P9_TA(2022)0139

Obținerea independenței economice a femeilor prin antreprenoriat și activități independente

Rezoluția Parlamentului European din 3 mai 2022 referitoare la obținerea independenței economice a femeilor prin antreprenoriat și activități independente (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Parlamentul European,

— având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

— având în vedere articolul 21 alineatul (1), articolul 23 și articolul 33 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

— având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda europeană pentru competențe în scopul promovării competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101),

— având în vedere studiul din 2020 al Direcției Generale Rețele de Comunicare, Conținut și Tehnologie din cadrul Comisiei intitulat „Women in the Digital Age”,

— având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la factorii externi care reprezintă obstacole în calea antreprenoriatului femeilor europene (1),

— având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la egalitatea de gen și capacitarea femeilor în era digitală (2),

— având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE (3),

— având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la capacitarea femeilor și a fetelor prin sectorul digital (4),

— având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la eliminarea decalajului digital dintre femei și bărbați: participarea femeilor la economia digitală (5),

— având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză (6),

— având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la Strategia UE privind egalitatea de gen (7),

— având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la promovarea egalității de gen în învățământul și carierele din domeniile științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) (8),

— având în vedere studiul intitulat „The Professional Status of Rural Women in the EU” (Statutul profesional al femeilor din mediul rural la nivelul UE) publicat în mai 2019 de către Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale din cadrul Direcției Generale Politici Interne,

— având în vedere studiul intitulat „Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries” (Creșterea nivelului de emancipare economică a femeilor prin antreprenoriat și conducere în cadrul întreprinderilor în țările OCDE), publicat de Direcția pentru Ocuparea Forței de Muncă, Muncă și Afaceri Sociale a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) în 2014,

— având în vedere studiul intitulat „International Survey of Adult Financial Literacy” (Studiu internațional privind alfabetizarea financiară a adulților), publicat de OCDE în 2020,

— având în vedere capitolul 2 din studiul intitulat „The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor 2019: politici pentru un antreprenoriat incluziv), publicat de OCDE în decembrie 2019,

— având în vedere indicele egalității de gen al Institutului European pentru Egalitatea de Gen (IEEG),

— având în vedere articolul 6 din Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap,

— având în vedere Obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD),

— având în vedere tabloul de bord „Femeile în domeniul digital”,

— având în vedere studiul intitulat „Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility” publicat în luna mai a anului 2020 de către Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale din cadrul Direcției Generale Politici Interne,

— având în vedere studiul intitulat „Funding women entrepreneurs – How to empower growth” publicat de Innovation Finance Advisory din cadrul Băncii Europene de Investiții în iunie 2020,

— având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A9-0096/2022),

A. întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală și un obiectiv esențial al UE și o condiție necesară de bază pentru ca femeile și fetele să-și exercite pe deplin de drepturile omului și întrucât aceasta este esențială pentru autonomizarea lor, pentru dezvoltarea întregului lor potențial și pentru realizarea unei societăți sustenabile și incluzive; întrucât discriminarea de gen bazată pe stereotipuri și inegalități, combinată cu discriminarea intersecțională pe motive, printre altele, de sex, rasă, origine etnică sau socială, dizabilități, orientare sexuală, identitate de gen sau exprimare de gen are consecințe sociale și economice negative și are un impact asupra modului în care femeile reacționează la provocări, inclusiv în ceea ce privește antreprenoriatul și exercitarea unei activități independente;

B. întrucât antreprenoriatul feminin stimulează emanciparea și capacitarea femeilor; întrucât, în perioada 2014-2018, venitul anual median pentru antreprenorii cu normă întreagă a fost egal pentru bărbați și femei (9); întrucât independența și capacitarea economică a femeilor este esențială pentru realizarea drepturilor lor și a egalității de gen și includ capacitatea de a participa în mod egal pe piețele muncii, accesul și controlul asupra resurselor de producție, controlul asupra timpului, vieții și corpului lor, dezvoltarea personală și o participare de substanță la procesul decizional economic la toate nivelurile; întrucât promovarea independenței economice necesită stimularea spiritului antreprenorial și a activităților independente ale femeilor și trebuie însoțită de măsuri adecvate pentru a asigura participarea egală a femeilor pe piața muncii, remunerarea egală pentru muncă egală sau muncă de valoare egală, accesul la muncă decentă și partajarea și recunoașterea responsabilităților casnice și de îngrijire;

C. întrucât femeile reprezintă cel mai valoroasă și mai mare sursă de potențial antreprenorial și de conducere neexploatat din Europa; întrucât, în perioada 2014-2018, probabilitatea de a-și înființa propria afacere a fost de două ori mai mare pentru femeile din OCDE decât pentru cele din UE (10); întrucât antreprenoarele și lucrătoarele independente reprezintă o sursă insuficient utilizată pentru creșterea economică sustenabilă, crearea de locuri de muncă și potențialul de inovare, și întrucât promovarea acestei surse este un instrument important în promovarea autonomizării și independenței economice a femeilor; întrucât capacitarea economică a femeilor stimulează productivitatea și sporește diversificarea economică și egalitatea veniturilor; întrucât activitatea independentă trebuie să fie recunoscută ca o formă de muncă care contribuie la crearea de locuri de muncă și la reducerea șomajului; întrucât studiile arată că femeile au adesea un stil de management și de conducere diferit de cel al bărbaților și că diversitatea de gen în cadrul echipelor este benefică pentru societate și economie (11); întrucât susținerea antreprenoarelor și a femeilor care desfășoară o activitate independentă ar crește și competitivitatea UE, drept pentru care toate activitățile antreprenoriale care creează locuri de muncă și venituri și, implicit, valoare adăugată pentru întreprinderi și societate, ar trebui promovate de UE și de statele sale membre;

D. întrucât femeile din regiunile rurale și defavorizate sunt mai susceptibile să se implice în activități antreprenoriale și independente decât cele din regiunile urbane și prospere din punct de vedere economic (12); întrucât oportunitățile de ocupare a forței de muncă pentru femeile din zonele rurale din UE sunt mai reduse comparativ cu cele ale bărbaților din zonele rurale și ale femeilor din zonele urbane; întrucât ponderea femeilor care desfășoară o activitate independentă în zonele rurale este ușor mai mare decât cea din totalul zonelor; întrucât 30 % dintre exploatațiile agricole din UE sunt conduse de femei cu statut de lucrătoare independente (13);

E. întrucât reprezentarea slabă a femeilor printre antreprenori ar trebui considerată o sursă neexploatată de inovare și dezvoltare, în special în contextul transformărilor verde și digitală ale Europei, precum și al redresării sale economice în urma crizei provocate de COVID-19; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat disproporționat femeile, în special pe cele care lucrează în locuri de muncă precare, în sectoare feminizate și în economia informală, având un impact economic și ocupațional semnificativ asupra lor datorită creșterii responsabilităților de îngrijire și casnice, a accesului restricționat la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile aferente (SSRD), precum și a violenței și hărțuirii de gen; întrucât economia europeană are potențialul de a beneficia de o creștere a PIB-ului cu 16 miliarde EUR încurajând mai multe femei să intre pe piața muncii din domeniul digital; întrucât îmbunătățirea egalității de gen și capacitarea antreprenoarelor sunt esențiale pentru accelerarea și consolidarea redresării europene;

F. întrucât Uniunea Europeană a rămas în urma SUA și a Chinei în domeniul dezvoltării tehnologiilor, de exemplu în sectorul inteligenței artificiale și al tehnologiilor blockchain; întrucât, în aprilie 2021, startup-urile cu cea mai mare valoare la nivel mondial erau, în majoritate, chineze și americane; întrucât Uniunea Europeană ar trebui să recunoască și să sprijine capacitățile de inovare ale femeilor europene în ceea ce privește dezvoltarea tehnologiilor;

G. întrucât femeile constituie doar 34,4 % dintre lucrătorii independenți din UE și 30 % dintre antreprenorii cu startup-uri, confirmând că cea mai mare disparitate de gen în activitatea antreprenorială există în țările cu venituri ridicate din Europa și America de Nord (14); întrucât numai 34 % dintre funcțiile de conducere din UE sunt ocupate de femei (15); întrucât experiența anterioară în funcții de conducere conferă persoanelor competențele și încrederea necesare pentru a fi proprietarii propriei afaceri (16); întrucât lipsa protecției sociale, cum ar fi concediul plătit de boală, de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului plătite, poate fi problematică pentru lucrătoarele independente în mai multe state membre; întrucât femeile care desfășoară activități independente sunt mai expuse riscului de a ajunge în sărăcie;

H. întrucât înființarea și administrarea unei întreprinderi este complexă în UE din cauza diferitelor cerințe și proceduri birocratice și administrative, ceea ce reprezintă un obstacol în calea încurajării unui număr mai mare de femei să devină antreprenoare; întrucât femeile se confruntă cu obstacole diferite față de bărbați, în special de natură economică, legislativă și socială, în contextul antreprenoriatului; întrucât aceste obstacole se configurează în jurul stereotipurilor de gen care contribuie la segregarea de gen în educație, la lipsa unei formări specifice, la un nivel mai scăzut de încredere antreprenorială, la un acces mai redus la informații, la sprijin financiar și guvernamental și la mai puține instrumente pentru rețelele sociale și de afaceri, prejudecăți de gen și dificultăți în concilierea vieții profesionale cu viața de familie, din cauza lipsei infrastructurilor de îngrijire, în special a serviciilor de îngrijire a copiilor, precum și din cauza stereotipului că femeile sunt cele care se ocupă de cea mai mare parte a activităților de îngrijire și casnice; întrucât femeile sunt mai susceptibile decât bărbații să raporteze că programul de lucru flexibil reprezintă motivația lor de a se implica în activități antreprenoriale și independente (17); întrucât spiritul antreprenorial al femeilor și activitățile independente pot constitui un instrument valoros pentru concilierea vieții profesionale cu viața personală; întrucât, în perioada 2014-2018, doar 34,5 % dintre femeile din UE și 37,7 % dintre femeile din OCDE considerau că dețin competențele și cunoștințele necesare pentru a-și începe propria afacere; întrucât femeile sunt cu aproape 10 % mai susceptibile să declare că se tem de eșec decât bărbații (18); întrucât există un decalaj între femei și bărbați în ceea ce privește alfabetizarea financiară; întrucât acest decalaj constituie o barieră pentru femei în calea accesului la finanțare și, în general, le împiedică să se implice cu încredere în activități economice și financiare (19);

I. întrucât structurile și stereotipurile dăunătoare perpetuează inegalitatea; întrucât rolurile și stereotipurile tradiționale de gen influențează în continuare repartizarea sarcinilor între femei și bărbați acasă, la școală, la locul de muncă și în societate; întrucât activitățile neremunerate de îngrijire și activitățile casnice sunt efectuate preponderent de femei, ceea ce are un impact asupra ocupării forței de muncă și a evoluției în carieră și contribuie la disparitatea salarială de gen și diferența de pensii între femei și bărbați; întrucât măsurile privind echilibrul între viața profesională și cea privată, cum ar fi Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, trebuie transpuse urgent și corespunzător de către statele membre și completate cu măsuri suplimentare pentru a implica mai mulți bărbați în munca neremunerată;

J. întrucât accesul la rețele, mentoratul și promovarea antreprenoarelor ca modele de urmat sunt importante pentru a încuraja femeile să se gândească la o carieră în antreprenoriat și pentru a crește gradul de emancipare economică a femeilor; întrucât diversitatea modelelor de urmat poate atrage femei din medii diferite;

K. întrucât unele întreprinderi private au inclus în cadrul strategiilor lor de responsabilitate socială a întreprinderilor (RSI) acțiuni precum mentoratul, networkingul și sprijinul pentru a spori accesul femeilor la finanțare și la tehnologie cu scopul de a susține antreprenoriatul în rândul femeilor;

L. întrucât statisticile arată că antreprenoarele întâmpină mai multe dificultăți decât bărbații în a obține finanțare și capital; întrucât companiile conduse de femei continuă să reprezinte doar o mică parte a celor care beneficiază de investiții; întrucât echipele fondatoare formate exclusiv din bărbați au primit 93 % din capitalul investit în companiile europene de tehnologie în 2018 (20); întrucât doar 32 % din fondurile cu capital de risc au fost alocate companiilor care au cel puțin o femeie în funcții de conducere (21); întrucât inovațiile femeilor sunt mai rar identificate și recunoscute ca fiind inovații și idei promițătoare; întrucât, în pofida sprijinului financiar mai scăzut acordat companiilor conduse de femei din regiunea Europei Centrale și de Est, depășesc cu 96 % în performanță companiile înființate de bărbați în ceea ce privește productivitatea capitalului (22);

M. întrucât datele arată că antreprenoarele generează mai multe venituri, chiar dacă au o susținere financiară mai redusă;

N. întrucât doar 10 % dintre investitorii providențiali din Europa sunt femei (23) și femeile sunt subreprezentate în special în rândul investitorilor de capital privat în domeniul digitalizării; întrucât doar 10 % dintre toate posturile de conducere din firmele de investiții private și capital de risc de pe plan mondial (24) sunt ocupate de femei; întrucât mai multe studii arată că managerii de investiții tind să acorde capital și să angajeze persoane care le seamănă, ceea ce care dezavantajează clar femeile, în special pe cele care provin din medii diferite și care se confruntă cu discriminare intersecțională, pe motive de origine rasială, etnică sau socioeconomică, printre altele; întrucât firmele de capital de risc cu parteneri femei sunt de două până la trei ori mai susceptibile să investească în întreprinderi conduse de femei (25); întrucât absența femeilor în funcții de decizie în firmele de capital de risc este una dintre sursele principale ale deficitului persistent de finanțare pentru companiile conduse de femei la nivelul UE (26); întrucât o altă cauză majoră a disparității persistente de finanțare pentru companiile conduse de femei în UE este faptul că femeile sunt mai puțin înclinate decât bărbații să recurgă finanțare externă, cum ar fi împrumuturile bancare, capitalul de risc sau finanțarea prin programe de stat, recurgând în schimb la autofinanțare prin economii personale sau finanțare de la membrii familiei (27); întrucât luarea unor măsuri pentru a asigura o reprezentare echitabile a femeilor și a dezvolta un ecosistem financiar cu echilibru de gen, creând un mediu mai favorabil la nivelul UE și asigurând resurse bugetare suficiente, este fundamentală pentru crearea atât a condițiilor de finanțare necesare, cât și a rețelei esențiale de investitoare pentru ca întreprinderile conduse de femei să prospere;

O. întrucât șase state membre au creat 11 fonduri private pentru a acoperi deficitul de finanțare a antreprenoarelor, care iau în considerare aspectele de gen în cadrul criteriilor de investiții pentru a susține diversitatea; întrucât unele dintre aceste fonduri au beneficiat de sprijin național sau din partea UE, ceea ce demonstrează rolul important al politicilor publice în promovarea antreprenoriatului (28);

P. întrucât măsurarea efectivă a antreprenoriatului în UE întâmpină o serie de dificultăți;

Q. întrucât mai puțin de 8 % dintre directorii generali ai companiilor de prim rang sunt femei;

R. întrucât, în 2018, 59 % dintre oamenii de știință și inginerii din UE erau bărbați și doar 41 % erau femei, diferența fiind de 18 % (29); întrucât normele sociale, stereotipurile, descurajarea culturală și așteptările genderizate în ceea ce privește alegerea carierei, care sunt adesea consolidate prin conținutul educațional și programele școlare, se numără printre principalii factori care determină segregarea de gen în învățământul superior și pe piața muncii;

S. întrucât este esențial ca Europa să aibă un număr egal de antreprenori și antreprenoare pentru a asigura diversificarea conținutului și a produselor; întrucât, în perioada 2014-2018, probabilitatea ca startup-urile conduse de femei din UE să ofere noi produse și servicii era aceeași cu cele conduse de bărbați (30), arătând că femeile și bărbații trebuie considerați ca având aceeași performanță în inovare; întrucât încurajarea mai multor femei să devină antreprenoare poate crește calitatea și diversitatea inovațiilor, produselor și serviciilor;

T. întrucât Rețeaua europeană a ambasadoarelor antreprenoriatului a organizat până în prezent peste 650 de reuniuni la nivel național, la care au participat peste 61 000 de potențiale antreprenoare; întrucât ambasadoarele rețelei au sprijinit crearea a peste 250 de noi întreprinderi conduse de femei, precum și a mai multor cluburi de networking și de sprijinire a afacerilor, destinate femeilor (31);

U. întrucât, în 2020, numărul persoanelor care cunoșteau pe cineva care a închis o afacere a fost mai mare decât numărul persoanelor care cunoșteau pe cineva care a înființat o afacere (32), ceea ce reamintește de importanța de a cultiva un teren fertil pentru orice tip de antreprenoriat și de a rămâne în legătură cu alte economii, de a menține atenția orientată spre noi oportunități și de a proteja locurile de muncă ale viitorului;

V. întrucât disparitatea salarială de gen la nivelul UE se ridică la 14,1 % și nu s-a modificat decât foarte puțin în ultimul deceniu; întrucât 24 % din disparitatea salarială de gen este cauzată de suprareprezentarea femeilor în sectoare în care remunerarea este relativ scăzută, cum ar fi îngrijirea, sănătatea și educația;

W. întrucât pentru antreprenoriat sunt necesare cunoștințe și abilități tehnice specifice; întrucât creșterea nivelului de educație al femeilor și fetelor contribuie la capacitarea lor economică și la o creștere economică mai incluzivă; întrucât educația, perfecționarea și recalificarea pe tot parcursul vieții, în special pentru a ține pasul cu transformările tehnologice și digitale rapide, le multiplică oportunitățile profesionale și este importantă pentru sănătatea, starea de bine și calitatea vieții femeilor și fetelor;

X. întrucât antreprenoriatul ar trebui să fie accesibil tuturor femeilor, inclusiv femeilor cu dizabilități, femeilor în vârstă și celor cu origine rasială sau etnică minoritară; întrucât femeile cu dizabilități pot întâmpina mai multe dificultăți în a iniția o afacere proprie; întrucât antreprenoriatul în rândul femeilor în vârstă nu este promovat, deși ar trebui considerat un valoros potențial neutilizat de creștere economică; întrucât promovarea antreprenoriatului în rândul femeilor migrante poate oferi oportunități importante pentru integrarea lor pe piața muncii și le poate promova independența economică și capacitarea,

Programele, educația și dobândirea de competențe în domeniul antreprenoriatului

1. subliniază că antreprenoriatul în rândul femeilor contribuie la creșterea independenței lor economice, iar autonomizarea femeilor este o precondiție esențială pentru a edifica societăți caracterizate prin egalitatea de gen și ar trebui încurajată și promovată la nivelul întregii UE; ia act de faptul că independența economică a femeilor le permite să participe în mod egal la piața forței de muncă, le oferă control asupra resurselor de producție și le crește participarea la procesul de luare a deciziilor economice la toate nivelurile, precum și capacitatea și autodeterminarea și economică, esențiale pentru realizarea drepturilor femeilor și a egalității de gen; subliniază că toate femeile care vor să desfășoare activități antreprenoriale ar trebui să fie încurajate să facă acest pas, deoarece înființarea unei afaceri creează locuri de muncă și venituri și, prin urmare, valoare adăugată pentru întreprinderi și pentru întreaga societate; invită Comisia să-și intensifice eforturile în vederea creșterii gradului de încadrare în muncă a femeilor în Europa și să faciliteze accesul acestora pe piața muncii, oferind, inclusiv, mai multe stimulente pentru promovarea antreprenoriatului în rândul femeilor; salută propunerea de directivă a Comisiei privind transparența plăților;

2. regretă faptul că femeile nu înființează și nu conduc întreprinderi în aceeași măsură ca bărbații; îndeamnă statele membre să introducă reforme favorabile afacerilor pentru a promova egalitatea și creșterea antreprenoriatului feminin; solicită ca nevoile femeilor și participarea acestora pe piața muncii, precum și segregarea orizontală și verticală a pieței muncii să fie examinate îndeaproape la nivelul UE;

3. salută inițiativele Comisiei cum ar fi Women TechEU și Women Leadership Programme, desfășurate de Consiliul European pentru Inovare, precum și crearea de diverse rețele europene pentru antreprenoare; îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze mai activ astfel de inițiative, concentrându-se asupra potențialului de creștere sustenabilă al UE, și să sprijine realizările antreprenoarelor în toată diversitatea lor; încurajează Comisia să consolideze rețelele axate pe antreprenoriatul femeilor la nivel european, pentru a stimula inovarea și cooperarea între rețelele naționale, europene și internaționale; ia act de faptul că o cooperare transfrontalieră mai mare între antreprenoare poate consolida piața internă a Uniunii Europene;

4. invită Comisia și statele membre să includă parteneriatele public-privat printre inițiativele lor, deoarece companiile private pot juca un rol important de consilieri și pot transmite competențe relevante și specializate antreprenoarelor; îndeamnă Comisia să faciliteze crearea de rețele paneuropene dedicate antreprenoarelor și să sprijine cooperarea acestora; invită Comisia să elaboreze programe care să încurajeze creativitatea în domeniul inovării pentru a stimula antreprenoriatul pe piața muncii și să se asigure că femeile pot aduce valoare adăugată societății;

5. subliniază că relațiile de mentorat dintre antreprenorii experimentați și cei începători pot fi benefice pentru ambele părți și pot contribui la creșterea gradului de conștientizare în ceea ce privește antreprenoriatul, la combaterea îndoielilor legate de riscurile din sectorul antreprenorial și la promovarea schimbului de informații și a consilierii în rândul antreprenoarelor;

6. evidențiază necesitatea și importanța recunoașterii și promovării antreprenoarelor și investitoarelor ca modele de urmat și mentori, precum și a asigurării faptului că aceste modele de urmat reprezintă femeile în toată diversitatea lor; ia act, în acest sens, de Premiul UE pentru femeile inovatoare 2021 și de Rețeaua europeană a ambasadoarelor antreprenoriatului, care încurajează femeile să se gândească la o carieră în antreprenoriat; solicită Comisiei să facă cunoscute antreprenoarele și investitoarele remarcabile ca modele de urmat prin lansarea unei campanii la nivel european de sensibilizare cu privire la potențialul antreprenoriatului, care să vizeze în principal femeile, și prin efectuarea studii de caz cu privire la antreprenoare;

7. solicită Comisiei să elaboreze o strategie în cooperare cu statele membre pentru a asigura reprezentarea semnificativă a tuturor femeilor din medii diverse în funcțiile de decizie, însoțită de acțiuni și politici specifice pentru promovarea capacitării lor economice; solicită ca toate măsurile privind antreprenoriatul în rândul femeilor să includă o perspectivă intersecțională, pentru a garanta că toate femeile beneficiază de ajutorul și sprijinul de care au nevoie și că nicio femeie nu este lăsată în urmă;

8. salută programele publice și private de antreprenoriat destinate femeilor în statele membre, care includ elemente de relaționare, mentorat, formare, coaching, consiliere și servicii profesionale de asistență în domeniul juridic și financiar, pentru a susține și a consilia antreprenoarele și pentru a promova independența lor economică; ia act de faptul că rapoartele și mărturiile disponibile public în șapte state membre sugerează că aceste programe au un impact pozitiv; invită insistent Comisia și IEEG să colecteze date defalcate pe genuri din toate statele membre și să analizeze impactul programelor de antreprenoriat destinate femeilor; invită Comisia și statele membre să facă publice cele mai bune practici, cu scopul de a consolida și a crește ponderea antreprenoarelor și lucrătoarelor independente la nivelul UE; invită statele membre să promoveze o strategie de formare elaborată adecvat pentru a oferi diferite niveluri de formare, de la sensibilizare și informare până la formare specializată și avansată și să recunoască diferitele oportunități și constrângeri ale mediului de afaceri specific și gama largă de caracteristici și nevoi ale antreprenoarelor, acordând o atenție deosebită echilibrului dintre viața profesională și cea privată; subliniază că trebuie înființat un ghișeu unic care să ofere, de exemplu, cursuri și formare într-o gamă largă de discipline, cum ar fi contabilitatea și marketingul pentru antreprenorii care au experiență sau calificări reduse sau deloc; remarcă faptul că această inițiativă care poate încuraja mai multe femei să devină antreprenoare;

9. invită Comisia și IEEG să pună la dispoziție statistici actualizate și comparabile în vederea analizării importanței economice a antreprenorilor și a lucrătorilor independenți, precum și a diferitelor categorii în rândul acestora în ceea ce privește industria și genul, cu scopul de a identifica ponderea antreprenoarelor și lucrătoarelor independente; își reiterează solicitările adresate Comisiei și statelor membre de a îmbunătăți colectarea de date, statisticile, cercetările și analizele defalcate pe genuri, în special în ceea ce privește participarea femeilor pe piața forței de muncă și în domenii precum ocuparea informală a forței de muncă, antreprenoriatul, accesul la finanțare și la serviciile de asistență medicală, munca neremunerată, sărăcia și impactul sistemelor de protecție socială; reamintește rolul IEEG în acest sens și invită Comisia să utilizeze datele respective pentru a implementa efectiv evaluările impactului de gen al politicilor și programelor sale, precum și ale altor agenții și instituții ale UE;

10. solicită, în special, o mai bună promovare orientată spre femei a disciplinelor STIM, a educației digitale și a alfabetizării financiare, pentru a combate stereotipurile dominante în educație, formare, programele școlare și orientarea carierei; solicită să se ia măsuri pentru ca mai multe femei să pătrundă în aceste sectoare, ceea ce ar permite o mai mare diversitate a stilurilor de management și de conducere, aducând o valoare adăugată acestor sectoare și contribuind la dezvoltarea lor; subliniază importanța lărgirii orizontului antreprenorial al femeilor, pentru a include mai multe sectoare pe lângă STIM și TI și pentru a promova diverse forme de antreprenoriat; solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri pentru creșterea diversificării antreprenoriatului și să promoveze forme sociale și colective de antreprenoriat în rândul femeilor; salută formarea, cercetarea și studiile specializate în antreprenoriat; subliniază importanța promovării educației și a carierelor financiare pentru femei, pentru a susține dezvoltarea unei rețele fiabile de investitoare și evidențiază, în același timp, necesitatea de a capacita femeile pentru a fi economic independente și a prospera ca antreprenori;

11. regretă că femeile sunt subreprezentate în pozițiile de conducere și subliniază că trebuie promovată egalitatea între bărbați și femei la toate nivelurile procesului decizional în domeniul afacerilor și al managementului; solicită accelerarea negocierilor pentru Directiva privind femeile în consiliile de administrație; subliniază necesitatea de a oferi informații mai multe și mai bune cu privire la antreprenoriat, ca opțiune de carieră atractivă, atât pentru femeile tinere aflate pe băncile școlii, cât și pentru femeile neîncadrate în muncă care intenționează să înceapă să lucreze sau să se reîncadreze în muncă; invită Comisia să promoveze programe de susținere a antreprenoriatului pentru persoanele în vârstă și observă că acestea pot ajunge la femeile care sunt excluse de pe piața muncii; subliniază că trebuie promovate politici de stimulare a întreprinderilor cu creștere puternică, precum și creșterea și dezvoltarea întreprinderilor mijlocii sau mai mari, pentru ca mai multe femei să devină antreprenoare și pentru a sprijini creșterea durabilă; solicită statelor membre și Comisiei să crească în continuare gradul de conștientizare cu privire la politicile de sprijin în rândul antreprenoarelor și să reducă obstacolele birocratice și administrative în ceea ce privește accesul la programele destinate promovării antreprenoriatului; salută eforturile de a încuraja sprijinul experților și al consultanților care, ca mentori, pot crește încredere a antreprenoarelor și le pot ghida pe tot parcursul procesului antreprenorial, ținând seama de toate elementele implicate, printre care aspecte normative, fiscale, administrative, economice, contabile, juridice, formale, legate de muncă și de selecția personalului;

12. consideră că trebuie recunoscut potențialul antreprenorial al femeilor în toate sectoarele și în toate domeniile educației, inclusiv în cele în care predomină femeile, de exemplu, în domeniul sănătății și al învățământului; subliniază necesitatea de a oferi oportunități suplimentare de formare și reconversie profesională pentru salariați și pentru persoanele care trec de la angajare la desfășurarea unei activități independente; invită Comisia să promoveze învățarea pe tot parcursul vieții pentru toți; subliniază că dimensiunea antreprenorială trebuie recunoscută, de asemenea, în toate programele pentru tineret de la nivel european; încurajează statele membre și autoritățile regionale și locale să investească în programe de recalificare și de creștere a nivelului de competențe destinate femeilor care desfășoară activități independente și antreprenoarelor, punând un accent special pe recalificare prin alfabetizarea financiară;

Accesul la capital

13. evidențiază necesitatea de a recunoaște antreprenoriatul și activitățile independente ale femeilor ca fiind cazuri de investiții profitabile și ca surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă;

14. invită statele membre și Comisia să ridice nivelul de conștientizare și să faciliteze accesul antreprenoarelor și al lucrătoarelor independente la finanțare, inclusiv la forme alternative de finanțare, asigurându-se că fondurile există și că ajung la destinatare; constată că antreprenoarele sunt mai predispuse să utilizeze surse alternative, cum ar fi finanțarea participativă bazată pe creditare și platformele de finanțare; constată că, în anumite cazuri, microcreditele s-au dovedit a avea succes în motivarea mai multor femei să-și înceapă propria afacere; recunoaște impactul politicilor de finanțare și efectele pozitive pe care îl pot avea asupra femeilor; încurajează statele membre și autoritățile regionale și locale să utilizeze fondurile structurale europene existente pentru a viza femeile antreprenoare și lucrătoarele independente și pentru a le promova; îndeamnă Comisia să creeze o rețea europeană a investitorilor atenți la dimensiunea de gen; consideră că o astfel de rețea va putea oferi companiilor conduse de femei legături, rețele și oportunități de finanțare relevante; subliniază necesitatea unor campanii de conștientizare și de informare cu privire la posibilitățile actuale și viitoare de finanțare din partea UE pentru antreprenoare, pentru a oferi sprijin personalizat proprietarelor de afaceri și antreprenoarelor și pentru a crește vizibilitatea femeilor lideri, astfel încât acestea să poată oferi modele de urmat mai puternice și să poată dizolva stereotipurile actuale; invită insistent Comisia să stabilească un plan de acțiune privind antreprenoriatul femeilor în cadrul „Small Business Act” și, ca parte a acestuia, să organizeze un eveniment paneuropean privind antreprenoriatul, inovarea și investițiile, care să reunească oameni de știință, antreprenori, startup-uri și, în primul rând, investitori privați, pentru a stimula crearea de noi oportunități de afaceri pentru femei;

15. salută eforturile depuse de fondurile de investiții private dedicate care includ criterii de gen la evaluarea investițiilor, cu scopul de a aborda subfinanțarea întreprinderilor conduse de femei; invită Comisia să sprijine programele de coinvestiții cu fonduri cu capital de risc și investitori providențiali ale căror investiții pun accentul pe femei și pe programele de mentorat pentru antreprenoare; consideră că aceasta ar fi o acțiune puternică pentru ca ecosistemul să crească din temelie;

16. salută fondurile publice și private care pun în aplicare politici privind egalitatea de gen, diversitatea și incluziunea; ia act, în acest sens, de inițiativa privind angajamentul în materie de diversitate, care este prima inițiativă din lume în care fondurile private s-au angajat să măsoare și să urmărească reprezentarea genurilor și să raporteze anual și public constatările lor;

17. subliniază rolul important al microcreditelor în îmbunătățirea incluziunii financiare a femeilor, prin depășirea barierelor de piață și a barierelor sociale de pe piețele financiare; observă că avantajul microfinanțării este că oferă antreprenoarelor posibilitatea de a dispune de stimulente puternice pentru crearea unei afaceri sustenabile, deoarece trebuie să ramburseze împrumutul, iar acest instrument este conceput special pentru nevoile persoanelor care întâmpină dificultăți în obținerea accesului la credite convenționale;

18. invită Comisia și statele membre să urmărească și să monitorizeze sistematic date defalcate pe genuri în întreaga Uniune, pentru a asigura date de înaltă calitate privind programele de finanțare ale UE și naționale; reamintește, de asemenea, importanța de a colecta date privind egalitatea pentru a obține informații cu privire la experiențele legate de discriminarea intersecțională și evidențiază că aceasta ar putea constitui baza unor decizii politice mai potrivite în viitor și a creșterii independenței economice a femeilor; ia act de faptul că dimensiunea antreprenoriatului în rândul femeilor trebuie recunoscută în elaborarea politicilor care vizează întreprinderile și IMM-urile, pentru a asigura un cadru politic adecvat care să sprijine mai mult antreprenoriatul în rândul femeilor și inovarea prin diversitate;

Un cadru mai bun pentru femeile antreprenor

19. solicită statelor membre să pună în aplicare recomandarea Consiliului din 2019 privind asigurarea accesului efectiv la sistemele de protecție socială și la drepturi, inclusiv la pensii și concedii pentru toți lucrătorii independenți și punerea în aplicare a tuturor principiilor stabilite în Pilonul european al drepturilor sociale ca modalitate de a asigura nediscriminarea și de a promova egalitatea de gen;

20. invită statele membre și Comisia să introducă abordarea integratoare a egalității de gen în toate etapele procesului de proiectare a măsurilor de sprijin pentru antreprenoare și să se consulte cu un grup divers de antreprenoare potențiale și actuale, pentru a se asigura că aceste măsuri de sprijin sunt aliniate și corespund așteptărilor și nevoilor lor;

21. subliniază că este necesară eliminare obstacolelor administrative pentru înființarea firmelor, astfel încât să fie mai atractiv pentru femei, inclusiv pentru imigrante, să devină antreprenoare sau lucrătoare independente; invită statele membre să aibă în vedere crearea unor pachete administrative standardizate care să fie urmate de antreprenori în fazele incipiente ale înființării unei întreprinderi; este de opinie că acest lucru va ușura sarcina administrativă în interacțiunile cu autoritățile locale, cum ar fi autoritățile fiscale, municipalitățile etc.;

22. subliniază necesitatea de a dezvolta ecosistemul european de inovare cu scopul de a capacita mai multe femei să creeze întreprinderi și inovații sustenabile și profitabile pentru a consolida competitivitatea UE, creșterea economică și crearea de locuri de muncă;

23. solicită Comisiei să pună în aplicare fără întârziere măsurile prevăzute în Comunicarea privind o mai bună legiferare, precum și în strategia sa dedicată IMM-urilor;

24. subliniază necesitatea ghidării și a unor formulare, proceduri și procese simplificate, pentru a ajuta lucrătoarele independente să se descurce cu reglementările, de exemplu, în cazul în care desfășoară activități de export; constată că microîntreprinderile și IMM-urile, în special, se confruntă deja cu insuficiența resurselor pentru a aplica și a gestiona obligațiile de conformitate între statele membre; încurajează Comisia și statele membre să evalueze și, dacă este necesar, să îmbunătățească orientările și administrarea;

25. salută Agenda pentru o mai bună legiferare a Comisiei; consideră că intenția Comisiei de a pune în aplicare principiul numărului constant este un pas important către reducerea la minimum a sarcinilor administrative suportate de întreprinderi, inclusiv de start-up-uri și IMM-uri, astfel încât să fie mai atractiv pentru femei să devină antreprenoare sau lucrătoare independente;

26. solicită statelor membre să examineze posibilitatea creșterii stimulentelor fiscale sau a structurilor fiscale flexibile cu scopul de a îmbunătăți condițiile-cadru pentru antreprenoriat și activități independente; subliniază, de exemplu, că impozitarea antreprenorilor în etapele incipiente, impozitarea numai a veniturilor sau amânarea plății impozitului pentru a asigura capitalul pot să creeze condiții care să atragă femeile să devină antreprenoare sau lucrătoare independente;

27. evidențiază importanța echilibrului dintre viața profesională și viața privată, precum și a unor servicii sociale de bună calitate și la prețuri abordabile, ca o condiție esențială în cazul antreprenoarelor și al lucrătoarelor independente; recunoaște că antreprenoriatul și activitățile independente le oferă femeilor flexibilitatea necesară pentru a realiza un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată; recunoaște importanța distribuției echitabile a sarcinilor casnice și de îngrijire în realizarea echilibrului între viața profesională și cea privată, care este necesar pentru ca femeile să se angajeze în activități antreprenoriale sau independente; solicită Comisiei și statelor membre să asigure un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată, prin concedii de maternitate, de paternitate, de creștere a copilului și de îngrijire mai adecvate, printr-un program de lucru flexibil, prin asigurarea unor structuri de îngrijire a copiilor la locul de muncă și prin promovarea muncii la distanță; subliniază că programul de lucru și modelele de lucru din zonele rurale diferă considerabil de cele din zonele urbane și că este important să se ofere servicii de îngrijire a copiilor adaptate nevoilor specifice ale femeilor din diferite zone; invită statele membre și autoritățile regionale și locale să susțină cadrele sociale, cum ar fi cele pentru persoanele în vârstă sau dependente, și să prevadă dispoziții mai flexibile pentru îngrijirea copiilor și oportunități de concediu pentru creșterea copilului, deoarece acestea sunt esențiale pentru a încuraja și a permite mai multor femei să devină antreprenoare; invită statele membre să implementeze obiectivele de la Barcelona privind îngrijirea, asigurând satisfacerea acestor nevoi prin investiții în servicii de îngrijire accesibile, la prețuri abordabile și de înaltă calitate și să le modernizeze, astfel încât femeile să nu fie nevoite să aleagă între familie și participarea pe piața forței de muncă; subliniază că facilitarea și îmbunătățirea în continuare a posibilităților femeilor de a începe o activitate de antreprenoriat pot avea un rol esențial în eliminarea disparității de gen în remunerare în statele membre; salută acțiunile întreprinse deja de unele state membre în această privință și le îndeamnă să asigure accesul la servicii de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung de calitate, să promoveze accesul lucrătorilor independenți la acestea și să transpună și să aplice rapid Directiva privind echilibrul între viața profesională și cea personală; solicită Comisiei o monitorizare efectivă a acesteia; recunoaște diferențele naționale în ceea ce privește politica socială și respectarea subsidiarității; subliniază că este în interesul statelor membre să promoveze modele de lucru favorabile familiei;

28. este îngrijorat de faptul că, în Raportul special nr. 10/21 intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE”, Curtea de Conturi a constatat că Comisia nu a realizat în mod adecvat integrarea perspectivei de gen și nu a utilizat suficient date și indicatori defalcați pe sexe; solicită Comisiei să implementeze bugetarea de gen, pentru a se asigura că femeile și bărbații beneficiază în mod egal de pe urma cheltuielilor publice, inclusiv în cadrul NextGenerationEU și în cadrul tuturor măsurilor de redresare economică;

o

o o

29. încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

(1) JO C 11, 12.1.2018, p. 35.

(2) JO C 66, 21.2.2018, p. 44.

(3) JO C 346, 27.9.2018, p. 6.

(4) JO C 390, 18.11.2019, p. 28.

(5) JO C 456, 10.11.2021, p. 232.

(6) JO C 456, 10.11.2021, p. 191.

(7) JO C 456, 10.11.2021, p. 208.

(8) JO C 67, 8.2.2022, p. 137

(9) OCDE, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor – Politici pentru un antreprenoriat incluziv), editura OECD, Paris, 2019.

(10) OCDE, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor – Politici pentru un antreprenoriat incluziv), editura OECD, Paris, 2019.

(11) Bajcar, B. and Babiak, J., „Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructively?” (Diferențele de gen în stilurile de conducere: cine conduce mai distructiv?), a 34-a conferință IBIMA, Madrid, noiembrie 2019. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12) Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale al Parlamentului European, „The Professional status of rural women in the EU” (Statutul profesional al femeilor din mediul rural în UE), Bruxelles, mai 2019. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf

(13) Ibid.

(14) Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Class (Antreprenoriatul feminin 2020/2021: prosperitate prin criză), Londra, 2021.

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis

(15) Eurostat, Women in Management (Femeile în management), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2020.

(16) Foss, L., Henry, C., Ahl, H. și Mikalsen, G., „Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence” (Studiu privind politicile de antreprenoriat al femeilor: o analiză a datelor din ultimii 30 de ani), Small Business Economics, 53(2), p.409-429.

(17) OCDE, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor – Politici pentru un antreprenoriat incluziv), editura OECD, Paris, 2019.

(18) Ibid.

(19) OCDE, OECS/INFE 2020 International Survey of Adult Financial Literacy (Studiul internațional al OCDE/INFE privind alfabetizarea financiară a adulților), Editura OCDE, Paris, 2020.

(20) Skonieczna, A. and Castellano, L., „Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe” (O finanțare inteligentă din perspectiva genului: investițiile în femei și cu femeile- oportunități pentru Europa), European Economy Discussion Papers, nr. 129, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, iulie 2020.

(21) Comisia Europeană și Banca Europeană de Investiții, „Funding women entrepreneurs: How to empower growth” (Finanțarea antreprenoarelor: Modalități de stimulare a creșterii economice), 2018.

(22) Women in VC, Experior Venture Fund and Unvconventional, „Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact” (Finanțarea în regiunea ECE din perspectiva diversității de gen și a impactului pozitiv), 2021.

(23) Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics, EBAN, Bruxelles, 2019.

(24) International Finance Corporation, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital (Către egalitatea de gen în investițiile private și capitalul de risc), International Finance Corporation, Washington DC, 2019.

(25) Women in VC, Experior Venture Fund and Unvconventional, „Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact” (Finanțarea în regiunea ECE din perspectiva diversității de gen și a impactului pozitiv), online.

(26) Comisia Europeană, Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe (Finanțarea inteligentă din perspectiva genului. Investiții în femei și cu femeile: oportunități pentru Europa), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2020.

(27) OCDE, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor – Politici pentru un antreprenoriat incluziv), editura OCDE, Paris, 2021.

(28) Eurofound, „Female entrepreneurship: Public and private funding” (Antreprenoriatul femeilor: finanațarea publică și privată), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2019.

(29) Eurostat, „Women in science and technology” (Femeile în știință și tehnologie), Products Eurostat News, 2 octombrie 2020.

(30) OCDE, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Lipsa antreprenorilor – Politici pentru un antreprenoriat incluziv), editura OCDE, Paris, 2019.

(31) https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32) Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption (Raport mondial – oportunități în situații de criză), GEM, London, 2022. https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report