RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 10.1.2007 
COM(2006) 851 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI 
Anchetă efectuată în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 în 
sectoarele europene ale gazului şi energiei electric e (raport final) 
SEC (2006) 1724 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI 
Anchetă efectuată în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 în 
sectoarele europene ale gazului şi energiei electric e (raport final) 
1. INTRODUCERE  
1. Existenţa unor pie ţe energetice func ţionale care s ă garanteze securitatea 
aprovizion ării cu energie la pre ţuri competitive constituie un factor esen ţial în 
vederea cre şterii şi a bunăstării consumatorului în Uniunea European ă. Pentru 
atingerea acestui obiectiv, UE a hot ărât deschiderea spre concuren ţă a pieţelor 
europene de gaz şi energie electric ă, precum şi crearea unei pie ţe unice europene în 
sectorul energiei. Proces ul de deschidere a pie ţelor a adus modific ări semnificative în 
ceea ce prive şte modul de func ţionare a pie ţelor, a oferit noi posibilit ăţi de desfacere 
şi a condus la introducerea unor noi produse şi servicii. Ini ţial, concuren ţa a făcut ca 
preţurile la energie s ă scadă în Europa, în conformitate cu fundamentele pie ţei.  
2. Cu toate acestea, chiar dac ă s-au făcut progrese, obiectiv ele deschiderii pie ţei nu s-au 
atins încă. Cu toate c ă s-a realizat liberalizarea pie ţei interne de energie, continu ă să 
existe totu şi obstacole în calea liberei concuren ţe. Creşterile semnificative ale 
preţurilor de vânzare en gros  în sectorul gazului şi al energiei electrice, care nu se 
explică în întregime prin cre şterea pre ţurilor la combustibilul primar şi prin 
obligaţiile privind protec ţia mediului, plângerile pers istente privind obstacolele 
întâlnite la intrarea pe pia ţă, precum şi posibilit ăţile limitate ale consumatorilor de a-
şi manifesta libertatea de alegere au condus  la deschiderea unei anchete din partea 
Comisiei în luna iunie 2005 privind modul de func ţionare a pie ţelor europene de gaz 
şi energie electric ă. Această anchetă, efectuat ă în temeiul articolului 17 din 
Regulamentul 1/20031 rivind punerea în aplicare a regulilor de concuren ţă din Tratat, 
a vizat evaluarea condi ţiilor de concuren ţă existente, precum şi stabilirea cauzelor 
care contribuie la proasta func ţionare a pie ţei. Acest raport final (Comunicarea 
Comisiei) sintetizeaz ă rezultatele anchetei, prezentat e în detaliu în anexa tehnic ă2 la 
raportul final. 
3. În timp ce ancheta sectorial ă a fost lansat ă potrivit ideii c ă, în ceea ce îi prive şte pe 
consumatori, ace ştia nu au beneficiat în întregime de pe urma liberaliz ării, ar trebui 
ca de la bun început s ă se sublinieze faptul c ă obiectul acestei anchete nu a fost acela 
de a descrie progresul f ăcut în domeniul procesului de liberalizare şi avantajele care 
decurg din acesta. Exist ă multe asemenea realiz ări, iar clien ţii de pe pie ţele în care 
liberalizarea a fost introdus ă cu succes se afl ă în continuare printre cei care 
beneficiaz ă de gama cea mai larg ă de furnizori şi servicii. De asemenea, ace ştia 
plătesc, în medie, pre ţuri mai mici, în compara ţie cu clien ţii din alte state membre. 
                                                 
1 Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Comisiei din decembrie 2002 priv ind punerea în aplicare a regulilor 
de concuren ţă prevăzute la articolele 81 şi 82 din Tratat (JO L 1 din 4.1.2003, p. 1), modificat prin 
Regulamentul (CE) nr. 411/2004 (JO L 68 din 6.3.2004, p. 1). 
2 Un document de lucru al serviciilor Comisiei, raportul DG pentru Concuren ţă privind ancheta sectorial ă 
din sectorul energiei el ectrice – SEC(2006) 1724. 
 
RO 3   RO Comisia î şi păstrează astfel convingerea c ă nu exist ă alternativ ă la procesul de 
liberalizare. În consecin ţă, este esen ţial să se garanteze transpunerea3 integrală şi 
eficientă a directivelor existente privind liberalizarea. Cu toate acestea, este necesar 
să se facă mai mult, astfel încât consumatorii s ă poată profita în întregime de acest 
proces. 
4. Ancheta din Sectorul Energiei s-a concentrat asupra identific ării domeniilor în care 
concurenţa nu func ţionează încă bine şi asupra celor care trebuie vizate cât mai rapid 
posibil, astfel încât liberalizarea s ă dea rezultate. Pentru re alizarea acestei anchete, 
domeniile cheie au fost grupate în urm ătoarele capitole: (1) concentrarea 
pieţei/puterea pe pia ţă, (2) blocarea vertical ă (în primul rând decuplarea 
necorespunz ătoare a re ţelei şi a aprovizion ării), (3) lipsa integr ării pieţei (inclusiv 
lipsa supravegherii normative privind ch estiunile transfrontaliere), (4) lipsa 
transparen ţei, (5) formarea pre ţurilor, (6) pie ţele în aval, (7) pie ţele de echilibrare şi 
(8) gazul natural lichefiat (GNL).  
5. Neajunsurile identificate în aceste domenii cheie solicit ă luarea de m ăsuri urgente. 
Ar trebui ca urm ătoarele patru domenii s ă aibă prioritate: (1) realizarea unei 
decuplări eficiente între re ţele şi activităţile de aprovizionare, (2) înl ăturarea 
lacunelor normative (în special în ceea ce prive şte chestiunile transfrontaliere), (3) 
abordarea concentr ării pieţei şi a barierelor la intrarea pe pia ţă, şi (4) mărirea 
gradului de transparen ţă în ceea ce prive şte operaţiunile de pe pia ţă. Intenţiile 
Comisiei de a face propuneri legislative în acest sens sunt i ndicate în cadrul 
Comunicării sale privind „Perspectivele pie ţei interne de gaz şi energie electric ă”4, 
prezentată în paralel cu raportul final. 
1.1. Contextul mai larg 
6. Introducerea concuren ţei pe pieţele europene de gaz şi energie electric ă reprezint ă o 
parte integrant ă a politicii energetice europene, orientate spre  atingerea celor trei 
obiective strâns legate: un sector energetic concuren ţial şi eficient, securitatea 
aprovizion ării şi o dezvoltare durabil ă. Toţi consumatorii europeni, şi anume 
gospodăriile, utilizatorii comerciali şi industriali, depind de aprovizionarea sigur ă şi 
fiabilă cu energie la pre ţuri competitive. De asemenea, îndeplinirea obiectivului 
Uniunii privind protec ţia corespunz ătoare a mediului este extrem de important ă, după 
cum o dovede şte angajamentul privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de ser ă în 
conformitate cu Protocolul de la Kyoto. În consecin ţă, ancheta sectorial ă trebuie 
privită în cadrul acestui c ontext politic larg.  
7. Liniile directoare ale politicii energetice europene au fost trasate în Comunicarea 
Comisiei f ăcută în cadrul Consiliului European de prim ăvară5 2006 privind strategia 
reînnoită pentru dezvoltare şi locuri de munc ă. Această Comunicare plaseaz ă crearea 
unei politici energetice eficiente şi integrate în centrul priorit ăţilor Comisiei. Acest 
obiectiv a fost subliniat în cadrul c ărţii verzi a Comisiei privind „O strategie 
                                                 
3 Comisia efectueaz ă în acest sens proceduri privind înc ălcarea dreptului comunitar împotriva unor state 
membre – a se vedea în continuare Comunicarea Comisiei asupra perspectivelor pie ţei interne de gaz şi 
energie electric ă, la care se face referire mai jos. 
4 COM (2006) 841, Comunicarea Comi siei, Perspective privind pia ţa internă de gaz şi energie electric ă. 
5 Necesitatea de a accelera ritmul – Raport anual cu privire la progresele realizate în cre şterea economic ă 
şi ocuparea for ţei de munc ă, 25 ianuarie 2006. 
 
RO 4   RO europeană pentru energie durabil ă, competitiv ă şi sigură”6, adoptată de către Comisie 
în martie 2006. 
8. Raportul final al Anchetei sectoriale este prezentat în paralel cu Evaluarea strategic ă 
a energiei europene7 şi cu Pachetul privind energia care include „Comunicarea asupra 
perspectivelor pie ţelor interne de gaz şi energie electric ă” menţionată anterior, 
precum şi urmarea c ărţii verzi. De asemenea, se iau în considerare şi lucrările 
întreprinse în cadrul Grupului  la nivel înalt pentru competitivitate, energie şi mediu, 
care a subliniat nevoia unei mai bune func ţionări a pieţelor de energie electric ă şi gaz 
în primul s ău raport adoptat în iunie 2006.  
9. Din toate aceste documente rezult ă faptul c ă cele trei obiective politice privind 
„competitivitatea, securitatea aprovizion ării şi dezvoltarea durabil ă” sunt strâns legate 
şi complementare. Pie ţele competitive dau semnalele necesare investi ţiilor, ceea ce 
permite asigurarea securit ăţii aprovizion ării la preţul cel mai rentabil. De asemenea, 
crearea unei pie ţe interne competitive va permite societ ăţilor din Uniune furnizoare 
de energie s ă îşi desfăşoare activitatea pe o pia ţă mai largă, care să îmbunătăţească 
capacitatea lor de a contribu i la securitatea aprovizion ării. În acela şi timp, for ţele 
pieţei îi oblig ă pe operatorii europeni s ă foloseasc ă metodele de produc ţie cele mai 
rentabile, ceea ce constitu ie un factor benefic pent ru dezvolta rea durabil ă într-un 
cadru de reglementare corespunz ător. Consumatorii vor putea alege între mai mul ţi 
furnizori şi mai multe formule de contract. Acest lucru va duce la sc ăderea costurilor 
la energie electric ă şi va adapta consumul lor la evolu ţia pieţei. Preţurile competitive 
care exprim ă costurile reale vor încuraja randa mentul energetic, ceea ce va putea 
reduce dependen ţa de furnizori externi, venind astfel în spriji nul obiectivului Uniunii 
privind dezvoltarea durabil ă şi securitatea aprovizion ării.  
10. Raportul final se concentreaz ă asupra aspectelor legate de concuren ţă ale politicii 
energetice europene şi asupra obstacolelor care subzist ă încă în calea cre ării unei 
pieţe unice europene a energiei. Pe lâng ă faptul că acest aspect în sine merit ă să fie 
analizat cu aten ţie, accentul este, de asemenea, impus de cadrul procedural 
(Regulamentul 1/2003) în care s-a de rulat ancheta. A ceasta nu înseamn ă că, de 
exemplu, obiectivele privind securitatea aprovizion ării, vor fi neglijate atunci când se 
va evalua posibilitatea apari ţiei unor efecte pr o sau anticoncuren ţiale în contextul 
aplicării regulilor comunitare de concuren ţă în cazuri individuale. Într-adev ăr, o piaţă 
internă competitiv ă reprezint ă un instrument cheie pentru realizarea acestui obiectiv. 
Cu toate acestea, obiectivul principal din cad rul Anchetei sectoria le este cel privitor 
la concuren ţă. 
1.2. Procedura care duce la adoptarea raportului 
11. Ancheta sectorial ă privind pie ţele europene de energie a fost lansat ă la data de 17 
iunie 2005. Rezultatele ini ţiale au fost prezentate sub forma unui document 
conţinând principalele problematici, publi cat la data de 15 noiembrie 2005. Ca 
urmare a public ării raportului preliminar la da ta de 16 februarie 2006, Comisia a 
lansat o consultare public ă. În propunerile lor, p ărţile interesate au întâmpinat 
favorabil raportul, aducând aprecieri în linii generale în ceea ce prive şte 
                                                 
6 COM (2006) 105 Final, 8.3.2006, SEC (2006) 317. 
7 COM (2007) 1, Comunicarea Comisiei intitulat ă „ O politic ă energetic ă pentru Europa“. 
 
RO 5   RO obiectivitatea sa, precum şi abunden ţa de informa ţii. Contribu ţiile au venit atât din 
partea societ ăţilor care opereaz ă în acest sector, cât şi a entităţilor şi a operatorilor 
nou-veniţi pe piaţă, a autorit ăţilor naţionale de reglementare, a autorit ăţilor în materie 
de concuren ţă, a birourilor de consultan ţă, a firmelor de avocatur ă, a comercian ţilor 
din sectorul energiei, a operatorilor de re ţea, a consumatorilor, a asocia ţiilor 
industriale şi a organismelor guvernamentale na ţionale. 
12. Majoritatea p ărţilor interesate sprijin ă aceste constat ări, cu toate c ă au existat varia ţii 
în procesul de evaluare a gravit ăţii situaţiei şi a întrebării dacă situaţia este pe cale de 
a se îmbun ătăţi sau nu. În ceea ce prive şte modalit ăţile posibile de ac ţiune, s-a 
remarcat faptul c ă ideile exprimate în raportul  preliminar, precum decuplarea 
structural ă, au suscitat atât reac ţii de susţinere cât şi de opozi ţie, în timp ce altele au 
solicitat luarea de m ăsuri şi mai radicale. În general, companiile consacrate cu 
integrare vertical ă nu au fost în favoarea lu ării de măsuri suplimentare, în timp ce 
consumatorii, operatorii comerciali/operatorii nou-veni ţi pe piaţă şi autorităţile au 
sprijinit invita ţia de a lua ini ţiative legislative. 
2. CONCLUZIILE  
13. Principalele concluzii ale Anchetei sectoriale pot fi grupate – a şa cum s-a men ţionat 
mai sus – în opt capitole. Cu toate c ă există unele diferen ţe evidente între sectoarele 
gazului şi energiei electrice, numeroasele similitudini şi relaţii dintre cele dou ă 
sectoare pledeaz ă în favoarea unei prezent ări comune.  
2.1. Concentrarea pie ţei 
14. În domeniul comer ţului en gros, pie ţele de gaz şi energie electric ă rămân la nivel 
naţional în ceea ce prive şte sfera de aplicare, p ăstrând, în general, gradul înalt 
de concentrare din perioada anterioar ă liberaliz ării. Acest lucru ofer ă cadrul 
necesar exercit ării puterii de pia ţă.  
15. Comerţul en gros cu gaz s-a dezvoltat încet, iar furnizorii tradi ţionali continu ă să 
domine pie ţele tradiţionale, controlând în mare parte importurile în amonte de gaz 
şi/sau produc ţia internă de gaz. Ace şti furnizori tradi ţionali vând doar o mic ă parte a 
gazului lor în schimburi comerciale în sectorul gazului ( „platforme comerciale ”). 
Datorită faptului c ă nu exist ă decât pu ţini nou-veni ţi pe pieţele cu am ănuntul, 
posibilitatea consumatorului de a alege r ămâne limitat ă şi presiunea concuren ţială 
redusă. Situaţia globală în ceea ce îi prive şte pe nou-veni ţii potenţiali este una de 
dependen ţă faţă de furnizorii tradi ţionali integra ţi pe vertical ă în sectorul serviciilor 
de-a lungul întregului lan ţ de aprovizionare. 
16. Deşi comerţul cu energie electric ă este mai dezvoltat, vânz ările pe pie ţele en gros de 
energie electric ă reflectă în general nivelul îna lt de concentrare în produc ţia de 
energie. Analiza comer ţului privind bursele de energie electric ă arată că, în unele 
dintre acestea, produc ătorii sunt în m ăsură să-şi exercite puterea de pia ţă, mărind 
preţurile, fapt care reflect ă preocup ările unui num ăr mare de clien ţi. Analizele 
poziţiilor luate pe pie ţele la termen, care sunt, de obicei, mai pu ţin concentrate, 
denotă faptul c ă pieţele de energie electric ă depind de un num ăr foarte mic de 
furnizori care de ţin poziţii lungi ( şi anume care produc mai mult decât ceea ce 
 
RO 6   RO revând). Analiza portofoliilor de produc ţie arată, de asemenea, c ă principalii 
producători sunt în m ăsură să retragă din capacitate pentru a m ări preţurile.  
17. În contextul acestei anchete, s-a efectuat un studiu al nivelurilor de concentrare în 
sectorul energiei electrice8. O analiz ă a concentr ării efectuat ă la fiecare or ă arată că 
pieţele rămân extrem de concentrate chiar şi în afara orelor de vâ rf, iar nivelurile de 
concentrare, chiar şi în cadrul pie ţelor mai pu ţin concentrate, ating cote semnificative 
în orele de vârf. Analiza bazat ă pe măsurători ale structurii pie ţei la fiecare or ă arată, 
de asemenea, c ă în anumite pie ţe, contractele pe termen lung şi - într-o mai mic ă 
măsură – rezervele obligatorii pot accentua nive lurile de concentrare. În continuare, 
analiza arat ă că nivelul actual al capacit ăţii de interconexiune nu este suficient de 
mare pentru a reduce în mod semnificativ concentrarea. 
2.2. Blocarea vertical ă 
18. Nivelul actual de decuplare a re ţelelor, precum şi interesele suscitate în 
domeniul aprovizion ării au repercusiuni negative asupra func ţionării pieţei şi 
asupra stimul ării investi ţiilor în re ţele. Acest lucru reprezint ă un obstacol major 
în calea noilor intr ări pe piaţă, punând în pericol securitatea aprovizion ării.  
19. Nou-veni ţii întâmpin ă deseori greut ăţi în accesul efectiv la re ţele (în sectorul gazului, 
precum şi în ceea ce prive şte depozitarea şi terminalele GNL), în pofida dispozi ţiilor 
existente în materie de decuplare. Se presupune c ă operatorii de re ţele/de 
infrastructur ă şi-ar favoriza propriii membri (discriminare). Datorit ă integrării 
verticale, deciziile opera ţionale şi cele privind investi ţiile nu sunt luate în interesul 
funcţionării reţelei/infrastructurii, ci pe baza intereselor de aprovizionare ale 
societăţii integrate (inclusiv conectarea la re ţele în ceea ce prive şte centralele 
electrice concurente). Aceas ta aduce o atingere grav ă securităţii aprovizion ării.  
20. O altă formă de blocare vertical ă a putut fi observat ă în integrarea 
producţiei/importurilor şi a intereselor în materie de aprovizionare în interiorul 
aceluiaşi grup. Aceast ă formă de integrare vertical ă descurajeaz ă furnizorii 
tradiţionali de a interveni pe pie ţele en gros, conducând la niveluri insuficiente de 
lichidităţi pe aceste pie ţe. În special, preponderen ţa contractelor de furnizare pe 
termen lung între produc ătorii de gaz şi importatorii tradi ţionali constituie o piedic ă 
în calea accesului nou-veni ţilor pe pie ţele în amonte. De asemenea, activele 
producţiei de energie electric ă se află în mâinile unui num ăr mic de furnizori 
tradiţionali sau sunt controlate indirect de ace ştia din urm ă, pe baza unor acorduri de 
achiziţie de energie (AAE), care confer ă acestor societ ăţi consacrate controlul asupra 
elementelor esen ţiale intrate pe pie ţeleen gros. Nivelurile sc ăzute de lichidit ăţi 
constituie o piedic ă în calea intr ării pe pieţele de gaz şi de energie electric ă. 
2.3. Integrarea pie ţei 
21. În prezent, vânz ările transfrontaliere nu exercit ă o presiune concuren ţială 
semnificativ ă. Furnizorii tradi ţionali nu penetreaz ă decât rareori pe alte pie ţe 
naţionale în calitate de concuren ţi. O capacitate transfrontalier ă redusă sau 
                                                 
8 Aceast ă chestiune este prezentat ă într-un capitol separat în Anexa tehnic ă la Raportul final. 
 
RO 7   RO indisponibil ă, precum şi existenţa unor structuri de pia ţă diferite împiedic ă 
integrarea pie ţelor.   
22. În ceea ce prive şte sectorul gazului,  capacitatea disponibil ă de gazoducte de import 
transfrontalier este limitat ă. Nou-veni ţii nu sunt în m ăsură să asigure o capacitate de 
tranzit pe liniile esen ţiale şi nici capacitatea de  intrare pe noi pie ţe. Foarte des, 
capacitatea primar ă pe gazoductele de tr anzit este controlat ă de furnizorii tradi ţionali 
pe baza unor contracte datând din perioada de dinaintea liberaliz ării nesupuse 
regulilor obi şnuite de acces al ter ţilor. Furnizorilor tradi ţionali li se ofer ă puţine 
stimulente în vederea unei extinderi a capacit ăţii care să răspundă astfel necesit ăţilor 
nou-veniţilor. Acest fenomen este amplificat de mecanismele ineficiente de 
gestionare a congestion ării, ceea ce face ca ob ţinerea chiar şi a unor volume mici de 
capacitate neîntrerupt ă, pe termen scurt pe pia ţa secundar ă să fie dificil ă. Deseori, 
nou-veniţii nu au reu şit să obţină capacitatea suficient ă nici măcar atunci când au 
avut loc expansiuni ale capacit ăţii gazoductelor de tranzit. Ac este expansiuni au fost 
concepute, în general, în a şa fel încât s ă corespund ă nevoilor furnizorilor tradi ţionali 
de activităţi proprii de aprovizionare.  
23. În ceea ce prive şte sectorul energiei electrice, existen ţa unei capacit ăţi insuficiente de 
interconexiune, precum şi lipsa unor stimulente corespunz ătoare de a investi într-o 
capacitate suplimentar ă, care să elimine blocajele de lung ă durată, împiedic ă 
realizarea integr ării. De asemenea, la anumite frontiere exist ă încă rezervări de 
capacitate pe termen lung, datând di n perioada de di naintea liberaliz ării, în pofida 
hotărârii Curţii Europene de Justi ţie, în temeiul c ăreia asemenea rezerv ări nu sunt 
compatibile cu dreptul comunitar, cu excep ţia cazurilor în care acestea sunt 
semnalate în Directiva 96/92/CE. Îmbun ătăţirea accesului la interconexiunile 
existente necesit ă metode mai bune de gestionare a congestion ării. Cu toate acestea, 
o mai bun ă utilizare a capacit ăţii este, deseori, în detrimentul operatorilor de re ţea 
integraţi pe vertical ă. 
2.4. Transparen ţa 
24. Lipsesc informa ţiile fiabile, furnizate în timp util pe pie ţe 
25. Utilizatorii re ţelei solicit ă o mai mare transparen ţă, care să depăşească cerinţele 
minime actuale fixate de legisla ţia UE. Datele privind disponibilitatea re ţelei, şi în 
special cele privitoare la inte rconexiunile de energie electric ă şi la gazoductele de 
tranzit sunt deosebit de importante. Informa ţiile privind func ţionarea capacit ăţii de 
producţie şi stocarea gazului trebuie, de asemenea, s ă fie disponibile pe o scar ă mai 
largă. S-a remarcat c ă, în special în ceea ce prive şte sectorul energiei electrice, 
regulile care guverneaz ă un comportament de pia ţă corespunz ător şi normele de 
supraveghere difer ă foarte mult de la un stat membru la altul, deoarece cerin ţele în 
materie de transparen ţă nu sunt aproape deloc arm onizate la nivel european.  
26. Pentru a asigura existen ţa unui cadru concuren ţial uniform, to ţi participan ţii de pe 
piaţă solicită faptul ca informa ţiile să fie furnizate în condi ţii echitabile şi în timp 
util. În prezent exist ă un dezacord al informa ţiilor între furnizorii tradi ţionali integra ţi 
pe vertical ă şi concuren ţii lor. O mai mare transparen ţă ar diminua riscurile în ceea 
ce îi prive şte pe actorii nou-veni ţi pe piaţă, reducând astfel obstaco lele la intrarea pe 
piaţă şi sporind încrederea în pie ţeleen gros, precum şi în semnalele legate de pre ţuri. 
Desigur c ă este necesar s ă se evite orice în ţelegere secret ă pe baza informa ţiilor 
 
RO 8   RO publicate, dar de şi confiden ţialitatea comercial ă este important ă, aceasta nu ar trebui 
să submineze transparen ţa reală, interpretând-o prea amplu. 
2.5. Formarea pre ţurilor 
27. Este necesar ă o formare a pre ţurilor mai eficient ă şi mai transparent ă pentru a 
asigura clien ţilor toate avantajele deschiderii pie ţelor. Mul ţi utilizatori nu au 
decât o încredere limitat ă în mecanismele form ării preţurilor, în timp ce tarifele 
reglementate privind aprovizionarea sub nivelul pre ţurilor practicate pe pia ţă 
descurajeaz ă intrarea unor noi concuren ţi.  
28. Contractele de import de gaze folosesc indicele de pre ţuri referitoare la derivatele din 
petrol (de exemplu, p ăcura uşoară sau grea), ceea ce a f ăcut ca pre ţurile să 
urmărească îndeaproape evolu ţia din pie ţele petroliere. Aceast ă legătură duce la 
faptul că preţurile en grosnu reac ţionează la fluctua ţiile din dinamica cererii şi ofertei 
de gaze, ceea ce compromite securitatea aprovizion ării. Nu s-a remarcat nici o 
tendinţă clară spre aplicarea unor mecanisme de fixare a pre ţurilor bazate pe 
principiile pie ţei în ceea ce prive şte contractele de import pe termen lung. Este 
esenţial să se asigure lichidit ăţi, astfel încât s ă se ajungă la o mai mare încredere în 
privinţa formării preţurilor pe platformele comerciale de gaze, ceea ce va permite o 
slăbire a rela ţiei cu sectorul petrolului.  
29. Formarea pre ţurilor în sectorul energi ei electrice este o opera ţie complex ă. Creşterea 
preţurilor la combustibilii primari a jucat cu siguran ţă un rol în evolu ţia recentă a 
preţurilor la energie electric ă, în special în centralele electrice marginale. Acest 
fenomen nu pare totu şi în măsură să explice în totalitate cre şterea recent ă a 
preţurilor. De asemenea, nu se cunoa şte încă în mod clar efectul schemei europene de 
comercializare a emisiilor de CO2 asupra pre ţurilor din sectorul en ergiei electrice.  
30. În mai multe state membre, tarifele reglem entate au avut efecte negative asupra 
dezvoltării pieţelor concuren ţiale, deoarece au fost fixate la niveluri foarte joase în 
comparaţie cu preţurile de pe pia ţă, acoperind o mare parte a acesteia şi conducând în 
felul acesta la o re-reglementare. De asemen ea, multe state membre au avut în vedere 
luarea de m ăsuri speciale vizând reducerea fa cturilor la energie electric ă în cazul 
industriilor de mare intensitate energetic ă. Aceste sisteme trebuie s ă fie compatibile 
cu regulile antitrust şi cu cele privind ajutoarele de stat. 
2.6. Pieţele în aval 
31. Concuren ţa la nivelul vânz ării cu am ănuntul este deseori limitat ă. Durata 
contractelor de furnizare pentru clien ţii industriali şi societăţile locale de 
distribuţie poate avea un mare impact asupra perspectivelor pe care al ţi 
furnizori le vor avea de a intra cu succes pe pia ţă.  
32. Efectul cumulativ al contractelor de lung ă durată, al contract elor pe durat ă 
nedeterminat ă, precum şi al celor cu clauze de reînnoire tacit ă şi de termene de 
scadenţă foarte lungi privind rezilierea poate fi considerabil. Analiza arat ă că natura 
relaţiei pe termen lung dintre clien ţii industriali şi furnizorii tradi ţionali este foarte 
diferită de la un stat membru la altul. 
 
RO 9   RO 33. Clienţii solicită existenţa unor oferte mai competitive din partea noilor furnizori, 
regretând absen ţa unor oferte paneuropene în domeniul aprovizion ării. Numărul 
ofertelor competitive pe care le primesc clien ţii este deosebit de nesatisf ăcător în 
anumite state membre caracterizate prin tr-un nivel ridicat de concentrare. 
34. În ceea ce prive şte sectorul gazului, restric ţiile privind modul în care clien ţii pot 
dispune de gazul lor, al ături de practicile restrictive ale furnizorilor referitoare la 
punctele de livrare, limiteaz ă concuren ţa şi îi împiedic ă pe aceşti clienţi să realizeze 
randamentul scontat. În sector ul energiei electrice, anum ite contracte standard con ţin 
restricţii care pot, de asemenea, ridi ca probleme privind concuren ţa. 
2.7. Pieţele de echilibrare 
35. În prezent, pie ţele de echilibrare îi favorizeaz ă deseori pe furnizorii tradi ţionali 
şi creează obstacole nou-veni ţilor. Dimensiunea zonelor actuale de echilibrare 
este prea mic ă, ceea ce duce la costuri suplimentare, protejând puterea pe pia ţă 
a furnizorilor tradi ţionali.  
36. În sectorul gazului, dimensiunea redus ă a zonelor actuale de  echilibrare spore şte 
complexitatea şi costurile transporturilor de ga z din Europa. Costurile sunt m ărite 
datorită regulilor extrem de complexe şi divergente din interiorul fiec ărei zone în 
parte, precum şi datorită obligaţiei de a rezerva capacitatea la fiecare punct vamal. 
Aceste probleme sunt accentuate de dimensiunea temporal ă: cu cât este mai scurt ă 
perioada de echilibrare, cu atât risc ul de dezechilibra re în ceea ce îl prive şte pe 
furnizor este mai ridicat. Toate aceste aspecte creeaz ă obstacole majore în calea 
intrării pe piaţă a noilor furnizori, pe care furnizorii tradi ţionali integra ţi pe vertical ă 
nu sunt incita ţi să le înlăture. De asemenea, costurile de echilibrare, de compensare, 
precum şi sancţiunile nu sunt transparente, fiind deseori vorba de sanc ţiuni 
nejustificate, ceea ce duce la favorizarea furnizorilor tradi ţionali. Este necesar ă o 
decuplare efectiv ă pentru a realiza un cadru concuren ţial uniform pe pie ţele de 
echilibrare şi pentru a reduce obstacolele la intrarea pe pia ţă.  
37. În sectorul energiei electrice, pie ţele de pe care operatorii de sisteme de transport 
trebuie să obţină energie de echilibrare şi de rezerv ă, sunt extrem de concentrate, 
ceea ce permite produc ătorilor să îşi exercite puterea pe pia ţă. Acest fapt poate ridica 
obstacole la intrarea pe pia ţă a noilor concuren ţi, care se confrunt ă cu riscuri mari în 
ceea ce prive şte preţurile ridicate de dezechilibrare şi/sau taxele mari de re ţea (în 
măsura în care costurile de echilibrare sunt incluse în costurile re ţelei). Concentrarea 
de pe pieţele de echilibrare ar putea fi redus ă dacă dimensiunea geografic ă a zonelor 
de control ar fi m ărită. Armonizarea regimurilor pie ţelor de echilibrare ar reprezenta 
o etapă important ă în creşterea dimensiunii acestor zone de control, în îmbun ătăţirea 
integrării pieţelor şi în simplificarea procedurilor de comer ţ. În unele state membre, 
relaţia structural ă dintre operatorii de si steme de transport (OST) şi producţia 
generată îi incită pe aceştia să cumpere o capacitate excesiv ă de rezerv ă şi/sau să 
plătească sume mari, ceea ce favorizeaz ă departamentul lor de produc ţie afiliat. 
Rezultatele indic ă faptul că volumul rezervelor de capacitate cump ărate diferă foarte 
mult de la un OST la altul.  
 
RO 10   RO 2.8. Pieţele GNL 
38. Livrările de GNL m ăresc baza de furnizori în amonte din Europa. În consecin ţă 
sunt importante atât pent ru securitatea aprovizion ării, cât şi pentru concuren ţa 
dintre furnizorii în amonte. Poten ţialul de livr ări de GNL care favorizeaz ă 
pieţele în aval mai pu ţin concentrate nu a fost înc ă realizat.   
39. În mod tradi ţional, furnizorii na ţionali consacra ţi sunt cei care import ă GNL şi care 
posedă, de asemenea, terminale de GNL, fapt care a împiedicat ca importurile de 
GNL să accentueze concuren ţa în aval. Cu toate acestea, s-au remarcat tendin ţe mai 
recente care indic ă faptul că o mai mare parte a capacit ăţii se îndreapt ă către nou-
veniţi şi către produc ătorii înşişi. Aceasta ar putea avea un impact pozitiv asupra 
concurenţei în aval, cu condi ţia ca aceste efecte s ă nu fie împiedicate de reguli sau 
practici anticoncuren ţiale. S-au realizat investi ţii substan ţiale în terminale de GNL. 
Se prevede c ă acest fenomen va continua şi în anii urm ători. Investi ţiile în anumite 
terminale de GNL au beneficiat de scutiri de obliga ţia de a acorda accesul ter ţilor, în 
urma unui criteriu aplicat de autorit ăţile naţionale de reglementare, sub 
supravegherea Comisiei . Acest criteriu vizeaz ă obţinerea unui echilibru între 
stimulentele ex ante  orientate spre investi ţii, pe de o parte, şi concuren ţa ulterioar ă 
investiţiei realizate, pe de alt ă parte. Chiar dac ă experien ţa se dovede şte a fi extrem 
de pozitiv ă, situaţia poate fi îmbun ătăţită.  
3. CĂI DE ATAC 
40. Pentru a remedia func ţionarea necorespunz ătoare a pie ţei, identificat ă în ancheta 
sectorială, şi pentru a îmbun ătăţi în mod semnificativ concuren ţa, este necesar s ă se 
aplice atât m ăsuri corective în domeniul concuren ţei cât şi măsuri de reglementare. 
Chiar dac ă aplicarea dreptului concuren ţei poate aduce o contribu ţie important ă, 
aceasta nu constituie în sine un elemen t suficient pentru a deschide pie ţele şi a 
rezolva toate deficien ţele semnalate de ancheta sectorial ă: de aceea este necesar ă şi 
luarea de m ăsuri reglementare. 
3.1. Aplicarea dreptului concuren ţei 
41. Este necesar ă utilizarea deplin ă de către Comisie a competen ţelor care i-au fost 
conferite în materie de regul i antitrust (articolele 81, 82 şi 86 CE), de 
concentrări economice (Regulamentul 139/2004)9 şi de control al ajutoarelor de 
stat (articolele 87 şi 88 CE) , astfel încât s ă sporeasc ă efectul ac ţiunilor Comisiei 
vizând respectarea regulilor. Comisia urm ăreşte cu fermitate şi în strâns ă legătură cu 
autorităţile naţionale de concuren ţă orice înc ălcare a dreptului comunitar al 
concurenţei (reguli antitrust) din sectoarele  în care interesele Comunit ăţii o cer.  
3.1.1.  Concentrarea pie ţei 
42. Concentrarea pie ţei constituie o surs ă majoră de preocupare în ceea ce prive şte 
realizarea cu succes a pr ocesului de liberalizare.  Puterea pe pia ţă a monopolurilor 
din perioada de dinaintea liberaliz ării continu ă să fie mare. Acest lucru face ca 
acţiunile Comunit ăţii aflate sub inciden ţa regulamentului privind concentr ările 
                                                 
9 Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2005. 
 
RO 11   RO economice s ă fie esenţiale în vederea asigur ării unei structuri concuren ţiale pe pie ţele 
interesate (care sunt  în prezent mai degrab ă naţionale în ceea ce prive şte domeniul de 
aplicare) care s ă nu se agraveze în continuare. În anumite cazuri recente de 
concentrări economice, s-au aplicat m ăsuri corective de tipul cesiunilor, al 
contractelor de cesiune şi/sau al programelor de cesiu ne a gazului. De asemenea, 
efectul contractelor în amonte pe termen lung asupra concentr ării în aval se 
dovedeşte a fi un subiect crucial. 
43. Programele de cesiune a energiei (precum licita ţiile privind centralele electrice 
virtuale şi programele de cesiune a gazului) reprezint ă un mijloc de dezvoltare a 
lichidităţii pieţei şi de îmbun ătăţire a oportunit ăţilor de intrare pe pia ţă. Acestea 
reprezintă măsuri corective care contribuie la înl ăturarea problemelor de concuren ţă, 
nu numai în sectorul concentr ărilor, ci şi în sectorul care intr ă sub inciden ţa regulilor 
antitrust. Pentru a fi pe deplin eficiente, aceste m ăsuri trebuie s ă fie concepute în 
mod corespunz ător şi să fie difuzate pe scar ă largă. Autorităţile naţionale de 
concurenţă şi cele de reglementare (de exemplu în Spania, Fran ţa, Austria şi 
Germania), precum şi Comisia European ă (în cazurile de concentr ări economice) au 
dobândit o experien ţă substanţială cu ajutorul acestor programe, ceea ce le-a permis 
să evite capcanele şi să garanteze eficien ţa acestora. În ceea ce prive şte sectorul 
gazului, asemenea programe de cesiune prezint ă un alt avantaj, şi anume posibilitatea 
de a îmbun ătăţi lichiditatea platformelor de schimb, ceea ce permite introducerea 
semnalelor de pre ţuri care s ă nu fie influen ţate de leg ătura dintre pre ţul gazului şi al 
petrolului.  
44. În anumite cazuri, regulile în materie de antitrust permit aplicarea altor m ăsuri 
structurale ca o cale de atac împotriva înc ălcării regulilor de concuren ţă. Aceasta se 
întâmplă atunci când m ăsurile corective privind comportamentul ar fi mai pu ţin 
eficiente în a pune cap ăt încălcărilor, precum şi atunci când exist ă un risc important 
în ceea ce prive şte încălcările de durat ă sau cele repetate care provin chiar din 
structura întreprinderii, sau atunci când aceste m ăsuri corective privind 
comportamentul ar fi mai dificile10. 
3.1.2.  Blocarea vertical ă 
45. De fiecare dat ă când înc ălcările regulilor de concuren ţă sunt facilitate de 
integrarea vertical ă a furnizării, a produc ţiei, a infrastructurii, precum şi a unei 
decuplări nesatisf ăcătoare, Comisia trebuie s ă îşi foloseasc ă în întregime 
puterile de care dispune pentru a împi edica eventuale abuzuri în viitor.  
46. Ancheta sectorial ă a confirmat, de asemenea, necesitatea leg ăturii verticale a pie ţelor 
prin intermediul contractelor în av al pe termen lung în vederea examin ării anumitor 
cazuri individuale de dreptul concuren ţei, precum şi necesitatea orient ării, atunci 
când se cere. Atunci când asemenea contract e, încheiate cu întreprinderi care de ţin o 
poziţie dominant ă, blocheaz ă piaţa, s-ar înc ălca articolul 81 sau 82 CE, cu excep ţia 
cazurilor în care ar exista o eficien ţă compensatorie de care s ă beneficieze 
                                                 
10 A se vedea articolul 7 alineatul (1) şi motivul 12 din Regulamentul 1/2003. 
 
RO 12   RO consumatorii11 De asemenea, acordurile de achizi ţie de energie din sectorul energiei 
electrice pot avea efecte de blocare. 
47. În plus, faptul c ă un număr mic de furnizori tradi ţionali deţin majoritatea contractelor 
de import de gaz este unul din motivele principale pentru care concuren ţa nu joac ă 
un rol la nivelul urm ător al comer ţului. Chiar dac ă această particularitate nu pune la 
îndoială contractele în amonte existente şi viitoare, este necesar ă supravegherea 
efectelor lor pe pie ţele în aval. 
3.1.3.  Integrarea pie ţei 
48. Blocarea se poate produce şi la alte niveluri ale lan ţului de valori, în special în 
ceea ce prive şte accesul la infrastructur ă (reţele de transport şi distribu ţie şi/sau 
instalaţii de depozitare), mai ales în cazur ile în care se pune problema accesului 
transfrontalier, împiedicând astfel integrarea pie ţelor.  Acest acces poate fi blocat 
prin contracte de trans port pe termen lung, precum şi datorită riscului aferent 
acumulării de capacit ăţi. Orice interven ţie în acest domeniu ar trebui s ă cuprindă o 
analiză a efectelor pe care le au contractel e pe termen lung din perioada anterioar ă 
liberalizării asupra concuren ţei, precum şi compatibilitatea acestora cu regulile de 
concurenţă. 
49. De asemenea, lipsa şi întârzierea investi ţiilor de către societăţile de transport înspre 
companiile de furnizare integrate vertical  constituie alte surse importante de 
îngrijorare. Se aminte şte faptul c ă o autoritate na ţională de concuren ţă a constatat c ă 
un operator de re ţea integrat vertical a blocat în  mod deliberat un proiect de 
investiţie, pentru a acorda avantaje sucursalei sale de furnizare, împiedicând accesul 
concurenţilor la o capacitate mai mare12. 
50. Segmentarea pie ţei rămâne unul dintre obstacol ele cele mai importante  în calea 
integrării pieţei. Acţiunile întreprinse în domeniul antitrust acord ă o prioritate luptei 
împotriva în ţelegerilor secrete între furnizorii tradi ţionali, ceea ce reflect ă prioritatea 
generală a Comisiei vizând combaterea tent ativelor întrepri nderilor de a- şi coordona 
acţiunile mai degrab ă decât de a concura. 
3.2. Problemele structurale şi cadrul reglementar favorabil concuren ţei 
51. Concluziile anchetei sectoria le vor permite Comisiei s ă îşi concentreze m ăsurile de 
aplicare asupra chestiunilor celor mai seri oase identificate în raport. Comisia va 
putea, de asemenea, s ă defineasc ă mai uşor anumite m ăsuri eficiente care s ă ducă la 
soluţionarea problemelor de concuren ţă relevate de diferi te cazuri concrete. 
52. Cu toate acestea, va trebui s ă se facă faţă în paralel chestiunilor esen ţiale privind 
structura pie ţei şi cadrul reglementar , astfel încât func ţionarea necorespunz ătoare 
a pieţelor, scoas ă în eviden ţă de anchet ă, să fie remediat ă.  
                                                 
11 La evaluarea contractelor pe termen lung sunt luate în considerare investi ţiile irecuperabile, în caz c ă s-
au făcut asemenea investi ţii de către părţi; a se vedea orient ările Comisiei privind punerea în aplicare a 
articolului 81 alineatul (3) din Tratat [JO C 101 din 27.4.2004, pagina 97, alineatul (44) ]. 
12 Autoritatea italian ă de concuren ţă a luat de curând m ăsuri împotriva tacticilor unui operator consacrat 
vizând întârzierea extinderii unei conducte importante de import. 
 
RO 13   RO Ancheta sectorial ă a identificat urm ătoarele deficien ţe fundamentale în structura 
concurenţială a pieţelor actuale de energie electric ă şi gaz: 
– Conflicte structurale de interese: un co nflict sistemic de interese cauzat de 
o decuplare insuficient ă dintre re ţele şi părţile din sectorul respectiv supuse 
concurenţei;  
– Lacune în cadrul reglementar: un deficit reglementar persistent , în special 
în ceea ce prive şte chestiunile transfrontaliere . Sistemele de reglementare 
existente prezint ă diverse lacune; 
– O lipsă cronică de lichidit ăţi, atât pe pie ţele en grosde energie electric ă, cât şi 
pe cele de gaz: pie ţelor noastre le lipse şte vitalitatea, iar puterea de pia ţă a 
monopolurilor de di naintea liberaliz ării persist ă; 
– O lipsă generală a transparen ţei în opera ţiunile de pe pia ţă din sectorul 
respectiv. 
Comisia dezbate op ţiunile privind anumite ac ţiuni de reglementare la nivel comunitar 
în Comunicarea sa intitulat ă „Perspective pentru pia ţa internă de gaz şi energie 
electrică“. Concluziile Anchetei sectoriale şi lipsurile enumerate mai jos sprijin ă şi 
confirmă analiza prezentat ă de Comisie în aceast ă comunicare.  
3.2.1.  Decuplare 
53. Ancheta sectorial ă confirm ă constatarea conform c ăreia este esen ţial să se 
rezolve conflictul de interese inerent integr ării verticale a activit ăţilor de 
furnizare şi de reţea, ceea ce a dat na ştere unei lipse a investi ţiilor în infrastructur ă, 
precum şi discrimin ării. Este esen ţial ca proprietarii şi/sau operatorii de re ţea să nu 
fie descuraja ţi de către interesele sucursalelor lor de furnizare. Aceasta are o 
importanţă deosebit ă într-un moment în care Eur opa are nevoie de investi ţii 
considerabile pentru a asigura securitatea aprovizion ării şi pentru a crea pie ţe 
integrate şi concuren ţiale.  
54. În vederea ob ţinerii acestui lucru este necesar s ă se accentueze în mod clar 
decuplarea, care este nesatisf ăcătoare în prezent. Aceasta va facilita, în schimb, 
cooperarea dintre operatorii de re ţea.  
55. Probe de ordin economic arat ă că disocierea complet ă a legăturilor de proprietate 
constituie mijlocul cel mai efic ient de garantare a posibilit ăţii de a alege pentru 
utilizatorii de energie, precum şi de încurajare a investi ţiilor. Acest fenomen se 
datorează faptului c ă societăţile individuale furnizoare de re ţele nu sunt influen ţate 
de cumulul intereselor de aprovizionare/pr oducere, atunci când iau decizii de a face 
investiţii. De asemenea, aceasta duce la evit area unor acte legislative detaliate şi 
complexe, precum şi a unor sarcini administrative dispropor ţionate. Abordarea 
independent ă a operatorilor de re ţele ar putea conduce la un statu-quo mai bun, îns ă 
ar solicita adoptarea unor acte legisl ative mai detaliate, mai constrâng ătoare şi mai 
costisitoare, fiind mai pu ţin eficient ă în abordarea factorilor de descurajare a 
investiţiilor în reţele. 
 
RO 14   RO 56. De asemenea, consultarea public ă nu a relevat existen ţa niciunui efect semnificativ 
de sinergie legat de integrarea pe vertical ă. Într-adev ăr, experien ţa arată că acolo 
unde s-a pus în aplic are disocierea leg ăturilor de proprietate atât activitatea de re ţea, 
cât şi activitatea de (produc ţie şi) aprovizionare continu ă să prospere dup ă ce s-au 
separat. 
3.2.2.  Cadrul reglementar 
57. În timp ce disocierea leg ăturilor de proprietate ar contribui în mod considerabil la 
reducerea problemelor privind puterea de pe pia ţă şi lipsa lichidit ăţilor, este evident 
că vor fi necesare şi alte măsuri. Dup ă cum se confirm ă în ancheta sectorial ă, 
Europa are nevoie de o consolidare substan ţială a puterilor autorit ăţilor de 
reglementare şi de o mai bun ă coordonare la nivel european.  Această constatare 
este conform ă cu concluziile prezentate de Comisie în comunicarea sa intitulat ă 
„Perspective pentru pia ţa internă de gaz şi energie electric ă“. Numai un cadru de 
reglementare consolidat poate pune la dispozi ţie condiţiile necesare privind 
transparen ţa, stabilitatea şi nediscriminarea de care are nevoie sectorul, astfel încât 
concurenţa să se poată dezvolta, iar investi ţiile viitoare s ă se realizeze. 
58. Acest cadru consolidat trebuie s ă cuprindă elementele urm ătoare: 
- puteri mai mari acordate autorit ăţilor de reglementare na ţionale independente 
din domeniul energiei, 
- o coordonare mai bun ă între autorit ăţile de reglementare na ţionale din sectorul 
energetic, 
- o cooperare mai mare între operatori i de sisteme de transport (OST), şi 
- o coeren ţă mai avansat ă a reglement ărilor în ceea ce prive şte chestiunile 
transfrontaliere. 
59. Va fi necesar ă o coordonare mai mare între autorit ăţile naţionale de 
reglementare din sectorul energetic, precum şi o supraveghere mai intens ă din 
partea Comunit ăţii vizând garantarea intereselor pie ţei interne , în special în 
ceea ce prive şte chestiunile transfrontaliere şi punctele cele mai critice de intrare pe 
piaţă, astfel încât s ă se depăşească diferenţa de reglementare transfrontalier ă actuală, 
care nu poate fi remediat ă numai prin aplicarea regulilor de concuren ţă. Comisia 
dezbate op ţiunile privind luarea anumitor m ăsuri de reglementare la nivel comunitar 
în Comunicarea sa intitulat ă „Perspective pentru pia ţa internă de gaz şi energie 
electrică“. 
3.2.3.  Lipsa cronic ă de lichidit ăţi 
60. Aplicarea de reguli mai stricte în materie de decuplare, precum şi îmbunătăţirea 
cadrului de reglementare privind în special chestiunile transfront aliere ar trebui s ă 
reducă în mod substan ţial şi durabil, pe termen mediu, problemele privind puterea de 
piaţă şi lipsa lichidit ăţilor, procurând aprovizion ări suplimentare pie ţelor naţionale 
concentrate. Cu toate acestea, subzistă preocup ări importante pe termen scurt, în 
ceea ce prive şte lipsa de lichidit ăţi, precum şi menţinerea puterii de pia ţă pe 
 
RO 15   RO pieţeleen gros, ceea ce duce la pre ţuri mai ridicate pe pie ţele cu am ănuntul, în timp 
ce liberalizarea trebuie realizat ă pe deplin pân ă la data de 1 iulie 2007. 
61. După cum s-a men ţionat mai înainte, m ăsurile vizând respectarea dreptului 
concurenţei constituie un instrument important pentru a face fa ţă practicilor 
anticoncuren ţiale din acest domeniu. Cu toate acestea, va fi nevoie şi de alte m ăsuri. 
Deoarece nivelurile de concentrare pe pie ţele de gaz şi energie electric ă au rămas 
ridicate, reflectând deseori monopolurile din perioada de dinaintea liberaliz ării, 
autorităţile naţionale de reglementare din domeniul energiei ar trebui s ă analizeze 
condiţiile existente pe diferitele lor pie ţe în cooperare cu autorit ăţile de concuren ţă şi 
să facă propuneri corespunz ătoare. Măsurile luate în trecut de un num ăr de state 
membre cuprind programe de cesiune (precum licita ţiile centralelor electrice virtuale 
şi programele de cesi une a gazului).  
62. Se aminte şte, de asemenea, faptul c ă anumite state membre au introdus, în cadrul 
legislaţiei lor na ţionale, plafoane privi nd proprietatea instala ţiilor de producere de 
energie electric ă şi controlul asupra contractelor  în amonte pe termen lung din 
sectorul gazului (importuri şi producţie naţională), ceea ce se consider ă a fi o măsură 
eficientă de reducere rapid ă a puterii de pia ţă. În ceea ce prive şte sectorul energiei 
electrice, asemenea m ăsuri implic ă fie cesiunea, fie schimburile de active ale 
centralelor electrice la scar ă european ă. În sectorul gazului, ar putea fi vorba de 
cesiuni de contracte, de schimburi de contracte şi/sau de cesiuni ale produc ţiei 
naţionale, m ăsuri care au fost aplicate în cazuri recente de concentr ări economice. 
Extinderea zonelor OST de dimensiune mic ă şi introducerea unor proceduri mai 
deschise şi mai flexibile de achizi ţionare pentru energia de echilibrare ar putea 
reduce nivelurile actuale ridicate de concentrare, înl ăturând obstacolele la intrare, 
ceea ce va avea, la rândul s ău, efecte pozitive pe pie ţeleen gros. 
63. De asemenea, ancheta sectorial ă a scos în eviden ţă importan ţa îmbunătăţirii 
perspectivelor de intrare prin intermediul investi ţiilor în infrastructuri noi de 
producţie şi de import de gaz, precum şi prin aplicarea strict ă a dispozi ţiilor 
„utilizării obligatorii sub sanc ţiunea pierderii” în ceea ce prive şte infrastructura şi 
locurile corespunz ătoare de producere.  
3.2.4.  Lipsa transparen ţei în opera ţiunile de pe pia ţă 
64. Există o recunoa ştere general ă a necesit ăţii unui acces mai mare la informa ţiile 
privind pia ţa. Orice informa ţie relevant ă din acest domeniu ar trebui publicat ă în 
mod regulat şi la timp. Eventualele excep ţii ar trebui s ă fie foarte strict limitate la 
ceea ce este necesar pentru  a reduce riscul unor în ţelegeri secrete. Orient ările 
generale, precum şi supravegherea şi adaptarea în final a reglement ărilor existente ar 
trebui să contribuie la o mai mare transparen ţă în sectorul gazului şi al energiei 
electrice. Sunt prezentate propuneri lega te de aceasta în Comunicarea privind 
„Perspectivele pentru pia ţa internă de gaz şi energie electric ă“. 
3.2.5.  Alte chestiuni importante 
65. În afara acestor patru domenii fundamentale, exist ă şi alte aspecte ale cadrului unei 
pieţe favorabile concuren ţei care ar trebui examinate. Asupra acestora, Comisia 
prezintă sugestii de ac ţiuni de reglementare la nive l comunitar în Comunicarea sa 
intitulată „Perspective pentru pia ţa internă de gaz şi energie electric ă“. 
 
RO 16   RO 66. Tarifele cu am ănuntul reglementate pot avea efecte puternic denaturate , iar în 
anumite cazuri împiedic ă crearea unor pie ţe liberalizate. Este extrem de important s ă 
se examineze efectul tarifelor de distribu ţie reglementate care subzist ă încă asupra 
dezvoltării concuren ţei, precum şi să se înlăture distorsion ările13.  
67. Pentru a evita ca accesul la noile infrastructuri s ă nu fie limitat în mod abuziv, 
Comisia ar trebui s ă continue s ă vegheze asupra faptului ca derogările de la 
dispoziţiile privind accesul s ă nu dăuneze dezvolt ării concuren ţei. Este important 
să se continue supravegherea pr oiectelor de la caz la caz, în timp ce aplicarea strict ă a 
principiilor concuren ţei ar trebui s ă realizeze un echilibru ad ecvat între stimulentele 
privind investi ţiile ex ante  şi concuren ţa ex post , precum şi simplificarea procedurilor 
de derogare.  
68. Pentru a realiza o re ţea unică european ă din perspectiva utilizatorului de re ţea, este 
necesară o armonizare corespunz ătoare a concepţiei pieţei, mai ales în ceea ce 
priveşte metodele care au un efect asupra comer ţului transfrontalier.  Este 
necesară luarea de m ăsuri, atunci când capacitatea nu este suficient ă, astfel încât 
capacitatea interconexiunii s ă fie sporit ă, condiţie absolut necesar ă dezvoltării 
concurenţei şi integrării pieţelor. În vederea atingerii aces tor obiective, este necesar ă 
o cooperare mai mare între autorit ăţile naţionale de reglementare, ceea ce ar trebui s ă 
incite OST la o cooperare transfrontalier ă într-un cadru procedur al bine definit.  
69. Pentru a mări capacitatea de transport de gaze pe pia ţă, este esen ţial să se 
clarifice situa ţia juridică a contractelor pe termen lung privind transportul de gaze din 
perioada de dinaintea liberaliz ării, în conformitate cu a doua directiv ă privind 
gazul14. Aceste contracte fac deja obiectul unor  reguli stricte de „u tilizare obligatorie 
sub sancţiunea pierderii”, precum şi a unor reguli de drept al concuren ţei.  
70. Sunt necesare şi alte schimb ări privind metoda alocării unei capacit ăţi limitate de 
interconexiune.  În sectorul energiei electrice, ar trebui s ă se încurajeze cât mai mult 
licitaţiile de o zi sau luarea de m ăsuri similare, astfel încât interconexiunile s ă fie 
folosite la capacitatea lor maxim ă. OST ar trebui s ă fie, de asemenea, incita ţi să îşi 
maximizeze volumul de capacit ăţi transfrontaliere puse la dispozi ţie pe piaţă15. 
71. Pentru a acorda garan ţii suficiente în vederea realiz ării unui acces eficient, ar trebui 
să se revizuiasc ă modalităţile de acces al ter ţilor la stocul de gaz, astfel încât s ă 
se obţină un echilibru corespunz ător între nevoia unui acces eficient şi 
menţinerea stimulentelor în vederea dezvolt ării noilor capacit ăţi de stocare.   
72. Un sistem de monitorizare a comer ţului de pe pie ţele en gros(de ex. bursele de 
energie electric ă) ar spori încrederea în pia ţă a participan ţilor şi ar limita riscul 
manipulării pieţei. Autorit ăţile de reglementare ar trebui s ă fie abilitate s ă strângă şi 
să schimbe informa ţii relevante în acest sens. Ar trebui s ă fie abilitate s ă formuleze 
                                                 
13 În ceea ce prive şte segmentul pie ţei consumatorilor reziden ţiali, este necesar ă găsirea unui echilibru 
între concuren ţă şi obligaţiile universale de serviciu public. 
14 Directiva 2003/55/CE din 26 iunie 2003 privind regulile comune de pe pia ţa internă de gaze naturale 
(JO 2003 L 176/57). Înlocuie şte prima directiv ă privind gazul. 
15 De ex. Capacitatea sc ăzută păstrată în rezerv ă de anumi ţi OST pentru situa ţii de criză poate fi oferit ă pe 
piaţă ca şi capacitate întreruptibil ă, putând fi r ăscumpărată atunci când este nevoie, cu ajutorul unor 
formule de închiriere de congestie transfrontalier ă. 
 
RO 17   RO recomand ări privind luarea de m ăsuri de respectare a reglement ărilor sau s ă fie 
abilitate s ă ia ele însele asemenea m ăsuri.  
4. CONCLUZIE  
73. Ancheta sectorial ă a identificat un num ăr de deficien ţe importante care îi împiedic ă 
pe utilizatorii şi consumatorii de energie europeni s ă beneficieze în întregime de 
avantajele procesului de liberalizare. A ceste concluzii vin în sprijinul celor din 
comunicarea privind „Perspectivele unei pie ţe interne de gaz şi energie electric ă”, 
prezentată de Comisie ca urmare a c ărţii verzi, cu ocazia elabor ării revizuirii 
strategice a energiei UE. Aceste ini ţiative prezint ă intenţiile Comisiei privind 
propunerile de reform ă legislativ ă, în scopul cre ării unei pie ţe interne de energie care 
să contribuie la dezvoltarea durabil ă, la competitivitate şi la securitatea 
aprovizion ării. Pe lâng ă acestea şi în paralel, raportul final trage concluzii în ceea ce 
priveşte măsurile care trebuie luate pentru respectarea dreptului comunitar al 
concurenţei. Ambele documente vizeaz ă identificarea şi eliminarea obstacolelor din 
calea cre ării unei pie ţe unice europene de energie, în care consumatorii s ă 
beneficieze pe deplin  de deschiderea pie ţelor către concuren ţă.