[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 9.10.2007

SEC(2007) 1273

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI

Document de însoţire pentru Propunerea de REGULAMENT AL CONSILIULUI de înfiinţare a întreprinderii comune „Pile de combustie şi hidrogen”

REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI {COM(2007) 571 final}{SEC(2007) 1272}

REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI

Introducere

Prezentul document compară impactul potenţial al opţiunilor de politică, inclusiv o iniţiativă tehnologică comună (ITC), relevante pentru activităţile de cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţile demonstrative (CDT&D) consacrate pilelor de combustie şi hidrogenului în cadrul PC7.

Comisia Europeană propune o iniţiativă tehnologică comună pentru pile de combustie şi hidrogen. Această ITC va desfăşura activităţi precompetitive de CDT&D, pe baza planului de punere în aplicare elaborat de platforma tehnologică Hidrogen şi pile de combustie (HPC) prin intermediul unei întreprinderi comune în temeiul articolului 171 din Tratatul CE. ITC va contribui la consolidarea Spaţiului European de Cercetare prin reunirea părţilor interesate din domeniul energiei şi al transportului, a instituţiilor publice, a autorităţilor de reglementare şi a grupurilor de utilizatori într-un efort comun de dezvoltare a tehnologiilor din domeniul pilelor de combustie şi hidrogenului.

Consultarea

În cadrul pregătirii propunerilor sale de înfiinţare a unei ITC, Comisia a ţinut seama de opiniile părţilor interesate din sectorul cercetării şi din cel privat. În mai 2007, Parlamentul European a invitat instituţiile UE să contribuie la îmbunătăţirea eficienţei energetice şi să sprijine un nivel sporit de acces pe piaţă al energiilor curate şi regenerabile prin utilizarea de tehnologii de stocare cu ajutorul pilelor de combustie cu hidrogen pentru aplicaţiile mobile, staţionare şi de transport. Comisia a consultat şi HPC, care a elaborat o agendă strategică de cercetare, o strategie de utilizare şi un plan de punere în aplicare 2006, acesta constituind principalul document de referinţă. A fost consultat şi „grupul oglindă” al statelor membre ale HPC. Procesul de consultare a implicat câteva sute de părţi interesate şi a inclus o consultare publică pe internet. De asemenea, Comisia a organizat patru mari conferinţe, precum şi ateliere regionale. Un grup de orientare, alcătuit din reprezentanţii mai multor servicii, a examinat evaluarea impactului, care a fost finalizată cu ajutorul unui grup de evaluare colegială, format din patru experţi recunoscuţi pe plan internaţional.

Pilele de combustie şi hidrogenul

Pilele de combustie sunt sisteme de conversie a energiei, foarte silenţioase şi deosebit de eficiente, care permit o reducere cumulată şi substanţială a emisiilor de gaze cu efect de seră de seră şi a poluanţilor. Acestea transformă combustibilul şi oxigenul direct în electricitate, căldură şi apă şi contribuie la securitatea energetică, întrucât funcţionează cu hidrogen, gaze naturale, etanol sau metanol. Ele pot avea un impact major în aplicaţii precum dispozitivele portabile şi cogenerarea, precum şi în transporturi, care în prezent sunt dependente de petrol în proporţie de 98%. Cu toate acestea, pilele de combustie sunt în continuare prea costisitoare, iar durabilitatea şi fiabilitatea lor pe termen lung trebuie încă demonstrate. Hidrogenul poate fi utilizat, de asemenea, pentru a stoca energie – surplusul de electricitate din surse regenerabile poate produce hidrogen prin electroliză, facilitând astfel integrarea acestui tip de energie pe piaţă.

Definirea problemei

Cu toate că UE a investit deja importante fonduri publice în activităţile de cercetare în domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului, care sunt deja incluse în PC7, este puţin probabil ca aceste tehnologii să fie disponibile pe piaţă atât de repede pe cât s-ar dori, iar UE riscă să acumuleze un decalaj şi mai mare faţă de concurenţii mondiali. Printre factorii care contribuie la această problemă se numără:

- activităţile de cercetare sunt deseori atât de complexe, încât nu pot fi desfăşurate de o singură organizaţie;

- lipsa unui plan de buget şi a unei strategii pe termen lung, care să încurajeze sectorul privat şi comunitatea ştiinţifică să dedice mai multe fonduri în acest sens;

- utilizarea neadecvată a fondurilor, de unde aria fragmentată a activităţilor de cercetare;

- un volum insuficient de fonduri pentru un program integrat de CDT&D;

- sectorul european al pilelor de combustie este dispersat între diferite ţări şi tipuri de organizaţii, fapt care limitează schimbul de cunoştinţe şi de experienţă;

- progresele tehnice sunt necesare în vederea reducerii costurilor şi pentru a ameliora eficacitatea, materialele, fiabilitatea şi durabilitatea.

Tehnologiile din domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului se confruntă cu obstacole la intrarea pe piaţă generate de blocarea unor investiţii financiare masive în industrii ameninţate de modificarea mixului energetic. Accesul pe piaţă este obstrucţionat de lipsa unui mecanism de stabilire a preţurilor, de natură să asigure internalizarea externalităţilor, dar şi de necesitatea investiţiilor pe termen lung într-o nouă generaţie de produse şi de infrastructură, precum şi de dificultăţile în a stabili reglementări, coduri şi standarde comune în vederea facilitării dezvoltării pieţei mondiale. Este necesară o strategie integrată pentru maximizarea avantajelor pe care le pot aduce tehnologiile de tranziţie în materie de pile de combustie pe bază de gaze naturale, biogaz, metanol şi etanol, pe cât posibil în combinaţie cu captarea şi stocarea carbonului (CCS) şi exploatând pieţele strategice de nişă.

Principalii concurenţi desfăşoară programe ambiţioase de cercetare şi dezvoltare integrată pentru a introduce produse pe piaţă şi pentru a stabili standarde pe care ultimii sosiţi vor trebui să le adopte. Se estimează că UE se află cu 5 ani în urma Japoniei şi Americii de Nord în ceea ce priveşte activităţile demonstrative cu vehicule puse în mişcare cu ajutorul pilelor de combustie. Programele americane şi japoneze sunt gestionate în strânsă cooperare cu industriile respective. Departamentul pentru Energie al SUA a elaborat Hydrogen Posture Plan , în timp ce Ministerul Economiei, Comerţului şi Industriei din Japonia sprijină cercetarea fundamentală. Atât programul american, cât şi cel japonez dispun de procese bine stabilite de validare a tehnologiilor, acestea lipsind însă din mediul dispersat de cercetare din UE.

Eşecul pieţei

Cunoştinţele rezultate din C&D ajung în cele din urmă să circule între numeroşi actori, iar disponibilitatea pieţei de a finanţa achiziţionarea lor depinde de cât de rentabile sunt ele considerate de către promotori. În cazul pilelor de combustie şi al hidrogenului, acest eşec al pieţei este agravat de întârzierea cu care se ajunge pe piaţă şi care limitează capacitatea întreprinderilor de a obţine profit din investiţiile lor. În această situaţie, sprijinul autorităţilor publice este necesar pentru a stimula achiziţionarea de cunoştinţe şi pentru a promova o coordonare şi o viziune pe termen lung. Cercetarea prenormativă care va fi desfăşurată de ITC poate fi considerată, de asemenea, o corecţie a eşecului pieţei bunurilor publice, eşec care afectează cooperarea dintre întreprinderi cu privire la activităţile prenormative într-o structură competitivă. „Blocajul tehnologic” poate fi generat de poziţia dominantă de piaţă, aceasta fiind un eşec al pieţei într-un sector în care interesele numeroşilor proprietari de tehnologii sunt ameninţate de pilele de combustie şi de hidrogen.

Principiul subsidiarităţii

Principiul subsidiarităţii se aplică deoarece propunerea nu este de competenţa exclusivă a Comunităţii Europene. Amploarea provocărilor depăşeşte capacitatea oricărui stat membru. Având în vedere natura infrastructurii şi a tehnologiilor care trebuie dezvoltate, precum şi necesitatea unui volum suficient de resurse, coordonarea eforturilor în materie de C&D la nivel european are mai multe şanse de reuşită. Propunerea trebuie să încurajeze statele membre să desfăşoare iniţiative naţionale în sensul consolidării Spaţiului European de Cercetare şi al mobilizării propriilor programe prin eforturi conjugate.

Obiectivele

Obiectivul general constă în stimularea unui efort integrat de CDT&D în materie de pile de combustie şi hidrogen, care să se axeze pe:

- siguranţa aprovizionării cu energie;

- noi tipuri mai curate de energie, pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră şi poluarea aerului;

- eficienţă energetică şi economie de energie;

- dezvoltare durabilă şi transporturi durabile;

- competitivitate industrială.

Obiectivele specifice constau în:

- pătrunderea pe piaţă a pilelor de combustie şi a hidrogenului şi generarea de beneficii publice semnificative;

- poziţionarea Uniunii Europene în avangarda mondială a tehnologiilor din domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului;

- crearea unui climat de încredere, de natură să stimuleze implicarea industriei, a sectorului public, a investitorilor privaţi, a factorilor de decizie şi a altor părţi interesate într-un program pe termen lung;

- mobilizarea unor investiţii suplimentare în CDT;

- construirea Spaţiului European de Cercetare în strânsă cooperare cu activităţile de cercetare desfăşurate la nivel naţional şi regional - respectând în acelaşi timp principiul subsidiarităţii;

- integrarea activităţilor de CDT&D, vizând obiective pe termen lung în materie de costuri, performanţă şi durabilitate, şi depăşirea principalelor dificultăţi tehnologice;

- stimularea inovaţiei şi a apariţiei unor noi lanţuri de valori, care să includă IMM-urile;

- facilitarea cercetării fundamentale în industrie, universităţi şi centre de cercetare;

- încurajarea participării noilor state membre şi a ţărilor candidate;

- desfăşurarea de activităţi relevante de cercetare atât socială, cât şi tehnică şi economică;

- desfăşurarea unor activităţi de cercetare care să sprijine reglementările şi standardele în efortul de eliminare a obstacolelor la intrarea pe piaţă, venind în sprijinul interoperabilităţii şi al pieţelor de export, dar garantând totodată o funcţionare sigură fără a împiedica inovaţia;

- oferirea de informaţii fiabile cu privire la siguranţa utilizării hidrogenului şi la avantajele pe care noile tehnologii le pot avea pentru mediu, siguranţa aprovizionării cu energie, costurile energetice şi ocuparea forţei de muncă.

Opţiunile de politică

Opţiunea „nicio acţiune a UE”, constând în întreruperea finanţării pentru CDT la nivel european şi păstrarea doar a programelor naţionale şi regionale, nu se ia în calcul, întrucât activităţile de CDT în materie de pile de combustie şi hidrogen sunt incluse în PC7 ca parte integrantă a efortului de dezvoltare a unor tehnologii esenţiale pentru viitoarele sisteme durabile de energie şi transport.

Celelalte opţiuni sunt următoarele:

Un program interguvernamental de cercetare creat în temeiul articolului 169

O abordare interguvernamentală poate soluţiona problema dispersării şi fragmentării şi poate promova coeziunea între cercetători. Comisia a consultat părţile interesate cu privire la posibilitatea iniţierii unei cooperări în temeiul articolului 169, dar această opţiune nu a fost cea preferată din cauza procesului lent de luare a deciziilor şi a formalităţilor bugetare anuale din fiecare stat membru. De asemenea, este posibil ca statele membre să solicite „un randament echitabil” al investiţiilor lor, iar procesul ascendent ar complica aplicarea unei strategii conduse de sectorul privat. Strategia pe termen lung în materie de pile de combustie şi hidrogen necesită o abordare paneuropeană, în raport cu care acest tip de acţiune nu este adecvat. Lipsa sprijinului acordat de părţile interesate din sectorul privat pentru o abordare interguvernamentală exclude luarea în considerare a acestei opţiuni.

Opţiunea de continuare a practicilor curente: PC7 plus eforturi naţionale şi regionale, sprijinite de o platformă tehnologică

Această opţiune a servit cu succes intereselor Comunităţii mai mult de 20 ani. Programul-cadru este bine stabilit şi familiar industriei şi cercetătorilor, iar valoarea sa a fost demonstrată; este eficient, bine gestionat şi caracterizat de: obiective clare şi efecte previzibile; prioritatea acordată în mod obişnuit excelenţei ştiinţifice şi inovării; structuri financiare şi reguli de participare deja testate; o abordare matură cu privire la controalele tehnice şi financiare; proceduri deschise şi transparente şi un proces recunoscut de evaluare colegială. Cu toate acestea, există o fragmentare a eforturilor între diverse teme, iar coordonarea este dificilă. O variantă a acestei opţiuni ar consta în a regrupa toate activităţile de CDT în materie de pile de combustie şi hidrogen în cadrul unei singure direcţii sau agenţii, dar industria nu ar mai fi însă forţa motrice, efectele de adiţionalitate nu ar mai fi asigurate, iar costurile administrative ale CE nu ar mai fi împărţite în proporţie de 50/50 cu sectorul privat.

Înfiinţarea unei ITC sub forma unei întreprinderi comune, în temeiul articolului 171

Din consultările aprofundate desfăşurate a reieşit că această abordare este opţiunea preferată, deşi prezintă unele inconveniente. Sectorul privat preferă o acţiune ale cărei etape de cercetare, dezvoltare, activităţi demonstrative şi comercializare sunt gestionate strategic, cu un buget prestabilit, de natură să le permită elaborarea unor planuri de investiţii pe termen lung. Industria ar fi astfel încurajată să se angajeze în proiecte pe termen lung, alături de organismele de cercetare fundamentală. În consultare cu cercetătorii şi cu CE, sectorul privat ar deţine rolul principal în stabilirea priorităţilor programului. Întreprinderea comună ar mobiliza într-o singură entitate juridică toate fondurile private şi publice şi ar constitui un parteneriat public-privat bazat pe principiile regulamentelor financiare ale Comunităţilor Europene. Membrii fondatori ar fi CE şi o „grupare industrială”, care ar contribui în proporţii egale la buget; finanţarea comunitară poate proveni din fondurile alocate temelor Energie, Transport, Materiale şi Mediu ale PC7.

ITC va pune în aplicare un program de activităţi precompetitive de CDT&D, care să includă perfecţionarea materialelor pentru pilele de combustie; componentele conexe; impactul asupra mediului; integrarea hidrogenului în motorul cu ardere internă; stocarea hidrogenului şi dezvoltarea unei reţele; integrarea grupului motopropulsor şi tehnici de producţie; hidrogenul regenerabil; electroliza şi integrarea cu CCS. Planul de aplicare a HPC propune patru acţiuni prioritare de inovare şi utilizare:

- Pile de combustie comercializabile rapid

- Pile de combustie pentru cogenerare

- Producţie şi furnizare durabilă de hidrogen

- Vehicule cu hidrogen şi infrastructură de realimentare

Aceste acţiuni ar fi completate de un program exhaustiv de validare a tehnologiilor, de analiză a ciclului de viaţă, de cercetare prenormativă în vederea elaborării de standarde şi de evaluări integrate tehnice, sociale şi economice. Se prevede o strânsă cooperare cu alte iniţiative, cum ar fi: Energie inteligentă pentru Europa, finanţarea acordată de BEI soluţiilor energetice durabile şi cu emisii scăzute de carbon din ţările în curs de dezvoltare şi Institutul Tehnologic European, precum şi cu acţiunile de la nivel naţional şi regional.

Administrarea

Întreprinderea comună va dispune de un Consiliu director şi de un director executiv, asistat de un Birou de programe. Consiliul director va fi alcătuit din şase membri reprezentând gruparea industrială şi şase membri reprezentând CE. În viitor, şi comunitatea ştiinţifică va putea fi reprezentată în Consiliu. Biroul de programe va fi responsabil de publicarea cererilor de propunere, de gestionarea cunoştinţelor şi de activităţile de formare, de comunicare cu publicul şi de difuzare a informaţiei. Un grup al statelor membre şi un comitet ştiinţific vor superviza ITC şi vor asigura coordonarea cu alte activităţi ale CE, precum şi cu acţiunile la nivel naţional şi regional. CE va dispune de drept de veto în ceea ce priveşte utilizarea contribuţiei sale la întreprinderea comună.

Adiţionalitatea

Reuniţi cu prilejul Adunării Generale a HPC din octombrie 2006, 48 de parteneri industriali au prezentat o declaraţie comună, în care îşi afirmau disponibilitatea de a investi 5 miliarde EUR în tehnologiile din domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului. În Declaraţia de angajament din 18 iunie 2007, membrii grupului industrial s-au angajat să depună eforturile necesare atingerii obiectivului de investiţii private în valoare de cel puţin 3,2 miliarde EUR în cursul PC7, în comparaţie cu cele 2,6 miliarde EUR în absenţa ITC (adică o adiţionalitate de 600 milioane EUR). Un sondaj confidenţial realizat în rândul partenerilor industriali a indicat că ITC va accelera pătrunderea pe piaţă cu 2 până la 5 ani. ITC va avea şi efectul de a atrage investiţii naţionale, regionale şi private, încurajând multinaţionalele să îşi continue activităţile de CDT în UE şi să promoveze investiţiile străine.

Analiza impactului

Avantajele principale vor rezulta din regruparea tuturor eforturilor de CDT&D în cadrul unui singur program de gestionare, asigurându-se astfel o abordare coerentă. Cererile de propuneri pot fi adaptate ritmului de dezvoltare din sectoare specifice, iar cercetarea de succes din prezent poate fi integrată în următoarea etapă de activităţi demonstrative. Aceste activităţi pot fi planificate în vederea exploatării ulterioare, iar rezultatele lor pot fi reutilizate în cercetare. Proiectele-far majore pot solicita credite în cadrul Mecanismului de finanţare cu împărţirea riscului. Cu toate acestea, alegerea între finanţarea activităţilor demonstrative precomerciale şi finanţarea cercetării pe termen lung prezintă riscul diminuării transparenţei şi al conflictelor de interese în rândul partenerilor industriali.

Compararea opţiunilor

Se presupune că bugetul alocat în cadrul PC7 va fi acelaşi, indiferent de opţiunea aleasă. Diferenţa principală este că bugetul alocat unei ITC va fi prestabilit şi se va afla sub controlul întreprinderii comune. Alegerea opţiunii creării unei ITC va demonstra hotărârea şi determinarea de a acorda atenţia cuvenită pilelor de combustie şi hidrogenului, va da încredere cercetătorilor şi industriei şi va încuraja investiţiile private.

Stabilitatea sistemului de finanţare, masa critică şi existenţa unui program multianual de cercetare axat pe obiective specifice sunt factori mai atractivi pentru industrie şi cercetători. Dublul efect cognitiv este o trăsătură unică a opţiunii ITC: cunoştinţele obţinute din etapa de utilizare reintră în circuitul de cercetare, iar noile rezultate ale cercetărilor sunt rapid transmise pentru a fi utilizate în activităţile demonstrative. Efectul de adiţionalitate va asigura fonduri considerabil mai mari şi va conduce la accelerarea dezvoltării şi a pătrunderii pe piaţă, precum şi la reducerea costurilor. O administraţie eficientă se va ocupa de gestionarea întregului spectru de activităţi, de la cercetare fundamentală până la activităţile demonstrative. De asemenea, ITC va spori numărul oportunităţilor de colaborare internaţională, acţionând ca punct de convergenţă european. Costurile administrative ale CE vor fi reduse, întrucât jumătate din aceste costuri vor fi suportate de sectorul privat.

ITC se bucură de câteva avantaje incontestabile în raport cu alternativa PC7:

- accelerarea pătrunderii pe piaţă cu 2 până la 5 ani – nu este nevoie să se sublinieze importanţa faptului de a fi primul pe o piaţă nouă, investiţiile cumulate sunt mai mici, pragul de rentabilitate este atins mai rapid, iar competitivitatea primilor intraţi pe piaţă, inclusiv a IMM-urilor, este consolidată;

- existenţa unui angajament pe termen lung şi a unui buget clar sporeşte încrederea investitorilor publici şi privaţi;

- adiţionalitatea: datorită principiului cofinanţării, se vor obţine cu cel puţin 600 milioane euro mai mult decât prin alternativa continuării practicilor curente, ceea ce presupune aproape de două ori şi jumătate mai multe investiţii private în cercetare;

- obţinerea unor beneficii timpurii corespunzătoare în ceea ce priveşte sporirea eficienţei energetice şi a siguranţei aprovizionării şi reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră şi a poluării.

Monitorizarea şi evaluarea

Această evaluare a impactului respectă dispoziţiile articolului 21 alineatul (1) din normele de aplicare a regulamentului financiar comunitar, întrucât a fost realizată o evaluare ex ante a ITC „Pile de combustie şi hidrogen” în ceea ce priveşte rentabilitatea, riscurile şi monitorizarea.

Vor fi definiţi indicatori de performanţă pentru a monitoriza progresul ITC şi pentru a cuantifica impactul asupra competitivităţii şi cercetării în Europa. Pentru a evalua efectul de adiţionalitate, indicatorii trebuie să se raporteze la anii anteriori stabilirii ITC. Comisia va prezenta Consiliului un raport anual de execuţie cu privire la progresele înregistrate şi la situaţia financiară. O serie de conferinţe deschise de evaluare colegială pot fi organizate pentru a facilita schimbul de informaţii şi pentru a coordona activităţile ITC cu alte acţiuni. Directorul executiv va monitoriza şi va lua măsuri de menţinere a cofinanţării publice şi private în proporţie de 50/50.

Experţi independenţi vor realiza o evaluare intermediară a progreselor înregistrate de ITC şi vor formula recomandări cu privire la orice reajustare necesară a programului şi, după caz, vor prevedea o strategie de ieşire. Comisia va comunica Consiliului concluziile evaluării. La sfârşitul anului 2017, Comisia Europeană va efectua o evaluare finală şi va prezenta Parlamentului European şi Consiliului rezultatele obţinute.