RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 25.1.2007 
COM(2007) 26 final 
  
Propunere de 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de instituire a unei taxe compensatorii definitive la import urile de polietilen ă tereftalat ă 
(PET) originare din India ca urmare a reexamin ării în temeiul expir ării măsurilor în 
conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 
(prezentat ă de Comisie) 
 
RO 2   RO EXPUNERE DE MOTIVE  
1) CONTEXTUL PROPUNERII  
 • Motivele şi scopul propunerii  
Prezenta propunere prive şte aplicarea Regulamentului (CE)  nr. 2026/97 al Consiliului 
din 6 octombrie 1997 privind protec ţia împotriva importurilo r care fac obiectul unor 
subvenţii din partea unor ţări care nu sunt membre ale Comunit ăţii Europene, astfel 
cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului 
din 8 martie 2004 („regulamentul de baz ă”) în ancheta privind importurile anumitor 
tipuri de polietilen ă tereftalat ă originare din India. 
 • Context general  
Prezenta propunere este f ăcută în contextul punerii în aplic are a regulamentului de baz ă 
şi este rezultatul unei anch ete care a fost realizat ă în conformitate cu obliga ţiile de fond 
şi de procedur ă expuse în regulamentul de baz ă. 
 • Clauzele existente în sfera de acoperire a propunerii  
Nu există clauze în sfera de acoperire a propunerii. 
 • Coerenţa cu celelalte politici şi obiective ale Uniunii  
Nu se aplic ă. 
2) CONSULTAREA P ĂRŢILOR INTERESATE ŞI EVALUAREA IMPACTULUI  
 • Consultarea p ărţilor interesate  
 Părţile interesate vizate de anchet ă au avut deja posibilitatea de a- şi apăra interesele în 
timpul anchetei, în conformitate cu  prevederile regulamentului de baz ă. 
 • Obţinerea şi utilizarea expertizei  
 Nu a fost necesar s ă se facă apel la o expertiz ă externă. 
 • Evaluarea impactului  
Prezenta propunere este rezultatul pune rii în aplicare a regulamentului de baz ă. 
Regulamentul de baz ă nu prevede o evaluare general ă a impactului, îns ă conţine o listă 
exhaustiv ă de condiţii care trebuie evaluate. 
 
RO 3   RO 3) ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII  
 • Sumarul ac ţiunii propuse  
Pe 1 decembrie 2005, Comisia a anun ţat printr-un aviz (denumit în continuare „aviz de 
deschidere”), publicat în Jurnal ul Oficial al Uniunii Europene1, deschiderea unei 
reexaminări în temeiul expir ării măsurilor compensatorii aplicabile importurilor 
comunitare de anumite tipuri de polietilen ă tereftalat ă originare din India.  
Această reexaminare în temeiul expir ării măsurilor a fost ini ţiată în urma unei cereri de 
reexaminare depus ă pe 30 august 2005 de Comitetul european de materiale plastice din 
polietilen ă tereftalat ă (PET) (denumit în continuare „solicitantul”) în numele 
producătorilor care reprezint ă o proporţie majoră, în acest caz peste 90%, din produc ţia 
comunitar ă totală de anumite tipuri de polietilen ă tereftalat ă. 
Propunerea Comisiei pentru un Re gulament al Consiliului anexat ă conţine concluziile 
definitive privind practicile de subven ţionare, prejudiciul, cauzalitatea şi interesul 
comunitar.  
Statele membre au fost consulta te în timpul Com itetelor antisubven ţie din 16 ianuarie. 
26 de statele membre s-au declar at în favoarea cursului de ac ţiune propus, 1 stat 
membru s-au opus. 
Se propune adoptarea de c ătre Consiliu a propunerii anexate în vederea emiterii unui 
regulament care trebuie publicat în Jurnalul Of icial al Uniunii Europene cel mai târziu 
pe 28 februarie 2007. 
 • Baza juridic ă 
Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliulu i din 6 octombrie 1997 privind protec ţia 
împotriva importurilor car e fac obiectul unor subven ţii din partea unor ţări care nu sunt 
membre ale Comunit ăţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin 
Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al  Consiliului din 8 martie 2004. 
 • Principiul subsidiarit ăţii 
Prezenta propunere intr ă sub competen ţa exclusiv ă a Comunit ăţii. În consecin ţă, 
principiul subsidiarit ăţii nu se aplic ă. 
 • Principiul propor ţionalităţii 
Propunerea este în conformita te cu principiul propor ţionalităţii din urm ătoarele motive: 
 Tipul acţiunii este descris în regulamentul de baz ă menţionat anterior şi nu permite 
luarea unei decizii la nivel na ţional. 
 Nu sunt necesare indica ţii privind m ăsura în care sarcina financiar ă şi administrativ ă 
care revine Comunit ăţii, guvernelor na ţionale, autorit ăţilor locale şi regionale, 
                                                 
1 JO C 304, 1.12.2005, Aviz de deschidere (2005/C 304/03), p. 4. 
 
RO 4   RO operatorilor economici şi cetăţenilor este limitat ă şi proporţională cu scopul propunerii. 
 • Alegerea instrumentelor  
 Instrumente propuse: regulament. 
 Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece: 
Regulamentul de baz ă menţionat anterior nu prevede op ţiuni alternative. 
4) INCIDEN ŢA BUGETAR Ă 
 Propunerea nu are nicio inciden ţă asupra bugetului comunitar. 
 
 
RO 5   RO Propunere de 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de instituire a unei taxe compensatorii definitive la import urile de polietilen ă tereftalat ă 
(PET) originare din India ca urmare a reexamin ării în temeiul expir ării măsurilor în 
conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul  de instituire a Comunit ăţii Europene, 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2026/97  al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind 
protecţia împotriva importurilor ca re fac obiectul unor subven ţii din partea ţărilor care nu sunt 
membre ale Comunit ăţii Europene2 (denumit în continuare „regulamentul de baz ă”), în 
special articolul 18, 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/ 96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind 
protecţia împotriva importur ilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt 
membre ale Comunit ăţii Europene3, în special articolul 14 alineatul (1), 
având în vedere propunerea Comisiei, prezentat ă după consultarea comitetului consultativ, 
întrucât: 
A. PROCEDUR Ă 
1. Măsuri în vigoare 
(1) Pe 30 noiembrie 2000, prin Re gulamentul (CE) nr. 2603/20004, Consiliul a impus taxe 
compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilen ă tereftalat ă 
(„PET”) originare din India, Malaiezia şi Thailanda („ ţările în cauz ă”) („ancheta 
iniţială”). Măsurile impuse au avut la baz ă o anchet ă privind m ăsurile compensatorii 
deschisă în temeiul articolului 10 din regulamentul de baz ă. În acela şi timp, prin 
Regulamentul (CE) nr. 2604/20005, Consiliul a instituit taxe antidumping definitive la 
importurile de produse sim ilare originare din acelea şi ţări. Măsurile instituite au avut 
la bază o anchetă antidumping deschis ă în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) 
nr. 384/96 al Consiliului, men ţionat în preambul. 
                                                 
2 JO L 288, 21.10.1997, p. 1, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 
461/2004 al Consiliului (JO L 77, 13.3.2004, p. 12). 
3 JO L 56, 6.3.1996, p. 1, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 
al Consiliului (JO L 340, 23.12.2005, p. 17). 
4 JO L 301, 30.11.2000, p. 1. 
5 JO L301, 30.11.2000. p. 21 
 
RO 6   RO (2) Regulamentul 2604/2000 al Consiliului, men ţionat în considerentul 1, a fost modificat 
prin Regulamentele (CE) nr. 496/2002, 823/2004, 83/2005 şi 1646/20056 ale 
Consiliului. Modific ările au fost fie rezultatul anchet elor de reexaminare deschise în 
temeiul articolului 11 alineatele (3) şi (4), fie al angaja mentelor privind pre ţurile 
acceptate în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 
al Consiliului, men ţionat în preambul şi în considerentul 1. 
(3) Mai mult, pe 19 august 20047, Consiliul a instituit taxe antidumping definitive la 
importurile de anumite tipuri de PET originare din Australia şi Republica Popular ă 
Chineză („RPC”) şi a încheiat procedura privind im porturile de PET originare din 
Pakistan. 
(4) Pe 11 octombrie 2005, Consiliul a modificat nivelul m ăsurilor compensatorii în 
vigoare împotriva importurilor de PET din India8. Modific ările au fost rezultatul unei 
reexaminări imediate ini ţiate în temeiul articolului 20 din regulamentul de baz ă. 
2. Cerere de reexaminare (5) În urma public ării unui aviz de expirare iminent ă, Comisia a primit, pe 30 august 
2005, o cerere de reexaminare a m ăsurilor în vigoare, în temeiul articolului 18 din 
regulamentul de baz ă („reexaminare în temeiul expir ării măsurilor”). 
(6) Cererea a fost depus ă în data de 30 august 2005 de c ătre Comitetul european de 
materiale plastice din polietilen ă tereftalat ă („reclamantul”), în numele produc ătorilor 
care reprezint ă o propor ţie majoră, în acest caz peste 90%, din produc ţia comunitar ă 
totală de PET. 
(7) Cererea de reexaminare în temeiul expir ării măsurilor s-a bazat pe faptul c ă expirarea 
măsurilor ar duce, probabil, la  continuarea sau la reapari ţia subven ţiilor şi a 
prejudiciului suferit de industria comunitar ă.  
(8) Stabilind, în urma consult ării comitetului consultativ, c ă există suficiente elemente de 
probă pentru ini ţierea unei reexamin ări, în temeiul articolului  18 din regulamentul de 
bază, Comisia a ini ţ
iat aceste reexamin ări pe 1 decembrie 20059. 
(9) Se constat ă că, înainte de ini ţierea reexamin ării în temeiul expir ării măsurilor şi în 
conformitate cu articolul 22 alineatul (1) şi cu articolul 10 alineatul (9) din 
regulamentul de baz ă, Comisia a informat autorit ăţile publice indiene („API”) c ă a 
primit o cerere de reexaminare justificat ă corespunz ător şi a propus o consultare în 
vederea clarific ării subiectului plângerii şi a găsirii unei solu ţii pe cale amiabil ă. Cu 
toate acestea, Comisia nu a primit niciun r ăspuns din partea API pr ivind oferta sa de 
consultare.  
3. Anchete paralele 
                                                 
6 JO L 78, 21.3.2002 p. 4, JO L 127, 29.4.2004, p. 7, JO L 19, 21.1.2005, p. 1, JO L 266, 11.10.2005, p. 
10. 
7 Regulamentul (CE) nr. 1467/2004 al Consiliului, (JO L 271, 19.8.2004, p. 1) 
8 JO L 266, 11.10.2005, p. 1. 
9 JO C 304, 1.12.2005, p. 4. 
 
RO 7   RO (10) Pe 1 decembrie 2005, Comisia a deschis, de asemenea, o reexaminare în temeiul 
articolului 11 alineatul (2) di n Regulamentul (CE) nr. 384/9610 al Consiliului privind 
măsurile antidumping în vigoare privind importurile de PET originare din India, 
Indonezia, Malaiezia, Re publica Coreea, Thailanda şi Taiwan11. În acela şi timp, în 
temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul nr. 384/96 al Consiliului a fost deschisă o reexaminare intermediar ă parţială privind dumpingul cu privire la importuri 
ale aceluia şi produs originar din Republica Coreea sau Taiwan
12.  
4. Perioada anchetei de reexaminare (11) Ancheta de reexaminare a acoperit perioada cuprins ă între 1 octombrie 2004 şi 30 
septembrie 2005 (denumit ă în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau 
PAR). Examinarea tendin ţelor în cadrul analizei prej udiciului a acope rit perioada 
cuprinsă între 1 ianuarie 2002 şi sfârşitul perioadei anchetei de reexaminare (denumit ă 
în continuare „perioad ă examinat ă”). 
5. Părţile interesate de anchet ă 
(12) Comisia a informat oficial produc ătorii-exportatori, reprezentan ţii ţării exportatoare, 
importatorii, produc ătorii comunitari, utilizatorii şi reclamantul cu privire la 
deschiderea reexamin ării în temeiul expir ării măsurilor. P ărţile interesate au avut 
posibilitatea s ă îşi prezinte în scris punctul de vedere şi să solicite o audiere în 
termenul stabilit în avizul de de schidere. Au fost audiate toate p ărţile care au solicitat 
acest lucru şi care au demonstrat c ă există motive speciale pentru a fi audiate. 
(13) Având în vedere num ărul aparent ridicat de produc ători-exportatori indieni, precum şi 
de produc ători şi importatori comunitari men ţiona
ţi în cererea de reexaminare în 
temeiul expir ării măsurilor, s-a considerat necesar, în  conformitate cu articolul 27 din 
regulamentul de baz ă, să se stabileasc ă dacă ar trebui folosit ă metoda e şantionării. 
Pentru a decide dac ă este cu adev ărat necesar s ă se procedeze prin e şantionare şi, după 
caz, să se determine alc ătuirea eşantionului, Comisia a cerut p ărţilor anterior 
menţionate, în temeiul articolului  27 din regulamentul de baz ă, să se facă cunoscute în 
termen de 15 zile de la deschiderea reexamin ărilor şi să furnizeze Comisiei 
informaţiile solicitate în avizul de deschidere. 
(14) După examinarea informa ţiilor prezentate, ţinând seama de num ărul redus de 
producători-exportatori din India care şi-au făcut cunoscut ă intenţia de a coopera, s-a 
hotărât că nu este necesar s ă se procedeze prin e şantionare în ceea ce prive şte 
producătorii-exportatori din India. 
(15) După analizarea informa ţiilor trimise de produc ătorii şi importatorii comunitari şi 
ţinând seama de num ărul relativ mic de r ăspunsuri, s-a stabilit c ă eşantionarea nu se 
justifică pentru niciuna dintre aceste categorii. 
(16) În consecin ţă, s-au trimis chestionare tuturor produc ătorilor-exportatori cunoscu ţi din 
ţara în cauz ă, importatorilor, furnizorilor, produc ătorilor şi utilizatorilor comunitari. 
                                                 
10 JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulamentul Consiliului astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin 
Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Cons iliului (JO L 340, 23.12.2005, p. 17). 
11 JO C 304, 1.12.2005, p. 9. 
12 JO C 304, 1.12.2005, p. 9. 
 
RO 8   RO (17) Au răspuns la chestionar trei produc ători indieni, doisprezece produc ători comunitari, 
un importator, un furnizor şi zece convertizori/utilizatori. 
(18) Comisia a c ăutat şi a verificat toate informa ţiile pe care le-a considerat necesare în 
vederea analizei şi a efectuat vizite de ve rificare la sediul urm ătoarelor societ ăţi: 
1. Produc ători comunitari 
Voridian BV ( Ţările de Jos) 
M & G Polimeri Italia Spa (Italia) Equipolymers Srl (Italia) La Seda de Barcelona SA (Spania) Novapet SA (Spania) Selenis Industria de Po límeros SA (Portugalia) 
Selenis Itália Spa (Italia) Furnizori comunitari Novapet SA (Spania) Importatori comunitari independen ţi 
Global Service International SRL (Italia) Utilizatori comunitari Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgia)  2. Autorit ăţi publice indiene 
Ministerul Comer ţului, New Delhi 
Autorităţile publice din Maharashtra – Direc ţia Industrii, Bombay 
3. Produc ători-exportatori indieni 
 SENPET Ltd, Calcutta (denumit ă anterior Elque Polyesters Limited) 
 Futura Polyesters Limited, Chennai (denumit ă anterior Futura Polymer 
Limited) 
 Pearl Engineering Polymers Limited, New Delhi 
B. PRODUSUL ÎN CAUZ Ă ŞI PRODUSUL SIMILAR 
1. Produsul în cauz ă 
 
RO 9   RO (19) Produsul în cauz ă este acela şi ca cel din ancheta ini ţială şi anume PET cu num ăr de 
viscozitate de 78 ml/g sau mai mare, în  conformitate cu standardul ISO 1628-5, 
originar din ţara în cauz ă. Momentan, poate fi clasif icat sub codul NC 3907 60 20. 
2. Produsul similar (20) Întocmai ca în ancheta ini ţială, s-a descoperit c ă produsul în cauz ă, PET fabricat şi 
vândut pe pia ţa internă din ţara în cauz ă şi PET fabricat şi vândut de produc ătorii 
comunitari au acelea şi caracteristici fizice şi chimice de baz ă şi sunt destinate acelora şi 
utilizări. Se concluzioneaz ă, prin urmare, c ă toate tipurile de PET cu o viscozitate de 
78 ml/g sau mai mare sunt asem ănătoare, în sensul articolului 1 alineatului (5) din 
regulamentul de baz ă. 
C. PROBABILITATEA CONTINU ĂRII SAU A REAPARI ŢIEI SUBVEN ŢIILOR 
I. Continuarea subven ţiilor - Introducere 
(21) Pe baza informa ţiilor conţinute în cererea de reexaminare şi a răspunsurilor primite la 
chestionarul Comisiei, au f ăcut obiectul unei anchete urm
ătoarele sisteme, în cadrul 
cărora se presupune c ă se acordă subvenţii: 
1. Sistemele de subven ţii care au f ăcut obiectul anchetei ini ţiale 
Sisteme na ţionale 
(a) Sistemul de credite pentru dreptu ri de import (Duty Entitlement Passbook 
Scheme „DEPBS”)  
(b) Sistemul de scutire de impozit pe  profit (Income Tax Exemption Scheme 
„ITES”) 
(c) Sistemul taxelor preferen ţiale la importul de bunuri de capital (Export 
Promotion Capital Goods Scheme „EPCGS”)  
(d) Zone libere industriale de export (E PZ) / zone economice speciale (SEZ) / 
unităţi axate pe export (EOU)   
2. Sistemele de subven ţii care nu au f ăcut obiectul anchetei ini ţiale 
Sisteme na ţionale  
(e) Sistemul licen ţelor prealabile (Advance Licence Scheme „ALS”)  
(f) Sistem de credite de export (înainte şi după expediere) (ECS) 
Sisteme regionale 
(g) Sistem de stimulente pentru impozitul pe vânz ări din Gujarat (GSTIS) 
(h) Sistemul de scutire de taxa pe  electricitate din Gujarat (GEDES) 
(i) Sistemele de stimulente din Bengalul de Vest (WBIS) 
 
RO 10   RO (j) Sistemul de stimulente al autorit ăţilor publice din Maharashtra (Package 
Scheme of Incentives - „PSI”) 
(22) Sistemele (a), (c) şi (e) men ţionate anterior se bazeaz ă pe Legea Comer ţului Exterior 
(dezvoltare şi reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a in trat în vigoare 
la 7 august 1992 (denumit ă în continuare „Legea Comer ţului Exterior”). Aceast ă lege 
autorizeaz ă autorităţile publice indiene s ă emită notificări privind politicile de import 
şi de export. Aceste politici sunt rezumate în „Politica de import şi de export”, 
denumită „Politica de comer ţ exterior” cu începere din 1 septembrie 2004, sunt 
publicate o dat ă la cinci ani de Ministerul Comer ţului şi sunt actualizate în mod 
regulat. Perioada anchetei este reglementat ă printr-un document privind politica de 
import şi de export, şi anume planul cincinal privind perioada cuprins ă între 1 
septembrie 2004 şi 31 martie 2009 (denumit în c ontinuare „Documentul privind 
politica de import şi de export 2004 – 2009”).  În plus, autorit ăţile publice indiene 
definesc, de asemenea, procedurile aplicabile politicii de importuri şi de exporturi 
2004-2009 în „Manualul de proceduri de la  1 septembrie 2004 la 31 martie 2009 
(volumul I)” [denumit în continuare „M anual de proceduri 2004-2009 (volumul I)”]. 
Acest manual este, de asemenea, actualizat în mod regulat. 
(23) Sistemul de scutire de impozit pe profit, men ţionat anterior la litera (b), se bazeaz ă pe 
Legea impozitului pe profit din 1961, modificat ă anual prin Legea finan ţelor. 
(24) Sistemul creditelor de export, men ţionat anterior la litera (f), se bazeaz ă pe secţiunile 
21 şi 35A din Legea regulamentelor  bancare din 1949, care autorizeaz ă banca Reserve 
Bank of India (denumit ă în continuare „RBI”) s ă îndrume b ăncile comerciale în 
domeniul creditelor de export.  
(25) Sistemul de stimulente pentru impozitul pe vânz ări din Gujarat, men ţionat anterior la 
litera (g), este gestionat de autorit ăţile publice din Gujarat şi are la baz ă politica de 
stimulente industriale; sistemul de scutir e de taxa pe electricitate din Gujarat, 
menţionat anterior la litera (h), se bazeaz ă pe Legea privind taxa pe electricitate din 
Bombay din 1958. 
(26) Sistemul (j) este administrat de statul Maharashtra şi se bazeaz ă pe rezolu ţiile 
Ministerului Indus triei, Energiei şi Muncii din statul Maharashtra.  
(27) Planul (i) este întocmit de autorit ăţile publice din Bengalul de Ve st prin notificarea nr. 
588-CI/H din 22 iunie 1999 (WBIS 1999) a Departamentului Comer ţ şi Industrie care 
a fost înlocuit ultima dat ă prin notificarea nr. 134-CI /O/Stimulente/17/03/I din 24 
martie 2004 (WBIS 2004).  
(28) După comunicarea concluziilor privind presupusa subven ţionare, autorit ăţile publice 
indiene reitereaz ă o serie de preocup ări cu privire la existen ţa unor m ăsuri 
compensatorii în aceste planuri precum şi la modul de calculare a valorilor 
subvenţiilor. De asemenea, ele afirm ă din nou c ă nu exista posibilitatea continu ării 
subvenţionării în cazul analizat. În  acest sens, se constat ă că această observaţie nu 
conţine niciun nou argument care ar putea schi mba concluziile prezentate în acest 
regulament. 
II. Sisteme na ţionale 
 
RO 11   RO 1. Sistemul de credite pentru drepturi de  import (Duty Entitlement Passbook Scheme 
„DEPBS”)  
(a) Bază juridică 
(29) Descrierea detaliat ă a acestui sistem este prev ăzută la punctul 4.3 din Documentul 
privind politica de import şi de export 2004 – 2009 şi la punctul 4.3-.4.4 din Manualul 
de proceduri 2004 – 2009 (volumul I).  
(30) S-a constatat c ă producătorii-exportatori nu au ob ţinut niciun beneficiu care face 
obiectul unor m ăsuri compensatorii în cadrul acestui sistem. În consecin ţă, nu s-a mai 
considerat necesar ă continuarea analiz ării acestui sistem în sc opul prezentei anchete. 
2. Sisteme de scutire de impozit pe profit 
(31) S-a constatat c ă producătorii-exportatori nu au ob ţinut niciun beneficiu care face 
obiectul unor m ăsuri compensatorii în cadrul acestui sistem. În consecin ţă, nu s-a mai 
considerat necesar ă continuarea analiz ării acestui sistem în sc opul prezentei anchete. 
3. Sistemul taxelor preferen ţiale la importul de bunuri de ca pital (Export Promotion Capital 
Goods Scheme „EPCGS”)  
(a) Bază juridică 
(32) Descrierea detaliat ă a acestui sistem este prev ăzută la capitolul 5 din Documentul 
privind politica de import şi de export 2004 – 2009 şi la capitolul 5 din Manualul de 
proceduri 2004 – 2009 (volumul I).  
(b) Eligibilitate 
(33) Sistemul este deschis produc ătorilor-exportatori, precum şi comercian ţilor-exportatori 
„asociaţi” producătorilor şi prestatorilor de servicii.  
(c) Aplicare practic ă 
(34) Sub rezerva unei obliga ţii de export, societ ăţile sunt autorizate s ă importe bunuri de 
capital (noi şi, cu începere din aprilie 2003, seco nd-hand, vechi de maxim 10 ani) la o 
valoare a taxei redus ă sau egal ă cu zero. În acest sens, autorit ăţile publice indiene 
eliberează o licenţă, la cerere, în schimbul achit ării unei redeven ţe. Pentru a îndeplini 
obligaţia de export, bunurile de capital importate trebuie folosite pentru producerea 
unei anumite cantit ăţi de produse de export, într-o perioad ă determinat ă. 
(35) Titularul unei licen ţe pentru acest sistem poate, de asemenea, s ă achiziţioneze bunuri 
de capital pe pia ţa internă. În acest caz, produc ătorul local de bunuri de capital poate 
să profite de acest beneficiu pentru a importa  componentele necesare, scutite de taxe 
vamale, pentru fabricarea unor astfel de bunuri de capital.  Alternativ, produc ătorul 
local poate solicita s ă beneficieze de avantaju l aferent exporturilor prev ăzute în cazul 
bunurilor de capital livr ate titularului licen ţei.  
(d) Concluzie privind si stemul taxelor preferen ţiale la importul de bunuri de capital  
 
RO 12   RO (36) Sistemul acord ă subvenţii în sensul articolului 2 alineat ul (1) litera (a) punctul (ii) şi al 
articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de baz ă. Reducerea taxei constituie o 
contribuţie financiar ă a autorit ăţilor publice indiene, care renun ţă astfel la veniturile 
vamale în mod normal exigibile. În plus, reducerea taxei confer ă un avantaj 
exportatorului, în m ăsura în care taxele economisite la import îi îmbun ătăţesc 
lichidităţile. 
(37) În plus, sistemul este subordonat de drep t rezultatelor la export, deoarece licen ţele nu 
pot fi obţinute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, se consider ă că 
sistemul este specific şi face obiectul unor m ăsuri compensatorii în sensul articolului 3 
alineatul (4) litera (a) din regulamentul de baz ă.  
(38) Drept urmare, acest sistem nu poate fi considerat un sistem cu rambursare a taxelor 
vamale autorizat sau un sistem cu rambursa re a taxelor vamale pentru produsele de 
înlocuire în sensul ar ticolului 2 alineatul (1 ) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de 
bază. Bunurile de capital nu sunt incluse în si stemele autorizate definite în anexa I 
punctul (i) din regulamentul de baz ă, deoarece nu sunt consumate în procesul de 
fabricaţie a produselor exportate.  
(e) Calculul valorii subven ţiei 
(39) Niciunul dintre exportatorii care au cooperat nu a achizi ţionat bunuri de capital în 
perioada anchetei. Cu toate aces tea, o societate a continuat s ă beneficieze de scutiri de 
taxe pentru bunurile de capital achizi ţionate înainte de perioa da anchetei la valoarea 
stabilită în ancheta ini ţială. Valoarea subven ţiei obţinută în timpul perioadei anchetei 
de reexaminare a fost calculat ă, în conformitate cu artic olul 7 alineatul (3) din 
regulamentul de baz ă, pe baza valorii drepturilor vamale neachitate, aplicate asupra 
bunurilor de capital importate, repartizate pe o perioad ă corespunz ătoare duratei 
normale de amortizare a acestor bunuri de capital ale produc ătorului exportator. Pe 
baza practicii stabilite, va loarea astfel calculat ă, care poate fi atribuit ă perioadei 
anchetei de revizuire, a fost ajustat ă prin adăugarea dobânzii corespunz ătoare acestei 
perioade, astfel încât s ă se stabileasc ă valoarea total ă a avantajului conferit 
beneficiarului prin acest sistem. Costurile suportate în mod obligat oriu pentru 
obţinerea subven ţiei au fost deduse din valoarea calculat ă, în conformitate cu articolul 
7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de baz ă, pentru a ob ţine valoarea subven ţiei 
(numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) şi (3) din regulamentul de 
bază, valoarea subven ţiei a fost raportat ă la cifra de afaceri realizat ă la export în 
perioada anchetei de revizu ire (numitor), deoarece subven ţia este condi ţionată de 
rezultatele ob ţinute la export şi nu a fost acordat ă în funcţie de cantit ăţile fabricate, 
produse, exportate sau transportate. Subven ţia obţinută de societatea care a continuat 
să beneficieze de sistem a fost de 0,38%. 
4. Sistemul creditelor de expor t (Export Credit Scheme „ECS”) 
(a) Bază juridică 
(40) Detaliile acestui sistem sunt prev ăzute în circulara de baz ă IECD nr. 5/04.02.01/2002-
03 (credite de export în valut ă) şi în circulara de baz ă IECD nr. 10/04.02.01/2003-04 
(credite de export în rupii)  ale RBI, adresate tuturor b ăncilor comerciale indiene.  
(b) Eligibilitate 
 
RO 13   RO (41) Acest sistem este deschis produc ătorilor-exportatori şi comercian ţilor-exportatori. S-a 
constatat c ă una dintre societ ăţile care au cooperat în timp ul anchetei a beneficiat de 
avantaje în baza sistemului ECS. 
(c) Aplicare practic ă 
(42) În cadrul acestui sistem, RBI stabile şte nivelul maxim obligat oriu al ratelor dobânzii 
aplicabile creditelor de export, în rupii indiene sau în devize, pe care b ăncile 
comerciale trebuie s ă le respecte „pentru ca exportatorii s ă poată avea acces la credit, 
la rate competitive pe plan interna ţional”. Sistemul este alc ătuit din dou ă subsisteme, 
şi anume creditele de export înainte de e xpediere („packing cr edit”), care includ 
creditele acordate unui exportator pentru a finan ţa achiziţionarea, procesarea, 
producţia, ambalarea şi/sau expedierea m ărfurilor înainte de export şi creditele de 
export dup ă expediere, care includ creditele pent ru capital de lucru acordate pentru a 
finanţa creanţele comerciale la export. RBI solicit ă, de asemenea, b ăncilor să consacre 
o anumită sumă din creditul lor ne t în scopul finan ţării exporturilor. 
(43) Din aceste circulare de baz ă ale RBI reiese faptul c ă exportatorii pot ob ţine credite de 
export cu rate ale dobânzilor preferen ţiale în compara ţie cu ratele dobânzii aplicate 
creditelor comerciale obi şnuite („creditele de cas ă”) care sunt fixate numai de 
condiţiile pieţei.  
(d) Concluzii privind sistem ul creditelor de export 
(44) În primul rând, ratele preferen ţiale ale dobânzii, stabilite prin circularele de baz ă ale 
RBI, pentru creditele acordate în cadrul sistemului, pot diminua cheltuielile cu 
dobânda ale unui exportator, în compara ţie cu costurile de credit stabilite exclusiv de 
condiţiile pieţei, conferindu-i astfel un avantaj în sensul articol ului 2 alineatul (2) din 
regulamentul de baz ă. S-a considerat c ă a existat un avantaj numai în cazul 
exportatorilor care au cooperat şi la care s-au obser vat aceste diferen ţe între ratele 
dobânzii. Diferen ţele privind rata dobânzii dintre cred itele oferite circularelor de baz ă 
ale RBI şi ratele aplicate „creditelor de cas ă” comerciale nu pot fi explicate numai prin 
politica de pia ţă a băncilor comerciale.  
(45) În al doilea rând, de şi creditele preferen ţiale din acest sistem sunt acordate de b ănci 
comerciale, beneficiul corespunde unei contribu ţii financiare a autorit ăţilor publice în 
sensul articolului 2 alineatul (1) pu nctul (iv) din regulamentul de baz ă. RBI este un 
organism public şi face, prin urmare, parte din defini ţia „autorit ăţilor publice” 
menţionată la articolul 1 alineatul (3 ) din regulamentul de baz ă. RBI este 100% 
publică, urmăreşte obiectivele politicii de stat , de exemplu politica monetar ă, iar 
conducerea sa este numit ă de autorit ăţile publice indiene. RBI conduce organisme 
private, deoarece b ăncile comerciale au obliga ţia de a respecta condi ţiile sale, printre 
altele, ratele plafon ale dobânzii, stabilite în circularele de baz ă ale RBI pentru 
creditele de export, precum şi obligaţia impusă de RBI de a consacra o anumit ă sumă 
din creditul lor ne t în scopul finan ţării exporturilor. Aceste ordine oblig ă băncile 
comerciale s ă îndeplineasc ă funcţiile enumerate la articolul 2 alineatul (1) litera (a) 
punctul (i) din regulamentul de baz ă, respectiv s ă acorde împrumuturi sub forma unor 
finanţări preferen ţiale ale exporturilor. Acest tran sfer direct de fonduri sub forma 
împrumuturilor acordate în anumite condi ţii ţine, în mod normal, de autorit ăţile 
publice, f ără ca practica urmat ă să difere, de fapt, de practicile urmate în mod normal 
de autorit ăţile publice [articolul 2 alineatul (1) li tera (a) punctul (iv)  din regulamentul 
 
RO 14   RO de bază]. Se consider ă că această subvenţie este specific ă şi că face obiectul unor 
măsuri compensatorii, deoarece ratele preferen ţiale ale dobânzii sunt aplicabile numai 
în cazul finan ţării operaţiunilor de export. Prin urmare, subven ţia este condi ţionată de 
rezultatele ob ţinute la export, în temeiul articolul ui 3 alineatul (4) litera (a) din 
regulamentul de baz ă.  
(e) Calculul valorii subven ţiei 
(46) Valoarea subven ţiei a fost calculat ă pe baza diferen ţei dintre valoarea ratei dobânzii 
plătite pentru creditele de export utilizat e în perioada anchetei de revizuire şi valoarea 
care ar fi fost datorat ă la ratele creditelor de cas ă utilizate de c ătre societatea în cauz ă. 
Această valoare a subven ţiei (numărător) a fost raportat ă la cifra de afaceri total ă 
realizată la export în perioada anchetei de re vizuire (numitor), în conformitate cu 
articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de baz ă, deoarece subven ţia este condi ţionată 
de rezultatele ob ţinute la export şi nu a fost acordat ă în funcţie de cantit ăţile fabricate, 
produse, exportate sau transportate. Societat ea care a beneficiat de avantaje în baza 
sistemului ECS a ob ţinut o subven ţie de 0,1%. 
5. Unităţi axate pe export/zone economice speci ale (Export Oriented Units Scheme 
„EOUS”/Special Economic Zones Scheme „SEZS”) 
(47) S-a constatat c ă producătorii-exportatori nu au ob ţinut niciun beneficiu care face 
obiectul unor m ăsuri compensatorii în cadrul acestui sistem. Cu toate acestea, dou ă 
societăţi indiene au avut statut de unitate axat ă pe export şi au primit subven ţii 
compensatorii în timpul perioadei an chetei de reexaminare. Descrierea şi evaluarea 
care urmeaz ă se limiteaz ă, în consecin ţă, la unităţile axate pe export. 
(a) Bază juridică 
(48) Descrierea detaliat ă a acestui sistem este prev ăzută la capitolul 6 din Documentul 
privind politica de import şi de export 2004 – 2009 şi în Manualul de proceduri 2004 – 
2009 (volumul I).  
(b) Eligibilitate 
(49) Cu excep ţia societăţilor comerciale obi şnuite, toate întreprinderile care se angajeaz ă, 
în principiu, s ă exporte întreaga lor produc ţie de bunuri sau servic ii pot fi create în 
sistemul unit ăţilor axate pe export. Angajamentele în  sectoarele indus triale trebuie s ă 
atingă un prag minim de investi ţii în active fixe (10 milioane de rupii indiene) pentru a 
fi eligibile pentru statutul de unit ăţi axate pe export.  
(c) Aplicare practic ă 
(50) Aşa cum s-a constatat în ancheta ini ţială, unităţile axate pe export pot fi situate şi 
stabilite oriunde în India.  
(51) Cererile depuse de societ ăţile care doresc s ă obţină statutul de unitate axat ă pe export 
trebuie să cuprindă informaţii referitoare, printre altele, la estim ările de produc ţie, 
valoarea estimat ă a exporturilor, nevoile de import şi nevoile de inputuri na ţionale 
pentru urm ătorii cinci ani. Dup ă ce autorit ăţile accept ă cererea societ ăţii, aceasta este 
informată cu privire la obliga ţiile care decurg din aceasta. Aceast ă aprobare este 
valabilă pe o perioad ă de cinci ani. Ea poate fi reînnoit ă de mai multe ori. 
 
RO 15   RO (52) Documentul privind politica de import şi de export 2004 – 2009 impune unit ăţilor 
axate pe export obliga ţia esenţială de a realiza câ ştiguri nete din diferen ţele de curs 
valutar, şi anume, într-o anumit ă perioadă de referin ţă (cinci ani), valoarea total ă a 
exporturilor trebuie s ă fie mai mare decât valoarea total ă a bunurilor importate. 
(53) Unităţile axate pe export se bucur ă de următoarele avantaje: 
(i) scutire de drepturi de import pentru to ate tipurile de produse  (în special pentru 
bunurile de capital, materiile prime şi bunurile consumabile) necesare la 
fabricare, produc ţie, procesare sau utilizate în  cadrul acestor procese; 
(ii) scutire de accize pentru m ărfurile achizi ţionate pe pia ţa internă; 
(iii) rambursarea impozitului central pe vânz ări, achitat în cazul m ărfurilor 
achiziţionate pe pia ţa internă; 
(iv) posibilitatea de a vinde o parte din produc ţie pe piaţa internă de până la 50% 
din valoarea estimat ă a exporturilor FOB, în func ţie de realizarea unor câ ştiguri 
nete pozitive din diferen ţele de curs valutar în momentul pl ăţii drepturilor 
concesionale şi anume accizele asupra produselor finite; 
(v) rambursarea par ţială a taxei pl ătite pe combustibilul achizi ţionat de la 
companiile de petrol interne; 
(vi) scutirea, pe o perioad ă de zece ani de la data demar ării activităţii, cel mult pân ă 
în 2010, de impozitul datorat în mod nor mal pe profitul realizat din vânz ările la 
export, în temeiul sec ţiunii 10B din Legea privind impozitul pe profit; 
(vii) posibilitatea particip ării străine în propor ţie de 100%. 
(54) Unităţile care î şi exercită activităţile în aceste sisteme se afl ă sub supravegherea 
agenţilor vamali, în conformitate cu sec ţiunea 65 din Legea vamal ă.  
(55) Acestea au obliga ţia de a p ăstra eviden ţa tuturor importurilor, a consumului şi a 
utilizării tuturor materialelor importate, precum şi a exporturilor realizate în 
conformitate cu sec ţiunea 6.11.1 din Manualul de proceduri 2004-2009. Aceste 
documente trebuie prezentate periodic autorit ăţilor competente sub forma unor 
rapoarte de activitate trimestriale şi anuale. 
(56) Cu toate acestea, „în niciun moment, niciunei unit ăţi axate pe export nu i se cere s ă 
coreleze fiecare import cu exporturile sale, transferurile c ătre alte unit ăţi, vânzările pe 
piaţa internă sau cu stocurile”, în conformitate cu prevederile sec ţiunii 6.11.2 din 
Manualul de proceduri 2004-2009.  
(57) Vânzările interne sunt expediate şi înregistrate pe baza unui sistem de autocertificare. 
Procesul de expediere a expor turilor dintr-o unitate axat ă pe export este verificat de un 
agent vamal/responsabil de accize, care r ăspunde în permanen ţă de aceast ă unitate.  
(58) În speţă, doi dintre exportatorii  care au cooperat au r ecurs la sistemul unit ăţilor axate 
pe export. Ace şti exportatori au utilizat acest sist em pentru importul de materii prime 
şi de bunuri de capital scutite de  taxe vamale, pentru achizi ţionarea de bunuri scutite 
de accize pe pia ţa internă şi pentru ob ţinerea ramburs ării taxei la vânzare, precum şi 
 
RO 16   RO pentru vânzarea unei p ărţi din produc ţia lor pe pia ţa internă. Una dintre societ ăţile 
exportatoare a utilizat, de asemenea, sistemul pentru a ob ţine rambursarea par ţială a 
taxei plătite pe combustibilul achizi ţionat de la companiile de petrol interne. Astfel, 
acestea au beneficiat de toate avantajele de scrise la punctele (i)-(v) din considerentul 
51 anterior men ţionat. Ancheta a ar ătat că exportatorii în cauz ă nu au ob ţinut beneficii 
în temeiul dispozi ţiilor privind scutirea de impozit pe profitul aplicabil unit ăţilor axate 
pe export.  
(d) Concluzii privind sistemul unit ăţilor axate pe export  
(59) Scutirea de dou ă tipuri de drepturi vamale („dreptul vamal de baz ă” şi „dreptul vamal 
suplimentar special”) şi rambursarea taxei la vânzare de care beneficiaz ă unităţile 
axate pe export constituie contribu ţii financiare ale autorit ăţilor publice indiene în 
sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de baz ă. 
Autorităţile publice renun ţă la veniturile care ar fi exigibile în absen ţa sistemului, 
conferind astfel unit ăţilor axate pe export un beneficiu în  sensul articolu lui 2 alineatul 
(2) din regulamentul de baz ă, deoarece neachitarea taxelo r datorate în mod normal şi 
rambursarea taxei la vânzare le permit s ă economiseasc ă lichidităţile.  
(60) În schimb, scutirea de accize şi de echivalentul lor vamal („drept vamal suplimentar”) 
nu duc la renun ţarea la veniturile în mod normal exigibile. Dac ă sunt achitate, acciza şi 
dreptul vamal suplimentar ar fi creditate în vederea pl ăţii taxelor viitoare (a şa numitul 
„mecanism CENVAT”). Prin urmare, aceste taxe nu sunt definitive. Prin intermediul creditelor „CENVAT”, se aplic ă o taxă definitivă numai în cazul valorii ad ăugate, nu 
şi în cazul inputurilor.  
(61) Astfel, numai scutirea de dreptul vamal de baz ă, de dreptul vamal suplimentar special, 
de rambursarea par ţială a taxei pl ătite pe combustibilul achizi ţionat de la companiile 
de petrol interne şi rambursarea taxei la vânzare constituie subven ţii în sensul 
articolului 2 din regulamentul de baz ă. Acestea sunt condi ţionate în drept de 
rezultatele ob ţinute la export şi sunt, prin urmare, specifice şi fac obiectul unor m ăsuri 
compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de baz ă.
 
Obiectivul exportului stabilit la punctul 6.1 din documentul  privind politica de import 
şi de export 2002-2007 pentru unit ăţile axate pe export este o condi ţie sine qua non  
pentru ob ţinerea beneficiilor. 
(62) Unul dintre exportatorii car e au cooperat a afirmat c ă Comisia a plecat de la premisa 
folosită în ancheta ini ţială cu privire la analiza scutirii de taxe pe materiile prime şi a 
susţinut că numai remiterea excesiv ă ar putea face, eventual, obiectul unor m ăsuri 
compensatorii. Cu toate acestea, drept r ăspuns la afirma ţiile anterioare, trebuie 
menţionat faptul c ă, în perioada anchetei ini ţiale, în cadrul analizei valorii care face 
obiectul unor m ăsuri compensatorii, s-a pus întrebarea dac ă unitatea axat ă pe export 
era sau nu un sistem cu rambursare a taxelor vamale autorizat „ fără a aduce atingere 
problemei dac ă acest sistem este un sistem cu rambursare a taxelor vamale în 
conformitate cu prevederi le regulamentului de baz ă13”. În cadrul prezentei 
reexaminări, au fost anchetate cu aten ţie atât sistemul, în ansamblu, cât şi sistemul de 
monitorizare. 
                                                 
13 Considerentul 26, Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 al Consiliului JO L 301 , 30.11.2000, p. 1 
 
RO 17   RO (63) Ancheta a ar ătat că aceste subven ţii nu pot fi considerate un sistem cu rambursare a 
taxelor vamale autorizat sau un sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru 
produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din 
regulamentul de baz ă. Acestea nu respect ă normele stricte enun ţate la anexa I literele 
(h) şi (i), la anexa II (defini ţia şi normele privind sistemele cu rambursare a taxelor 
vamale) şi la anexa III (defini ţia şi normele privind sistemele cu rambursare a taxelor 
vamale pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de baz ă. În măsura în care 
dispoziţiile privind rambursa rea impozitului pe vânz ări şi scutirea de drepturi de 
import sunt folosite pentru achizi ţionarea de bunuri de cap ital, acestea nu sunt în 
conformitate cu normele aplicabile sistem elor cu rambursare a taxelor vamale 
autorizate, deoarece bunurile de capital nu sunt consumate în procesul de produc ţie, 
astfel cum se prevede la anexa I lite rele (h) (rambursare a impozitului pe vânz ări) şi (i) 
(rambursarea drepturilor de import). 
(64) În plus, nu s-a confirmat c ă autorităţile publice indiene aplic ă un sistem sau o 
procedură eficientă prin care s-ar putea veri fica ce inputuri achizi ţionate prin scutire de 
drepturi vamale şi/sau de impozit pe vânz ări au fost consumate în procesul de 
producţie a produsului exportat şi în ce cantit ăţi [anexa II punctul II alineatul (4) din 
regulamentul de baz ă şi, pentru sistemele cu rambur sare a taxelor vamale pentru 
produsele de înlocuire, anexa III punctul II  alineatul (2) din regulamentul de baz ă]. 
Sistemul de verifica re existent vizeaz ă monitorizarea obliga ţiei de a realiza câ ştiguri 
nete din diferen ţele de curs valutar şi nu consumul importurilor în raport cu produc ţia 
de bunuri exportate. 
(65) Unităţile axate pe export sunt autorizate s ă vândă pe piaţa internă o parte important ă 
din propria produc ţie, de pân ă la 50% din cifra de afaceri anual ă. Nu exist ă, prin 
urmare, nicio obliga ţie juridică de a exporta întreaga cantitate de produse ob ţinute. În 
plus, aceste tranzac ţii interne au loc f ără vreun control sau supr aveghere din partea 
unui func ţionar şi nu sunt supuse decât unei proceduri de autocertificare. În 
consecinţă, spaţiile aflate sub control vamal ale unit ăţilor axate pe export nu sunt 
supuse, cel pu ţin parţial, unui control fizi c din partea autorit ăţilor indiene. În acest caz, 
pentru ca sistemul de verificare s ă poată fi considerat un sistem cu rambursare a 
taxelor vamale autorizat, cel elalte elemente de verifica re, în special controlul leg ăturii 
între inputurile scutite de taxe vamale şi produsele de export ob ţinute, au o importan ţă 
sporită. 
(66) În ceea ce prive şte celelalte m ăsuri de verificare în vigoare, este necesar s ă se 
reaminteasc ă faptul că unităţile axate pe export nu au în niciun moment obliga ţia, din 
punct de vedere juridic, de a corela fiecare import cu produsul ob ţinut corespunz ător. 
Numai existen ţa unor astfel de controale va permite autorit ăţilor indiene s ă obţină 
suficiente informa ţii cu privire la destina ţia finală a inputurilor, pent ru a putea verifica 
în mod eficient ca scutirile de taxe vamale şi de taxa la vânzare nu dep ăşesc taxele 
corespunz ătoare inputurilor utilizate pentru fabr icarea produselor des tinate exportului. 
Declaraţiile fiscale lunare stabilite pe baza unui sistem de autoevaluare pentru 
vânzările interne, verificate periodic de c ătre autorit ăţile indiene, nu sunt  suficiente. În 
plus, scopul declara ţiilor fiscale lunare este de a monitoriza accizele şi nu de a controla 
destinaţia inputurilor. Sistemele interne ale societ ăţilor, care sunt men ţinute fără a fi 
obligatorii din punct de vede re legal, nu ar fi sufici ente, deoarece sistemele de 
verificare ar trebui s ă fie concepute şi aplicate de c ătre autorit ăţile publice şi nu ar 
trebui lăsate la discre ţia conducerii întreprinderilor în cauz ă. În consecin ţă, ancheta a 
stabilit că documentul pentru politica de importuri şi exporturi nu impune în mod 
 
RO 18   RO explicit unit ăţilor axate pe export s ă facă dovada leg ăturii dintre inputuri şi produsul 
obţinut, şi că autorităţile publice indi ene nu aplic ă niciun mecanism de control eficient 
care le permite s ă stabileasc ă ce inputuri sunt consumate pentru fabricarea produselor 
exportate şi în ce cantit ăţi.  
(67) De asemenea, autorit ăţile publice indiene nu au efectuat o nou ă verificare bazat ă pe 
inputurile efectiv implicate, a şa cum ar fi trebuit s ă procedeze, în mod normal, în 
absenţa unui sistem de verificare eficient  [anexa II punctul II alineatul (5) şi anexa III 
punctul II alineatul (3) di n regulamentul de baz ă]. Mai mult, autorit ăţile publice 
indiene nu au furn izat nicio dovad ă care să demonstreze c ă nu a existat o remitere 
excesivă. 
(68) Ca urmare a constat ărilor mai sus men ţionate, trebuie respins ă afirmaţia societăţii 
conform c ăreia Comisia a plecat de la premisa folosit ă în ancheta ini ţială cu privire la 
analiza scutirii de taxe pe materiile prime şi numai remiterea excesiv ă ar putea face, 
eventual, obiectul unor m ăsuri compensatorii. 
(e) Calculul valorii subven ţiei 
(69) În consecin ţă, în absen ţa unui sistem cu rambursare a taxelor vamale autorizat sau a 
unui sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire, beneficiul 
care face obiectul unor m ăsuri compensatorii corespunde cu  remiterea valorii totale a 
drepturilor de import (dreptul vamal de baz ă şi dreptul vamal suplimentar special) 
exigibile în mod normal, precum şi cu rambursarea taxei pl ătite pe combustibilul 
achiziţionat de la companiile de petrol interne şi cu rambursarea taxei la vânzare în 
perioada anchetei de revizuire. 
(i) Scutire de la plata drepturilo r de import (dreptul vamal de baz ă şi dreptul vamal 
suplimentar special), rambursarea taxei  la vânzare privind materiile prime şi rambursarea 
taxei plătite pe combustibilul achizi ţionat de la companiile de petrol interne 
(70) Valoarea subven ţiei acordate exportator ilor care beneficiaz ă de statutul de unitate 
axată pe export a fost calculat ă pe baza drepturilor de im port nepercepute (dreptul 
vamal de baz ă şi dreptul vamal suplimentar special) asupra materialelor importate 
pentru toate unit ăţile axate pe export, a taxe i la vânzare rambursate şi a ramburs ării 
taxelor pl ătite pe combustibilul achizi ţionat pe pia ţa internă în perioada anchetei de 
revizuire. Costurile suportate în mod obligatoriu pentru ob ţinerea subven ţiei au fost 
deduse din valoarea calculat ă, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din 
regulamentul de baz ă, pentru a ob ţine valoarea subven ţiei (numărător). În conformitate 
cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de baz ă, această valoare a subven ţiei a fost 
repartizat ă pe cifra de afaceri corespunz ătoare realizat ă la export în perioada anchetei 
(numitor), deoarece subven ţia este subordonat ă rezultatelor la export şi nu s-a acordat 
în raport cu cantit ăţile fabricate, produse, exportate  sau transportate. Marjele de 
subvenţie astfel ob ţinute au fost de 0,9% şi respectiv 5,8% pentru cele dou ă societăţi.  
(ii) Scutirea de drepturile de import (dreptul vamal de baz ă şi dreptul vamal suplimentar 
special) privind bunurile de capital 
(71) Bunurile de capital nu sunt încorporate, din pun ct de vedere fizic, în produsele finite. 
În conformitate cu articolul 7 al ineatul (3) din regulamentul de baz ă, beneficiul acordat 
societăţilor care fac obiectul anchetei a fost calcu lat pe baza valorii drepturilor vamale 
 
RO 19   RO neachitate, aplicate asupra bunurilor de  capital importate, valoare repartizat ă pe o 
perioadă corespunz ătoare duratei normale de amorti zare a acestor bunuri de capital în 
societăţile care fac obiectul unei anchete. Pe ntru a determina o astfel de perioad ă 
normală de depreciere, au fost folosite drept referin ţă perioadele de depreciere reale 
utilizate de cei doi expor tatori care au cooperat şi anume 18 ani. Valoarea astfel 
calculată poate fi atribuit ă perioadei anchetei de revizuire şi a fost ajustat ă prin 
adăugarea dobânzii corespunz ătoare acestei perioade de anchet ă, astfel încât s ă se 
stabileasc ă valoarea total ă a avantajului acordat benefici arului prin acest sistem. În 
conformitate cu articolul 7 alineatele (2) şi (3) din regulamentul de baz ă, valoarea 
subvenţiei a fost raportat ă la cifra de afaceri realizat ă la export în perioada anchetei de 
revizuire (numitor), deoarece subven ţia este condi ţionată de rezultatele ob ţinute la 
export şi nu a fost acordat ă în funcţie de cantit ăţile fabricate, produse, exportate sau 
transportate. Marjele de subven ţie astfel ob ţinute au fost de 1,8% şi respectiv 0,4%. 
(72) În consecin ţă, marja subven ţiei totale a societ ăţilor în cauz ă din cadrul sistemului 
unităţilor axate pe expo rt este de 2,7% şi respectiv 6,2%. 
6. Sistemul licen ţelor prealabile (Advance Licence Scheme „ALS”)  
(a) Bază juridică 
(73) Descrierea detaliat ă a acestui sistem este prev ăzută la secţiunile de la 4.1 la 4.1.14 din 
Documentul privind politica de import şi de export 2004 – 2009 şi la capitolele de la 
4.1 la 4.30 din Manualul de proceduri 2004 – 2009 (volumul I).  
(b) Eligibilitate 
(74) Sistemul licen ţelor prealabile este alc ătuit din şase subsisteme, descrise în detaliu mai 
jos. Aceste subsisteme se deosebesc, printr e altele, prin criteriile de eligibilitate. 
Subsistemele „exporturi fizice” şi „cerinţe anuale” sunt deschise fabrican ţilor-
exportatori, precum şi comercian ţilor-exportatori „asocia ţi” fabrican ţilor. Fabrican ţii-
exportatori care aprovizioneaz ă un exportator final sunt el igibili pentru subsistemul 
„bunuri intermediare”. Subsistemul „exporturi prev ăzute” se adreseaz ă antreprenorilor 
principali care aprovizioneaz ă categoriile men ţionate la punctul 8.2 din documentul 
pentru politica de importuri şi exporturi 2004-2009, de ex emplu furnizorilor unei 
unităţi axate pe export. În final, societ ăţile care asigur ă aprovizionarea intermediar ă cu 
inputuri de la produc ători-exportatori sunt eligibili pentru avantajele legate de 
„exporturi prev ăzute” din cadrul subsis temului „bonuri de aprovizionare anticipat ă” 
(Advance Release Orders, „ARO”) şi „acreditiv intern de tip «back to back»” („Back 
to back inland letter of credit”). 
(c) Aplicare practic ă 
(75) Licenţele prealabile pot fi eliberate în urm ătoarele cazuri: 
(i) Exporturi fizice:  este vorba de subsistemul principal. Permite importarea, f ără 
taxe vamale, a inputurilor necesare pe ntru fabricarea unu i produs de export 
specific. Exportul trebuie s ă fie „fizic”, în sensul c ă produsul de export trebuie 
să părăsească teritoriul indian. Importurile autorizate şi exporturile obligatorii, 
în special indicar ea produsului de export, sunt prev ăzute de licen ţă. 
 
RO 20   RO (ii) Cerinţe anuale:  această licenţă nu este legat ă de un produs de export specific, 
ci de un grup de produse mai la rg (de exemplu, produsele chimice şi conexe). 
Titularul licen ţei, în limitele unui plafon stabilit în func ţie de rezultatele sale de 
export anterioare, poate impor ta cu scutire de taxe va male orice input destinat 
fabricării unui produs, oricare ar fi acesta, care apar ţine grupului de produse 
inclus în licen ţă. El poate exporta orice pr odus din grupul de produse men ţionat 
în cadrul c ăruia inputurile sunt scutite de drepturi.  
(iii) Bunuri intermediare:  acest subsistem reglementeaz ă cazurile în care cei doi 
producători decid s ă producă unul şi acelaşi produs de export, împ ărţind între 
ei procesul de produc ţie. Produc ătorul-exportator fabric ă produsul intermediar. 
Acesta poate importa inputur i scutite de taxe vamale şi poate ob ţine o licen ţă 
prealabilă „bunuri intermediare”. E xportatorul final finalizeaz ă produsul şi are 
obligaţia de a-l exporta.  
(iv) Exporturi estimate:  acest subsistem permite unui întreprinz ător principal s ă 
importe cu scutire de taxe inputuri necesare fabric ării de produse destinate s ă 
fie vândute ca „exporturi estima te” categoriilor de clien ţi prevăzute la punctul 
8.2 literele de la (b) la (g) şi de la (i) la (j) din documentul privind politica de 
import şi de export 2004 – 2009. Cu alte cuvi nte, bunurile finite nu vor trebui 
să părăsească ţara însă, datorită statutului cump ărătorului, vor fi considerate 
exporturi prev ăzute. Aceasta ar in clude o livrare c ătre o unitate axat ă pe export 
sau către un titular de licen ţă în conformitate cu si stemul taxelor preferen ţiale 
la importul de bunuri de capital. 
(v) ARO:  titularul licen ţei prealabile care inten ţionează să se aprovizioneze cu 
inputuri de pe pia ţa internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le 
procura în schimbul ARO. În acest caz, licen ţele prealabile sunt validate ca 
ARO şi andosate în favoarea furnizorului local în momentul livr ării inputurilor 
specificate în acestea. Andosarea acesto r ARO permite furnizorului local s ă 
beneficieze de avantajele legate de exporturile prev ăzute, definite la punctul 
8.3 din documentul pentru politica de importuri şi exporturi 2002-2007 (licen ţe 
prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prev ăzute, cu rambursare a 
taxelor vamale şi rambursarea accizei fina le asupra exporturilor prev ăzute). 
Mecanismul ARO const ă în rambursarea impozitelor şi a taxelor în favoarea 
furnizorului şi nu a exportatorului final, sub form ă de cu rambursare a taxelor 
vamale/ramburs ări de taxe. Rambursarea impoz itelor/taxelor este valabil ă atât 
pentru inputurile na ţionale, cât şi pentru cele importate.  
(vi) Acreditiv intern de tip „back to back”  (Back to back inland letter of credit):  
acest subsistem reglementeaz ă, de asemenea, livr ările naţionale către un titular 
de licenţă prealabil ă. Titularul unei licen ţe prealabile poate solicita unei b ănci 
să deschidă un acreditiv intern de tip „back to back” în favoarea unui furnizor 
local. Banca invalideaz ă licenţa pentru importurile directe numai în ceea ce 
priveşte suma corespunz ătoare valorii şi volumului inputurilor ob ţinute în ţară, 
nu şi ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de 
exporturile prev ăzute, definite la punctul 8.3 di n documentul pentru politica de 
importuri şi exporturi 2002-2007 (licen ţe prealabile pentru bunurile 
intermediare/exporturile prev ăzute, cu rambursare a taxelor vamale şi 
rambursarea accizei finale asupra exporturilor prev ăzute).  
 
RO 21   RO (76) S-a stabilit c ă, pe parcursul anchetei de reexam inare, un exportator cooperant a ob ţinut 
beneficii numai în leg ătură cu trei subsisteme aplicabile produsului în cauz ă, şi anume 
licenţele prealabile (i) „exporturi fizice”, (v) ARO şi (iv) „exporturi prev ăzute”.Prin 
urmare, nu este necesar s ă se stabileasc ă dacă subsistemele (ii) „cerin ţe anuale”, (iii) 
furnizări intermediare  şi (vi) „acreditiv intern de tip «back to back»” pot face obiectul 
unor măsuri compensatorii.  
(77) În sensul verific ării de către autorit ăţile indiene, orice titular de licen ţă are obliga ţia, 
din punct de vedere legal, de a ţine „o contabilitate, în bun ă şi cuvenită formă, a 
consumului şi a utiliz ării produselor importate în cadrul fiec ărei licenţe”, într-un 
format specific [capitolul 4.30 şi apendicele 23 din Manual ul de proceduri 2004-2009 
(volumul 1)], adic ă un registru al consumul ui real („registrul men ţionat la apendicele 
23”). Cu începere din luna mai 2005, apendicele 23 nu trebuie doar p ăstrat la sediul 
societăţii ci, în plus, trebuie contrasemnat de un expert-contabil şi trimis autorit ăţilor 
publice indiene. Obliga ţia de a furniza apendicele 23 se aplic ă licenţelor emise dup ă 
intrarea în vigoare a noi lor reguli în mai 2005. Pune rea în aplicare practic ă a acestui 
sistem nou nu a putut fi, drept urmare, verificat ă deoarece nu exista niciun raport cu 
privire la aceste licen ţe la data la care ancheta a fost desf ăşurată.  
(78) În ceea ce prive şte subsistemele (i), (iv) şi (v) menţionate anterior, volumul şi valoarea 
importurilor autorizate şi ale exporturilor obligatorii  (inclusiv ale exporturilor 
estimate) sunt adoptate de c ătre autorit ăţile publice indiene şi înregistrate în licen ţă. În 
afară de aceasta, în momentul tranzac ţiilor de import sau de export, opera ţiunile 
trebuie să facă obiectul unei men ţiuni în licen ţă de către funcţionarii competen ţi. 
Volumul importurilor autorizate în acest sistem este stabilit de c ătre autorit ăţile 
publice, pe baza unor norme standard de intr ări/ieşiri („SION”). Exist ă norme standard 
de intrări/ieşiri pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul vizat şi sunt 
publicate în Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul II); 
(79) Inputurile importate nu  sunt transferabile şi trebuie utilizate pentru fabricarea 
produsului de export. Obliga ţia de export tr ebuie respectat ă într-un anumit termen de 
la eliberarea licen ţei (optsprezece luni, cu dou ă prelungiri posibile, de şase luni 
fiecare).  
(80) Titularul licen ţei prealabile care are inten ţia să se aprovizioneze cu inputuri de pe pia ţa 
internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le proc ura în schimbul ARO. 
În acest caz, licen ţele prealabile sunt validate ca ARO şi andosate profitului 
furnizorului în momentul livr ării inputurilor men ţionate în acestea.  
(81) În cursul anchetei de re vizuire, s-a constatat c ă volumul inputurilor importate cu 
scutire de taxe vamale, în temeiul diferitelor subsisteme, de c ătre exportatorii 
cooperanţi, în conformitate cu autoriza ţiile de import stabilite pe baza normelor 
standard de intr ări/ieşiri, depăşea volumul necesar pentru producerea cantit ăţii de 
referinţă a produsului de export. Normele SION pentru produsul în cauz ă nu erau, prin 
urmare, precise.  
(d) Concluzie 
(82) Scutirea de drepturi de import constituie o subven ţie, în sensul articolului 2 alineatul 
(1) litera (a ) punctul (ii) şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de baz ă, şi 
 
RO 22   RO anume o contribu ţie financiar ă a autorit ăţilor publice indiene, ca re a conferit un 
avantaj exportatorilor investiga ţi.  
(83) În plus, licen ţele prealabile „exporturi  fizice” se subordoneaz ă de drept rezultatelor la 
export; prin urmare, se consider ă specific şi susceptibil de a face obiectul unor m ăsuri 
compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de baz ă. 
O societate nu poate ob ţine niciun avantaj în ca drul acestor sisteme f ără un angajament 
de export. 
(84) Sistemul licen ţelor prealabile „exporturi prev ăzute” este condi ţionat de facto  de 
rezultatele ob ţinute la export. O singur ă societate a apelat la acesta, într-o m ăsură 
limitată şi numai pentru aprovizionarea unit ăţilor axate pe export sau situate într-o 
zonă economic ă specială, ambele categorii fiind men ţionate la punctul 8.2 litera (b) 
din documentul pentru politica de importuri şi exporturi 2002-2007. Aceast ă societate 
a afirmat c ă, în cele din urm ă, clienţii săi au exportat produsul în cauz ă. Astfel cum se 
precizeaz ă la punctul 6.1 din documentul pentru politica de importuri şi exporturi 
2002-2007, unit ăţile axate pe export şi zonele economice speciale sunt consacrate 
exportului. Astfel, un furnizor local ob ţine avantaje în temeiul sistemului licen ţelor 
prealabile „exporturi prev ăzute”, deoarece autorit ăţile publice indiene anticipeaz ă 
venituri la export real izate ulterior de c ătre un exportator care es te fie o unitate axat ă 
pe export, fie o unitate situat ă într-o zon ă economic ă specială. În conformitate cu 
articolul 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de baz ă, se consider ă că o subven ţie 
este condi ţionată de rezultatele la export at unci când faptele demonstreaz ă că 
acordarea acestei subven ţii, fără să fi fost condi ţionată din punct de vedere juridic de 
rezultatele la export, este de facto asociat ă veniturilor la export efective sau prev ăzute.  
(85) În acest caz, societatea cooperant ă nu a făcut uz de sistemul de licen ţe prealabile în 
scopul import ării de produse scutite de taxe vamale. În schimb, societatea a ob ţinut 
beneficii prin aprovizionarea cu materii prim e de la furnizorii locali prin conversia 
licenţelor în ARO. În conformitate cu acest sistem, dreptul de scutire de la plata 
impozitelor şi taxelor revine furnizorului şi nu exportatorului final sub forma unui cu 
rambursare a taxelor vamale/a unor ramburs ări de taxe. Rambursarea 
impozitelor/taxelor este valabil ă în acelaşi timp pentru inputurile na ţionale şi pentru 
cele importate. Ancheta a ar ătat că exista o diferen ţă semnificativ ă de preţ între 
materiile prime ob ţinute de la furnizorul local inde pendent, prin folosirea sistemului 
ARO, şi materiile prime ob ţinute de la un furnizor local, f ără utilizarea vreunei licen ţe. 
Avantajul scutirii de taxe şi impozite a fost trimis mai departe prin pre ţuri mai mici de 
la furnizor la societatea care a utilizat materiile prime şi care era vizat ă de aceast ă 
anchetă. Societatea a putut face o diferen ţiere clară între pre ţurile de achizi ţie ale 
materiilor prime atunci când se folosea o licen ţă şi preţul plătit pentru aceea şi materie 
primă când nu se folosea nicio licen ţă. Societatea a definit beneficiul astfel ob ţinut ca 
fiind diferen ţa de pre ţ dintre aprovizion ările obţinute în sistemul de bonuri de 
aprovizionare anticipat ă („ARO”) şi preţul aprovizion ărilor obţinute fără o astfel de 
licenţă. 
(86) Niciunul dintre cele trei subs isteme aplicate în cazul de fa ţă nu poate fi considerat un 
sistem cu rambursare a taxelor vamale sa u sistem cu rambursare a taxelor vamale 
pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alinea tul (1) litera (a) punctul (ii) 
din regulamentul de baz ă. Acestea nu respect ă normele stricte enun ţate la anexa I litera 
(i), la anexa II (defini ţia şi normele privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale) 
şi la anexa III (defini ţia şi normele privind sistemul cu rambursare a taxelor vamale 
 
RO 23   RO pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de baz ă. Cu toate c ă autorităţile 
publice indiene au men ţionat faptul c ă sistemul a suferit modific ări începând din mai 
2005, este clar c ă aceste modific ări nu au avut niciun impact  asupra sistemelor în 
timpul perioadei anchetei de reexaminare, dat fiind c ă noul sistem de verificare nu era 
încă pus în aplicare în totalitate. F ără a aduce atingere posibilelor modific ări aduse 
sistemului de verificare de c ătre autorit ăţile publice indiene, ancheta a ar ătat că, în 
timpul perioadei anchetei de reexaminare, autorit ăţile publice indiene nu au aplicat 
eficient sistemul lor de verificare. El e nu au aplicat nici proceduri care s ă permită să se 
verifice care inputuri sunt consumate pentru fabricarea produsului exportat şi în ce 
cantităţi [anexa II punctul II alineatul (4) din regulamentul de baz ă şi, în cazul 
sistemelor cu rambursare a taxelor vamale  pentru produsele de înlocuire, anexa III 
punctul II alineatul (2) di n regulamentul de baz ă]. Normele standard de intr ări/ieşiri 
pentru produsul vizat nu au fost suficient de precise şi au supraestimat consumul de 
materie prim ă. Ancheta a ar ătat că normele standard de intr ări/ieşiri sunt pe cale s ă fie 
modificate pentru a reflecta mai bi ne consumul de inputuri, îns ă aceste noi norme 
standard de intr ări/ieşiri nu au fost puse în aplicare în  timpul perioadei anchetei de 
reexaminare. Prin urmare, s-a confirmat c ă normele standard de intr ări/ieşiri nu pot fi 
considerate un sistem de verificare a consumului real, deoarece aceste norme 
generoase nu permit autorit ăţilor publice s ă verifice cu suficient ă precizie cantit ăţile 
inputurilor realmente consumate pentru fabricarea produsului exportat. În afar ă de 
aceasta, autorit ăţile publice indiene nu au efectuat nici un control eficient pe baza unui 
registru de consum real, corect ţinut („registrul men ţionat la apendicele 23”, fost 
apendice 18) pentru licen ţele utilizate în timpul perioadei anchetei de reexaminare. În 
plus, acestea nu au efectuat o verificare suplimentar ă pe baza inputurilor efective în 
cauză, astfel cum ar fi trebuit s ă procedeze în lipsa unui sistem de verificare eficient 
[anexa II punctul II alineatul (5) şi anexa III punctul II alin eatul (3) din regulamentul 
de bază] şi nu au dovedit c ă nu a existat o remitere excesiv ă.  
(87) Prin urmare, aceste trei subsisteme pot face obiectul unor m ăsuri compensatorii.  
(e) Calculul valorii subven ţiei 
(88) În absenţa unor sisteme cu rambursare a taxelo r vamale autorizate sau a unor sisteme 
cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire, valoarea subven ţiei a 
fost stabilit ă, aşa cum a demonstrat societ atea, pe baza diferen ţei dintre pre ţurile 
aceleiaşi materii prime, achizi ţionate cu şi fără licenţă.  
(89) În conformitate cu articolul 7 a lineatul (2) din regulamentul de baz ă, valoarea 
subvenţiei a fost repartizat ă pe cifra de afaceri total ă realizată la export în perioada 
anchetei (numitor), deoarece subven ţia este subordonat ă rezultatelor la export şi nu s-a 
acordat în raport cu cantit ăţile fabricate, produse, expor tate sau transportate.  
(90) O singur ă societate a beneficiat de acest sist em în timpul perioadei anchetei de 
reexaminare şi a obţinut subven ţii de 20,9%. 
III. Sisteme regionale 
1 Sistem de stimulente pentru impozitul pe vânz ări din Gujarat (GSTIS) şi Sistemul de 
scutire de taxa pe electricitate din Gujarat (GEDES)  
 
RO 24   RO (91) S-a constatat c ă producătorii-exportatori nu au ob ţinut niciun beneficiu care s ă facă 
obiectul unor m ăsuri compensatorii în cadrul acestor dou ă sisteme.  În consecin ţă, nu s-
a mai considerat necesar ă continuarea analiz ării acestui sistem în scopul prezentei 
anchete. 
2 Sistemele de stimulente di n Bengalul de Vest (WBIS) 
(92) Descrierea detaliat ă a WBIS este întocmit ă de autorit ăţile publice din Bengalul de Vest 
(GOWB) prin notificarea nr. 588-CI/H din 22 iunie 1999 (WBIS 1999) a Departamentului Comer ţ şi Industrie, care a fost înlocuit ă ultima dat ă prin notificarea 
nr. 134-CI/O/Stimulente/17/03/I din 24 martie 2004 (WBIS 2004). Acest sistem a 
oferit numeroase beneficii bene ficiarului precum plata amânat ă a taxelor la vânzare, a 
subvenţiei pentru instalarea bunurilor de capital şi a subven ţiilor pentru dezvoltare. 
Ancheta a ar ătat că o singură societate a beneficiat de aceste sisteme în trecut. Cu toate 
acestea, impactul acestor beneficii în timpul perioadei anchetei de reexaminare a fost 
neglijabil. Din acest motiv, nu s-a mai considerat necesar ă continuarea analiz ării 
acestor sisteme în scopul prezentei anchete. 
3 Sistemul de stimulente din partea autorit ăţilor publice din Maharashtra (Package 
Scheme of Incentives „PSI”) 
(a) Bază juridică 
(93) Pentru a încuraja instalarea indu striilor în regi unile cel mai pu ţin dezvoltate ale 
statului, autorit ăţile publice din Maharashtra acord ă din 1964 facilit ăţi unităţ
ilor care 
se instaleaz ă sau care se extind în regi unile în curs de dezvolta re din stat. Acest sistem 
a fost modificat de multe ori de la in troducerea sa, iar „versiunea din 2001” a r ămas în 
vigoare de la 1 aprilie 2001 pân ă la 31 martie 2006, dup ă care a fost extins ă pentru 
încă un an, pân ă pe 31 martie 2007. Sistemul de stimulente al autorit ăţilor publice din 
Maharashtra este alc ătuit din mai multe subsisteme, principalele fiind: (i) rambursarea 
taxei locale/taxei în vigoare, (ii) scutirea de taxa pe electricitate şi (iii) scutirea de 
impozitul local pe vânz ări, care au expirat în data de 24.10.2004. Ancheta a ar ătat că 
singurul subsistem folosit de c ătre unul dintre produc ătorii exportatori care au 
cooperat în timpul anchetei a fost  scutirea de impoz itul local pe vânz ări.  
(b) Eligibilitate 
(94) Acest sistem este deschis societ ăţilor care investesc în regiunile cel mai pu ţin 
dezvoltate ale statului prin crearea unei noi unit ăţi industriale sau pr in realizarea unor 
importante investi ţii de capital în vederea extinderii sau a diversific ării unei unit ăţi 
industriale existente. Aceste regiuni sunt clasificate în diferite categorii, în func ţie de 
nivelul de dezvoltare economic ă (de exemplu, regiuni pu ţin dezvoltate, regiuni mai 
puţin dezvoltate, regiunile cel mai pu ţin dezvoltate). Principalul criteriu în stabilirea 
stimulentelor este regiunea în care este situat ă întreprinderea sau în care inten ţionează 
să se stabileasc ă şi importan ţa investiţiei. 
(c) Aplicare practic ă 
(95) În temeiul sistemului de scutire de impozitul local pe vânz ări, care a expirat în 
octombrie 2004, societ ăţile beneficiare nu au fost obligate s ă perceapă impozit pe 
vânzări în momentul tranzac ţiilor de vânzare. De asemen ea, ele au fost scutite de 
 
RO 25   RO impozitul local pe vânz ări la achizi ţionarea de produse de la un furnizor care poate 
beneficia el însu şi de sistem. În timp ce scutirea privind tranzac ţiile de vânzare nu 
conferă niciun avantaj vânz ătorului, scutirea privind tranzac ţiile de achizi ţionare 
conferă un avantaj cump ărătorului. Ancheta a stabilit c ă societatea în cauz ă a 
beneficiat de scutir e de impozit pe vânz ări până pe 24 octombrie 2006. 
(d) Concluzie 
(96) Acest sistem acord ă subvenţii în sensul articolului 2 alin eatul (1) litera (a) punctul (ii) 
şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de baz ă. Subsistemele analizate 
anterior constituie o contribu ţie financiar ă a autorităţilor publice din Maharashtra, care 
renunţă astfel la venituri exigibile în mod normal. În plus, aceast ă scutire/rambursare 
conferă un avantaj societ ăţilor beneficiare prin  ameliorarea lichidit ăţilor lor. 
(97) Acest subsistem este destinat exclusiv societ ăţilor care au investit în anumite regiuni 
geografice aflate sub jurisdic ţia statului Maharashtra. Societ ăţile stabilite în afara 
acestor zone nu pot beneficia de sistemul în cauz ă. Valoarea avantajului conferit difer ă 
în funcţie de zonă. Sistemul este specific în sensul ar ticolului 3 alineatul (2) litera (a) 
şi al articolului 3 alineatul (3) din regulamentul de baz ă; prin urmare, poate face 
obiectul unor m ăsuri compensatorii. 
(e) Calculul valorii subven ţiei 
(98) Valoarea subven ţiei constituit ă prin scutirea de la impozitul pe vânz ări s-a calculat pe 
baza valorii datorate în mod normal pentru perioada anchetei care nu a fost achitat ă în 
baza sistemului. Dat fiind c ă sistemul de scutire de la impozitul pe vânz ări a expirat pe 
24.10.2004, au fost luate în considerare numai vânz ările neplătite din perioada 
1.10.2004 – 24.10.2004, deoarece numai aceast ă perioadă a coincis cu perioada 
anchetei de reexaminare. În conformitate cu ar ticolul 7 alineatul (2) din regulamentul 
de bază, valoarea total ă a acestor subven ţii (numărător) s-a repartizat pe cifra de 
afaceri total ă a societăţii, realizat ă în perioada anchetei de reexaminare (numitor), 
deoarece subven ţia nu este subordonat ă exporturilor şi nu s-a acordat în raport cu 
cantităţile fabricate, produse, exportate sau tr ansportate. În timpul perioadei anchetei 
de reexaminare, o singur ă societate a beneficiat de subsistem; cu toate acestea, 
valoarea subven ţiei a fost sub 0,1%, cu al te cuvinte, neglijabil ă. 
IV. Valoarea subven ţiilor care fac obiectul unor m ăsuri compensatorii 
(99) Valoarea subven ţiilor care fac obiectul unor m ăsuri compensatorii în sensul 
regulamentului de baz ă, exprimat ă ad valorem, variaz ă între 2,7 % şi 20,9%, pentru 
producătorii-exportatori investiga ţi. 
(100)  Deşi a existat un nivel mare  de cooperare privind cantitatea exporturilor c ătre 
Comunitate, trebuie remarcat faptul c ă numeroşi producători exportatori nu au 
cooperat în timpul anchetei, inclusiv produc ătorul exportator care a avut cea mai mare 
marjă de subven ţii în ancheta ini ţială. Capacitatea şi producţia produc ătorilor indieni 
care nu au cooperat sunt importante şi este, de asemenea, probabil c ă aceşti 
producători exportatori vor continua s ă beneficieze de sistemele de subven ţie 
anchetate la cel pu ţin acelaşi nivel ca şi cel stabilit în ancheta original ă. 
SISTEM → DEPBS  ITES EPGS EOU ALS ECS GSTIS GEDES  WBIS  PSI Total
 
RO 26   RO SOCIETATE ↓   % %  %  %  %  %  %  %  %  %  %  
Senpet (fost 
Elque)  zero zero zero 2,7 zero zero zero zero zero zero 2,7 
Futura  zero zero zero 6,2 zero 0,1 zero  zero zero zero 6,3 
Pearl  zero zero 0,3 zero 20,6 zero zero zero zero neg. 20,9 
V. CONCLUZII 
(101)  În conformitate cu articolul 18 a lineatul (2) din regulamentul de baz ă, s-a analizat dac ă 
expirarea m ăsurilor în vigoare ar putea determina continuarea sau reapari ţia 
subvenţiilor. 
(102)  Astfel cum se precizeaz ă mai sus, la considerentele 21 – 100, s-a constatat c ă, în 
perioada anchetei de reexaminare, e xportatorii indieni ai produsului în cauz ă au 
beneficiat în continuare de subven ţiile care fac obiectul unor m ăsuri compensatorii, 
acordate de autorit ăţile publice. De fapt, marjele subven ţiei constatate pe parcursul 
reexaminării sunt mai mari decât cele care fuseser ă stabilite pe parcursul anchetei 
iniţiale, cu excep ţia unui singur produc ător exportator. Sistemele de subven ţii vizate 
acordă beneficii recurente şi nu exist ă niciun indiciu c ă urmează să fie eliminate într-
un viitor previzibil. În lipsa informa ţiilor privind modul în care modific ările aduse 
sistemului de verifica re al sistemului licen ţelor prealabile vor fi puse în aplicare în 
mod practic, nu se poate formula nicio conc luzie cu privire la posibilele efecte ale 
acestor modific ări. În aceste condi ţii, exportatorii produsului vizat vor beneficia în 
continuare de subven ţii care pot face obiectul unor m ăsuri compensatorii. Fiecare 
exportator poate fi eligibil pentru ma i multe sisteme. În aceste împrejur ări, s-a 
considerat rezonabil s ă se concluzioneze c ă este probabil ca subven ţiile să continue pe 
viitor. 
(103)  Deoarece s-a demonstrat c ă subvenţiile încă existau în momentul reexamin ării şi că, 
probabil, vor continua în viitor, probabilitatea reapari ţiei lor este irelevant ă. 
D. DEFINI ŢIA INDUSTRIEI COMUNITARE 
1. Produc ţia comunitar ă 
(104)  PET este fabricat în Comunitate de urm ătoarele societ ăţi: 
Doisprezece produc ători care au solicitat reexaminarea în temeiul expir ării măsurilor, 
au sprijinit-o şi au cooperat în timpul anchetei  (a se vedea co nsiderentul 104); 
Doi produc ători care au solicitat reexaminarea în temeiul expir ării măsurilor, dar nu 
au cooperat în timpul anchetei; 
O filială a unui produc ător coreean localizat ă în Comunitate, care a cooperat în 
timpul anchetei şi a sprijinit cererea; 
(105)  PET produs de toate aceste societ ăţi reprezint ă producţia comunitar ă totală, în sensul 
articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de baz ă. 
 
RO 27   RO 2. Industria comunitar ă 
(106)  Comisia a verificat dac ă producătorii comunitari cooperan ţi care au solicitat sau au 
sprijinit cererea de reex aminare în temeiul expir ării măsurilor reprezentau o propor ţie 
majoră din produc ţia comunitar ă totală de PET. Ace şti produc ători comunitari 
reprezentau 88% din produc ţia comunitar ă totală de PET. Produc ătorii comunitari care 
nu au cooperat în întregime au fost exclu şi din defini ţia industriei comunitare. Comisia 
a considerat, în consecin ţă, că cei doisprezece produc ători comunitari care au cooperat 
în totalitate constituie industria comunitar ă, în sensul articolului 9 alineatul (1) şi al 
articolului 10 alineatul (8) din regulamentul de baz ă. În anchetele originale, industria 
comunitar ă a reprezentat peste 85% din produc ţia totală de PET din Comunitate la 
momentul respectiv. 
(107)  Următorii doisprezece produc ători comunitari reprezint ă industria comunitar ă. 
Voridian BV ( Ţările de Jos) 
M & G Polimeri Italia Spa (Italia) Equipolymers Srl (Italia) La Seda de Barcelona SA (Spania) Novapet SA (Spania) Selenis Industria de Po limeros SA (Portugalia) 
Aussapol Spa (Italia) Advansa Ltd (Regatul Unit) Wellman BV ( Ţările de Jos) 
Boryszew filial ă Elana Wse (Polonia) 
V.P.I. SA (Grecia) SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Polonia) 
E. SITUA ŢIA PE PIA ŢA COMUNITAR Ă 
1. Consumul pe pia
ţa comunitar ă 
(108)  Consumul comunitar s-a stabilit pe b aza volumelor de vânzare ale industriei 
comunitare, a estim ărilor de vânz ări ale celorla ţi producători comunitari pe pia ţa 
comunitar ă, pe baza datelor furnizate în etapa „plângere”, precum şi a datelor furnizate 
de Eurostat privind ansamblul importurilor în Comunitate din ţări terţe. 
(109)  Între 2002 şi perioada anchetei de reexaminare, consumul comunitar al produsului în 
cauză în Comunitate a cr escut constant, pân ă a ajuns la cantitatea total ă de 2 400 000 
tone în timpul perioadei anchetei de reexaminare. Cre şterea total ă în acea perioad ă a 
 
RO 28   RO fost de 18%. Cre şterea s-a datorat par ţial noilor aplica ţii (sticlele de bere şi de vin, 
printre altele) şi parţial creşterii consumului în statel e în curs de aderare.  
Tabelul 1  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei de 
reexaminar
e 
Consumul comunitar 
(tone) 
 
Indice  2 041 836
100 2 213 157
108 2 226 751
109 2 407 387 
 
118 
2. Importuri din India 
2.1 Volumul, cota de pia ţă şi preţurile importurilor 
(110)  Între 2002 şi perioada de anchet ă, importurile totale din In dia au crescut cu 13%. În 
timp ce importurile au sc ăzut cu 17% între 2002 - 2003, ele au crescut cu 100% în 
2004 şi au scăzut din nou cu cca. 70% în timpul perioadei anchetei de reexaminare 
ajungând la aproximativ 6 800 tone. Pre ţurile importurilo r au crescut cu 5% în 2003 şi 
cu 3% şi respectiv 7% în 2004 şi în timpul perioadei anchet ei de reexaminare. Aceast ă 
evoluţie a preţurilor nu reflect ă decât par ţial creşterea puternic ă a costurilor materiei 
prime. Cota de pia ţă a importurilor indiene a r ămas relativ redus ă în timpul perioadei 
examinate, şi anume 0,3% în 2002, 0,2% în 2003, 0,5% în 2004 şi 0,3% în perioada 
anchetei de reexaminare. 
Tabelul 2  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei 
de 
reexami
nare 
India  
Volum (în tone) 
Indice 
Preţ în EUR pe ton ă 
Indice 
Cotă de piaţă 6 046
100
883
100
0,3% 4 999
83 
930
105
0,2% 11 079
183
955
108
0,5%  
6 831 
113 
1018 
115 
0,3% 
3. Importuri din alte ţări 
(111)  Volumul importurilor din alte ţări terţe a crescut cu 25% în  timpul perioadei 
examinate. Cea mai mare cre ştere a fost înregistrat ă în 2003, când importurile au 
crescut cu 41%. Dup ă impunerea de m ăsuri antidumping asupra exporturilor chineze 
 
RO 29   RO în 2004, importurile au sc ăzut cu 14% în 2004 şi cu încă 2% în timpul perioadei 
anchetei de reexaminare. Cotele de pia ţă au urmat o tendin ţă similară, trecând de la 
15,9% în 2002 la 20,6% în 2003, 18,5% în 2004 pân ă la 16,9% în timpul perioadei 
anchetei de reexaminare. Cre şterea cotei de pia ţă a importurilor a fost mai mic ă decât 
creşterea importurilor, în cantit ăţi absolute, datorit ă consumului mai mare. În medie, 
preţurile importurilor au fost c onstant mai mici decât pre ţurile europene în perioada 
2002-2004. Numai în perioada anchetei de reexaminare au fost pu ţin mai mari decât 
preţurile industriei comunitare. 
Tabelul 3  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei 
de 
reexami
nare 
 
Volum (în tone) 
Indice 
Preţ mediu (EURO/ton ă) 
Indice 
Cotă de piaţă 
Exportatori principali 
Coreea 
Pakistan 
China 
Statele Unite ale Americii 
Taiwan  324 749
100
869
100 
15,9%
113 685
28 558
47 875
20 570
42 136 456 499
141
821
94
20,6%
129 188
83 208
131 343
16 105
36 986 411 020
127
907
104
18,5%
139 296
55 125
49 678
49 763
16 796  
406 562 
125 
1061 
122 
16,9% 
 
127 734 
73 426 
72 814 
50 393 
29 382 
F. SITUA ŢIA ECONOMIC Ă A INDUSTRIEI COMUNITARE 
1. Observa ţii preliminare 
(112)  La începutul reexamin ării, s-a prev ăzut o eşantionare a produc ătorilor comunitari, îns ă, 
dat fiind c ă numărul lor nu era foarte mare, s- a decis includer ea tuturor produc ătorilor 
comunitari, factorii de prejudiciu fiind analiza ţi pe baza informa ţiilor adunate la 
nivelul întregii industrii comunitare. 
(113)  În conformitate cu articolul 8 al ineatul (5) din regulamentul de baz ă, Comisia a 
examinat to ţi factorii şi indicii economici care influen ţează situaţia industriei 
comunitare.  
2.1. Produc ţie 
 
RO 30   RO (114)  Producţia industriei comunitare a crescut cu 20% între 2002 şi perioada anchetei de 
reexaminare, şi anume de la 1 465 000 tone în 2002 la 1 760 000 tone în timpul 
perioadei anchetei de reexaminare. Cre şterea anual ă a fost de 4,8% în 2003 şi 4,6% în 
2004. S-a mai înregistrat o cre ştere în timpul perioadei anchetei de reexaminare, când 
producţia a luat un avânt de 150 000 tone, cr escând cu 10,8%. Aceasta s-a datorat 
procesului de restructurare ini ţiat de industrie în scopul de  a exercita un control mai 
bun asupra costurilor de produc ţie şi, astfel, de a benefici a de consumul în cre ştere pe 
piaţa comunitar ă care, aşa cum s-a men ţionat anterior, a crescut cu 19% între 2002 şi 
perioada anchetei de reexaminare (de la 2 milioane de tone în 2002 la 2,4 milioane de 
tone în perioada anchetei de reexaminare).  
Tabelul 4  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei de 
reexaminare  
Producţie (tone) 
Indice  1 464 522
100 1 534 480
105 1 602 086
109 1 760 828 
120 
2.2. Capacitate şi rata de utilizare a capacit ăţii 
(115)  Capacitatea produc ţiei a crescut cu 22% între 2002 şi perioada anchetei de 
reexaminare, şi anume de la 1 760 000 tone în 2002 la 2 156 000 tone în timpul 
perioadei anchetei de reexaminare. Cre şterea a avut loc în speci al în timpul perioadei 
anchetei de reexaminare, când capacitatea produc ţiei a crescut cu 300 000 tone, fa ţă de 
2004, adic ă 16,7%. Aceast ă creştere important ă a capacit ăţii de produc ţie a fost 
simultană cu creşterea produc ţiei din aceea şi perioadă (a se vedea considerentul 114). 
Creşterea capacit ăţii de produc ţie s-a datorat investi ţiilor suplimentare în liniile de 
producţie concepute s ă profite de pia ţa în creştere. Rata de utilizare a capacit ăţii a 
crescut cu 4% în 2003, a r ămas la acest nivel în 2004 şi apoi a sc ăzut în timpul 
perioadei anchetei de reexaminare cu 5%, ajungând la nivelul de 82%. Sc ăderea 
înregistrat ă între 2004 şi perioada anchetei de reex aminare este rezultatul cre şterii 
importante a capacit ăţii de produc ţie din aceea şi perioadă. În consecin ţă, dacă facem o 
comparaţie cu anul 2004, un volum al produc ţiei mai mare în timpul perioadei 
anchetei de reexaminare a coincis cu o rat ă de utilizare a capacit ăţii mai mic ă. 
Tabelul 5  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei de 
reexaminare  
Capacitate de produc ţie (tone) 
Indice  1 760 332
100 1 762 378
100 1 848 315 
105 2 156 294
122 
Utilizarea capacit ăţii 
Indice  83%
100 87%
105 87% 
104 82%
98 
2.3. Vânz ări şi cota de pia ţă 
 
RO 31   RO (116)  Volumul vândut de industria comunitar ă pe piaţa comunitar ă a crescut cu 21% între 
2002 şi perioada anchetei de reexaminare. O cre ştere de 2% în 2003 a fost urmat ă de o 
creştere atât în 2004, cât şi în timpul perioadei anchet ei de reexaminare, cu 8% şi 
respectiv 11%. F ără a aduce atingere cre şterii vânz ărilor, datorit ă consumului mai 
mare, cota de pia ţă a industriei comunitare a sc ăzut cu 4% în 2003, crescând, apoi, 
treptat cu 5% în 2004 şi 1% în timpul perioadei anchetei de reexaminare. 
Tabelul 6  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei de 
reexaminare  
Vânzări în CE (tone) 
Indice  1 306 768
100 1 333 976
102 1 438 883 
110 1 586 902
121 
Cotă de piaţă 64% 60% 65% 66% 
2.4. Cre ştere 
(117)  În ansamblu, s-a constatat o cre ştere de 2% a cotei de pia ţă a industriei comunitare în 
perioada examinat ă, ceea ce dovede şte o stagnare a cotei de pia ţă faţă de creşterea 
consumului întregii pie ţe. 
2.5. Ocuparea for ţei de munc ă 
(118)  Nivelul ocup ării forţei de munc ă în industria comunitar ă a crescut cu 18% în perioada 
examinată. Cea mai important ă creştere a fost înregistrat ă în 2003 (11%) şi 2004 (înc ă 
6%). Cu toate c ă această tendinţă a continuat în timpului perioadei anchetei de 
reexaminare, s-a înregistrat o cre ştere de numai 2%. Cre şterea de 18% din întreaga 
perioadă este corelat ă cu nivelul produc ţiei care a crescut cu 20%.  
Tabelul 7  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei 
de 
reexami
nare 
Angajaţi 
Indice  1 010
100 1 124
111 1 170
116 1 190 
118 
2.6. Productivitate 
(119)  Productivitatea industriei comunitare, m ăsurată în produc ţia în tone per persoan ă 
ocupată anual, a crescut în general în perioada examinat ă. După ce a scăzut, iniţial, cu 
6% în 2003 fa ţă de 2002 şi a rămas la acest nivel în 2004, productivitatea a crescut 
mult, în timpul perioadei anchetei de reexaminare, cu peste 8% fa ţă de 2004, o 
perioadă în care produc ţia a crescut semnificativ. 
Tabelul 8  2002 2003 2004 Perioada 
 
RO 32   RO anchetei 
de 
reexami
nare 
Productivitate (tone/angajat) 
Indice  1 450
100 1 365
94 1 369
94 1 480 
102 
2.7. Salarii 
(120)  Trebuie men ţionat faptul c ă producţia de granule din PET reprezint ă o industrie 
intensă de capital şi că, prin urmare, costurile for ţei de munc ă au un impact limitat 
asupra costului total al produc ţiei. În timpul perioadei anchetei, salariile au crescut cu 
12% faţă de o creştere de 20% a cost ului total al produc ţiei. Un alt indicator important 
este costul salariilor cheltuit pe tona produs ă. În timpul perioadei anchetei, acest cost a 
scăzut cu 6%. 
Tabelul 9  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei 
de 
reexami
nare 
Salarii (MEUR) 
Indice 
Salarii/ton ă produsă (€) 
Indice  62,3
100
44,4
 
100 63,0
101
42,9
96 66,3
106
43,6
98 69,5 
112 
41,9 
 
94 
2.8. Pre ţurile de vânzare şi factori care afecteaz ă preţurile comunitare 
(121)  Preţurile de vânzare unitare au  crescut de la 924 EUR/ton ă în 2002 la 1 058 EUR/ton ă 
în timpul perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, tendin ţa a fost cresc ătoare 
(cu 15% în întreaga perioad ă). Această creştere este, în mare m ăsură, o consecin ţă a 
creşterii preţului materiilor prime, care se datoreaz ă creşterii preţului petrolului. Cu 
toate că industria comunitar ă mărise preţurile, nu a putut s ă reflecte aceast ă creştere 
asupra sectorului inferior precum şi creşterea preţurilor materiilor prime în propriile 
preţuri de vânzare. Aceasta s-a da torat în principal faptului c ă preţul materiilor prime a 
crescut mai mult decât pre ţurile PET. Vizând p ăstrarea propriei cote de pia ţă, industria 
comunitar ă nu a putut s ă îşi mărească preţurile decât moderat şi a înregistrat, astfel, un 
efect de sc ădere a pre ţurilor. 
Tabelul 10  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei 
de 
 
RO 33   RO reexami
nare 
Preţ mediu ponderat 
(EUR/ton ă) 
Indice  924
100 902
98 1 006
109 1 058 
 
115 
2.9. Costul produc ţiei principalelor materii prime 
(122)  Ţinând cont de faptul c ă este nevoie de aproximativ 850 kg de acid tereftalic purificat 
(PTA) şi 350 kg de mono-etilen-glicol (MEG) (pri ncipalele materii prime) pentru a 
produce 1 ton ă de PET, costurile materiilor prime (PTA şi MEG) au crescut 
semnificativ, cu 67% şi, respectiv, 31% între 2002 şi perioada anchetei de 
reexaminare, ajungând la nivelul de 770 EUR/ton ă (PTA) şi 721 EUR/ton ă (MEG) 
(media în timpul perioadei anchetei). Cu toate c ă s-a putut constata o mic ă scădere a 
preţurilor PTA în al treilea trimestru din 2005, când pre ţurile au sc ăzut până la 700 
EUR/tonă, şi un preţ destul de stabil pentru MEG, trebuie notat faptul c ă materiile 
prime sunt achizi ţionate în avans pe baza unor contra cte pe termen lung. Drept urmare, 
pentru perioada examinat ă, în ciuda unei mici sc ăderi a pre ţurilor PTA la sfâr şitul 
perioadei anchetei de reexam inare, industria comunitar ă încă se mai confrunt ă cu 
consecinţele costurilor extrem de mari. În plus, datorit ă situaţiei de pe pia ţa 
internaţională a petrolului, pre ţurile materiilor prime pentru produc ţia de PET sunt 
susceptibile de a suferi modific ări neprevăzute, însă probabil vor r ămâne la un nivel 
ridicat. To ţi aceşti factori contribuie la un nive l crescut de vul nerabilitate a 
producătorilor de PET din Comunitate. Cu to ate acestea, trebuie notat faptul c ă 
principalele materii prime sunt pr oduse comercializate la nivel global şi ar trebui, în 
consecinţă, să afecteze în aceea şi măsură şi producătorii exportatori din India.  
Tabelul 11 
Preţ mediu (EUR/ton ă) 2002 2003 2004 Perioada 
anchetei 
de 
reexami
nare 
-PTA 
Indice 
-MEG 
Indice  460
100
551
100 566
123
550
100 718
156
650
118 770 
167 
721 
131 
(123)  Prin compara ţie, costul unitar mediu pe ton ă de granule din PET produs de industria 
comunitar ă este: 
Tabelul 12  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei 
de 
 
RO 34   RO reexami
nare 
Preţ mediu ponderat 
(EUR/ton ă)Indice  899
100 918
102 1 013
113 1 092 
 
121 
(124)  În timpul perioadei examinate, a şa cum se arat ă în tabelele 11 şi 12, principalele 
materii prime au crescut continuu (PTA cu 67% , MEG cu 31%), în timp ce costul total 
de produc ţie a crescut cu doar 21%. Cu toate acestea, a şa cum se arat ă în tabelul 10, 
preţurile au crescut cu numai 15% datorit ă faptului c ă industria comunitar ă nu a putut 
să reflecte aceast ă creştere asupra sectorul ui inferior, precum şi creşterea preţurilor 
materiilor prime în propriile pre ţuri de vânzare. 
2.10. Stocurile 
(125)  Evoluţia stocurilor în timpul perioadei examinate, şi anume între 2002 şi perioada 
anchetei de reexaminare, a sc ăzut cu 10%. Cu toate acestea, la fel ca în anchetele 
originale, stocurile nu ar tre bui considerate ca fiind un indi cator important în ceea ce 
priveşte produc ţia de PET a industriei comunitare, datorit ă caracterului sezonier al 
pieţei PET de-a lungul anului. Când sunt comparate cu produc ţia, stocurile reprezint ă 
aproximativ 5-6% din produc ţie. 
Tabelul 13  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei 
de 
reexami
nare 
Stocuri (tone) 
Indice  101 554
100 110 695
109 90 422
89 91 123 
90 
2.11. Rentabilitatea, randamentul investi ţiilor şi fluxul de lichidit ăţi 
(126)  Rentabilitatea vânz ărilor reprezint ă profitul ob ţinut prin vânz ările produsului în cauz ă 
în Comunitate. Randamentul activelor totale şi al fluxului de lichidit ăţi a putut fi 
măsurat numai la nivelul celui mai apropiat grup de produc ători, care includea 
produsul similar, în conformitate cu artico lul 8 alineatul (8) di n regulamentul de baz ă. 
Mai mult, randamentul investi ţiilor a fost calculat pe b aza randamentului activelor 
totale, deoarece acesta este considerat  mai pertinent pentru analiza tendin ţei.  
Tabelul 14  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei 
de 
reexami
nare 
 
RO 35   RO Marja de profit înainte de 
impozitare a vânz ărilor din 
Comunitate  2,7% -1,8% -0,7%  
-3,2% 
Randamentul activelor totale  2,0% -1,4% -0,6% -2,4% 
Fluxul de lichidit ăţi (% din 
vânzările totale)  18,1% 5,5% 10,1% -2,6% 
(127)  După scăderea pre ţurilor, care a în ceput în 2002, şi odată cu creşterea puternic ă a 
importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Popular ă Chineză, Taiwan, 
Malaiezia, Coreea şi Australia (pân ă în 2004) şi a importurilor subven ţionate din India, 
situaţia financiar ă a industriei comunitare s-a deteriorat şi a ajuns s ă înregistreze 
pierderi în 2003. Dup ă o uşoară redresare în 2004, datorat ă măsurilor antidumping 
impuse Republicii Populare Chineze şi Australiei, pierderile au crescut, ajungând la -
3,2% în timpul perioadei anchetei de reex aminare. S-a constatat, prin urmare, c ă există 
o tendinţă descendent ă. 
(128)  Tendinţele privind randamentul activelor totale şi al fluxului de lichidit ăţi s-au 
dezvoltat în mod similar, având o situa ţie relativ bun ă în 2002, o deteriorare puternic ă 
în 2003, o u şoară redresare în 2004 şi o continu ă deteriorare în timpul perioadei 
anchetei de reexaminare. 
2.12. Investi ţiile şi capacitatea de mobilizare a capitalului 
Tabelul 15  2002 2003 2004 Perioada 
anchetei 
de 
reexami
nare 
Investiţii (în mii EUR) 
Indice  31 779
100 42 302
133 63 986
201 50 397 
159 
(129)  Investiţiile au vizat, pe de o parte, cre şterea capacit ăţii, iar, pe de alt ă parte, 
îmbunătăţirea procesului de produc ţie. Cea mai mare parte a cheltuielilor a fost 
realizată în 2004 şi în timpul perioadei anchetei de reexaminare şi a coincis cu 
creşterea capacit ăţii şi cu scopul de a p ăstra cota de pia ţă în vederea consumului sporit. 
Cu toate acestea, situa ţia actual ă a industriei comunitare şi evoluţia pieţelor 
comunitare şi mondiale în privin ţa PET marcate de o lips ă a rentabilit ăţii nu au 
reprezentat un stimulent pentru investi ţii masive. De şi, în anumite situa ţii, produc ătorii 
comunitari au putut strânge cap ital (în special de la societ ăţile asociate), lipsa 
rentabilităţii PET nu a încurajat investi ţiile şi, în unele cazuri, decizia a fost amânat ă. 
2.13. Importan ţa marjei efective de subven ţie 
(130)  În ceea ce prive şte impactul marjei efective de subven ţie asupra industriei comunitare, 
ţinând seama de sensibilitatea pre ţului de pe pia ţa acestui produs, acest impact nu 
poate fi considerat neglijabil. Se constat ă faptul că acest indicator are o importan ţă mai 
mare în contextul probabilit ăţii reapari ţiei analizei de prejud iciu. În cazul expir ării 
 
RO 36   RO măsurilor, este probabil ca importurile subven ţionate să se întoarc ă în asemenea 
cantităţi şi la astfel de pre ţuri încât impactul cre şterii marjei de subven ţie să fie 
semnificativ. 
2.14 Restabilire în urma practi cilor anterioare de subven ţie 
(131)  Cu toate c ă indicatorii examina ţi anterior indic ă o anumit ă redresare a situa ţiei 
economie a industriei comunitare, dup ă instituirea de m ăsuri compensatorii definitive 
în 2001, ei arat ă, de asemenea, c ă situaţia industriei comunitare r ămâne fragil ă şi 
vulnerabil ă.  
3. Concluzie privind situa ţia industriei comunitare 
(132)  Creşterea constant ă a consumului, datorat ă în parte noilor aplica ţii (printre altele, 
sticlele de bere şi de vin) şi în parte cre şterii consumului în statele în curs de aderare, a 
obligat industria comunitar ă să mărească producţia şi capacitatea pentru a nu pierde 
cota de pia ţă. Pentru a face acest lucru, în 2004 şi în timpul perioadei anchetei, a avut 
loc un important proces de restructurare înso ţit de o schimbare frecvent ă a cotelor de 
participare la capitalul social a diver şilor produc ători. Paralel, num ărul liniilor de 
producţie a fost în general m ărit pentru a urma cre şterea consumului şi pentru a ob ţine, 
în acelaşi timp, economii de scar ă. Astfel, câ ţiva indicatori economici, precum 
consumul, capacitatea de produc ţie, produc ţia, vânzările comunitare şi ocuparea for ţei 
de muncă au avut, într-adev ăr, o evolu ţie pozitiv ă. În plus, pre ţul de vânzare a crescut 
şi el în timpul perioadei examinate. Cu to ate acestea, eforturile de restructurare 
descrise anterior nu au reu şit să contrabalanseze impactul cre şterii constante şi masive 
a preţurilor materiilor prime în perioada examinat ă. Costurile mai ridicate ale 
materiilor prime nu au putut fi transmise mai departe sectorului inferior astfel încât a 
fost necesar ă menţinerea unui anumit nivel de re ntabilitate. Aceasta a cauzat o 
deteriorare serioas ă a rentabilit ăţii, care a sc ăzut de la +2,7% în 2002 la -3,2% în 
timpul perioadei anchetei de reexaminare. S-au constatat tendin ţe negative similare în 
privinţa randamentului investi ţiilor şi a fluxului de lichidit ăţi. 
(133)  Aceasta a coincis cu nivelul sc ăzut al pre ţurilor importurilor din ţara în cauz ă, ceea ce 
a contribuit în mod evident la apari ţia unei presiuni de sc ădere a pre ţurilor industriei 
comunitare. Cu toate acestea, ţinând seama de volumul redus al importurilor 
subvenţionate în cadrul acestei reexamin ări în temeiul expir ării măsurilor, accentul 
cade asupra probabilit ăţii reapariţiei analizei de prejudiciu . Astfel, în ciuda evolu ţiilor 
aparent pozitive ale produc ţiei, vânzărilor şi a preţului de vânzare, situa ţia financiar ă 
globală a Comunit ăţii s-a deteriorat, ceea ce se reflect ă în evolu ţiile negative ale 
rentabilităţii (de la un profit de 2,7% în 2002 la pi erderi de 3,2% în timpul perioadei 
anchetei de reexaminare), ale vânz ărilor la export, ale costului de produc ţie, ale 
rentabilităţii investiţiilor şi ale fluxului de lichidit ăţi.  
(134)  O compara ţie între tendin ţele descrise anterior şi cele descrise în regulamentele care au 
instituit m ăsurile compensatorii provizorii şi definitive duce, de asemenea, la o 
evaluare confuz ă. În ceea ce prive şte cota de pia ţă, industria comunitar ă a pierdut un 
punct procentual între 2002 şi perioada anchetei, în timp ce, în decursul celor patru ani 
care au precedat adoptarea m ăsurilor compensatorii definitive, câ ştigase cinci puncte 
procentuale. Pe de alt ă parte, în perioada anchetei, re ntabilitatea industriei comunitare 
a fost mai pu ţin negativ ă decât cea de dinaintea instituirii m ăsurilor compensatorii 
definitive. Drept urmare, în ciuda anumitor tendin ţe aparent pozitive ar ătate de 
 
RO 37   RO indicatorii de prejudiciu, situa ţia industriei comunitare este înc ă departe de nivelurile 
la care ar trebui s ă fie dacă s-ar fi restabilit pe deplin în urma prejudiciului constatat în 
anchetele ini ţiale. 
(135)  Se concluzioneaz ă, prin urmare, c ă situaţia industriei comun itare a cunoscut o u şoară 
îmbunătăţire, în compara ţie cu perioada de dinaintea instituirii m ăsurilor, îns ă continuă 
să fie foarte fragil ă şi vulnerabil ă. În plus, presiunea pre ţurilor importurilor din ţara în 
cauză nu a permis industriei comunitare s ă reflecte în totalitate cre şterea preţului 
materiilor prime în propriile sale pre ţuri de vânzare. 
G. PROBABILITATEA REAPARI ŢIEI PREJUDICIULUI 
Raportul dintre pre ţurile la export şi volumele exportate c ătre ţări terţe şi preţurile la 
export şi volumele exportate c ătre comunitate 
(136)  S-a constatat faptul c ă preţul mediu de vânzare practicat de produc ătorii indieni la 
export către alte pie ţe decât Uniunea European ă era semnificativ mai mic decât pre ţul 
mediu de vânzare la export c ătre Comunitate şi mai mic decât pre ţurile practicate pe 
piaţa internă. Vânzările exportatorilor indi eni care au ca destina ţie alte pie ţe decât UE 
erau în cantit ăţi importante, reprezentând peste 95% din totalul vânz ărilor lor la 
export. În consecin ţă, s-a considerat c ă, în cazul în care m ăsurile expir ă, exportatorii 
indieni vor fi stimula ţi să reorienteze cantit ăţi mari din exporturile lor c ătre piaţa 
comunitar ă, mai atrăgătoare, la niveluri de pre ţ care, chiar dac ă ar creşte, probabil tot 
ar fi mai mici decât ni velurile actuale ale pre ţurilor la export c ătre Comunitate.  
Capacitatea de produc ţie, capacit ăţi neutilizate şi stocuri 
(137)  După cum este indicat la  considerentul 140, produc ătorii exportatori din India au 
posibilitatea de a m ări cantitatea e xporturilor lor c ătre piaţa comunitar ă. India a 
înregistrat o cre ştere semnificativ ă a capacit ăţii sale de produc ţie de la 330 000 tone în 
2003 la 600 000 tone în 2005. În conformitate cu previziunile pie ţei, se aşteaptă o 
creştere de înc ă 220 000 tone în 2008. În 2005, vânz ările interne au crescut la 220 000 
tone, iar exporturile la 290 000 tone (inclusi v 6 831 tone spre UE). Pe baza datelor 
disponibile, în medie, capacit ăţile neutilizate actuale ar trebui s ă fie de aproximativ 90 
000 tone, ceea ce trebuie consider at drept o cantitate important ă, deoarece reprezint ă 
4% din consumul comunitar actual. Aceast ă estimare este confirmat ă de rezultatele 
producătorilor indieni care au cooperat,  care au avut importante capacit ăţi neutilizate.  
(138)  În privin ţa nivelului stocurilor, ancheta a ar ătat că nivelul stocurilor de ţinute de 
producătorii indieni care au cooperat nu a fost semnificativ. Cu toate acestea, trebuie 
menţionat faptul c ă nivelul stocurilor nu reprezint ă un factor pertinent, deoarece pia ţa 
PET este ciclic ă.  
(139)  În concluzie, de şi importurile spre UE au fost sc ăzute, exist ă riscul ca exporturi 
importante s ă fie deviate spre UE. 
Concluzii 
(140)  În consecin ţă, producătorii din ţara în cauz ă au capacitatea de a- şi mări şi/sau de a- şi 
reorienta exporturile c ătre piaţa comunitar ă. Ancheta a ar ătat că producătorii 
exportatori care au cooperat  au vândut produsul în cauz ă la un pre ţ mai mic decât 
 
RO 38   RO industria comunitar ă. Este foarte probabil ca ţara în cauz ă să continue s ă practice 
preţuri la fel de mici şi chiar să le reducă în continuare, pentru a le alinia la pre ţurile 
practicate fa ţă de restul lumii, dup ă cum se men ţionează la considerentul 137, în 
special pentru a recâ ştiga nivelul cotei de pia ţă deţinute înainte de instituirea 
măsurilor. Aceast ă politică a preţurilor, împreun ă cu capacitatea de livrare a unor 
importante cantit ăţi din produsul în cauz ă pe piaţa comunitar ă, ar avea ca efect, dup ă 
toate probabilit ăţile, accentuarea crizei pre ţurilor, fapt care ar avea consecin ţe negative 
asupra situa ţiei economice a industriei comunitare. 
(141)  După cum se explic ă anterior, situa ţia economic ă a industriei comunitare r ămâne 
fragilă şi vulnerabil ă. Este probabil ca, în cazul în care industria comunitar ă ar fi 
expusă unei cre şteri a importurilor originare din ţara în cauz ă la preţuri care fac 
obiectul unor subven ţii, să rezulte o deteriorare a vânz ărilor sale, a cotei sale de pia ţă, 
a preţurilor sale de vânzare şi, prin urmare, a situa ţiei sale financiare, de o amploare 
comparabil ă cu cea constatat ă în ancheta ini ţială. Pe baza celor men ţionate anterior, se 
concluzioneaz ă, prin urmare, c ă abrogarea m ăsurilor ar determina, dup ă toate 
probabilit ăţile, o degradare a situa ţiei deja fragile a industriei comunitare, precum şi 
reapariţia unui prejudiciu tot mai mare. 
(142)  Pe baza celor mai sus men ţionate, se concluzioneaz ă că preţurile de import vor fi 
probabil mai mici pe pia ţa comunitar ă în lipsa m ăsurilor antisubven ţie, deoarece 
producătorii indieni vor încerca probabil s ă-şi mărească cotele de pia ţă. Această 
politică a preţurilor, împreun ă cu capacitatea produc ătorilor expor tatori indieni de a 
vinde cantit ăţi importante de PET pe pia ţa comunitar ă, ar avea ca efect, dup ă toate 
probabilit ăţile, accentuarea presiunii asupra pre ţurilor, fapt care ar avea consecin ţe 
negative asupra situa ţiei industriei comunitare. 
H. INTERESUL COMUNIT ĂŢII 
1. Introducere 
(143)  În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de baz ă, s-a analizat dac ă menţinerea 
măsurilor antisubven ţie în vigoare ar fi contrar ă sau nu interesului Comunit ăţii în 
ansamblu. Stabilirea interesului Comunit ăţii are la baz ă o apreciere a tuturor 
intereselor aflate în joc. Prezenta anchet ă analizeaz ă o situaţie în care sunt deja în 
vigoare m ăsuri antisubven ţie şi permite evaluarea oric ărui impact negativ anormal a 
acestor m ăsuri asupra p ărţilor în cauz ă. 
(144)  Pe aceast ă bază, s-a examinat dac ă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea de 
continuare sau de reapari ţie a subven ţiilor prejudiciabile, exist ă motive imperioase 
pentru a se concluziona c ă menţinerea măsurilor în acest caz particular nu este în 
interesul Comunit ăţii. 
2. Interesul industriei comunitare 
(145)  După cum s-a subliniat mai sus, ef ectul de prejudiciu al subven ţiei poate continua în 
cazul în care m ăsurile sunt abrogate. To ţi producătorii comunitari, cu excep ţia a doi 
producători, au cooperat şi au sprijinit m ăsurile în curs.  
(146)  Continuarea m ăsurilor antisubven ţie asupra importurilor din India ar permite industriei 
comunitare s ă ajungă la un nivel de rentabilitate rez onabil, deoarece este probabil ca, 
 
RO 39   RO pe termen scurt, industria comunitar ă să mărească volumul vânz ărilor şi, în consecin ţă, 
să beneficieze de economiile la scar ă. În acelaşi timp, probabil c ă va reuşi să mărească 
uşor preţurile de vânzare pentru a ajunge, as tfel, la un nivel de profit satisf ăcător. 
Chiar dac ă importurile subven ţionate în timpul perioadei anchetei de reexaminare 
originare din India au fost  reduse, neputând, astfel, s ă cauzeze un prejudiciu major, 
dacă măsurile antisubven ţie vor fi abrogate, aceste impor turi vor afecta, probabil, în 
mod negativ situa ţia industriei comunitare . Drept urmare, aceste m ăsuri sunt esen ţiale 
pentru a asigura viabilitatea societ ăţilor care tranzac ţionează granule din PET din 
industria comunitar ă, care a avut de înfruntat competi ţia importurilor subven ţionate 
din India timp de mai mul ţi ani.  
3. Interesul importatorilor 
(147)  Importatorii/comercian ţii au oferit o cooperare redus ă, iar dintre cei care au cooperat, 
niciunul nu f ăcea achizi ţii din India. Cu toate acestea, importatorii/comercian ţii care au 
cooperat au putut  fi considera ţi ca fiind reprezentativi,  deoarece volumul vânz ărilor lor 
reprezenta 5% din consumul UE. De asemenea, ace ştia ar prefera o pia ţă cu taxe 
vamale zero dac ă vor avea constant rezulta te financiare pozitive.  
(148)  Ancheta a ar ătat că există şi alte surse alternative de aprovizionare f ără măsuri 
antisubven ţie şi antidumping, şi anume Mexic, Brazilia, SUA, Turcia, Pakistan, Iran, 
Arabia Saudit ă. Astfel, importatorii/comercian ţii s-ar putea baza pe (ori ar putea trece 
la) surse alternative de ap rovizionare considerabile. 
(149)  Ţinând cont de faptul c ă măsurile în vigoare nu au afectat importatorii în mod 
considerabil, se concluzioneaz ă că menţinerea m ăsurilor compensatorii existente 
împotriva importurilor originar e din India ar continua s ă nu aibă un efect negativ 
important asupra situa ţiei importatorilor comunitari. 
4. Interesul convertizorilor/utilizatorilor 
(150)  Comisia a trimis chestionare la 47 convertizori/utilizatori cunoscu ţi. Numai zece 
convertizori/utilizatori, avâ nd o reprezentativitate global ă scăzută, au răspuns 
chestionarului. În conformitate cu informa ţiile privind achizi ţiile furnizate în 
răspunsurile la chestionar, convertizorii/u tilizatorii care au  cooperat în timpul 
perioadei anchetei reprezint ă aproximativ 20% din consumul  comunitar total de PET. 
În timpul perioadei anchetei, ace ştia au achizi ţionat 95% din cantitatea de PET 
necesară de la produc ători comunitari, iar restul di n importuri originare din alte ţări 
decât statul care face obiectul acestei reexamin ări. Au fost prezentate mai multe 
argumente împotriva instituirii taxelor vamale. 
(151)  Cinci convertizori (care transform ă granulele din PET în preforme şi în sticle şi care 
reprezintă 10% din consum) au r ăspuns la chestionar. Costul granulelor din PET 
reprezintă 55% din produsul final (majorita tea preforme). S-a constatat c ă aceştia 
importă cantităţi neglijabile din India şi din alte ţări terţe. Cu toate acestea, ei s-au 
opus continu ării taxelor vamale sus ţinând că aceste m ăsuri ar putea avea drept efect 
creşterea artificial ă a preţurilor în Europa.  
(152)  Cinci utilizatori, reprezentând aproximativ  10% din consum, au furnizat informa ţii 
destul de incomplete. Nivelul sc ăzut de cooperare di n partea marilor ut ilizatori poate fi 
datorat faptului c ă ultima anchet ă privind importurile PET din Republica Popular ă 
 
RO 40   RO Chineză, Australia şi Pakistan a avut loc cu numai doi ani în urm ă. Costurile PET 
reprezintă aproximativ 6 – 7% din costul global , fiind, astfel, destul de limitate. De şi 
au declarat, precum convertizorii, c ă nu fac importuri din India, se opun instituirii 
taxelor vamale, sus ţinând că aceste m ăsuri ar putea avea drept efect cre şterea 
artificială a preţurilor în Europa. 
(153)  Luând în considerare situa ţia financiar ă destul de bun ă a industriei inferior, spre 
deosebire de situa ţia industriei comunita re, niciun convertizor/utilizator nu a folosit 
argumentul conform c ăruia men ţinerea taxelor vamale act uale ar put ea duce la 
pierderea de locuri de munc ă sau la delocalizarea  uzinelor de produc ţie. 
(154)  În plus, în ceea ce prive şte produc ţia, industria comunitar ă şi-a adaptat dimensiunea 
pentru a corespunde consumului sporit,  drept urmare, capacitatea neutilizat ă a 
industriei comunitare este, foarte probabil, capabil ă să acopere în totalitate volumul 
importurilor. 
(155)  Luând în considerare c ă mai exist ă şi alte surse alternative de aprovizionare care s ă nu 
presupună măsuri antisubven ţie sau antidumping, şi anume Mexic, Brazilia, SUA, 
Turcia, Pakistan, Iran, Arabia Saudit ă, utilizatorii comunitari  ar putea, în plus, s ă se 
bazeze pe (ori s ă treacă la) furnizori varia ţi ai produsului în cauz ă. 
(156)  În ceea ce prive şte performan ţa industriei utilizatoare, ancheta a ar ătat că în timpul 
perioadei examinate utili zatorii care au cooperat şi-au mărit cifra de afaceri, nivelul 
ocupării forţei de munc ă a fost stabil şi şi-au ameliorat, în ansa mblu, rentabilitatea. În 
consecinţă, s-a constatat c ă nu au fost afecta ţi în mod negativ de m ăsurile 
antisubven ţie. 
(157)  Pe baza celor men ţionate anterior, se concluzioneaz ă că menţinerea m ăsurilor 
antisubven ţie existente împotriva importurilor or iginare din India nu ar avea un efect 
negativ important asupra situa ţiei importatorilor comunitari. 
5. Interesul utilizatorilor 
(158)  Furnizorii de materie prim ă [mono-etilen-glicol (MEG)] şi de acid tereftalic purificat 
(PTA), DMT şi IPA, toate produse petroc himice derivate din naft ă, şi-au indicat în 
mod clar sprijinul pentru aceste m ăsuri şi au oferit o bun ă cooperare. În ceea ce-i 
priveşte, menţinerea măsurilor ar fi avantajoas ă, deoarece industria comunitar ă ar 
putea să-şi revină, ceea ce le-ar permite s ă-şi amelioreze performan ţele.  
6. Concluzie privind interesul Comunit ăţii 
(159)  Luând în considerare to ţi factorii men ţionaţi anterior, se concluzioneaz ă că nu există 
motive serioase de a nu men ţine măsurile antisubven ţie actuale împotriva Indiei. 
I. MĂSURI COMPENSATORII 
(160)  Toate părţile interesate au fost informate cu privire la faptele şi la considerentele 
esenţiale pe baza c ărora se inten ţionează să se recomande men ţinerea m ăsurilor 
existente. De asemenea, li s-a acordat un termen pentru a li se permite s ă formuleze 
observaţii cu privire la informa ţiile astfel comunicate. Autorit ăţile publice indiene au 
făcut observa ţii cu privire la asp ectele prejudiciului, sus ţinând că nu s-a demonstrat c ă 
industria comunitar ă a suferit un prejudiciu continuu şi că presiunea din partea 
 
RO 41   RO importurilor indiene nu a fost motivul pentru care produc ătorii europeni nu au reflectat 
în totalitate cre şterea costului materiilor prime în pre ţul lor de vânzare. Trebuie amintit 
faptul că, aşa cum s-a indicat în analiza situa ţiei industriei co munitare, situa ţia 
financiară a acesteia s-a deteriorat şi, după cum se explic ă în considerentul 127, nivelul 
scăzut al preţurilor importurilor din ţara în cauz ă a contribuit în mod evident la apari ţia 
unei presiuni de sc ădere a pre ţurilor industriei comunitare. Cu toate acestea, ţinând 
seama de volumul redus al importurilor subven ţionate în cadrul acestei reexamin ări în 
temeiul expir ării măsurilor, a trebuit examinat ă probabilitatea reapari ţiei prejudiciului. 
În acest sens, s-a concluzionat, conform celor stipulate la considerentul 127, c ă, în 
lipsa măsurilor, cre şterea volumului importurilor din India la pre ţuri scăzute ar avea un 
impact negativ asupra situa ţiei industriei comunitare. Mai mult, un exportator indian a 
afirmat că, în lipsa unor m ăsuri, probabil c ă India nu- şi va mai redirec ţiona vânz ările 
spre Comunitate. Acest exportator a pretins c ă pieţele în curs de apari ţie sunt mai 
atractive decât Comunitatea, cererea indian ă este în cre ştere rapid ă şi, drept urmare, nu 
mai există capacităţi neutilizate. Cu toate acestea, tre buie luat în considerare faptul c ă, 
fără a aduce atingere cre şterii cererii pe pia ţa indiană, ancheta a indicat existen ţa unor 
capacităţi neutilizate la nivelul societ ăţilor, aspect confirmat şi de informa ţiile privind 
piaţa indiană. În consecin ţă, se concluzioneaz ă că niciuna dintre observa ţiile primite în 
urma informa ţiilor comunicate nu a fost în m ăsură să modifice concluziile astfel cum 
au fost formulate în prezentul regulament. 
(161)  Din cele men ţionate anterior rezult ă că, în conformitate cu arti colul 21 alineatul (2) din 
regulamentul de baz ă, trebuie s ă se men ţină măsurile compensatorii aplicabile 
importurilor de granule din PET originare din India. Se aminte şte că aceste m ăsuri 
constă în drepturi specifice. 
(162)  Nivelurile individuale ale dreptului compensatoriu prev ăzute în prezentul regulament 
reflectă situaţia constatat ă pentru exportatorii care au  cooperat în timpul reexamin ării. 
Prin urmare, se aplic ă numai importurilor produsului în cauz ă fabricat de aceste 
societăţi şi, prin urmare, de entit ăţile juridice specifice men ţionate. Importurile 
produsului în cauz ă fabricat de orice societate a c ărei denumire şi adresă nu sunt 
menţionate în mod specific în expunerea de motive a prezentului regulament, inclusiv 
de către entităţile aflate în leg ătură cu societ ăţile menţionate în mod special, nu pot 
beneficia de aceste niveluri şi urmează să facă obiectul dreptului aplicabil „tuturor 
celorlalte societ ăţi”. 
(163)  Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale dreptului compensatoriu (de 
exemplu, în urma unei schimb ări de denumire a entit ăţi i  s a u  î n  u r m a  c r e ării de noi 
entităţi de produc ţie sau de vânzare) trebuie adresat ă fără întârziere Comisiei14 şi 
trebuie să conţină toate informa ţiile utile privind, în sp ecial, orice modificare a 
activităţilor societ ăţii legate de produc ţie, de vânz ări interne şi de vânz ări la export 
care rezult ă, de exemplu, în urma acestei schimb ări de denumire a entit ăţii sau în urma 
creării acestor noi entit ăţi de produc ţie sau de vânzare. În cazul în care acest lucru este 
necesar, regulamentul este modificat în consecin ţă, după consultarea comitetului 
consultativ, printr-o actualizare a listei de societ ăţi care beneficiaz ă de niveluri 
individuale ale dreptului compensatoriu.  
                                                 
14 European Commission, Directorate-General for Tr ade, Directorate H, J-79 5/17, B-1049 Brussels 
 
RO 42   RO (164)  Pentru a garanta aplicarea corect ă a dreptului compensatoriu, nivelul dreptului rezidual 
nu ar trebui s ă se aplice numai e xportatorilor care nu au cooperat, ci şi societăţilor care 
nu au exportat produsul în cauz ă în perioada anchetei de reexaminare. Cu toate 
acestea, acestea din urm ă sunt invitate, având în vedere faptul c ă îndeplinesc condi ţiile 
prevăzute la articolul 20 di n regulamentul de baz ă, să prezinte o cerere de reexaminare 
în conformitate cu respectivul artic ol, pentru a se putea examina situa ţia lor 
individual ă. 
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: 
Articolul 1 
1. O taxă compensatorie definitiv ă se instituie la importurile de polietilen ă tereftalat ă având o 
viscozitate egal ă cu sau mai mare de 78 ml/g, în confor mitate cu standardul ISO 1628-5, care 
intră sub inciden ţa codului NC 3907 60 20, originar din India. 
2. Exceptând prevederile articolului 2, ni velul taxei compensatorii aplicabile pre ţului net 
franco frontier ă comunitar ă, înainte de v ămuire, pentru produse fabricate de societ ăţile 
enumerate mai jos, se stabile şte după cum urmeaz ă: 
Ţara Societate Tax ă 
compensatorie (EUR/ton ă) Cod adiţional TARIC 
India Reliance Industries Limited  41,3 A181 
India Pearl Engineering Polymers 
Ltd  31,3 A182  
India Senpet Ltd   22,2 A183 
India Futura Polyesters Ltd  0 A184 
India South Asian Petrochem Ltd  106,5 A585 
India Toate celelalte societ ăţi  41,3 A999 
 
3. În caz de prejudiciu înainte de punerea în liber ă circulaţie a mărfurilor, atunci când pre ţul 
plătit sau care trebuie s ă fie plătit se calculeaz ă proporţional, în scopul stabilirii valorii în 
vamă, în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/9315 al Comisiei, 
valoarea taxei compensatorii, calculat ă pe baza valorilor men ţionate anterior, se reduce cu un 
procentaj corespunz ător preţului plătit sau care trebuie s ă fie plătit în mod efectiv. 
                                                 
15 JO L 253, 11.10.1993, p. 1, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 
2286/2003 al Comisiei (JO L 343, 31.12.2003, p. 1) 
 
RO 43   RO 4. Fără a aduce atingere dispozi ţiilor alineatelor (1) şi (3), taxa compensatorie definitiv ă nu se 
aplică importurilor puse în liber ă circulaţie în conformitate cu articolul 2. 
5. În absen ţa unor dispozi ţii contrare, se aplic ă dispoziţiile în vigoare în materie de drepturi 
vamale. 
Articolul 2 
1. Importurile vor fi scutite de taxele compensatorii impuse de articolul 1 dac ă sunt 
fabricate şi exportate direct (adic ă facturate şi expediate) c ătre o societate care ac ţionează ca 
un importator în Comunitate de c ătre societ ăţile menţionate la alineatul (3), declarate sub 
codul adi ţional TARIC corespunz ător şi dacă sunt îndeplinite condi ţiile stipulate la alineatul 
(2). 
2. Când se prezint ă cererea de punere în liber ă circulaţie, scutirea de taxe depinde de 
prezentarea la serviciul vamal al statului membru în cauz ă a unei „facturi de conformitate” 
valide, eliberat ă de societ ăţile exportatoare men ţionate la alineatul (3), con ţinând elementele 
esenţiale enumerate în anex ă. Scutirea de taxe va depinde, de asemenea, de exactitatea cu care 
bunurile declarate şi prezentate la vam ă corespund descrierii din „f actura de conformitate”. 
3. Importurile înso ţite de o „factur ă de conformitate” trebuie declarate sub urm ătoarele 
coduri adi ţionale TARIC: 
Ţara Societate Cod adi ţional TARIC 
India Pearl Engineering Polymers 
Ltd A182  
India Flex Industries Ltd A181 
India South Asian Petrochem Ltd A585 
Articolul 3 
Prezentul regulament intr ă în vigoare în ziua urm ătoare public ării în Jurnalul Oficial al 
Uniunii Europene. 
Prezentul regulament este obligator iu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele 
membre. 
Adoptat la Bruxelles, 
 Pentru Consiliu 
 Pre şedintele 
 
RO 44   RO ANEXĂ 
Elemente care trebuie indicate în „factura de conformitate” men ţionată în articolul 2 alineatul 
(2): 
1. Numărul facturii de conformitate. 
2. Codul adi ţional TARIC sub care m ărfurile din factur ă pot fi scoase din vam ă la frontiera 
comunitar ă (astfel cum se specific ă în regulament). 
3. Denumirea exact ă a mărfurilor, inclusiv: 
- numărul de cod al produsului [product reporti ng code number (PRC)] (astfel cum a fost 
stabilit în angajamentul of erit de exportatorul produc ător în cauz ă), 
- codul NC, - cantitatea (în unit ăţi). 
4. Descrierea termenilor de vânzare, inclusiv: - preţul unitar, 
- termenii de plat ă aplicabili, 
- termenii de livrare aplicabili, - reducerile şi rabaturile totale. 
5. Numele societ ăţii care acţionează ca importator c ăreia i-a fost emis ă factura direct de c ătre 
societate. 
6. Numele responsabilului societ ăţii care a emis factura de conformitate, precum şi 
următoarea declara ţie semnat ă: 
„Subsemnatul ...... certific c ă vânzarea pentru export dire ct în Comunitatea European ă a 
mărfurilor incluse în aceast ă factură este realizat ă în scopul şi în conformitate cu termenii 
angajamentului oferit de ..... [societatea] şi este acceptat ă de Comisia European ă prin Decizia 
2000/745/CE. Declar c ă informaţiile furnizate în aceast ă factură sunt complete şi corecte”.