Georgia participă la Parteneriatul estic (PaE). PaE are la bază principiul incluziunii și al diferențierii. Războiul purtat de Rusia în Ucraina a demonstrat că, în prezent, cooperarea multilaterală și coeziunea sunt mai importante ca niciodată, la fel ca și consolidarea rezilienței regiunii. De asemenea, va fi important să se pună accentul pe relațiile bilaterale în viitor, astfel încât Georgia să poată pună în aplicare reforme-cheie, inclusiv în domeniul guvernanței, al justiției și al statului de drept.

Angajamentul UE de a sprijini Georgia este de lungă durată și a dat rezultate. UE este cel mai mare furnizor de asistență financiară pentru Georgia. În perioada 2014-2021, sprijinul UE s-a ridicat la 819,2 milioane EUR sub formă de granturi în cadrul Instrumentului european de vecinătate, la 166 de milioane EUR în cadrul programului de asistență macrofinanciară sub formă de împrumuturi și granturi pentru sprijinirea dezvoltării socioeconomice și la 159,6 milioane EUR în cadrul instrumentelor de politică externă. UE oferă sprijin Georgiei prin elaborarea de politici și reforme cuprinzătoare, cu implicarea puternică a statelor membre ale UE în spiritul Echipa Europa. Printre programele-cheie se numără sprijinul pentru agricultură și dezvoltare rurală, sprijinul pentru gestionarea finanțelor publice, precum și sprijinul pentru dezvoltarea economică și a afacerilor.

Reforma gestionării finanțelor publice are la bază strategia privind gestionarea finanțelor publice pentru perioada 2019-2022. Este în curs de elaborare o nouă strategie privind gestionarea finanțelor publice. Cadrul bugetar pe termen mediu al guvernului pentru perioada 2022-2025 este în vigoare, iar bugetul pentru 2022, precum și procesul bugetar anual sunt destul de bine dezvoltate. Transparența bugetară este în continuare solidă și se abordează reforme în domeniul auditului extern, al controlului parlamentar și al achizițiilor publice.

Potrivit Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR), alegerile parlamentare din 2020 s-au derulat conform criteriului competitivității și, în general, libertățile fundamentale au fost respectate. ODIHR a evidențiat, de asemenea, acuzații privind presiunile asupra alegătorilor, cumpărarea voturilor și estomparea liniei de demarcație dintre partidul aflat la guvernare și stat. Trebuie depuse mai multe eforturi în ceea ce privește transparența finanțării campaniilor și a partidelor politice și în ceea ce privește combaterea utilizării abuzive a resurselor de stat, soluționarea litigiilor electorale, criteriile în baza cărora se iau deciziile de renumărare a voturilor și în baza cărora are loc procesul de renumărare, precum și în ceea ce privește acoperirea mediatică echilibrată și imparțială. Recomandările formulate de ODIHR în 2020 și 2021 ar trebui abordate în integralitate.

Parlamentul este organul legislativ în Georgia care adoptă acte legislative, inclusiv amendamentele la Constituție. Parlamentul exercită controlul democratic și are putere de supraveghere asupra ramurii executive. Nu toate procedurile parlamentare funcționează în mod corespunzător în spiritul controlului și al răspunderii, în principal din cauza tensiunilor puternice dintre principalele două partide politice, care fac ca dialogul politic să fie polarizat. Acordul din 19 aprilie 2021, mediat de UE, a oferit posibilitatea de a aborda această polarizare și de a crea un consens între partide cu privire la reformele esențiale, în special în domeniile electoral și judiciar. Elitele politice ale Georgiei nu au profitat de această ocazie. Trebuie depuse mai multe eforturi pentru a reduce această polarizare și pentru a îmbunătăți modul în care parlamentul își exercită puterea de supraveghere și controlul asupra guvernului, precum și controlul eficient al evoluțiilor legislative.

Președintele Georgiei este șeful statului, ales pentru un mandat de cinci ani. Președintele este în mod oficial șeful forțelor armate și are în general funcții reprezentative, inclusiv reprezentarea țării în relațiile externe, cu acordul guvernului. Puterea executivă este exercitată de guvern, format dintr-un prim-ministru și 12 miniștri.

Prezenta evaluare are la bază criteriile de la Copenhaga referitoare la instituții stabile, care să garanteze democrația, statul de drept, drepturile omului și respectarea și protecția minorităților.

Georgia a introdus reforme juridice importante privind combaterea corupției, apropiindu-se de acquis-ul UE și de normele internaționale. Georgia are statut de stat participant la Grupul de state împotriva corupției (GRECO) al Consiliului Europei și la Rețeaua anticorupție a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE/ACN). Georgia este parte la toate convențiile internaționale cheie de combatere a corupției, inclusiv la Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC). Corupția rămâne o problemă care necesită o atenție continuă.

Gestionarea serviciului public și a resurselor umane are la bază un cadru juridic coerent, care garantează punerea în aplicare a sistemului funcției publice și continuitatea modernizării și consolidării capacității administrației publice. Trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a se asigura o funcție publică profesionistă, numită pe criterii de merit, la toate nivelurile administrației, precum și proceduri transparente de recrutare, promovare și concediere.

c) Criminalitatea organizată

Sistemul declarațiilor de avere ale funcționarilor publici este în vigoare, iar legile reglementează conflictele de interese și protecția avertizorilor de integritate. Domeniul de aplicare al legii privind declarația de avere, punerea în aplicare și monitorizarea acesteia ar trebui îmbunătățite (deoarece membrii familiei nu intră sub incidența legii), iar protecția avertizorilor de integritate trebuie consolidată. Nu există o singură agenție independentă anticorupție care să se ocupe în mod independent de conflictele de interese, de verificarea averilor declarate, de auditarea cheltuielilor partidelor politice și de protecția avertizorilor de integritate. Capacitatea administrativă de a obține controlul efectiv al finanțării partidelor și al finanțării campaniilor electorale trebuie consolidată.

c) Aspecte esențiale legate de drepturile fundamentale

În cazul Georgiei, un număr de 27 de hotărâri ale Curții Europene a Drepturilor Omului fac obiectul procedurii de supraveghere consolidată, în așteptarea executării acestora. Aceste hotărâri se referă la dreptul la viață și protecția împotriva relelor tratamente, folosirea excesivă a forței, abuzul de arest preventiv, incapacitatea de a proteja împotriva atacurilor homofobe și lipsa de acțiune a poliției legată de violența domestică.

Încă există cazuri de folosire excesivă a forței și de rele tratamente de către agenții de asigurare a aplicării legii, dar acestea sunt în curs de soluționare. Condițiile fizice din locurile de privare de libertate sunt relativ bune, inclusiv în arestul preventiv, dar sunt necesare investiții suplimentare în infrastructură.

Libertatea de exprimare este garantată cetățenilor din Georgia. Peisajul mediatic este în mare parte pluralist, dar au avut loc tot mai frecvent acțiuni de intimidare și atacuri fizice și verbale asupra profesioniștilor din domeniul mass-mediei, în special în contextul demonstrațiilor și al manifestărilor electorale, iar investigațiile nu sunt desfășurate cu destulă grijă. Procedurile judiciare și investigațiile împotriva proprietarilor mass-mediei de opoziție au devenit frecvente. Sentințele recente au un efect disuasiv asupra relatărilor critice din mass-media. Este necesară alinierea în continuare a legislației privind autoritatea de reglementare a mass-mediei (Comisia Națională de Comunicare din Georgia) la standardele europene.

Constituția Georgiei garantează protecția împotriva discriminării, iar Codul penal definește circumstanțe agravante pentru infracțiunile care includ infracțiunile motivate de ură (fără a utiliza termenul ca atare). În general, cadrul juridic al țării privind nediscriminarea și egalitatea de gen este în mare parte conform cu acquis-ul UE, dar nu este suficient pus în aplicare. Se depun în continuare eforturi de sensibilizare cu privire la aspectele legate de egalitatea de gen, pentru a aborda inegalitățile persistente care împiedică femeile să își exercite pe deplin drepturile egale. Din totalul membrilor parlamentului aleși în 2021, 19,3 % sunt femei. Amploarea violenței de gen, inclusiv a violenței domestice și a feminicidelor, este în continuare o preocupare majoră. Femeile continuă să se confrunte cu inegalități pe piața forței de muncă; se menține diferența de remunerare între femei și bărbați, în 2019 femeile câștigând în general cu 36,2 % mai puțin în medie decât bărbații. După ratificarea de către Georgia, în mai 2017, a Convenției de la Istanbul, s-au depus eforturi pentru a îmbunătăți accesul la justiție și calitatea serviciilor de protecție socială. Este necesară o mai mare implicare, inclusiv în ceea ce privește creșterea gradului de sensibilizare a opiniei publice. Trebuie depuse mai multe eforturi pentru a proteja drepturile persoanelor lesbiene, gay, bisexuale, transgen, intersexuale și queer (LGBTIQ) din Georgia, în special având în vedere evenimentele din iulie 2021.

S-a adoptat un Cod privind drepturile copilului, care stabilește un cadru juridic pentru protecția drepturilor copilului. Nu există o strategie națională de combatere a violenței împotriva copiilor. Trebuie finalizată reforma privind dezinstituționalizarea copiilor.

În 2020 s-a adoptat o lege privind drepturile persoanelor cu handicap și s-a ratificat Protocolul facultativ la Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap. Persoanele cu handicap sunt în continuare unul dintre cele mai marginalizate grupuri.

Strategia de stat pentru egalitate civică și integrare pentru 2021-2030 și planul de acțiune aferent sunt în vigoare, dar drepturile sociale, economice și culturale ale persoanelor care aparțin minorităților și participarea lor politică nu sunt suficient puse în aplicare.

Respectarea confidențialității comunicațiilor a fost pusă sub semnul întrebării ca urmare a interceptării și supravegherii ilicite a politicienilor, a jurnaliștilor, a activiștilor societății civile și a comunității diplomatice, inclusiv ca urmare a interceptării comunicațiilor și corespondenței private. De obicei, anchetele anunțate nu au ca rezultat concluzii credibile. Nu s-a dat încă curs apelurilor repetate, inclusiv din partea Apărătorului Public, de a îmbunătăți responsabilitatea și supravegherea instituțională eficientă.

2. CRITERIILE ECONOMICE

Prezenta evaluare este efectuată în baza criteriilor de la Copenhaga referitoare la existența unei economii de piață funcționale, precum și a capacității de a face față presiunii concurențiale și forțelor pieței în cadrul Uniunii.

2.1. O economie de piață funcțională

Georgia are un produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor care corespunde unui procent de 33 % din media UE în ceea ce privește paritatea puterii de cumpărare (PPP). Țara a făcut dovada unei creșteri economice solide de aproximativ 5 % în anii de dinaintea pandemiei de COVID-19. După un an de contracție cu aproape 7 % în 2020 ca urmare a pandemiei, PIB-ul a crescut puternic, cu peste 10 % în 2021.

Georgia are rezultate bune în ceea ce privește aplicarea unei politici fiscale și monetare solide, fapt salutat de Fondul Monetar Internațional cu ocazia revizuirilor succesive ale programelor. Țara are norme fiscale stricte care impun plafoane pentru deficitul bugetar (3 % din PIB), datoria publică (60 % din PIB) și venituri. În general, Georgia a respectat aceste norme în perioada de dinainte de pandemie. Nivelul deficitului bugetar și nivelul datoriei publice au fost scăzute: sub 2 % din PIB și, respectiv, aproximativ 40 % din PIB. Normele bugetare au fost suspendate timp de trei ani din cauza pandemiei. Mare parte a datoriei publice a Georgiei este externă, provenind aproape exclusiv de la parteneri multilaterali și bilaterali în condiții preferențiale.

Politica monetară se desfășoară în mod transparent prin intermediul unui regim de țintire a inflației, în cadrul căruia Banca Națională a Georgiei (BNG) stabilește ținta de inflație pe termen mediu (în prezent 3 %) și ia decizii corespunzătoare privind ratele dobânzii și alte instrumente de politică monetară. Inflația reală a fluctuat în jurul țintei în ultimii ani, înainte de a crește brusc începând cu jumătatea anului 2021 din cauza șocurilor externe, la fel ca în alte economii. Georgia are un regim de curs de schimb variabil, cursul fiind stabilit pe piața valutară, iar intervențiile BNG sunt sporadice. În pofida deprecierii treptate a lari (cu 31 % față de euro între 2016 și 2021), balanța contului curent al Georgiei a fost în mod constant puternic negativă înainte de 2020 și s-a deteriorat și mai mult în timpul pandemiei, ceea ce a dus la acumularea unor niveluri semnificative ale datoriei externe (atât private, cât și publice) și la unele preocupări legate de vulnerabilitatea externă. Rezervele internaționale ale Georgiei au crescut treptat în ultimii ani și au acoperit 4,6 luni de importuri în 2021.

În ultimele două decenii, Georgia a întreprins reforme ambițioase care vizau ameliorarea guvernanței economice și a mediului de afaceri. Instituțiile economice din sfera publică pot fi considerate în general eficiente, țara obținând un punctaj ridicat în ceea ce privește eficiența serviciilor publice (a 75-a centilă în clasamentul mondial) și în ceea ce privește calitatea reglementării (a 83-a centilă), conform celor mai recenți (2021) indicatori privind guvernanța ai Băncii Mondiale. S-au înregistrat progrese semnificative în special în domeniul gestionării finanțelor publice, al achizițiilor publice, al administrației fiscale și vamale, cu sprijinul programelor UE și FMI și ale condiționalității acestora.

Mediul de afaceri din Georgia a fost profund liberalizat de la jumătatea anilor 2000. Potrivit OCDE, Georgia a reușit să creeze un mediu de reglementare și de afaceri la standarde înalte care a primit recunoaștere pe plan internațional. Țara obține cel mai bun punctaj în raport cu celelalte țări din regiune în ceea ce privește toate dimensiunile indicelui de politică recent (2020) al OCDE privind întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Pentru înregistrarea unei societăți este necesară doar o singură procedură care poate fi finalizată într-o zi. S-au redus în mod sistematic autorizațiile și alte bariere la intrarea pe piață. Prin noua lege privind insolvența, adoptată în 2020, s-au facilitat procedurile de insolvență, acestea au devenit mai transparente și s-au redus durata și costurile acestor proceduri. Legea privind antreprenorii, adoptată în 2021, a modernizat reglementările privind formele juridice ale societăților, procedurile de înființare și funcționarea societăților. Pentru a asigura un mediu de afaceri rezilient, trebuie depuse mai multe eforturi pentru a consolida cadrul juridic și procedurile de asigurare a respectării legislației în materie de concurență și pentru a intensifica demersurile în materie de executare a contractelor și asigurare a independenței sistemului judiciar.

Prezența statului în economie este foarte modestă. Numărul întreprinderilor de stat este de 236, ceea ce reprezintă mai puțin de 5 % din valoarea adăugată totală a sectorului corporativ. Întrucât multe întreprinderi de stat au raportat pierderi financiare în ultimii ani, este în curs o reformă a guvernanței întreprinderilor de stat. Guvernul a adoptat în 2021 standardele de guvernanță corporativă aplicabile întreprinderilor de stat în conformitate cu orientările OCDE și elaborează în prezent o strategie cuprinzătoare privind întreprinderile de stat. De asemenea, se lucrează în prezent cu FMI la aspectele legate de publicarea și prevenirea riscurilor fiscale generate de întreprinderile de stat.

Sectorul financiar al Georgiei este, în general, solid. Este dominat de bănci și este puternic concentrat; principalele două bănci naționale, dintr-un total de 16, dețin aproximativ trei sferturi din totalul activelor. Sectorul bancar din Georgia are un profil de risc scăzut: ponderea creditelor neperformante în totalul împrumuturilor brute a fost scăzută (între 5 % și 8 %) în ultimii cinci ani, iar rata de adecvare a capitalului a fost ridicată și este în creștere (19,6 % la sfârșitul anului 2021). Recenta evaluare a stabilității sectorului financiar efectuată de FMI confirmă faptul că sistemul bancar al Georgiei își menține reziliența în perioada de după pandemie, în pofida unor pierderi suferite în perioada respectivă. Împrumuturile bancare acordate sectorului privat au fost cele mai ridicate din regiune, situându-se la 80 % din PIB, și s-au dublat în ultimii zece ani. Ponderea întreprinderilor care nu au acces la credite este mai mică în Georgia decât în celelalte țări din regiune, deși accesul la finanțare reprezintă în continuare un obstacol pentru multe IMM-uri.