EXPUNERE DE MOTIVE

1.CONTEXTUL PROPUNERII

•Motivele și obiectivele propunerii

Între economia Uniunii Europene (UE) și economia mondială există o strânsă legătură. Cu o valoare a comerțului cu mărfuri și servicii de 5 984 miliarde EUR în 2019, economia UE reprezintă 16,4 % din comerțului mondial. În consecință, comerțul reprezintă aproape 35 % din produsul intern brut (PIB) al UE, numărul de locuri de muncă din UE care depind de exporturi fiind de 35 de milioane. Fluxul de produse, servicii și capital înspre și dinspre UE contribuie la creșterea economică a UE prin consolidarea competitivității, crearea de locuri de muncă, stimularea inovării și deschiderea de noi piețe.

În 2017, UE-28 a reprezentat destinația unei treimi din stocurile de investiții la nivel mondial și a găzduit aproximativ 100 000 de întreprinderi deținute de entități străine. Investițiile străine directe (ISD) reprezintă o sursă binevenită pentru ocuparea forței de muncă (16 milioane de locuri de muncă), creștere economică și competitivitate.

Existența unei piețe unice puternice, deschise și competitive permite atât întreprinderilor europene, cât și celor străine să concureze pe baza meritelor atât timp cât se asigură condiții de concurență echitabile în cadrul pieței interne. În consecință, la 10 martie 2020, Comisia a prezentat o nouă Strategie industrială pentru Europa, care a trasat o traiectorie prin intermediul căreia industria UE ar putea conduce tranziția verde și cea digitală pe baza concurenței, a piețelor deschise, a cercetării și a tehnologiilor de vârf la nivel mondial și a unei piețe unice puternice. UE urmărește aplicarea unui model de autonomie strategică deschisă prin conturarea sistemului de guvernanță economică globală și prin dezvoltarea de relații bilaterale reciproc avantajoase, protejându-și totodată piața internă de practici neloiale și abuzive. Comunicarea privind revizuirea politicii comerciale, adoptată la 18 februarie 2021, a stabilit calea către o politică comercială deschisă, durabilă și fermă, bazată pe deschidere ca opțiune strategică, fiind totodată înzestrată cu mijloacele de combatere a practicilor comerciale neloiale.

În ultimii ani, subvențiile străine par să fi avut un efect de denaturare asupra pieței interne a UE, creând condiții inechitabile de concurență. Deși continuă să existe o lipsă generală de date fiabile cu privire la subvențiile acordate de țări terțe, există un număr tot mai mare de cazuri în care subvențiile străine par să fi facilitat achiziționarea de întreprinderi din UE, să fi influențat deciziile în materie de investiții, să fi denaturat comerțul cu servicii sau să fi influențat în alt mod comportamentul beneficiarilor acestora pe piața UE, în detrimentul concurenței loiale.

În acest context, subvențiile străine pot lua diferite forme, cum ar fi împrumuturi cu dobândă zero, garanții guvernamentale nelimitate, scutiri sau reduceri fiscale în privința investițiilor străine sau a comerțului exterior, sau finanțare specifică din partea statului. În multe cazuri, dacă ar fi acordate de state membre ale UE și evaluate în temeiul normelor UE privind ajutoarele de stat, aceste subvenții ar reprezenta o problemă.

Din 2017, UE participă în mod activ la discuții trilaterale cu Statele Unite și cu Japonia, cu scopul de a îmbunătăți cooperarea multilaterală într-o serie de domenii-cheie. În iunie 2018, Consiliul European a acordat Comisiei mandatul „să continue procesul de modernizare a OMC având în vedere obiective de a face OMC mai relevantă și mai adaptabilă la o lume aflată în schimbare și de a consolida eficiența OMC”. În ianuarie 2020, reprezentanții comerciali de rang înalt ai UE, ai SUA și ai Japoniei au convenit asupra necesității de a consolida normele Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) privind subvențiile pentru industrie. În acest context, UE intenționează să înceapă activitățile de elaborare a unor norme ale OMC pentru abordarea unei serii de denaturări ale concurenței provocate de intervenția statului în economie, inclusiv prin subvenții pentru industrie, astfel cum se subliniază în anexa la Comunicarea privind revizuirea politicii comerciale.

Având în vedere provocarea identificării unei soluții multilaterale în materie de subvenții într­un termen rezonabil, Comisia s-a angajat (ca parte a noii Strategii industriale pentru Europa) să analizeze cele mai bune opțiuni de consolidare a mecanismelor și instrumentelor antisubvenție ale UE. La 17 iunie 2020, Comisia a adoptat o carte albă referitoare la subvențiile străine cu scopul de a analiza acest aspect, de a lansa o dezbatere publică și de a propune soluții posibile. În cartea albă și, mai detaliat, în secțiunea 2 din raportul de evaluare a impactului care însoțește prezenta propunere, este descrisă o lacună legislativă în normele UE în materie de concurență, comerț și achiziții publice, care împiedică efectiv UE să ia măsuri atunci când subvențiile străine cauzează denaturări pe piața internă, inclusiv prin finanțarea concentrărilor economice sau a ofertelor depuse în cadrul procedurilor de achiziții publice.

În cartea albă se menționează că, deși sprijinul acordat de autoritățile unui stat membru face obiectul controlului UE privind ajutoarele de stat, pentru sprijinul acordat de țări din afara UE nu există un regim de control comparabil. Întreprinderile care desfășoară o activitate economică în UE fără a beneficia de subvenții sunt astfel dezavantajate față de beneficiarii de subvenții străine.

De asemenea, în cartea albă au fost identificate probleme legate de accesul operatorilor care primesc subvenții străine la finanțarea din partea UE, ceea ce ar putea denatura concurența pentru fondurile UE. În raportul de evaluare a impactului care însoțește prezenta propunere se precizează că orice măsură a Uniunii prin care se abordează efectele de denaturare cauzate de subvențiile străine în domeniul achizițiilor publice se va aplica cheltuielilor bugetare ale UE care fac obiectul gestiunii partajate și sunt distribuite prin achiziții publice. Gestiunea directă a fondurilor UE face obiectul Regulamentului financiar al UE. Comisia va analiza posibilitatea de a propune colegiuitorilor modificări la Regulamentul financiar cu ocazia următoarei revizuiri, pentru a se ține seama de impactul subvențiilor străine. În măsura în care finanțarea UE este distribuită prin intermediul achizițiilor publice în cadrul gestiunii partajate, eventualele denaturări ar fi abordate prin dispozițiile referitoare la achizițiile publice din prezenta propunere.

Recent, mai multe state membre au prezentat propuneri de măsuri menite să abordeze posibilele denaturări cauzate de subvențiile străine. În plus, Comitetul german pentru monopoluri a propus un instrument de ajutor de stat străin prin care să se abordeze efectele negative cauzate de subvențiile străine pe piața internă.

Colegiuitorii au ridicat, de asemenea, în mai mult rânduri, problema subvențiilor străine. În concluziile sale din 11 septembrie 2020, Consiliul a făcut trimitere la cartea albă a Comisiei și, în concluziile sale din 1-2 octombrie 2020, Consiliul European a solicitat „instrumente suplimentare pentru abordarea efectelor de denaturare generate de subvențiile străine pe piața unică”. În raportul său din februarie 2020 referitor la politica în domeniul concurenței, Parlamentul European a invitat Comisia să „examineze posibilitatea de a adăuga un pilon la dreptul concurenței din UE, care să îi ofere Comisiei instrumente de anchetă adecvate în cazurile în care se consideră că o întreprindere s-a implicat în practici care denaturează concurența ca urmare a subvențiilor de stat sau a făcut profituri excesive datorită unei poziții dominante pe piața din țara sa de origine”. Într-o scrisoare comună adresată vicepreședinților executivi ai Comisiei Vestager și Dombrovskis și comisarului Breton, un grup format din 41 de deputați în Parlamentul European și-a exprimat susținerea fermă pentru un instrument prin care să se abordeze „întreprinderile din țări terțe care au primit un ajutor semnificativ din partea statului”.

Astfel cum s-a anunțat în programul de lucru al Comisiei pentru perioada 2020-2021, prezenta propunere de regulament stabilește, prin urmare, caracteristicile unui nou instrument menit să abordeze vidul de reglementare și să asigure condiții de concurență echitabile în cadrul pieței interne. Acest lucru este menționat, de asemenea, la punctul 3.2.6 din Comunicarea privind revizuirea politicii comerciale, care vizează consolidarea accentului pus pe punerea în aplicare și asigurarea respectării și asigurarea unor condiții de concurență echitabile.

•Coerența cu dispozițiile de politică existente în domeniul de politică

În prezent nu există norme specifice ale UE care să abordeze efectele de denaturare pe care subvențiile străine le pot avea asupra pieței interne. Deși UE dispune de un sistem de control al ajutoarelor de stat, consacrat la articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), acest sistem se aplică numai în cazul în care un stat membru al UE acordă sprijin financiar unei întreprinderi sau unui grup de întreprinderi, dând naștere unui avantaj care denaturează concurența și afectează schimburile comerciale dintre statele membre. Normele antitrust ale UE interzic acordurile sau practicile concertate între întreprinderi care au ca obiect sau efect denaturarea concurenței în cadrul pieței interne, precum și folosirea de către întreprinderi, în mod abuziv, a pozițiilor lor dominante, indiferent de formele lor sau de modul în care sunt finanțate. Normele UE privind concentrările economice prevăd un sistem de notificare și de aprobare prealabilă pentru concentrările care presupun modificări permanente ale controlului asupra întreprinderilor care depășesc anumite praguri ale cifrei de afaceri în UE, indiferent dacă astfel de concentrări pot sau nu să fie finanțate prin intermediul unor subvenții străine acordate.

Prezenta propunere abordează denaturările de pe piața internă cauzate de subvenții străine care nu intră sub incidența normelor UE în materie de ajutoare de stat, de control al concentrărilor economice și antitrust. Propunerea completează normele existente în materie de concurență și este pe deplin coerentă cu acestea. Propunerea abordează ex ante efectele prejudiciabile ale subvențiilor străine cu efect de denaturare în cazul concentrărilor și al achizițiilor publice, fără a limita capacitatea UE de a interveni ex post în alte situații de piață, inclusiv în cadrul concentrărilor economice și al procedurilor de achiziții publice de dimensiuni mai mici.

Propunerea este pe deplin coerentă cu normele UE în materie de achiziții publice. Directivele UE privind achizițiile publice reglementează ofertele a căror valoare este preconizată să depășească o anumită sumă. Aceste directive sunt concepute pentru a asigura o piață competitivă, deschisă și bine reglementată a achizițiilor publice. De asemenea, ele garantează că întreprinderile din UE au acces la un proces de revizuire rapidă și eficace. Prezenta propunere se referă în mod specific la denaturările pe care subvențiile străine le pot cauza procedurilor de achiziții publice din cadrul UE. Prin urmare, propunerea completează normele existente.