării ţiţeiului, prin distilar ea în vid a reziduur ilor de petrol din 
distilarea atmosferic ă. Bitumul mai este denumit şi asfalt şi este 
utilizat în principal la construc ţii de drumuri şi ca material pentru 
acoperişuri. 
Această categorie cuprinde bitumul fluidizat şi bitumul diluat. 
20 Unsori 
consistente Acestea sunt hidrocarburi  alifatice saturate. Unsorile consistente sunt 
reziduuri extrase în urma deparafin ării uleiurilor lubrifiante. Au o 
structură cristalină, mai mult sau mai pu ţin fină, în funcţie de calitate. 
Caracteristicile principale sunt dup ă cum urmeaz ă: sunt incolore, 
inodore şi translucide, cu un punct de topire de peste 45°C. 
21 Cocs de 
petrol Este un produs secundar solid, negru, ob ţinut în principal prin 
cracarea şi carbonizarea materiilor prim e derivate din petrol, a 
reziduurilor de distil are în vid, a gudronului şi a smoalei prin procese 
precum cocsificarea intârzit ă sau cocsificarea fluid ă. Constă în 
principal din carbon (90 to 95%) şi are un con ţinut redus de cenu şă. 
Este utilizat ca materie prim ă pentru cocserii în  industria siderurgic ă, 
pentru înc ălzire, pentru producerea electrozilor şi pentru producerea 
de substan ţe chimice. Cele mai importante dou ă categorii ale 
cocsului de petrol sunt „cocsul verde” şi „cocsul calcinat”. 
Cocsul de petrol mai include şi „cocsul de cataliz ă”, care se depune 
pe catalizator în cursul proceselor  de rafinare; acest tip de cocs nu 
este recuperabil şi este de obicei utiliz at drept combustibil de 
rafinărie. 
22 Alte produse Aceast ă categorie include toate produsele nemen ţionate mai sus, de 
exemplu: gudronul şi sulful. 
Include compu şii aromatici (de ex. BTX sau benzenul, toluenul şi 
 
RO 60   RO xilena) şi olefinele (de ex. propi lena) produse în rafin ării. 
 
4.2. LISTA DE AGREGATE În lipsa unor dispozi ţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe urm ătoarea list ă pentru 
toate produsele energetice enum erate la alineatul precedent. 
4.2.1. Aprovizionarea şi sectorul de transformare 
Tabelul urm ător se aplic ă în cazul ţiţeiului, LGN-urilor, materiilor prime pentru rafin ării, 
aditivilor, biocombustibililor şi altor hidrocarburi: 
1. Produc ţia naţională 
Nu se aplic ă materiilor prime pentru rafin ării şi biocombustibililor. 
2 Din alte surse 
Aditivi, biocombustibili şi alte hidrocarburi, a c ăror produc ţie a fost deja înregistrat ă în 
alte bilanţuri privind combustibilii.  
Nu se aplic ă în cazul ţiţeiului, LGN-urilor şi materiilor prime pentru rafin ării. 
2.1 Din care: din c ărbune 
Această categorie include lichidele produs e în uzinele de lichefiere a c ărbunelui şi 
producţia de lichide a cocseriilor. 
2.2 Din care: din gaz natural 
Producerea de benzin ă sintetică poate utiliza gaz natural ca materie prim ă. Cantitatea 
de gaz necesar ă pentru peoducerea de metanol se înregistreaz ă în conformitate cu 
capitolul 2, în timp ce cantit ăţile de metanol primite se înregistreaz ă în această rubrică. 
2.3 Din care: din energii regenerabile 
Această categorie include bioc ombustibilii utiliza ţi pentru amestecul cu combustibili 
pentru transporturi. 
Producţia se înregistreaz ă în conformitate cu capitolul 5, iar cantit ăţile pentru 
amestecare sunt înregistrate în aceast ă rubrică. 
3 Retururi din petrochimie 
Reprezint ă produse finite sau semifinite, care s unt returnate de consumatorii finali la 
rafinării pentru prelucrare, amestec sau vânzar e. Este vorba de obicei despre produse 
secundare ale industriei petrochimice. 
Se aplică numai în cazul materiilor prime pentru rafin ării. 
4 Produse transferate 
Produse petroliere importate care sunt recl asificate ca materii prime pentru a fi 
 
RO 61   RO prelucrate suplimentar în rafin ării, fără a fi livrate consumatorilor finali. 
Se aplică numai în cazul materiilor prime pentru rafin ării. 
5 Importuri şi exporturi 
Această categorie include cantit ăţile de ţiţei şi produse importate sau exportate în 
conformitate cu acordurile de prelucrare (adic ă rafinare pentru ter ţi). Ţiţeiul şi LGN-
urile trebuie înregist rate ca provenind din ţara de origine ini ţială; în cazul materiilor 
prime pentru rafin ării şi produselor finite trebuie s ă se ţină cont de ultima ţară de 
provenien ţă. 
Aici intră toate lichidele din gaz (de ex. GPL) extrase în urma regazific ării gazului 
natural lichefiat importat şi produsele petroliere importate  sau exportate direct de 
industria petrochimic ă. 
Notă: Importurile şi exporturile de etanol (înregis trate în coloana „Aditivi/compu şi 
oxigenaţi”) trebuie s ă corespund ă cantităţilor de etanol destinate utiliz ării drept 
combustibil. 
Reexporturile de petrol importa t pentru prelucrare în zone libere trebuie înregistrate ca 
exporturi de produse efectuate de ţara de prelucrare c ătre ţara de destina ţie finală. 
6 Utilizare direct ă 
Ţiţeiul, LGN -urile, aditivii şi compuşii oxigena ţii (inclusiv partea reprezentat ă de 
biocombustibili) şi alte hidrocarburi utilizate direct f ără a fi prelucrate în rafin ării. 
Această categorie include ţiţeiul utilizat pentru producerea de energie electric ă. 
7 Varia ţia stocurilor 
O creştere a stocurilor este indicat ă de un num ăr negativ, iar o diminuare apare sub 
forma unui num ăr pozitiv. 
8 Cantit ăţi intrate în rafin ării (calculate) 
Reprezint ă cantitatea total ă de produse care, conform calcule lor, a intrat în procesul de 
rafinare. Aceasta se calculeaz ă după cum urmeaz ă: 
Producţia naţională + din alte surse + retururi di n industrie + produse transferate + 
importuri – exporturi – utilizare direct ă + variaţia stocurilor 
9 Diferen ţe statistice 
Reprezint ă cantitaţile calculate intrate în rafin ării minus cantita ţile observate intrate în 
rafinării. 
10 Cantit ăţi intrate în rafin ării (observate) 
Cantităţi măsurate ca intr ări în rafin ării 
 
RO 62   RO 11 Pierderi de rafinare 
Reprezint ă diferenţa dintre cantit ăţile intrate în rafin ării (observate) şi producţia brută a 
rafinăriilor. Pierderile pot ap ărea în timpul procesului de  distilare din cauza evapor ării. 
Pierderile înregistrate au valoare pozitiv ă. Pot exista cre şteri de volum, dar nu şi 
creşteri de mas ă. 
12 Totalul stocurilor ini ţiale şi finale pe teritoriul na ţional 
Reprezint ă toate stocurile de pe teritoriul na ţional, inclusiv stocurile de ţinute de stat, de 
consumatorii importan ţi sau de organiza ţiile care se ocup ă cu deţinerea de stocuri, 
stocurile de pe vasele ocean ice care sosesc, stocurile de ţinute în zonele libere şi 
stocurile de ţinute pentru ter ţi, în conformitate cu acordur ile bilaterale guvernamentale 
sau nu. Termenii „initiale” şi „finale” se refer ă la prima şi respectiv ultima zi a 
perioadei de referin ţă. 
13 Puterea calorific ă netă 
Producţia, importurile şi exporturile şi media general ă. 
 
Tabelul urm ător se aplic ă numai la produsele finite (gaz de rafin ărie, etan, GPL, nafta, 
benzină auto, bezin ă de aviaţie, benzin ă tip Jet Fuel, kerosen tip Jet Fuel, alte tipuri de 
kerosen, motorin ă, păcură cu conţinut ridicat şi scăzut de sulf, white spirit şi SBP, lubrifian ţi, 
bitum, unsori consistent e, cocs de petrol şi alte produse). Ţiţeiul şi LGN-urile utilizate direct 
trebuie înregistrate ca livr ări de produse finite şi ca transferuri între produse: 
1 Produsele primare primite 
Reprezint ă cantităţile de ţiţei de provenien ţă internă sau importate (inclusiv 
condensatele) şi LGN-urile de provenien ţă internă care sunt utilizate direct, f ără a fi 
prelucrate în rafin ăriile de petrol şi retururile din petrochimie care sunt utilizate direct, 
deşi nu sunt combustibili primari. 
2 Produc ţia brută a rafinăriilor 
Reprezint ă producţia de produse finite a rafin ăriilor sau uzinelor de amestecare. 
Această rubrică nu include pierderile de rafinare , dar include consumul propriu al 
rafinăriilor. 
3 Produse reciclate 
Este vorba de produsele finite care trec a doua oar ă prin circuitul comercial,dup ă ce au 
fost livrate o dat ă consumatorilor finali (de ex. lubrifian ţii uzaţi care sunt reprelucra ţi). 
Trebuie făcută o distincţie între aceste cantit ăţi şi retururile din petrochimie. 
4 Consumul propriu al rafin ăriilor 
Reprezint ă produse petroliere consumat e pentru exploatarea rafin ăriilor. 
 
RO 63   RO În această categorie nu intr ă produsele utilizate de compan iile petroliere în alte scopuri 
decât cel de rafinare, de ex. bunc ăraj sau consumul na velor petroliere. 
Sunt inclu şi combustibilii utiliza ţi de rafinării la producerea de energie electric ă şi 
termică vândută. 
4.1 Din care: consumul pentru producerea de energie electric ă 
Reprezint ă cantităţile utilizate pentru produ cerea de energie electric ă în centralele 
rafinăriilor. 
4.2 Din care: consumul pentru c ogenerarea de energie electric ă şi termică 
Reprezint ă cantităţile utilizate pentru cogene rarea de energie electric ă şi termică în 
centralele rafin ăriilor. 
5 Importuri şi exporturi 
6 Bunc ăraj 
7 Transferuri între produse 
Reprezint ă cantităţile de produse a c ăror clasificare s-a schimbat, fie pentru c ă 
specificaţiile acestora au fost modificate, fie pentru c ă aceste produse au fost 
amestecate pentru a forma un alt produs. 
O valoare negativ ă pentru un produs trebuie compensat ă de una (sau mai multe) valori 
pozitive pentru unul sau mai multe produse şi invers; totalul net trebuie sa fie zero. 
8 Produse transferate 
Produse petroliere importate care sunt recl asificate ca materii prime pentru a fi 
prelucrate suplimentar în rafin ării, fără a fi livrate consumatorilor finali. 
9 Varia ţia stocurilor 
O creştere a stocurilor este indicat ă de un num ăr negativ, iar o diminuare apare sub 
forma unui num ăr pozitiv. 
10 Livr ări interne brute calculate 
Acestea se calculeaz ă după cum urmeaz ă: 
Produsele primare primite + produc ţia brută a rafinăriilor + produsele reciclate – 
consumul propriu al rafin ăriilor + importuri – exporturi – bunc ăraj + transferurile între 
produse – produsele transferate + varia ţia stocurilor 
11 Diferen ţa statistică 
Reprezint ă livrările interne brute calculate minus livr ările interne brute observate. 
 
RO 64   RO 12 Livr ări interne brute observate 
Reprezint ă livrările observate de produse petroliere  finite, provenind din surse primare 
(de ex. rafin ării, uzine de amestecare etc) c ătre piaţa internă. 
Această cifră poate fi diferit ă de cifra calculat ă din cauza, de exemplu, a diferen ţelor de 
câmp de aplicare şi/sau diferen ţelor de definire în sisteme de înregistrare diferite. 
12.1 Din care: livr ări brute pentru sectorul petrochimic 
Reprezint ă cantităţi de combustibili livrate pent ru sectorul petrochimic. 
12.2 Din care: Consum energetic în petrochimie 
Reprezint ă cantităţile de petrol utilizate drept combustibil pentru procesele 
petrochimice precum cracarea cu aburi. 
12.3 Din care: Consum neenergetic în petrochimie 
Reprezint ă cantităţile de petrol utilizat în petr ochimie pentru producerea de etilen ă, 
propilenă, butilenă, gaz de sintez ă, produse aromatice, butadien ă şi de alte materii 
prime bazate pe hidrocarburi în procese precum cracarea cu abur, aromatizarea şi 
reformarea cu abur. Cantit ăţile de petrol utilizat drept co mbustibil nu sunt incluse aici. 
13 Retururi din petrochimie pentru rafin ării 
14 Nivelurile stocurilor ini ţiale şi finale 
Reprezint ă toate stocurile de pe teritoriul na ţional, inclusiv stocurile de ţinute de stat, de 
consumatorii importan ţi sau de organiza ţiile care se ocup ă cu deţinerea de stocuri, 
stocurile de pe vasele ocean ice care sosesc, stocurile de ţinute în zonele libere şi 
stocurile de ţinute pentru ter ţi, în conformitate cu acordur ile bilaterale guvernamentale 
sau nu. Termenii „initiale” şi „finale” se refer ă la prima şi respectiv ultima zi a 
perioadei de referin ţă. 
15 Varia ţia stocurilor la serviciile de utilitate public ă 
Reprezint ă variaţia stocurilor care sunt de ţinute de serviciile de utilitate public ă şi nu 
sunt contabilizate în nivelurile stocurilor sau în varia ţia stocurilor înregistrate în alt ă 
parte. O cre ştere a stocurilor este indicat ă de un num ăr negativ, iar o diminuare apare 
sub forma unui num ăr pozitiv. 
Această rubrică include ţiţeiul şi LGN-urile utilizate direct, dac ă este cazul. 
16 Puterea calorific ă netă a livrărilor interne brute 
 
 
RO 65   RO În ceea ce prive şte sectorul de transformare, urm ătoarele agregate se aplic ă pentru toate 
tipurile de combustibili, cu excep ţia materiilor prime pentru rafin ărie, aditivilor/compu şilor 
oxigenaţi, biocombustibililor şi altor hidrocarburi , dar inclusiv biocombustibilii utiliza ţi în 
scopuri neenergetice (cocs de petrol şi altele, care trebuie înregistra ţi separat): 
1 Total sector de transformare 
Totalul cantit ăţilor de combustibili utiliza ţi pentru transformarea primar ă şi secundar ă a 
energiei. 
1.1 Din care: centrale electrice care au ca activitate principal ă producerea de energie 
electrică 
1.2 Din care: centrale electrice ale autoproduc ătorilor 
1.3 Din care: centrale de  cogenerare care au ca activitate principal ă producerea combinat ă 
de energie termic ă şi electrică 
1.4 Din care: centrale de cogenerare ale autoproduc ătorilor 
1.5 Din care: centrale termice care au ca activitate principal ă producerea de energie termic ă
1.6 Din care: centrale termice ale autoproduc ătorilor 
1.7 Din care: Uzin ă de gaz/gazificare 
1.8 Din care: pentru amestec cu gaz natural 
1.9 Din care: cocserii 
1.10 Din care: furnale 
1.11 Din care: industria petrochimic ă 
1.12 Din care: fabrici de combustibil brichetat 
1.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Transformare 
 
4.2.2. Sectorul energetic În ceea ce prive şte sectorul energetic, urm ătoarele agregate se aplic ă la toate tipurile de 
combustibili, cu excep ţia materiilor prime pentru rafin ărie, aditivilor/compu şilor oxigena ţi, 
biocombustibililor şi altor hidrocarburi, dar inclusiv biocombustibilii utiliza ţi în scopuri 
neenergetice (cocs de petrol şi altele, care trebuie înregistra ţi separat): 
1 Total sector energetic 
Cantitatea total ă utilizată ca energie în sectorul energetic 
1.1 Din care: mine de c ărbuni 
 
RO 66   RO 1.2 Din care: extrac ţia ţiţeiului şi gazului natural 
1.3 Din care: cocserii 
1.4 Din care: furnale 
1.5 Din care: uzine de gaz 
1.6 Din care: centrale electrice 
Centrale electrice, centrale de cogenerare şi centrale termice. 
1.7 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Sector energetic 
2 Pierderi de distribu ţie 
Pierderi survenite în afara rafin ăriei din cauza transportului şi distribuţiei. 
Includ pierderile pe conducte. 
 
4.2.3. Specificarea consumului  final de energie 
În ceea ce prive şte specificarea consumului  final de energie, urm ătoarele agregate se aplic ă 
pentru toate tipurile de combustibili, cu excep ţia materiilor prime pentru rafin ărie, 
aditivilor/compu şilor oxigena ţi, biocombustibililor şi altor hidrocarburi, dar inclusiv 
biocombustibilii utiliza ţi în scopuri neenergetice (cocs de petrol şi altele, care trebuie 
înregistra ţi separat): 
1 Consum final de energie 
2 Sectorul industrial 
2.1 Din care: siderurgie 
2.2 Din care: chimie şi petrochimie 
2.3 Din care: metale neferoase 
2.4 Din care: minerale nemetalice 
2.5 Din care: echipamente de transport 
2.6 Din care: ma şini şi utilaje 
2.7 Din care: industria extractiv ă 
2.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
2.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire  
2.10 Din care: lemn şi produse din lemn 
 
RO 67   RO 2.11 Din care: construc ţii 
2.12 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
2.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
3 Transporturi 
3.1 Din care: avia ţie internaţională 
3.2 Din care: avia ţie internă 
3.3 Din care: transport rutier 
3.4 Din care: transport feroviar 
3.5 Din care: naviga ţie internă 
3.6 Din care: transportul prin conducte 
3.7 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
4 Alte sectoare 
4.1 Din care: comer ţ şi servicii publice 
4.2 Din care: sectorul reziden ţial 
4.3 Din care: agricultur ă/silvicultur ă 
4.4 Din care: pescuit 
4.5 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Altele 
5 Consum neenergetic total 
Cantităţi utilizate ca materii prime în diferite sectoare şi neutilizate drept combustibil 
sau transformate în alt tip de combustibil. Aceste cantit ăţi sunt incluse în lista de 
agregate de mai sus. 
5.1 Din care: sectorul de transformare 
5.2 Din care: sectorul energetic  
5.3 Din care: Transporturi 
5.4 Din care: Sectorul industrial 
5.4.1 Sectorul industrial, din care: chimic (inclusiv petrochimic) 
 
RO 68   RO 5.5 Din care: Alte sectoare 
 
4.2.4. Importuri şi exporturi 
Importuri în func ţie de ţara de origine şi exporturi în func ţie de ţara de destina ţie. A se vedea 
de asemenea notele pentru agrega tul nr. 5 de la alineatul 4.2.1. 
4.2.5. Consumul autoproduc ătorilor de energie electric ă şi termică 
Consumurile autoproduc ătorilor de energie electric ă şi termică trebuie înregistate separat 
pentru centralele produc ătoare de energie electric ă, pentru centralele de cogenerare şi pentru 
centralele produc ătoare de energie termic ă. 
Produsele energetice urm ătoare nu sunt incluse aici: materii prime pentru rafin ărie, 
aditivi/compu şi oxigena ţi, biocombustibili, alte hidrocarburi, etan, benzin ă auto, biogazolin ă, 
benzină de aviaţie, benzin ă tip Jet Fuel (nafta tip Jet Fuel sau JP4), white spirit şi SBP şi 
lubrifianţi. 
Consumul se refer ă la centralele sau activit ăţile următoare: 
1 Total sector energetic 
Cantitatea total ă utilizată ca energie în sectorul energetic 
1.1 Din care: mine de c ărbuni 
1.2 Din care: extrac ţia ţiţeiului şi gazului natural 
1.3 Din care: cocserii 
1.4 Din care: furnale 
1.5 Din care: uzine de gaz 
1.6 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Sector energetic 
2 Sectorul industrial 
2.1 Din care: siderurgie 
2.2 Din care: chimie şi petrochimie 
2.3 Din care: metale neferoase 
2.4 Din care: minerale nemetalice 
2.5 Din care: echipamente de transport 
2.6 Din care: ma şini şi utilaje 
2.7 Din care: industria extractiv ă 
 
RO 69   RO 2.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
2.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire  
2.10 Din care: lemn şi produse din lemn 
2.11 Din care: construc ţii 
2.12 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
2.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
3 Transporturi 
3.1 Din care: transportul prin conducte 
3.2 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
4 Alte sectoare 
4.1 Din care: comer ţ şi servicii publice 
4.2 Din care: sectorul reziden ţial 
4.3 Din care: agricultur ă/silvicultur ă 
4.4 Din care: pescuit 
4.5 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Altele 
 
4.3. UNIT ĂŢI DE MĂSURĂ 
1 Cantit ăţi 
energetice 10³ tone 
2 Puterea calorific ă MJ/ton ă 
 
4.4. DEROG ĂRI ŞI SCUTIRI 
Ciprul este scutit de obliga ţia de a declara agregatele defi nite la alineatul 4.2.3, punctele 4 
(Alte sectoate) şi 5 (Consum neenergetic total); trebuie declarate numai valorile totale. 
Ciprul beneficieaz ă de o derogare de 3 an i începând cu data intr ării în vigoare a prezentului 
regulament, în ceea ce prive şte declararea agregatelor definite a alineatul 4.2.3, punctele 2 
(Industria) şi 3 (Transporturile); trebuie declarate numai valorile  totale pe pe rioada acestei 
derogări. 
 
RO 70   RO 5. ENERGII REGENERABILE ŞI ENERGIE OB ŢINUTĂ DEŞEURI 
5.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZ Ă 
În lipsa unor dispozi ţii contrare, aceast ă colectare de date se aplic ă următoarelor produse 
energetice: 
 Produs 
energetic Definiţie 
1. Energie 
hidroelectric ă Energie poten ţială şi cinetică a apei transformate în energie electric ă în 
hidrocentrale. Aici este inclus ă şi energia produs ă de staţiile de 
pompare. Trebuie înregistrat ă producţia în cazul centralelor cu o putere 
< 1 MW, al centralelor cu o putere ≥1 MW şi <10 MW, al centralelor 
cu o putere ≥10 MW şi al staţiilor de pompare. 
2. Energie 
geotermal ă Energie termic ă emisă de scoar ţa terestră, de obicei sub form ă de apă 
fierbinte sau abur. Aceast ă producţie de energie reprezint ă diferenţa 
dintre entalpia fluidului extras din sond ă şi cea a fluidului eliminat. Este 
exploatată în locaţii adecvate: 
• pentru producerea de energie electric ă prin utilizarea aburului uscat 
sau saramurii naturale cu entalpie ridicat ă după vaporizarea brusc ă 
• direct ca energie termic ă pentru înc ălzirea urban ă, în agricultur ă etc. 
3. Energia solar ă Reprezint ă radiaţiile solare exploatate pentru producerea de ap ă caldă şi 
de energie electric ă. Această producţie de energie const ă în energia 
termică transmis ă mediului de transfer termic, adic ă radiaţiile solare 
incidente f ără pierderile optice şi cele datorate colectoarelor solare. 
Energia solar ă pasivă utilizată direct pentru înc ălzirea, climatizarea şi 
iluminarea locuin ţelor sau altor cl ădiri nu este inclus ă aici. 
3.1 Din care: 
Energie solar ă 
fotovoltaic ă Reprezint ă lumina solar ă transformat ă în energie electric ă prin 
intermediul celulelor solare constituite în general din materiale semi-conductoare care, expuse la lumin ă, produc energie electric ă. 
3.2 Din care: 
Energie termică solară Reprezint ă energia termic ă produsă de radiaţiile soalre; este produs ă în: 
a) centrale termice solare, sau b) instala ţii pentru producerea de ap ă caldă sanitară sau pentru 
încălzirea sezonier ă a piscinelor (de ex. colect oare plane, în  general de 
tipul termosifonului) 
4. Energia 
mareelor, a valurilor şi a 
mării Reprezint ă energia produs ă de mişcarea mareelor, valurilor sau a m ării, 
exploatată pentru a produce energie electric ă. 
5. Energie 
eoliană Reprezint ă energia cinetic ă a vântului exploatat ă pentru a produce 
energie electric ă cu ajutorul turbinelor eoliene. 
6. De şeuri Acestea sunt de şeuri industriale neregenerabile  (solide sau lichide) arse 
 
RO 71   RO industriale 
(neregenerabile) direct pentru a produce energie electric ă şi/sau termic ă. Cantitatea de 
combustibil utilizat se exprim ă pe baza puterii calorifice nete. De şeurile 
industriale regenerabile  trebuie înregistrate la categoriile „Biomas ă 
solidă”, „Biogaz” şi/sau „Biocombustibili lichizi”. 
7. De şeuri 
urbane: Reprezint ă deşeurile produse de locuin ţe, spitale şi de sectorul ter ţiar, 
care sunt incinerate în instala ţii speciale. Cantitatea de combustibil 
utilizat se exprim ă pe baza puterii calorifice nete. 
7.1 Din care: 
Regenerabile Deşeuri urbane de origine biologic ă. 
7.2 Din care: 
Neregenerabile Deşeuri urbane care nu sunt de origine biologic ă. 
8. Biomasa 
solidă Reprezint ă materialele organice, nefo sile, de origine biologic ă, care pot 
fi utilizate drept combustibil pentru producerea de energie termic ă sau 
electrică. În aceast ă categorie intr ă: 
8.1 Din care: 
Mangalul Este un reziduu solid rezultat în urma distil ării distructive şi a pirolizei 
lemnului şi altor materiale vegetale. 
8.2 Din care: 
Lemn, de şeuri 
din lemn, alte deşeuri solide În această categorie intr ă culturile energetice speciale (plopul, salcia 
etc), o multitudine de materiale lemnoase generate de procesele 
industriale (în special industria lem nului/hârtiei) sau care provin direct 
din activit ăţile forestiere sau agricole (lemn de foc, tala ş, peleţi din 
lemn, scoar ţă de copac, rumegu ş, aşchii, leşie neagră etc) şi deşeuri 
precum paiele, cojile de orez, cojile de nuci, gunoi de pas ări, drojdia de 
struguri etc. Tehnologia utilizat ă de preferen ţă pentru a exploata aceste 
deşeuri solide este combustia. Can titatea de combustibil utilizat se 
exprimă pe baza puterii calorifice nete.  
9. Biogaz Este un gaz compus în principal din metan şi dioxid de carbon produs 
prin digestia anaerob ă a biomasei. 
9.1 Din care: Gaz 
de haldă Biogaz produs prin digestia de şeurilor depozitate în halde. 
9.2 Din care: Gaz 
de canalizare Biogaz produs în urma ferment ării anaerobe a n ămolului de canalizare. 
9.3 Din care: Alte 
tipuri de biogaz Biogaze produse în urma ferment ării anaerobe a de şeurilor animaliere 
şi a deşeurilor de la abatoa re, fabrici de bere şi alte industrii 
agroalimentare. 
 
RO 72   RO 10. Biocombustibi
li lichizi Cantităţile de biocombustibili lichizi înregistrate în aceast ă categorie 
trebuie să corespund ă cantităţilor de biocombustibil propriu-zis şi nu 
volumului total de lichide cu care se amestec ă biocombustibilii. În ceea 
ce priveşte importurile şi exporturile de biocombustibili lichizi, sunt 
vizate numai schimburile de biocom bustibili care nu au fost amesteca ţi 
cu combustibili pentru transpor turi (cei care sunt utiliza ţi în stare pur ă). 
Schimburile de biocombustibili lichizi amesteca ţi cu combustibili 
pentru transporturi tre buie înregistrate împreun ă cu datele privind 
petrolul de la  capitolul 4. 
Se au în vedere urm ătoarele tipuri de biocombustibili lichizi: 
10.1 Din care: 
Biobenzina Această categorie cuprinde bioetano lul (etanol produs din biomas ă 
şi/sau din partea biodegradabil ă a deşeurilor), biometanolul (metanol 
produs din biomas ă şi/sau din partea biodegradabil ă a deşeurilor), bio-
ETBE (etil-ter ţ-butil-eter produs pe baz ă de bioetanol; procentul în 
volum de biocombustibil din bio-ETBE este de 47 %) şi bio-MTBE 
(metil-ter ţ-butil-eter produs pe baz ă de biometanol: procentul în volum 
de biocombustibil din bio-ETBE care este de 36%; 
10.2 Din care: 
biomotorinele Această categorie include biomotorina (un ester metilic, de calitate 
diesel, produs din ulei vegetal sau animal), biodimetileterul (dimetileter produs din biomas ă), biocombustibilul Fischer-Tropsch (produs din 
biomasă), biouleiurile presate la r ece (uleiuri produse din semin ţe 
oleaginoase printr-un proces exclusiv mecanic) şi toate celelalte tipuri 
de biocombustibili lichizi care sunt ad ăugaţi, amesteca ţi sau utiliza ţi 
direct ca mororin ă pentru transport. 
10.3 Din care: al ţi 
biocombustibil
i lichizi Biocombustibili lichizi utiliza ţi direct drept combustibil, care nu intr ă în 
categoria „biobenzinei” sau a „biomotorinelor”. 
 
5.2. LISTA DE AGREGATE În lipsa unor dispozi ţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe urm ătoarea list ă pentru 
toate produsele energetice enum erate la alineatul precedent. 
5.2.1. Produc ţia brută de energie electric ă şi termică 
Energia electric ă şi termică produsă pe baza produsel or energetice men ţionate la a lineatul 5.1 
(cu excep ţia mangalului, dar inclusiv totalul bi ocombustibilior lichizi) trebuie înregistrat ă 
separat, unde este cazul, pentru: 
• producătorii cu activitate principal ă şi autoproductori; 
• centralele care produc numai energie electric ă, centralele care produc numai energie 
termică şi centralele de cogenerare. 
 
RO 73   RO 5.2.2 Sectorul de aprovizionare şi sectorul de transformare 
Cantităţile de produse energetice men ţionate la alineatul 5.1 (cu excep ţia energiei 
hidroelectrice, energiei solare fotovo ltaice, energiei mareelor, valurilor şi mării şi energiei 
eoliene) şi utilizate în sectoarele de aproviozionare şi de transformare tr ebuie înregistrate 
pentru agregatele urm ătoare: 
1 Produc ţie 
2 Importuri 
3 Exporturi 
4 Varia ţia stocurilor 
O creştere a stocurilor este indicat ă de un num ăr negativ, iar o diminuare apare sub 
forma unui num ăr pozitiv. 
5 Consum brut 
6 Diferen ţe statistice 
7 Total sector de transformare 
Cantităţi de energii regenerabile şi deşeuri utilizate la transformarea formelor primare 
de energie în forme secundare (de ex: gaze de hald ă în energie electric ă) sau utlizate la 
transformarea în produse energetice derivate (d e ex.: biogazul utiliz at pentru amestecul 
cu gazul natural). 
7.1 Din care: centrale electrice ca re au ca activitate principal ă producerea de energie 
electrică 
7.2 Din care: centrale de cogenerare  care au ca activ itate principal ă producerea combinat ă 
de energie termic ă şi electrică 
7.3 Din care: centrale termice ca re au ca activitate principal ă producerea de energie 
termică 
7.4 Din care: centrale electrice ale autoproduc ătorilor 
7.5 Din care: centrale de cogenerare ale autoproduc ătorilor 
7.6 Din care: centrale termice ale autoproduc ătorilor 
7.7 Din care: fabrici de combustibil brichetat 
Cantităţi de energii regenerabile şi deşeuri utilizate pentru a produce combusitbil 
brichetat. Energiile regenerabile şi deşeurile utilizate pentru înc ălzire şi pentru 
exploatarea utilajelor trebuie înregistrate la consumul r ubrica sectorului energetic. 
7.8 Din care: fabrici de brichete de  lignit (BKB)/de brichete de turb ă (PB) 
Cantităţi de energii regenerabile şi deşeuri utilizate pentru producerea brichetelor de 
lignit. Energiile regenerabile şi deşeurile utilizate pentru înc ălzire şi pentru exploatarea 
 
RO 74   RO utilajelor trebuie înregistrate la c onsumul rubrica sect orului energetic. 
7.9 Din care: Gaz de uzin ă 
Cantităţi de energii regenerabile şi deşeuri utilizate pentru a produce gaz de uzin ă. 
Energiile regenerabile şi deşeurile utilizate pentru înc ălzire şi pentru exploatarea 
utilajelor trebuie înregistrate la c onsumul rubrica sect orului energetic. 
7.10 Din care: pentru amestec gaz natural 
Cantităţi de biogaze amestecate cu gaz natural. 
7.11 Din care: pentru amestecul cu benzin ă auto/motorin ă 
Cantităţi de biocombustibili lichizi care nu sunt  furnizate consumatorilor finali, ci 
utilizate împreun ă cu alte produse petroliere înregist rate în conformitate cu capitolul 4 
din prezenta anex ă. 
7.12 Din care: unit ăţi de produc ţie a mangalului 
cantităţi de lemn utilizate pentru producerea mangalului. 
7.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte – Transformare 
 
5.2.3. Sectorul energetic  Cantităţile de produse energetice men ţionate la alin eatul 5.1 (cu excep ţia energiei 
hidroelectrice, energiei solare fotovo ltaice, energiei mareelor, valurilor şi mării şi energiei 
eoliene) şi utilizate în sectorul energetic sau pentru  consum final trebuie înregistrate pentru 
agregatele urm ătoare: 
1 Total sector energetic 
Reprezint ă energiile regenerabile şi deşeurile utilizate de industria energetic ă pentru a 
spijini activit ăţile de transformare. De exem plu, energiile regenerabile şi deşeurile 
utilizate pentru înc ălzire, pentru iluminat sau pentru ac ţionarea pompelor sau 
compresoarelor. 
Cantităţile de energii regenerabile şi deşeuri transformate într-o alt ă formă de energie 
trebuie înregistrate la s ectorul de transformare. 
1.1 Din care: uzine de gazificare 
1.2 Din care: centrale electri ce, centrale de cogenerare şi centrale termice publice 
1.3 Din care: mine de c ărbuni 
1.4 Din care: fabrici de combustibil brichetat 
1.5 Din care: cocserii 
1.6 Din care: rafin ării de petrol 
1.7 Din care: fabrici de brichete de  lignit (BKB)/de brichete de turb ă (PB) 
 
RO 75   RO 1.8 Din care: Gaz de uzin ă 
1.9 Din care: furnale 
1.10 Din care: unit ăţi de produc ţie a mangalului 
1.11 Din care: Nespecificat în alt ă parte 
2 Pierderi de distribu ţie 
Toate pierderile survenite din cauza transportului şi distribuţiei. 
 
5.2.4. Consumul final de energie Cantităţile de produse energetice men ţionate la alin eatul 5.1 (cu excep ţia energiei 
hidroelectrice, energiei solare fotovo ltaice, energiei mareelor, valurilor şi mării şi energiei 
eoliene) trebuie înregistrate  pentru agregatele urm ătoare: 
1 Consum final de energie 
2 Sectorul industrial 
2.1 Din care: siderurgie 
2.2 Din care: chimie şi petrochimie 
2.3 Din care: metale neferoase 
2.4 Din care: minerale nemetalice 
2.5 Din care: echipamente de transport 
2.6 Din care: ma şini şi utilaje 
2.7 Din care: industria extractiv ă 
2.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
2.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire   
2.10 Din care: lemn şi produse din lemn 
2.11 Din care: construc ţii 
2.12 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
2.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
3 Transporturi 
3.1 Din care: transport feroviar 
 
RO 76   RO 3.2 Din care: transport rutier 
3.3 Din care: naviga ţie internă 
3.4 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
4 Alte sectoare 
4.1 Din care: comer ţ şi servicii publice 
4.2 Din care: sectorul reziden ţial 
4.3 Din care: agricultur ă/silvicultur ă 
4.4 Din care: pescuit 
4.5 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Altele 
 
5.2.5. Caracteristicile tehnice ale instala ţiilor 
Trebuie înregistrate capacit ăţile de producere a energiei electrice a şa cum se prezint ă la 
sfârşitul anului de referin ţă pentru categoriile urm ătoare: 
1 Energie hidroelectric ă 
Trebuie înregistrat ă capacitatea în cazul centralelor cu o putere < 1 MW, centralelor 
cu o putere ≥1 şi <10 MW, centralelor cu o putere ≥10 MW, al sta ţiilor de pompare 
precum şi capacitatea ansamblului centralelor de toate dimensiunile. Detaliile privind 
capacităţile centralelor trebuie indicate f ără acumularea prin pompare. 
2 Energie geotermala 
3 Energie solar ă fotovoltaica 
4 Energie termic ă solară 
5 Energia mareelor, a valurilor şi a mării 
6 Energie eolian ă 
7 De şeuri industriale (neregenerabile) 
8 De şeuri urbane 
9 Lemn, de şeuri din lemn, alte de şeuri solide 
10 Gaz de hald ă 
11 Gaz de canalizare 
 
RO 77   RO 12 Alte tipuri de biogaz 
13 Biocombustibili lichizi 
Trebuie indicat ă suprafaţa totală instalată cu colectoare solare. 
Trebuie înregistrate capacit ăţile de produc ţie pentru biocombustibilii urm ători: 
1 Biocombustibili lichizi: 
1.1 Din care: biobenzina 
1.2 Din care: biomotorinele 
1.3 Din care: al ţi biocombustibili lichizi 
 
5.2.6. Consumul autoproduc ătorilor de energie electric ă şi termică 
Consumurile autoproduc ătorilor de energie electric ă şi termică trebuie înregistrate separat 
pentru centralele produc ătoare de energie electric ă, pentru centralele de cogenerare şi pentru 
centralele produc ătoare de energie termic ă. 
Cantităţile de produse energetice men ţionate la alin eatul 5.1 (cu excep ţia energiei 
hidroelectrice, energiei solare fotovo ltaice, energiei mareelor, valurilor şi mării şi energiei 
eoliene) trebuie înregistrate  pentru agregatele urm ătoare: 
1 Total sector energetic 
1.1 Din care: uzine de gazificare 
1.2 Din care: mine de c ărbuni 
1.3 Din care: fabrici de combustibil brichetat 
1.4 Din care: cocserii 
1.5 Din care: rafin ării de petrol 
1.6 Din care: fabrici de brichete de  lignit (BKB)/de brichete de turb ă (PB) 
1.7 Din care: Gaz de uzin ă 
1.8 Din care: furnale 
1.9 Din care: unit ăţi de produc ţie a mangalului 
1.10 Din care: Nespecificat în alt ă parte 
2 Sectorul industrial 
 
RO 78   RO 2.1 Din care: siderurgie 
2.2 Din care: chimie şi petrochimie 
2.3 Din care: metale neferoase 
2.4 Din care: minerale nemetalice 
2.5 Din care: echipamente de transport 
2.6 Din care: ma şini şi utilaje 
2.7 Din care: industria extractiv ă 
2.8 Din care: produse alimentare, b ăuturi şi tutun 
2.9 Din care: celuloz ă, hârtie şi activităţi de tipărire   
2.10 Din care: lemn şi produse din lemn 
2.11 Din care: construc ţii 
2.12 Din care: industria textil ă şi a articolelor din piele 
2.13 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Industrie 
3 Transporturi 
3.1 Din care: transport feroviar 
3.2 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Transporturi 
4 Alte sectoare 
4.1 Din care: comer ţ şi servicii publice 
4.2 Din care: sectorul reziden ţial 
4.3 Din care: agricultur ă/silvicultur ă 
4.4 Din care: pescuit 
4.5 Din care: Nespecificat în alt ă parte - Altele 
 
 
RO 79   RO 5.3. PUTEREA CALORIFIC Ă 
Valorile puterii calorifice nete trebuie înregistrate pentru urm ătoarele produse: 
1 Biobenzina 
2 Biomotorina 
3 Alţi biocombustibili lichizi 
4 Mangalul 
 
5.4. UNIT ĂŢI DE MĂSURĂ 
1 Energie electric ă MWh 
2 Energie termic ă TJ 
3 Produse energetice 
regenerabile Biobenzina, biomotorinele şi alţi biocombustibili 
lichizi: tone mangal: 1000 tone Toate celelalte: TJ (pe baza puterii calorifice nete). 
4 Suprafa ţa instalată cu 
colectoare solare 1000 m2 
5 Puterea instalat ă a centralelor Biocombustibili: tone/an 
Toate celelalte: MWe 
6 Puterea calorific ă KJ/kg (putere calorific ă netă). 
 
5.5. DEROG ĂRI ŞI SCUTIRI 
Nu este cazul. 
 
RO 80   RO 6. DISPOSI ŢII APLICABILE 
Dispoziţiile următoare se aplic ă privind colectarea de date descris ă în toate capitolele 
precedente: 
1. Perioada de referin ţă: 
Un an calendaristic (de la 1 ianuarie pân ă la 31 decembrie). 
2. Frecven ţa 
Anuală. 
3. Termenul pentru transmiterea datelor 30 noiembrie a anului care urmeaz ă perioadei de referin ţă. 
4. Formatul şi metoda transmiterii de date 
Formatul transmiterii de date trebuie s ă respecte o norm ă de schimb de date adecvat ă stabilită 
de Eurostat. 
Datele se transmit sau sunt înc ărcate prin mijloace electronice la  punctul unic de intrare al 
datelor trimise la Eurostat.  
 
RO 81   RO ANEXA C – STATISTICI ENERGETICE LUNARE  
Prezenta anex ă precizeaz ă domeniul de aplicare, unit ăţile, perioada de referin ţă, frecvenţa, 
termenul şi modalităţile de colectare lunar ă a statisticilor energetice. 
Anexa A aduce clarific ări asupra termenilor pentru care prezenta anex ă nu oferă explicaţii 
specifice. 
1. COMBUSTIBILI SOLIZI 1.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZ Ă 
În lipsa unor dispozi ţii contrare, aceast ă colectare de date se aplic ă următoarelor produse 
energetice: 
 Produs 
energetic Definiţie 
1 Cărbune 
superior Sediment fosil, combustibil, solid, de culoare neagr ă, de origine 
organică, cu o putere calorific ă brută care depăşeşte 24 MJ/kg, calculat ă 
la o masă de cărbune fără cenuşă şi cu un con ţinut de umiditate ob ţinut 
la o temperatur ă de 30°C şi o umiditate relativa a aerului de 96 %. 
2 Lignit Sediment fosil, combustibil, de culoare brun ă sau neagr ă, de origine 
organică, cu o putere calorific ă brută care depăşeşte 24 MJ/kg calculat ă 
la o masă de cărbune fără cenuşă şi cu un con ţinut de umiditate ob ţinut 
la o temperatur ă de 30°C şi o umiditate relativa a aerului de 96 %. 
2.1 Din care: 
Lignit negru Lignit cu un con ţinut de umiditate între 20 şi 25% şi cu un con ţinut de 
cenuşă de între 9 şi 13%. Lignitul negru s-a format în era secundar ă. În 
Uniunea European ă, lignitul este produs numai de Fran ţa în minele 
subterane din Provence. 
2.2 Din care: 
Cărbune brun Lignit cu un con ţinut de umiditate între 40 şi 70% şi un conţinut de 
cenuşă în general între 2 şi 6 %; totu şi, conţinutul de cenu şă poate 
ajunge la 12 % în func ţie de zăcământ. Cărbunele brun s-a format în 
principal în era ter ţiară. Acest tip de combustibil  este produs în general 
în mine de suprafa ţă. 
3 Turbă Sediment natural, moale, combustibil, fosil, poros sau compact, de 
origine vegetal ă, cu un con ţinut ridicat de umiditate (pân ă la 90%), de 
culoare brun deschis sau închis. 
4 Combustibil 
brichetat  Combustibilii bricheta ţi obţinuţi din cărbune superior sunt produse 
sintetice cu form ă precisă, produse prin frezare la presiune şi căldură, 
cu adăugarea unui liant (smoal ă). 
5 Brichete de 
lignit Sunt produse sintetice cu form ă regulată. Brichetele de lignit se ob ţin 
prin concasarea, uscarea şu modelarea lignitului la mare presiune, f ără 
adăugarea unui liant. Aceast ă categorie include lignitul uscat şi praful 
de lignit. 
 
RO 82   RO 6 Cocs ob ţinut 
din cărbune 
superior Este un combustibil solid, artificial, ob ţinut din c ărbune superior prin 
distilarea uscat ă a cărbunelui în lipsa total ă sau parţială a aerului. 
Include: - cocsul: produs prin carboni zare la temperaturi înalte 
- semicocsul: produs prin car bonizare la temperaturi joase 
- cocsul de uzin ă de gaz: produs în uzinele de gaz. 
7 Cocs de lignit Reziduu solid ob ţinut prin distilarea uscat ă a lignitului în lipsa aerului. 
 
1.2. LISTA DE AGREGATE În lipsa unor dispozi ţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe urm ătoarea list ă pentru 
toate produsele energetice enum erate la alineatul precedent. 
Anexa A aduce clarific ări asupra termenilor pentru care prezenta anex ă nu oferă explicaţii 
specifice. 
1.2.1. Sectorul de aprovizionare Agregatele urm ătoare se aplic ă în cazul c ărbunelui superior, lignitului total şi negru, 
cărbunelui brun şi turbei: 
1 Produc ţie 
2 Produse de recuperare 
Şlamuri şi şisturi recuperate di n sterilul exploat ărilor miniere. 
3 Importuri 
3.1 Din care: importuri din interiorul UE 
4 Exporturi 
4.1 Din care: exporturi din interiorul UE 
5 Varia ţia stocurilor 
Cantităţi deţinute de exploat ările miniere şi de importatori. 
Stocurile consumatorilor (de ex. stocurile centralelor electrice şi ale cocseriilor) nu sunt 
incluse în aceast ă rubrică, cu excep ţia stocurilor de ţinute de consumatorii care import ă 
direct. 
O creştere a stocurilor este indicat ă de un num ăr negativ, iar o diminuare apare sub 
forma unui num ăr pozitiv. 
 
RO 83   RO 6 Livr ări interne calculate 
Cantitatea total ă calculată de produse furnizate consumului intern. Aceasta se 
calculează după cum urmeaz ă: 
producţia + produsele recuperate + impor turile – exporturile + varia ţia stocurilor 
7 Livr ări interne observate 
Cantităţi furnizate pie ţei interne Acestea reprezint ă suma livr ărilor pentru diferitele 
tipuri de consumatori. Poate ap ărea o diferen ţă între livrările calculate şi cele observate. 
7.1 Din care: Consumul propriu al produc ătorilor 
Reprezint ă consumul intern al produc ătorilor. 
Nu include consumul centralelor electrice mi niere, fabricilor miniere de combustibili 
brichetaţi, cocseriile miniere şi livrările pentru personal. 
7.2 Din care: centrale electrice car e au ca activitate principal ă producţia de energie electric ă 
7.3 Din care: centrale electrice ale autoproduc ătorilor în minele de c ărbuni 
7.4 Din care: cocserii 
7.5 Din care: Fabrici de combustibil brichetat 
Cantităţi utilizate pentru transformare în fabricile de combustibil brichetat (miniere şi 
independente). 
7.6 Din care: total industrie (f ără siderurgie) 
7.7 Din care: siderurgie 
7.8 Din care: altele (servicii, gospod ării etc.) 
Cantităţi de combustibil furnizate gospod ăriilor (inclusiv cantit ăţile de cărbuni furnizate 
personalului minelor şi instalaţiilor anexe), serviciilor (administra ţie, magazine etc.), 
precum şi sectoarelor nespecificate în alt ă parte (înc ălzirea urban ă, transporturile etc.). 
8 Stocuri finale 
8.1 Din care: mine 
8.2 Din care: importatori 
8.3 Din care: cocserii 
Se aplică numai în cazul c ărbunelui superior. 
 
 
RO 84   RO Agregatele urm ătoare se aplic ă în cazul cocsului ob ţinut din c ărbune superior, cocsului din 
lignit, combustibililor bricheta ţi şi brichetelor de lignit: 
1 Produc ţie 
2 Importuri 
3 Exporturi 
3.1 Din care: exporturi din interiorul UE 
4 Varia ţia stocurilor 
Cantităţi deţinute de cocserii (cocs) şi de fabricile de combustibil brichetat (combustibili 
brichetaţi), precum şi de importatori. 
Nu include stocurile consumatorilor cu excep ţia stocurilor de ţinute de consumatorii care 
importă direct. 
O creştere a stocurilor este indicat ă de un num ăr negativ, iar o diminuare apare sub 
forma unui num ăr pozitiv. 
5 Livr ări interne calculate 
Cantitatea total ă calculată de produse furnizate consumului intern. Aceasta se 
calculează după cum urmeaz ă: 
producţia + importurile – exporturile + varia ţia stocurilor 
6 Livr ări interne observate 
Cantităţi furnizate pie ţei interne Acestea reprezint ă suma livr ărilor pentru diferitele 
tipuri de consumatori. Poate ap ărea o diferen ţă între livrările calculate şi cele observate. 
6.1 Din care: total industrie (f ără siderurgie) 
6.2 Din care: siderurgie 
6.3 Din care: altele (servicii, gospod ării etc.) 
Cantităţi de combustibil furnizate gospod ăriilor (inclusiv cantit ăţile de cocs şi 
combustibili bricheta ţi furnizate personalului minelor şi instalaţiilor anexe) şi serviciilor 
(administra ţie, magazine etc.). 
7 Stocuri finale 
Reprezint ă cantităţile deţinute de: 
- cocserii (se aplic ă numai în cazul cocsului din c ărbune şi lignit), 
- fabrici de combustibili bricheta ţi (se aplic ă numai în cazul combustibililor bricheta ţi 
din cărbune şi lignit), 
 
RO 85   RO - importatori. 
 
1.2.2. Importuri În ceea ce prive şte lignitul, cocsul de lignit, combustibilii bricheta ţi şi brichetele de lignit, 
trebuie înregistrate cantit ăţile totale importate din interiorul şi din exteriorul UE. 
În cazul c ărbunelui superior, trebuie d eclarate importurile din urm ătoarele ţări de origine: 
1 Cantit ăţi importate din interiorul UE 
1.1 Din care: Germania 
1.2 Din care: Regatul Unit 
1.3 Din care: Polonia 
1.4 Din care: Alte ţări/state UE 
Trebuie precizate ţările în cauz ă. 
2 Cantit ăţi importate din exteriorul UE 
2.1 Din care: SUA 
2.2 Din care: Australia 
2.3 Din care: Africa de Sud 
2.4 Din care: CSI 
2.4.1 De la punctul 2,4, din care: Rusia 
2.4.2 De la punctul 2,4, din care: Ucraina 
2.5 Din care: Canada 
2.6 Din care: Columbia 
2.7 Din care: China 
2.8 Din care: alte ţări din afara UE 
Trebuie precizate ţările în cauz ă. 
 
1.3. UNIT ĂŢI DE MĂSURĂ 
Toate cantit ăţile de produse sunt exprimate în 103 tone. 
 
RO 86   RO 1.4. DEROG ĂRI ŞI SCUTIRI 
Nu este cazul. 2. ENERGIE ELECTRIC Ă 
2.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZ Ă 
Acest capitol se refer ă la energia electric ă. 
2.2. LISTA DE AGREGATE Trebuie înregistrate agre gatele de pe lista urm ătoare. 
2.2.1. Sectorul de produc ţie 
În cazul urm ătoarelor tipuri de agregate, tr ebuie înregistrate atât cantit ăţile brute, cât şi nete: 
1. Produc ţia totală de energie electric ă 
1.1 Din care: Energie nuclear ă 
1.2 Din care: Energie hidroelectric ă 
1.2.1 De la punctul 1,2, din care: partea energiei  hidroelectrice produse prin intermediul 
sistemelor de acumulare prin pompare 
1.3 Din care: Energie geotermala 
1.4 Din care: energie electric ă în termocentrale 
1.5 Din care: Energie eolian ă 
De asemenea, trebuie înregistrate urm ătoarele cantit ăţi de energie electric ă: 
2 Importuri 
2.1 Din care: importuri din interiorul UE 
3 Exporturi 
3.1 Din care: exporturi în exteriorul UE 
4 Energie absorbit ă prin pompaj  
5 Cantit ăţi utilizate pe pia ţa internă 
Aceasta se calculeaz ă după cum urmeaz ă: 
producţia netă totală + importuri – exporturi – cantit ăţi absorbite prin pompare 
 
 
RO 87   RO În ceea ce prive şte consumul de combustibili în ce ntralele termice publice, se aplic ă 
agregatele urm ătoare (a se vedea anexa B pentru defini ţiile cărbunelui superior şi lignitului): 
6 Consumul total de combustibil  în centralele termice publice 
Cantitatea total ă de combustibil consumat ă pentru producerea de energie electric ă, 
precum şi pentru producerea de energie termic ă destinată exclusiv vânz ării către terţi. 
6.1 Din care: C ărbune superior 
6.2 Din care: Lignit 
6.3 Din care: Produse petroliere 
6.4 Din care: gaz natural 
6.5 Din care: gaze derivate (gaze artificiale) 
6.6 Din care: al ţi combustibili 
 
2.2.2. Stocuri de combustibili în termocentralele publice 
Termocentralele publice sunt întreprinderi de utilit ăţi publice care produc energie electric ă 
utilizând combustibili. Trebuie declarate urm ătoarele tipuri de stocuri finale (stocuri la 
sfârşitul perioadei de referin ţă:) 
1 Cărbune superior 
2 Lignit 
3 Produse petroliere 
 
2.2.3. Produc ţia de energie termic ă nucleară 
Trebuie înregistrat ă energia termic ă nucleară totală produsă în perioada de referin ţă pentru a 
produce energie electric ă. 
 
RO 88   RO 2.3. UNIT ĂŢI DE MĂSURĂ 
1 Cantit ăţi 
energetice Energie electric ă: GWh 
Cărbune superior, lignit şi produse petroliere: în 103 tone şi în TJ pe 
baza puterii calorifice nete. 
Gaz natural şi gaze derivate: TJ pe baza puterii calorifice brute. 
Alţi combustibili: TJ pe b aza puterii calorifice nete. 
Energie termic ă nucleară: TJ. 
2 Stocuri 103 tone 
 
2.4. DEROG ĂRI ŞI SCUTIRI 
Nu este cazul. 3. PETROL ŞI PRODUSE PETROLIERE 
3.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZ Ă 
În lipsa unor dispozi ţii contrare, colect area de date vizeaz ă următoarele produse energetice, 
pentru care se aplic ă definiţiile de la capitolul 4 din anexa B: Ţiţei, LGN, materii prime de 
rafinărie, alte hidrocar buri, gaz de rafin ărie, (nelichefiat), etan, GPL, nafta, benzin ă auto, 
benzină de aviaţie, benzin ă tip Jet Fuel (nafta tip Jet Fuel sau JP4), kerosen tip Jet Fuel, alte 
tipuri de kerosen, motorin ă (păcură distilată), motorin ă pentru transporturi, motorin ă pentru 
încălzire şi alte utiliz ări, păcură, (cu conţinut atât sc ăzut cât şi ridicat de sulf), white spirit şi 
SBP, lubrifian ţi, bitum, unsori consistente şi cocs de petrol. 
Unde este cazul, benzina auto trebuie înregistrat ă în două categorii şi anume: 
– benzina auto f ără plumb: benzin ă auto, în cazul în care compu şii de plumb nu au fost 
ad
ăugaţi pentru a m ări cifra octanic ă. Poate con ţine cantităţi foarte mici de plumb organic. 
– benzina auto cu plumb: benzin ă a u t o  c u  T E P  şi/sau TMP ad ăugaţi pentru a m ări cifra 
octanică. 
– Categoria „Alte produse” cuprinde atât cantit ăţile care corespund defini ţiei din anexa B, 
capitolul 4, cât şi cantităţile de white spirit şi SBP, de lubrifian ţi, de bitum şi de unsori 
consistente; aceste produse trebuie înregistrate separat. 
3.2. LISTA DE AGREGATE În lipsa unor dispozi ţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe urm ătoarea list ă pentru 
toate produsele energetice enum erate la alineatul precedent. 
 
RO 89   RO 3.2.1. Sectorul de aprovizionare  
Tabelul urm ător se aplic ă numai în cazul ţiţeiului, LGN-urilor, materiilor prime de rafin ării, 
aditivilor/compu şilor oxigena ţi, biocombustibililor şi altor hidr ocarburi: 
1. Produc ţia naţională 
Nu se aplic ă în cazul materiilor prime pentru rafin ării. 
2 Din alte surse 
Aditivi, biocombustibili şi alte hidrocarburi, a c ăror produc ţie a fost deja înregistrat ă în 
alte bilanţuri privind combustibilii.  
Nu se aplic ă în cazul ţiţeiului, LGN-urilor şi materiilor prime pentru rafin ării. 
3 Retururi din petrochimie 
Reprezint ă produse finite sau semifinite, care s unt returnate de consumatorii finali la 
rafinării pentru prelucrare, amestec sau vânzar e. Este vorba de obicei despre produse 
secundare ale industriei petrochimice. 
Se aplică numai în cazul materiilor prime pentru rafin ării. 
4 Produse transferate 
Produse petroliere importate care sunt recl asificate ca materii prime pentru a fi 
prelucrate suplimentar în rafin ării, fără a fi livrate consumatorilor finali. 
Se aplică numai în cazul materiilor prime pentru rafin ării. 
5 Importuri şi exporturi 
Această categorie include cantit ăţile de ţiţei şi produse importate sau exportate în 
conformitate cu acordurile de prelucrare (adic ă rafinare pentru ter ţi). Ţiţeiul şi LGN-
urile trebuie înregist rate ca provenind din ţara de origine ini ţială; în cazul materiilor 
prime pentru rafin ării şi produselor finite trebuie s ă se ţină cont de ultima ţară de 
provenien ţă. 
Aici intră toate lichidele din gaz (de ex. GPL) extrase în urma regazific ării gazului 
natural lichefiat importat şi produsele petroliere importate  sau exportate direct de 
industria petrochimic ă. 
Notă: Importurile şi exporturile de etanol (înregis trate în coloana „Aditivi/compu şi 
oxigenaţi”) trebuie s ă corespund ă cantităţilor de etanol destinate utiliz ării drept 
combustibil. 
6 Utilizare direct ă 
Această rubrică se referă la ţiţei, LGN-uri şi la alte hidrocarbur i utilizate direct f ără 
prelucrare în rafin ării. 
Această categorie include ţiţeiul utilizat pentru producerea de energie electric ă. 
 
RO 90   RO 7 Varia ţia stocurilor 
O creştere a stocurilor este indicat ă printr-un un num ăr pozitiv, iar o diminuare apare 
sub forma unui num ăr negativ. 
8 Cantit ăţi intrate în rafin ării (calculate) 
Reprezint ă cantitatea total ă de produse care, conform calcule lor, a intrat în procesul de 
rafinare. Aceasta se calculeaz ă după cum urmeaz ă: 
producţia naţională + din alte surse + retururi di n industrie + produse transferate + 
importuri – exporturi - utilizare direct ă - variaţia stocurilor 
9 Diferen ţe statistice 
Reprezint ă cantităţile calculate intrate în rafin ării minus cantit ăţile observate intrate în 
rafinării. 
10 Cantit ăţi intrate în rafin ării (observate) 
Cantităţi măsurate ca intr ări în rafin ării 
11 Pierderi de rafinare 
Reprezint ă diferenţa dintre cantit ăţile intrate în rafin ării (observate) şi producţia brută a 
rafinăriilor. Pierderile pot ap ărea în timpul procesului de  distilare din cauza evapor ării. 
Pierderile înregistrate au valoare pozitiv ă. Pot exista cre şteri de volum, dar nu şi 
creşteri de mas ă. 
12 Produc ţia de compu şi oxigenaţi 
Reprezint ă acea parte a produc ţiei sau aporturile de alte  surse care se compune din 
eteri, precum MTBE (metil-ter ţ-butil-eter), TAME (ter ţ-amil-metil-eter), din alcooli 
precum etanolul şi esteri şi care este utilizat ă în amestecuri pentru a ob ţine benzin ă şi 
motorină. 
 
Tabelul urm ător nu se aplic ă materiilor prime pentru rafin ării şi nici aditivilor/compu şilor 
oxigenaţi: 
1 Produsele primare primite 
Reprezint ă cantităţile de ţiţei de provenien ţă internă sau importate (inclusiv 
condensatele) şi LGN-urile de provenien ţă internă care sunt utilizate direct,  fără a fi 
prelucrate în rafin ăriile de petrol şi retururile din petrochimie care sunt utilizate direct, 
deşi nu sunt combustibili primari. 
2 Produc ţia brută a rafinăriilor 
Reprezint ă producţia de produse finite a rafin ăriilor sau uzinelor de amestecare. 
 
RO 91   RO Această rubrică nu include pierderile de rafinare , dar include consumul propriu al 
rafinăriilor. 
3 Produse reciclate 
Este vorba de produsele finite care trec a doua oar ă prin circuitul comercial,dup ă ce au 
fost livrate o dat ă consumatorilor finali (de ex. lubrifian ţii uzaţi care sunt reprelucra ţi). 
Trebuie făcută o distincţie între aceste cantit ăţi şi retururile din petrochimie. 
4 Consumul propriu al rafin ăriilor 
Reprezint ă produse petroliere consumat e pentru exploatarea rafin ăriilor. 
În această categorie nu intr ă produsele utilizate de compan iile petroliere în alte scopuri 
decât cel de rafinare, de ex. bunc ăraj sau consumul na velor petroliere. 
Sunt inclu şi combustibilii utiliza ţi de rafinării la producerea de energie electric ă şi 
termică vândută. 
5 Importuri şi exporturi 
6 Bunc ăraj 
7 Transferuri între produse 
Reprezint ă cantităţile de produse a c ăror clasificare s-a schimbat, fie pentru c ă 
specificaţiile acestora au fost modificate, fie pentru c ă aceste produse au fost 
amestecate pentru a forma un alt produs. 
O valoare negativ ă pentru un produs trebuie compensat ă de una (sau mai multe) valori 
pozitive pentru unul sau mai multe produse şi invers; totalul net trebuie sa fie zero. 
8 Produse transferate 
Produse petroliere importate care sunt recl asificate ca materii prime pentru a fi 
prelucrate suplimentar în rafin ării, fără a fi livrate consumatorilor finali. 
9 Varia ţia stocurilor 
O creştere a stocurilor este indicat ă printr-un un num ăr pozitiv, iar o diminuare apare 
sub forma unui num ăr negativ. 
10 Livr ări interne brute calculate 
Acestea se calculeaz ă după cum urmeaz ă: 
produse primare primite + produc ţia brută a rafinăriilor + produse reci clate - consumul 
propriu al rafin ăriilor + importurile  - exporturile - bunc ărajul + transferurile între 
produse - produsele tr ansferate - varia ţia stocurilor 
11 Diferen ţa statistică 
 
RO 92   RO Reprezint ă livrările interne brute calculate minus livr ările interne brute observate. 
12 Livr ări interne brute observate 
Reprezint ă livrările observate de produse petroliere  finite, provenind din surse primare 
(de ex. rafin ării, uzine de amestecare etc.) c ătre piaţa internă. 
Această cifră poate fi diferit ă de cifra calculat ă din cauza, de exemplu, a diferen ţelor de 
câmp de aplicare şi/sau diferen ţelor de definire în sisteme de înregistrare diferite. 
12.1 Din care: livr ările pentru transportul aerian civil interna ţional 
12.2 Din care: livr ările pentru centralele electrice publice 
12.3 Din care: livr ările de GPL 
12.4 Din care: livr ări (brute) pentru sectorul petrochimic 
13 Retururi din petrochimie pentru rafin ării 
14 Livr ările interne nete totale 
 
3.2.2. Stocuri Următoarele stocuri ini ţiale şi finale trebuie înregistrate în cazul tuturor produselor energetice 
cu excepţia gazului de rafin ărie: 
1 Stocurile de pe teritoriul na ţional 
În această categorie intr ă stocurile de ţinute în urm ătoarele loca ţii: rezervoarele 
rafinăriilor, terminalele, rezervoarele de alimentare ale re ţelei de conducte, barjele şi 
petrolierele de coast ă (atunci când portul de plecare şi portul de destina ţie sunt pe 
teritoriul aceleia şi ţări), petrolierele aflate în porturile statelor membre (dac ă urmează 
să fie descărcate în aceste porturi), bunc ărajul navelor din naviga ţia internă. Nu sunt 
incluse aici stocurile de petrol din conducte , din vagoanele-cistern ă, din autocisterne, 
din bucărajul navelor maritime, din sta ţiile de serviciu, din magazinele de desfacere cu 
amănuntul şi din bunc ărajul navelor de pe mare. 
2 Stocuri de ţinute în contul altor ţări în conformitate cu ac ordurile bilaterale între 
guverne 
Reprezint ă stocuri de pe teritoriul na ţional care apar ţin altei ţări şi la care accesul este 
garantat de un acord în tre guvernele respective. 
3 Stocurile cu destina ţie străină cunoscut ă 
Sunt stocuri nemen ţionate la punctul 2, care se g ăsesc pe teritoriul na ţional, dar care 
aparţin altei ţări, căreia îi sunt destinate. Aceste stocuri pot fi de ţinute în sau în afara 
zonelor libere. 
 
RO 93   RO 4 Alte stocuri de ţinute în zone libere 
Reprezint ă stocurile nemen ţionate la punctul 2 sau 3, indiferent dac ă au fost vămuite 
sau nu. 
5 Stocuri de ţinute de consumatorii importan ţi 
Sunt stocuri supuse controlului guvernamental. Aceast ă definiţie nu include stocurile 
altor consumatori. 
6 Stocuri de ţinute la bordul vaselo r oceanice cu destina ţia pe teritoriul na ţional, în port 
sau amarate 
Stocuri vămuite sau nu. Aceast ă categorie nu include stocuril e de la bordul vaselor de 
mare adâncime. 
Dar include petrolul pe trolierelor de coast ă dacă portul de plecare şi de destina ţie sunt 
pe teritoriul aceleia şi ţări. În cazul vaselor care sosesc şi care au mai multe porturi de 
destinaţie, trebuie declarate numai cantit ăţile descărcate pe teritoriul na ţional. 
7 Stocurile de ţinute de autorit ăţile publice pe teritoriul na ţional 
Reprezint ă stocurile nemilitare de ţinute de autorit ăţile publice pe teritoriul na ţional, 
care sunt în proprietatea sa u sub controlul statului, de ţinute exclusiv pentru cazuri de 
urgenţă. 
Această categorie nu include stocurile de ţinute de companiile petroliere publice sau de 
întreprinderile de distribu ţie a energiei electri ce sau stocurile de ţinute direct de 
companiile petroliere în numele autorit ăţilor publice. 
8 Stocuri de ţinute pe teritoriul na ţional de întreprinderi le de depozitare  
Sunt stocuri de ţinute de organiza ţiile publice sau private, a c ăror activitate principal ă 
este gestiunea stocurilor de ţinute exclusiv pentru situa ţii/cazuri de urgen ţă. 
Această categorie nu include nu incl ude stocurile obligatorii de ţinute de societ ăţile 
private. 
9 Toate celelalte stocuri de ţinute pe teritoriul na ţional 
Toate celelalte stocuri care îndeplinesc condi ţiile prezentate la punctul 1. 
10 Stocuri de ţinute în alte ţări în conformitate cu acordur ile bilaterale între guverne 
Stocuri care apar ţin unei ţării dar sunt de ţinute într-o alt ă ţară, la care accesul este 
garantat de un acord în tre guvernele respective. 
10.1 Din care: Stocuri guvernamentale 
10.2 Din care: Stocurile într eprinderilor de depozitare 
 
RO 94   RO 10.3 Din care: alte stocuri 
11 Stocuri de ţinute în alt ă ţară desemnate formal ca stocuri de import 
Stocuri neincluse în categoria 10 care apar ţin ţării declarante, dar care sunt de ţinute 
într-o altă ţară şi care urmeaz ă să fie importate. 
12 Alte stocuri de ţinute în zone libere 
Alte stocuri de pe teritoriul na ţional neincluse în categoriile de mai sus. 
13 Con ţinutul conductelor 
Petrol (ţiţei şi produse petroliere) prezent în conducte, necesar între ţinerii fluxului în 
interiorul acestora. 
De asemenea, trebuie realizat ă o defalcare a cantit ăţilor în func ţie de ţara corespunz ătoare 
pentru: 
– stocurile finale de ţinute în numele altor ţări în conformitate cu acordurile bilaterale 
guvernamentale, 
– alte stocurile finale cu destina ţie străină cunoscut ă, 
– stocurile finale de ţinute în alte ţări în conformitate cu acordur ile bilaterale guvernamentale 
– alte stocuri finale de ţinute în alte ţari desemnate formal ca stocuri de import. 
Prin stocuri ini ţiale se înţeleg stocurile din ultima zi a l unii care precede luna de referin ţă. Prin 
stocuri finale se în ţeleg stocurile din ultima zi a lunii de referin ţă. 
3.2.3. Importuri şi exporturi 
Importuri în func ţie de ţara de origine şi exporturi în func ţie de ţara de destina ţie.  
3.3. UNIT ĂŢI DE MĂSURĂ 
Cantităţi energetice: 103 tone 
3.4. OBSERVA ŢII GEOGRAFICE  
În scopul raport ării statistice, se aplic ă clarificările de la anexa A capitolul 1, cu urm ătoarele 
excepţii: 
(1) Danemarca include Insulele Feroe şi Groenlanda. 
(2) Elveţia include Liechtenstein 
3.5 DEROG ĂRI ŞI SCUTIRI 
Nu este cazul. 
 
RO 95   RO 4. GAZ NATURAL 
4.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZ Ă 
Gazul natural este definit în anexa B capitolul 2. 4.2. LISTA DE AGREGATE În lipsa unor dispozi ţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe urm ătoarea list ă pentru 
toate produsele energetice enum erate la alineatul precedent. 
4.2.1. Sectorul de aprovizionare  
1. Produc ţia naţională 
Totalul produc ţiei de gaz uscat comercializabil, ob ţinut în interiorul grani ţelor 
naţionale, inclusiv produc ţia offshore. Produc ţia se calculeaz ă după eliminarea 
impurităţilor şi extracţia LGN-urilor şi a sulfului. 
Pierderile de extrac ţie şi cantităţile reinjectate, degajate în aer sau arse nu sunt incluse 
în această rubrică. 
Aici intră cantităţile utilizate în industria gazelor naturale, în procesul de extrac ţie a 
gazului natural, în re ţelele de conducte şi în instala ţiile de prelucrare. 
2 Importuri 
3 Exporturi 
4 Varia ţia stocurilor 
O creştere a stocurilor este indicat ă printr-un un num ăr pozitiv, iar o diminuare apare 
sub forma unui num ăr negativ. 
5 Livr ări interne brute calculate 
Acestea se calculeaz ă după cum urmeaz ă: 
producţia naţională + importurile – exporturile – varia ţia stocurilor 
6 Diferen ţa statistică 
Reprezint ă livrările interne brute calculate minus livr ările interne brute observate. 
7 Livr ări interne brute observate 
Acestea includ gazul  utilizat de industria  gazului pentru înc ălzire şi pentru exploatare 
echipamentului (consumul aferent extrac ţiei gazului natural, re ţelei de conducte şi 
instalaţiilor de prelucrare), inclus iv pierderile de distribu ţie. 
8 Nivelurile stocurilor ini ţiale şi finale de ţinute pe teritoriul na ţional 
Cantităţi stocate în instala ţii speciale de depozitare (z ăcăminte de gaz şi/sau petrol 
 
RO 96   RO epuizate, straturi acvifere, cavit ăţi saline, excava ţii si altele) şi cantităţile depozitate de 
gaz natural lichefiat. Prin stocuri ini ţiale se înţeleg stocurile din ultima zi a lunii care 
precede luna de referin ţă. Prin stocuri finale se în ţeleg stocurile din ultima zi a lunii de 
referinţă. 
9 Consumul propriu şi pierderile din industria gazului natural 
Consumul propriu pentru înc ălzire şi pentru exploatarea echipamentului (consumul 
aferent extrac ţiei gazului natural, re ţelei de conducte şi instalaţiilor de prelucrare). 
Sunt incluse pierderile de distribu ţie. 
 
4.2.2. Importuri şi exporturi 
Importuri în func ţie de ţara de origine şi exporturi în func ţie de ţara de destina ţie.  
4.3. UNIT ĂŢI DE MĂSURĂ 
Cantităţile trebuie exprimate în dou ă tipuri de unit ăţi: 
– unităţi de cantitate fizic ă în 106 m3 în condiţii de referin ţă (15°C, 101.325 kPa), 
– unităţi de conţinut energetic, adic ă în TJ, pe baza puterii calorifice brute.  
4.4. DEROG ĂRI ŞI SCUTIRI 
Nu este cazul. 5. DISPOSI ŢII APLICABILE 
Dispoziţiile următoare se aplic ă privind colectarea de date descris ă în toate capitolele 
precedente: 
1. Perioada de referin ţă: 
O lună calendaristic ă. 
2. Frecven ţa 
Lunară. 
3. Termenul pentru transmiterea datelor 
În termen de trei luni dup ă luna de referin ţă. 
4. Formatul şi metoda transmiterii de date 
Formatul transmiterii de date trebuie s ă respecte o norm ă de schimb de date adecvat ă stabilită 
de Eurostat. 
Datele se transmit sau sunt înc ărcate prin mijloace electronice la  punctul unic de intrare al 
datelor trimise la Eurostat.  
 
RO 97   RO ANEXA D – STATISTICI LUNARE PE TERMEN SCURT  
Prezenta anex ă precizeaz ă domeniul de aplicare, unit ăţile, perioada de referin ţă, frecvenţa, 
termenul şi modalităţile de colectare lunar ă pe termen scurt a datelor statistice. 
Anexa A aduce clarific ări asupra termenilor pentru care prezenta anex ă nu oferă explicaţii 
specifice. 
1. GAZ NATURAL 1.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZ Ă 
Acest capitol se refer ă numai la gazul natural. Gazul natu ral este definit în anexa B capitolul 
2. 
1.2 LISTA DE AGREGATE Trebuie înregistrate agre gatele de pe lista urm ătoare. 
1. Produc ţie 
2 Importuri 
3 Exporturi 
4 Varia ţia stocurilor 
O creştere a stocurilor este indicat ă de un num ăr negativ, iar o diminuare apare sub 
forma unui num ăr pozitiv. 
5 Aprovizionarea 
Aceasta se calculeaz ă după cum urmeaz ă: 
producţia + importurile – exporturile + varia ţia stocurilor 
 
1.3. UNIT ĂŢI DE MĂSURĂ 
Cantităţile de gaz natural trebuie exprimate în TJ, pe baza puterii calorifice brute. 
1.4. ALTE DISPOZI ŢII APLICABILE 
1. Perioada de referin ţă: 
O lună calendaristic ă. 
2. Frecven ţa 
Lunară. 
 
RO 98   RO 3. Termenul pentru transmiterea datelor 
În termen de o luni dup ă luna de referin ţă. 
4. Formatul şi metoda transmiterii de date 
Formatul transmiterii de date trebuie s ă respecte o norm ă de schimb de date adecvat ă stabilită 
de Eurostat. 
Datele se transmit sau sunt înc ărcate prin mijloace electronice la  punctul unic de intrare al 
datelor trimise la Eurostat.  
1.5. DEROG ĂRI ŞI SCUTIRI 
Germania este scutit ă de la aceast ă colectare de date. 
2. ENERGIE ELECTRIC Ă 
2.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZ Ă 
Acest capitol se refer ă numai la energia electric ă. 
2.2. LISTA DE AGREGATE Trebuie înregistrate agre gatele de pe lista urm ătoare. 
1. Produc ţia totală de energie electric ă 
Cantitatea total ă brută de energie electric ă generată. 
Include consumul propriu al centralelor electrice. 
2 Importuri 
3 Exporturi 
4 Furnizarea brut ă de energie electric ă 
Aceasta se calculeaz ă după cum urmeaz ă: 
producţia totală de energie electric ă + importuri - exporturi 
 
2.3. UNIT ĂŢI DE MĂSURĂ 
Cantităţile de energie trebuie exprimate în GWh 
 
RO 99   RO 2.4. ALTE DISPOZI ŢII APLICABILE 
1. Perioada de referin ţă: 
O lună calendaristic ă. 
2. Frecven ţa 
Lunară. 
3. Termenul pentru transmiterea datelor În termen de o lun ă după luna de referin ţă. 
4. Formatul şi metoda transmiterii de date 
Formatul transmiterii de date trebuie s ă respecte o norm ă de schimb de date adecvat ă stabilită 
de Eurostat. 
Datele se transmit sau sunt înc ărcate prin mijloace electronice la  punctul unic de intrare al 
datelor trimise la Eurostat. 
2.5. DEROG ĂRI ŞI SCUTIRI 
Germania este scutit ă de la aceast ă colectare de date. 
3. PETROL ŞI PRODUSE PETROLIERE 
Acest tip de colectare de date este denumit ă în general „chestionarul JODI”. 
3.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZ Ă 
În lipsa unor dispozi ţii contrare, aceast ă colectare de date vizeaz ă următoarele produse 
energetice, pentru care se aplic ă definiţiile de la capitolul 4 din anexa B: ţiţei, GPL, benzin ă 
(care include benzina auto şi benzina de avia ţie), kerosen (care include kerosen tip Jet Fuel şi 
alte tipuri de kerosen), motorin ă şi păcură (cu conţinut scă
zut sau ridicat de sulf). 
De asemenea, aceast ă colectare de date se aplic ă „petrolului total”, care reprezint ă suma 
tuturor acestor produse, cu excep ţia ţiţeiului, şi trebuie s ă includă alte produse petroliere, 
precum gazul de rafin ărie, etanul, nafta, cocsul  de petrol, white spirit şi SBP, unsori 
consistente, bitumul, lubrifian ţii şi altele. 
 
RO 100   RO 3.2. LISTA DE AGREGATE 
În lipsa unor dispozi ţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe urm ătoarea list ă pentru 
toate produsele energetice enum erate la alineatul precedent. 
3.2.1. Sectorul de aprovizionare  Tabelul urm ător se aplic ă numai în cazul ţiţeiului: 
1 Produc ţie 
2 Importuri 
3 Exporturi 
4 Stocuri finale 
5 Varia ţia stocurilor 
O creştere a stocurilor este indicat ă printr-un un num ăr pozitiv, iar o diminuare apare 
sub forma unui num ăr negativ. 
6 Cantit ăţi intrate în rafin ării 
Debitul observat al rafin ăriilor.  
Tabelul urm ător se aplic ă în cazul ţiţeiului, GPL-urilor, benzinei , kerosenului, motorinei, 
păcurii şi petrolului total: 
1 Produc ţia rafinăriilor 
Reprezint ă producţia brută, inclusiv consumul propriu al rafin ăriilor. 
2 Importuri 
3 Exporturi 
4 Stocuri finale 
5 Varia ţia stocurilor 
O creştere a stocurilor este indicat ă printr-un un num ăr pozitiv, iar o diminuare apare 
sub forma unui num ăr negativ. 
6 Cererea 
Livrările sau vânz ările către piaţa internă (consum intern) plus consumul propriu al 
rafinăriilor plus marina interna ţională plus bunc ărajul aviaţiei. Cererea de petrol total 
include ţiţeiul. 
 
 
RO 101   RO 3.3. UNIT ĂŢI DE MĂSURĂ 
Cantităţi energetice: 103 tone 
3.4. ALTE DISPOZI ŢII APLICABILE 
1. Perioada de referin ţă: 
O lună calendaristic ă. 
2. Frecven ţa 
Lunară. 
3. Termenul pentru transmiterea datelor În termen de 25 de zile dup ă luna de referin ţă. 
4. Formatul şi metoda transmiterii de date 
Formatul transmiterii de date trebuie s ă respecte o norm ă de schimb de date adecvat ă stabilită 
de Eurostat.  
Datele se transmit sau sunt înc ărcate prin mijloace electronice la  punctul unic de intrare al 
datelor trimise la Eurostat. 
3.4. DEROG ĂRI ŞI SCUTIRI 
Nu este cazul.