Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Digitalizarea și durabilitatea – statu-quoul și nevoia de acțiune din perspectiva societății civile”

(aviz exploratoriu)

(2020/C 429/24)

Raportor: Peter SCHMIDT (DE-II) Coraportor: István KOMORÓCZKI (HU-I)

Sesizare Președinția germană a UE, 7.4.2020 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului Data adoptării în secțiune 31.8.2020 Data adoptării în sesiunea plenară 17.9.2020 Sesiunea plenară nr. 554 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 216/2/3

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE solicită politici care să instituie și mai solid o economie digitală ce integrează valorile noastre societale, garantând astfel că o economie a bunăstării digitale este cât mai incluzivă cu putință, permițând lucrătorilor, consumatorilor, IMM-urilor, marilor companii și operatorilor economici nonprofit să beneficieze de aceasta în egală măsură, în special în zonele rurale. Aceste politici includ: — dezvoltarea unei politici fiscale pentru a asigura achitarea de către companiile digitale a contribuțiilor fiscale care le revin; — utilizarea Regulamentului general privind protecția datelor (RGPD) ca bază pentru dezvoltarea unei legislații separate privind protecția datelor la locul de muncă, pe platformele de comunicare socială și în comerțul electronic; — ajustarea legislației actuale în materie de concurență și monopol, pentru a reglementa piețele platformelor digitale; — încurajarea sistemelor software și a aplicațiilor cu sursă deschisă; — adoptarea unei abordări de tipul „bani publici – date publice”, astfel încât datele provenite din activitățile de cercetare care beneficiază de finanțare publică să fie puse la dispoziția publicului; — elaborarea unei politici strategice europene în materie de guvernanță a datelor, inclusiv a unei noi legislații privind „fiduciile de date publice”.

1.2. CESE solicită administrațiilor naționale și locale să sprijine platformele de partajare cooperative. De asemenea, solicită lanțuri de producție TIC transparente, echitabile și ecologice, standarde ambițioase în materie de energie și o extindere a Directivei UE privind proiectarea ecologică, solicitând Comisiei Europene: — să adapteze legislația UE pentru a face cumpărăturile online mai durabile și să elaboreze politici responsabile privind ambalarea, livrarea și returnarea ambalajelor; — să asigure protecția micilor operatori de pe piață împotriva platformelor monopoliste; — să elaboreze un set cuprinzător de criterii și indicatori pentru produsele software durabile și un permis pentru produsele digitale; — să îmbunătățească RGPD în ceea ce privește suficiența datelor și cuplarea datelor; — să impună restricții asupra publicității online pentru a crea spații fără publicitate.

1.3. Pandemia de COVID-19 a condus la o reducere bruscă și importantă a transporturilor, a producției și a consumului; utilizarea sporită a TIC a atenuat practicile de muncă și stilurile de viață mari consumatoare de energie. CESE solicită măsuri politice adecvate pentru a contribui la consolidarea acestor aspecte pozitive după pandemie. Aceasta ridică, în mod evident, întrebări mai ample cu privire la eficiența energetică a tehnologiilor de tip cloud și a centrelor de date care le sprijină. De exemplu: — stabilirea unui inventar UE al centrelor de date (care să acopere eficiența energetică, ciclul de viață, materialele de construcție etc.) și a unui sistem de tip „top-runner” (cea mai bună tehnologie disponibilă), pentru a asigura că centrele de date cu cea mai mare eficiență energetică devin norma; — solicitarea ca noile centre de date să funcționeze în proporție de 100 % pe baza resurselor de energie din surse regenerabile; — utilizarea inteligenței artificiale (IA) pentru a sprijini tranziția climatică și energetică; — propunerea de măsuri pentru soluții IA durabile.

1.4. CESE recunoaște importanța esențială a dezvoltării de orașe inteligente durabile, inclusiv a abordărilor inovatoare în materie de mobilitate integrată, energie și turism.

2. Cadru și context

2.1. Prezentul aviz a fost solicitat de Președinția germană a Consiliului și are ca scop examinarea celor două megatendințe globale, și anume digitalizarea și durabilitatea din perspectiva societății civile organizate la nivel european. CESE salută această abordare, menită să alinieze tranziția ecologică și cea digitală, deoarece această aliniere este elementul-cheie al prosperității și rezilienței viitoare a Europei.

2.2. Agendei 2030 a ONU 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale acesteia și acționează în contextul acordurilor internaționale privind schimbările climatice, cum ar fi Acordul de la Paris UE este pe deplin angajată în realizarea ( 1 ) și a celor(ODD) ale acesteia și acționează în contextul acordurilor internaționale privind schimbările climatice, cum ar fi ( 2 ) . Pentru a garanta punerea în aplicare adecvată a acestora, UE trebuie să elaboreze și să finalizeze o strategie generală pentru dezvoltarea durabilă.

2.3. Pactul verde – și social – european Platforma europeană a părților interesate privind economia circulară plan de acțiune pentru economia circulară CESE salută ( 3 ) (PVE) și Fondul pentru o tranziție justă al acestuia, întrucât acestea ar urma să asigure investițiile la scară largă necesare pentru o tranziție justă către o economie neutră din punct de vedere climatic. CESE consideră că ( 4 ) reprezintă un element-cheie pentru realizarea obiectivelor noului ( 5 ) și își exprimă dorința de a continua această colaborare. CESE subliniază faptul că UE trebuie să se asigure că digitalizarea contribuie la punerea în aplicare a Pactului verde european.

2.4. Next Generation EU CESE salută pachetul de redresare și reconstrucție al UE, ( 6 ) , care are ca scop sprijinirea celor care au fost cel mai puternic afectați din punct de vedere economic de criza generată de COVID-19.

2.5. Pandemia de COVID-19 este o ocazie de a reflecta asupra modului în care putem remodela și inova economia pentru a o face mai durabilă din punct de vedere social și al mediului; criza nu ar trebui să abată UE de la obiectivele sale verzi și de durabilitate.

2.6. economie a bunăstării CESE solicitase anterior o ( 7 ) durabilă și inclusivă care să fie benefică atât pentru populație, cât și pentru planetă; aceasta presupune utilizarea adecvată a digitalizării în scopul realizării acestui obiectiv.

2.7. consumul durabil CESE consideră că o abordare sistematică a UE în ceea ce privește ( 8 ) reprezintă unul dintre elementele constitutive esențiale ale viziunii strategice a CESE pentru o economie a bunăstării, durabilă și care nu lasă pe nimeni în urmă.

2.8. cale europeană către un viitor digital CESE a pledat pentru o ( 9 ) , bazată pe valori sociale și standarde etice europene, pentru a asigura valorificarea oportunităților digitale pentru economie și protejându-ne, în același timp, viața privată și autodeterminarea și respectând limitele planetare.

2.9. Carte albă privind inteligența artificială Recenta ( 10 ) a Comisiei propune o strategie menită să asigure preluarea IA la nivelul UE, iar CESE sprijină ambițiile Comisiei de a transforma UE în lider internațional în domeniul cercetării și dezvoltării IA și, astfel, de a îmbunătăți competitivitatea Europei la nivel global ( 11 ) . În același timp, CESE ar dori ca strategia privind IA să fie mai bine integrată în strategiile actuale de dezvoltare durabilă ale UE.

2.10. CESE invită toate părțile interesate să examineze impactul digitalizării asupra diferitelor sectoare și asupra obiectivelor de dezvoltare durabilă în ceea ce privește infrastructura de bază, capacitarea și transformarea.

3. Către o digitalizare sănătoasă pe plan social, ecologic și economic

3.1. Reflectând în pauza cauzată de COVID-19, putem vedea în mod clar că o revoluție digitală durabilă atrage după sine alinierea cu factorii umani, precum și menținerea soluțiilor nedigitale, evaluarea atentă a riscurilor implicate și acordarea unei atenții speciale rezilienței. Abordarea decalajului digital dintre țările din întreaga lume, dar și din interiorul acestora, cu o atenție deosebită acordată statelor membre și având în vedere extinderea, va constitui o prioritate specială. Abordarea decalajului digital din interiorul statelor membre necesită investiții publice și private; pandemia a evidențiat atât oportunitățile, cât și dezavantajele comunicării digitale, în special pentru cei care locuiesc în zonele rurale.

3.2. Acest aviz se va axa pe ODD 8 (munca decentă), ODD 12 (consumul și producția) și ODD 13 (acțiuni de combatere a schimbărilor climatice) ( 12 ) și, în consecință, va stabili o legătură puternică între factorii de durabilitate socială și a mediului. Alinierea acestor preocupări este crucială pentru un tip de digitalizare benefică tuturor. Alte puncte de interes speciale includ educația digitală (ODD 4), orașele inteligente (ODD 11) și e-sănătatea (ODD 3) și recomandăm analize mai detaliate ale acestor domenii în contextul societății civile, în activitatea viitoare a CESE.

3.3. Pandemia a transformat multe dintre rutinele noastre zilnice într-o încercare pe teren la scară largă a implementării digitale: guvernele au închis temporar școlile, cerând elevilor, studenților și profesorilor să lucreze online, iar angajatorii au fost nevoiți să-și regândească rapid abordarea în ceea ce privește munca de la distanță. Pe măsură ce ieșim lent din starea de izolare, trebuie să reflectăm la cât de dezirabilă și adecvată este digitalizarea și la cum putem menține o echitate, atât în cadrul aceleiași generații, cât și între generații, aliniată cu obiectivele de dezvoltare durabilă în curs. CESE invită toate părțile interesate să examineze impactul acestui neașteptat „pas digital înainte” în contextul următoarelor trei dimensiuni ale digitalizării: infrastructura de bază, capacitarea și transformarea. Pentru a ilustra acest lucru, vă oferim exemplul propriului nostru mediu de educație și de lucru, însă recomandăm utilizarea sa euristică în alte domenii pentru a beneficia de aceste dimensiuni, cu avantajele și riscurile lor aferente.

3.3.1. Infrastructura digitală de bază

Deși ni se pare firesc ca internetul să asigure un acces aproape universal la cunoștințe pentru mulți dintre cei care ne aflăm în Europa, trebuie să continuăm să depunem eforturi pentru a îmbunătăți calitatea, siguranța, fiabilitatea, incluziunea și accesibilitatea serviciilor online. Pe măsură ce avansăm într-o eră tot mai dominată de IA, este esențial să analizăm experiențele științifice, societale și pedagogice și rezultatele acestei situații neașteptate, având în vedere cel mai recent raport referitor la IA al UNESCO (13). Suntem deja conștienți de importantele inegalități sociale în acest context, inclusiv de lipsa dispozitivelor electronice, a formării și a conectivității.

În conformitate cu principiul precauției, eventualii factori negativi ar putea include creșterea timpului petrecut la calculator, expunerea la dispozitive în general, postura, radiațiile, preocupările legate de impactul 5G asupra sănătății, „știrile false”, fraudele online, hărțuirea online și aspectele legate de supraveghere – toate acestea justificând serioase cercetări suplimentare.

3.3.2. Digitalizarea ca instrument pentru capacitare

În ceea ce privește avantajele, ne-am reamintit cu toții în mod dramatic potențialul digitalizării, ca instrument de capacitare în viața de zi cu zi. De exemplu, informațiile sunt ușor de accesat, ceea ce permite învățarea independentă și pe tot parcursul vieții și formule flexibile de lucru. Acest mediu versatil și bogat include materiale audio, video, sub formă de text, animații, medii de formare virtuale, chat-uri în direct, realitate augmentată și realitate virtuală pe o amplă gamă de subiecte adaptate programului și nevoilor noastre, indiferent dacă suntem elevi, studenți, angajați sau dacă doar dorim să dobândim noi cunoștințe sau competențe.

Internetul joacă, de asemenea, un rol de catalizator al mișcărilor societății civile și are o influență puternică mai ales în mobilizarea oamenilor de a se implica în acțiuni politice și de mediu, precum în cazul mișcării Fridays for Future (Vinerea pentru viitor) sau după cum au demonstrat în mod spectaculos manifestațiile din ultimii ani din Hong Kong.

În același timp, considerăm că utilizarea digitalizării „de înaltă tehnologie” nu conduce în mod necesar la o durabilitate sporită – de exemplu, comunitățile indigene sau grupurile de persoane în vârstă cu mai puține afinități pentru tehnologie tind să dispună de soluții mai durabile, nedigitale.

3.3.3. Digitalizarea ca instrument pentru transformare

Lecțiile învățate din această experiență de „laborator global” oferă o importantă ocazie de a trage concluzii cu privire la modul în care acest lucru va afecta evoluțiile viitoare, cum ar fi combinația ideală dintre învățarea la distanță adaptată și educația la fața locului. Instituțiile de top ale lumii oferă deja cursuri online deschise și în masă (MOOC), prin colaborări cum ar fi cea cu platforma Coursera, oferind fiecăruia o parte din avantajele unei universități ideale.

Implicațiile sociale și asupra mediului sunt impresionante. Au existat mai puține călătorii de afaceri, ceea ce a avut ca rezultat o reducere a poluării aerului și a mediului în general, mai puțin zgomot, o scădere a stresului uman, și este posibil ca unele dintre aceste noi modele să continue să existe și după redresare. Multe persoane au petrecut mai mult timp acasă/cu familia și au acordat o atenție specială furnizorilor locali, cum ar fi magazinele agroalimentare, deși este evident că alții au cunoscut și mari dificultăți.

În ceea ce privește infrastructura, aceasta este o ocazie perfectă pentru a aborda și a analiza chestiuni legate de investițiile de la nivelul comunităților și de eficacitatea costurilor.

3.4. ODD 8: Condiții de muncă decente și economia bunăstării

Digitalizarea dispune de un mare potențial în ceea ce privește economia bunăstării. Avantajele, însă, sunt inegal distribuite și există riscul ca o parte tot mai mare din capital și din active să fie acumulată de un număr restrâns de actori. Cea mai mare parte a platformelor digitale și a companiilor de software sunt situate în SUA și Asia (14). IMM-urile europene depind de serviciile acestora și, de exemplu, în cazul Fulfilment By Amazon, pierd o parte din vânzările proprii din cauza plăților de redevențe. Pentru a combate această tendință de oligopol, trebuie să construim o economie a bunăstării favorabilă incluziunii în Europa. CESE sprijină elaborarea unei politici fiscale pentru a asigura achitarea de către companiile digitale a contribuțiilor fiscale care le revin (15).

3.4.1. Digitalizarea și efectele acesteia asupra ocupării forței de muncă

Digitalizarea în mediul de lucru oferă numeroase oportunități pentru raționalizarea dezirabilă a muncii (16), de exemplu prin utilizarea „coboților” (17), dar implică și anumite riscuri dacă nu este integrată ferm în valorile noastre sociale și în standardele noastre etice europene printr-o abordare de tipul human-in-command (omul rămâne la comanda mașinii). Provocările specifice în acest context sunt:

— O modificare în raportul dintre locurile de muncă și venituri în noile segmente de activitate, cu companii digitale care generează mai multe vânzări cu mai puține locuri de muncă. Cea mai mare parte a studiilor științifice presupun că efectele nete ale digitalizării asupra pieței forței de muncă vor conduce la creșterea șomajului (18) (19) (20) (21) (22) (23).

— Precaritatea locurilor de muncă, care face să existe posibilitatea ca mai puține persoane să aibă locuri de muncă satisfăcătoare și bine plătite, în timp ce o parte tot mai mare dintre acestea se pot vedea constrânse la condiții instabile de muncă în așa-numita „economie la cerere”, caracterizată prin contracte de muncă cu fracțiune de normă, contracte pe termen scurt sau contracte de muncă cu zero ore (24) (25) (26) (27) (28).

— O polarizare a veniturilor, întrucât ponderea produsului intern brut (PIB) alocată pentru salarii scade, în timp ce ponderea venitului obținut din investiții (29) crește (30) (31) (32). Această polarizare a veniturilor poate diminua puterea de cumpărare (33) (34) (35).

— O tendință a externalizării muncii și controlului muncii. Câștigul de autonomie perceput atunci când se lucrează de la domiciliu nu ar trebui să afecteze interesele angajaților (de exemplu, un loc de muncă sigur, condiții de muncă stabile, dreptul de a se deconecta și protecția datelor de locul de muncă). Prin urmare, CESE solicită o interpretare solidă a RGPD al UE și propune instituirea unei legislații separate privind protecția datelor la locul de muncă.

— O utilizare direcționată a IA pentru a îmbunătăți funcționarea pieței forței de muncă, de exemplu, prin anticiparea nevoilor în materie de competențe sau a efectelor asupra orelor sau a condițiilor de muncă, cu scopul de a obține o economie a bunăstării. (Aceasta poate include considerente legate de introducerea unui venit de bază, o reducere a orelor pentru locurile de muncă cu normă întreagă sau a taxelor pentru locurile de muncă slab remunerate.)

3.4.2. Puterea prin acumularea de date

Ascensiunea „giganților digitali” și a monopolului și oligopolului au denaturat concurența. În plus, concentrarea de informații și cunoștințe are implicații asupra suveranității politice și a autodeterminării personale, întrucât părți semnificative din traficul de internet (de exemplu, datele personale sau legate de piață, știrile și discursurile publice) constituie apanajul unui număr restrâns de companii IT de la nivel global (din afara UE). CESE solicită Comisiei să ajusteze actuala legislație privind concurența și monopolul pentru a reglementa piețele platformelor digitale (36). CESE ia notă, de asemenea, de importanța protejării drepturilor cetățenilor în contextul RGPD și de faptul că caracterul exploatator al capitalismului supravegherii trebuie discutat și dezbătut în mod deschis.

Mai mult decât atât, platforme precum Amazon acționează tot mai mult ca participanți la piață în cadrul propriilor piețe, în timp ce controlează infrastructura economică (adică platformele de cumpărături, canalele de distribuție și publicitatea) pe care mii de vânzători concurenți își oferă propriile produse. Amazon utilizează aceste date provenite de la vânzători terți pentru a-și promova propriile produse, creând astfel un dezavantaj pentru concurenții săi (37). O revizuire a legislației în materie de concurență a UE și a liniilor Regulamentului privind investițiile străine directe (ISD) pentru India (38) ar putea identifica și sancționa astfel de practici abuzive.

Asigurarea neutralității noilor piețe ale platformelor digitale (39) este vitală pentru a garanta condiții echitabile pentru toți participanții la piață. CESE propune regulamente privind „monopolurile naturale” în economia digitală, pentru a asigura guvernanța acestora de către societatea civilă sau de către autoritățile publice (40). Aceasta include interoperabilitatea dintre platformele concurente pentru a asigura concurența la nivelul pieței digitale, de exemplu printr-o legislație privind interfețele predefinite obligatorii pentru schimbul de informații.

3.4.3. Guvernanța datelor: către o politică strategică a UE de guvernanță a datelor

CESE solicită Comisiei și statelor membre ale UE să favorizeze sistemele software și aplicațiile cu sursă deschisă, ca instrumente menite să încurajeze modele și aplicații de afaceri care să permită accesul deschis și distribuirea echitabilă a beneficiilor.

În plus, CESE pledează pentru o abordare de tipul „bani publici – date publice”, care ar impune ca proiectele de cercetare și dezvoltare care beneficiază de finanțare publică să publice datele, de exemplu, în conformitate cu licențele publice pentru „creative commons” sau pentru drepturile de autor.

În plus, CESE propune elaborarea unei politici strategice a UE de guvernanță a datelor pentru a găsi un echilibru între asigurarea faptului că datele sunt cât mai deschise cu putință și a faptului că operatorii economici publici și IMM-urile nu-și pierd activitatea principală în favoarea marilor companii de internet și date. În trecut, simplele „date deschise” au jucat un rol unilateral, constituind apanajul marilor companii de internet. CESE solicită instituirea unor „fiducii de date publice”, care să funcționeze ca intermediari între actorii care generează date și/sau intenționează să utilizeze datele. Diferite fiducii de date ar putea fi instituite pentru datele legate de mobilitate, datele legate de orașe etc. O nouă legislație este necesară pentru a crea mandate publice pentru organizațiile guvernamentale sau ale societății civile cu scopul de a găzdui astfel de fiducii de date, inclusiv pentru a decide cu privire la accesul și distribuirea beneficiilor produselor și serviciilor. Datele relevante pentru serviciile publice ar trebui să garanteze un echilibru între inovațiile antreprenoriale, suveranitatea publică, drepturile la accesul universal și bunăstarea cetățenilor. Privind în perspectivă, este esențial să se continue dezvoltarea tehnologiilor de blockchain și să se asigure transparența algoritmică.

3.5. ODD 12: Consumul și producția responsabile

Aplicațiile digitale au un mare potențial de a crește consumul durabil (41), motiv pentru care CESE solicită administrațiilor naționale și locale să sprijine platformele de partajare cooperative, precum și platformele de comerț electronic care oferă produse durabile (42). Un nou sistem durabil și inteligent privind etichetarea produselor alimentare durabile, potrivit sugestiei recente a CESE, ar furniza informații cuprinzătoare despre produse (43), în scopul de a promova alegeri durabile în rândul consumatorilor și de a conduce la o alimentație mai sănătoasă (44).

Pentru a crește durabilitatea cumpărăturilor online, CESE propune o legislație a UE care să promoveze bune practici pentru a reduce ambalajele returnate (de exemplu, prin limitarea returnării gratuite) (45), a interzice distrugerea ambalajelor returnate, a grupa livrările și a crește cotele de utilizare a mașinilor de livrare.

O proporție de 60 % din traficul de date este reprezentată de transmisiile video prin flux continuu. Astfel a arătat cum limitarea voluntară pe durata pandemiei de COVID-19, alternativele cu rezoluție redusă sunt acceptate la scară largă și sunt mai durabile, trebuind, prin să fie încurajate.

3.5.1. Sisteme TIC durabile

Producția de hardware TIC ar trebui să aplice standardele economiei circulare. Problemele includ exploatarea minieră a pământurilor rare și a altor materiale și producția de dispozitive care deseori implică condiții inferioare de muncă și de mediu (de exemplu, în China și în alte țări din regiunea de sud a lumii).

CESE solicită mai multă transparență în ceea ce privește lanțurile de producție a TIC. Avem nevoie de o extindere a Directivei privind proiectarea ecologică (46) pentru a include standarde cuprinzătoare de producție, inclusiv (i) materiale durabile (resurse reciclabile și regenerabile); (ii) proiectarea de sisteme hardware (maximizarea longevității – dispozitivele să fie modulare și reparabile); (iii) actualizarea sistemelor software să dureze până la sfârșitul duratei de viață fizică a produsului; (iv) perioade de garanție extinse; (v) reutilizarea dispozitivelor funcționale și creșterea gradului de reciclare a materialelor; (vi) standarde ambițioase în materie de energie, inclusiv un regulament dinamic de tip „top-runner”, în care produsul cel mai eficient din punct de vedere energetic să devină standardul minim; (vii) standarde de durabilitate pentru dezvoltarea de software și de aplicații, stimulând dezvoltatorii să proiecteze software astfel încât traficul de date și utilizarea sistemului hardware pe durata aplicației să fie cât mai reduse cu putință. CESE salută Karlskrona Manifesto for Sustainability Design (Manifestul Karlskrona pentru proiectare durabilă) și solicită Comisiei să dezvolte criterii cuprinzătoare pentru produsele software durabile (47) (48).

3.5.2. Lanțuri de producție transparente

Digitalizarea trebuie să sporească transparența și responsabilitatea de-a lungul lanțurilor de producție. CESE salută propunerea din cadrul Directivei privind proiectarea ecologică, reiterată de guvernul german în recentul său document „Agenda de politică digitală pentru mediu”, de a institui un „permis pentru produsele digitale”, cu informații privind materialele și standardele din producție pentru a identifica lacunele de la nivelul producției durabile, în conformitate cu strategia europeană privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (49), inclusiv în materie de standarde de muncă.

3.5.3. Consolidarea platformelor cooperative

CESE solicită Comisiei și statelor membre ale UE să încurajeze dezvoltarea platformelor online cooperative, care funcționează ca intermediari neutri pentru o mai bună distribuire a beneficiilor în rândul producătorilor/furnizorilor de servicii și pentru a include cetățenii/consumatorii în guvernanță, procesul decizional și distribuirea beneficiilor.

De exemplu, federația CoopCyle, gestionată în regim cooperativ, furnizează software-ul de platformă pentru cooperativele de livrare de biciclete în nouă orașe europene. Platforma de închirieri Fairbnb înglobează orașe și regiuni ca părți interesate. Prin donarea a 50 % din veniturile sale către proiectele comunității locale, aceasta contribuie la o nouă înțelegere a turismului european de care beneficiază atât turiștii, cât și gazdele.

CESE solicită sprijin politic pentru a ajuta aceste platforme să își extindă activitatea la nivelul întregii Europe. Regulamentele în materie de achiziții publice ar trebui să fie adaptate pentru a asigura faptul că autoritățile locale le pot oferi un tratament preferențial.

3.5.4. Publicitatea online și consumul

CESE este preocupat de tendința tot mai mare a platformelor de comerț electronic care încurajează forme de consum lipsite de durabilitate. Urmărirea deciziilor de achiziționare online și personalizarea anunțurilor publicitare încurajează un consum în masă nesustenabil. CESE consideră că utilizarea datelor în scopurile unor terțe părți nu este suficient soluționată în RGPD și solicită Comisiei să îmbunătățească această legislație în ceea ce privește principiul suficienței datelor (minimizarea datelor) și al cuplării datelor.

De asemenea, CESE solicită restricții pentru publicitatea online. În multe state membre, publicitatea este interzisă în spații publice cum ar fi școlile. CESE dorește să sprijine spațiile fără publicitate pe internet, în special în ceea ce privește motoarele de căutare și platformele de comunicare socială. CESE notează că aproape jumătate din toate veniturile de la nivel global obținute din publicitatea online [peste 300 de miliarde USD pe an (50)] ajung la companiile din SUA: Google și Facebook.

CESE salută inițiativele precum „Asistentul pentru consum ecologic”, bazat pe inteligența artificială, dezvoltat în prezent de Centrul digital Einstein și Ecosia.org, care intenționează să promoveze motoarele de căutare pentru a ajuta consumatorii să achiziționeze produse și servicii mai durabile.

3.6. ODD 13 Acțiuni pentru combaterea schimbărilor climatice

3.6.1. Digitalizarea pentru protecția mediului și combaterea schimbărilor climatice

CESE salută soluțiile digitale care permit protecția mediului și transformarea durabilității în domeniile transporturilor, sistemelor energetice, clădirilor, agriculturii, precum și în alte sectoare. De exemplu, un studiu efectuat în Elveția a constatat că TIC ar putea contribui la economisirea a până la 6,99 milioane de tone de CO2-echivalent (CO2e) pe an, cu o amprentă de carbon proprie de 2,69 milioane de tone de CO2e pe an (51). Alte studii au identificat un potențial chiar mai mare (52). Cu toate acestea, CESE observă că digitalizarea generală a economiei și a societății nu a contribuit, până în prezent, la reducerea cererii de energie și a emisiilor de dioxid de carbon (53). Prin urmare, exploatarea potențialului TIC pentru a contribui la protecția climei și a mediului necesită politici de sprijin, de exemplu, pentru a atenua efectele de rebound și de inducție.

3.6.2. Consumul de energie al fermelor de servere

Tehnologiile de tip cloud constau în centre de date fizice, care necesită multe resurse pentru a fi construite și multă energie pentru a funcționa. CESE solicită Comisiei să colaboreze cu statele membre ale UE pentru a institui un inventar al UE pentru centrele de date, acoperind eficiența energetică, ciclul de viață și materialele de construcție. În plus, CESE ar aprecia adoptarea de către Comisie a unei legislații privind integrarea centrelor de date în clădirile și zonele comerciale urbane, pentru a profita cât mai mult cu putință de căldura reziduală.

CESE recomandă stabilirea unui sistem de tip „top-runner”, în care centrele de date cele mai eficiente din punct de vedere energetic să devină norma. CESE ar aprecia încheierea unui acord comun între statele membre cu scopul de a mandata construcția de noi centre de date cu 100 % energie din surse regenerabile.

CESE recomandă utilizarea IA pentru a sprijini protecția publică a climei și tranziția energetică.

— Astfel cum se propune în Cartea albă privind AI, Comisia ar trebui să prezinte măsuri privind modul în care statele membre pot promova soluții IA durabile.

— Vehiculele autonome ghidate de IA ar putea reduce emisiile de gaze cu efect de seră în transportul urban prin algoritmi de optimizare a traficului/conducere ecologică sau servicii de co-voiajare cu flote de vehicule autonome și complet electrice.

— IA poate crește predictibilitatea cererii și a ofertei de surse regenerabile de energie de-a lungul unei rețele de distribuție sau poate îmbunătăți stocarea energiei, eficiența și gestionarea sarcinilor.

3.7. Orașe inteligente și alte exemple

CESE salută aplicațiile bazate pe cloud ale tehnologiilor orașelor inteligente care gestionează date în timp real pentru a permite un proces decizional îmbunătățit, precum colectarea raționalizată a gunoiului, reducerea congestionării traficului, îmbunătățirea calității aerului și îmbunătățirea distribuției de energie (cu sisteme energetice cu surse 100 % regenerabile, gestionarea rețelelor și fluctuația cererii și ofertei de energie electrică).

3.7.1. Un domeniu-cheie este cel al mobilității, incluzând conceptul de mobilitate ca serviciu (MaaS) care catalizează utilizarea îmbunătățită a spațiului, datelor și infrastructurii publice pentru a reduce emisiile de carbon prin integrarea transportului public și privat. Transportul multimodal, inclusiv utilizarea în comun a bicicletelor, co-voiajarea, transportul public, transportul cu taximetrele și alte moduri, poate face transportul public și transportul partajat mult mai atractive și poate reduce dependența de autoturisme. Iată trei modele de prim-plan din statele membre: — Amsterdam partajează date de trafic cu părțile interesate pentru a permite dezvoltarea de aplicații cartografice integrate în transportul public. — Celebra linie9 de metrou din Barcelona va funcționa pe o distanță de 47,8 km, cu trenuri fără conducător, către aeroport și stații de tren. — Sistemul de biciclete inovator și inteligent din Copenhaga este creat pentru a monitoriza și a gestiona calitatea aerului și congestionarea traficului.

3.7.2. CESE salută politicile inteligente și durabile ale orașului Barcelona, precum și proiectele UE privind orașele inteligente, cum ar fi: — Proiectul REMOURBAN (54) va testa o serie de inovații tehnice și modele de afaceri pentru renovarea orașului, implicând orașul Valladolid (Spania) și eventual orașele Seraing (Belgia) și Miskolc (Ungaria). — Orașele turistice precum Valencia (Spania), Dresda (Germania) și Antalya (Turcia) sunt „farurile” proiectului UE privind orașele inteligente, MAtchUP (55).

3.7.3. Turismul durabil este elementul-cheie al redresării în urma COVID-19. Ar trebui să pornim de la cele mai recente avize ale CESE pe această temă certificare prin etichetă ecologică . este elementul-cheie al redresării în urma COVID-19. Ar trebui să pornim de la cele mai recente avize ale CESE pe această temă ( 56 ) . În special, ar trebui să încurajăm mijloacele de transport nepoluante precum bicicletele și transportul în comun, să dezvoltăm motoarele aeronautice din ce în ce mai eficiente din punct de vedere al consumului de carburant și să promovăm renovarea unităților de găzduire cu

3.7.4. digitalizarea agriculturii și face trimitere la cel mai recent aviz al CESE referitor la strategia Comisiei „De la fermă la consumator” CESE salută abordările durabile în ceea ce priveșteși face trimitere la cel mai recent aviz al CESE referitor la strategia Comisiei „De la fermă la consumator” ( 57 ) . Ambiția Comitetului este de a garanta că exploatațiile agricole de dimensiuni mici și mijlocii beneficiază și ele de soluțiile digitale în perspectiva tranziției agroecologice necesare, dacă doresc acest lucru, cu condiția de a fi sustenabile din punct de vedere financiar și de a rămâne sub controlul fermierilor înșiși. Există nenumărate aplicații tehnologice inovatoare, multe dintre acestea oferind beneficii clare pe măsură ce societatea se îndreaptă către o producție mai durabilă a produselor alimentare (de exemplu, drone pentru monitorizarea culturilor și a animalelor, roboți pentru semănat, plivit, recoltat sau muls, precum și posibilitatea unor „exploatații agricole verticale” în orașe cu o utilizare mult mai redusă a apei și cu aprovizionare locală). În acest context, încurajăm coproprietatea, sistemele de date partajate ( 58 ) și alte modele inovatoare. Gestionarea revoluției digitale în agricultură prezintă provocări complexe și remarcăm importanța inițiativelor precum FAIRshare (59) pentru promovarea utilizării instrumentelor digitale cu scopul de a optimiza practicile agricole. În acest context, este deosebit de important să se consolideze competențele și încrederea și în același timp să fie abordată problema specială a decalajului digital în mediul rural.

3.7.5. E-sănătatea este esențială pentru procesele decizionale informate, bazate pe dovezi, pentru transparența proceselor de îngrijire medicală, reducerea erorilor, îmbunătățirea preciziei diagnosticelor și a eficacității costurilor, precum și pentru reducerea timpilor de așteptare și a deșeurilor. Distanțarea socială și măsurile de carantină impuse de pandemie au determinat o conștientizare mult mai amplă a potențialului e-sănătății.

Bruxelles, 17 septembrie 2020. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) https://www.un.org/sustainabledevelopment/development-agenda/

(2) https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement

(3) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/european-green-deal-communication_en.pdf

(4) Platforma europeană a părților interesate privind economia circulară (ECESP), https://circulareconomy.europa.eu/platform/en

(5) Planul de acțiune pentru economia circulară (CEAP), https://ec.europa.eu/environment/circular-economy/

(6) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/factsheet_1_en.pdf

(7) Avizul CESE pe tema „Economia durabilă de care avem nevoie” (JO C 106, 31.3.2020, p. 1).

(8) Avizul CESE pe tema „Către o strategie a UE pentru consum durabil” (a se vedea pagina 51 din prezentul Jurnal Oficial).

(9) Avizul CESE pe tema „Conturarea viitorului digital al Europei” (JO C 364, 28.10.2020, p. 101)).

(10) Cartea albă pe tema „Inteligența artificială – O abordare europeană axată pe excelență și încredere”, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/commission-white-paper-artificial-intelligence-feb2020_ro.pdf

(11) În acest context, competitivitatea nu trebuie definită doar prin cantitate, ci și prin calitate, pentru echilibra prosperitatea economică, aspectele legate de mediu și incluziunea socială.

(12) Acestea sunt obiectivele de dezvoltare durabilă cel mai des menționate, potrivit celei de a șaptea revizuiri anuale a raportării și publicării de informații corporative legate de mediu, societate și guvernanță (7th annual review of corporate environmental, social and governance reporting and disclosure), din 2019, a Consiliului Mondial de Afaceri pentru Dezvoltare Durabilă.

(13) UNESCO: Steering AI and advanced ICTs for knowledge societies: a Rights, Openness, Access, and Multi-stakeholder Perspective (Orientarea utilizării IA și a tehnologiilor informației și comunicațiilor avansate către societățile cunoașterii: o perspectivă asupra drepturilor, deschiderii, accesului și multilateralității).

(14) Cum ar fi Google/Alphabet, Apple, Facebook, Amazon sau Microsoft în SUA și Alibaba sau Tencent în China.

(15) Cum ar fi impozitul pe servicii digitale introdus în Franța; totuși, acest lucru a fost perceput ca fiind discriminatoriu față de companiile din afara UE.

(16) Raționalizarea ca urmare a robotizării, automatizarea, IA, îmbunătățirea eficienței forței de muncă și schimbările sectoriale.

(17) Un cobot este un robot colaborativ care poate lucra împreună cu oamenii prin preluarea sarcinilor repetitive, neplăcute sau periculoase și prin crearea de noi sarcini care sunt mai satisfăcătoare.

(18) Muro/Maxim/Whiton, Automation and Artificial Intelligence: How machines are affecting people and places (Automatizarea și inteligența artificială: modul în care mașinile afectează oamenii și locurile), 2019.

(19) Frey/Osborne, The future of employment: How susceptible are Jobs to Computerisation? (Viitorul ocupării forței de muncă: în ce măsură pot fi automatizate locurile de muncă?), 2013. Autorii nu fac nicio declarație precisă cu privire la rapiditatea cu care se va desfășura acest proces; ei vorbesc, în schimb, în termeni relativ vagi, de unul sau două decenii.

(20) Ziehran/Gregory/Arntz, The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis (Riscul automatizării locurilor de muncă în țările OCDE: o analiză comparativă), documentele de lucru ale OCDE în domeniul social, al ocupării forței de muncă și al migrației, 2016.

(21) Federația Internațională de Robotică: The Impact of Robots on Productivity, Employment and Jobs (Impactul roboților asupra productivității, ocupării forței de muncă și locurilor de muncă), 2017.

(22) Ziehran/Gregory/ Arntz: Racing With or Against the Machine? (Cursă cu mașina sau împotriva mașinii?), 2016.

(23) Forumul Economic Mondial: Raportul privind viitorul locurilor de muncă, 2018.

(24) Muntaner, Digital Platforms, Gig Economy, Precarious Employment, and the Invisible Hand of Social Class (Platforme digitale, economie la cerere, locuri de muncă precare și mâna invizibilă a clasei sociale), 2018.

(25) Pentru o tipologie a platformelor de „crowdwork”, a se vedea: Howcroft/Bergvall-Kåreborn, A Typology of Crowdwork Platforms (O tipologie a platformelor de „crowdwork”), 2019.

(26) Uws et al., Crowd work in Europe: Preliminary results from a survey in the UK, Sweden, Germany, Austria and the Netherlands („Crowdwork” în Europa: rezultate preliminare ale unei anchete efectuate în Regatul Unit, Suedia, Germania, Austria și Țările de Jos), 2016.

(27) Berg, Income security in the on-demand economy: Findings and policy lessons from a survey of crowdworkers (Siguranța veniturilor în economia la cerere: constatări și lecții în materie de politici în urma unei anchete efectuate în rândul lucrătorilor de tip „crowdworker”), 2015.

(28) Bartmann, The Return of the Servant (Întoarcerea servitorului) 2016.

(29) Incluzând valorile și dividendele acționarilor obținute din platformele digitale, firmele care indică direcția în ceea ce privește IA, robotizarea etc.

(30) Stockhammer, Determinants of the Wage Share (Factorii determinanți ai ponderii veniturilor salariale), 2017.

(31) Hudson, The Road to Debt Deflation, Debt Peonage, and Neofeudalism (Calea către deflația datoriilor, sclavia debitorilor și neofeudalism), 2017.

(32) Lange/Santarius, Smart Green World? Making Digitalisation Work for Sustainability (O lume verde inteligentă? Utilizarea digitalizării în folosul durabilității) 2020.

(33) Cf. Staab, The consumption dilemma of digital capitalism (Dilema capitalismului digital privind consumul), 2017.

(34) Summers, Larry Summers at IMF Economic Forum (Larry Summers în cadrul Forumului Economic al FMI), 2013.

(35) Teulings/Baldwin, Secular Stagnation: Facts, Causes and Cures (Stagnare seculară: fapte, cauze și soluții), 2014.

(36) De exemplu, motoarele de căutare sau internetul obiectelor, comerțul electronic și platformele de comunicare socială.

(37) Feiner, Amazon admits to Congress that it uses ‘aggregated’ data from third-party sellers to come up with its own products (Amazon recunoaște în cadrul Congresului că utilizează date „agregate” provenite de la vânzători terți pentru a-și propune propriile produse), 2019.

(38) Regulamentul privind investițiile străine directe (ISD) pentru India 5.2.15.2.4. v: „O entitate care deține participații la capitalul unei entități de pe piața comerțului electronic […] nu-și va putea vinde produsele pe platforma gestionată de o astfel de entitate de pe piață.”

(39) În special cele care operează în domeniul bunurilor publice (sănătate, mobilitate, oraș).

(40) De exemplu, un motor de căutare public, un server cloud GAIA X sau platforme de comunicare socială guvernate de societatea civilă.

(41) Cum ar fi partajarea achizițiilor (și a experiențelor) între consumatori, comerțul în barter la mâna a doua, forme digitale de „prosum”, platforme digitale locale pentru promovarea afacerilor locale și, acolo unde este cazul, lanțuri de aprovizionare scurte.

(42) De exemplu, „La ruche qui dit oui”, o platformă belgiană cu producție organică și sezonieră.

(43) Cum ar fi informațiile referitoare la producție, efectele asupra mediului, compoziția, utilizarea, potențialul de reparare și potențialul de utilizare a oricărui produs dat.

(44) Avizul CESE pe tema „Promovarea unei alimentații sănătoase și durabile în UE” (JO C 190, 5.6.2019, p. 9).

(45) Trebuie remarcat faptul că, în medie, din opt pachete achiziționate online, unul este returnat. https://www.salecycle.com/blog/featured/ecommerce-returns-2018-stats-trends/

(46) Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).

(47) C. Becker et al. (2015), Sustainability Design and Software: The Karlskrona Manifesto (Proiectare și software durabile: Manifestul Karlskrona), în cadrul celei de a 37-a Conferințe internaționale privind proiectarea sistemelor software a IEEE/ACM, p. 467-476, doi: 10.1109/ICSE.2015.179.

(48) A se vedea, de asemenea, Kern et al. (2018), Sustainable software products – Towards assessment criteria for resource and energy efficiency (Produse software durabile – Către criterii de evaluare a eficienței resurselor și a eficienței energetice) Future Generation Computer Systems, Bd. 86, S. 199-210, doi: 10.1016/j.future.2018.02.044.

(49) O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor [COM(2011) 681].

(50) Emarketer.com

(51) Hilty & Bieser (2017): Opportunities and risks of digitalisation for climate protection in Switzerland (Oportunități și riscuri ale digitalizării pentru protecția climei în Elveția).

(52) De exemplu, GESI/Accenture (2015): SMARTer2030. Soluții TIC pentru provocările secolului XXI.

(53) Lange & Santarius (2020): Smart Green World. Making Digitalization Work for Sustainability (O lume verde și inteligentă. Digitalizarea în serviciul sustenabilității); Lange, Pohl & Santarius (2020): Digitalization and Energy Consumption. Does ICT Reduce Energy Demand? (Digitalizarea și consumul de energie. TIC reduc consumul de energie?)

(54) http://www.remourban.eu/

(55) https://www.matchup-project.eu/

(56) Avizele CESE pe temele „Comerțul internațional și turismul – o agendă globală privind dezvoltarea durabilă” (JO C 14, 15.1.2020, p. 40) și Turism și transport în 2020 și ulterior (a se vedea pagina 219 din prezentul Jurnal Oficial).

(57) Avizul CESE pe tema „De la fermă la consumator: o strategie alimentară durabilă”, 2020 (a se vedea pagina 268 din prezentul Jurnal Oficial).

(58) Cum ar fi JoinData, o platformă de date independentă pentru fermieri (join-data.nl).

(59) https://www.h2020fairshare.eu/