RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 185/15

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Turismul ca motor pentru cooperarea regională în UE

(2017/C 185/03)

Raportor: Hans-Peter WAGNER (AT-PPE), primarul orașului Breitenwang

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Guvernanța pe mai multe niveluri

1. susține politica UE de a menține poziția de lider a Europei ca regiune a lumii cel mai des vizitată de turiști, care a înregistrat, în 2015, 51,4 % din numărul total de sosiri de la nivel internațional (echivalentul a circa 609 milioane de persoane) (1), și de a maximiza contribuția turismului la durabilitate, la inovare, la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă;

2. subliniază că, în conformitate cu prevederile articolului 195 din TFUE, turismul intră în sfera de competențe a statelor membre, iar UE are competența de a desfășura acțiuni de sprijinire, coordonare sau completare a acțiunilor întreprinse de statele membre și, ca atare, de autoritățile locale și regionale, în acest domeniu. Ținând cont de competențele autorităților locale și regionale și de faptul că numeroase regiuni au competențe exclusive în materie de turism, ALR le revine un rol esențial în această privință. Având în vedere importanța sectorului turistic pentru piața internă, este nevoie de cooperare între statele membre și nivelurile de guvernanță regional și local în ceea ce privește respectarea principiilor subsidiarității și guvernanței pe mai multe niveluri, precum și de principii și criterii europene comune și de măsuri cu valoare adăugată europeană;

3. invită Comisia Europeană (CE) să revizuiască strategia privind turismul din 2010, să lanseze o politică integrată a UE privind turismul în raport cu toate politicile relevante ale UE, să le insufle turiștilor mai multă încredere în sectorul turistic în ansamblu, să consolideze abordarea UE în ceea ce privește caracterul sezonier al turismului și să prezinte un program de lucru multianual pentru turism, cu obiective, indicatori și acțiuni clare;

4. cere statelor membre ale UE ca, pe baza strategiei europene pentru turism, să elaboreze politici naționale în domeniul turismului, în consultare cu autoritățile locale și regionale;

5. solicită ca toate strategiile macroregionale (2) să fie completate cu un capitol privind turismul. Solicită Comisiei Europene ca, împreună cu CoR, să elaboreze un repertoriu tematic cu posibile obiective turistice pentru macroregiuni;

6. subliniază că, în prezent, turismul reprezintă unul dintre sectoarele economice cu cea mai rapidă creștere în Europa; un sector care constituie un vector pentru creșterea economică și dezvoltarea la nivel global, creează milioane de locuri de muncă, stimulează exporturile și investițiile și transformă viețile oamenilor; un sector care vine în sprijinul diversității culturale și valorilor împărtășite și care contribuie activ la consolidarea treptată a unei identități europene în rândul generațiilor mai tinere;

7. invită așadar regiunile și orașele să elaboreze strategii pentru turism care să se alinieze la strategiile europene și macroregionale și îndeamnă totodată la instituirea unei cooperări public-public și a unor parteneriate public-privat pentru dezvoltarea, promovarea și punerea în aplicare a unei noi infrastructuri turistice, ținând seama de exigențele induse de îmbătrânirea populației Europei și oferindu-le cetățenilor vârstnici posibilitatea de a călători fără restricții în interiorul Uniunii. Aceste strategii trebuie să fie însoțite de elaborarea unor planuri de revigorare a destinațiilor turistice, în vederea îmbunătățirii resurselor și amenajărilor, atât publice, cât și private, astfel încât să devină mai competitive. De asemenea, trebuie încurajată realizarea de îmbunătățiri în destinațiile consacrate, unde, cu timpul, resursele existente și-au pierdut din forța de atracție pe care o aveau asupra fluxurilor de turiști;

8. face apel la statele membre și la Comisia Europeană să permită și să sprijine în mod activ cooperarea transfrontalieră dintre autoritățile locale și regionale în domeniul turismului;

9. invită la constituirea unor platforme locale și regionale (3) intersectoriale în vederea dezvoltării strategice, a popularizării și a interconectării destinațiilor (4), pentru a continua dialogul și schimbul de bune practici și know-how cu privire la utilizarea instrumentelor financiare ale UE;

10. amintește că turismul reprezintă unul dintre cele mai importante domenii de politică pentru cooperarea transfrontalieră în Europa. Structurile de cooperare transfrontalieră, printre care și GECT și euroregiunile, sunt îndemnate să faciliteze cooperarea transfrontalieră, transnațională și interregională prin intermediul unor strategii turistice transfrontaliere (de exemplu, în materie de transport sau marketing), contribuind astfel atât la crearea de valoare și la creșterea gradului de ocupare a forței de muncă, cât și la îmbunătățirea ofertei regionale pentru consumatori. Pentru aceasta, GECT ar trebui să recurgă la toate fondurile europene disponibile (de exemplu, FEIS, fondurile ESI, Interreg, Orizont 2020), în colaborare cu organizațiile, grupările și rețelele care dispun de o experiență bogată și au legături cu acest sector;

Turismul și infrastructura

11. solicită să se utilizeze fonduri publice și private pentru a îmbunătăți în mod durabil, în regiunile periferice, montane, insulare și în zonele de coastă, infrastructura turistică și de transport (5), ce servește deseori și la furnizarea serviciilor de interes general, astfel încât să se asigure accesibilitatea, aprovizionarea și competitivitatea regiunilor turistice, și solicită: — îmbunătățirea sistemului prin care Eurostat (sau alte organizații, cum ar fi Comisia europeană a turismului sau Organizația Mondială a Turismului a Națiunilor Unite) colectează și prelucrează date referitoare la fluxurile de turiști (în tranzit sau către o anumită destinație); — ca Eurostat să se angajeze să ofere mai multe informații defalcate teritorial [dincolo de NUTS 2 (1)] și să se adapteze la noile necesități și cerințe (de exemplu, prin integrarea aspectului accesibilității, al emisiilor de CO2). Acest lucru va permite destinațiilor să dispună de date fiabile și comparabile pentru a evalua și a îmbunătăți utilizarea resurselor din perspectiva durabilității; — promovarea gestionării capacităților și a destinațiilor turistice la toate nivelurile de guvernare, ținând cont de congestionarea traficului și de daunele aduse mediului, precum și de suprasolicitarea infrastructurii în regiunile turistice; — stimulente financiare pentru descongestionarea și coordonarea fluxurilor turistice la nivel european (6), cu un angajament clar privind atenuarea fluctuațiilor sezoniere; — revizuirea Cărții albe a CE pentru un sistem de mobilitate competitiv la nivel european, în special pentru a reduce traficul de tranzit în regiunile sensibile (inclusiv în aglomerațiile urbane și în spațiile naturale), pentru a asigura continuitatea lanțului de transport „din poartă în poartă” (door-to-door), pentru a oferi informații despre mijloacele de transport public și serviciile existente (7), pentru a adopta măsuri de promovare a transportului public, în special a transportului feroviar (8), precum și măsuri de promovare a pistelor ciclabile și a traseelor de drumeție pe distanțe lungi, la nivel european și național;

12. solicită ca chestiunile legate de combaterea terorismului, securitate (mai ales în spațiile publice) și protecție civilă să fie incluse în strategiile europene, naționale și regionale în materie de turism și, în special, comunicarea în situații de criză și gestionarea acestui tip de situații – în cadrul planurilor și procedurilor de urgență naționale, regionale și locale;

Investițiile în sectorul turismului

13. invită Comisia Europeană să-și revizuiască radical, cu ocazia evaluării la jumătatea perioadei a Cadrului financiar multianual, abordarea pe care o adoptă în privința turismului în cadrul fondurilor ESI, dat fiind că, până în prezent, a exclus sprijinul pentru turism prin intermediul acestor fonduri în anumite state membre, în ciuda existenței unor zone mai puțin dezvoltate în multe dintre regiunile acestor state, zone în care turismul reprezintă practic singurul instrument posibil de dezvoltare (de exemplu, parcurile naționale, zonele protejate din punct de vedere ecologic etc.);

14. subliniază faptul că trebuie să se investească în competitivitatea sectorului turistic european. IMM-urile în special trebuie să utilizeze în mai mare măsură Strategia pentru piața unică digitală și pachetele de stimulente asociate (FEIS, fondurile ESI, FEPAM, Interreg, URBACT, LIFE, Orizont, COSME, „Europa creativă”, Erasmus+, EaSI) (9); În acest sens, sunt de dorit inițiative de sprijin și formare destinate IMM-urilor, în vederea unei utilizări mai eficace a fondurilor;

15. sprijină solicitarea de a se introduce în bugetul anual al UE o linie bugetară pentru promovarea turismului european, prin care să fie finanțate și proiectele transfrontaliere și transregionale inovatoare, competitive și durabile, precum și de a se ține seama în mai mare măsură de investițiile legate de turism în cadrul politicii regionale a UE de după 2020. Finanțarea din partea UE trebuie să aducă înlesniri IMM-urilor și ar trebui reduse semnificativ sarcinile birocratice legate de gestionarea acesteia;

16. face apel la statele membre și la autoritățile lor regionale să includă prioritățile turismului în programele lor operaționale pentru perioada de după 2020, astfel încât autoritățile publice și sectorul privat să aibă acces la fonduri pentru a-și finanța proiectele; conștient fiind de ritmul rapid al schimbărilor demografice, recomandă încurajarea inițiativelor care vizează adaptarea infrastructurii de turism și a mijloacelor de transport la nevoile populației care îmbătrânește;

17. invită statele membre: — să accelereze digitalizarea sectorului turistic, în special dezvoltarea accesului la internet de mare viteză în bandă largă, în regiunile ultraperiferice, îndepărtate, slab populate și în zonele montane; — recomandă ca autoritățile publice să exploateze potențialul Agendei digitale pentru Europa și să valorifice posibilitățile pe care le oferă aceasta pentru stimularea serviciilor lor de e-Sănătate, în beneficiul cetățenilor și, deopotrivă, al călătorilor; — să ia măsuri pentru a se asigura un flux semnificativ de vizitatori pe tot parcursul anului; — să promoveze creșterea duratei medii de ședere la locul de destinație; — să îmbunătățească competențele și capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor din sector; — să impună durabilitatea drept unul din principalele criterii în gestionarea produselor și destinațiilor turistice și — să înființeze forumuri de experți în vederea diseminării celor mai bune practici, în special în rândul IMM-urilor;

18. își exprimă regretul că IMM-urile nu dispun de cunoștințele necesare pentru a utiliza FEIS în suficientă măsură și sprijină crearea în cadrul FEIS a unor platforme regionale de investiții care să permită accesul IMM-urilor la informații și know-how, după modelul de dezvoltare regională (ca, de exemplu, proiectul theALPS (10)). Dând curs propriei declarații adoptate la Al șaptelea Summit european al regiunilor și orașelor de la Bratislava „Investiții și conectare” (11), CoR recomandă Comisiei Europene și BEI instituirea în comun a unei platforme de investiții paneuropene pentru IMM-urile din sectorul turismului și organizarea în comun a unor forumuri locale privind realizarea de investiții în domeniu, în cadrul FEIS. Mai precis, până în 2018, ar trebui derulate cinci proiecte-pilot în regiunile selectate ca model (regiuni ultraperiferice, regiuni rurale/îndepărtate, montane, de frontieră, insulare, de coastă și orașe), implicând, eventual, și rețele precum NECSTouR, Asociația Regiunilor Europene de Graniță, grupările europene de cooperare teritorială sau euroregiunile;

19. invită regiunile și GECT, împreună cu Comitetul director al FEIS și cu BEI să motiveze băncile din regiunile lor, astfel încât acestea să deruleze programe de investiții menite să faciliteze investițiile transfrontaliere și accesul IMM-urilor din sector la fondurile UE și la fondurile din sectorul privat (modele de PPP);

20. invită CE să sprijine microproiectele și proiectele mici transfrontaliere din domeniul turismului, precum și proiectele „interpersonale”, care, mai ales în regiunile de frontieră, au o contribuție majoră la crearea unei conștiințe europene;

21. își reiterează solicitarea ca pragurile de minimis în cazul ajutoarelor de stat pentru SIEG, care, adesea, aduc beneficii și infrastructurii legate de turism, să fie majorate la 1 milion EUR pentru fiecare caz, pentru o perioadă de trei ani fiscali. În regiunile în care stabilitatea economică și socială depinde semnificativ de turism și în care șomajul este ridicat, aceste praguri ar trebui să se aplice și investițiilor publice pentru îmbunătățirea infrastructurilor legate de turism, în măsura în care sunt folosite cu regularitate și de localnici. Reamintește totodată că actualul Regulament general de exceptare pe categorii [(UE) nr. 651/2014] aplicabil până în 31 decembrie 2020 include deja ajutoarele pentru cultură și pentru conservarea patrimoniului și ajutoarele pentru infrastructurile sportive și pentru infrastructurile de agrement multifuncționale;

22. subliniază că sectorul turismului reprezintă un element esențial al strategiei multor regiuni mai slab dezvoltate, care dispun de un potențial economic și de mediu semnificativ, încă neexploatat pe deplin;

O mai bună legiferare

23. atrage atenția asupra dificultăților întâmpinate în privința cadrului de reglementare și recomandă ca statele membre să nu împovăreze legislația UE prin reglementări naționale („gold plating”). În cadrul programului REFIT, CoR recomandă Comisiei Europene să inițieze următoarele acțiuni în favoarea turismului: — simplificarea normelor pentru furnizorii de servicii de internet în bandă largă, precum și măsuri de punere în aplicare a unei abordări bazate pe economia de piață și neutre din punct de vedere tehnologic; — examinarea obligațiilor de notificare și informare prevăzute de Directiva UE privind drepturile consumatorilor; — examinarea și, dacă este cazul, revizuirea Directivei privind pachetele de servicii pentru călătorii și evitarea birocrației și a incertitudinii juridice; — relaxarea obligației de a furniza informații în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare din industria hotelieră și restaurante; — simplificarea normelor aplicabile privind transportul lichidelor în traficul aerian (12);

24. solicită ca strategiile de revitalizare a centrelor orașelor, atunci când determină necesitățile viitoare de investiții în materie de regenerare sau de infrastructură, să analizeze atent impactul potențial al acestui tip de investiții în ceea ce privește protecția sau creșterea atractivității locale pentru activitățile turistice și îmbunătățirea accesibilității pentru cetățenii și vizitatorii cu mobilitate redusă;

Turismul tematic

25. propune promovarea proiectelor de turism tematic (13), în sensul de specializare inteligentă (regiuni/orașe inteligente), pentru a contracara efectele negative ale turismului de masă, precum și crearea titlului de „Capitală europeană a turismului inteligent”, care să fie atribuit anual la cel mult trei orașe/regiuni din UE, de către reprezentanți ai sectorului turistic, ai CE, ai PE și ai CoR. În acest sens, o atenție deosebită ar trebui acordată promovării destinațiilor turistice sustenabile și competitive, ca valoare adăugată în raport cu inițiativa Destinații europene de excelență (EDEN). Ar trebui luate în considerare zonele din afara centrelor orașelor și a zonelor urbane axate în mod obișnuit pe anumite activități, astfel încât nodurile urbane situate la periferia zonelor metropolitane sau orașele mici și mijlocii să aibă și ele de câștigat;

26. subliniază că turismul urban creează dinamica spațială necesară transformării peisajului urban prin reînnoirea spațiilor publice, a infrastructurii și conectivității, precum și prin dezvoltarea serviciilor publice locale și a dotărilor destinate activităților recreative. Acestea sunt nu numai în folosul turiștilor, ci și al comunităților locale și al cetățenilor;

27. solicită susținerea turismului cultural, în natură, istoric și religios, care contribuie la ocuparea forței de muncă, la înțelegerea multiculturală și la dezvoltarea locală, regională și rurală, precum și interconectarea atracțiilor turistice pentru crearea unor trasee turistice tematice la nivel european, național și local, cum ar fi orașele și siturile declarate patrimoniu al umanității de către UNESCO. În acest sens, în Uniunea Europeană ar trebui să se înființeze Rețeaua europeană a Orașelor-Patrimoniu al umanității și să se adopte măsuri specifice pentru conservarea lor și pentru a le face cunoscute;

28. reiterează faptul că turismul medical și balnear este una dintre ramurile sectorului turistic cu cea mai rapidă creștere, care atrage cetățeni europeni vârstnici și vizitatori din țări terțe, și recomandă legături mai strânse între turism și agenda economiei vârstei a treia;

29. subliniază faptul că turismul rural consolidează comunitățile locale generând locuri de muncă, stimulând dezvoltarea și protejând mediul, sprijinind cultura rurală, artizanatul și meșteșugurile, și solicită: — ca regiunile rurale să elaboreze, pe baza planurilor de dezvoltare regională, strategii integrate și transfrontaliere pentru dezvoltarea turismului rural; astfel de strategii ar trebui să se axeze pe crearea unor conexiuni fluide de transport, care să asigure o mobilitate fără obstacole către și în interiorul zonelor rurale; — sprijinirea parteneriatelor dintre IMM-uri în ceea ce privește oferta, prin instituirea la nivelul întregului teritoriu a unor servicii intersectoriale de consiliere în materie de inovație, pentru atragerea de oaspeți din zonele urbane; — înființarea de forumuri și platforme, care să permită IMM-urilor să genereze produse complementare și mai interesante pentru turiști; — ca zonele rurale să acorde o mai mare atenție patrimoniului cultural în cadrul strategiilor lor de dezvoltare, întrucât acesta contribuie la păstrarea și crearea locurilor de muncă, la sprijinirea întreprinderilor agricole, la protejarea peisajelor culturale, la sprijinirea artizanatului și meșteșugurilor din mediul rural; — ca politica agricolă comună post-2020 să includă, în acest context, un sprijin concret destinat IMM-urilor din domeniul turismului rural, pentru a promova în continuare agroturismul;

30. subliniază rolul important al turismului gastronomic în crearea de locuri de muncă noi și durabile, și atrage atenția asupra faptului că dezvoltarea acestui sector al turismului are ca scop promovarea produselor tradiționale și locale de calitate. Luând în considerare faptul că mai mult de o treime din sumele cheltuite pentru turism se concentrează pe consumul alimentar, gastronomia reprezintă o sursă sigură și esențială de venit.

31. își reafirmă sprijinul față de inițiativele „Capitalele europene ale culturii” (CEC) și „Marca patrimoniului european” (MPE), precum și față de „Zilele europene ale patrimoniului” și „Premiul Uniunii Europene pentru patrimoniul cultural”;

Schimbările climatice și dezvoltarea durabilă

32. amintește că, în multe regiuni, turismul reprezintă garanția creșterii economice, a veniturilor și a ocupării forței de muncă. CoR invită regiunile să țină seama de durabilitate (14) în procesul de elaborare a strategiilor lor pentru turism (15), concepând instrumente inovatoare de monitorizare și consolidare a durabilității turismului în cele trei dimensiuni ale sale, socială, economică și de mediu (a se vedea sistemul european de indicatori pentru turism – ETIS), pentru a oferi o abordare holistică, care să anticipeze și să abordeze presiunile crescute asupra mediului ca urmare a activităților legate de turism. Dezvoltarea acestor proiecte ar trebui sprijinită în mod expres prin politica de coeziune a UE;

33. solicită o soluție legislativă europeană la tendința economiei colaborative, care, pe lângă efecte pozitive, aduce cu sine și riscuri, precum lipsa protecției sociale a lucrătorilor, lipsa de dispoziții în ceea ce privește cazarea clienților/turiștilor, transferarea riscurilor de la angajatori la angajați și consecințe fiscale negative, precum și lipsa de control asupra calității destinațiilor;

34. sprijină dezvoltarea unui turism cultural sustenabil în orașe, care poate avea un efect catalizator vital pentru generarea de venituri în domeniul practicilor inovatoare pentru conservarea și gestionarea patrimoniului. Totodată, turismul în orașe stimulează inovarea. Utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor și conceptul de „oraș inteligent” nu numai că le permit vizitatorilor să trăiască o experiență de calitate, ci îmbunătățesc și calitatea vieții populației locale;

35. invită regiunile turistice ca, în lumina schimbărilor climatice, să își diversifice prioritățile economice: în special regiunile montane sau cele de coastă dispun de condiții favorabile pentru producția de energie din surse regenerabile (energie hidraulică, eoliană, solară, geotermală, pe bază de biomasă) și să investească, împreună cu sectorul, în proiecte ecologice, prin utilizarea de instrumente cum ar fi Hotel Energy Solutions (HES) (16) și Nearly Zero Energy Hotels (neZEH) (17);

36. invită CE să promoveze în sectorul turistic campanii de sensibilizare cu privire la gestionarea durabilă a resurselor naturale (pentru limitarea consumului de apă și a risipei de alimente și pentru utilizarea detergenților și a articolelor de igienă);

Piața muncii, educația și cercetarea

37. invită Comisia Europeană și statele membre să ia măsuri privind recunoașterea oficială, la nivel transfrontalier, a calificărilor în domeniul turismului și să organizeze o formare profesională polivalentă, pentru reducerea caracterului sezonier. Recunoașterea calificărilor trebuie să se întemeieze pe criterii riguroase (18);

38. subliniază necesitatea de a combate munca nedeclarată sau declarată necorespunzător, practici deosebit de răspândite în sectorul turismului (19);

39. invită Comisia să elaboreze, în contextul rețelei EURES, împreună cu agențiile naționale de recrutare a forței de muncă, programe specifice pentru turism menite să asigure, în întreaga UE, plasarea forței de muncă calificate în zonele cu activitate turistică intensă;

40. solicită ca autoritățile locale și regionale și agențiile de recrutare a forței de muncă să instituie platforme de calificare împreună cu sectorul turismului, pentru ca, în spiritul învățării pe tot parcursul vieții, să îi formeze pe lucrători pentru a dezvolta calitatea (durabilitatea, modul de primire, siguranța etc.) și tehnicile de marketing (digitalizarea) din sectorul turismului;

41. salută adoptarea noilor obiective de dezvoltare durabilă (20) (ODD) de către Adunarea Generală a ONU, în cea de a 70-a sesiune a sa, și subliniază că, dintre cele 17 obiective de dezvoltare durabilă, turismul figurează în mod explicit la obiectivele 8, 12 și 14 pentru capacitatea de a stimula creșterea economică, incluziunea și munca decentă pentru toți, de a promova consumul și a producția durabile și de a încuraja conservarea și dezvoltarea durabilă a resurselor acvatice, evidențiind totodată principalele linii de acțiune: promovare și sensibilizare, crearea și diseminarea de cunoștințe, elaborarea politicilor și consolidarea capacităților și educația;

42. propune, în contextul campaniei educative europene: — sprijinirea inițiativelor de tip PPP pentru ca, prin îmbinarea formării teoretice cu cea practică (21), să fie promovată profesionalizarea sectorului; — crearea unei rețele de școli profesionale, colegii și universități în turism și evaluarea impactului programului Erasmus + asupra sectorului turistic; — crearea unei Academii europene de turism și a unei catedre Jean Monnet de cercetare europeană în domeniul turismului;

43. îndeamnă statele membre, regiunile și orașele să-i integreze pe migranți și pe solicitanții de azil mai rapid pe piața muncii și să utilizeze competențele lingvistice și profesionale ale migranților, dezvoltându-le prin cursuri;

Turismul și cetățenia europeană

44. subliniază că, în ipostaza de turiști în UE, cetățenii europeni se simt consumatori protejați de dreptul Uniunii, care pot circula liber în piața internă a UE și în spațiul Schengen. De aceea, turismul este de o importanță majoră pentru crearea unei conștiințe a cetățeniei europene și promovarea înțelegerii reciproce. Prin urmare, ar trebui create stimulente care să îi determine pe cetățenii europeni să își petreacă tot mai multe vacanțe în Europa. CoR îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să reflecteze la următoarele idei, cu respectarea principiului subsidiarității și aplicarea guvernanței pe mai multe niveluri: — bilete InterRail gratuite pentru tinerii europeni la împlinirea vârstei de 18 de ani pentru a le permite acestora să exploreze și să cunoască mai bine Europa, în conformitate cu propunerea Parlamentului European (22); — să ofere cetățenilor UE care călătoresc în interiorul Uniunii tarife preferențiale pentru transportul public (inclusiv pentru transportul bicicletelor și pentru sistemele de închiriere a acestora), muzee etc., prin intermediul unui „card de călătorie al cetățeanului european” gratuit (European Citizen Travel Card), la care statele membre, regiunile și orașele pot să se afilieze voluntar; cardul ar trebui să fie disponibil pe site-urile internet ale CoR și CE, în toate centrele de informare Europe Direct și la toate asociațiile din domeniul turismului participante, și să fie valabil dacă este prezentat împreună cu o carte de identitate sau cu un pașaport valabil într-o țară din UE; — să creeze un permis de călătorie european electronic, o aplicație GPS care să fie compatibilă cu mediile sociale (DiscoverYrope App); — să introducă un „pașaport” al călătorului european ( European Traveller’s Pass ) care să cuprindă informații utile pentru cetățeanul UE în ipostază de turist (despre drepturile consumatorilor, asistența medicală, adresele consulatelor din afara Europei, numere de telefon de urgență, informații cu privire la European Citizen Travel Card).

45. evidențiază faptul că turismul are o contribuție semnificativă la înțelegerea dintre popoare și la o mai bună înțelegere a celorlalte culturi;

46. propune lansarea de către CE, PE și CoR a unui premiu mass-media („Premiul Oscar pentru turism”), distincție care să fie acordată pentru materiale (tipărite și audiovizuale) care transmit cunoștințe despre patrimoniul cultural și natural european, precum și despre atracțiile turistice de la nivel regional și local din Europa, contribuind astfel la crearea unei conștiințe a cetățeniei europene;

Dimensiunea externă a turismului

47. subliniază rolul pieței interne și al spațiului Schengen pentru turismul transfrontalier și pentru piețele locale. CoR invită insistent statele membre ale UE să garanteze existența unui spațiu Schengen fără frontiere;

48. salută „pachetul de măsuri privind vizele” (23) adoptat în aprilie 2014 de către CE și subliniază că facilitarea eliberării vizelor este o condiție esențială pentru a incita turiștii să viziteze Europa (24). În acest context, trebuie să fie atent puse în balanță aspectele de securitate și contribuția economică a turismului; în acest context, Comitetul salută introducerea unui sistem european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) (25) care consolidează securitatea deplasării în spațiul Schengen în temeiul unor acorduri de ridicare a vizelor;

49. propune ca aspectele legate de turism, în special măsurile de îmbunătățire a securității turiștilor europeni în țările din afara UE, să fie abordate în cadrul unui raport al Adunării autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM);

50. sprijină nou-createle platforme de cooperare ale UE cu parteneri internaționali (precum China), prin inițiative de tipul Comitetului de dezvoltare a turismului cultural Europa-China OBOR (Strategia de dezvoltare „one belt, one road”) (26);

Promovarea turismului

51. sprijină pe deplin decizia de a desemna anul 2018 drept „An European al Patrimoniului Cultural”, considerând că turismul va fi un factor-cheie al tuturor inițiativelor relevante, și solicită desemnarea unui „An European al Turismului”;

52. solicită coordonarea unor acțiuni comune de promovare a turismului în țările terțe, întreprinse de organizația-umbrelă a birourilor naționale de promovare a turismului și „Comisia Europeană a Turismului”;

53. îndeamnă la consolidarea și orientarea ofertei turistice către țări concrete, grupuri de interese, asociații profesionale etc., acordându-se atenție diseminării informațiilor în mod acceptabil și inteligibil, prin intermediul celor mai noi mijloace de comunicare, la scară mondială. Un acces mai bun la informații despre produsele turistice europene poate dinamiza deplasările turistice în interiorul Europei, precum și dinspre țările mai îndepărtate din punct de vedere geografic;

54. îndeamnă Comisia să-și concentreze mai mult atenția asupra interferențelor turismului cu migrația/fluxurile de refugiați, să studieze efectele culturale, economice și sociale și, împreună cu CoR, să identifice potențialele beneficii pentru regiunile afectate (piața forței de muncă etc.);

55. recomandă Comisiei: — să promoveze marca europeană (logo-ul UE), poziționarea mărcilor la nivel regional, interregional și transnațional, instituirea unor platforme europene de comercializare (programe de comercializare ale UE, de exemplu, pentru regiunea Alpilor sau regiunea mediteraneeană), în scopul promovării Europei pe piețele îndepărtate, ilustrând totodată rolul specific al orașelor și regiunilor și diversitatea patrimoniului lor natural și cultural (27); — să adopte măsuri de încurajare a cetățenilor europeni să își petreacă mai multe vacanțe în Europa; ar trebui luat în considerare unui model de „card de călătorie al cetățeanului european” ( European Citizen Travel Card ), care să le ofere călătorilor informații de ordin general pentru a le înlesni deplasările, în condiții de siguranță sporită, și să le permită să se bucure de avantajele unei călătorii în Europa; — publicarea pe site-ul internet www.visiteurope.com (28) a unei acțiuni itinerante de promovare a turismului european („EU tourism roadshow” ) și a unui Atlas al itinerariilor culturale europene; — să ia în considerare introducerea unui sistem european de clasificare și de asigurare a calității standardizat, care să vină în completarea sistemelor de la nivel național/regional (de exemplu, stelele pentru clasificarea hotelurilor) și a standardelor de calitate stabilite la nivel național;

Cooperare interinstituțională

56. invită CE să asocieze CoR la Forumul european anual în domeniul turismului și la Zilele europene ale turismului;

57. solicită organizarea unei dezbateri anuale asupra turismului, cu participarea comisiilor și organismelor relevante ale PE și CoR; dezbaterea ar putea include o audiere comună a părților interesate din acest sector;

58. invită viitoarele președinții ale Consiliului UE să introducă pe agenda lor de lucru teme referitoare la turismul european și să invite reprezentanții CoR la dezbaterile respective;

59. sprijină Manifestul privind un turism favorabil creșterii și creării de locuri de muncă (29), o inițiativă a actorilor din domeniul turismului din sectoarele public și privat, și propune semnarea acestui manifest în vederea unirii forțelor pentru ca Europa să rămână o destinație atractivă și pentru ca sectorul turismului să contribuie în continuare la coeziunea economică, socială și teritorială la nivel european;

60. solicită Organizației Mondiale a Turismului (OMT) să sprijine inițiativa sa, în vederea dezvoltării turismului european.

61. îndeamnă guvernele și sectorul privat să promoveze politici și practici de turism responsabil, în conformitate cu principiile Codului mondial de etică în turism al Organizației Mondiale a Turismului, un cadru cuprinzător pentru dezvoltarea durabilă și responsabilă a turismului accesibil tuturor, care să ia în considerare toate aspectele economice, sociale, culturale și de mediu;

62. acordă o atenție specială responsabilității sociale a turismului și îi invită pe cetățenii europeni și neeuropeni să fie turiști și călători informați și responsabili și să respecte obiceiurile și culturile locale.

Bruxelles, 7 decembrie 2016. Președintele Comitetului European al Regiunilor Markku MARKKULA

(1) Date furnizate de către Organizația Mondială a Turismului a Națiunilor Unite (UNWTO), menționate în anuarul regional Eurostat 2016.

(2) COM(2009) 248 final, „Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice” (EUSBSR); COM(2014) 357 final, „Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice”; COM(2010) 715 final, „Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării” (EUSDR); COM(2015) 366 final, „Strategia Uniunii Europene pentru regiunea alpină” (EUSALP).

(3) Un exemplu de astfel de platformă este Rețeaua regiunilor europene pentru un turism competitiv și durabil (NECSTouR).

(4) De exemplu, turismul și agricultura, turismul și bunăstarea, turismul și stațiunile balneoclimaterice, turismul și sportul, turismul și artizanatul local și industriile culturale și creative, industria și muzeele.

(5) Iar aceasta, inclusiv în regiuni periferice și ultraperiferice, în regiuni muntoase, în insule și în zone de coastă, în regiuni transfrontaliere, în regiuni care se confruntă cu provocări demografice, situri culturale și naturale, atât în destinații noi, cât și în destinații consacrate.

(6) Green Routes („itinerarii verzi”), gestionarea traficului prin taxe aplicate la anumite ore ale zilei sau în anumite zile ale săptămânii, prețuri reduse la traversarea cu feribotul/tarife preferențiale pentru turiști pe mijloacele de transport public (în special pentru transportul feroviar).

(7) Despre opțiuni de transport intermodal accesibile și servicii de emitere a biletelor de călătorie, printre altele.

(8) De exemplu, automotoare, transportul bicicletelor pe trenuri transfrontaliere.

(9) Guide on EU Funding for the tourism sector 2014-2020. http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/18164/attachments/1/translations/en/renditions/pdf.

(10) http://www.thealps.travel/en.

(11) COR-2016-02559-00-00-DECL-REF.

(12) Regulamentul (UE) nr. 185/2010 al Comisiei din 4 martie 2010 de stabilire a măsurilor detaliate de implementare a standardelor de bază comune în domeniul securității aviației (JO L 55, 5.3.2010, p. 1).

(13) Enoturism, gastronomie, ecoturism, imersiuni lingvistice, turism activ, cicloturism, viața la țară, tradiții, religie, artă, educație, cercetare, practicarea diverselor sporturi la modă, turismul de afaceri și pentru participarea la conferințe și întruniri profesionale, MICE (acronimul pentru Meetings, Incentives, Conventions and Events – reuniuni, stimulente, convenții și evenimente) etc.

(14) De exemplu, oferte diversificate în materie de bunăstare, cultură, sport, produse nesezoniere, care să permită menținerea activității pe tot parcursul anului, modele de determinare a impactului ambiental al diverselor tipuri de concedii și modalități de petrecere a timpului liber.

(15) Conform exemplului regiunilor NECSTouR.

(16) http://hotelenergysolutions.net/.

(17) http://www.nezeh.eu/home/index.html.

(18) COM(2016), „Mapping and performance check of the supply side of tourism education and training”; COM(2014) 86 final, „O strategie europeană pentru stimularea creșterii economice și crearea de locuri de muncă în turismul maritim și costier”.

(19) Rezoluția CES privind munca nedeclarată, martie 2014 (https://www.etuc.org/documents/etuc-resolution-undeclared-work#.WA9SumeXCUk).

(20) https://sustainabledevelopment.un.org/.

(21) Revista Parlamentului, nr. 437 din 27 iunie 2016, p. 28-29; proiectul-pilot Youth on the Spot – Special Partnership on tourism.

(22) Ideea biletelor InterRail gratuite, care dau drept la transport feroviar nelimitat în și între toate țările participante pentru o perioadă determinată de timp, a fost dezbătută în sesiunea plenară a Parlamentului European de la Strasbourg, din 3-6 octombrie 2016.

(23) COM(2012) 649 final, „Aplicarea și dezvoltarea politicii comune în materie de vize în vederea stimulării creșterii economice în UE”.

(24) ETC (2015), „Improving the Visa Regimes of European Nations to Grow Tourism: A view from the European Travel Commission”.

(25) COM(2016) 731 final, Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui sistem european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 515/2014, (UE) 2016/399, (UE) 2016/794 și (UE) 2016/1624.

(26) Revista Parlamentului, nr. 437, 27 iunie 2016, p. 28-29.

(27) Manifestul european pentru turism (2016), Tourism for Growth and Jobs („Turismul pentru creștere economică și locuri de muncă”) (http://www.tourismmanifesto.eu/).

(28) COM(2014) 477 final, Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european”.

(29) http://www.tourismmanifesto.eu/the-manifesto.