CUPRINS

1. Introducere 2

2. Bugetul ISPA 2

3. Noi proiecte ISPA 3

4. Noi angajamente 3

5. Proiecte finanțate în perioada 2005-2010 3

6. Plăți 3

7. Tabel recapitulativ 4

8. Forme și metode de asigurare a asistenței tehnice 5

9. Asistența tehnică la inițiativa țării beneficiare 5

10. Asistența tehnică la inițiativa Comisiei 6

11. Punere în aplicare 6

12. Controlul proiectelor 6

13. Gestionare și control financiar, inclusiv SEID 7

14. Evaluarea riscurilor 7

15. Constatările Curții de Conturi Europene 8

16. Parteneri de cofinanțare – BEI și BERD 8

17. Achiziții publice 9

18. Politica în domeniul concurenței 9

19. Politica de mediu 9

20. Politica în domeniul transportului 9

21. Coordonarea cu IPA 10

22. Acțiuni publicitare 10

INTRODUCERE

După Consiliul European de la Bruxelles din iunie 2004, care a acordat Croației statutul de țară candidată , aceasta a beneficiat de asistența ISPA de la 1 ianuarie 2005. Astfel, Croația a urmat țărilor beneficiare de ISPA precedente, care au primit asistența ISPA din momentul în care a fost creat acest instrument, în anul 2000. La 1 ianuarie 2007, Bulgaria și România au devenit membre ale Uniunii Europene și au încetat să beneficieze de finanțările pentru preaderare, inclusiv de ISPA. Ca urmare a aderării acestor două țări, Croația a rămas singura țară care primește asistență ISPA.

În consecință, prezentul raport cuprinde numai activitățile ISPA realizate de Croația.

În 2010, au fost încheiate cu succes primele două proiecte ISPA. Din cauza întârzierilor acumulate în patru măsuri ISPA, este necesar să se extindă data finală de eligibilitate pentru aceste măsuri cu un an, până la sfârșitul lui 2011. Ca urmare a prețurilor contractuale mai mici decât cele așteptate, patru măsuri au fost modificate pentru a permite o creștere a domeniului de acțiune al lucrărilor care urmează a fi finanțate din fondurile ISPA și/sau pentru a crește rata de cofinanțare.

În 2010, autoritățile naționale s-au concentrat asupra punerii în aplicare concrete, a gestionării de proiecte, a monitorizării și a plăților.

Punerea în aplicare a ISPA în 2010 s-a desfășurat în paralel cu punerea în aplicare a programelor operaționale finanțate prin instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) și pregătiri importante pentru viitoarea politică de coeziune (negocierile de aderare în cadrul capitolului 22: politica regională și coordonarea instrumentelor structurale ). Aceste trei procese paralele au necesitat contribuții considerabile din partea administrațiilor naționale.

BUGETUL ISPA

În conformitate cu sistemul contabil bazat pe activități utilizat de Comisie, bugetul ISPA a fost prevăzut cu două rubrici bugetare: linia bugetară funcțională B13.01.04.02 și linia bugetară operațională 13.05.01.01. Prima rubrică conține mijloacele de asigurare a cheltuielilor administrative de asistență tehnică (AT), în principal pentru consolidarea Delegației Uniunii Europene în Republica Croația. Această rubrică a fost închisă în 2006. A doua rubrică bugetară cuprinde creditele de plată rezervate pentru implementarea efectivă și funcționarea ISPA în Croația.

Rubrica bugetară 13.05.01.01 acoperă toate cheltuielile pentru cofinanțarea proiectelor de infrastructură (măsuri). O sumă totală de 14 659 692,82 EUR a fost plătită din această rubrică bugetară în 2010.

Tabelul 1 : Bugetul ISPA în 2010 – în EUR

Linie bugetară | Plăți efectuate |

Linie bugetară funcțională B13.01.04.02 (închisă în 2006) | 0 |

Linie bugetară operațională 13.05.01.01 | 14 659,692.82 |

Total | 14 659,692.82 |

Finanțarea proiectelor

NOI PROIECTE ISPA

În 2010 nu a fost adoptat niciun proiect ISPA nou.

NOI ANGAJAMENTE

Având în vedere că ISPA s-a încheiat în 2006, nu au mai fost făcute angajamente noi în 2010 pentru proiecte în sectorul mediului sau în cel al transporturilor.

PROIECTE FINANțATE ÎN PERIOADA 2005-2010

În perioada 2005-2006, Comisia a aprobat în total 6 proiecte pe baza propunerilor prezentate de Croația. Dintre acestea, 3 sunt proiecte în sectorul mediului, 2 în sectorul transporturilor și unul este consacrat unei măsuri orizontale de AT (pentru organizarea comitetelor de monitorizare prevăzute prin lege și pentru sprijinirea agențiilor de implementare ISPA). Costurile totale de investiție eligibile pentru aceste proiecte se ridică la 107 474 736 EUR, din care un total de 59 000 000 EUR, adică 54,8%, a fost alocat prin subvenții ISPA. Până la sfârșitul anului 2006, Comisia angajase 100% din fondurile ISPA rezervate Croației pentru perioada 2005-2006, angajamentele fiind distribuite în mod echilibrat între sectorul mediului și cel al transporturilor.

Tabelul 2 : Proiecte aprobate în 2005-2006[1] – în EUR

Transport | 2 | 60 924,700 | 29 271,310 | 48 | 29 271,310 |

AT orizontală | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 |

Mediu | 7 877,349.62 | 4 001,450.43 | 11 878,800.05 |

Transport | 12 758,806.09 | 10 658,242.39 | 23 417,048.00 |

AT | 209 868.00 | 0 | 209 868.00 |

Total | 20 846,023.71 | 14 659,692.82 | 35 505,716.05 |

TABEL RECAPITULATIV

Tabelul 4 ilustrează sinteza intervențiilor ISPA, atât pentru anul 2010, cât și pentru perioada 2005-2010.

Tabelul 4 : Proiecte aprobate în Croația în 2005-2010 – în EUR

Subsector | Număr de proiecte | Costuri eligibile | Contribuție ISPA | 2010 | 2005 – 2010 |

Apă | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Apă și ape reziduale, inclusiv tratarea acestora | 1 | 36 000,000 | 22 500,000 | 0 | 2 950,858.49 | 22 500,000 | 9 668,557.17 |

Stație de tratare a apelor reziduale | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Deșeuri solide | 1 | 8 823,601 | 6 000,049 | 0 | 837 193.08 | 6 000,049 | 1 437,198.08 |

Calitatea aerului | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Orizontale | 1 | 1 464,100 | 966,306 | 0 | 213 398.86 | 966,306 | 773 044.80 |

Total, pe sector | 3 | 46 287,701 | 29 466,355 | 0 | 4 001,450.43 | 29 466,355 | 11 878,800.05 |

Transport |

Transport rutier | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Transport feroviar | 1 | 60 182,962 | 28 789,180 | 0 | 10 465,390.39 | 28 789,180 | 23 031,344.00 |

Transport rutier și feroviar | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Căi navigabile interioare | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Aeroporturi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Orizontale | 1 | 741,738 | 482,130 | 0 | 192 852.00 | 482,130 | 385 704.00 |

Total, pe sector | 2 | 60 924,700 | 29 271,310 | 0 | 10 658,242.39 | 29 271,310 | 23 417,048 |

Orizontale |

AT | 1 | 262,335 | 262,335 | 0 | 0 | 262,335 | 209,868 |

Total, pe sector | 1 | 1 464,100 | 966,306 | 0 | 213 398.86 | 966,306 | 773 044.80 |

Transport |

Total, pe sector | 1 | 741,738 | 482,130 | 0 | 192 852.00 | 482,130 | 385 704.00 |

AT orizontală |

Total, pe sector | 1 | 262,335 | 262,335 | 0 | 0 | 262,335 | 209 868.00 |

TOTAL | 3 | 2 468,173 |1 710,771 |0 |406 250.86 |1 710,771 |1 368,616.80 | | ASISTENțA TEHNICă LA INIțIATIVA COMISIEI

De la începutul ISPA, activitățile de asistență tehnică realizate la inițiativa sau în numele Comisiei se concentrează pe asigurarea capacității Delegației UE de a realiza proceduri de control ex-ante (inclusiv evaluări de proiecte) în conformitate cu standardele impuse pentru gestionarea fondurilor UE. Din 2006, nu s-a mai finanțat prin ISPA nicio astfel de măsură de asistență tehnică. De atunci, toate măsurile de acest tip se finanțează prin IPA.

Gestionare și punere în aplicare

PUNERE ÎN APLICARE

Primele două proiecte din Croația au fost aprobate în decembrie 2005, iar ultimele patru au fost aprobate în iulie și septembrie 2006. Până la sfârșitul anului 2010, toate cele 6 proiecte ISPA erau în curs de punere în aplicare efectivă. Două măsuri ISPA au fost încheiate, iar pentru celelalte patru măsuri data finală de eligibilitate a fost prelungită până la 31 decembrie 2011[2]. Suma contractată la sfârșitul anului 2010 se ridică la 95,8% din sumele alocate.

Până la sfârșitul anului 2010, două contracte se aflau în etapa de evaluare (executare de lucrări și furnizare de bunuri). Trei contracte nu făcuseră încă obiectul unei licitații. Este vorba de un contract de furnizare de bunuri, un contract-cadru și un contract de executare de lucrări. Pentru acesta din urmă există riscul ca executarea sa să depășească data finală de eligibilitate.

Majoritatea proiectelor ISPA intră în prezent în faza finală de implementare. În consecință, atenția se concentrează din ce în ce mai mult pe finalizarea măsurilor în termenele stabilite și asigurarea faptului că măsura ISPA este pe deplin operațională și în deplină conformitate cu obiectivele sale.

CONTROLUL PROIECTELOR

Monitorizarea și evaluarea globală a desfășurării și eficacității implementării ISPA se realizează prin întâlniri periodice la sediile delegațiilor UE, prin rapoarte de monitorizare prezentate de către organismele de implementare, prin vizite la fața locului ale personalului Comisiei și prin monitorizarea oficială cu ocazia întrunirilor semestriale ale comitetului de monitorizare ISPA care au loc în Croația, precum și prin primirea de rapoarte anuale pentru fiecare proiect ISPA din partea autorității de implementare.

În 2010, au avut loc în Croația două întâlniri ale comitetului de monitorizare ISPA, în iunie și, respectiv, în noiembrie. S-a acordat o atenție considerabilă întârzierilor în proiectele de mediu. De asemenea, în cadrul comitetului de monitorizare, a fost discutată pe larg problema prelungirii datelor de eligibilitate pentru patru măsuri ISPA.

GESTIONARE șI CONTROL FINANCIAR, INCLUSIV SEID

Principalele cerințe atât pentru gestionarea și controlul financiar, cât și pentru tratarea neregulilor sunt reglementate de dispozițiile regulamentului ISPA[3] și ale anexei III la Memorandumul financiar, în conformitate cu regimul de control ex ante efectuat de către Comisie. Elementele fundamentale se referă la instituirea unor sisteme și proceduri interne de control financiar care să asigure transparența și caracterul nediscriminatoriu al procedurilor de achiziții, acuratețea cheltuielilor declarate, o capacitate de audit intern adecvată, o pistă de audit suficientă și tratarea adecvată a neregulilor.

Delegația UE la Zagreb a rămas principalul mecanism de garantare a unei bune gestiuni financiare și a unui control riguros. Numărul de documente ISPA respinse rămâne ridicat, ceea ce dovedește în mod clar faptul că autoritățile croate trebuie să depună mai multe eforturi înainte de a se crea o relație de încredere în ceea ce privește capacitatea lor de a gestiona corect fondurile ISPA în mod independent.

SID

Cerințele pentru acreditarea SID (Sistemul de Implementare Descentralizată) a agenției de implementare din Croația, CFCA, sunt în conformitate cu prevederile articolului 164 din Regulamentul financiar[4]. Comisia a aprobat acreditarea SID la 13 februarie 2006.

SEID

Întrucât ISPA nu mai există din 2006 în urma introducerii Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA), a devenit inutilă trecerea de la ISPA la SEID (Sistemul Extins de Implementare Descentralizată) care solicită numai controale ex-post din partea Comisiei. Eforturile recente întreprinse de autoritățile croate s-au concentrat așadar pe pregătirea structurilor IPA pentru trecerea la gestionarea descentralizată fără controale ex-ante , întrucât aceste structuri vor rămâne în vigoare după aderare. În acest timp, delegația UE în Croația continuă să își îndeplinească rolul important în supravegherea activităților zilnice de gestionare, implementare și monitorizare a măsurilor ISPA.

EVALUAREA RISCURILOR

Strategia de audit planificată pentru 2010 s-a bazat pe rezultatele unei analize a modului în care evoluează implementarea ISPA și a obiectivelor conexe ale Direcției Audit din cadrul Direcției Generale Politica Regională. Strategia de audit stabilește obiectivele definite de conducerea superioară din cadrul Direcției Generale Politica Regională. Aceste obiective se definesc pe baza discuțiilor detaliate cu direcțiile operaționale, în decursul cărora se realizează un schimb de informații privind riscurile potențiale. Strategia de audit determină apoi acțiunile necesare pentru realizarea obiectivelor, ținând seama de riscurile identificate. În general, punerea în aplicare a strategiei reduce riscurile. Auditul ISPA a fost efectuat în Croația în 2010.

Unitatea de audit a DG REGIO a realizat în martie 2010 auditul proiectului ISPA de reabilitare a căii ferate Vinkovci - Tovarnik - frontiera de stat ( Vinkovci to Tovarnik to State Border Railway Rehabilitation) . Auditul a vizat agenția de implementare (CFCA), beneficiarul final (căile ferate croate) și ordonatorul național de credite pentru măsura selectată. Rezultatele acestui audit se referă la 1) întârzierile în executarea contractului pentru semnalizare, 2) întârzierile între reuniunile de evaluare a ofertelor și semnarea a trei contracte, 3) și numărul în continuare mare de oferte respinse de delegația UE ca urmare a controalelor ex ante .

În sistemul de aprobare ex-ante , se verifică în mod prioritar dacă au fost puse în aplicare suficiente proceduri de control privind implementarea proiectului și plățile. Cu toate acestea, gestionarea fondurilor de preaderare comportă un risc intrinsec, deoarece finanțările sunt oferite de o gamă variată de organizații și sisteme. Eligibilitatea cheltuielilor se determină în raport cu normele și condițiile stabilite la nivelul UE și la nivel național, situație complexă care poate genera erori de interpretare.

CONSTATăRILE CURțII DE CONTURI EUROPENE

Curtea de Conturi Europeană a inițiat în primăvara anului 2010 auditul performanței asistenței de preaderare acordate Croației. Auditul a vizat toate tipurile de instrumente de preaderare, inclusiv ISPA. Misiunea de audit de două săptămâni în Croația s-a desfășurat în octombrie 2010. Raportul de audit nu a fost încă finalizat[5].

PARTENERI DE COFINANțARE – BEI șI BERD

Având în vedere experiența în domeniul pregătirii și implementării proiectelor, Comisia a păstrat periodic legătura cu aceste instituții de credit, atât la nivel orizontal, pentru coordonarea aspectelor privind strategia și metodologia legate de programare și implementare, cât și la nivel național. Banca Europeană de Investiții nu este implicată în niciun proiect ISPA în Croația.

Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare este singura instituție financiară internațională implicată activ într-un proiect ISPA în Croația, oferind un împrumut de 10 milioane EUR pentru un proiect privind mediul aprobat în 2005 – programul privind distribuirea apei și tratarea apelor reziduale din Karlovac. Așadar, la ambele întruniri ale comitetului de monitorizare ISPA care s-au desfășurat în Croația în 2010 au participat reprezentanți ai BERD.

Contribuția la politicile Uniunii Europene

ACHIZIțII PUBLICE

Una dintre provocările importante ale implementării proiectelor ISPA a fost îndeplinirea obligațiilor juridice privind derularea unor achiziții publice sigure, echitabile și transparente, astfel cum sunt definite în regulile PRAG. Dificultățile în respectarea PRAG au dus la întârzieri în implementarea proiectelor ISPA. Delegația UE la Zagreb a continuat să intervină pentru a asigura aplicarea corectă a procedurilor și corectarea erorilor.

Prin urmare, aprobarea ex-ante de către Comisie a procedurilor de ofertare și de contractare în cazul proiectelor ISPA continuă să fie pe deplin justificată întrucât s-a renunțat la planurile de trecere la regimul SEID (a se vedea punctul 15). În sistemul actual de aprobare ex-ante și în conformitate cu decizia SID privind atribuirea competențelor de gestionare, numai CFCA joacă rolul de autoritate de contractare cu responsabilități în implementarea proiectelor, în timp ce Comisia aprobă fiecare etapă a procedurii de achiziții publice. Prin urmare, cu toate că nu este parte contractantă, Comisiei îi revin o parte din responsabilitățile comune privind corectitudinea procedurii de achiziții publice (contractele încheiate între beneficiari și contractanți fără acordul Comisiei nu sunt valabile).

POLITICA ÎN DOMENIUL CONCURENțEI

Având în vedere că asistența ISPA este destinată în special acoperirii unor cheltuieli publice – sau echivalente – privind servicii de utilitate publică, în general nu există probleme de incompatibilitate cu dispozițiile UE în domeniul concurenței. În măsura în care normele privind achizițiile publice nu sunt încălcate și atunci când este garantat accesul liber la aceste infrastructuri pentru toți operatorii economici care îndeplinesc cerințele tehnice și juridice necesare, această asistență nu oferă niciun avantaj special anumitor societăți.

POLITICA DE MEDIU

Furnizând asistență directă pentru proiectele de mediu prioritare, ISPA contribuie la punerea în aplicare a politicii de mediu și la respectarea standardelor UE în Croația. Experiența dobândită prin elaborarea și implementarea proiectelor contribuie la consolidarea capacității administrative în sectorul mediului. Proiectele de mediu și experiențele ISPA au pregătit terenul pentru un număr mai mare de proiecte de mediu care sunt finanțate în prezent în cadrul IPA.

POLITICA ÎN DOMENIUL TRANSPORTULUI

Rețelele de transport din Croația, aprobate în conformitate cu TINA (Transport Infrastructure Needs Assessment – evaluarea necesităților privind infrastructura de transport) și REBIS (Regional Balkans Infrastructure Study – studiul privind infrastructurile de transport în regiunea Balcanilor), s-au dezvoltat în cadrul coridoarelor de transport paneuropene. Mai multe dintre acestea traversează teritoriul Croației, printre care coridorul VII (Dunăre), coridorul X (Salzburg-Ljubljana-Zagreb-Belgrad-Nis-Skopje-Veles-Salonic, inclusiv ramura Xa), precum și coridorul V, care are două ramuri în Croația (Vb – Budapesta, Zagreb Rijeka – și Vc – Budapesta, Sarajevo, Ploče). Aceste rețele au fost utilizate ca bază de planificare pentru strategia națională privind transporturile în scopuri ISPA. În consecință, singurul proiect ISPA în domeniul transporturilor (feroviare) face parte din rețelele TINA și REBIS, respectiv se referă la construirea sau reabilitarea unei secțiuni, a unui punct nodal sau a unei căi de acces la rețea. Rețelele TEN-T din Croația au fost proiectate pe baza recomandărilor SEETO (South East Europe Transport Observatory – Observatorul transporturilor din Europa de Sud-Est).

Coordonarea între instrumentele de preaderare

COORDONAREA CU IPA

Gestionarea de către aceleași servicii ale Comisiei a măsurilor ISPA și a programelor IPA din cadrul componentei de dezvoltare regională asigură coordonarea strânsă a activităților, complementaritatea acțiunilor sprijinite și continuitatea politicilor.

Publicitate

ACțIUNI PUBLICITARE

Reuniunea comitetului de monitorizare ISPA din iunie 2010 s-a desfășurat la Karlovac, unde investițiile în sectorul apei și apă uzată sunt sprijinite prin ISPA. Cu ocazia reuniunii a fost organizată o conferință de presă, urmată de o vizită la locul de desfășurare a proiectului. Mai mult, asistența UE este promovată pentru toate proiectele de investiție prin panouri publicitare și acțiuni publicitare în mass-media.

[1] Din 2006 nu s-a mai aprobat niciun proiect din cauză că în acel an s-a încheiat programul ISPA.

[2] Ca urmare a modificării Orientărilor pentru închiderea proiectelor prin Fondul de coeziune și foste proiecte ISPA 2000-2006 adoptate cu scopul de a prelungi data finală pentru eligibilitatea cheltuielilor până la 31 decembrie 2011, au fost adoptate dispoziții similare pentru proiectele ISPA care sunt în curs de aplicare în Croația. În Croația, a fost acordată o prelungire de un an pentru patru măsuri ISPA.

[3] Regulamentul (CE) nr. 1267/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999 de stabilire a unui instrument structural de preaderare (JO L 161, 26.6.1999, p. 73).

[4] Dispoziții care au fost eliminate însă începând cu 1 mai 2007 prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).

[5] La momentul redactării prezentului raport, declarația privind constatările preliminare a fost comunicată serviciilor Comisiei.