S-au colectat de asemenea opinii ale publicului, prin răspunsurile la Sondajul Eurobarometru standard 92 (toamna 2019), care a inclus întrebări legate de prioritățile Uniunii Europene (inclusiv de salariul minim).

Au fost efectuate schimburi de opinii direcționate cu statele membre prin intermediul următoarelor comitete ale Consiliului: Comitetul pentru ocuparea forței de muncă, Comitetele pentru protecția socială și Comitetul pentru politici economice. Parlamentul European și Comitetul Economic și Social European au adoptat, de asemenea, avize relevante pentru o inițiativă a UE privind salarii minime adecvate.

•Obținerea și utilizarea expertizei

Comisia a contractat studii de la experți externi pentru a colecta dovezi care au fost utilizate în sprijinul evaluării impactului. Printre acestea s-au numărat:

·Un studiu privind „Indexarea salariului minim legal” (Indexation of statutory minimum wage) de Diane Delaurens și Etienne Wasmer;

·Un studiu privind „Efectele salariilor minime legale asupra întreprinderilor mici și mijlocii” (Effects of statutory minimum wages on small and medium-sized enterprises) de Attila Lindner, University College London;

·Un studiu privind „Efectele salariilor minime stabilite prin convenții colective în țările nordice” (Effects of collectively agreed minimum wages in the Nordic countries) de Per Skedinger, Institutul de Cercetări în Economia Industrială (IFN).

În plus, Comisia s-a bazat pe contractele sale actuale pentru a colecta dovezi care au fost utilizate în sprijinul acestei evaluări a impactului. Printre acestea s-au numărat:

·Un set de rapoarte de expertiză privind sistemele de stabilire a salariului minim din statele membre ale UE (un raport de expertiză pentru fiecare stat membru), furnizate de Centrul European de Expertiză (ECE);

·Simulări, în cadrul unui contract existent, cu modelul impozite-prestații al OCDE privind indicatorii de adecvare și efectele de stimulare ale salariilor minime.

În cadrul cadrului de cooperare existent cu Eurofound, Comisia a solicitat și a primit:

·Trei rapoarte de țară privind stabilirea salariilor minime și gradul de adecvare al acestora, precum și dezbateri de politici conexe având ca obiect Austria, Italia și Cipru.

Evaluarea Comisiei s-a bazat, de asemenea, pe cartografierea politicilor din statele membre și pe revizuirea literaturii și a dezbaterilor politice conexe în domeniu. Pe lângă acestea, mai multe direcții generale ale Comisiei Europene au furnizat contribuții analitice. În particular, s-a realizat o analiză de microsimulare a impactului economic, social și fiscal-bugetar al salariilor minime, utilizându-se modelul Euromod. Pe lângă aceasta, s-au efectuat simulări bazate pe modele, pentru a se evalua impactul macroeconomic al salariilor minime, utilizându-se modelul QUEST. În fine, s-a realizat o analiză a caracteristicilor persoanelor care câștigă salariul minim și a celor care câștigă salarii mici, pornindu-se de la date individuale anonimizate obținute prin sondajele EU-SILC și EU-SES.

•Evaluarea impactului

În lumina politicii privind o mai bună legiferare, Comisia a efectuat o evaluare a impactului mai multor opțiuni de politică. Aceste activități s-au bazat pe consultări structurate în cadrul Comisiei, prin intermediul unui grup de coordonare interservicii.

Evaluarea impactului a fost prezentată Comitetului de control normativ (CCN) și discutată cu acesta. Recomandările făcute de CCN în primul său aviz (negativ) din 2 octombrie 2020 au fost abordate în special prin următoarele măsuri: (i) o mai bună precizare a măsurii în care problemele, obiectivele specifice, soluțiile propuse și impactul acestora se aplică diferitelor tipuri de sisteme de stabilire a salariului minim; (ii) o mai bună clarificare a modului în care, prin analizarea problemei, se evaluează gradul de inadecvare al salariilor minime la nivelul tuturor statele membre; (iii) oferirea de argumente suplimentare în sprijinul conformității inițiativei legislative cu temeiul juridic ales și cu principiile subsidiarității și proporționalității; și (iv) clarificarea justificării care stă la baza compoziției pachetelor de politici evaluate. Pentru a aborda rezervele formulate de CCN în al doilea său aviz (aviz pozitiv cu rezerve) din 14 octombrie 2020, raportul de evaluare a impactului a oferit clarificări suplimentare în legătură cu o serie de elemente: raționamentul pe care se bazează compoziția pachetelor de opțiuni, cele mai relevante măsuri pentru succesul fiecărui pachet de opțiuni, impactul asupra IMM-urilor, alegerea pachetului preferat și implicațiile acestei alegeri pentru țările care se bazează pe negocierile colective.

Pe întreg parcursul activității de evaluare a impactului, au fost luate în considerare o serie de măsuri în toate domeniile cu un rol important în abordarea gradului insuficient de adecvare și a lacunelor în materie de acoperire a salariilor minime. Evaluarea impactului a examinat trei pachete de politici, fiecare fiind compus dintr-o combinație de măsuri diferite. În urma unei evaluări a eficacității, eficienței și coerenței acestora, a fost identificat un pachet preferat.

Pachetul preferat solicită tuturor statelor membre să sprijine negocierile colective pentru stabilirea salariilor, în special atunci când acoperirea negocierilor colective este redusă, precum și să întărească atât aplicarea salariilor minime, cât și monitorizarea gradului de adecvare și a acoperirii acestora. În plus, pentru statele membre cu salarii minime legale, acesta prevede, pe de o parte, utilizarea unor criterii clare și stabile pentru a ghida stabilirea și actualizarea salariilor minime, iar pe de altă parte, un rol sporit al partenerilor sociali. Pe lângă aceasta, el limitează la strictul necesar utilizarea deducerilor și a variațiilor salariilor minime legale.