GLOSAR

FEG : Fondul european de ajustare la globalizare

FSE : Fondul social european

OCDE : Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică; în prezent, 21 de state membre ale UE fac parte din OCDE.

Sprijinul pentru veniturile lucrătorilor : Cheltuielile prin care se acordă o compensație financiară ca urmare a pierderii locului de muncă. Sunt incluse în această categorie plățile compensatorii vărsate lucrătorilor disponibilizați din resurse publice, precum și pensiile acordate beneficiarilor înainte să ajungă la vârsta "standard" de pensionare, dacă aceste plăți sunt efectuate din motivul că aceștia nu au un loc de muncă sau din alte motive ce țin de politica în domeniul pieței muncii. A se vedea An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database (Ghid de interpretare pentru baza de date a OCDE privind cheltuielile publice cu caracter social), OCDE, 2007.

Valoarea adăugată a Uniunii Europene : Valoarea adăugată a Uniunii Europene este valoarea pe care o acțiune finanțată de UE o aduce în plus față de valoarea care ar fi fost altfel generată doar de statul membru acționând singur.

SINTEZĂ

I. Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat în 2006 pentru a demonstra solidaritatea Uniunii Europene față de lucrătorii afectați de disponibilizările în masă. FEG este menit să faciliteze reinserția profesională a lucrătorilor respectivi prin acordarea unor contribuții financiare pentru pachete coordonate, cu durată limitată, de servicii personalizate. Astfel de pachete cuprind măsuri active de ocupare a forței de muncă precum cursuri de formare, ajutor pentru desfășurarea de activități independente, îndrumare profesională individualizată și asistență pentru plasarea personalului disponibilizat. De foarte multe ori, printre aceste măsuri se numără și acordarea de sprijin pentru venit, precum și diverse alte alocații care se plătesc lucrătorilor.

II. Fondul social european (FSE) acordă, de asemenea, sprijin lucrătorilor disponibilizați, îndeosebi prin intermediul programelor de învățare pe tot parcursul vieții. Cu toate acestea, în timp ce obiectivul Fondului social european este de a remedia dezechilibrele structurale pe termen lung, FEG a fost conceput pentru a face față unor situații de urgență de scurtă durată şi punctuale.

III. Până la 31 decembrie 2012, pachetele de sprijin FEG au fost în cuantum total de 627 de milioane de euro, corespunzând unui număr de 89 de cereri de contribuție care au fost aprobate pentru statele care le-au depus. Rata de cofinanțare de către FEG a diverselor măsuri poate fi de 50 % sau de 65 %, diferența fiind acoperită de statul membru în cauză.

IV. Curtea a formulat următoarele concluzii:

(a) Aproape toți lucrătorii care erau eligibili pentru FEG au putut beneficia de măsuri personalizate și bine coordonate.

(b) Orice măsură implementată în cadrul FEG poate fi eligibilă și pentru FSE, iar unele state membre au preferat să recurgă la FSE în detrimentul FEG.

(c) Nu au fost stabilite obiective cantitative în materie de reinserție. În plus, datele existente nu au o calitate adecvată care să permită evaluarea eficacității măsurilor din punctul de vedere al reinserției profesionale a lucrătorilor.

(d) FEG a generat o valoare adăugată din partea Uniunii Europene atunci când a fost utilizat cu scopul de a cofinanța servicii prestate pentru lucrători disponibilizați sau alocații care nu existau, în mod normal, în cadrul sistemului indemnizațiilor de șomaj al statului membru în cauză.

(e) Curtea a identificat însă, în toate cazurile pe care le-a supus auditului, măsuri care erau destinate să ofere lucrătorilor sprijin pentru venit, sprijin care ar fi fost plătit oricum de statele membre. Din cele 19 state membre care au beneficiat de finanțare prin FEG, 16 au inclus măsuri de sprijin pentru venit în pachetele lor. Pentru ansamblul cazurilor finanțate prin FEG, măsurile de sprijin pentru venit au reprezentat 33 % din totalitatea costurilor care au fost rambursate.

(f) Procedura de aprobare din cadrul FEG, pentru care este necesară o procedură bugetară ad-hoc, este una foarte lungă, fapt care constituie o piedică în calea solidarității pe care UE doreşte să o manifeste față de lucrătorii disponibilizați vizați.

V. Curtea formulează următoarele recomandări:

(a) Statele membre și Comisia ar trebui să întreprindă demersurile necesare pentru a se asigura că sunt disponibile date actualizate și fiabile, astfel încât să poată fi monitorizată îndeplinirea obiectivelor și să poată fi comparate rezultatele diverselor măsuri.

(b) Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să aibă în vedere limitarea finanțării acordate de UE la măsurile care au probabilitatea de a genera o valoare adăugată din partea Uniunii Europene în loc să finanțeze scheme naționale deja existente care acordă sprijin pentru veniturile lucrătorilor.

(c) Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să analizeze, ca alternativă la mecanismul FEG actual, posibilitatea de a adapta cadrul FSE și alocările financiare din cadrul acestuia, cu scopul de a acorda un sprijin mai rapid lucrătorilor care sunt afectați de disponibilizări în masă.

INTRODUCERE

1. Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat în 2006 pentru a demonstra solidaritatea Uniunii Europene față de lucrătorii afectați de disponibilizările în masă. FEG este menit să faciliteze reinserția profesională a lucrătorilor respectivi prin acordarea unor contribuții financiare pentru pachete coordonate, cu durată limitată, de servicii personalizate [1]. Astfel de pachete cuprind măsuri active de ocupare a forței de muncă precum cursuri de formare, ajutor pentru desfășurarea de activități independente, îndrumare profesională individualizată și asistență pentru plasarea personalului disponibilizat. De foarte multe ori, printre aceste măsuri se numără și acordarea de sprijin pentru venit, precum și diverse alte alocații care să plătesc lucrătorilor.

2. FEG nu face parte din cadrul financiar multianual. Din acest motiv, fiecare cerere de contribuție din partea FEG depusă de un stat membru trebuie să treacă printr-un proces riguros de evaluare de către Comisie și să obțină aprobare din partea autorității bugetare a UE (Consiliul și Parlamentul European). Gestiunea acestui fond este partajată între Comisie și statele membre.

3. Lucrătorii disponibilizați pot beneficia de sprijin și prin Fondul social european, îndeosebi prin intermediul programelor de învățare pe tot parcursul vieții. Cu toate acestea, în timp ce obiectivul Fondului social european este de a remedia dezechilibrele structurale pe termen lung, FEG a fost conceput pentru a face față unor situații de urgență de scurtă durată şi punctuale.

4. FEG furnizează sprijin lucrătorilor care au fost disponibilizați ca urmare a schimbărilor structurale majore în tiparele comerțului mondial pe fondul globalizării (un număr de cel puțin 500 de concedieri [2] într-una sau mai multe întreprinderi de pe teritoriul Uniunii Europene), în situația în care aceste disponibilizări au un impact negativ semnificativ asupra economiei regionale sau locale ("criteriul comerțului"). În acest sens, statele membre care solicită finanțare trebuie să demonstreze că disponibilizările în cauză au antrenat o creștere importantă a importurilor în Uniunea Europeană, un declin rapid al cotei de piață a UE într-un anumit sector sau o delocalizare către țări terțe.

5. Prin derogare, între 1 mai 2009 și 31 decembrie 2011, sprijinul FEG s-a aplicat, de asemenea, lucrătorilor care au fost disponibilizați ca urmare directă a crizei economice și financiare mondiale ("criteriul crizei") [3].

6. De exemplu, atunci când efectele crizei au devastat industria daneză a construcțiilor navale, au avut loc disponibilizări drept rezultat. În statul membru respectiv, FEG a acordat sprijin lucrătorilor care au fost disponibilizați de la ultimul șantier naval danez (a se vedea fotografia 1). Un alt exemplu este sectorul german al furnizorilor de piese auto, care a fost grav afectat în special în regiunile Saxonia Inferioară și Renania de Nord-Westfalia (a se vedea fotografia 2).

7. Între 9 martie 2007 (data primei cereri de contribuție) și 31 decembrie 2012, volumul total al sprijinului FEG care a fost aprobat s-a ridicat la 627 de milioane de euro (379 de milioane de euro de la bugetul UE și 247 de milioane de euro de la statele membre), corespunzând unui număr de 89 de cereri de contribuție care au fost aprobate [4]; plafonul bugetar maxim era de 500 de milioane de euro pe an în perioada 2007-2013. Rata de cofinanțare de către FEG a diverselor măsuri poate fi de 50 % sau de 65 % [5], diferența fiind acoperită de statul membru în cauză.

8. La momentul actual, FEG este programat să se deruleze până la data de 31 decembrie 2013. Comisia a propus însă continuarea acestuia până la 31 decembrie 2020, prin adoptarea unui nou Regulament FEG [6].

Fotografia 1

+++++ TIFF +++++

© Lindø Industrial Park A/S.

Fotografia 2

+++++ TIFF +++++

© Curtea de Conturi Europeană.

SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI

9. Obiectivul general al auditului a fost de a evalua contribuția adusă de FEG, sub formă de valoare adăugată a Uniunii Europene, la facilitarea întoarcerii cât mai rapide pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați. Curtea a căutat să obțină răspunsuri în special la următoarele întrebări:

(a) Au reușit toți lucrătorii afectați să beneficieze de măsuri personalizate în cadrul FEG și a existat o coordonare a măsurilor active de ocupare a forței de muncă cofinanțate prin FEG cu alte măsuri similare (și anume, FSE și măsuri finanțate de statele membre)?

(b) A fost FEG eficace din punctul de vedere al obiectivului de reinserție pe piața muncii?

(c) Este natura măsurilor FEG susceptibilă să genereze o valoare adăugată a Uniunii Europene?

(d) A fost procedura de aprobare din cadrul FEG pusă în aplicare cu promptitudine?

10. S-au efectuat vizite la fața locului pentru opt cazuri din patru state membre (câte două în fiecare dintre următoarele state membre: Danemarca, Germania, Irlanda și Lituania) în care a fost implementat FEG.Aceste opt cazuri s-au ridicat la 67 de milioane de euro, dintr-un total de 627 de milioane de euro (10,7 %) reprezentând sprijinul FEG care a fost angajat până la 31 decembrie 2012. Eșantionul de opt cazuri cuprindea doar cazuri care fuseseră implementate și reflecta diferite dimensiuni ale economiilor din cadrul UE, diversitatea sectoarelor economice care fuseseră afectate și diferențele importante existente între criteriile de intervenție aplicabile în cadrul FEG (a se vedea tabelul 1).

TABELUL 1

IMAGINE DE ANSAMBLU A CAZURILOR FEG [1001]

Sursa: Comisia Europeană

Statul membru | Denumirea cazului | Numărul cazului | Sectorul | Criteriul | Luna efectuării plății |

Germania | Nokia | EGF/2009/002 | Telecomunicații | comerțul | 12/2009 |

Karmann | EGF/2009/013 | Automobile | comerțul | 06/2010 |

Danemarca | Danfoss Group | EGF/2009/015 | Mecanică | criza | 11/2010 |

Odense Steel Shipyard (I) | EGF/2010/025 | Construcții navale | criza | 08/2011 |

Irlanda | Dell | EGF/2009/008 | Echipamente informatice | criza | 03/2010 |

SR Technics | EGF/2009/021 | Aeronautică | criza | 12/2010 |

Lituania | AB Snaige | EGF/2009/010 | Aparate electrocasnice | criza | 06/2010 |

"Construcții" | EGF/2009/017 | Construcții | criza | 06/2010 |

11. Auditul a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și 31 decembrie 2012 și a cuprins interviuri, examinarea documentelor deținute de Comisie și de autoritățile celor patru state membre auditate și analiza datelor privind ratele de reinserție. Auditul desfășurat în statele membre a inclus, de asemenea, organizarea a opt reuniuni ale unor grupuri tematice, la care diferiții factori locali interesați de FEG (mediul academic, administrațiile publice și partenerii sociali) și-au putut face cunoscute punctele de vedere (a se vedea fotografia 3).

12. În plus, au fost, de asemenea, analizate, rezultatele evaluării la jumătatea perioadei realizate de Comisie cu privire la FEG [7]. Raportul de evaluare la jumătatea perioadei din decembrie 2011 a acoperit primele 15 cazuri [8] pentru care s-a acordat cofinanțare prin FEG în opt state membre. Unul dintre aceste cazuri (Nokia, Germania) a fost inclus în eșantionul de cazuri auditate la fața locului de Curte.

13. Nu în ultimul rând, Curtea a efectuat un sondaj prin transmiterea unor chestionare anumitor state membre (Bulgaria, Estonia, Cipru, Letonia, Luxemburg, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit) cu scopul de a identifica motivele pentru care acestea nu au recurs la FEG.

Fotografia 3

+++++ TIFF +++++

© Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚII

APROAPE TOȚI LUCRĂTORII AU PUTUT BENEFICIA DE MĂSURI PERSONALIZATE ȘI BINE COORDONATE

14. Pentru a se demonstra solidaritatea față de totalitatea lucrătorilor care au fost afectați, ar trebuie să se ofere măsuri personalizate nu numai lucrătorilor care au fost disponibilizați de principala întreprindere afectată, ci și celor angajați de furnizorii întreprinderii respective.

15. În cazurile care au făcut obiectul auditului, aproape toți lucrătorii afectați au putut beneficia de măsuri în cadrul FEG. Nu s-au identificat situații în care să se fi constatat excluderea intenționată a unor beneficiari potențiali.

16. Cu toate acestea, în cazurile Karmann și Dell, Curtea a observat că un număr nedeterminat de lucrători disponibilizați care fuseseră angajați de furnizori ai întreprinderilor afectate nu au fost incluși în nicio măsură de sprijin derulată în cadrul FEG [9]. Principalul motiv care a determinat neincluderea lor a fost reprezentat de dificultățile pe care le-au întâmpinat statele membre în demersul de a evalua care dintre furnizori au fost afectați.

SERVICIILE AU FOST PERSONALIZATE

17. Serviciile oferite beneficiarilor potențiali au fost în general adaptate la nevoile acestora, având astfel o probabilitate mare de a obține rezultatele dorite. Acest aspect pozitiv care fusese deja evidențiat în evaluarea de la jumătatea perioadei a fost confirmat în urma evaluării realizate de Curte cu privire la cele opt cazuri FEG care au făcut obiectul auditului. În caseta 1 se prezintă o serie de exemple concrete de servicii personalizate.

18. În Irlanda, cererile de contribuție nu stabileau întotdeauna o legătură între serviciile personalizate și nevoile reale de pe piața muncii. Drept rezultat, în acest stadiu, nu se determina dacă măsurile propuse erau cele mai potrivite pentru a sprijini reinserția lucrătorilor disponibilizați.

MĂSURILE DIN CADRUL FEG ERAU ÎN GENERAL BINE COORDONATE CU MĂSURILE NAȚIONALE ȘI CU CELE DERULATE ÎN CADRUL FSE

19. În vederea sporirii la maximum a efectelor măsurilor din cadrul FEG, Regulamentul FEG precizează că aceste măsuri ar trebui să ia de fiecare dată forma unui pachet coordonat de servicii personalizate, ceea ce implică coordonarea cu eventuale măsuri anterioare acestor servicii personalizate cofinanțate prin FEG sau concomitente cu acestea [10]. De asemenea, statele membre ar trebui să își coordoneze intervențiile cu fondurile structurale [11], în special cu FSE.

20. Curtea a remarcat că, în general, statele membre au reușit o coordonare eficace a Fondului european de ajustare la globalizare cu FSE și cu măsurile naționale de ocupare a forței de muncă. Măsurile existente în cadrul FSE au fost de regulă completate cu măsuri suplimentare derulate în cadrul FEG, măsuri concepute în mod special pentru a răspunde nevoilor lucrătorilor în cauză.

21. În plus, în cazul celor opt cazuri care au făcut obiectul auditului, Curtea nu a detectat cazuri de suprapunere între diferitele măsuri sau de dublă finanțare a unor persoane.

CASETA 1

TREI CAZURI DE PACHETE DE SERVICII PERSONALIZATE ÎN IRLANDA ȘI ÎN DANEMARCA

În cazul întreprinderii Dell, autoritățile irlandeze au furnizat sprijin pentru îngrijirea și supravegherea copiilor și pentru servicii de învățământ la distanță. O serie de consilii locale pentru întreprinderi din Irlanda (County and City Enterprise Boards) au organizat cursuri speciale (intitulate "Start Your Own Business" – "Pornește-ți propria afacere") pentru lucrătorii disponibilizați de la Dell și au oferit servicii de îndrumare pentru a-i ajuta pe aceștia în cursul procedurilor administrative.

În cazul întreprinderii SR Technics, o serie de cursuri, cum ar fi cursuri de aeronautică, fuseseră concepute într-un mod mai personalizat în cooperare cu Autoritatea Aeronautică din Irlanda. În cazul în care nu se puteau organiza cursuri relevante adresate în mod specific lucrătorilor disponibilizați, s-au pus la dispoziție burse care să le permită acestora să participe la cursuri adecvate care se adresau unui public mai larg (80 % erau cursuri tehnice sau cursuri cu implicații pentru sectorul aeronautic). Pentru prima dată în Irlanda, Autoritatea privind formarea și ocuparea forței de muncă din Irlanda a cooperat cu Ministerul Apărării și cu Ministerul Educației și Competențelor cu scopul de a crea ucenicii pentru civili în acest domeniu.

În Danemarca [Odense Steel Shipyard (I)], FEG a facilitat implementarea unor măsuri de formare de înaltă calitate. Aceste măsuri aveau un caracter de mai lungă durată și o natură mai personalizată, conducând la obținerea unor calificări superioare față de cele care erau în mod normal disponibile pentru șomeri și oferind posibilitatea reconversiei profesionale într-un alt sector. Potrivit mai multor participanți la grupul tematic organizat de auditori, serviciile personalizate erau cu mult superioare față de ceea ce ofereau măsurile personalizate oferite de autoritățile naționale și erau percepute ca fiind o ocazie unică, întrucât le dădeau lucrătorilor disponibilizați puterea de a-și gestiona propriul proiect personal de reinserție.

ANUMITE STATE MEMBRE AU PREFERAT SĂ RECURGĂ LA FSE ÎN LOCUL FEG

22. Cu toate că FSE nu este conceput să răspundă evenimentelor neprevăzute, toate măsurile care se pot implementa în temeiul Regulamentului FEG se pot pune în aplicare și în cadrul FSE [12]. Posibilitatea de a acorda cofinanțare prin FSE pentru sprijinul acordat lucrătorilor care au făcut obiectul unor disponibilizări în masă cauzate de un eveniment neprevăzut depinde în principal de normele de eligibilitate naționale și de conținutul programelor operaționale.

23. În urma sondajului realizat de Curte în rândul statelor membre care nu au recurs niciodată la intervenții în cadrul FEG, au fost puse în lumină următoarele motive pentru preferarea Fondului social european în detrimentul Fondului european de ajustare la globalizare:

(a) rata de cofinanțare aplicabilă în cazul FSE (de până la 85 %), care este mai ridicată decât cea aplicabilă în cadrul FEG (de până la 65 %), reprezintă un factor care descurajează solicitarea de finanțare de la acest din urmă fond. Acest motiv a fost invocat de șase state membre [13] și fusese deja admis de Comisie în 2010 [14].

(b) FSE se pretează unei implementări mai rapide decât FEG sau administrațiile naționale sunt mai familiarizate cu FSE [15].

(c) faptul că nu s e acordă prefinanțare în cadrul FEG [16].

(d) durata procedurilor de aprobare a cererilor de contribuție din partea FEG [17].

24. Condițiile mai restrictive care se aplică în cazul FEG, în special criteriul comerțului, constituie un alt motiv pentru care FSE este preferat în detrimentul FEG. După ce are loc o disponibilizare în masă, unele state membre pot considera că este mai ușor să redirecționeze de la FSE fonduri pentru acordarea de sprijin pentru lucrătorii disponibilizați decât să depună o cerere de contribuție din partea FEG. De exemplu, autoritățile britanice nu au solicitat niciodată sprijin de la FEG, cu toate că identificaseră 18 cazuri care s-ar fi putut califica pentru un astfel de sprijin [18].

REINSERȚIA PE PIAȚA MUNCII A LUCRĂTORILOR CARE AU BENEFICIAT DE SPRIJIN ÎN CADRUL FEG NU POATE FI APRECIATĂ ÎN MOD FIABIL

25. Pentru a aprecia performanța unui fond, este necesar să fie monitorizate și evaluate rezultatele și impacturile acestuia și să fie comparate cu cele obținute de alte scheme de finanțare cu obiective similare. Având în vedere obiectivul stabilit pentru FEG, indicatorul cel mai relevant de performanță a acestui fond este capacitatea acestuia de a reinsera pe piața muncii lucrătorii disponibilizați.

26. Curtea a constatat că, pentru toate cele opt cazuri care au făcut obiectul auditului, erau disponibile rate de reinserție, exprimate ca procent al lucrătorilor reinserați din totalitatea lucrătorilor afectați. Aceste procente sunt prezentate în tabelul 2 pentru diverse perioade standard determinate.

TABELUL 2

RATELE DE REINSERȚIE PENTRU CELE OPT CAZURI CARE AU FĂCUT OBIECTUL AUDITULUI

Note:

- Toate datele prezentate aici se bazează pe datele provenite de la statele membre. Datele referitoare la reinserție nu sunt precise.

- Participanții reinserați sunt cei care fie desfășoară activități independente, fie sunt angajați pe piața muncii la data în cauză.

- ND = Numărul sau procentajul lucrătorilor nu sunt disponibile.

Sursa: Statele membre.

| Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | "Construcții" |

DE | DE | DK | DK | IE | IE | LT | LT |

Număr | % | Număr | % | Număr | % | Număr | % | Număr | % | Număr | % | Număr | % | Număr | % |

Lucrătorii afectați, dintre care: | 1337 | | 2476 | | 1021 | | 1358 | | 2840 | | 1135 | | 751 | | 1612 | |

Participanți la măsuri cofinanțate prin FEG | 1305 | 98 % | 1740 | 70 % | 385 | 38 % | 568 | 42 % | 2606 | 92 % | 756 | 67 % | 457 | 61 % | 773 | 48 % |

Reinserția cumulată a participanților | | | | | | | | | | | | | | | | |

la încheierea măsurilor din cadrul FEG | 385 | 30 % | 636 | 37 % | 89 | 23 % | 198 | 35 % | 560 | 21 % | ND | ND | 162 | 35 % | 453 | 59 % |

în perioada cuprinsă între trei și 12 luni de la încheierea măsurilor din cadrul FEG | 627 | 48 % | ND | ND | ND | ND | ND | ND | 1272 | 49 % | 334 | 44 % | 159 | 35 % | 410 | 53 % |

la 12 luni de la încheierea măsurilor din cadrul FEG | ND | ND | 1178 | 68 % | 136 | 35 % | ND | ND | ND | ND | ND | ND | 191 | 42 % | 458 | 59 % |

27. Cu toate că datele referitoare la reinserție erau disponibile, la încheierea măsurilor din cadrul FEG, pentru toate întreprinderile care fuseseră afectate, mai puțin SR Technics, adeseori nu erau disponibile date ("DN") pentru celelalte perioade determinate indicate în tabelul 2. În cazul întreprinderii Odense Steel Shipyard (I), din cauza calendarului de implementare a măsurilor FEG [19], nu existau date disponibile privind situația lucrătorilor afectați după trecerea unui an de la încheierea măsurilor. Nu s-a putut obține o imagine completă decât în cazul Lituaniei. Tabelul demonstrează că FEG a avut o anumită contribuție la reinserția lucrătorilor disponibilizați.

28. În cazul care a repurtat cel mai mare succes (cazul sectorului construcțiilor, Lituania), 59 % din totalitatea lucrătorilor disponibilizați au fost reinserați pe piața muncii la încheierea măsurilor derulate în cadrul FEG. Rata cea mai scăzută de reinserție înregistrată pentru acest stadiu a fost de 21 %, reprezentând lucrătorii care au fost reinserați pe piața muncii imediat după încetarea asistenței furnizate prin FEG (cazul Dell, Irlanda). În ceea ce privește situația înregistrată la 12 luni de la încheierea măsurilor derulate în cadrul FEG, rata cea mai ridicată de reinserție care a fost raportată a fost de 68 % (cazul Karmann, Germania); totuși, doar în patru cazuri din opt, existau date disponibile pentru acest stadiu.

INEXISTENȚA UNOR OBIECTIVE ÎN MATERIE DE REINSERȚIE ȘI LIPSA UNOR DATE SPECIFICE PRIVIND PERFORMANȚA FEG

29. Au existat mai mulți factori care au avut un efect negativ asupra calității și a disponibilității datelor referitoare la reinserție. În primul rând, statele membre nu au stabilit, de regulă, obiective cantitative în materie de reinserție. Dintre cele opt cazuri care au făcut obiectul auditului, doar unul [20] includea un astfel de obiectiv. În consecință, nu este posibil să se evalueze eficacitatea măsurilor din punctul de vedere al îndeplinirii obiectivelor lor.

30. În al doilea rând, în Germania, Danemarca și Irlanda, diversele servicii publice sau private de ocupare a forței de muncă nu au făcut în mod sistematic diferența, atunci când au colectat datele referitoare la reinserție, între măsurile finanțate prin FEG, cele finanțate prin FSE și alte măsuri naționale care erau destinate în mod specific lucrătorilor afectați de disponibilizări în masă.

31. De exemplu, în Germania, din cauza combinării mai multor module de formare finanțate prin FEG și prin FSE, era foarte dificil să se determine în mod individual impactul diferitelor măsuri sau grupuri de măsuri asupra reinserției [21]. În plus, o serie de factori externi (situația economică globală, implicarea întreprinderii Volkswagen în cazul Karmann, subvențiile pentru ocuparea forței de muncă) au avut și aceștia un impact important asupra reinserției.

32. În al treilea rând, autoritățile statelor membre care au făcut obiectul auditului nu făceau, în general, distincția între cele două tipuri principale de măsuri care puteau fi finanțate prin FEG:

(a) măsuri active de ocupare a forței de muncă precum cursuri de formare, ajutor pentru desfășurarea de activități independente, îndrumare profesională individualizată și asistență pentru plasarea personalului disponibilizat;

(b) sprijinul pentru venit care se varsă lucrătorilor.

33. Această importantă distincție nu era făcută de autoritățile din Germania, Danemarca și Irlanda; în schimb, autoritatea de management din Lituania a furnizat date referitoare la reinserție care făceau o distincție chiar și mai în detaliu, și anume între lucrătorii care participau la fiecare dintre diversele măsuri.

34. Mai mult, nu există informații specifice care să permită identificarea proiectelor cofinanțate prin FSE care ar fi putut efectiv îndeplini criteriile de intervenție aplicabile pentru finanțarea prin FEG. Identificarea lor ar fi fost utilă pentru a realiza o comparație între ratele de reinserție atinse de cele două fonduri, care dispuneau de mecanisme bugetare, juridice și operaționale diferite. Această comparație ar fi contribuit, la rândul ei, la măsurarea impactului generat de FEG. Calitatea insuficientă a datelor disponibile de monitorizare a FSE (date inexacte, incomplete și inconsecvente) a fost deja semnalată cu ocazia unor audituri ale performanței efectuate anterior de Curte. S-a remarcat în special faptul că Comisia nu dispune de date coerente și fiabile privind performanța în raport cu obiectivele stabilite pentru finanțările UE, iar evaluarea și supravegherea pe care aceasta o realizează nu este axată în prezent pe performanță [22].

DATELE REFERITOARE LA REINSERȚIE ERAU DIFICIL DE COMPARAT

35. Compararea datelor referitoare la reinserție constituie un exercițiu dificil în orice împrejurare. Așa cum s-a afirmat în evaluarea de la jumătatea perioadei realizată cu privire la FEG, rezultatele în materie de reinserție au fost influențate atât de factori legați de oferta de pe piața muncii (calificările lucrătorilor care au fost disponibilizați), cât și de factori legați de cererea de pe piața muncii (condițiile economice locale și situația pieței locale a muncii) [23].

36. În contextul FEG, a apărut însă un element suplimentar care a îngreunat această comparație. Este vorba de diferențele care există între calendarul de implementare a FEG și cel de implementare a altor acțiuni pe piața muncii, întrucât acei lucrători care au cel mai mult nevoie de ajutor sunt lăsați în seama Fondului european de ajustare la globalizare, fond care are o implementare relativ mai lentă (a se vedea caseta 2 și punctul 42).

37. Dat fiind că atât FSE, cât și FEG sprijină formarea și reinserția persoanelor aflate în șomaj, o astfel de comparație este cu atât mai necesară din perspectiva bunei gestiuni financiare, deoarece ea ar putea evidenția posibilele probleme structurale. Exemplul prezentat în continuare (caseta 2) este ilustrativ în acest sens.

38. Exemplul prezentat anterior demonstrează că promptitudinea în implementare constituie unul dintre criteriile cele mai importante dacă se dorește ca un fond care are obiective în materie de reinserție să repurteze un anumit succes. Cazul Nokia ilustrează, de asemenea, că atât FSE, cât și FEG au sprijinit același public-țintă, însă din motive diametral opuse obiectivelor pentru care au fost de fapt concepute. FSE, care este un fond structural, a atenuat o situație de urgență, în timp ce FEG, care este un fond pentru situații de urgență, a oferit sprijin celor care au întâmpinat dificultăți mai mari în ceea ce privește reinserția pe piața muncii.

39. În realitate, FSE și FEG intervin ca fonduri complementare, care fie oferă asistență strategică pe termen lung, fie furnizează un răspuns specific, punctual și limitat în timp la o situație unică de urgență apărută ca urmare a unei restructurări.

CASETA 2

SOCIETĂȚILE DE TRANSFER ÎNFIINȚATE PENTRU NOKIA - PERFORMANȚE INEGALE DIN CAUZA DIFERENȚELOR ÎNTRE CALENDARELE DE IMPLEMENTARE

Societatea producătoare de telefoane mobile Nokia și-a închis punctul de lucru de la Bochum (Renania de Nord-Westfalia) la data de 30 iunie 2008. Au fost înființate succesiv trei societăți de transfer (denumirea sub care sunt cunoscute acestea în legislația germană) cu scopul de a găsi soluții pentru lucrătorii disponibilizați temporar.

Prima societate de transfer (sprijinită exclusiv cu fonduri de la FSE) a fost creată în iunie 2008, cu șapte luni înainte ca Germania să fi depus o cerere de contribuție din partea FEG. Societatea respectivă a obținut o rată de reinserție de 66 %. Cea de a treia și ultima societate de transfer a fost înființată abia în luna în care s-a depus cererea de contribuție din partea FEG, și anume februarie 2009, și a generat o rată de reinserție de 4,35 %.

Cazul Nokia este extrem de elocvent – nu numai pentru că finanțarea provenită de la FSE a avut o performanță mult mai bună decât FEG, ci și deoarece FSE s-a pretat unei mobilizări mai rapide decât FEG și a dus astfel la obținerea unor rezultate mai bune în materie de reinserție. În cele din urmă, FEG a trebuit să se ocupe doar de persoanele care s-au confruntat cu o situație mai dificilă și care nu au reușit să fie inserate pe piața muncii de societățile de transfer anterioare.

GERMANIA

40. Autoritatea de management a considerat că realizarea unei comparații între diversele ansambluri de date referitoare la reinserție nu este fezabilă. Drept urmare, aceasta nu a identificat un grup de populație statistică comparabilă pentru grupul de beneficiari ai FEG și nici nu a efectuat o comparație cu ratele globale, de la nivel federal, referitoare la reinserție.

DANEMARCA

41. Din cauza lipsei anumitor date, nu era posibilă compararea rezultatelor în materie de reinserție aferente participanților la proiecte din cadrul FEG și ratele generale de reinserție înregistrate în afara cazurilor care au făcut obiectul auditului.

IRLANDA

42. În urma unor sondaje efectuate de autoritatea de management, s-a ajuns la concluzia că, pentru același interval de timp, rata de ocupare a lucrătorilor care au fost disponibilizați era mai mare pentru cei care nu beneficiaseră de sprijin prin FEG decât pentru beneficiarii FEG. Diferența dintre ratele de ocupare poate fi explicată parțial prin faptul că anumite persoane nu își finalizaseră cursurile de formare sau parcursul educațional.

43. Potrivit autorității de management însă, o cauză probabilă a ratei mai scăzute de reinserție înregistrate pentru măsurile FEG din Irlanda ar fi diferențele existente între profilurile lucrătorilor disponibilizați, lucrătorii cei mai calificați reușind să își găsească un loc de muncă fără a primi ajutor prin FEG.

LITUANIA

44. Rezultatele în materie de reinserție pentru FEG variau considerabil între diversele proiecte finanțate prin acest fond, în funcție de măsurile care erau implementate și de grupurile-țintă cărora le erau destinate, ceea ce făcea imposibilă realizarea unei comparații directe.

COMISIA

45. Singurele informații de monitorizare care se află la dispoziția Comisiei iau forma rapoartelor finale privind FEG, care se elaborează la șase luni de la terminarea perioadei de implementare. Cu toate acestea, ca urmare a lipsei de consecvență și de fiabilitate a datelor referitoare la reinserție (a se vedea punctele 25-44), aceste rapoarte nu fac posibilă realizarea unei comparații viabile între diversele cazuri finanțate prin FEG sau între măsurile care s-au aplicat în fiecare dintre cazuri.

46. În special, rapoartele finale nu conțin o analiză aprofundată a naturii și a procentajului alocațiilor care au fost plătite sau angajate pentru toate cazurile care au fost aprobate până în prezent în vederea finanțării prin FEG. Mai mult, baza de date a Comisiei nu permitea identificarea diverselor măsuri din cadrul FEG sau a fondurilor alocate acestora și nici a unor indicatori de performanță precum cifrele de participare sau ratele de reinserție. În plus, nu se furnizează informații privind diversele măsuri naționale sau din cadrul FSE care au precedat sau au venit în completarea măsurilor din cadrul FEG.

O TREIME DIN FINANȚAREA FURNIZATĂ PRIN FEG COMPENSEAZĂ SCHEMELE NAȚIONALE DE SPRIJIN PENTRU VENITURILE LUCRĂTORILOR, NEADUCÂND NICIO VALOARE ADĂUGATĂ DIN PARTEA UNIUNII EUROPENE

47. Valoarea adăugată a Uniunii Europene depășește conceptul de simplă valoare adăugată. Ea poate fi definită ca valoarea pe care o acțiune finanțată de UE o aduce în plus față de valoarea care ar fi fost altfel generată doar de statul membru acționând singur. În special, cheltuielile de la bugetul UE trebuie să producă beneficii clare și vizibile pentru UE și pentru cetățenii acesteia, care pot fi obținute într-un mod mai satisfăcător la nivelul UE din cauza dimensiunilor sau a efectelor acțiunii preconizate [24].

48. Curtea se raportează în special la definiția pe care o dă OCDE programelor active de ocupare a forței de muncă [25]. Astfel, măsurile destinate să îmbunătățească șansele beneficiarilor de a găsi un loc de muncă retribuit sau de a le spori în alt mod capacitatea de a-și câștiga existența sunt calificate ca fiind măsuri active și sunt deci considerate a îndeplini condițiile pentru valoarea adăugată a Uniunii Europene. În cadrul acestor măsuri sunt cuprinse nu numai servicii precum cursuri de formare, ajutor pentru desfășurarea de activități independente, îndrumare profesională individualizată și asistență pentru plasarea personalului disponibilizat, ci și alocații de mobilitate și sprijin financiar pentru educație, precum și diversele alocații acordate în contextul FEG și care nu există, în mod normal, în cadrul sistemului indemnizațiilor de șomaj al statului membru.

49. În schimb, măsurile de sprijin pentru veniturile lucrătorilor, care constau în indemnizații de șomaj și în programe de pensionare anticipată, nu pot fi considerate ca generând o valoare adăugată a Uniunii Europene. Într-adevăr, sprijinul pentru veniturile lucrătorilor nu constituie o măsură "activă" de ocupare a forței de muncă [26], mai mult, acesta reduce proporția pe care o pot avea aceste măsuri în pachetul finanțat de FEG. Comisia raportase deja, în evaluarea de la jumătatea perioadei, că, în medie, doar 26 % din fondurile acordate prin FEG erau utilizate pentru măsuri de formare [27].

50. După cum se poate observa în tabelul 3 prezentat în continuare, o trăsătură comună celor opt cazuri care au făcut obiectul auditului consta în faptul că acestea cuprindeau măsuri finanțate prin FEG și destinate să ofere sprijin pentru venit, care ar fi fost plătit oricum de statele membre, indiferent dacă ar fi avut loc intervenția prin FEG sau nu. Impactul unui astfel de tip de intervenție finanțată prin FEG constă în compensarea parțială a costurilor sistemului de indemnizații de șomaj al statului membru, astfel încât o asemenea intervenție nu generează nicio valoare adăugată din partea Uniunii Europene, ci doar furnizează o sursă suplimentară de finanțare UE pentru statele membre.

TABELUL 3

REPARTIZAREA FINANȚĂRII ACORDATE DE FEG PE TIPURI DE MĂSURI PERSONALIZATE ÎN CELE OPT CAZURI AUDITATE CARE AU PRIMIT FONDURI PRIN FEG

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor disponibile din partea Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune și a autorităților statelor membre.

| Nokia | Karmann | Danfoss | Odense | Dell | SR Technics | AB Snaige | "Construcții" |

DE | DK | IE | LT |

în euro | % | în euro | % | în euro | % | în euro | % | în euro | % | în euro | % | în euro | % | în euro | % |

Măsuri active | Formare/reorientare profesională | 1926538 | 20 % | 2324115 | 24 % | 2368478 | 31 % | 6877045 | 33 % | 6596330 | 50 % | 2307271 | 52 % | 70283 | 19 % | 96040 | 9 % |

Asistență pentru căutarea unui loc de muncă și furnizarea de informații generale | 661139 | 7 % | 1126894 | 12 % | 100256 | 1 % | 1530203 | 7 % | 192412 | 1 % | 24748 | 1 % | - | - | - | - |

Stimulente pentru angajare și creare de locuri de muncă | - | - | - | - | - | - | 612081 | 3 % | - | - | - | - | 17073 | 5 % | 51426 | 5 % |

Încadrare în muncă asistată și reabilitare profesională | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 136407 | 37 % | 450720 | 43 % |

Stimulente pentru antreprenoriat și pentru înființarea propriei întreprinderi | 22159 | 0 % | 7198 | 0 % | 2488 | 0 % | 1369129 | 7 % | 3283375 | 25 % | 586570 | 13 % | 33963 | 9 % | 322552 | 31 % |

Alte măsuri | - | - | - | - | - | - | - | - | 218090 | 2 % | 27420 | 1 % | - | - | 661 | 0 % |

|

Sprijin pentru venit | 7117315 | 73 % | 6076406 | 64 % | 5294117 | 68 % | 10485906 | 50 % | 2940682 | 22 % | 1464435 | 33 % | 109457 | 30 % | 135123 | 13 % |

|

Total | 9727151 | 100 % | 9534613 | 100 % | 7765339 | 100 % | 20874364 | 100 % | 13230889 | 100 % | 4410444 | 100 % | 367182 | 100 % | 1056480 | 100 % |

ÎN JUMĂTATE DIN CAZURILE AUDITATE, MĂSURILE DE SPRIJIN PENTRU VENITURILE LUCRĂTORILOR REPREZINTĂ CEA MAI MARE PARTE DIN CHELTUIELILE COFINANȚATE

51. Pentru fiecare dintre cazurile incluse în eșantionul supus auditului, Curtea a calculat sumele din fondurile FEG care au fost angajate pentru fiecare dintre diferitele tipuri de măsuri, în special pentru măsurile de sprijin pentru veniturile lucrătorilor (a se vedea tabelul 3).

52. În cazul a șase dintre cele opt cazuri care figurează în tabelul 3, pachetele finanțate prin FEG au inclus o proporție relativ ridicată de sprijin pentru venit. Astfel, în Germania și în Danemarca, într-unul dintre cazurile din Irlanda și într-un caz din Lituania, peste o treime din valoarea totală a pachetelor de măsuri personalizate implementate era constituită din sprijinul pentru venit.

53. În cazurile auditate din Germania și din Danemarca, măsurile de formare destinate recalificării sau perfecționării lucrătorilor disponibilizați reprezentau doar o treime sau chiar și mai puțin din pachetele lor respective finanțate prin FEG. În schimb, măsurile de sprijin pentru venit, sub forma acordării de indemnizații de șomaj sau a unor alocații echivalente, reprezentau între 50 % și 73 % din valoarea financiară a acestor pachete. Mai mult, nu se putea stabili sistematic, pentru aceste cazuri, o corelație între sprijinul pentru venit acordat unui lucrător disponibilizat și participarea efectivă a acestuia la o măsură de ocupare a forței de muncă finanțată prin FEG precum un curs de formare.

MĂSURILE DE SPRIJIN PENTRU VENITURILE LUCRĂTORILOR REPREZINTĂ, PER ANSAMBLU, O TREIME DIN COSTURILE RAMBURSATE

54. În lipsa unei baze de date de o calitate satisfăcătoare privind cazurile finanțate prin FEG, Curtea a e examinat datele colectate de Comisie referitor la cererile de contribuție ale statelor membre, pentru fiecare dintre cele 89 de cazuri finanțate prin FEG pentru care existau informații disponibile și pertinente. S-a constatat (a se vedea tabelul 4) că 33 % din sprijinul acordat lucrătorilor prin FEG (excluzând deci asistența tehnică furnizată statelor membre) consta în măsuri de sprijin pentru venit precum indemnizații de șomaj.

55. Un procent de 29 % din valoarea totală a cofinanțării acordate prin FEG și un procent de 89 % din valoarea totală a măsurilor de sprijin pentru venit aprobate până în prezent au fost alocate unui număr de șase state membre. Pe lângă Germania și Danemarca, printre cele șase state membre se numărau, de asemenea, Austria, Italia, Franța și Malta [28].

56. Curtea ia, de asemenea, notă de propunerea Comisiei pentru viitorul cadru financiar multianual, care urmărește să limiteze sprijinul acordat de FEG sub formă de alocații, printre care se numără și sprijinul pentru veniturile lucrătorilor, la o cotă de cel mult 50 % din orice pachet care va primi finanțare prin FEG [29].

TABELUL 4

REPARTIZAREA FINANȚĂRII ACORDATE DE FEG PE TIPURI DE MĂSURI PERSONALIZATE ȘI PE STATE MEMBRE

Note:

- Toate sumele sunt exprimate în euro și erau valabile la 31 decembrie 2012.

- Cazurile care au fost respinse sau retrase au fost excluse.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Comisiei disponibile pentru 89 de cereri de contribuție aprobate.

Statul membru | Măsuri finanțate prin FEG |

Măsuri active | Sprijin pentru venit | Total |

în euro | % | în euro | % | în euro |

Austria | 8234726 | 23 % | 27602090 | 77 % | 35836816 |

Germania | 26038835 | 36 % | 46985923 | 64 % | 73024758 |

Italia | 26736900 | 36 % | 46753250 | 64 % | 73490150 |

Franța | 25857836 | 42 % | 35239500 | 58 % | 61097336 |

Malta | 792920 | 62 % | 476942 | 38 % | 1269862 |

Danemarca | 59405375 | 68 % | 27871817 | 32 % | 87277192 |

Republica Cehă | 353171 | 74 % | 121292 | 26 % | 474463 |

Lituania | 3273610 | 77 % | 969200 | 23 % | 4242810 |

Spania | 61810966 | 88 % | 8288900 | 12 % | 70099866 |

Polonia | 1637795 | 92 % | 137050 | 8 % | 1774845 |

Irlanda | 86027249 | 92 % | 7153436 | 8 % | 93180685 |

Grecia | 3956000 | 93 % | 310000 | 7 % | 4266000 |

România | 4036200 | 93 % | 310000 | 7 % | 4346200 |

Suedia | 29242680 | 93 % | 2151000 | 7 % | 31393680 |

Portugalia | 13739582 | 97 % | 464000 | 3 % | 14203582 |

Finlanda | 3783575 | 98 % | 94500 | 2 % | 3878075 |

Țările de Jos | 35500765 | 100 % | - | - | 35500765 |

Belgia | 27864008 | 100 % | - | - | 27864008 |

Slovenia | 3325370 | 100 % | - | - | 3325370 |

|

Total | 421617563 | 67 % | 204928900 | 33 % | 626546463 |

DIFERENȚE ÎN COFINANȚAREA ACORDATĂ PRIN FEG ÎN CIRCUMSTANȚE ECONOMICE SIMILARE

57. Curtea remarcă rezultate lipsite de consecvență în circumstanțe economice similare aferente unor măsuri de sprijin pentru veniturile lucrătorilor din Germania și, respectiv, Austria [30], două dintre statele membre care fac cel mai mult apel la acest tip de sprijin furnizat prin FEG.

58. Germania a considerat, în scopul finanțării prin FEG, că durata măsurilor de formare sau de calificare reprezenta cu puțin sub jumătate din norma obișnuită de lucru a unui lucrător [31]. Austria a considerat, în schimb, că același tip de măsuri ocupau 100 % dintr-o normă de lucru obișnuită. La sursa acestei interpretări se află sistemul indemnizațiilor pe termen scurt din Austria, care prevede că ocuparea unui loc de muncă în regim de normă întreagă poate fi definită ca doar 50 % din timpul normal de lucru.

59. Ca urmare a acestor interpretări diferite la nivel național, cofinanțarea prin FEG a indemnizațiilor pe termen scurt a avut o pondere dublă în cazurile din Austria în comparație cu cele din Germania. Curtea dorește să remarce totuși că această diferență în deciziile de finanțare prin FEG nu i-a afectat, în ultimă distanță, pe destinatarii individuali ai măsurilor, întrucât aceștia au primit în integralitate cuantumul indemnizațiilor care erau prevăzute în sistemele naționale de indemnizații.

PROCEDURA DE APROBARE DIN CADRUL FEG ARE O DURATĂ PREA LUNGĂ PENTRU UN FOND DESTINAT SITUAȚIILOR DE URGENȚĂ

60. Pentru a spori la maximum impactul fondului, FEG ar trebui să aibă capacitatea de a pune rapid la dispoziție contribuția financiară pe care o acordă, astfel încât lucrătorii afectați să poată beneficia de măsurile cofinanțate în cel mai scurt timp posibil după disponibilizare.

61. Odată ce a stabilit durata medie a procedurii de aprobare, Curtea a evaluat modalitățile prin care poate fi redusă aceasta, respectând totodată diversele prevederi juridice și norme aplicabile

62. Procedura de aprobare din cadrul FEG este procesul care debutează cu depunerea oficială a cererii de contribuție de către statul membru și se încheie cu angajarea de către Comisie și autoritatea bugetară a contribuției financiare pentru cazul în speță care va fi finanțat prin FEG. Acest proces poate fi subdivizat în mai multe etape consecutive (cunoscute sub denumirile de: procedura de evaluare, procedura bugetară și procedura de abilitare), care, cumulate, durează în medie 41 de săptămâni.

GRAFIC

IMAGINE SCHEMATICĂ A PROCEDURII DE APROBARE DIN CADRUL FEG

+++++ TIFF +++++

DURATA PROCEDURII DE EVALUARE AR PUTEA FI REDUSĂ

63. Procedura de evaluare constă în procedura de examinare a cererii de contribuție și în procedura de consultare internă din cadrul Comisiei care se concretizează prin adoptarea unei propuneri de decizie înaintate autorității bugetare. Procedura de evaluare durează, în medie, 30 de săptămâni.

64. Procedura de examinare a cererii de contribuție durează, în medie, 15 săptămâni, dacă se ia ca punct de plecare data depunerii cererii oficiale de contribuție de către statul membru, dar, în realitate, este o procedură mult mai lungă dacă se ia în considerare și schimbul informal de informații derulat între autoritatea competentă din statul membru respectiv și Comisie.

65. Unul dintre factorii care contribuie la durata procedurii de examinare a cererii de contribuție este posibilitatea prevăzută în Regulamentul FEG de a aduce completări cererilor înaintate de statele membre în orice moment ulterior datei la care sunt depuse oficial aceste cereri. Introducerea unui termen-limită pentru această posibilitate, precum și valorificarea beneficiilor care rezultă din curba de învățare ar putea reduce această durată de 15 săptămâni care este necesară pentru examinarea cererilor de contribuție depuse de state membre care se află în situații de urgență. Consultările interne care au loc ulterior în cadrul Comisiei au și ele o durată medie de 15 săptămâni.

PROCEDURA BUGETARĂ ȘI PROCEDURA DE ABILITARE ADAUGĂ UN IMPACT SUPLIMENTAR ASUPRA PROMPTITUDINII IMPLEMENTĂRII

66. Deoarece FEG funcționează în afara cadrului financiar multianual, fiecare caz depus în vederea finanțării face obiectul unei proceduri bugetare specifice cu scopul de a face disponibile creditele bugetare aferente. În practică, aceasta presupune că, odată ce Comisia a identificat marje suficiente și/sau a anulat anumite angajamente, decizia de a le implementa trebuie să fie adoptată de autoritatea bugetară [32]. Această procedură bugetară necesită o perioadă suplimentară de aproximativ șapte săptămâni, care nu poate fi redusă.

67. Ulterior, procedura de abilitare finalizează procedura de aprobare, concretizându-se prin adoptarea unei decizii oficiale de vărsare a unei contribuții financiare. Durata sa, în medie de patru săptămâni, este strâns legată de prevederile regulamentului de procedură al Comisiei [33]. În cele din urmă, odată aprobată, contribuția financiară este plătită statului membru în cauză.

PROCEDURA DE APROBARE DIN CADRUL FEG ESTE LIPSITĂ DE PROMPTITUDINE

68. În concluzie, procedura de aprobare este foarte lungă, în special dacă se are în vedere faptul că FEG este considerat a fi un fond pentru situații de urgență. În raportul de evaluare de la jumătatea perioadei, evaluatorii semnalaseră deja Comisiei, în 2011, că procedura lungă de aprobare pentru finanțări din cadrul fondului era prea lentă pentru a se considera că acesta ar putea constitui un mecanism de reacție cu adevărat rapidă într-un moment de criză.

69. Durata procedurii complete de aprobare este, în medie, cu 11 săptămâni mai lungă decât cea necesară pentru o procedură obișnuită de finanțare din cadrul Comisiei.

ÎN CELE DIN URMĂ, AUTORITATEA BUGETARĂ A APROBAT TOATE PROIECTELE ÎNAINTATE DE COMISIE

70. Autoritatea bugetară a aprobat toate propunerile înaintate de Comisie. Din 114 cereri de contribuție, doar una a fost respinsă. Acest fapt se explică, cel mai probabil, prin sprijinul foarte eficace oferit de Comisie statelor membre pe durata elaborării cererii de contribuție. Într-adevăr, pentru toate cele opt cazuri care au făcut obiectul auditului, Curtea a identificat probe suficiente care atestă sprijinul eficace oferit statelor membre.

71. Pe lângă aceasta, niciuna dintre autoritățile statelor membre care au fost auditate sau au făcut obiectul sondajului nu au exprimat nemulțumire față de serviciul din cadrul Comisiei care este responsabil de FEG. În schimb, acestea au atras atenția mai curând asupra problemelor legate de procedura în ansamblu care este aplicabilă fondului decât asupra calității sprijinului care le-a fost acordat.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

72. Curtea este conștientă de necesitatea ca Uniunea Europeană să manifeste solidaritate față de lucrătorii afectați de disponibilizări ca urmare a schimbărilor produse în tiparele comerțului mondial. Curtea nu este însă convinsă de faptul că elementele actualului mecanism FEG constituie în totalitatea lor modalitatea cea mai adecvată de a acorda lucrătorilor disponibilizați un sprijin specific cu o valoare adăugată din partea Uniunii Europene.

APROAPE TOȚI LUCRĂTORII CARE ERAU ELIGIBILI AU PUTUT BENEFICIA DE MĂSURI PERSONALIZATE ȘI BINE COORDONATE

73. Aproape toți lucrătorii care erau eligibili au reușit să beneficieze de măsuri personalizate în cadrul FEG. Cu toate acestea, în anumite cazuri, un număr de lucrători disponibilizați care fuseseră anterior angajați de furnizori ai unei întreprinderi afectate nu au fost luați în considerare pentru sprijinul care a fost acordat prin FEG (punctele 14-18).

74. În general, spriinul acordat prin FEG a fost bine coordonat cu FSE și cu măsurile naționale de ocupare a forței de muncă, în sensul că măsurile existente au fost completate cu măsuri suplimentare derulate în cadrul FEG, măsuri concepute în mod special pentru a răspunde nevoilor lucrătorilor în cauză (punctele 19-21).

75. În timp ce Fondul social european este destinat să remedieze dezechilibrele structurale pe termen lung, FEG a fost conceput cu scopul de a face față unor situații de urgență de scurtă durată şi punctuale. Cu toate că FSE nu este conceput să răspundă unor evenimente neprevăzute, toate măsurile care se pot implementa în temeiul Regulamentului FEG se pot pune în aplicare și în cadrul FSE. Unele state membre au preferat să implementeze mai curând FSE decât FEG, printre motivele invocate numărându-se: rata de cofinanțare mai ridicată, implementarea mai rapidă și posibilitatea acordării de prefinanțare, pe lângă durata îndelungată de aprobare și condițiile mai restrictive aplicabile FEG (punctele 22-24).

REINSERȚIA PE PIAȚA MUNCII A LUCRĂTORILOR CARE AU BENEFICIAT DE SPRIJIN ÎN CADRUL FEG NU POATE FI APRECIATĂ ÎN MOD FIABIL

76. Sunt disponibile anumite date referitoare la reinserție, dar ele nu sunt suficient de exacte, de coerente sau de detaliate pentru a se putea trage concluzii. Drept urmare, nu s-au putut realiza comparații sau analize viabile între diferitele măsuri din cadrul FEG implementate într-un caz dat care a beneficiat de finanțare din partea acestui fond, între diferitele cazuri FEG sau între cazurile FEG și alte programe active de ocupare a forței de muncă. Nu au fost stabilite obiective cantitative în materie de reinserție (punctele 25-46).

RECOMANDAREA 1

Pentru a îmbunătăți calitatea informațiilor cu privire la realizările obținute de diversele cazuri și la eficacitatea măsurilor de sprijinire a lucrătorilor disponibilizați, statele membre și Comisia ar trebui să întreprindă demersurile necesare pentru a se asigura că sunt disponibile date actualizate și fiabile, astfel încât să poată fi monitorizată îndeplinirea obiectivelor și să poată fi comparate rezultatele diverselor măsuri.

O TREIME DIN FINANȚAREA FURNIZATĂ PRIN FEG COMPENSEAZĂ SCHEMELE NAȚIONALE DE SPRIJIN PENTRU VENITURILE LUCRĂTORILOR, NEADUCÂND NICIO VALOARE ADĂUGATĂ DIN PARTEA UNIUNII EUROPENE

77. Atunci când a fost utilizat cu scopul de a cofinanța servicii prestate pentru lucrători disponibilizați sau alocații care nu existau, în mod normal, în cadrul sistemului indemnizațiilor de șomaj al statului membru în cauză, FEG a generat o valoare adăugată din partea Uniunii Europene. Se pot include aici în special măsurile active destinate să îmbunătățească șansele beneficiarilor de a găsi un loc de muncă retribuit sau de a le spori în alt mod capacitatea de a-și câștiga existența, cum ar fi cursuri de formare, ajutor pentru desfășurarea de activități independente, îndrumare profesională individualizată și asistență pentru plasarea personalului disponibilizat, precum și alocații de mobilitate și sprijin financiar pentru educație (punctele 47-49).

78. Curtea a identificat însă, în toate cazurile pe care le-a supus auditului, măsuri care erau destinate să ofere lucrătorilor sprijin pentru venit, sprijin care ar fi fost plătit oricum de statele membre. Astfel, Curtea consideră că doar măsurile de formare și măsurile active și directe de sprijin pentru lucrătorii disponibilizați sunt de natură să aducă o valoare adăugată a UE, nereprezentând deci doar o sursă suplimentară de finanțare pentru statele membre. Din cele 19 state membre care au beneficiat de finanțare prin FEG, 16 au inclus măsuri de sprijin pentru venit în pachetele lor. Pentru ansamblul cazurilor finanțate prin FEG, măsurile de sprijin pentru venit reprezentau 33 % din totalitatea costurilor care au fost rambursate (punctele 50-56).

79. Comisia nu a monitorizat suficient ponderea măsurilor de sprijin pentru veniturile lucrătorilor (punctele 45-46). Mai mult, deciziile luate de state membre diferite pot conduce la modalități diferite de cofinanțare prin FEG a unor măsuri de sprijin pentru venit similare (punctele 57-59).

RECOMANDAREA 2

Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să aibă în vedere limitarea finanțării acordate de UE la măsurile care au probabilitatea de a genera o valoare adăugată din partea Uniunii Europene în loc să finanțeze scheme naționale deja existente care acordă sprijin pentru veniturile lucrătorilor.

PROCEDURA DE APROBARE DIN CADRUL FEG ARE O DURATĂ PREA LUNGĂ PENTRU UN FOND DESTINAT SITUAȚIILOR DE URGENȚĂ

80. Procedura de aprobare din cadrul FEG este foarte lungă, fapt care are un efect de descurajare a utilizării acestui fond și care constituie deci o piedică în calea solidarității pe care UE doreşte să o manifeste față de lucrătorii disponibilizați vizați.

81. Nu în ultimul rând, necesitatea existenței unei proceduri bugetare prelungește și mai mult durata totală a procedurii de aprobare (punctele 60-69).

RECOMANDAREA 3

Parlamentul European, Consiliul și Comisia ar trebui să analizeze, ca alternativă la mecanismul FEG, posibilitatea de a adapta cadrul FSE cu scopul de a acorda un sprijin mai rapid lucrătorilor care sunt afectați de disponibilizări în masă.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Harald NOACK, membru al Curții de Conturi, la 10 iunie 2013.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Președinte

[1] Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (JO L 406, 30.12.2006, p. 1), modificat prin Regulamentul (CE) nr. 546/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 (JO L 167, 29.6.2009, p. 26), cunoscute împreună sub denumirea de "Regulamentul FEG". A se vedea articolul 3 "Acțiuni eligibile".

[2] Până la 30 mai 2009, plafonul era de 1000 de lucrători disponibilizați.

[3] Articolele 1 și 2 din Regulamentul FEG. Criteriul crizei s-a aplicat efectiv, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 546/2009, doar între 18 iunie 2009 și 31 decembrie 2011.

[4] Până la 31 decembrie 2012, statele membre au depus 114 cereri de finanțare, din care zece nu au fost reținute (una dintre ele a fost respinsă de Comisie și nouă au fost retrase de statele membre solicitante), iar 15 erau încă în curs de aprobare conform procedurii aplicabile FEG.

[5] În conformitate cu articolele 1 și 10 din Regulamentul FEG, rata de cofinanțare de la FEG era de 65 % pentru toate cererile de finanțare depuse între 1 mai 2009 și 31 decembrie 2011. Anterior și ulterior acestei perioade, rata de cofinanțare era de 50 %.

[6] COM(2011) 608 final din 6 octombrie 2011.

[1001] Toate denumirile cazurilor FEG menționate în acest tabel au fost atribuite exclusiv de Comisie. Ele figurează pe pagina referitoare la FEG de pe site-ul web al Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune din cadrul Comisiei (http://ec.europa.eu/social/), dar și în EGF Statistical Portrait (2007-2011) [Portretul statistic al FEG (2007-2011)], document făcut public de către Comisie. În eventualitatea în care denumirile cazurilor FEG ar face referire în mod direct sau indirect la denumiri de întreprinderi, cititorul nu ar trebui să considere că există vreo legătură între întreprinderile respective și afirmațiile cuprinse în prezentul raport special sau orice afirmații făcute de Curte în legătură cu prezentul raport special. Întreprinderile a căror denumire poate apărea în acest tabel nu sunt nici beneficiari în cadrul FEG și nici administratori ai cazurilor FEG care au făcut obiectul auditului.

[7] Mid-term evaluation of the European Globalisation Adjustment Fund: final report (Evaluarea la jumătatea perioadei a Fondului european de ajustare la globalizare: raport final), prezentat Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune de către GHK, 2011 (http://ec.europa.eu/social).

[8] BenQ (Germania), Nokia (Germania), Castilia și Leon și Aragón (Spania), Catalonia (Spania), DELPHI (Spania), Perlos (Finlanda), furnizorii PSA (Franța), Lombardia (Italia), Piemonte (Italia), Sardinia (Italia), Toscana (Italia), Alytaus tekstile (Lituania), sectorul textilelor (Malta), regiunea Lisabona-Alentejo (Portugalia) și regiunea Nord-Centru (Portugalia).

[9] Evaluarea de la jumătatea perioadei identificase deja o serie de dificultăți în ceea ce privește includerea lucrătorilor disponibilizați care fuseseră angajați ai furnizorilor afectați. A se vedea evaluarea de la jumătatea perioadei, p. 100.

[10] A se vedea articolul 5 din Regulamentul FEG, referitor la informațiile cerute în etapa depunerii cererii de finanțare, și articolul 6 referitor la complementaritate și coordonare.

[11] Articolul 5 alineatul (3) și articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006.

[12] Răspunsul oferit la 19 aprilie 2010 de către comisarul pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale la întrebarea parlamentară E-1230/2010.

[13] Bulgaria, Estonia, Cipru, Letonia, Ungaria și Slovacia. Contribuția mai ridicată care trebuia să fie acordată de la bugetul de stat a fost percepută ca un impediment evident pentru solicitarea de finanțare prin FEG. Răspunsurile la sondajul realizat de Curte în rândul statelor membre care nu au recurs la finanțare prin FEG, octombrie 2012. A se vedea, de asemenea, Issues Paper concerning the permanent changes made in 2009 to Regulation (EC) No 1927/2006 [Document de prezentare a problemelor legate de modificările permanente aduse în 2009 Regulamentului (CE) nr. 1927/2006], rubrica "Modificări procedurale", 25- 26 ianuarie 2011.

[14] Răspunsul oferit la 19 aprilie 2010 de către comisarul pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale la întrebarea parlamentară E-1230/2010.

[15] Bulgaria, Cipru și Ungaria.

[16] Bulgaria, Estonia, Cipru, Letonia, Ungaria și Slovacia.

[17] Motiv menționat de Estonia, Letonia și Ungaria. A se vedea, de asemenea, Documentul de prezentare a problemelor legate de modificările permanente aduse în 2009 Regulamentului (CE) nr. 1927/2006, rubrica "Modificări procedurale", 25- 26 ianuarie 2011.

[18] Potrivit Comisiei, finanţarea FSE implementată în Regatul Unit a fost redirecționată pentru a se oferi cursuri de formare lucrătorilor disponibilizați în urma unor disponibilizări în masă.

[19] Cererea de contribuție din partea FEG a fost depusă abia la data de 6 octombrie 2011, iar raportul final nu era prevăzut să fie întocmit înainte de 5 martie 2014.

[20] Cazul Odense Steel Shipyard (I): Această observație a fost confirmată de auditul desfășurat de Curte pe un eșantion de beneficiari individuali care primiseră sprijin prin FEG. Obiectivul era ca un procent de 25 % din participanți să îşi găsească un loc de muncă după trecerea a șase luni de la expirarea măsurilor derulate în cadrul FEG. Obiectivul respectiv fusese aproape atins cu 11 luni în avans.

[21] Această observație a fost confirmată de analiza realizată de auditori cu privire la un eșantion de beneficiari individuali care primiseră sprijin prin FEG în Germania, precum și de evaluarea datată 16 septembrie 2012 și realizată la cererea autorității de management, p. 4; Bundesministerium für Arbeit und Soziales, Der Europäische Globalisierungsfonds in Deutschland: Eine Untersuchung und Bewertung seiner Umsetzung und Potenziale, octombrie 2012, p. 2, 9, 10, 72, 88 (www.bmas.de).

[22] A se vedea punctul 51 din Raportul special nr. 17/2009 privind acțiunile de formare profesională destinate femeilor și cofinanţate de Fondul social european; punctele 63 și 64 din Raportul special nr. 25/2012 "S-au instituit instrumente în vederea monitorizării eficacității finanțării acordate prin Fondul social european pentru lucrătorii în vârstă?" (http://eca.europa.eu).

[23] Evaluarea de la jumătatea perioadei, p. 101-102.

[24] Avizul nr. 1/2010 al Curții de Conturi Europene "Îmbunătățirea gestiunii financiare a bugetului Uniunii Europene: riscuri și provocări" (http://eca.europa.eu).

[25] Programele active de ocupare a forței de muncă cuprind toate cheltuielile publice cu caracter social (cu excepția cheltuielilor pentru educaţie) destinate să îmbunătățească șansele beneficiarilor de a găsi un loc de muncă retribuit sau de a le spori în alt mod capacitatea de a-și câștiga existența. Această categorie include cheltuielile pentru serviciile și administrația publică pentru ocuparea forței de muncă, formarea profesională adaptată la piața muncii, programele speciale pentru tineri în contextul trecerii acestora de la școală la viața activă, programele de pe piața muncii destinate să faciliteze sau să promoveze găsirea unui loc de muncă pentru șomeri și alte persoane (cu excepția tinerilor și a persoanelor cu handicap) și programele speciale destinate persoanelor cu handicap [An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database (Ghid de interpretare pentru baza de date a OCDE privind cheltuielile publice cu caracter social), OCDE, 2007, p. 14].

[26] Prin "sprijin pentru veniturile lucrătorilor" se înțeleg toate cheltuielile prin care se acordă o compensație financiară ca urmare a pierderii locului de muncă. Sunt incluse în această categorie plățile compensatorii vărsate lucrătorilor disponibilizați din resurse publice, precum și pensiile acordate beneficiarilor înainte să ajungă la vârsta "standard" de pensionare, dacă aceste plăți sunt efectuate din motivul că aceștia nu au un loc de muncă sau din alte motive ce țin de politica în domeniul pieței muncii [An Interpretative Guide to the OECD Social Expenditure Database (Ghid de interpretare pentru baza de date a OCDE privind cheltuielile publice cu caracter social), OCDE, 2007, p. 15].

[27] A se vedea Raportul de evaluare de la jumătatea perioadei, 8 decembrie 2011, p. 42. Raport comandat de Comisie, evaluarea la jumătatea perioadei a avut la bază un eșantion de 15 cazuri care fuseseră aprobate înainte să intre în vigoare modificarea din 2009 a Regulamentului FEG.

[28] A se vedea, de asemenea, tabelul 4.

[29] Articolul 7 alineatul (1) din COM(2011) 608 final.

[30] Cazul Styria.

[31] Această rată este un coeficient care a fost calculat pe baza unui sondaj telefonic realizat pentru cererea de contribuție depusă pentru cazul Nokia. Acest coeficient a fost ulterior aplicat tuturor celorlalte cazuri depuse de Germania pentru finanțare din partea FEG.

[32] Punctul 28 din Acordul interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie cu privire la disciplina bugetară și buna gestiune financiară, 2006/C 139/01.

[33] A se vedea articolele 13-15 din Regulamentul de procedură al Comisiei [C(2000) 3614 din 8 decembrie 2000], modificat prin Decizia 2010/138/Euratom a Comisiei din 24 februarie 2010 (JO L 55, 5.3.2010, p. 60).

--------------------------------------------------