[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 4.2.2009

COM(2009) 43 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ

Raport de impact privind Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat

COMUNICARE A COMISIEICĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ

Raport de impact privind Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat

1. REZUMAT

În 2005, ca urmare a unor rapoarte succesive ale Curții de Conturi Europene, care formula un aviz negativ privind tranzacțiile subiacente efectuate într-o serie de domenii de politică strategice, Comisia și-a fixat obiectivul ambițios de a depune eforturi pentru obținerea unei declarații de asigurare pozitive din partea Curții. Pentru a atinge acest obiectiv și inspirându-se din Avizul Curții nr. 2/2004[1] („Avizul privind auditul unic”) Comisia a propus, în iunie 2005, o „Foaie de parcurs pentru un cadru de control intern integrat”[2] și a încercat să ajungă la o „viziune comună” cu Parlamentul, cu Consiliul și cu Curtea de Conturi Europeană privind această foaie de parcurs.

Pe baza informațiilor primite, a recomandărilor formulate în rezoluția Parlamentului privind descărcarea de gestiune pe 2003[3], a concluziilor ECOFIN din 8 noiembrie 2005, precum și pe baza unei evaluări detaliate a principalelor domenii de cheltuieli, Comisia a adoptat, în ianuarie 2006, „Planul de acțiune pentru un cadru de control intern integrat”[4].

Recunoscând în mod explicit responsabilitatea Comisiei pentru execuția bugetară, astfel cum se prevede la articolul 274 din Tratat, Planul de acțiune instituie un cadru pentru statele membre pentru a „ coopera cu Comisia, astfel încât creditele să fie folosite în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare ”[5].

În raportul său din februarie 2008 cu privire la progresele realizate[6], Comisia a arătat că 7 dintre cele 16 acțiuni inițiale au fost îndeplinite, 6 au fost realizate în cea mai mare parte, iar 3 fie nu au putut fi puse în aplicare, fie au fost realizate în alte moduri. Curtea a fost, în general, de acord cu autoevaluarea Comisiei privind gradul de îndeplinire a acțiunilor[7]. Un an mai târziu, cele 6 acțiuni restante au fost îndeplinite.

Principalul obiectiv al acestui raport este atât de a oferi cele mai recente informații privind punerea în aplicare a Planului de acțiune, cât și de a furniza o evaluare actualizată și obiectivă a impactului acestuia, pe baza unor indicatori cantitativi și calitativi. Concluzia generală este pozitivă, pornind de la constatările din Raportul anual pe 2007 al Curții, care a identificat progrese semnificative, acordând, pentru prima dată, o opinie fără rezerve asupra conturilor și cea mai bună declarație de asigurare (DAS) acordată vreodată, Curtea exprimându-și o opinie fără rezerve privind legalitatea și regularitatea tranzacțiilor subiacente pentru aproximativ 45% din cheltuielile bugetare, în comparație cu doar 6%, în declarația de asigurare a Curții pentru 2003. De asemenea, Curtea a identificat progrese suplimentare în ceea ce privește sistemele de supraveghere și control ale Comisiei, ajungând-se ca, pentru prima dată, în raportul din 2007 niciun sistem să nu mai primească un „cod roșu”.

2. CE PRESUPUNE IMPACTUL șI CUM POATE FI MăSURAT?

Planul de acțiune a propus un cadru comun privind măsurile care urmează să fie întreprinse și privind rolul pe care Consiliul, statele membre și Parlamentul European ar trebui să îl joace în realizarea unui cadru de control intern integrat funcțional și fiabil, care să reprezinte o garanție pentru Comisie și, în ultimă instanță, pentru Curtea de Conturi. Impactul acestuia ar putea fi evaluat în funcție de diferite criterii:

- dacă există dovezi că viziunea comună care stă la baza foii de parcurs continuă să ghideze instituțiile implicate și că acea cooperare necesară, inclusiv din partea statelor membre, se materializează și se cristalizează în jurul principiilor privind „auditul unic”;

- dacă, pentru domeniile de care este în întregime și direct responsabilă , Comisia și-a îmbunătățit controalele prin extinderea sferei auditului, printr-o calitate mai bună a rapoartelor anuale de activitate și prin recuperarea eficace a sumelor plătite în mod necuvenit; precum și

- dacă, în ceea ce privește acțiunile a căror gestiune este repartizată cu administrațiile statelor membre , există o îmbunătățire măsurabilă a sistemelor de control ale statelor membre, ca urmare a acțiunilor întreprinse de acestea și de Comisie și prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit.

În evaluarea impactului Planului de acțiune, trebuie avute în vedere diferitele niveluri la care se manifestă influența Comisiei. Din aceste motive, prezentul „Raport de impact” analizează mai mult decât simplii indicatori cantitativi, cum ar fi ratele de eroare sau sumele recuperate. De exemplu, orientările pot ajuta la clarificarea cerințelor legislative, dar nu au un impact direct demonstrabil asupra ratelor de eroare pe termen scurt. De asemenea, îmbunătățirea rapoartelor anuale de activitate ale serviciilor Comisiei nu este măsurată în acești termeni, ci mai degrabă printr-o apreciere calitativă independentă din partea Curții.

Pentru a oferi o imagine globală obiectivă, realistă și completă, Comisia face, deci, o evaluare a impactului în secțiunea care urmează, pe baza unei combinații adecvate de indicatori cantitativi și calitativi. Atunci când este posibil, se face referire la evaluarea independentă realizată de auditorul extern prin intermediul ratelor de eroare observate, a unui sistem de semnalizare bazat pe un cod de culori aplicat declarației de asigurare, prin evaluări de sistem și alte observații. Această evaluare este completată cu informații provenite din opiniile de audit prezentate de Serviciul de Audit Intern (IAS) sau din autoevaluările și din datele colectate de serviciile Comisiei.

3. IMPACTUL LA 31 DECEMBRIE 2008

O DECLARAțIE DE ASIGURARE POZITIVă CONSTITUIE, ÎN PREZENT, UN IMPERATIV POLITIC RECUNOSCUT, CARE REțINE ATENțIA TUTUROR INSTITUțIILOR. ACEASTA A CONTRIBUIT LA MOBILIZAREA SPRIJINULUI ÎN SERVICIILE COMISIEI, MOTIVÂNDU-LE Să ÎșI ANALIZEZE CONTROALELE șI MODALITATEA DE SUPRAVEGHERE DE O MANIERă CRITICă șI CREÂND UN CONSENS ÎN PRIVINțA ACțIUNILOR DE PREVENIRE A ERORILOR. ACEASTA ESTE O REALIZARE MAJORă, DATE FIIND OBIECTIVELE DIVERGENTE, CUM AR FI CONCILIEREA NEVOII DE CREșTERE A NUMăRULUI DE AUDITORI CU LIMITAREA EFECTIVELOR DE PERSONAL SAU CONCILIEREA EFECTUăRII UNOR PLățI RAPIDE CU UN CONTROL EFICACE.

Comisia consideră că s-a ajuns la o viziune comună și că în continuare, cadrul conceptual al Planului de acțiune ghidează în mod eficace noi evoluții, cum ar fi dezbaterea lansată recent privind riscul de eroare tolerabil. Interesul și sprijinul din partea Parlamentului European au rămas ridicate, iar cooperarea cu statele membre continuă să se îmbunătățească. Evaluarea de impact care urmează se bazează pe indicatori specifici, pentru fiecare acțiune[8], la 31 decembrie 2008.

3.1. Simplificare și principii comune de control (acțiunile 1-3)[9]

Acțiunea 1: simplificarea legislației propuse pentru 2007-2013

Acțiune încheiată: inițial, simplificarea pentru 2007-2013 nu a fost atât de extinsă pe cât se sperase. Dincolo de acțiunile stabilite în Planul de acțiune privind simplificarea, Comisia a luat măsuri suplimentare pentru simplificarea normelor privind acțiunile structurale, prin adoptarea propunerilor de modificare a regulamentelor relevante ale Consiliului, în vederea extinderii utilizării ratelor forfetare, a sumelor forfetare și a costurilor unitare la toate tipurile de cheltuieli atât pentru FEDER, cât și pentru FSE. Comisia va analiza posibilitatea de a propune noi măsuri în 2009, pe baza recomandărilor grupului de lucru mixt Comisie/statele membre, care vor fi prezentate în primul semestru al anului 2009. Cu condiția ca sprijinul Parlamentului European și al Consiliului pentru astfel de măsuri să fie obținut, impactul simplificării suplimentare asupra ratelor de eroare ar trebui să fie vizibil din 2010/2011.

Impact

Indicator: procentajul din buget executat printr-o procedură simplificată. În agricultură, introducerea sistemului de plată unică a decuplat ajutoarele de producția agricolă și a eliminat cerințele complexe de eligibilitate. Sistemul tranzitoriu de plați unice pe suprafață, aplicat în majoritatea statelor UE-12 este mai ambițios, întrucât se bazează doar pe suprafețe de teren. Recenta evaluare a stării de sănătate și organizarea comună unică a pieței au contribuit, de asemenea, la simplificare. În domeniul fondurilor structurale, utilizarea ratelor forfetare pentru cheltuielile generale diminuează necesitatea ca beneficiarii să analizeze și să rețină datele de contabilizare a costurilor, iar plățile excedentare datorate costurilor neeligibile ar trebui să se reducă.

Informații justificative esențiale

Procentajul fondurilor executate prin intermediul ajutoarelor directe decuplate a crescut de la 47% din totalul plăților directe în sectorul agricol în 2005, la 83% în 2008, vizându-se ca acest nivel să crească până la 93% până în 2013 și ulterior. Aproximativ 25% din bugetul UE este, astfel, executat prin această abordare simplificată.

Indicator: rate de eroare reduse din partea Curții de Conturi Europene, datorită unei legislații mai clare și unor orientări detaliate. O simplificare considerabilă a fost operată în domeniul educației și culturii, incluzând subvenții în sume forfetare pentru Programul de învățare de-a lungul vieții. Clarificările suplimentare privind criteriile de utilizare a cheltuielilor medii de personal pentru de-al șaptelea Program-cadru pentru cercetare vor face ca declarațiile de cheltuieli să fie mai ușor de întocmit și de transmis, dar impactul va deveni evident ca urmare a punerii în aplicare, începând cu 2009.

Informații justificative esențiale

În domeniul educației și culturii, majoritatea subvențiilor (aproximativ 80%) acordate prin intermediul agențiilor naționale reprezintă sume forfetare sau rate forfetare. De exemplu, în cazul parteneriatelor Comenius (106 milioane de euro), nu mai este necesar să fie prezentate costuri reale detaliate, iar subvențiile sunt determinate pe bază de sume forfetare și de rate forfetare, în funcție de un barem de costuri unitare. Cu toate acestea, efectele asupra ratelor de eroare nu au fost deocamdată confirmate.

Acțiunea 3: strategii de control și asigurare rezonabilă

Acțiune încheiată: modelele exhaustive de control intern au fost utilizate în toate rapoartele anuale de activitate pe 2007.

Impact

Indicator: o mai bună evaluare de către Curtea de Conturi Europeană a calității rapoartelor anuale de activitate (RAA). În Raportul anual pe 2007, Curtea de Conturi a constatat îmbunătățiri privind rapoartele anuale de activitate referitoare la agricultură și la politica de coeziune. Ameliorările, susținute de consolidarea procesului de evaluare inter pares, continuă.

Informații justificative esențiale

Toate domeniile de politică au primit calificativul „B” sau superior (oferind suficiente probe pentru concluziile declarației de asigurare a Curții după efectuarea corecțiilor)[10].

3.2. Declarațiile de gestiune și asigurarea de audit (acțiunile 5-8)

Acțiunea 5: declarații de gestiune naționale

Acțiuni încheiate, astfel cum au fost revizuite și autorizate[11] : prima serie de situații rezumative anuale trebuiau primite de la statele membre în februarie 2008.

Impact

Indicator: calitatea situațiilor rezumative primite și acțiunile întreprinse în vederea îmbunătățirii situației. Nivelul de îndeplinire a cerințelor minime a fost variabil.

În ceea ce privește fondurile structurale , toate statele membre, cu excepția unuia, au furnizat, în cele din urmă, situații rezumative anuale care au îndeplinit cerințele minime. Informațiile furnizate recent de Germania sunt analizate de Comisie. Comisia a recomandat ca statele membre să furnizeze, alături de situațiile rezumative, și o declarație de asigurare, dar aceasta nu este impusă de legislație. Comisia a emis orientări revizuite pentru a îmbunătăți următoarea serie de situații rezumative, prevăzută pentru 15 februarie 2009.

În domeniul agriculturii , statele membre și-au îndeplinit obligațiile legale - atât în ceea ce privește situațiile rezumative anuale, cât și în privința declarațiilor de asigurare anuale, pe care directorii agențiilor de plată le-au semnat pentru prima dată. În ceea ce privește situațiile rezumative anuale, statele membre au urmat orientările serviciilor Comisiei, furnizând o prezentare factuală. Cu toate acesta, calitatea analizelor suplimentare din majoritatea situațiilor rezumative ar putea fi îmbunătățită. Comisia și-a revizuit orientările pentru a îmbunătăți această analiză în situațiile rezumative pe 2008.

Informații justificative esențiale

„Curtea consideră că, pentru primul an de utilizare a situațiilor rezumative, Comisia a supravegheat în mod adecvat acest proces, atât prin elaborarea de linii directoare clare, cât și prin identificarea motivelor pentru nerespectarea termenelor și pentru neîndeplinirea criteriilor privind sfera de cuprindere și calitatea acestor situații.” Aceasta a încurajat Comisia să identifice valoarea adăugată a situațiilor rezumative pentru asigurare[12].

Indicator: primirea declarațiilor de asigurare ex-ante în domeniul educației și culturii. Declarațiile ex-ante din partea autorităților naționale pentru perioada 2007-2013 au oferit asigurarea că acestea respectă standardele minime de control și că ciclul de viață al proiectului este conform procedurilor.

Informații justificative esențiale

Au fost primite toate declarațiile de asigurare ex-ante așteptate în domeniul educației și culturii. 33 dintre acestea au fost urmărite prin intermediul vizitelor de monitorizare și toate au făcut obiectul unui proces de monitorizare sistematică în cadrul evaluării declarației de asigurare anuale.

Indicator: inițiativele statelor membre privind declarațiile. Comisia susține inițiativele voluntare luate de unele state membre. Aria de aplicare și natura acestora variază, iar rezultatele nu pot fi comparate. Acestea oferă unele informații suplimentare privind sistemele de control.

Informații justificative esențiale

Documentele din 2008, trimise de Danemarca (opinia de audit privind fondurile UE care se referă la Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională, subvențiile agricole, contribuția bazată pe TVA și pe VNB), Țările de Jos (declarația națională - agricultură doar în 2008) și Regatul Unit (situațiile consolidate și opinia de audit privind utilizarea fondurilor UE – cheltuieli pentru proiectele finanțate de UE).

Informații justificative esențiale

Curtea a afirmat că „declarațiile naționale pot fi considerate drept un nou element de control intern, iar Comisia și Curtea ar trebui să le privească din această perspectivă”[13].

Acțiunea 7: Îmbunătățirea raportului costuri-beneficii al auditurilor la nivel de proiect

Acțiune încheiată: procedurile convenite sunt utilizate în domeniile cercetării și ajutorului extern pentru a îmbunătăți asigurarea din auditurile externe ale proiectelor, prin definirea procedurilor de audit care trebuie aplicate. Astfel de proceduri nu au fost introduse în domeniul educației și culturii, întrucât numărul de acorduri de subvenționare aflate deasupra pragului pentru care este necesar un certificat de audit este foarte limitat. Auditarea directă gestionată de către Comisie este considerată mai eficientă din punct de vedere al costurilor.

Impact

Indicator: îmbunătățirea calității raportării efectuate de auditorii externi. Prin faptul că precizează mai clar munca ce ar trebui desfășurată de auditor, procedurile convenite ar trebui să ducă la mărirea coerenței și fiabilității concluziilor de audit și ar trebui să furnizeze elemente justificative de o calitate mai bună pentru deciziile de gestionare privind eligibilitatea finanțării.

Informații justificative esențiale

În domeniul ajutorului extern, în urma unei prime evaluări a unui număr redus de rapoarte, a reieșit că procedurile convenite produc rezultatele scontate, deși calitatea și coerența rapoartelor ar putea fi îmbunătățită.

Pentru cercetare, este prematur să fie evaluată evoluția. Impactul asupra erorilor nu poate fi încă măsurat și va trebui coroborat cu auditurile viitoare ale proiectelor care intră sub incidența noului regim.

Acțiunile 8 și 8N: Asigurare suplimentară din partea instituțiilor supreme de audit

Acțiune încheiată: Comisia a stabilit relații cu instituții supreme de audit independente.

Impact

Indicator: numărul de instituții supreme de audit aflate în dialog cu Comisia. Chiar dacă reacția din partea instituțiilor supreme de audit la rapoartele Comisiei privind plățile a fost variabilă, aceasta a dus la o îmbunătățire a rapoartelor.

Informații justificative esențiale

Cinci instituții supreme de audit au solicitat informații și analize suplimentare detaliate (pe care Comisia le-a furnizat).

Zece instituții supreme de audit au elaborat un raport general privind gestiunea financiară a UE, iar alte două analizează această chestiune [14].

3.3. Metoda auditului unic: comunicarea rezultatelor și prioritatea acordată raportului costuri-beneficii

Acțiunile 3N și 11N: îmbunătățirea asigurării prin sancțiuni și recuperări

Acțiune încheiată : Aria de aplicare a sancțiunilor a fost extinsă în legislația sectorială din perioada 2007-2013, iar Comisia adoptă o atitudine mai drastică în ceea ce privește recuperările și sancțiunile. Calitatea datelor privind recuperările și corecțiile financiare se îmbunătățește.

Impact

Indicator: fiabilitatea, coerența și exhaustivitatea datelor privind recuperările. Curtea a constatat îmbunătățiri în ceea ce privește datele referitoare la recuperările din 2007. Îmbunătățiri suplimentare au fost efectuate și pentru conturile din 2008, care trebuie încă auditate de către Curte, atât în ceea ce privește recuperările Comisiei, cât și cele raportate de către statele membre.

Informații justificative esențiale

Curtea a arătat că „s-au prezentat mai multe informații privind recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit… Cu toate acestea, în notele la situațiile financiare încă nu se regăsesc informații exhaustive sau fiabile cu privire la activitățile de corecție financiară efectuate de statele membre[15].

Extinderea înregistrării în ABAC a recuperărilor efectuate de către serviciile Comisiei, ca urmare a unui control sau a unui audit: în 2008, au fost înregistrate astfel de recuperări în valoare de peste 500 de milioane de euro.

Indicator: o urmărire mai sistematică a erorilor din declarația de asigurare (DAS): În rapoartele anuale de activitate ale serviciilor Comisiei, acestea indică urmărirea ulterioară privind principalele constatări ale Curții și explică divergențele de opinie. În fiecare an, Comisia le transmite statelor membre[16] o listă de observații emise și de erori identificate de Curte în țara lor, solicitând informații privind măsurile ulterioare de urmărire și cauzele celor mai comune erori în domeniul acțiunilor structurale. Urmărirea erorilor pentru DAS 2006 este inclusă în Planul de acțiune cu privire la Fondurile Structurale[17].

Informații justificative esențiale

Ultimul raport privind erorile pentru DAS 2006[18], constata că, „atunci când statele membre acceptă erorile identificate de Curtea de Conturi Europeană, indică aproape întotdeauna măsuri de recuperare a fondurilor sau de retragere a cheltuielilor neeligibile”.

Indicator: eficacitatea procesului de recuperare:

Informații justificative esențiale

În cazul fondurilor structurale, o analiză efectuată de IAS a evidențiat progresele semnificative înregistrate de Comisie pentru a raporta o recuperare eficace a sumelor plătite în mod necuvenit. Comisia este acum în măsură să prezinte un tabel global privind corecțiile financiare efectuate sau în curs de realizare, indicând numărul de proceduri și sumele, detaliate în funcție de programe și de sursele de corecție. Această prezentare de ansamblu arată că punctul de plecare pentru 80% din corecțiile aflate în prezent în curs de derulare îl reprezintă controalele Comisiei. De asemenea, în 2008, Comisia a întreprins verificări[19] ale datelor privind acțiunile structurale în 10 state membre.

Un al doilea audit intern oferă o asigurare rezonabilă privind procesul de recuperări în gestiunea centralizată, cu anumite rezerve referitoare la durata anumitor proceduri. [20]

Pentru domeniul cercetării, aria de aplicare a auditului a crescut în mod semnificativ în contextul strategiei multianuale de audit (peste 900 de audituri în total finalizate pentru PC6, inclusiv 378 în 2007, comparativ cu obiectivul de 300, vizat de Planul de acțiune), ceea ce a permis direcțiilor generale de cercetare să aprecieze mult mai bine natura și amploarea erorilor.

Indicator: volumul corecțiilor financiare. Recuperările sunt efectuate atunci când acest lucru se justifică, iar creșterea valorii acestora nu reprezintă un obiectiv în sine.

Informații justificative esențiale

Volumul corecțiilor financiare aplicate de Comisie în domeniul fondurilor structurale a crescut substanțial, conform unor cifre provizorii: în 2008, totalul a fost de 1,5 miliarde de euro, comparativ cu 288 de milioane de euro în 2007. Mai multe elemente justificative privind impactul figurează în raportul de progres referitor la Planul de acțiune privind fondurile structurale, adoptat în luna februarie 2009[21].

Acțiunea 9: comunicarea rezultatelor de audit

Acțiune încheiată: un instrument care permite înregistrarea și monitorizarea auditurilor este pe deplin operațional în cadrul ABAC, în special pentru auditurile din cadrul gestiunii centralizate directe.

Impact

Indicator: utilizarea instrumentului de audit și o mai bună coordonare a auditurilor. O coordonare îmbunătățită crește eficiența auditurilor mai degrabă printr-o mai bună utilizare a resurselor disponibile, decât prin reducerea ratelor de eroare.

Informații justificative esențiale

Aproximativ 5 000 de audituri sunt înregistrate, ceea ce oferă informații esențiale privind auditurile diferiților beneficiari și permite o mai bună direcționare și coordonare. Sunt instituite proceduri pentru a asigura un schimb sistematic de rezultate privind organismele comune între direcțiile generale responsabile de fondurile structurale[22].

Acțiunile 4, 10 și 11: riscul tolerabil și analiza raportului costuri-beneficii al controalelor

Acțiune încheiată: în comunicarea sa din decembrie 2008 privind riscul tolerabil[23], Comisia a furnizat rezultatele acțiunilor 10 și 11, care să constituie o bază pentru continuarea discuțiilor privind riscul tolerabil.

Impact

Indicator: evoluția spre o viziune comună privind riscul tolerabil . Discuțiile cu autoritatea bugetară sunt în curs de derulare, iar Comisia este pe deplin angajată în acestea.

3.4. Carențe specifice diferitelor sectoare

Acțiunile 12 și 12N: soluționarea carențelor identificate de serviciile participante

Acțiune încheiată: pentru acțiunea 12, direcțiile generale și serviciile pun în aplicare elementele esențiale din Planul de acțiune, în conformitate cu exercițiul de evaluare a carențelor – descrieri clare ale metodei de control, audituri și controale coordonate, în conformitate cu standardele convenite.

Impact

Indicator: calitatea sistemelor de control.

Informații justificative esențiale

Curtea conchide în declarația sa de asigurare pe 2007 că niciun sistem de supraveghere și control al fondurilor UE nu este ineficient, dar, în anumite domenii de cheltuieli, acestea nu reușesc să reducă erorile la un nivel acceptabil.

Indicator: ratele de eroare în PC6. Curtea de Conturi a arătat că, deși noua strategie pentru PC6 reprezintă o bază solidă pentru remedierea problemelor identificate de Curte, beneficiile sale potențiale depind de punerea în aplicare completă și eficace a acesteia, începând cu anul 2008. În continuare, aceasta a arătat că strategia include o serie de inițiative susceptibile să contribuie la o funcționare mai eficientă a acestui control, inclusiv utilizarea unor criterii de risc și a unor metode de eșantionare comune, vizându-se în principal beneficiarii majori. Informații justificative esențiale

Rata de eroare cumulată identificată de Comisie pentru PC6 la sfârșitul anului 2008 a fost de 2,47%. Ținând cont de recuperările rezultate, există premisele atingerii unei rate de eroare de mai puțin de 2% pe durata de viață a PC6.

Acțiunea 13: analiza controalelor în cadrul gestiunii repartizate la nivel regional și a valorii declarațiilor existente

Acțiune încheiată: Comisia a îmbunătățit raportarea în rapoartele anuale de activitate relevante. În legislația 2007-2013, sunt incluse mecanisme de control îmbunătățite.

Impact

Indicator: calitatea sistemelor statelor membre. Direcțiile generale care se ocupă de fondurile structurale desfășoară o evaluare anuală a sistemului fiecărui stat.

Informații justificative esențiale

Direcțiile generale REGIO și EMPL au prezentat, în rapoartele lor de activitate pe 2007[24], o evaluare detaliată a sistemelor statelor membre. Sistemele care nu au prezentat nicio deficiență semnificativă în FEDER au reprezentat 28% din cheltuieli, iar 11% au făcut obiectul unei „asigurări cu rezerve”, având un impact moderat; în cazul Fondului de coeziune și al FSE, cifrele au fost de 24%/44% , respectiv de 10%/38% .

Acțiunea 14: orientări mai precise în materie de gestionare a riscului de eroare pentru fondurile structurale[25]

Acțiune încheiată: în 2008, Comisia a publicat noi documente de orientare pentru autoritățile de gestionare și de atestare.

Impact

Indicator: evaluarea statelor membre, în raport cu standardele de referință în materie de reglementare. Comisia a conceput un instrument de autoevaluare destinat autorităților de gestionare, pentru a facilita autoevaluarea situației acestora în raport cu standardele de referință privind elementele esențiale de control intern. În urma a 2 studii experimentale, acest instrument a fost modificat și va fi finalizat în ianuarie 2009, astfel încât impactul nu este încă vizibil.

Acțiunea 15: promovarea inițiativei „Contracte de încredere” pentru fondurile structurale[26]

Acțiune încheiată: au fost semnate 7 contracte. Alte două contracte ar trebui semnate până în februarie 2009. Ideea de a recurge la activitatea instituțiilor naționale de audit este acum inclusă în legislația 2007-2013.

Impact

Indicator: extinderea metodei auditului unic în cadrul contractelor de încredere. Sistemele statelor membre care intră sub incidența contractelor de încredere sunt considerate de Comisie ca oferind o asigurare rezonabilă privind regularitatea cheltuielilor, astfel încât aceasta își poate reduce propriile activități de audit. Prin crearea unei proceduri de referință și prin cooperarea constructivă cu statele membre, această inițiativă a dus la îmbunătățiri ale sistemelor naționale.

Informații justificative esențiale

Sistemele care intră sub incidența contractelor de încredere au beneficiat de o evaluare pozitivă din partea DG REGIO, care concordă cu aprecierea generală făcută de Curtea de Conturi Europeană în raportul său din 2007.

Acțiunea 16: stabilirea unor orientări comune pentru fiecare familie de politici

Acțiune încheiată: Comisia a consolidat orientările și coordonarea internă în toate domeniile de politică.

Impact

Indicator: direcții generale având strategii clare, bazate pe standarde de audit și control general acceptate. Serviciile Comisiei, intermediarii și beneficiarii au acces la orientare și formare privind aspectele esențiale ale controlului, cum ar fi gestionarea auditorilor externi, eșantionarea și conformitatea cu legislația. În domeniul cercetării, strategiile de control și de audit se bazează pe grupuri interservicii, care asigură o abordare coerentă pentru toate programele cadru.

Indicator: nivelul de percepție a controlului și coerența abordării în domeniul fondurilor structurale. Direcțiile responsabile de acțiunile structurale au pus la punct orientări pentru încheierea programelor 2000-2006. Statele membre au beneficiat de o vastă formare și de seminarii[27].

Informații justificative esențiale

Seminarii de instruire pentru aproape toate autoritățile de audit din statele membre privind noile reglementări, în 2007, două seminarii la Bruxelles, în 2008 privind verificările de gestiune și funcția de certificare, precum și privind încheierea programelor.

Direcțiile generale responsabile de acțiuni structurale au finalizat toate orientările relevante pentru statele membre pentru perioada 2007-2013, iar acestea vor fi reunite în Manualul de audit de referință pentru acțiunile structurale, care urmează să apară în 2009.

4. CONCLUZII

Au fost înregistrate progrese semnificative în ceea ce privește consolidarea sistemelor de control intern, pe perioada mandatului actualei Comisii. O parte a acestor efecte pozitive se datorează acțiunilor lansate înainte de 2005, dar există dovezi clare că progresele s-au accelerat în mod semnificativ odată cu lansarea Planului de acțiune, la începutul anului 2006. În același timp, impactul pozitiv al Planului de acțiune se va extinde mult dincolo de perioada actualului mandat.

Pentru a menține acest impuls, sunt necesare eforturi suplimentare. Comisia își va continua eforturile și, în spiritul conceptului inițial care a stat la baza Planului de acțiune, va continuă să sprijine și să ceară ajutorul celorlalte instituții.

În opinia Comisiei, progresele în domeniile următoare sunt esențiale pentru a susține îmbunătățiri suplimentare:

- astfel cum s-a indicat în Comunicarea privind riscul tolerabil, [COM(2008)866], este necesar să se stabilească obiective clare în anumite domenii de politică, pentru a constitui baza unei analize clare referitoare la modul în care Comisia gestionează riscul în cadrul diferitelor sale activități. Acest lucru va asigura un echilibru adecvat între costurile aferente controalelor și ratele de eroare;

- simplificarea legislației (oferind, în același timp, un control eficient din punct de vedere al costurilor) este necesară, întrucât normele complexe determină erori și cresc costurile aferente controalelor. Comisia a propus deja anumite simplificări în domeniul acțiunilor structurale și analizează domeniul de aplicare al unor eventuale propuneri noi; precum și

- în cadrul acestei inițiative, Comisia va anexa la toate viitoarele propuneri legislative relevante o descriere a modalităților de control aferente.

[1] Avizul nr. 2/2004: JO C107/1, 30.4.2004 („Avizul privind auditul unic”)

[2] COM(2005) 252.

[3] JO L 196, 27.7.2005, p. 4.

[4] COM(2006) 9 și SEC(2006) 49.

[5] TCE 274.

[6] COM(2008) 110.

[7] Curtea de Conturi Europeană, Raportul anual pe 2007, tabelul 2.3.

[8] Acțiunile 2 și 6 nu sunt abordate în acest raport, întrucât au fost anulate.

[9] Acest grup de acțiuni au inclus și acțiunea 4 privind riscul tolerabil, care este abordată în secțiunea 3.3 a prezentei comunicări, împreună cu chestiunile conexe referitoare la beneficiile controalelor.

[10] Raportul anual pe 2007 al Curții de Conturi Europene, tabelul 2.1.

[11] Articolul 44 din Acordul interinstituțional și articolul 53 (ter) din Regulamentul financiar.

[12] Raportul anual pe 2007 al Curții de Conturi Europene, considerentul 2.20.

[13] Avizul nr. 6/2007 al Curții de Conturi Europene.

[14] EU Trend Report 2008, Țările de Jos, tabelul 11, p. 52.

[15] Raportul anual pe 2007 al Curții de Conturi Europene, considerentul 1.29.

[16] În conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) al Consiliului nr. 1605/2002 din 25.6.2002, modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 al Consiliului din 13.12.2006.

[17] Acțiunea 1.4 din Planul de acțiune privind acțiunile structurale - COM(2008) 97.

[18] COM(2008) 112.

[19] Acțiunile 2.3, 6.1 și 6.2 din Planul de acțiune privind acțiunile structurale.

[20] Serviciul de audit intern privind procesul de recuperări în DG AIDCO, EAC, INFSO, BUDG, Serviciul Juridic și Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură.

[21] COM(2009)xxx.

[22] Acțiunea 2.1 din Planul de acțiune privind acțiunile structurale.

[23] COM(2008) 866.

[24] Acțiunea 9 din Planul de acțiune privind acțiunile structurale.

[25] Acțiunile 2.4 și 5 din Planul de acțiune privind acțiunile structurale.

[26] Acțiunea 2.5 din Planul de acțiune privind acțiunile structurale.

[27] Acțiunile 2.6 și 5 din Planul de acțiune privind acțiunile structurale.