[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 17.5.2010

COM(2010)241 final

COMUNICARE A COMISIEI

Consultare privind posibilitățile de pescuit pentru 2011

COMUNICARE A COMISIEI

Consultare privind posibilitățile de pescuit pentru 2011

1. Introducere 3

2. Evoluții recente în materie de politici 3

3. Situația resurselor 4

3.1. Prezentare generală 4

3.2. Stocuri de pești pelagici migratori 5

3.3. Marea Nordului, Skagerrak și Kattegat 5

3.4. Vestul Scoției, Marea Irlandei și Marea Celtică 5

3.5. Golful Biscaya și apele iberico-atlantice 5

3.6. Specii de adâncime 6

3.7. Marea Baltică 6

3.8. Marea Mediterană 6

4. Stabilirea posibilităților de pescuit 6

4.1. Stabilirea TAC 6

4.2. Efortul de pescuit 7

5. Gestionarea bazată pe planurile pe termen lung 8

6. Schimbări ale metodei de lucru în cazurile în care planurile pe termen lung nu sunt încă în vigoare 8

7. Calendarul propunerilor 9

8. Dialogul cu părțile interesate 10

9. Concluzie 10

INTRODUCERE

Prezenta comunicare este cea de-a cincea dintr-o serie de comunicări în care se prezintă metoda de lucru a Comisiei având drept scop propunerea de posibilități de pescuit (cotele și efortul de pescuit) pentru pescarii europeni și apele europene. Aceasta reprezintă baza de consultare cu părțile interesate și statele membre.

Propunerile respectă șapte principii directoare:

în conformitate cu obiectivele principale ale politicii comune în domeniul pescuitului (PCP)[1], posibilitățile de pescuit anuale trebuie stabilite la un nivel care să asigure exploatarea sustenabilă a resurselor din punct de vedere ecologic, economic și social;

pentru a asigura agenților care depind de pescuit un cadru stabil și previzibil și pentru a evita modificările inutile ale cotelor, este necesar ca variațiile anuale să fie limitate atât cât este posibil;

trebuie respectate angajamentele internaționale, inclusiv angajamentul de refacere a stocurilor, astfel încât acestea să atingă nivelul maxim de productivitate[2]. Pentru anul 2011, Comisia are intenția de a modifica metoda de lucru utilizată în 2010, cu scopul de a atinge obiectivele convenite pentru 2015;

este necesară implementarea planurilor pe termen lung în vigoare;

trebuie redus pescuitul stocurilor exploatate în mod excesiv, iar stocurile epuizate trebuie refăcute;

propunerile se bazează pe avizul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), [care se inspiră, în general, din avizul Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES)];

trebuie aplicat principiul precauției: lipsa dovezilor nu reprezintă o dovadă de sustenabilitate a resurselor.

EVOLUțII RECENTE ÎN MATERIE DE POLITICI

În 2011, va mai rămâne puțin timp pentru atingerea obiectivelor în materie de randament maxim sustenabil ( Maximum Sustainable Yield - MSY) fixate pentru 2015. Multe stocuri importante sunt acum gestionate prin intermediul planurilor pe termen lung cu obiective Fmsy. Aceste planuri trebuie puse în aplicare, iar Comisia va formula propuneri adecvate bazate pe Fmsy[3] atât pentru planurile noi, cât și pentru planurile existente care necesită o revizuire în vederea alinierii obiectivelor lor la MSY.

Pentru stocurile pentru care nu au fost încă propuse planuri pe termen lung, este oportună trecerea la MSY prin reducerea, în mai multe etape egale, a mortalității cauzate de pescuit până la Fmsy, în perioada cuprinsă între anii de pescuit 2011 și 2014 inclusiv, și prin exploatarea stocurilor la nivelul Fmsy începând cu 2015. Acesta înseamnă patru etape egale începând cu 2011.

În contextul unei abordări aplicate la un nivel mai regional a implementării PCP, Comisia ar dori să consulte părțile interesate în legătură cu posibilitatea de delegare a gestionării capturilor totale admisibile (TAC), care se referă numai la un stat membru, statului membru respectiv, cu condiția angajamentului pe termen lung în materie de comunicare a datelor cerute și de bune practici de gestionare.

În 2008 și 2009 s-a realizat o mai bună adaptare a unităților TAC la zonele biologice. Pentru 2011 se examinează posibilitatea de separare a zonei TAC pentru cambulă în zonele VIId și VIIe.

SITUAțIA RESURSELOR

Prezentare generală

În ceea ce privește situația stocurilor de pește (Anexa Ia), există semnale de îmbunătățire.

• Numărul stocurilor despre care se știe că nu sunt pescuite excesiv a crescut de la 2 în 2005 la 11 în 2010.

• Numărul stocurilor pentru care a fost formulat un aviz recomandând încetarea pescuitului a scăzut în prezent la 14, de la 20.

• Numărul stocurilor aflate „în afara limitelor biologice de siguranță” (dar pentru care nu a fost formulat un aviz recomandând încetarea pescuitului) a scăzut de la 30 în 2003 la 22 în 2010.

• Deși capturile totale admisibile (TAC) au fost stabilite în continuare la niveluri cu mult mai ridicate decât cele recomandate de experți, acest decalaj s-a redus de la aproximativ 47% la 34% în 2010.

A crescut, în schimb, numărul stocurilor (42 față de 35, în medie, în trecut) pentru care experții nu au formulat un aviz din cauza rezervelor cu privire la calitatea datelor sau din alte motive. Din aceste stocuri fac parte cardina, codul și limba-de-mare din Marea Celtică, precum și limba-de-mare din vestul Canalului Mânecii; pe de altă parte evaluarea stocurilor de langustină a cunoscut progrese.

În ciuda semnelor de ameliorare, progresele rămân limitate. Succesul cu privire la refacerea stocurilor este departe de a fi asigurat, iar eforturile pentru eliminarea pescuitului excesiv trebuie continuate.

Stocuri de pești pelagici migratori

Dispozițiile în vigoare pentru macrou în 2010 permit capturi care depășesc cu aproape 40% captura sustenabilă care ar fi fost stabilită dacă s-ar fi aplicat planurile pe termen lung convenite între UE, Norvegia și Insulele Feroe în 2009. Nu s-a ajuns la niciun acord între UE, Norvegia, Insulele Feroe, Rusia și Islanda cu privire la cantitățile prelevate din acest stoc în cursul anului 2010. Cu toate că stocul se află în prezent la un nivel ridicat, acesta ar putea să se epuizeze rapid în absența unor măsuri corespunzătoare de gestionare.

Stocurile de putasu și cele de hering din Marea Nordului se află la niveluri scăzute de recrutare, dar TAC au fost modificate în mod corespunzător.

Marea Nordului, Skagerrak și Kattegat

Aici situația s-a ameliorat cel mai mult. Numărul stocurilor în afara limitelor biologice de siguranță a scăzut de la 8 la 6 și există acum 5 stocuri despre care se știe că nu sunt pescuite excesiv, față de numai 2 anul trecut. TAC au depășit nivelul recomandat de avizele științifice cu 17% în 2010, față de 37% în 2009. Totuși, numărul stocurilor pentru care experții nu au formulat un aviz a crescut de la 10 la 11.

Vestul Scoției, Marea Irlandei și Marea Celtică

Ca și în 2008, multe stocuri sunt epuizate si există probleme generalizate cu privire la înregistrarea capturilor și a altor date care au condus la imposibilitatea evaluării situației resurselor în cazul a 29 din 48 de stocuri. Din 18 stocuri pentru care a fost posibilă evaluarea MSY, 13 erau pescuite excesiv. Pentru zece stocuri au fost formulate avize de încetare a pescuitului. Există și semne de ameliorare: de exemplu, o creștere a stocului de hering din Marea Celtică. TAC au depășit nivelul recomandat de avizele științifice cu 49%.

Golful Biscaya și apele iberico-atlantice

Sunt disponibile puține evaluări ale celor 17 stocuri din această zonă. Limba-de-mare din Golful Biscaya este singurul stoc despre care se știe că se află în limitele biologice de siguranță. Se știe că patru stocuri sunt pescuite excesiv și că două stocuri (bacaliarul albastru și hamsia) sunt în afara limitelor biologice de siguranță. În medie, TAC au depășit nivelul recomandat de avizele științifice cu 55%. Pentru trei stocuri au fost formulate avize de încetare a pescuitului.

TAC pentru bacaliarul albastru au fost depășite, iar efortul de pescuit, precum și mortalitatea cauzată de pescuit s-au intensificat recent. Se pare că implementarea planurilor de gestionare nu a fost suficientă pentru a permite controlul capturilor sau reducerea mortalității cauzate de pescuit.

Specii de adâncime

Pentru majoritatea stocurilor, avizele formulate recomandă fie reducerea pescuitului, fie interzicerea extinderii pescuitului, cu excepția cazului în care sustenabilitatea acestor acțiuni este confirmată. Este necesară încetarea pescuitului anumitor stocuri, precum pionul portocaliu. În cazul altor stocuri, precum brosme, mihalțul-de-mare sau pagelul argintiu, ar putea fi posibilă, în viitor, o evoluție a pescuitului către niveluri sustenabile pe termen lung, în funcție de zona de pescuit. Noile avize științifice bienale, referitoare la anii 2011 și 2012, sunt așteptate pentru vara anului 2010.

Marea Baltică

Două stocuri sunt pescuite la un nivel egal sau inferior nivelurilor Fmsy. Celelalte 5 stocuri sunt pescuite excesiv. În medie, TAC stabilite au depășit nivelul recomandat de avizele științifice cu 16% în 2010, față de 22% în 2009. Numărul stocurilor pentru care experții nu au formulat un aviz a scăzut de la 3 la 2.

Marea Mediterană

Cu toate că evaluarea științifică a stocurilor demersale și a stocurilor pelagice mici a fost efectuată periodic, în ultima decadă, de exemplu de CSTEP și de Comitetul științific consultativ al Consiliului general pentru pescuit în Marea Mediterană (CSC-CGPM), CSTEP a prezentat un rezumat privind stocurile mediteraneene corelate cu punctele de referință biologice abia în 2009.

Nu sunt disponibile evaluări decât pentru 16 specii din cele 102 de specii candidate (care nu includ speciile de elasmobranchii, ton și cele înrudite cu tonul). În cadrul acestor 16 specii, au putut fi identificate și evaluate 42 de stocuri biologice. Încă 18 stocuri au putut fi identificate, pentru care însă nu se cunosc, deocamdată, nici situația și nici presiunea exercitată de pescuit.

Din cele 42 de stocuri pentru care au putut fi realizate estimări cu privire la limitele biologice de siguranță, 40% se aflau în aceste limite, iar 60% în afara lor. Din cele 46 de stocuri estimate ca fiind pescuite excesiv în raport cu MSY, 54% erau pescuite excesiv, iar 46% nu.

STABILIREA POSIBILITățILOR DE PESCUIT

Stabilirea TAC

Pescuitul excesiv și epuizarea stocurilor sunt cauzate, într-o oarecare măsură, de capturi și de un efort de pescuit prea ridicate. TAC (care nu restricționează capturile aruncate înapoi în mare) adoptate de Consiliu pe baza unei propuneri a Comisiei au fost cu aproximativ 48% mai ridicate decât nivelul sustenabil al capturilor (Anexa Ia tabelul 4). Cu toate că este de apreciat faptul că acest raport a scăzut la 34% în 2010, este necesar un progres suplimentar pentru implementarea pescuitului responsabil. O integrare ameliorată a MSY în politici (secțiunea 2) ar trebui să încurajeze și să promoveze această evoluție în practică.

Propunerile Comisiei au fost diferite, de multe ori, de avizele științifice deoarece schimbarea nivelului TAC a fost limitat la un procentaj fix. Stabilirea unor cote prea ridicate a contribuit, pe lângă problemele cunoscute legate de aplicare, la menținerea resurselor marine la un nivel scăzut.

Efortul de pescuit

Sunt necesare modificări ale efortului de pescuit pentru mai multe planuri pe termen lung (și anume cele pentru codul din Marea Nordului și din Marea Baltică, cambula și limba-de-mare din Marea Nordului, limba-de-mare din vestul Canalului Mânecii și stocurile de bacaliar albastru și de langustină). Cu toate că, de când au fost introduse planurile, efortul s-a redus în cea mai mare parte a zonelor, aceasta nu s-a întâmplat și în zonele VIIIc și IXa pentru bacaliarul albastru și langustină[4] (Anexa II).

În ceea ce privește planurile privind Marea Nordului pentru cod și pești plați[5], tranziția de la o contabilizare în zile pe mare per tip de navă la o contabilizare în kilowați/zile pe grup de efort ar trebui să se finalizeze în cursul anului 2010. S-ar putea să fie necesare unele ajustări legate de calculul valorilor de referință ale efortului inițial. Pentru anumite unelte și zone reglementate, ambele planuri au o incidență asupra efortului de pescuit. Aplicarea regulilor de ajustare a efortului de pescuit ale fiecărui plan uneltelor care fac obiectul ambelor planuri nu a cauzat, până în acest moment, nicio problemă majoră. Planul privind peștii plați va fi revizuit în 2010, în timp ce planul privind codul trebuie revizuit în 2011. Alocarea eforturilor de pescuit pentru 2011 se va face conform planurilor în vigoare.

Pentru acele stocuri care fac obiectul unor planuri care prevăd o ajustare a efortului de pescuit în funcție de avizele științifice, Comisia, în lipsa unui aviz specific al CSTEP, va formula o propunere care să corespundă cât mai mult planurilor respective.

Comisia va consulta separat părțile interesate și statele membre cu privire la gestionarea efortului de pescuit în Marea Celtică.

Efortul de pescuit în Marea Baltică s-a deplasat către vest în ultimii ani și în 2008 scăzuse cu 14% față de 2002. S-a constatat o trecere la unelte de pescuit nereglementate destinate capturării de specii de pești pelagici în principal. Alocarea eforturilor de pescuit pentru 2011 se va face conform planurilor pentru cod aflate în vigoare. O evaluare a planului pentru codul din Marea Baltică[6] este prevăzută spre sfârșitul anului 2010.

Deciziile privind efortul de pescuit al speciilor de adâncime din Atlanticul de Nord-Est se vor baza pe recomandarea NEAFC din 2009 privind anii 2010, 2011 și 2012, conform căreia efortul de pescuit depus nu trebuie să depășească 65% din efortul maxim depus pentru pescuitul de adâncime a speciilor în cauză din anii anteriori.

GESTIONAREA BAZATă PE PLANURILE PE TERMEN LUNG

Planurile pe termen lung rămân un element central al politicii Comisiei; trebuie puse în aplicare atât regulamentele comunitare privind planurile pe termen lung, cât și planurile elaborate în temeiul acordurilor internaționale. Astfel de planuri s-au dovedit a fi mai eficiente pentru gestionarea stocurilor și au permis ameliorarea procesului de luare a deciziilor.

Niciun nou plan nu a intrat în vigoare în 2009. Pentru 2010 sunt prevăzute:

- adoptarea planurilor pentru hamsie și stavridul occidental;

- propunerea, de către Comisie, a planurilor pentru eglefinul din vestul Scoției și heringul din Marea Celtică;

- continuarea, în 2010, a revizuirii planurilor pentru merluciul din regiunile nordice, bacaliarul albastru și langustina și limba-de-mare din Golful Biscaya;

- evaluarea planului plurianual pentru codul din Marea Baltică.

Lucrările vor continua, de asemenea, în 2010, pentru extinderea gestionării pe termen lung la stocuri suplimentare, inclusiv stocurile de somon, stocurile pelagice din Marea Baltică și unele stocuri aferente unor zone de pescuit din Marea Mediterană. În cazul în care, în așteptarea adoptării acestor planuri, Consiliul și Comisia au declarat intenții specifice cu privire la regulile referitoare la exploatare, declarațiile vor fi implementate în propunerile Comisiei

SCHIMBăRI ALE METODEI DE LUCRU ÎN CAZURILE ÎN CARE PLANURILE PE TERMEN LUNG NU SUNT ÎNCă ÎN VIGOARE

Este necesar să se aducă metodei de lucru utilizate anterior unele modificări, pentru apropierea de Fmsy (Anexa III). Pentru stocurile care se află în limitele biologice de siguranță, se va propune adaptarea TAC în așa fel încât mortalitatea cauzată de pescuit corespunzând MSY să fie atinsă în 2015. Limita maximă pentru modificările TAC va fi ridicată de la 15% la 25% pentru a nu prejudicia îndeplinirea obiectivului MSY.

Pentru stocurile pescuite excesiv, care se află și în afara limitelor biologice de siguranță, se va modifica regula actuală pentru a se permite apropierea de obiectivul MSY până în 2015. Atunci când este necesar, se va menține scăderea minimă de 30% a mortalității cauzate de pescuit.

În 2009, a fost solicitat avizul științific cu privire la stabilirea TAC pentru stocurile pentru care nu era disponibilă nicio opțiune privind capturile. Deoarece nu a fost încă primit un răspuns complet, solicitarea care figurează în Anexa IV a fost reiterată atât la adresa ICES, cât și la adresa CSTEP (o scurtă clarificare a fost adăugată la punctul 1). În plus, o procedură ad-hoc privind stabilirea TAC atunci când nu este există un aviz (categoria „11”) va fi examinată împreună cu statele membre, consiliile consultative regionale (RAC), ICES și CSTEP.

Statele membre ar trebui să pună în aplicare un sistem de verificare încrucișată a datelor și să îmbunătățească transmiterea acestora. Cadrul pentru colectarea datelor (DFC)[7] va permite ameliorarea unor probleme legate de date prin creșterea numărului de specii supuse unei colecte obligatorii a datelor, incluzând anchetele pe mare. Reforma actuală a sistemului de control din cadrul PCP ar trebui să soluționeze aceste probleme, contribuind la ameliorarea sistemului de monitorizare a navelor și la o implementare mai rapidă și mai extinsă a jurnalului de bord electronic.

Posibilitățile de pescuit acordate depind de starea stocurilor de pește, care este la rândul său influențată atât de capturile efectuate și debarcate, cât și de capturile efectuate și aruncate înapoi în mare. Comisia acordă o importanță deosebită reducerii cantităților aruncate înapoi în mare, având în vedere că ameliorarea demonstrată și stabilită cu privire la acest aspect poate permite stabilirea unor TAC mai ridicate. În acest context, Comisia va analiza, în cursul anului 2010, rezultatele inițiativelor privind reducerea cantităților aruncate înapoi în mare.

CALENDARUL PROPUNERILOR

Planificarea lucrărilor este următoarea:

Regulamentul privind posibilitățile de pescuit | Avize disponibile | Propunerea Comisiei | Posibilă adoptare de către Consiliu |

Marea Neagră | Noiembrie | Octombrie (+) | Decembrie |

Marea Baltică | Mai | Începutul lunii septembrie | Octombrie |

Specii de adâncime | Iulie | Sfârșitul lunii septembrie | Noiembrie |

Oceanul Atlantic, Marea Nordului și alte zone | Iulie (*) | Sfârșitul lunii octombrie | Decembrie |

(+) finalizate în noiembrie

(*) finalizate în octombrie

Examinarea prezentei comunicări împreună cu statele membre este prevăzută în cadrul Consiliului din iunie 2010.

DIALOGUL CU PăRțILE INTERESATE

Comisia apreciază în mod special contribuțiile părților interesate cu privire la posibilitățile de pescuit. În cadrul consultărilor desfășurate anul trecut, părțile interesate au identificat o serie de aspecte principale de care ar trebui să se țină cont în comunicarea privind oportunitățile de pescuit, și anume:

i) aprofundarea analizei socio-economice;

ii) luarea în considerare a altor regulamente și directive ale EU în stabilirea posibilităților de pescuit, și

iii) adoptarea unei abordări regionalizate pentru descrierea situației resurselor.

Aceste observații trebuie luate în considerare atunci când este posibil. Totuși, factorii socio-economici pot fi luați în calcul numai în elaborarea planurilor pe termen lung, nu și în cadrul avizelor anuale.

CCR au fost consultate atunci când au fost definite măsurile de gestionare aferente stocurilor specifice, cum ar fi protecția langustinei din Porcupine Bank. Consiliul Consultativ regional pentru apele de nord-vest (NWWRAC) a sugerat închiderea sezonieră, primind sprijinul CSTEP și prin urmare și sprijinul Comisiei.

CCR au mai atras atenția și asupra datelor insuficiente pentru multe dintre stocuri. Pentru furnizarea unui aviz credibil sunt necesare informații corecte legate de pescuit și de stocuri. Părțile interesate sunt încurajate să depună toate diligențele pentru punerea în aplicare integrală a sistemelor existente de raportare a capturilor și de colectare de date. În acest scop, părțile interesate vor fi invitate să participe la exerciții de evaluare a calității datelor.

Datele corecte sunt esențiale pentru ca gestionarea pescuitului să funcționeze. Părțile interesate vor fi, de asemenea, mult mai capabile să furnizeze Comisiei avize privind practicile de pescuit sustenabile în cazul în care dețin o bază solidă de informații.

CONCLUZIE

Comisia invită statele membre, CCR și Comitetul consultativ pentru pescuit și acvacultură (CCPA) să își exprime opiniile privind abordarea pentru 2011 prezentată mai sus, care descrie strategia adoptată de Comisie pentru a-și îndeplini obligațiile în materie de gestionare sustenabilă, în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului.

Cu toate acestea, avizul părților interesate poate fi utilizat de Comisie numai în cazul în care este elaborat plecând de la o abordare susținută de dovezi a activităților de pescuit cu caracter sustenabil, altfel spus sunt necesare date care să susțină avizul părților interesate.

În vederea utilizării în timp util a rezultatelor consultărilor, Comisia solicită prezentarea tuturor contribuțiilor referitoare la prezenta comunicare până la 1 iunie 2010. La 28-29 iunie, la reuniunea Consiliului „Pescuit”, este prevăzută o discuție la nivel politic cu statele membre.

ANEXA Ia – Stocuri din Atlanticul de Nord-Est și apele adiacente

Tabelul 1. Aviz științific privind situația stocului | Nr. de stocuri de pește |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Medie |

În afara limitelor biologice de siguranță | 30 | 29 | 26 | 26 | 26 | 28 | 27 | 22 | 27 |

În limitele biologice de siguranță | 12 | 10 | 14 | 11 | 12 | 13 | 12 | 15 | 12 |

Situația stocurilor nu se cunoaște din cauza datelor insuficiente | 48 | 53 | 53 | 57 | 58 | 55 | 57 | 60 | 55 |

Nr. de stocuri de pește |

Tabelul 2. Aviz științific privind pescuitul excesiv | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Medie |

Se cunoaște nivelul pescuitului pentru stocul respectiv în comparație cu nivelul maxim de randament sustenabil | 34 | 23 | 32 | 33 | 35 | 39 | 33 |

Stoc pescuit excesiv | 32 | 21 | 30 | 29 | 30 | 28 | 28 |

Stoc pescuit la nivelul maxim de randament sustenabil | 2 | 2 | 2 | 4 | 5 | 11 | 4 |

Nr. de stocuri de pește |

Tabelul 3. Aviz științific „de urgență” | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Medie |

Avizul științific recomandă încetarea pescuitului | 24 | 13 | 12 | 14 | 20 | 18 | 17 | 14 | 17 |

Tabelul 4. Diferența dintre TAC și capturile cu caracter sustenabil | Nr. de stocuri de pește |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Medie |

Proporția în care TAC depășesc nivelul sustenabil al capturilor[8] (%) | 46% | 49% | 59% | 47% | 45% | 51% | 48% | 34% | 47% |

Tabelul 5. Sinteza avizului științific privind posibilitățile de pescuit | Nr. de stocuri de pește |

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Medie |

Stocuri pentru care se pot întocmi previziuni legate de dimensiuni și de mortalitatea cauzată de pescuit | 40 | 34 | 40 | 31 | 29 | 30 | 34 | 36 | 34 |

Stocuri pentru care există avize științifice privind posibilitățile de pescuit | 59 | 52 | 54 | 65 | 61 | 62 | 63 | 60 | 60 |

Stocuri pentru care nu există avize științifice | 31 | 40 | 39 | 29 | 35 | 34 | 33 | 42 | 35 |

ANEXA Ib – Stocuri din Marea Mediterană

Tabelul 1 - Aviz științific privind situația stocurilor mediteraneene | nr. | % |

În afara limitelor biologice de siguranță | 17 | 28,3 |

În limitele biologice de siguranță | 25 | 41,7 |

Situația stocurilor nu se cunoaște din cauza datelor insuficiente | 18 | 30,0 |

Total stocuri (pentru 16 specii) | 60 | 100 |

Specii clasificate conform criteriilor anterioare | 16 | 15,7 |

Alte specii excluse din cauza lipsei acute de date | 86 | 84,3 |

Specii luate în considerare | 102 | 100 |

Tabelul 2 - Aviz științific privind pescuitul excesiv al stocurilor mediteraneene | nr. | % |

Stoc pescuit excesiv | 25 | 54,3 |

Stoc pescuit la nivelul MSY | 21 | 45,7 |

Se cunoaște nivelul pescuitului pentru stocul respectiv în comparație cu nivelul MSY | 46 | 76,7 |

Nu se cunoaște nivelul pescuitului pentru stocul respectiv în comparație cu nivelul MSY | 14 | 23,3 |

Total stocuri (pentru 16 specii) | 60 | 100 |

Specii clasificate conform criteriilor | 16 | 15,7 |

Alte specii excluse din cauza lipsei de date | 86 | 84,3 |

Specii luate în considerare | 102 | 100 |

ANEXA II –Efortul de pescuit reglementat de planurile plurianuale comunicate CSTEP de statele membre

[pic]

Figura 1. Efortul de pescuit reglementat în zona vestică a Mării Baltice (subdiviziunile ICES 22-24).

[pic]

Figura 2. Efortul de pescuit reglementat în zona centrală a Mării Baltice (zonele 25-28)[9].

[pic]

Figura 3. Efortul de pescuit reglementat în Kattegat (IIIaS).

[pic]

Figura 4. Efortul de pescuit reglementat în Marea Nordului, Skagerrak și estul Canalului Mânecii (IV, IIIa și VIId).

[pic]

Figura 5. Efortul de pescuit reglementat în Marea Irlandei (VIIaN).

[pic]

Figura 6. Efortul de pescuit reglementat în vestul Scoției (VI).

[pic]

Figura 7. Efortul de pescuit reglementat în vestul Canalului Mânecii (VIIe).

[pic]

Figura 8. Efortul de pescuit reglementat în apele iberico-atlantice (VIIIc și IXa).

ANEXA III - Reguli pentru stabilirea TAC

Deciziile referitoare la TAC trebuie luate pe baza avizului științific furnizat de CSTEP, care ține deja cont de aspectele biologice, sociale și economice.

În funcție de nivelul de risc prezentat de fiecare stoc, trebuie aplicate norme diferite. Stocurile prezintă un risc ridicat atunci când scad sub „nivelul de precauție (Bpa)” – nivelul biomasei la care productivitatea viitoare a stocurilor riscă să se reducă, sau la care mortalitatea cauzată de pescuit este mai ridicată decât „nivelul de precauție” (Fpa). Rata mortalității cauzată de pescuit (F) se calculează împărțind captura anuală la dimensiunea medie a stocului pe întregul an.

În cazul în care un stoc este mai redus decât Bpa sau este supus pescuitului la un nivel mai ridicat decât Fpa, acest stoc se află „în afara limitelor de siguranță biologică” și viceversa.

În cazul în care o TAC se referă la mai multe specii, se aplică regula aferentă speciei cu cel mai mare risc.

În tabelul următor, modificările față de regulile aplicate anterior sunt marcate cu caractere îngroșate.

Categorie | Aviz științific | Măsura care trebuie luată la stabilirea TAC |

1 | Stoc exploatat la nivelul maxim de randament sustenabil. | Obiectivul este stabilirea TAC în funcție de captura prevăzută corespunzătoare unui nivel al mortalității cauzate de pescuitul care să asigure, pe termen lung, randament maxim, dar fără a modifica TAC cu mai mult de 25%. |

2 | Stoc exploatat în mod excesiv comparativ cu randamentul maxim sustenabil, dar aflat în limitele biologice de siguranță. | Obiectivul este stabilirea TAC la nivelul cel mai ridicat dintre următoarele două valori: (a) captura prevăzută corespunzătoare randamentului maxim pe termen lung[10] sau (b) captura corespunzând unei reduceri a ratei mortalității cauzate de pescuit cu un sfert din diferența dintre mortalitatea cauzată de pescuit actuală și rata care ar asigura randamentul maxim pe termen lung, dar fără a modifica TAC cu mai mult de 25%. |

3 | Stoc aflat în afara limitelor biologice de siguranță. | Obiectivul este stabilirea TAC la nivelul cel mai ridicat dintre următoarele două valori: (a) captura prevăzută corespunzătoare randamentului maxim pe termen lung sau (b) captura prevăzută corespunzătoare unei reduceri a ratei mortalității cauzate de pescuit cu cea mai ridicată dintre următoarele două valori: (i) 30% (ii) un sfert din diferența dintre mortalitatea cauzată de pescuit actuală și rata care ar asigura randamentul maxim pe termen lung dar fără a modifica TAC cu mai mult de 30% atâta vreme cât mortalitatea cauzată de pescuit nu crește. |

4 | Stocul face obiectul unei planificări pe termen lung, iar experții recomandă captura conform planului. | TAC trebuie stabilită în conformitate cu planul respectiv. Această categorie este prioritară față de celelalte. |

5 | Stocul are o durată scurtă de viață și, prin urmare, nu se pot realiza previziuni pe un an. | Se stabilește o TAC previzională, care va fi modificată în momentul în care vor fi disponibile mai multe informații, pe parcursul anului respectiv. |

6* | Nu se cunoaște cu exactitate situația stocului, iar CSTEP recomandă un nivel adecvat al capturii. | Obiectivul este de stabilirea TAC în conformitate cu avizul CSTEP, dar fără a modifica TAC cu mai mult de 15%. |

7* | Nu se cunoaște cu exactitate situația stocului, iar CSTEP recomandă reducerea efortului de pescuit. | TAC ar trebui redusă cu până la 15% și ar trebui solicitat avizul CSTEP cu privire la nivelul adecvat al efortului de pescuit. |

8* | Nu se cunoaște cu exactitate situația stocului, iar CSTEP indică creșterea stocului. | TAC ar trebui majorată cu până la 15%. Nicio sporire a efortului de pescuit§. |

9* | Nu se cunoaște cu exactitate situația stocului, iar CSTEP indică reducerea stocului. | TAC ar trebui redusă cu până la 15%. Reducerea efortului de pescuit§. |

10 | CSTEP recomandă un nivel zero al capturilor ori o reducere la nivelul minim posibil sau formulează un alt aviz similar. | TAC ar trebui redusă cu cel puțin 25%. Ar trebui puse în aplicare măsuri de refacere, inclusiv reducerea efortului de pescuit și introducerea unor unelte de pescuit mai selective. |

11 | Nu există un aviz formulat de CSTEP sau nu se cunoaște cu exactitate situația stocului iar CSTEP nu indică dacă stocul crește sau scade. | TAC ar trebui modificate conform nivelurilor capturilor recente efective, dar nu cu mai mult de 15% pe an sau statele membre trebuie să elaboreze un plan de implementare care să permită furnizarea de avize în timp scurt. Nicio sporire a efortului de pescuit§. |

* Această regulă poate fi modificată. Comisia a solicitat ICES să emită un aviz cu privire la noile opțiuni posibile, după cum este prevăzut în anexa IV. Regula finală care trebuie aplicată va depinde de rezultatul respectivului aviz.

§ Dacă este cazul.

ANEXA IV – Solicitarea adresată ICES cu privire la categoriile 6-9

Pentru aceste stocuri, exceptând stocurile cu o durată naturală scurtă de viață, pentru care nu este posibilă furnizarea unui aviz bazat pe previziunea de captură în funcție de limitele de precauție, s-a solicitat ICES să:

I) emită un aviz asupra unei TAC care să corespundă aplicării regulii descrise mai jos;

II) evalueze consecințele implementării regulii descrise mai jos cu privire la principiul precauției și la compatibilitatea cu randamentul maxim sustenabil;

III) să emită, dacă este necesar, un aviz cu privire la o regulă alternativă și la TAC aferente, care ar permite ameliorarea compatibilității cu principiul precauției, cu randamentul maxim sustenabil sau cu o mai mare stabilitate a TAC. Aceste avize pot fi emise pentru fiecare caz în parte.

Regula:

1. În cazul în care există dovezi că un stoc este pescuit excesiv în raport cu nivelul mortalității cauzate de pescuit care ar asigura randamentul maxim sustenabil (sau că nivelul stocului s-a redus, ajungând să fie scăzut în raport cu nivelurile istorice), atunci măsura aplicată este o reducere a TAC necesară pentru atingerea Fmsy, dar fără a modifica TAC cu mai mult de 15%.

2. În cazul în care există dovezi că un stoc este subexploatat în raport cu nivelul mortalității cauzate de pescuit care ar asigura randamentul maxim sustenabil, atunci măsura aplicată este o creștere a TAC necesară pentru atingerea Fmsy, dar fără a modifica TAC cu mai mult de 15%.

3. Dispozițiile de la punctele 1 și 2 sunt prioritare față de dispozițiile de la punctele care urmează.

4. În cazul în care informațiile cu privire la abundență nu indică nicio schimbare a abundenței stocului sau nu sunt disponibile sau nu reflectă în mod adecvat schimbările privind abundența stocului, se aplică o TAC nemodificată.

5. În cazul în care ICES consideră că sunt disponibile informații reprezentative cu privire la abundența stocului, se aplică următoarea regulă:

a. Dacă abundența medie estimată din ultimii doi ani este mai mare decât abundența medie estimată din cei trei ani precedenți cu cel puțin 20%, atunci se aplică o creștere cu 15% a TAC.

b. Dacă abundența medie estimată din ultimii doi ani este mai mică decât abundența medie estimată din cei trei ani precedenți cu cel puțin 20%, atunci se aplică o diminuare cu 15% a TAC.

În cazul în care TAC nu au fost restrictive și o reducere a acestora este necesară în conformitate cu punctul 1 sau cu punctul 5.b, ICES emite un aviz cu privire la nivelul adecvat de reducere a TAC necesar pentru obținerea reducerii prevăzute a capturilor. ICES decide cu privire la variabila adecvată pentru măsurarea Fmsy pentru fiecare caz.

[pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea sustenabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului. JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

[2] Aplicarea principiului sustenabilității în activitățile de pescuit din UE prin intermediul randamentului maxim sustenabil. Comunicare a Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European. COM (2006) 360 final.

[3] Nivelul maxim de randament sustenabil al pescuitului (Fmsy) este intensitatea activității de pescuit care asigură, pe termen lung, randamentul maxim al stocului, fără a îi prejudicia capacitatea productivă pe termen scurt.

[4] Regulamentul (CE) nr. 2166/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005. JO L 345, 28.12.2005, p. 5.

[5] Regulamentul (CE) nr. 676/2007 al Consiliului din 11 iunie 2007. JO L 157, 19.6.2007, p. 1.

[6] Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007. JO L 248, 22.9.2007, p. 1.

[7] Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului din 25 februarie 2008. JO L 60, 5.3.2008, p. 1.

[8] Nivel sustenabil al capturilor înseamnă nivelul capturilor recomandat de ICES și de CSTEP conform principiului precauției.

[9] Aceste cifre țin cont de efortul depus în zonele în care se aplică derogări (a se vedea Regulamentul 1268/2009).

[10] Randament calculat în funcție de mortalitatea cauzată de pescuit corespunzătoare unei productivități marginale de 10% din productivitatea marginală pentru o mortalitate cauzată de pescuit aproape de zero (F0.1).