Potrivit abordării „sistemului sigur”, decesele și vătămările grave cauzate de accidentele rutiere nu reprezintă un preț inevitabil al mobilității. Accidente se vor produce mereu, dar decesele și vătămările grave pot fi prevenite în mare măsură. „Sistemul sigur” acceptă faptul că oamenii fac greșeli și are ca scop să asigure evitarea producerii de decese sau vătămări grave ca urmare a acestor greșeli.

Obiectivul pe termen lung al UE va rămâne acela de a se apropia cât mai mult de un nivel zero al deceselor cauzate de accidente rutiere până în 2050 („viziunea zero”). Același obiectiv ar trebui îndeplinit și în ceea ce privește vătămările grave. De asemenea, UE va urmări noi obiective intermediare de reducere cu 50 % a numărului de decese cauzate de accidente rutiere în perioada 2020-2030 și de reducere cu 50 % a numărului de vătămări grave în aceeași perioadă (utilizând noua definiție comună a vătămării grave convenită cu toate statele membre).

De asemenea, ar trebui exploatate mai bine sinergiile dintre măsurile privind siguranța și cele privind durabilitatea. De exemplu, încurajarea utilizării modurilor de transport cu emisii zero trebuie să meargă mână în mână cu creșterea siguranței mediului pentru pietoni și cicliști. Formele de mobilitate noi și mai sigure pot merge în paralel și cu îmbunătățirea accesului la mobilitate pentru toți membrii societății, în special pentru persoanele cu handicap și pentru procentajul tot mai mare de persoane în vârstă.

Factorii semnificativi care contribuie la producerea accidentelor rutiere sunt viteza, conducerea sub influența alcoolului sau a drogurilor și nefolosirea centurilor de siguranță sau a căștilor. Pe lângă acești factori și alături de fenomenul în creștere al distragerii atenției de către dispozitivele mobile, apar noi tendințe într-un mediu complex, care necesită o abordare flexibilă și dinamică. Ar trebui să se acorde o atenție specială participanților la trafic vulnerabili, în special bicicliștilor și pietonilor, având în vedere creșterea semnificativă a numărului acestora în cazurile de decese și vătămări grave. Creșterea preconizată a formelor de mobilitate durabilă, cum ar fi deplasarea cu bicicleta, subliniază necesitatea urgentă a adoptării unor măsuri specifice pentru a îmbunătăți protecția acestor participanți la trafic.

Schimbările tehnologice influențează toate segmentele societății și ale economiei, transformând viețile cetățenilor UE. Transporturile nu fac excepție de la această tendință. Noile tehnologii modifică radical peisajul mobilității. Acestea au un impact puternic asupra modelelor de afaceri și a industriilor convenționale din domeniul transporturilor, aducând atât noi oportunități, sub forma unor noi servicii de mobilitate și a unor noi actori, cât și provocări. Piața forței de muncă și competențele necesare evoluează într-un ritm rapid, iar UE trebuie să rămână competitivă în fața concurenței acerbe de la nivel mondial. Având în vedere faptul că lanțul valoric al industriei autovehiculelor și al transporturilor furnizează 12 milioane de locuri de muncă și că un sistem de transport eficient este esențial pentru competitivitatea UE, adaptarea la schimbări are o importanță majoră pentru politica de mobilitate a UE.

Cea de a doua propunere legislativă a Comisiei vizează să îmbunătățească gestionarea siguranței infrastructurii rutiere, pentru a reduce atât numărul de accidente, cât și gravitatea acestora. Propunerea îmbunătățește transparența și monitorizarea procedurilor de siguranță rutieră (evaluări ale impactului, audituri, inspecții) și introduce o nouă procedură de cartografiere a riscurilor de accidente la nivelul întregii rețele. Acest lucru va face posibilă compararea nivelurilor de siguranță a drumurilor din întreaga Europă și va sta la baza deciziilor de investiții, inclusiv pentru finanțarea din partea UE. În plus, domeniul de aplicare al legislației ar trebui să fie extins dincolo de rețeaua transeuropeană de transport, până la drumurile principale relevante pentru transportul pe teritoriul UE, unde se înregistrează un procentaj semnificativ de accidente grave. Această măsură servește intereselor tuturor cetățenilor și întreprinderilor din UE, întrucât utilizează rețeaua rutieră integrată, și confirmă practica unui număr mare de state membre care au extins deja aplicarea legislației UE și în cazul drumurilor principale din afara rețelei transeuropene de transport.

Cu toate acestea, rămân încă multe de făcut. UE are nevoie de o agendă clară, fermă și orientată spre viitor pentru a-și menține poziția de lider în acest sector cu un grad înalt de competitivitate. Tehnologia avansează rapid și este extrem de necesar să se adopte o abordare coordonată și să se stabilească priorități pentru finanțarea activităților de cercetare, demonstrative și de introducere pe piață la nivel european și național, pentru a valorifica într-un mod optim programele în curs și viitoare, pentru a maximiza eforturile concertate de investiții publice și private și pentru a exploata pe deplin sinergiile dintre conectivitate și automatizare. Primii pași în domeniul vehiculelor autonome au fost deja făcuți la nivel național în statele membre (de exemplu, Regatul Unit, Germania, Franța, Suedia, Țările de Jos), în special în ceea ce privește activitățile demonstrative și testarea pe scară largă. Testele pe scară largă joacă un rol important în dezvoltarea și introducerea tehnologiilor relevante, precum și în promovarea cooperării între actorii relevanți, iar Comisia sprijină coordonarea transfrontalieră și testele transfrontaliere pe scară largă cu vehicule autonome, prin cereri de propuneri specifice .

·să asigure coerența cu cadrul mai amplu de sprijin și reglementare al UE (Strategia privind energia curată și pachetele privind mobilitatea, politica comercială etc.).

Provocarea imediată de a crea în Europa o industrie competitivă și durabilă în domeniul fabricării bateriilor este una uriașă, iar Europa trebuie să se miște repede în această cursă la nivel mondial, atât pentru a preveni dependența tehnologică majoră de concurenții săi, cât și pentru a valorifica imensul potențial al bateriilor în materie de locuri de muncă, creștere și investiții. Conform unor previziuni, începând cu anul 2025, Europa ar putea să câștige o piață a bateriilor de până la 250 de miliarde EUR pe an, deservită de cel puțin 10-20 de gigafabrici (unități de producție în masă a celulelor de baterii) pentru a acoperi doar cererea din UE.

În Strategia europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon , Comisia și-a asumat angajamentul politic de a prezenta prima propunere legislativă a UE privind emisiile de CO2 generate de vehiculele grele. În cadrul acestui al treilea pachet privind mobilitatea, Comisia își îndeplinește angajamentul. Propunerea privind standardele de emisii de CO2 pentru camioane, autobuze și autocare constituie o completare importantă a cadrului legislativ de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier. Aceasta urmează propunerii privind standardele de emisii de CO2 pentru autoturisme și camionete în perioada de după 2020, adoptată în noiembrie 2017 în cadrul celui de al doilea pachet privind mobilitatea.

Această propunere legislativă este necesară pentru a contribui la îndeplinirea angajamentelor asumate de UE în temeiul Acordului de la Paris și la punerea în aplicare a cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030. În practică, emisiile de CO2 generate de sectorul vehiculelor grele reprezintă aproximativ un sfert din emisiile generate de transportul rutier și se preconizează că vor crește și mai mult până în 2030. Îndeplinirea într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră nu va fi posibilă fără contribuția sectorului vehiculelor grele.

Este posibil ca operatorii de transport, care sunt în majoritate întreprinderi mici și mijlocii, să nu beneficieze de economiile de combustibil. Deși ar fi în interesul lor pe termen lung să își reducă expunerea la costurile combustibilului prin achiziționarea celor mai eficiente vehicule, barierele de pe piață și în materie de reglementare împiedică răspândirea pe scară largă pe piață a tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al costurilor și inovatoare. Comisia propune în prezent eliminarea unora dintre aceste bariere, împreună cu alte instrumente, cum ar fi Directiva „Eurovigneta”, Directiva privind vehiculele nepoluante și Planul de acțiune privind infrastructura pentru combustibili alternativi, propuse recent de Comisie în cadrul celor două pachete anterioare privind mobilitatea.

Producătorii și furnizorii de componente din UE sunt expuși riscului de a-și pierde poziția actuală de lideri în domeniul tehnologiilor inovatoare. Piețe semnificative precum cele din SUA, Canada, Japonia, China și India au introdus în ultimii ani standarde de consum de combustibil și/sau de emisii pentru a stimula inovarea și a îmbunătăți rapid eficiența vehiculelor. Propunerea Comisiei dă un impuls concret inovării și investițiilor coordonate de UE în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon din acest sector.

Comisia consideră că cea mai adecvată modalitate de reglementare a emisiilor de CO2 generate de vehiculele grele o reprezintă abordarea pas cu pas, cu o clauză de revizuire timpurie. Legislația ar trebui să vizeze valorificarea primelor beneficii disponibile, asigurând faptul că tehnologiile care sunt cele eficiente din punctul de vedere al costurilor și care sunt deja disponibile pătrund rapid pe piața noilor camioane cu cele mai mari dimensiuni. Cele patru categorii principale de camioane cu cele mai mari dimensiuni sunt primele tipuri de vehicule pentru care UE va avea date fiabile și certificate privind emisiile, începând din 2019. Acestea produc aproximativ 65-70 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră generate de vehiculele grele.

În urma unei analize care se va efectua în 2022 pe baza datelor de certificare oficiale obținute timp de trei ani, ar trebui să se introducă progresiv efectele tehnologiilor mai avansate. În plus, s-ar putea stabili obiective de emisii de CO2 și pentru alte tipuri de vehicule, care nu fac încă obiectul legislației privind certificarea necesară. Sunt vizate autobuzele și autocarele, camioanele de dimensiuni mai mici și remorcile.

Autobuzele, pentru care sistemele de propulsie cu emisii scăzute sau egale cu zero sunt disponibile pe scară foarte largă, nu sunt vizate de obiectivele de reducere a emisiilor stabilite în această primă propunere, deoarece trebuie să se elaboreze legislația necesară pentru colectarea și certificarea datelor privind emisiile de gaze cu efect de seră generate de acestea. Totuși, Directiva revizuită privind vehiculele nepoluante și Planul de acțiune privind infrastructura pentru combustibili alternativi vor sprijini în mod direct încă de pe acum introducerea autobuzelor cu emisii scăzute sau egale cu zero în orașe, prin achiziții publice. Această introducere este completată de măsuri de sprijin menite să accelereze introducerea infrastructurii pentru combustibili alternativi, astfel cum au fost identificate în planul de acțiune adoptat în cadrul celui de al doilea pachet privind mobilitatea. În plus, inițiativa privind introducerea autobuzelor nepoluante, lansată de Comisie și sprijinită de Comitetul Regiunilor, oferă o platformă pentru accelerarea introducerii autobuzelor nepoluante.

Comisia invită Parlamentul European și Consiliul să adopte fără întârziere această legislație, pentru a evita adâncirea decalajului în materie de emisii dintre sectorul vehiculelor grele și restul transportului rutier, pentru a permite societăților de transport să beneficieze de costuri mai reduse ale combustibilului și pentru a asigura competitivitatea pe termen lung a producătorilor și a furnizorilor de componente din UE.

4.3 O nouă metodologie de comparare a prețurilor combustibililor pentru consumatori

Având în vedere expansiunea rapidă a electromobilității și a vehiculelor care utilizează o serie de combustibili alternativi diferiți, Comisia propune o metodologie care le va permite utilizatorilor să facă o comparație simplă între prețurile acestor combustibili diferiți. Aceasta va contribui la creșterea gradului de sensibilizare a consumatorilor – inclusiv în momentul achiziționării de noi vehicule – și a transparenței prețurilor combustibililor și ar trebui să contribuie la diversificarea surselor de energie din sectorul transporturilor și la reducerea emisiilor de CO2 și de alți poluanți în acest sector.

4.4 Îmbunătățirea etichetării pneurilor

Regulamentul UE privind etichetarea pneurilor promovează pneurile eficiente din punctul de vedere al consumului de combustibil și sigure, cu un zgomot exterior de rulare redus, pentru a asigura economiile de combustibil, precum și siguranța transportului rutier. Regulamentul își propune, de asemenea, să ofere consumatorilor mai multe informații, prin intermediul unei etichete standard, pentru a influența deciziile de cumpărare. Întrucât pneurile pot modifica cu 20-30 % consumul de combustibil al unui vehicul, performanța acestora are un impact semnificativ asupra eficienței consumului de combustibil și asupra emisiilor generate de vehicule.

Propunerea Comisiei vizează consolidarea regulamentului și sporirea eficacității acestuia. În special, aceasta vizează să asigure vizibilitatea clară a etichetei pentru consumatorii care achiziționează pneuri. Acest lucru înseamnă și că potențialii cumpărători trebuie să recunoască eticheta sau să înțeleagă indicatorii de performanță, de exemplu în ceea ce privește acuratețea și fiabilitatea. În plus, regulamentul vizează extinderea gamei de parametri de performanță de pe etichetă pentru a include noi elemente și, în cele din urmă, pentru a ține seama în mai mare măsură de alte priorități în materie de politică ale UE, cum ar fi agenda pentru o economie circulară. În fine, regulamentul consolidează punerea în aplicare a supravegherii pieței.

4.5 Cerințe de proiectare pentru camioane în vederea reducerii emisiilor de CO2 și a îmbunătățirii siguranței

Performanța aerodinamică a vehiculelor are un impact direct asupra emisiilor de CO2. Prin urmare, Comisia propune revizuirea legislației privind masa și dimensiunile anumitor vehicule rutiere, pentru a devansa cu trei ani data de la care producătorii vor putea să introducă pe piață noi vehicule grele de transport marfă cu cabine mai rotunjite și mai aerodinamice, și anume începând din 2019. Împreună cu propunerea Comisiei privind introducerea de standarde de emisii de CO2 pentru vehiculele grele de transport marfă, această propunere este menită să contribuie la reducerea emisiilor de CO2 generate de sectorul transporturilor și să aducă beneficii de mediu. Alt obiectiv este îmbunătățirea siguranței celorlalți participanți la trafic și a vizibilității și a confortului conducătorilor auto, facilitând totodată în permanență transportul intermodal.

4.6 Revizuirea cadrului pentru impozitarea energiei în vederea promovării electromobilității

Deși prezentul pachet nu include o revizuire cuprinzătoare a Directivei privind impozitarea energiei, Comisia va continua să exploreze opțiunile de promovare a electromobilității în contextul unei revizuiri viitoare a directivei. Mai mult, abordarea bazată pe stabilirea unor rate minime de impozitare la nivelul UE permite încă de pe acum statelor membre, fără să fie necesară modificarea legislației UE, să își adapteze ratele pentru a sprijini mobilitatea cu emisii scăzute de dioxid de carbon. În special, statele membre ar trebui să revizuiască tratamentul preferențial acordat în prezent motorinei.

4.7 Raționalizarea punerii în aplicare a rețelei centrale transeuropene de transport în vederea realizării mobilității cu emisii scăzute de dioxid de carbon

Infrastructura este un instrument indispensabil pentru introducerea unor soluții curate, sigure, digitale și conectate în cadrul sistemului de transport. Rețeaua transeuropeană de transport este coloana vertebrală a infrastructurii de transport a Europei. Scopul Comisiei este de a se asigura că aceasta este eficientă, inteligentă, sigură și durabilă. Rețeaua are o influență puternică asupra modelelor de mobilitate pentru transportul de mărfuri și de pasageri, prin stabilirea de cerințe comune, generarea unor proiecte de infrastructură de calitate și stimularea inovării. În acest scop, al treilea pachet privind mobilitatea include o propunere de regulament care vizează facilitarea punerii în aplicare a rețelei centrale transeuropene de transport și promovarea multimodalității. Măsurile propuse urmăresc simplificarea acordării de autorizații, a achizițiilor publice și a altor proceduri administrative, pentru a asigura un proces mai eficient, un grad sporit de transparență și o mai mare acceptare de către public. Prin urmare, această propunere va servi drept catalizator pentru o mobilitate mai curată, mai sigură și mai conectată, acordând prioritate autorizării proiectelor conexe privind rețeaua centrală transeuropeană de transport.

În plus, pachetul va fi sprijinit printr-o cerere de propuneri în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei. Vor fi disponibile granturi ale UE în valoare de 450 de milioane EUR pentru investiții în proiecte care contribuie în mod direct la siguranța rutieră, digitalizare și multimodalitate în sectorul transporturilor.