În plus, She Figures, publicația emblematică a Comisiei privind tendințele principale în ceea ce privește egalitatea de gen în domeniul științei și cercetării, este publicată o dată la trei ani. Ediția din 2018, publicată la 8 martie 2019, include date cuprinzătoare privind diferența de remunerare între femeile și bărbații din sectorul cercetării și dezvoltării științifice. Diferența de remunerare între femeile și bărbații din sectorul cercetării și inovării este în continuare ușor superioară comparativ cu diferența din economia totală a Uniunii Europene (17 % față de 16,6 % potrivit datelor din 2014). Publicația She Figures este utilizată de statele membre ca instrument de analiză comparativă pentru procesul național de elaborare a politicilor, întrucât datele oferă informații cu privire la disparitățile de gen predominante din fiecare stat membru.

Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a fost adoptată la 20 iunie 2019. Obiectivul său este de a moderniza cadrul juridic al Uniunii pentru concediile din motive familiale și pentru formulele flexibile de lucru. Directiva stabilește dreptul taților la concediu de paternitate remunerat (10 zile lucrătoare plătite la nivelul concediului de boală la nivel național), precum și dreptul la patru luni de concediu de creștere a copilului pentru fiecare părinte, din care cel puțin două luni nu pot fi transferate de la un părinte la altul și trebuie remunerate în mod adecvat (la un nivel stabilit de fiecare stat membru). În plus, fiecare îngrijitor – definit ca un lucrător care oferă îngrijire sau sprijin personal unei rude care are nevoie de îngrijire sau sprijin semnificativ ca urmare a unei probleme medicale grave – are dreptul la concediu de îngrijitor de cel puțin cinci zile lucrătoare pe an. În cele din urmă, părinții cu copii cu vârste mai mici de opt ani și îngrijitorii au dreptul de a solicita formule flexibile de lucru (formule de lucru la distanță, programe de lucru flexibile și timp de lucru redus). Statele membre au la dispoziție trei ani (până la 2 august 2022) să transpună directiva în legislația națională. Comisia va monitoriza îndeaproape procesul de punere în aplicare și va oferi statelor membre sprijinul necesar.

Evaluarea a examinat modul în care au fost aplicate în practică dispozițiile juridice existente privind egalitatea de remunerare, abordările adoptate de statele membre pentru punerea în aplicare a acestor dispoziții, măsura în care obiectivele lor inițiale au fost atinse, cât de eficace a fost asigurată respectarea lor, precum și impactul global pe care aceste dispoziții l-au avut asupra eliminării diferenței de remunerare între femei și bărbați. Mai exact, evaluarea s-a concentrat pe aplicarea și asigurarea respectării Directivei privind egalitatea de gen (reformare) după adoptarea Recomandării din 2014 privind transparența remunerării.

Evaluarea confirmă faptul că, datorită cadrului juridic existent, au avut loc schimbări semnificative la nivel național în întreaga Uniune. Cu toate acestea, statele membre continuă să se confrunte cu provocări în punerea în aplicare efectivă a principiului egalității de remunerare în sensul că, de exemplu, acestea pot defini în mod diferit conceptele juridice cheie precum „remunerare” și „remunerare egală pentru muncă de aceeași valoare” în legislațiile lor naționale; diferențele legate de discriminarea salarială sunt adesea nedetectate din cauza lipsei de transparență în ceea ce privește nivelurile de remunerare; iar stabilirea cu dovezi concrete a faptului că discriminarea a avut loc rămâne în continuare o provocare. Constatările subliniază și dificultățile cu care se confruntă fiecare victimă a discriminării salariale atunci când depune plângeri fără reprezentare sau asistență juridică. De asemenea, în general, nivelurile amenzilor și ale compensațiilor nu au fost suficient de disuasive.

În plus, prin intermediul planului de acțiune, Comisia a fost invitată să furnizeze orientări privind principiul egalității de remunerare și să crească gradul de sensibilizare cu privire la acesta (punctele de acțiune 20 și 21). În acest scop, în noiembrie 2019, rețeaua europeană de experți judiciari în domeniul egalității de șanse între femei și bărbați și în domeniul nediscriminării a publicat studiul „Cazuri naționale și bune practici referitoare la remunerarea egală”. Studiul include o compilație a jurisprudenței privind remunerarea egală din 28 de state membre ale UE și din trei țări ale Spațiul Economic European și prezintă bune practici și o analiză a soluțiilor adoptate la nivel național. În plus, în noiembrie 2019, Comisia a publicat un rezumat actualizat al jurisprudenței privind remunerarea egală a Curții de Justiție a Uniunii Europene.

4Comunicare și cooperare

4.1 Combaterea diferenței de remunerare între femei și bărbați împreună cu statele membre

Planul de acțiune a încurajat Comisia să caute sinergii între măsurile luate de părțile interesate principale de la nivelul european, național și al întreprinderilor pentru a garanta punerea sa în aplicare eficace. Prin urmare, Comisia a implicat o serie largă de părți interesate în măsurile pe care le-a luat pentru a pune în aplicare angajamentele stabilite în planul de acțiune.

Prin intermediul Grupului la nivel înalt pentru integrarea perspectivei de gen, care reunește reprezentanți de rang înalt responsabili cu integrarea perspectivei de gen în statele membre, Comisia a transmis statelor membre informații privind planul de acțiune (punctul de acțiune 3). În 2018, grupul la nivel înalt a dezbătut planul în cadrul președinției bulgare a Consiliului și a furnizat exemple de măsuri luate în statele membre pentru a elimina diferența de remunerare între femei și bărbați. Implicarea societății civile și participarea activă a partenerilor sociali, precum și măsurile de creștere a gradului de conștientizare și privind transparența remunerării au fost considerate elemente importante pentru eliminarea diferenței de remunerare între femei și bărbați. Președinția bulgară a organizat și o dezbatere ministerială pe tema „Eliminarea diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați” în cadrul Consiliului EPSCO din martie 2018.

Aceste eforturi au continuat pe durata președinției române, în 2019, când grupul la nivel înalt a dezbătut interdependențele dintre diferența de remunerare între femei și bărbați și echilibrul dintre viața profesională și cea privată, pornind de la nota de cercetare a Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați. De asemenea, nota a stat la baza Concluziilor Consiliului privind „Eliminarea disparității de remunerare în funcție de gen: principalele politici și măsuri” adoptate în iunie 2019. Concluziile invită statele membre să îmbunătățească măsurile existente sau să introducă noi măsuri pentru a asigura punerea în aplicare efectivă a principiului egalității de remunerare. Pornind de la Recomandarea din 2014 privind transparența remunerării, aceste măsuri ar putea include măsuri de îmbunătățire a transparenței remunerării. În plus, în Concluziile Consiliului privind economia bunăstării adoptate la 24 octombrie 2019 pe durata președinției finlandeze, Consiliul a invitat statele membre și Comisia Europeană „să pună în aplicare măsuri concrete și eficiente pentru a elimina disparitățile de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și retribuția, dincolo de actualul Plan de acțiune al UE referitor la combaterea diferenței de remunerare între femei și bărbați și să abordeze impactul acestora asupra disparității de gen în ceea ce privește pensiile”.

De asemenea, Comisia a continuat să sprijine eforturile statelor membre pentru combaterea diferenței de remunerare între femei și bărbați prin intermediul procesului semestrului european (punctul de acțiune 24). Mai exact, semestrul european a permis Comisiei să evidențieze cauzele profunde ale diferenței de remunerare între femei și bărbați din statele membre, precum munca cu fracțiune de normă realizată în mod disproporționat de către femei din cauza lipsei investițiilor în facilități adecvate de îngrijire a copiilor sau a măsurilor fiscale de descurajare care împiedică persoana care contribuie cu al doilea venit la venitul familiei să lucreze sau să lucreze mai mult. În 2018, diferența de remunerare între femei și bărbați a fost abordată în rapoartele de țară a opt state membre, iar o recomandare specifică fiecărei țări privind diferența de remunerare între femei și bărbați a fost emisă pentru un stat membru. În 2019, diferența de remunerare a fost abordată în rapoartele de țară a 11 state membre, iar o recomandare specifică fiecărei țări privind diferența de remunerare între femei și bărbați a fost emisă pentru un stat membru. Comisia a continuat să coopereze cu statele membre și prin intermediul grupului la nivel înalt, informându-l cu privire la constatările referitoare la diferența de remunerare între femei și bărbați făcute în cadrul procesului semestrului european.

În cele din urmă, în mai 2019, un seminar de învățare reciprocă privind combaterea diferențelor de remunerare între femei și bărbați, cauzele profunde ale acestora și bunele practici pentru abordarea lor a fost organizat în Islanda pentru reprezentanții statelor membre (punctul de acțiune 22).

4.2 Implicare puternică din partea Parlamentului European și a altor părți interesate

Din cauza numeroaselor cauze profunde și a răspândirii transsectoriale ample a diferenței de remunerare între femei și bărbați, implicarea puternică a părților interesate este de o importanță fundamentală pentru combaterea acesteia. Din acest motiv, Comisia a dorit să implice în mod activ părțile interesate și să creeze sinergii în punerea în aplicare a planului de acțiune.

În timpul punerii în aplicare a planului de acțiune, Parlamentul European a subliniat, de asemenea, în numeroase rânduri, persistența și cauzele profunde ale diferenței de remunerare între femei și bărbați. Prin rezoluțiile sale, Parlamentul European a solicitat în mod consecvent părților interesate să combată diferența de remunerare între femei și bărbați și să prevină decalajul în materie de pensii între bărbați și femei. Făcând referire la planul de acțiune, Parlamentul European a invitat Comisia să propună o directivă privind transparența salarială pentru a reduce diferența de remunerare între femei și bărbați. În plus, diferența de remunerare între femei și bărbați a fost dezbătută de comisiile parlamentare relevante. De asemenea, în aprilie 2018, Comitetul Economic și Social European a publicat un aviz privind planul de acțiune.

Pentru a ajunge la părțile interesate de la nivel național, Comisia a sprijinit proiecte transnaționale privind combaterea stereotipurilor și a segregării prin opt granturi acordate pentru proiecte desfășurate între 2017 și 2019 (punctul de acțiune 4). În special, aceste proiecte au promovat bunele practici în combaterea rolurilor de gen și a stereotipurilor de gen contraproductive în educație, formare și la locul de muncă. Comisia a încurajat și participarea numeroaselor părți interesate la punerea în aplicare a proiectelor, urmărind să implice partenerii sociali, prestatorii de servicii publice, serviciile de orientare profesională, organizațiile societății civile, școlile și universitățile, precum și părțile interesate locale și regionale sau sectorul privat, acolo unde acest lucru a fost posibil. În plus, evaluarea impactului comportamental al proiectelor a fost încurajată pentru a genera dovezi privind factorii care creează schimbări concrete în atitudinea oamenilor față de rolurile și stereotipurile de gen. Comisia a facilitat partajarea de bune practici și de lecții învățate cu partenerii sociali, contribuind la eforturile de sprijinire a activităților care vizează combaterea stereotipurilor ce conduc la tratamentul diferențiat al femeilor și al bărbaților în diferite sectoare profesionale (punctul de acțiune 5).

Prin intermediul dialogului social sectorial în educație, Comisia a finanțat și un proiect privind egalitatea de gen, derulat de ETUCE. Intitulat „Social dialogue and gender equality: Empowering education trade unions to address gender equality in the teaching profession through social dialogue” (Dialogul social și egalitatea de gen: capacitarea sindicatelor din educație să abordeze egalitatea de gen în meseria de profesor prin dialogul social), proiectul a fost desfășurat între 2017 și 2019 și a vizat îmbunătățirea statutului profesional al cadrelor didactice, al formatorilor și al directorilor unităților de învățământ și creșterea atractivității meseriei de profesor atât pentru bărbați, cât și pentru femei (punctul de acțiune 10). În plus, sunt în derulare proiecte în cadrul programului „Drepturi, egalitate și cetățenie” care vizează îmbunătățirea echilibrului de gen în funcțiile economice și sunt finanțate de Comisie în 2019. Aceste proiecte vizează femeile în funcții cu putere de decizie, echilibrul dintre viața profesională și cea privată și promovarea echilibrului de gen în gestionarea corporativă și politică.

În octombrie 2018, a avut loc la Praga un forum anual al Cartelor diversității din UE (punctul de acțiune 6). Acesta a reunit experți în diversitate, precum și reprezentanți ai întreprinderilor și ai sectorului public, care au făcut schimb de bune practici privind nediscriminarea și incluziunea în sectorul privat. Forumul a evidențiat studiul de caz pentru diversitatea de gen în funcțiile cu rang înalt din cadrul întreprinderilor și nevoia de a acorda atenție angajării, retenției și avansării femeilor în cadrul întreprinderilor, precum și de a depăși prejudecățile de gen.

De asemenea, Comisia s-a implicat într-un dialog cu partenerii sociali europeni pentru a promova și adopta măsuri relevante care să contribuie la combaterea diferenței de remunerare între femei și bărbați (punctul de acțiune 13). În iunie 2018 a avut loc un seminar cu partenerii sociali pe tema „Tackling the gender pay gap and promoting childcare” (Combaterea diferenței de remunerare între femei și bărbați și promovarea îngrijirii copiilor), iar la 7 mai 2019 a avut loc un seminar tematic sub forma unui dialog între Comisie și partenerii sociali pentru a dezbate rolul, costurile și beneficiile transparenței salariale.

În ceea ce privește nevoia de a îmbunătăți reprezentarea femeilor în procesul de luare a deciziilor politice, subiectul a fost discutat în cadrul Colocviului din 2017 privind drepturile fundamentale pe tema „Women's Rights in Turbulent Times” (Drepturile femeilor în vremuri tulburi), care a inclus o sesiune plenară privind „Equal participation at work and in politics: a fundamental rights prerequisite” (Participarea egală la locul de muncă și în politică: o condiție necesară pentru garantarea drepturilor fundamentale). În 2018, colocviul a inclus o sesiune privind sprijinirea participării ample în societățile democratice. În plus, în cadrul Zilelor Europene ale Dezvoltării din iunie 2018 s-a organizat o masă de lucru la nivel înalt pe tema „Raising women's participation in decision-making: engaging men as change agents” (Creșterea participării femeilor la procesul de luare a deciziilor: implicarea bărbaților ca agenți ai schimbării). Aceste evenimente au permis factorilor de decizie politică de rang înalt de la nivel internațional, național și european, organizațiilor societății civile, mass-mediei și reprezentanților platformelor de comunicare socială, sectorului afacerilor și educației, juriștilor și tineretului să facă schimb de idei și de experiențe pentru a îmbunătăți reprezentarea femeilor în procesul de luare a deciziilor politice (punctul de acțiune 13). Acestea au contribuit, de asemenea, la sprijinirea practicilor care vizează îmbunătățirea echilibrului de gen în procesele și funcțiile de luare a deciziilor din diferite sectoare și la combaterea segregării verticale.

5 Provocări și calea de urmat

5.1 Planul de acțiune a pregătit terenul pentru noi angajamente