[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 7.2.2011

COM(2011) 37 final

SEC(2011) 139 final

RAPORT AL COMISIEI

AL TREILEA RAPORT ANUAL PRIVIND PUNEREA ÎN APLICARE A FONDULUI EUROPEAN PENTRU PESCUIT (2009)SEC(2011) 139 final

CUPRINS

RAPORT AL COMISIEI AL TREILEA RAPORT ANUAL PRIVIND PUNEREA ÎN APLICARE A FONDULUI EUROPEAN PENTRU PESCUIT (2009) 1

1. INTRODUCERE 3

2. RAPORTUL ANUAL 2009 3

2.1. Evoluțiile, tendințele și provocările cele mai importante legate de implementarea programelor operaționale 3

2.1.1. Implementarea Fondului European pentru Pescuit de către statele membre 3

2.1.2. Execuția bugetară de către Comisie 5

2.2. Situația economică a sectorului pescuitului 5

2.3. Coordonarea FEP cu fondurile structurale și cu FEADR 7

2.4. Asistență tehnică 7

2.4.1. Utilizarea bugetului de asistență tehnică de către statele membre 7

2.4.2. Utilizarea bugetului de asistență tehnică de către Comisie 7

3. Gradul actual de dezvoltare al strategiilor de audit, al sistemelor de gestionare și control și al rapoartelor anuale de control 8

4. Execuția Financiară în Statele Membre 10

INTRODUCERE

Conform articolului 68 din Regulamentul FEP[1], Comisia înaintează Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor un raport privind implementarea efectivă a FEP, până la data de 31 decembrie a fiecărui an. Raportul trebuie să se bazeze pe examinarea și evaluarea de către Comisie a rapoartelor anuale ale statelor membre și pe oricare alte informații disponibile.

Cel de al treilea raport anual al Comisiei se referă la implementarea FEP în 2009, care este al treilea an al perioadei de programare a FEP (2007-2013). Prezentul raport este însoțit de un document de lucru al serviciilor Comisiei care conține un rezumat al implementării FEP în fiecare stat membru, precum și patru tabele cu informații detaliate referitoare la execuția financiară[2].

RAPORTUL ANUAL 2009

Evoluțiile, tendințele și provocările cele mai importante legate de implementarea programelor operaționale

Implementarea Fondului European pentru Pescuit de către statele membre

Adoptarea cu întârziere a Regulamentului FEP a dus la adoptarea tardivă a programelor operaționale (PO) în statele membre. Prin urmare, numai un număr mic de sisteme de gestionare și control și de strategii de audit fusese aprobat de către Comisie până la sfârșitul anului 2008. Acesta este motivul pentru care rapoartele anuale pentru 2007 și 2008 s-au axat mai degrabă pe programare decât pe execuția efectivă.

În cele mai multe state membre, implementarea efectivă FEP a debutat în 2009. Execuția globală a FEP la sfârșitul celui de-al treilea an a fost de 18,4% (793 894 729 EUR) în privința angajamentelor și de 4,1 % (175 029 780 EUR) în privința plăților. Din cele 4,1% plătite, plățile intermediare au atins suma de 66 208 380 EUR, restul fiind reprezentat de plăți de prefinanțare.

Ritmul lent al implementării se explică printr-un număr de factori care nu au depins de statele membre. Etapa de programare a suferit întârzieri considerabile. Pe lângă adoptarea tardivă, menționată mai sus, a Regulamentului FEP și a regulamentului de punere în aplicare, o altă cauză a fost reprezentată de revizuirile suplimentare ale programelor operaționale, necesare în statele membre care au decis să pună în aplicare Regulamentul de restructurare[3]. De asemenea, a fost necesar ca statele membre să acorde prioritate programării și stabilirii sistemelor de gestiune și control pentru alte fonduri europene mai mari, fapt care a dus la o acceptare întârziată a sistemelor de gestiune și control pentru FEP. Dar, mai ales, stabilirea unor sisteme de gestiune și control conforme a fost o misiune complexă cu care administrații relativ mici din sectorul pescuitului s-au văzut confruntate pentru prima oară, în paralel cu necesitatea de a finaliza implementarea Instrumentului Financiar pentru Orientarea Pescuitului (IFOP) 2000-2006. Prin urmare, deși multe state membre au făcut plăți către beneficiari în 2009, acestea nu au putut fi rambursate de Comisie înainte de acceptarea sistemelor de gestiune și control. Cele 10 programe operaționale pentru care nu au fost acceptate sistemele de gestiune și control până în decembrie 2009 au reprezentat aproximativ 75% din bugetul FEP alocat pentru întreaga perioadă. Dat fiind că factorii care au dus la această întârziere nu mai sunt valabili, se așteaptă o accelerare a ritmului implementării pentru restul duratei programului.

În plus, anumiți factori externi legați de criza economică au îngreunat și mai mult absorbția fondurilor de către statele membre. Criza economică și financiară a obstrucționat investițiile private și, în consecință, a dus la încetinirea proiectelor de investiții în producție. Totodată, măsurile naționale de austeritate au limitat cofinanțarea națională. Beneficiarii privați din sectoarele pescuitului, acvaculturii și prelucrării au fost cei mai afectați de criza creditelor, care a venit sa se adauge perspectivelor economice nesigure din sectorul pescuitului în general.

Prin urmare, cele mai multe plăți certificate de statele membre până la sfârșitul anului 2009 (56% sau 66 432 494 EUR) au fost înregistrate în axa 1 (în care măsurile referitoare la încetarea permanentă și temporară a activității, combinate cu o intensitate ridicată a ajutoarelor, facilitează absorbția financiară), în timp ce axa 2 și axa 3 au însumat 17% (20 622 766 EUR) și, respectiv, 25% (29 489 870 EUR).

Totuși, proporția de 18,4% din alocarea FEP globală angajată pentru proiecte concrete, unele state membre depășind chiar 30%, indică posibilitatea realizării de progrese în privința implementării. Angajamentele per axe au însumat 7,7% (333 489 343 EUR) pentru axa 1, 5,3% (226 739 180 EUR) pentru axa 2, 4,7% (200 252 175 EUR) pentru axa 3 și 0,4% (15 872 583 EUR) pentru axa 4. Aceste cifre arată că s-au înregistrat anumite progrese nu numai pentru axa 1, dar și pentru ajutoarele din cadrul axelor 2 și 3. Prin urmare, implementarea proiectelor de investiții colective și private se poate redresa, în ciuda efectelor crizei economice și financiare.

Axa 4 a înregistrat un debut mai lent, din cauza perioadei mai mari necesare pentru stabilirea parteneriatelor locale și pentru adoptarea strategiilor de dezvoltare locală. Aceste întârzieri se datorează în principal noutății acestei abordări ascendente, care a introdus o dimensiune regională în cadrul programelor operaționale axate în mod tradițional pe sprijinul sectorial. Cu toate acestea, până la sfârșitul anului 2009 fuseseră deja selecționate mai mult de 90 de grupuri de acțiune locală în sectorul pescuitului ( Fisheries Local Action Groups , FLAG) în nouă din cele douăzeci și unu de state membre care implementează axa 4. Se estimează că până în a doua jumătate a anului 2011 vor fi constituite în total 245 de FLAG.

Statele membre trebuie să ia măsuri cât mai curând posibil, respectând totodată disciplina financiară, pentru a accelera ritmul implementării FEP și pentru ca sprijinul din cadrul FEP să poată parveni beneficiarilor din sectoarele pescuitului, acvaculturii și prelucrării. Comisia va asista statele membre în vederea stimulării punerii în aplicare a programului prin mai buna concepere a măsurilor, simplificarea gestionării cererilor, utilizarea instrumentelor și a ingineriei financiare sau chiar modificarea programelor operaționale atunci când aceasta este conformă cu obiectivele FEP. Recomandările din evaluarea ex-post a IFOP – precum participarea mai activă a părților interesate în privința selecției și monitorizării proiectelor, ameliorarea comunicării referitoare la FEP, furnizarea de asistență tehnică titularilor de proiecte, simplificarea procedurilor de depunere a cererilor și de selecție și o mai bună monitorizare – au o relevanță particulară în această privință. Unele state membre pun deja în aplicare cu succes măsuri menite a îmbunătăți situația cu ajutorul garanțiilor, a fondurilor de împrumut și a altor instrumente financiare, pe când altele utilizează în cazul proiectelor mici o procedură simplificată care accelerează procesul de depunere a cererilor și de evaluare. Comisia va intensifica dialogul cu statele membre în vederea unei mai bune comunicări și diseminări a acestor practici.

În conformitate cu Regulamentul FEP, statele membre trebuie să înainteze, până la 30 iunie 2011, comitetului de monitorizare și Comisiei o evaluare intermediară a programelor lor operaționale. Cu ocazia reuniunii de la 16 octombrie 2009, Comitetul FEP a aprobat ideea Comisiei de înființare a unei rețele de evaluatori care să-și propună dezvoltarea unor metode și standarde comune de evaluare, în vederea furnizării către evaluatorii din statele membre a unor orientări permițând efectuarea de evaluări intermediare armonizate și de înaltă calitate în toate statele membre. Obiectivul final al acestor evaluări va fi examinarea eficacității programelor operaționale în scopul ameliorării pe și viitor a calității sprijinului furnizat de FEP și a implementării sale.

Execuția bugetară de către Comisie

În ceea ce privește angajamentele anuale, în 2009 au fost angajați 626 982 387 EUR, reprezentând 14,56% din totalul de 4 304 949 019 EUR al creditelor pentru 2007-2013, din care 476 025 821 EUR pentru regiunile de convergență și 150 956 566 EUR pentru regiunile de neconvergență. În privința plăților, în 2009 au fost achitați 175 029 780 EUR, reprezentând 4,1% din totalul creditelor pentru 2007-2013, din care 108 408 149 EUR (61,93%) pentru regiunile de convergență și 66 621 631 EUR (38,06%) pentru regiunile de neconvergență. Aceste plăți au fost efectuate în parte sub forma unei a doua plăți de prefinanțare (108 821 400 EUR), posibilitate introdusă prin Regulamentul de restructurare la cererea a 7 state membre în 2009, și restul sub forma unor plăți intermediare care au totalizat 66 208 380 EUR. Informații detaliate în acest sens sunt prezentate la punctul 4 al prezentului raport (tabelul referitor la execuția financiară în statele membre) și în documentul de lucru al serviciilor comisiei care însoțește raportul (tabelele I, II, III și IV).

La sfârșitul anului 2009, niciun stat membru nu prezenta un risc de dezangajare. Angajamentele din 2007 au fost acoperite în întregime de plățile de prefinanțare și intermediare.

Situația economică a sectorului pescuitului

Reducerea capacității de pescuit și a performanțelor economice

Statele membre au adoptat până în prezent 52 de planuri de ajustare a efortului de pescuit (FEAS), prevăzute de articolul 22 din Regulamentul FEP. Mai mult, 7 programe operaționale au fost modificate în 2009 ca urmare a adoptării Regulamentului de restructurare, în scopul consolidării și majorării ratei de cofinanțare comunitară pentru axa 1. În total, statele membre au adoptat 13 scheme de adaptare a flotelor, care prevăd dezmembrarea a 367 de nave care însumează 32 448 GT și 50 934 kW.

Dimensiunile flotei europene s-au redus, în perioada 1.1.2007 - 31.12.2009, de la 1 970 860 GT la 1 797 292 GT și de la 7 168 605 kW la 6 627 994 kW. Cifrele cumulate din rapoartele anuale ale statelor membre privind implementarea FEP în 2007-2009 indică planificarea în această perioadă a unor reduceri cu asistență din partea FEP ale flotei de 138 427 GT și 442 232 kW. Aceste cifre arată că s-a îndeplinit obiectivul pe termen mediu pentru perioada 2007-2013 care prevedea o reducere de 7% în GT până în 2010 (~ 140 000 GT) și de 15% în kW. Preocupările exprimate cu privire la măsurarea corectă a kW în acest context vor fi examinate în cadrul regulamentului de punere în aplicare a regulamentului privind controlul.

Conform raportului referitor la eforturile statelor membre pe parcursul anului 2009 în vederea găsirii unui echilibru durabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit, asistența UE a reprezentat mai puțin de 50% din reducerea totală a flotei UE. Acest lucru pare să indice o reducere a dimensiunilor flotei din cauza problemelor economice și a supraexploatării stocurilor, conducând la retragerea fără ajutor public a unui volum important de capacitate de pescuit, care nu este înlocuită.

Într-adevăr, în ultimul raport economic anual privind flota europeană de pescuit, se preconiza că degradarea economică a performanței flotelor UE va continua și în 2009. În 2008, flotele UE au prezentat, în general, un nivel al profiturilor relativ scăzut (de aproximativ 4% din venitul total) și au înregistrat o reducere importantă a valorii adăugate brute (de 20% față de 2007). În 2009, prețurile combustibilului au fost, în medie, mai mici decât în anul precedent, astfel încât se preconiza că veniturile și profiturile echipajelor ar putea înregistra o creștere ușoară față de 2008. Totuși, criza economică mondială a afectat în continuare cererea de pește și fructe de mare și a avut un impact negativ asupra prețului peștelui și, deci, asupra performanței economice a flotelor UE în 2009. În concluzie, se așteaptă ca anumite flote importante, în special cele cu un consum ridicat de carburant, să recurgă la reduceri de personal, alte segmente ale flotei urmând să înregistreze o rentabilitate economică modestă sau scăzută, care ar putea să limiteze investițiile private disponibile.

Inovarea în sectorul pescuitului – bunele practici ale FEP

Date fiind dependența de resurse naturale limitate a sectorului pescuitului și acvaculturii, precum și competiția din partea țărilor terțe, viitorul acestui sector depinde în mare măsură de capacitatea sa de a inova și de a-și pune în valoare produsele, în vederea îmbunătățirii sustenabilității și a rentabilității. În consecință, un număr din ce în ce mai mare de proiecte cofinanțate de FEP pune accentul pe ecoinovare. Unele proiecte utilizează aplicații TIC în industria pescuitului, precum dispozitive electronice inovatoare adăugate uneltelor de pescuit pentru a reduce atât capturile accidentale, cât și daunele produse de foci. De asemenea, se înregistrează inovații în acvacultură, precum testarea noilor tehnologii în vederea sporirii valorii nutriționale a produselor de acvacultură. Un alt exemplu este oferit de Platforma de inovare în domeniul pescuitului, ale cărei obiective sunt reducerea costurilor și economia de energie, creșterea calității produselor și a rentabilității și reducerea impactului pescuitului asupra ecosistemului.

Pe măsură ce grupurile de acțiune locală în sectorul pescuitului (FLAG) demarează în mod treptat implementarea strategiilor lor locale integrate din cadrul FEP, axa 4 începe să producă proiecte inovatoare care răspund provocărilor cu care se confruntă zonele de pescuit. Axa 4, care pune puternic accentul pe diversificare, are o importanță deosebită și datorită posibilității unice oferite femeilor care au un rol important în crearea de activități economice alternative și inovarea în comunitățile locale de pescari (de exemplu, proiecte turistice de pescuit), pe baza atracției exercitate de cultura și stilurile de viață tradiționale pescărești. Femeile și organizațiile lor sunt implicate, în multe zone de pescuit, în parteneriate FLAG și beneficiază de sprijin în vederea punerii în valoare a produselor locale de pescuit și a diversificării surselor lor de venit. Ajutoarele FEP permit culegătoarelor de moluște și crustacee să-și scoată în valoare mai bine produsele, prin achiziționarea echipamentului necesar pentru vânzarea directă a produselor și prin organizarea de vizite cu ghid și de ateliere de degustare care să sensibilizeze publicul în legătură cu activitatea desfășurată, cu produsele și cu mediul în care lucrează.

Coordonarea FEP cu fondurile structurale și cu FEADR

Programele operaționale demonstrează că toate statele membre sunt conștiente de nevoia de a garanta implementarea coerentă și coordonată a FEP cu fondurile structurale (în special FEDR și FSE), precum și cu FEADR. PO furnizează informații în legătură cu sistemele create (sau în curs de creare) în statele membre, pentru a se evita suprapunerea, conform prevederilor articolului 6 din Regulamentul FEP.

Noua axă 4 a fost implementată în strânsă colaborare cu programul LEADER din cadrul FEADR, având în vedere că aceste două direcții de dezvoltare locală prezintă multe caracteristici comune (parteneriate locale, strategii locale integrate, abordare teritorială, constituirea de rețele, etc.). Cooperarea s-a efectuat sub diferite forme, precum utilizarea acelorași parteneriate pentru implementarea în același teritoriu a celor două direcții de finanțare, opțiune pentru care au optat mai ales statele membre care au decis să aloce axei 4 un buget limitat (Finlanda, Franța, Suedia, etc.). Statele membre cu bugete mai mari (Polonia, România, Bulgaria, etc.) au preferat în general să creeze grupuri specifice pentru punerea în aplicare a axei 4. De asemenea, există o cooperare bine înrădăcinată între rețeaua de dezvoltare rurală și rețeaua FARNET, atât în statele membre, cât și la nivelul UE.

Asistență tehnică

Utilizarea bugetului de asistență tehnică de către statele membre

Pe baza rapoartelor anuale primite și acceptate până în prezent, rezultă că 18 state membre au angajat sume de bani din bugetul de asistență tehnică. Statele membre cu cele mai mari sume angajate pentru asistența tehnică sunt: Spania (5 904 139 EUR), România (1 896 429 EUR), Portugalia (1 599 693 EUR), Lituania (1 511 932 EUR) și Italia (1 128 831 EUR). Măsurile finanțate au vizat îmbunătățirea capacității administrative, dezvoltarea tehnologiei informației, lansarea de studii, o mai bună publicitate și informare, precum și sprijinirea gestionării și a implementării programelor operaționale.

Utilizarea bugetului de asistență tehnică de către Comisie

În 2009, Comisia a utilizat 3 564 291 EUR din bugetul de asistență tehnică pentru FEP pentru următoarele activități:

Tehnologia informației

Comisia a angajat 527 322 EUR pentru furnizarea de servicii informatice și conexe privind mentenanța și dezvoltarea sistemelor informatice ale DG MARE, necesare pentru implementarea FEP.

Unitatea de sprijin pentru rețeaua europeană a zonelor de pescuit (FAR-NET)

Au fost angajați 1 979 992 EUR pentru Unitatea de sprijin pentru rețeaua europeană a zonelor de pescuit (FARNET), creată de Comisie în mai 2009 pentru a facilita implementarea axei 4 a FEP. Unitatea de sprijin pentru FARNET are rolul de platformă pentru constituirea de rețele între FLAG și pentru schimbul de bune practici. În 2009, unitatea de sprijin a utilizat majoritatea resurselor în vederea consolidării directe a capacităților FLAG și ale administrațiilor statelor membre, pentru a le ajuta să pună la punct această inițiativă care se deosebește în mod radical de programele trecute.Pentru mai multe informații, se poate consulta www.farnet.eu.

Studii

În cadrul contractului cadru al DG MARE pentru studii socio-economice, Comisia a angajat 399 953 EUR pentru un studiu referitor la analiza socio-economică a regiunilor de pescuit. Acest studiu își propune în principal să analizeze datele statistice și indicatorii socio-economici pentru 24 de zone de pescuit din UE (NUTS – 4, NUTS-5) și să contribuie la discuția privind viitorul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), în special în ceea ce privește justificarea intervenției publice în zonele de pescuit. Studiul se va încheia și va fi pus la dispoziția publicului până la sfârșitul anului 2010.

În cadrul contractului cadru al DG MARE pentru studii referitoare la implementarea FEP, Comisia a angajat 395 864 EUR pentru evaluarea ex-post a Instrumentului Financiar pentru Orientarea Pescuitului (2000-2006). Acest studiu este disponibil la următoarea adresă:

http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/fifg_evaluation/index_en.htm.

În cadrul contractului cadru al DG BUDG privind efectuarea de audituri și controale pentru serviciile Comisiei, Comisia a angajat 261 160 EUR pentru auditul implementării acțiunilor specifice temporare care urmăresc să promoveze restructurarea flotelor de pescuit ale UE afectate de criza economică (Regulamentul de restructurare).

Personal temporar

Comisia a angajat 850 000 EUR pentru remunerația personalului temporar angajat pentru implementarea FEP, în special în vederea garantării acoperirii lingvistice adecvate care să asigure tratamentul egal al tuturor statelor membre.

GRADUL ACTUAL DE DEZVOLTARE AL STRATEGIILOR DE AUDIT, AL SISTEMELOR DE GESTIONARE șI CONTROL șI AL RAPOARTELOR ANUALE DE CONTROL

La un an după aprobarea programelor operaționale, statele membre trebuie să prezinte Comisiei propriile sisteme de gestionare și control. Strategiile de audit trebuie prezentate în termen de 9 luni de la aprobare. Din cauza adoptării târzii a programelor operaționale, Comisia a acceptat doar un număr foarte redus de sisteme de gestiune și control și de strategii de audit, până la sfârșitul lui 2008. 18 state membre își prezentaseră strategiile de audit până la sfârșitul 2009, dintre care 17 strategii au fost acceptate, una rămânând în analiză. Toate cele 26 de sisteme de gestiune și control au fost transmise până la sfârșitul anului 2009: 13 au fost acceptate, 10 au fost respinse sau li s-a întrerupt perioada de analiză, iar 3 au rămas în analiză. Din cauza nivelului scăzut de implementare a programelor, cele mai multe autorități de audit au fost obligate să se abțină de la emiterea unui aviz în rapoartele anuale de control, datorită activității de audit insuficiente.

EXECUțIA FINANCIARă ÎN STATELE MEMBRE

TABEL: EXECUȚIA FINANCIARĂ A OBIECTIVELOR DE CONVERGENȚĂ ȘI NECONVERGENȚĂ |

Stat membru | Suma decisă a | Suma angajată b | Suma plătită c | % (b) / (a) | % (c) / (a) |

Belgia | Perioada 2007-2013 | 26 261 648,00 | 8 455 876,00 | 3 676 630,00 | 32,20% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 4 263 970,00 | 4 263 970,00 | 1 838 315,00 |

Bulgaria | Perioada 2007-2013 | 80 009 708,00 | 25 934 823,00 | 11 201 359,11 | 32,41% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 11 598 136,00 | 11 598 136,00 | 5 600 679,55 |

Republica Cehă | Perioada 2007-2013 | 27 106 675,00 | 10 580 186,00 | 3 794 934,50 | 39,03% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 3 693 682,00 | 3 693 682,00 | 0,00 |

Danemarca | Perioada 2007-2013 | 133 675 169,00 | 55 028 771,00 | 18 714 523,66 | 41,17% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 18 707 336,00 | 18 707 336,00 | 9 357 261,83 |

Germania | Perioada 2007-2013 | 155 865 417,00 | 65 750 908,00 | 27 993 156,33 | 42,18% | 17,96% |

Exercițiul financiar: 2009 | 22 094 648,00 | 22 094 648,00 | 17 082 577,14 |

Estonia | Perioada 2007-2013 | 84 568 039,00 | 29 992 004,00 | 10 594 324,53 | 35,46% | 12,53% |

Exercițiul financiar: 2009 | 10 889 823,00 | 10 889 823,00 | 4 674 561,80 |

Irlanda | Perioada 2007-2013 | 42 266 603,00 | 13 609 245,00 | 5 917 324,00 | 32,20% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 6 862 613,00 | 6 862 613,00 | 2 958 662,00 |

Grecia | Perioada 2007-2013 | 207 832 237,00 | 90 288 908,00 | 29 096 513,18 | 43,44% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 29 925 751,00 | 29 925 751,00 | 0,00 |

Spania | Perioada 2007-2013 | 1 131 890 912,00 | 479 587 587,00 | 158 464 726,00 | 42,37% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 160 824 795,00 | 160 824 795,00 | 0,00 |

Franța | Perioada 2007-2013 | 216 053 084,00 | 88 940 498,00 | 52 399 052,53 | 41,17% | 24,25% |

Exercițiul financiar: 2009 | 30 235 817,00 | 30 235 817,00 | 22 151 622,53 |

Italia | Perioada 2007-2013 | 424 342 854,00 | 175 722 574,00 | 59 407 998,00 | 41,41% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 59 569 412,00 | 59 569 412,00 | 0,00 |

Cipru | Perioada 2007-2013 | 19 724 418,00 | 8 119 763,00 | 2 761 418,52 | 41,17% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 2 760 358,00 | 2 760 358,00 | 0,00 |

Letonia | Perioada 2007-2013 | 125 015 563,00 | 44 767 413,00 | 29 139 082,74 | 35,81% | 23,31% |

Exercițiul financiar: 2009 | 16 282 146,00 | 16 282 146,00 | 20 387 993,74 |

Lituania | Perioada 2007-2013 | 54 713 408,00 | 21 002 300,00 | 9 604 620,53 | 38,39% | 17,55% |

Exercițiul financiar: 2009 | 7 086 453,00 | 7 086 453,00 | 5 774 681,97 |

Luxemburg | Perioada 2007-2013 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00% | 0,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

Ungaria | Perioada 2007-2013 | 34 850 860,00 | 10 774 860,00 | 4 879 120,40 | 30,92% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 5 229 751,00 | 5 229 751,00 | 2 439 560,20 |

Malta | Perioada 2007-2013 | 8 372 329,00 | 2 778 812,00 | 1 172 126,06 | 33,19% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 1 356 456,00 | 1 356 456,00 | 586 063,03 |

Țările de Jos | Perioada 2007-2013 | 48 578 417,00 | 19 997 810,00 | 11 648 010,18 | 41,17% | 23,98% |

Exercițiul financiar: 2009 | 6 798 367,00 | 6 798 367,00 | 8 247 520,99 |

Austria | Perioada 2007-2013 | 5 259 318,00 | 2 177 383,00 | 1 810 257,13 | 41,40% | 34,42% |

Exercițiul financiar: 2009 | 738 212,00 | 738 212,00 | 1 104 609,87 |

Polonia | Perioada 2007-2013 | 734 092 574,00 | 241 826 781,00 | 102 772 960,36 | 32,94% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 121 825 117,00 | 121 825 117,00 | 51 386 480,18 |

Portugalia | Perioada 2007-2013 | 246 485 249,00 | 102 283 331,00 | 34 507 934,00 | 41,50% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 34 639 430,00 | 34 639 430,00 | 0,00 |

România | Perioada 2007-2013 | 230 714 207,00 | 67 440 811,00 | 32 299 988,49 | 29,23% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 30 156 234,00 | 30 156 234,00 | 0,00 |

Slovenia | Perioada 2007-2013 | 21 640 283,00 | 8 031 420,00 | 3 029 639,62 | 37,11% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 3 921 112,00 | 3 921 112,00 | 1 514 819,81 |

Slovacia | Perioada 2007-2013 | 13 688 528,00 | 5 735 396,00 | 2 181 455,18 | 41,90% | 15,94% |

Exercițiul financiar: 2009 | 1 821 708,00 | 1 821 708,00 | 265 061,26 |

Finlanda | Perioada 2007-2013 | 39 448 827,00 | 16 239 518,00 | 8 427 052,63 | 41,17% | 21,36% |

Exercițiul financiar: 2009 | 5 520 715,00 | 5 520 715,00 | 5 665 634,74 |

Suedia | Perioada 2007-2013 | 54 664 803,00 | 22 503 333,00 | 8 172 258,21 | 41,17% | 14,95% |

Exercițiul financiar: 2009 | 7 650 134,00 | 7 650 134,00 | 4 345 722,21 |

Regatul Unit | Perioada 2007-2013 | 137 827 889,00 | 44 774 819,00 | 19 295 904,46 | 32,49% | 14,00% |

Exercițiul financiar: 2009 | 22 530 211,00 | 22 530 211,00 | 9 647 952,23 |

Total | Perioada 2007-2013 | 4 304 949 019,00 | 1 662 345 130,00 | 652 962 370,35 | 38,61% | 15,17% |

Exercițiul financiar: 2009 | 626 982 387,00 | 626 982 387,00 | 175 029 780,08 |

[1] Articolul 68 din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit, JO L 120, 15.8.2006.

[2] Tabelul I. Execuția financiară în regiunile de convergență.

Tabelul II. Execuția financiară în regiunile de neconvergență.

Tabelul III. Sumele programate ale FEP, pe axe de prioritate și pe stat membru.

Tabelul IV. Cheltuielile certificate ale FEP, pe axă de prioritate și pe stat membru.

[3] Regulamentul (CE) nr. 744/2008 al Consiliului din 24 iulie 2008 de instituire a unei acțiuni specifice temporare care urmărește să promoveze restructurarea flotelor de pescuit ale Comunității Europene afectate de criza economică, JO L 202, 31.7.2008.