În Concluziile Consiliului privind guvernanța participativă a patrimoniului cultural, adoptate la 25 noiembrie 2014, a fost inclusă, în special, o invitație adresată Comisiei de a prezenta o propunere pentru un „An european al patrimoniului cultural”. În rezoluția sa, Parlamentul European a adresat o invitație similară și a invitat Comisia „să stabilească, de preferință pentru 2018, un An European al Patrimoniului Cultural”. Comitetul Regiunilor s-a alăturat acestei solicitări în avizul său și a subliniat faptul că un An european al patrimoniului cultural ar contribui la atingerea unor obiective comune în context paneuropean.

La 29 iunie 2015, în ajunul celei de-a 40-a aniversări a Anului european al patrimoniului arhitectural, organizat în 1975 sub auspiciile Consiliului Europei, Comisia pentru patrimoniul cultural din Germania (Deutsches Nationalkomitee für Denkmalschutz) a găzduit la Bonn o discuție publică privind propunerea de an european, în coordonare cu sesiunea Comisiei pentru patrimoniul mondial.

S-au înregistrat și diverse alte evoluții. În aprilie 2015, miniștrii culturii din Consiliul Europei au adoptat Declarația de la Namur, în care au salutat ideea Consiliului Uniunii Europene privind organizarea unui An european al patrimoniului și au solicitat invitarea de a participa la eveniment a Consiliului Europei și a tuturor statelor membre ale Convenției culturale europene.

În pregătirea propunerii sale, Comisia a derulat o serie de consultări specifice cu o gamă largă de părți interesate, reflectând natura sectorului patrimoniului cultural și gradul său ridicat de organizare și de specializare, competențele statelor membre și rolul organismelor profesionale și al organizațiilor internaționale. În plus, Comisia a ținut cont în special de concluziile Consiliului menționate mai sus, de rezoluția Parlamentului European și de avizul Comitetului Regiunilor.

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

Direcția propusă este simplă. Ea are la bază programele existente și reorientarea activităților de comunicare asupra temelor anului european. Abordarea nu va impune constrângeri disproporționate de gestionare asupra administrațiilor responsabile cu implementarea propunerii.

Obiectivele propunerii nu pot fi atinse într-o măsură suficientă doar prin măsuri adoptate de statele membre, pentru că acțiunile derulate exclusiv la nivel național nu ar beneficia de dimensiunea europeană a schimbului de experiență și de bune practici între statele membre. Articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că Uniunea Europeană respectă bogăția diversității culturale și lingvistice a statelor membre și veghează la protejarea și dezvoltarea patrimoniului cultural european. Uniunea își urmărește obiectivele prin mijloace corespunzătoare, în funcție de competențele care îi sunt atribuite prin tratate. În plus, acțiunile statelor membre ar beneficia de conștientizarea și de vizibilitatea create în interiorul și în afara UE.

O altă discuție relevantă a fost organizată în aprilie 2015 de către biroul din Bruxelles al Europa Nostra, cu un grup de directori executivi ai organizațiilor membre. Cu ocazia adunării generale din iunie 2015, toți membrii Europa Nostra au discutat despre obiectivul unui An european al patrimoniului cultural și despre principalele acțiuni ce pot fi dezvoltate. Această adunare a fost organizată la Oslo, în prezența Comisiei Europene.

Părțile interesate au fost consultate și în cadrul grupului de lucru deschis „EYCH 2018”, organizat de Comisia pentru patrimoniul cultural din Germania și de comisarul guvernului federal pentru cultură și mass-media. Rezultatul a fost un document de concept (Sharing Heritage’), de care s-a ținut cont în pregătirea acestei propuneri. Discuția a fost purtată cu membri ai grupului de reflecție „UE și patrimoniul cultural”, care include experți din cadrul administrațiilor naționale din Belgia, Bulgaria, Germania, Franța, Grecia, Italia, Luxemburg, Letonia, Lituania, Țările de Jos, Norvegia, Polonia, Spania, Suedia, Elveția și Regatul Unit. Au venit și experți din Estonia, Austria, Portugalia și Slovacia, dar și din partea mai multor organizații cu statut de observator, precum Rețeaua europeană pentru management și politică culturală (ENCATC), Europa Nostra, Rețeaua organizațiilor muzeale europene și altele.

Reprezentanțele permanente ale Italiei și Spaniei la UE au organizat la Bruxelles, pe 28 octombrie 2015, un seminar cu tema „Anul european al patrimoniului cultural: partajarea patrimoniului, o provocare comună”. Au participat și organizații ale părților interesate, precum Europa Nostra, autorități naționale și experți.

Propunerea a fost discutată și în cadrul întrunirilor grupului de reflecție menționat mai sus, care au avut loc la Luxemburg între 23-24 septembrie 2015, la Roma între 30 noiembrie - 1 decembrie 2015, la Haga la 9 mai 2016 și în cadrul întrunirii European Heritage Heads Forum de la Berna, din 19-20 mai 2016. În cele din urmă, o altă discuție s-a desfășurat în cadrul Forumului cultural european 2016, la 19 aprilie 2016.

•Obținerea și utilizarea expertizei

Inițiativa va valorifica analize și studii independente, în special raportul Cultural Heritage Counts for Europe (Indicatorii de patrimoniu cultural pentru Europa). Acesta a fost rezultatul unui proiect cuprinzător de doi ani, finanțat prin Programul Cultura al UE, pentru a colecta dovezi privind valoarea patrimoniului cultural și impactul acestuia asupra economiei, culturii și societății europene, dar și asupra mediului înconjurător.

Inițiativa se va baza, de asemenea, pe raportul grupului de experți privind patrimoniul cultural din cadrul Orizont 2020 Getting cultural heritage to work for Europe (Valorificarea patrimoniului cultural în avantajul Europei) și Strategic Research Agenda (Agenda strategică pentru cercetare) dezvoltate de Inițiativa de programare în comun cu privire la patrimoniul cultural și schimbările globale. Inițiativa va avea drept bază și Platforma socială Orizont 2020 pentru patrimoniu cultural și identități europene, CULTURALBASE, o inițiativă multianuală de consultare a părților interesate, precum și înființarea unor noi infrastructuri europene de cercetare, precum DARIAH-ERIC (Infrastructură digitală de cercetare pentru arte și științe umaniste) și E-RIHS (Infrastructura europeană de cercetare pentru științele patrimoniului).

Pachetul de lucru 9: Cultură și turism din cadrul Evaluării ex post a programelor din cadrul politicii de coeziune 2007-2013, cu accent pe Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul de coeziune (FC) a constatat că investițiile în cultură și turism pot dezvolta economia unei regiuni și pot îmbunătăți incluziunea socială.

Evaluarea ex post a celui de-al șaptelea program-cadru al UE 2007-2013, programul de finanțare a cercetării în UE între 2007 și 2013, a concluzionat că programul a reușit să stimuleze excelența științifică și să consolideze competitivitatea industrială a Europei. Programul a contribuit astfel la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă în Europa în domenii ce reprezintă, de regulă, o preocupare la nivel național. Al șaptelea program-cadru a susținut cu peste 180 de milioane de euro cercetările în diferite domenii ale patrimoniului cultural european (tangibil, intangibil și digital), pe teme precum mediul înconjurător, științele sociale și umaniste, patrimoniul cultural digital, tehnologiile industriale, cooperarea internațională și infrastructura informatică. Ar trebui valorificat în continuare volumul de cunoștințe existente.

•Evaluarea impactului

Nu este necesară o evaluare a impactului, întrucât obiectivele inițiativei propuse se încadrează în obiectivele programelor existente ale Uniunii. Anul european al patrimoniului cultural poate fi derulat în limitele bugetare existente, folosind programele care prevăd stabilirea priorităților de finanțare pe o bază anuală sau multianuală. Inițiativa propusă nu ar angaja Comisia la acțiuni specifice cu caracter legislativ și nici nu ar avea un impact social, economic sau ecologic semnificativ față de cel al instrumentelor deja existente.

4.IMPLICAȚII BUGETARE

Nu este solicitată nicio finanțare suplimentară pentru anul european. Această inițiativă nu necesită un buget suplimentar din partea UE. Flexibilitatea pentru stabilirea de priorități pe bază anuală sau multianuală în cadrul programelor relevante este suficientă pentru a avea în vedere derularea unei campanii de conștientizare de o amploare similară anilor europeni anteriori.

2016/0259 (COD)

Propunere de

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI