[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 29.9.2010

COM(2010) 522 final

2010/0276 (CNS)

Propunere de

REGULAMENT (UE) NR. …/… AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv

EXPUNERE DE MOTIVE

1. CONTEXTUL PROPUNERII

Criza economică şi financiară mondială a scos în evidență şi a amplificat nevoia unei mai bune coordonări şi a unei supravegheri mai atente a politicilor economice în cadrul uniunii economice şi monetare (UEM). Instrumentele şi metodele de coordonare şi supraveghere existente au permis UE să reziste unei furtuni căreia niciun stat membru nu i-ar fi rezistat pe cont propriu. Instituţiile europene şi statele membre au reacţionat rapid şi continuă să lucreze împreună pentru a ieși dintr-o criză fără precedent pentru generația noastră.

Aceste experienţe recente au demonstrat, însă, totodată, că sistemul actual de coordonare și procedurile de supraveghere existente continuă să prezinte lacune şi puncte slabe. Există un consens general referitor la necesitatea întăririi de urgență a cadrului UEM în scopul de a consolida stabilitatea macroeconomică şi sustenabilitatea finanţelor publice, care sunt condiţii prealabile indispensabile pentru o creștere durabilă a producţiei şi a ocupării forţei de muncă.

Prin schimbarea drastică a condiţiilor economice şi financiare favorabile care au dominat până în 2007, criza a demonstrat încă o dată că veniturile suplimentare acumulate în perioada de creștere nu au fost îndeajuns folosite pentru a crea marjă de manevră pentru vremuri de criză. Va fi necesar un efort de consolidare pe scară largă în majoritatea statelor membre pentru a înscrie din nou datoria publică pe o traiectorie descendentă. Acest lucru este cu atât mai urgent cu cât societăţile şi economiile europene se confruntă cu efectele îmbătrânirii populaţiei, care vor mări presiunea sub care se află oferta de forţă de muncă şi bugetele publice. Reducerea nivelului datoriei este esențială pentru majoritatea ţărilor, având în vedere efectele negative ale acesteia asupra stimulentelor economice şi a creşterii, din cauza taxelor şi a primelor de risc mai mari.

Instrumentul-cheie pentru coordonarea şi supravegherea politicii bugetare este Pactul de stabilitate şi creştere (PSC), care implementează dispoziţiile Tratatului privind disciplina bugetară. Consolidarea pactului este importantă atât pentru creșterea credibilităţii strategiei coordonate de retragere fiscală convenite, cât şi pentru evitarea repetării greşelilor din trecut. Setul de propuneri prezentate vizează consolidarea pactului prin: (i) îmbunătăţirea dispoziţiilor sale în lumina experienţei și nu în ultimul rând a crizei; (ii) dotarea acestuia cu instrumente de executare mai eficace; şi (iii) completarea pactului cu dispoziţii referitoare la cadrele bugetare naţionale. Acest set de propuneri face parte dintr-o reformă mai extinsă a guvernanţei economice din cadrul strategiei Europa 2020, care include propuneri pentru soluţionarea dezechilibrelor macroeconomice printr-o întărire a supravegherii, inclusiv prin mecanisme de alertă şi de sancţionare. Diferitele domenii de coordonare a politicii economice, inclusiv supravegherea reformelor structurale, urmează să fie integrate într-un nou ciclu de supraveghere, denumit „semestrul european”, care va reuni procesele existente în cadrul PSC şi al orientărilor generale de politică economică, între altele prin prezentarea simultană a programelor de stabilitate şi de convergenţă şi a programelor naţionale de reformă.

2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE

Prezentele propuneri au fost conturate de Comisie prin două comunicări: Consolidarea coordonării politicilor economice, din 12 mai 2010 şi Consolidarea coordonării politicilor economice pentru stabilitate, creştere economică şi locuri de muncă - Instrumente pentru o mai bună guvernanță economică în UE, din 30 iunie 2010. Optând pentru o comunicare oficială, Comisia a dorit să își demonstreze angajamentul faţă de promovarea dialogului cu statele membre, Parlamentul European şi toate părţile interesate, furnizând, în acelaşi timp, propuneri concrete de acţiune.

În iunie 2010, Consiliul European a convenit asupra nevoii urgente de a consolida coordonarea politicilor economice în UE. Acordul includea prime orientări în ceea ce priveşte PSC şi supravegherea bugetară. Consiliul European a convenit în special cu privire la: (i) consolidarea atât a componentei preventive, cât și a celei corective a PSC, inclusiv prin sancţiuni şi ţinând seama de situaţia specifică a statelor membre din zona euro; (ii) acordarea unui rol mult mai important nivelului şi evoluţiei datoriei şi sustenabilității globale, în cadrul supravegherii bugetare; (iii) asigurarea alinierii la PSC a normelor bugetare și a cadrelor bugetare naționale pe termen mediu ale tuturor statelor membre; (iv) asigurarea calităţii datelor statistice.

Consiliul European a invitat Grupul operativ privind guvernanța economică (prezidat de preşedintele său şi înfiinţat în martie 2010) şi Comisia să precizeze aceste orientări şi să le facă operaţionale în cel mai scurt timp cu putință. Între Comisie şi Grupul operativ privind guvernanța economică s-a dezvoltat o relaţie constructivă. Comisia a contribuit la activitatea grupului operativ prin intermediul comunicărilor menţionate mai sus şi prin contribuţii ad-hoc.

3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

Articolele 121 și 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene reprezintă temeiul juridic al Pactului de stabilitatea și creștere (PSC). PSC se compune din următoarele elemente: Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (denumite „componenta preventivă”); Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea implementării procedurii de deficit excesiv (denumit „componenta corectivă”); și Rezoluția Consiliului European din 17 iunie 1997 privind Pactul de stabilitate și creștere. Aceste regulamente au fost modificate în 2005 prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 şi Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 şi completate prin Raportul Consiliului din 20 martie 2005 privind „Îmbunătăţirea punerii în aplicare a Pactului de stabilitate şi de creştere”. Prezenta propunere vizează modificarea ulterioară a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 şi a Regulamentului (CE) nr. 1467/97. Sunt propuse instrumente de executare suplimentare printr-un nou Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind asigurarea aplicării eficiente a supravegherii bugetare în zona euro, având la bază articolul 136 din tratat, în combinaţie cu articolul 121 alineatul (6). Cerinţele privind cadrele bugetare ale statelor membre fac obiectul unei noi directive a Consiliului, întemeiată pe articolul 126 alineatul (14): directiva are ca obiectiv principal precizarea obligaţiilor autorităţilor naţionale de a se conforma dispoziţiilor articolului 3 din Protocolul nr. 12 la tratate privind procedura de deficit excesiv.

Componenta preventivă a PSC este menită să garanteze că statele membre aplică politici bugetare prudente, astfel încât să nu fie necesară adoptarea unor forme mai stricte de coordonare pentru a evita periclitarea sustenabilităţii finanţelor publice și potențialele consecinţe negative pentru întreaga UEM. În consecinţă, statele membre sunt invitate să prezinte programe de stabilitate şi convergenţă în care să își precizeze planurile de atingere a obiectivelor bugetare pe termen mediu (OTM), care sunt definite ca procent din PIB în termeni structurali (şi anume prin ajustare ciclică şi excluderea măsurilor one-off și a celor temporare); aceste OTM diferă de la un stat la altul și se situează în jurul unei poziţii de relativ echilibru pentru a reflecta nivelul datoriei publice şi al datoriei aferente îmbătrânirii populației. Statele membre care nu și-au atins încă obiectivul pe termen mediu sunt invitate să conveargă înspre acesta într-un ritm anual de 0,5 % din PIB în termeni structurali.

Cu toate acestea, progresul în direcția obiectivelor pe termen mediu a fost în general insuficient, finanţele publice rămânând expuse din plin la încetinirea creşterii economice. Mai mult decât atât, soldul structural s-a dovedit a fi, în practică, o indicație insuficientă a poziţiei bugetare de bază a unei ţări, din cauza dificultăţii de a evalua poziţia ciclică a economiei în timp real şi din cauză că acesta nu ia suficient în considerare creșterea sau scăderea volumului veniturilor excepţionale care nu sunt direct legate de ciclul economic (în special domeniul imobiliar şi evoluţiile de pe piaţa financiară). De aceea, în mai multe ţări, poziţiile bugetare aparent solide din perioada de dinainte de criză mascau o dependenţă puternică de veniturile excepționale pentru finanţarea cheltuielilor; scăderea acestor venituri a contribuit la creşterea abruptă a deficitelor bugetare.

Pentru a răspunde acestor neajunsuri, reforma componentei preventive propusă acum păstrează obiectivele actuale pe termen mediu şi cerinţa de convergenţă anuală de 0,5 % din PIB, dar le face operaţionale în virtutea unui nou principiu de politică bugetară prudentă. Conform acestui principiu, creşterea cheltuielilor anuale nu trebuie să depăşească o rată prudentă de creştere pe termen mediu a PIB-ului (trebuind chiar să fie net inferioară acesteia, în cazul în care OTM nu a fost atins), cu excepţia cazului în care OTM a fost depăşit în mod semnificativ, sau a cazului în care creşterea suplimentară a cheltuielilor în raport cu această rată prudentă de creştere pe termen mediu este contrabalansată prin măsuri discreționare pe partea veniturilor. Scopul principal este să se garanteze că veniturile excepţionale nu sunt cheltuite, ci sunt alocate pentru reducerea datoriilor. Noul principiu va reprezenta punctul de referinţă pentru evaluarea planurilor bugetare prezentate de statele membre în programele lor de stabilitate şi convergenţă. În plus, în caz de nerespectare a ratei convenite de creştere a cheltuielilor și a măsurilor de pe partea veniturilor, statele membre în cauză pot primi o avertizare din partea Comisiei, iar în cazul în care nerespectarea persistă și/sau devine foarte gravă, acestea pot primi o recomandare a Consiliului, în conformitate cu articolul 121 din tratat, invitându-le să ia măsuri corective. Această recomandare, emisă în contextul componentei preventive, va fi susţinută, pentru prima dată şi doar pentru ţările din zona euro, de un mecanism de executare în temeiul articolului 136 din tratat, sub forma unui depozit purtător de dobândă, în valoare de 0,2 % din PIB. Pentru impunerea acestui depozit purtător de dobândă se introduce un mecanism de „vot invers”: la propunerea Comisiei, depozitul devine scadent la momentul emiterii recomandării, cu excepţia cazului în care Consiliul decide contrariul, cu majoritate calificată, în termen de zece zile. Consiliul poate reduce suma depozitului numai în unanimitate sau pe baza unei propuneri a Comisiei şi a unei cereri motivate din partea statului membru în cauză. Depozitul va fi restituit cu dobânda acumulată în momentul în care Consiliul are certitudinea că s-a pus capăt situației care a condus la constituirea acestuia.

Componenta corectivă a PSC are rolul de a evita erori majore în politicile bugetare, care ar putea pune în pericol sustenabilitatea finanţelor publice şi ar putea constitui o amenințare potențială la adresa UEM. Acest fapt se traduce prin obligaţia statelor membre de a evita deficitele publice excesive, care sunt definite în raport cu un prag numeric de 3 % din PIB în cazul deficitului şi de 60 % din PIB, sau suficient de aproape de acest nivel, în cazul datoriei. Procedura de deficit excesiv (PDE) care implementează interdicţia privind deficitele excesive prevede o succesiune de etape care, pentru ţările din zona euro, include impunerea de eventuale sancţiuni financiare.

PDE a fost aplicată în mod regulat în conformitate cu dispoziţiile relevante, chiar şi pe fundalul circumstanţelor excepţionale ale crizei financiare, contribuind astfel la consolidarea aşteptărilor privind o ieșire controlată din criză. Cu toate acestea, au apărut anumite deficienţe. În timp ce criteriile de stabilire a deficitului şi a datoriei sunt, în principiu, similare, iar un nivel ridicat al datoriei reprezintă probabil o ameninţare mai gravă la adresa sustenabilităţii finanţelor publice decât deficitele mari ocazionale, procedura de deficit excesiv are ca obiect aproape în exclusivitate pragul de „3 % din PIB”, datoriile jucând un rol marginal până în prezent. Acest lucru se datorează naturii mai puţin clare a pragului datoriei faţă de cel al deficitului, incluzând aici ambiguitatea noţiunii de ritm satisfăcător de reducere a datoriei şi faptul că rata datoriei este mai puternic influențată de anumite variabile care se situează în afara controlului guvernului, în special de inflaţie. PDE este susţinută, în principiu, printr-un mecanism de executare puternic, deoarece sancţiunile financiare pot şi trebuie să fie impuse în caz de necorectare repetată a deficitului excesiv. Aceste sancţiuni intră însă în joc probabil prea târziu pentru a reprezenta un mijloc eficient de descurajare a erorilor majore în materie de politică bugetară, nu în ultimul rând din cauza faptului că situaţia financiară a ţării în cauză poate să se fi deteriorat atât de mult încât ameninţarea unei sancțiuni financiare să devină mai puţin credibilă, chiar în momentul în care ar trebui să devină reală. În sfârșit, recenta criză a subliniat faptul că, în timp ce obligaţia de a corecta deficitele excesive contribuie la consolidarea aşteptărilor privind menținerea solvabilității statului, calendarul corecţiei şi profilul ajustării ar trebui probabil să reflecte considerente care privesc UEM în ansamblu.

Pentru a răspunde acestor deficiențe, sunt prezentate următoarele propuneri-cheie de reformare a componentei corective.

Criteriul datoriei prevăzut în PDE trebuie să devină operaţional, în special prin adoptarea unui criteriu numeric de referință pentru a decide dacă rata datoriei scade suficient înspre pragul de 60 % din PIB. Concret, o pondere a datoriei de peste 60 % din PIB trebuie considerată a fi în suficientă scădere în cazul în care ecartul față de valoarea de referinţă de 60 % din PIB s-a redus în ultimii trei ani, cu o rată de o douăzecime pe an. Nerespectarea acestui criteriu numeric de referinţă nu va însemna totuşi, în mod necesar, că pentru ţara în cauză se va declanșa procedura de deficit excesiv, deoarece această decizie trebuie să ia în considerare toţi factorii relevanți, în special în ceea ce privește evaluarea evoluţiei datoriei, cum ar fi creşterea nominală foarte scăzută care poate împiedica reducerea datoriilor, împreună cu factorii de risc legați de structura datoriei, gradul de îndatorare al sectorului privat şi datoriile implicite legate de îmbătrânirea populaţiei. În conformitate cu accentul mai mare pus pe datorie, o mai mare atenție trebuie acordată factorilor relevanţi în caz de nerespectare a criteriului deficitului, atunci când datoria unei țări se situează sub pragul de 60 % din PIB.

De abordarea mai flexibilă propusă cu privire la luarea în considerare a factorilor relevanţi în vederea stabilirii existenţei unui deficit excesiv ar putea beneficia de asemenea ţările care întreprind reforme ale sistemului de pensii, dincolo de perioada de tranziţie de cinci ani, prevăzută în prezent. Dispoziţiile speciale ale PSC referitoare la reformele sistemului de pensii în ceea ce priveşte criteriul deficitului sunt de asemenea extinse la criteriul datoriei, prin stabilirea aceleiași perioade de tranziţie de cinci ani pentru luarea în considerare a costurilor nete ale acestor reforme cu ocazia evaluării conformităţii cu criteriul datoriei. În fine, atât la declanșarea unei PDE cât și la abrogarea acesteia, se va ține cont de anularea totală sau parțială a reformelor sistemului de pensii implementate anterior.

Executarea este consolidată prin introducerea unui nou set de sancţiuni financiare pentru statele membre din zona euro, care se vor fi implementate mult mai devreme, conform unei abordări progresive. Concret, un depozit nepurtător de dobândă în valoare de 0,2 % din PIB va fi impus prin decizia de a plasa o ţară în deficit excesiv. Depozitul va fi transformat într-o amendă în caz de nerespectare a recomandării iniţiale de corectare a deficitului. Suma este egală cu componenta fixă a sancţiunilor deja prevăzute în etapa finală a procedurii de deficit excesiv. Aceasta are de asemenea legătură cu bugetul UE, care trebuie să faciliteze trecerea preconizată la un sistem de executare bazat pe bugetul UE, cum s-a subliniat în sus-menţionata Comunicare a Comisiei din 30 iunie 2010. Nerespectarea în continuare a recomandărilor duce la intensificarea sancţiunii, în conformitate cu dispoziţiile actuale prevăzute în PSC. Pentru a limita puterea discreționară în ceea ce privește execuția, este avut în vedere mecanismul de „vot invers”, pentru impunerea noilor sancţiuni pe parcursul etapelor succesive ale PDE. Concret, la fiecare etapă a PDE, Comisia va propune o de sancţiune adecvată, iar aceasta va fi considerată adoptată, cu excepţia cazului în care Consiliul decide contrariul, cu majoritate calificată, în termen de zece zile. Valoarea depozitului nepurtător de dobândă sau a amenzii poate fi redusă sau anulată doar de către Consiliu în unanimitate, sau pe baza unei propuneri specifice a Comisiei, dacă circumstanţele economice excepţionale justifică acest lucru, sau în urma unei cereri motivate a statului membru în cauză.

Mai mult, criteriile de evaluare a respectării recomandărilor în fiecare etapă, inclusiv posibilitatea de a permite o prelungire a termenelor limită pentru corectarea deficitului excesiv, sunt clarificate prin accentuarea explicită a variabilelor bugetare care pot fi considerate ca fiind sub directul control al guvernului, în special a cheltuielilor, prin analogie cu abordarea propusă pentru componenta preventivă. Dincolo de aceste condiţii specifice fiecărei ţări, se introduce posibilitatea de extindere a termenelor și în cazul unei crize economice generale.

Nu ne putem aștepta ca executarea eficace a cadrului de coordonare bugetară al UEM să fie doar rezultatul dispoziţiilor stabilite la nivelul UE. Datorită caracterului specific descentralizat al elaborării politicii bugetare în UE şi necesității generale de transpunere a normelor UE la nivel naţional, este indispensabil ca obiectivele cadrului de coordonare bugetară al UEM să fie reflectate în cadrele bugetare naţionale. Cadrul bugetar național este ansamblul de elemente care constituie baza guvernanței fiscale naționale, mai exact structura politicilor instituționale specifice fiecărei țări, care determină elaborarea politicii bugetare la nivel național. Este vorba în special de sistemele publice de contabilitate, de statistici, de practicile de prognoză, de normele bugetare numerice, de procedurile bugetare care reglementează toate etapele procesului bugetar şi în special de cadrele bugetare pe termen mediu şi de relaţiile bugetare dintre subsectoarele administraţiei publice. În timp ce nevoile specifice şi preferinţele statelor membre trebuie respectate, o serie de caracteristici sunt considerate ca fiind necesare pentru asigurarea calităţii minime şi a coerenţei cu cadrul bugetar UEM. Acestea fac obiectul directivei privind cadrele naţionale bugetare care este propusă cu scopul de a completa reforma PSC. Aceste caracteristici necesită în primul rând ca elementele fundamentale ale cadrelor naţionale bugetare, şi anume aspectele legate de contabilitate și de statistică şi practicile de prognoză, să fie conforme cu standardele minime europene pentru a facilita transparenţa şi monitorizarea evoluţiilor bugetare. Cadrele bugetare interne trebuie de asemenea să adopte o perspectivă multianuală de planificare bugetară, astfel încât să asigure atingerea obiectivelor pe termen mediu stabilite la nivelul UE. În plus, statele membre trebuie să dispună de norme bugetare numerice care să încurajeze respectarea pragurilor deficitului şi datoriei. Statele membre trebuie să se asigure că aceste caracteristici se aplică tuturor subsectoarelor administraţiei publice. Autorităţile naţionale trebuie de asemenea să garanteze transparenţa procesului bugetar prin furnizarea de informaţii detaliate privind fondurile extrabugetare, cheltuielile fiscale şi datoriile contingente existente.

2010/0276 (CNS)

Propunere de

REGULAMENT (UE) NR. …/… AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (14) paragraful al doilea,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Parlamentului European[1],

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (BCE),

hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

întrucât:

(1) Coordonarea politicilor economice ale statelor membre în Uniune, prevăzută de tratat, trebuie să implice respectarea unor principii directoare, și anume stabilitatea prețurilor, soliditatea finanțelor publice și a condițiilor monetare și sustenabilitatea balanței de plăți.

(2) Pactul de stabilitate și creștere a constat inițial din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[2], Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv[3] și Rezoluția Consiliului European din 17 iunie 1997 privind Pactul de stabilitate și creștere[4]. Regulamentul (CE) nr. 1466/97 și Regulamentul (CE) nr. 1467/97 au fost modificate în 2005 prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 și, respectiv Regulamentul (CE) nr. 1056/2005. În plus, s-a adoptat Raportul Consiliului din 20 martie 2005 privind „Îmbunătățirea punerii în aplicare a Pactului de stabilitate și creștere”.

(3) Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor de realizare a stabilității prețurilor și a unei creșteri susținute și durabile care, sprijinită de stabilitatea financiară, contribuie la crearea de locuri de muncă.

(4) Cadrul comun de guvernanță economică trebuie consolidat, inclusiv în ceea ce privește supravegherea bugetară, pentru a corespunde nivelului înalt de integrare atins de economiile statelor membre în cadrul Uniunii Europene, în special în zona euro.

(5) Normele de disciplină bugetară trebuie întărite, în special prin acordarea unei importanțe sporite nivelului și evoluției datoriei, precum și sustenabilității.

(6) Implementarea procedurii actuale a deficitului excesiv deopotrivă pe baza criteriului deficitului și a criteriului datoriei necesită definirea unei valori numerice de referinţă, pentru a stabili dacă ponderea datoriei publice în produsul intern brut scade suficient, apropiindu-se de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător.

(7) Procedura de stabilire a existenţei unui deficit excesiv pe baza criteriului datoriei şi etapele care conduc la aceasta nu trebuie să se bazeze exclusiv pe nerespectarea valorii numerice de referinţă, ci trebuie să ia întotdeauna în considerare întreaga gamă de factori relevanţi examinați în raportul Comisiei, în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat.

(8) Cu ocazia procedurii de stabilire a existenței unui deficit excesiv pe baza criteriului datoriei și a etapelor care conduc la aceasta, este necesar să se țină cont de întreaga gamă de factori relevanţi examinați în raportul Comisiei, în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat, în cazul în care ponderea datoriei publice în produsul intern brut nu depășește valoarea de referință.

(9) Raportul Comisiei, elaborat în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat, trebuie să acorde atenția cuvenită calității cadrului bugetar naţional, deoarece acesta joacă un rol crucial în sprijinirea consolidării bugetare şi a sustenabilității finanţelor publice.

(10) Pentru a sprijini monitorizarea respectării recomandărilor şi notificărilor Consiliului privind corectarea situaţiilor de deficit excesiv, este nevoie ca acestea să specifice obiective bugetare anuale conforme, din punct de vedere al ajustării ciclice, cu consolidarea bugetară impusă, excluzând măsurile one-off și măsurile temporare.

(11) Evaluarea eficienței acţiunilor întreprinse va avea de câștigat din respectarea obiectivelor privind cheltuielile publice, coroborată cu implementarea măsurilor specifice planificate pe partea veniturilor.

(12) La evaluarea necesității prelungirii termenului limită pentru corectarea deficitului excesiv, o atenţie specială trebuie acordată oricărei recesiuni economice grave, cu caracter general.

(13) Este oportună intensificarea aplicării sancțiunilor financiare prevăzute la articolul 126 alineatul (11) din tratat, astfel încât acestea să constituie un stimulent real de respectare a somațiilor adresate în temeiul articolului 126 alineatul (9).

(14) Pentru a asigura respectarea cadrului de supraveghere bugetară al Uniunii de către statele membre participante, trebuie concepute sancţiuni bazate pe reguli, în temeiul articolului 136 din tratat, care să asigure mecanisme corecte, tempestive şi eficiente vizând respectarea normelor Pactului de stabilitate şi creştere.

(15) Trimiterile din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 trebuie să ţină cont de noua numerotare a articolelor din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene şi de înlocuirea Regulamentului (CE) nr. 3605/93 al Consiliului prin Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene[5].

(16) Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1467/97 trebuie modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1467/97 se modifică după cum urmează:

1. Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„ Articolul 1

1. Prezentul regulament stabileşte dispoziţiile privind accelerarea şi clarificarea procedurii deficitului excesiv, având ca obiectiv descurajarea deficitelor publice excesive şi, în situația în care acestea se produc, stimularea corectării lor prompte; respectarea disciplinei bugetare este examinată pe baza criteriului deficitului public şi a criteriului datoriei publice.

2. În sensul prezentului regulament, „statele membre participante” sunt acele state membre a căror monedă este euro.”

2. Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a) la alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„1. Deficitul public excesiv care depășește valoarea de referință se consideră excepțional în conformitate cu articolul 126 alineatul (2) litera (a) din tratat atunci când își are originea într-un eveniment neobișnuit aflat în afara controlului respectivului stat membru și care are o influență majoră asupra poziției financiare a administrației publice, sau atunci când acesta rezultă dintr-o recesiune economică gravă.”

(b) se introduce următorul alineat (1a):

„1a. Atunci când raportul dintre datoria publică şi produsul intern brut (PIB) depăşeşte valoarea de referinţă, trebuie considerat că acesta scade suficient şi se apropie de valoarea de referinţă într-un ritm satisfăcător, în conformitate cu articolul 126 alineatul (2) litera (b) din tratat, în cazul în care diferenţa față de valoarea de referinţă s-a redus în cei trei ani precedenți într-un ritm de o douăzecime pe an. Pentru o perioadă de 3 ani de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament – a se completa ulterior], se va ţine cont de caracterul retroactiv al acestui indicator în momentul aplicării acestuia.”

(c) alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„3. La elaborarea raportului în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat, Comisia ia în considerare toți factorii relevanți, conform prevederilor articolului respectiv. Raportul trebuie să reflecte în mod corespunzător evoluţia poziției economice pe termen mediu (în special potenţialul de creştere, condiţiile ciclice predominante, inflaţia, dezechilibrele macroeconomice excesive), precum şi evoluţia poziţiei bugetare pe termen mediu (în special eforturile de consolidare bugetară în timpul „conjuncturilor economice favorabile”, investiţiile publice, implementarea politicilor în contextul strategiei comune de dezvoltare pentru Uniunea Europeană şi calitatea generală a finanţelor publice, în special respectarea Directivei [...] a Consiliului privind cerinţele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre). Raportul va analiza, de asemenea, evoluţiile pertinente ale poziţiei datoriei pe termen mediu (acesta va reflecta în mod corespunzător în special factorii de risc, inclusiv structura scadențelor şi moneda în care este exprimată datoria, operaţiunile de stoc-flux, rezervele acumulate şi alte active publice; garanţiile, în principal cele legate de sectorul financiar; datoriile explicite şi implicite legate de îmbătrânirea populaţiei şi datoria privată, în măsura în care aceasta poate reprezenta o datorie contingentă implicită pentru guvern). Pe lângă aceasta, Comisia ține seama de orice alți factori care, în opinia statului membru în cauză, sunt relevanți pentru evaluarea globală a depășirii valorii de referință, din punct de vedere al calității, și pe care statul membru i-a prezentat Comisiei și Consiliului. În acest context, o atenţie specială va fi acordată contribuţiilor financiare destinate promovării solidarităţii internaţionale şi atingerii obiectivelor de politică ale Uniunii, printre care stabilitatea financiară.”

(d) alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„4. Comisia şi Consiliul fac o evaluare globală echilibrată a tuturor factorilor relevanţi, în special a măsurii în care acești factori atenuanți sau agravanți influențează evaluarea respectării criteriului datoriei şi/sau a criteriului deficitului. La evaluarea conformităţii pe baza criteriul deficitului, dacă ponderea datoriei publice în PIB depăşeşte valoarea de referinţă, aceşti factori trebuie luați în considerare în etapele care conduc la decizia privind existenţa unui deficit excesiv conform prevederilor articolului 126 alineatele (4), (5) şi (6) din tratat, doar în cazul în care este pe deplin îndeplinită dubla condiţie a principiului general conform căruia, pentru a putea lua în considerare aceşti factori relevanți, deficitul public trebuie să rămână apropiat de valoarea de referinţă, iar depăşirea valorii de referinţă are caracter temporar.”

(e) alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:

„7. În cazul statelor membre în care existența deficitului excesiv sau nerespectarea cerințelor criteriului datoriei conform articolului 126 alineatul (2) litera (b) reflectă implementarea unei reforme a sistemului de pensii care introduce un sistem cu mai mulți piloni, incluzând un pilon obligatoriu finanțat în totalitate, Comisia și Consiliul iau de asemenea în considerare costul reformei pilonului aflat în gestiune publică atunci când evaluează evoluția valorilor deficitului și ale datoriei din cadrul procedurii deficitului excesiv. În cazurile în care rata datoriei depăşeşte valoarea de referinţă, costul reformei va fi luat în considerare doar dacă deficitul rămâne aproape de valoarea de referinţă. În acest scop, pentru o perioadă de cinci ani începând de la data intrării în vigoare a unei astfel de reforme, se ia în considerare costul net al acesteia, reflectat de evoluţia deficitului şi a datoriei pe baza unui grafic liniar descendent. În plus, indiferent de data intrării în vigoare a reformei, costul net al acesteia, reflectat de evoluţia datoriei, trebuie luat în considerare pentru o perioadă de tranziţie de cinci ani de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament, de completat] pe baza aceluiași grafic liniar descendent. Costul net astfel calculat se ia de asemenea în considerare pentru decizia Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (12) din tratat privind abrogarea unora sau a tuturor deciziilor sale în conformitate cu articolul 126 alineatele (6)-(9) și (11) din tratat, dacă deficitul a scăzut semnificativ și continuu și a atins un nivel apropiat de cel al valorii de referință, iar în cazul nerespectării cerințelor criteriului datoriei, dacă datoria s-a înscris pe o traiectorie descendentă. În plus, se va acorda aceeași atenție reducerii acestui cost net care rezultă din anularea parţială sau totală a unei astfel de reforme a sistemului de pensii.”

3. Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a) alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„2. Ținând pe deplin cont de avizul menționat la alineatul (1), Comisia, în cazul în care consideră că există un deficit excesiv, adresează un aviz și o propunere Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatele (5) și (6) din tratat.”

(b) La alineatul (3), trimiterea la „articolul 4 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93” se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009”.

(c) alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„4. Recomandarea Consiliului emisă în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat stabilește un termen limită maxim de șase luni pentru ca respectivul stat membru să întreprindă acțiuni concrete. Recomandarea Consiliului stabilește, de asemenea, un termen limită pentru corectarea deficitului excesiv, care trebuie să se realizeze în anul următor constatării existenței sale, cu excepția circumstanțelor speciale. În recomandarea sa, Consiliul invită statul membru să atingă obiective bugetare anuale care să permită, conform previziunilor care stau la baza recomandării, o îmbunătățire anuală cu cel puțin 0,5 % din PIB ca valoare de referință, a soldului său ajustat ciclic, din care se deduc măsurile one-off și cele temporare, pentru a asigura corectarea deficitului excesiv în termenul limită prevăzut de recomandare.”

(d) se introduce următorul alineat (4a):

„4a. În termenul de maxim şase luni prevăzut la alineatul (4), statul membru în cauză trebuie să raporteze Comisiei şi Consiliului cu privire la măsurile luate ca răspuns la recomandarea Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat. Pentru cheltuielile publice şi pentru măsurile discreţionare pe partea de venituri, raportul trebuie să includă obiectivele stabilite în conformitate cu recomandarea Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, precum şi informaţii cu privire la măsurile luate deja şi la natura măsurilor care urmează să fie luate pentru atingerea obiectivelor. Acest raport va fi publicat.”

(e) alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„5. În cazul în care au fost întreprinse acțiuni concrete în conformitate cu o recomandare emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, iar după adoptarea recomandării în cauză survin evenimente economice negative cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat. Recomandarea revizuită, care ia în considerare factorii relevanți menționați la articolul 2 alineatul (3) din prezentul regulament, poate prelungi în special termenul limită pentru corectarea deficitului excesiv, în principiu cu un an. În recomandarea sa, Consiliul trebuie să evalueze existența evenimentelor economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice în raport cu previziunile economice. Consiliul poate de asemenea să decidă, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, în caz de recesiune economică gravă cu caracter general.”

4. la articolul 4, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„2. Pentru a stabili dacă au fost întreprinse măsuri concrete ca urmare a recomandărilor sale făcute în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, Consiliul își bazează decizia pe raportul prezentat de către statul membru în cauză, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din prezentul regulament şi pe implementarea sa, precum şi pe orice alte decizii anunţate public de guvernul statului membru în cauză.”

5. Articolul 5 se modifică după cum urmează:

(a) alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„1. Orice decizie a Consiliului de a soma statul membru participant să ia măsuri de reducere a deficitului în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat se ia în termen de două luni de la decizia Consiliului prin care se constată că nu s-au întreprins acțiuni concrete în concordanță cu articolul 126 alineatul (8). În somația sa, Consiliul invită statul membru să îndeplinească obiective bugetare anuale care să permită, conform previziunilor care stau la baza somației, o îmbunătățire anuală cu cel puțin 0,5 % din PIB ca valoare de referință, a soldului său ajustat ciclic, din care se deduc măsurile one-off și cele temporare, pentru a garanta corectarea deficitului excesiv în termenul limită prevăzut de somație. Consiliul indică de asemenea măsurile care sprijină realizarea acestor obiective.”

(b) se introduce următorul alineat (1a):

„1a. În urma somației Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat, statul membru în cauză trebuie să raporteze Comisiei şi Consiliului referitor la acțiunile întreprinse ca răspuns la somația Consiliului. Raportul trebuie să includă obiectivele privind cheltuielile publice şi măsurile discreţionare pe partea de venituri, precum şi informaţii referitoare la acțiunile întreprinse ca răspuns la recomandările specifice ale Consiliului, astfel încât să permită Consiliului să adopte, dacă este necesar, decizia în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din prezentul regulament. Acest raport va fi publicat.”

(c) alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„2. În cazul în care au fost întreprinse acțiuni concrete în conformitate cu o somație transmisă în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat, iar după adoptarea somației în cauză survin evenimente economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei somații revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat. Somația revizuită, care ia în considerare factorii relevanți menționați la articolul 2 alineatul (3) din prezentul regulament, poate prelungi în special termenul limită pentru corectarea deficitului excesiv, în principiu cu un an. În somația sa, Consiliul trebuie să evalueze existența evenimentelor economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore asupra finanțelor publice în raport cu previziunile economice. Consiliul poate de asemenea să decidă, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei somații revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat, în caz de recesiune economică gravă cu caracter general.”

6. Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 6

1. Pentru a stabili dacă au fost întreprinse acțiuni concrete ca răspuns la somația sa transmisă în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat, Consiliul își bazează decizia pe raportul prezentat de statul membru în cauză, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1a) din prezentul regulament şi pe implementarea acestuia, precum şi pe orice alte decizii anunţate public de guvernul statului membru în cauză.

2. Atunci când sunt întrunite condițiile de aplicare a articolului 126 alineatul (11) din tratat, Consiliul impune sancțiuni în conformitate cu articolul 126 alineatul (11). Orice decizie în acest sens se ia în termen de maxim patru luni de la decizia Consiliului prin care somează statele membre participante să ia măsuri în conformitate cu articolul 126 alineatul (9).”

7. La alineatul (7), trimiterea la „articolul 4 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93” se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009”.

8. Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:

„ Articolul 8

Orice decizie a Consiliului de a intensifica sancţiunile în conformitate cu articolul 126 alineatul (11) din tratat se ia în termen de maxim două luni de la datele de raportare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 479/2009. Orice decizie a Consiliului privind abrogarea unora sau a tuturor deciziilor sale în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat se ia cât de curând posibil, în termen de maxim două luni de la datele de raportare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 479/2009.”

9. La articolul (9) alineatul (3), trimiterea la „articolul 6” se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 6 alineatul (2)”.

10. Articolul 10 se modifică după cum urmează:

(a) la alineatul (1), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„1. Comisia și Consiliul monitorizează cu regularitate implementarea acțiunilor întreprinse:”

(b) la alineatul (3), trimiterea la „Regulamentul (CE) nr. 3605/93” se înlocuiește cu trimiterea la „Regulamentul (CE) nr. 479/2009”.

11. Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„ Articolul 11

Ori de câte ori Consiliul decide să aplice sancțiuni unui stat membru participant, în conformitate cu articolului 126 alineatul (11) din tratat, aplică în principiu o amendă. Consiliul poate decide suplimentarea acestei amenzi prin aplicarea celorlalte măsuri prevăzute la articolul 126 alineatul (11) din tratat.”

12. Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 12

1. Cuantumul amenzii va conţine o componentă fixă egală cu 0,2 % din PIB şi o componentă variabilă. Componenta variabilă se ridică la o zecime – ca procentaj din PIB – din diferenţa dintre deficitul din anul precedent şi, fie valoarea de referinţă pentru deficitul public, fie – în cazul în care nerespectarea disciplinei bugetare include criteriul datoriei – soldul bugetului general ca procentaj din PIB, care ar fi fost realizat în acelaşi an, în conformitate cu somația emisă în temeiul articolului 126 alineatul (9) din tratat.

2. În fiecare an următor, până la abrogarea deciziei privind existența unui deficit excesiv, Consiliul evaluează dacă respectivul stat membru participant a întreprins măsuri concrete ca răspuns la somația Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din tratat. În această evaluare anuală, Consiliul decide, în conformitate cu articolul 126 alineatul (11) din tratat, intensificarea sancțiunilor, în cazul în care statul membru participant nu s-a conformat somației Consiliului. Dacă se decide acordarea unei amenzi suplimentare, aceasta va fi calculată în același mod ca și componenta variabilă a amenzii menționată la alineatul (1).

3. Oricare dintre amenzile vizate la alineatele (1) și (2) trebuie să se încadreze în limita maximă de 0,5 % din PIB.”

13. Articolul 13 se abrogă; la articolul 15, trimiterea la „articolul 13” se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 12”.

14. Articolul 16 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 16

Amenzile prevăzute la articolul 12 din prezentul regulament constituie „alte venituri”, în sensul articolului 311 din tratat şi se distribuie între statele membre participante care nu au deficit excesiv determinat în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat şi care nu fac obiectul unei proceduri de dezechilibru excesiv în sensul Regulamentului (UE) nr. [... / ...], în funcţie de cota lor din venitul naţional brut total (VNB) al statelor membre eligibile.”

15. Toate trimiterile la „articolul 104” se înlocuiesc, în întregul regulament, cu trimiteri la „articolul 126 din tratat”.

16. La punctul 2 din anexă, trimiterea la „articolul 4 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului” din coloana I se înlocuiește cu trimiterea la „articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la,

Pentru Consiliu

Președintele

FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI

1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

1.1. Titlul propunerii/inițiativei

Regulament al Consiliului privind accelerarea și clarificarea implementării procedurii deficitului excesiv.

1.2. Domeniul (domeniile) de politică vizat(e) în structura ABM/ABB [6]

Afaceri economice și financiare

1.3. Tipul propunerii/inițiativei

( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă

( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[7]

( Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea unei acțiuni existente

( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată spre o acțiune nouă

1.4. Obiective

1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Favorizarea creșterii UE, a creării de locuri de muncă și a dezvoltării durabile

1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB vizată(e)

Obiective specifice: nr. 1 și nr. 3

- Asigurarea coordonării eficace a politicilor și a coerenței generale a acestora în elaborarea răspunsului UE la criza economică, în contextul realizării strategiei Europa 2020 și a unei dezvoltări durabile și pentru mărirea potențialului de creștere al statelor membre și sporirea competitivității Uniunii Europene;

- Încurajarea statelor membre să tindă spre poziții bugetare solide și finanțe publice sustenabile, de înaltă calitate în ceea ce privește contribuția lor la creștere.

Activitatea (activitățile) ABM/ABB vizată(e)

Uniunea economică și monetară

1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate

A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.

În comunicarea sa, COM(2010) 367, Comisia a subliniat nevoia unei abordări politice bine definite la nivelul UE, în vederea (i) revigorării relansării economice, (ii) a reașezării finanțelor publice pe o bază stabilă și (iii) a promovării active a creșterii sustenabile și a creării de locuri de muncă.

Modificare propusă a regulamentului care reprezintă componenta corectivă a Pactului de stabilitate și creștere (PSC) face parte din propunerile legislative formale anunțate în comunicarea menționată mai sus. Aceste modificări vizează consolidarea coordonării politicilor economice, răspunzând în special nevoii de aplicare eficientă a supravegherii economice a politicilor bugetare ale statelor membre prin stimulente și sancțiuni corespunzătoare și prin punerea unui accent mai mare pe datoria publică și pe sustenabilitatea bugetară.

1.4.4. Indicatori de rezultat și de impact

A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.

Realizarea obiectivului general al Comisiei de favorizare a creșterii, a creării de locuri de muncă și a dezvoltării durabile în UE este măsurată prin următorii indicatori de impact:

- măsura în care statele membre înregistrează rezultatele bugetare în conformitate cu PSC;

- creșterea/producția potențială.

Realizarea obiectivului specific nr. 3 menționat anterior este măsurată cu ajutorul următorului indicator de rezultate: procentul recomandărilor individuale ale Comisiei referitoare la Pactul de stabilitate și creștere (PSC) implementate de statele membre (sub rezerva adoptării lor de către Consiliu).

1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei

1.5.1. Cerință(e) de îndeplinit pe termen scurt sau lung

Propunerea legislativă face parte dintre măsurile anunțate de Comisie în Comunicarea COM(2010) 367, din 30 iunie 2010, care detaliază ideile de politică din Comunicarea COM(2010) 250 a Comisiei din 12 mai 2010, bazându-se pe orientările convenite în cadrul Consiliului European din 17 iunie 2010.

1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE

Coordonarea politicilor economice ale statelor membre face parte integrantă din competențele UE, conform titlului VIII (privind politica economică și monetară) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențe similare anterioare

Experiența a demonstrat necesitatea îmbunătățirii coordonării politicilor economice, în special a componentei preventive și a componentei restrictive a PSC.

1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante

Propunerea legislativă reprezintă unul dintre elementele programului de reformă economică de anvergură prezentat în Comunicarea (2010) 367 din 30 iunie 2010.

1.6. Durata acțiunii și a impactului financiar al acesteia

( Propunere/inițiativă cu durată limitată

- ( Propunere/inițiativă în vigoare din [ZZ/LL]AAAA până la [ZZ/LL]AAAA

- ( Impact financiar din AAAA până în AAAA

( Propunere/inițiativă cu durată nelimitată

- punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA,

- urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.

1.7. Modul(modurile) de gestionare preconizat(e) [8]

( Gestiune centralizată directă de către Comisie

( Gestiune centralizată indirectă , prin delegarea sarcinilor de implementare către:

- ( agenții executive

- ( organisme instituite de Comunități[9]

- ( organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public

- ( persoane cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar

( Gestiune partajată cu state membre

( Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe

( Gestiune în comun cu organizații internaționale (de precizat)

Dacă se indică mai multe moduri de gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“.

Observații

2. MĂSURI DE GESTIONARE

2.1. Norme de monitorizare și raportare

A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții.

N/A

2.2. Sistemul de gestiune și control

2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e)

N/A

2.2.2. Metoda (metodele) de control preconizată (e)

N/A

2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și neregulilor

A se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.

N/A

3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) afectată (afectate)

Propunerea legislativă nu implică utilizarea de resurse umane sau financiare suplimentare.

- Linii bugetare de cheltuieli existente

În ordinea rubricilor și a liniilor bugetare din cadrul financiar multianual.

Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Tip de cheltuieli | Contribuție |

Număr [Descriere…....................................................] | CD/CND ([10]) | țări AELS[11] | Țări candidate[12] | Țări terțe | În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar |

[XX.YY.YY.YY] | CD/CND | DA/NU | DA/NU | DA/NU | DA/NU |

- Noile linii bugetare solicitate: Nu se aplică

În ordinea rubricilor și a liniilor bugetare din cadrul financiar multianual.

Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Tip de cheltuieli | Contribuție |

Număr [Rubrică ….................................................….] | CD/ CND | Țări AELS | Țări candidate | Țări terțe | În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar |

[XX.YY.YY.YY] | DA/NU | DA/NU | DA/NU | DA/NU |

3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor

3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Rubrica din cadrul financiar multianual: | Număr | [Rubrică…......................................................................................................….] |

milioane EUR (cu 3 zecimale)

-

3.2.3.2. Necesarul de resurse umane estimat

- ( Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane

- ( Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:

Estimarea trebuie exprimată în valoare întreagă (sau cel mult cu o zecimală)

Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | A se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) |

( Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) |

Personal extern |

3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual

- ( Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual existent.

- ( Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.

A se explica reprogramarea necesară, precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente.

- ( Propunerea/inițiativa necesită utilizarea instrumentului de flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual[23].

A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni, precizând rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente.

3.2.5. Participarea terților la finanțare

- ( Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților

- ( Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:

Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)

Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | A se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) | Total |

Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | A se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) |

Articolul …. | | | | | | | | | |Pentru diversele venituri alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate).

A se preciza metoda de calcul a impactului asupra veniturilor.

[1] JO C , , p. .

[2] JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

[3] JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

[4] JO C 236, 2.8.1997, p. 1.

[5] JO L 145, 10.6.2009, p. 1.

[6] ABM ( Activity-Based Management ): gestionarea pe activități – ABB ( Activity-Based Budgeting ): stabilirea bugetului pe activități.

[7] Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.

[8] Explicațiile privind modurile de gestionare, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[9] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.

[10] CD = credite diferențiate / CND = credite nediferențiate.

[11] AELS: Asociația europeană a liberului schimb.

[12] Țări candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii Occidentali.

[13] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.

[14] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.

[15] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.

[16] Realizările se referă la produse și servicii care urmează a fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construite etc.).

[17] Conform descrierii de la secțiunea 1.4.2. „Obiectiv(e) specific(e)...”.

[18] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.

[19] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.

[20] AC = Agent contractual; INT= personalul agenției ( Intérimaire) ; TED= Tineri experți delegați; AL= Agent local; END= Expert național delegat;

[21] Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”).

[22] În special pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).

[23] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.

[24] În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după deducerea a 25% pentru costuri de colectare.