DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL DOCUMENTULUI ANALITIC /* SWD/2012/0408 final */





DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL DOCUMENTULUI ANALITIC Care însoțește documentul COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Către un cadru de calitate pentru stagii A doua fază a consultării partenerilor sociali la nivel european în temeiul articolului 154 din TFUE Prezentul document de lucru al serviciilor Comisiei prezintă un rezumat al analizei efectuate în sprijinul celei de-a doua faze a consultării partenerilor sociali europeni cu privire la o posibilă inițiativă a UE privind un cadru de calitate pentru stagii. Consultarea va permite colectarea punctelor de vedere ale partenerilor sociali europeni, în conformitate cu articolele 154 și 155 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), cu privire la conținutul unei eventuale inițiative a UE referitoare la acest aspect. Ea se înscrie în continuarea unei consultări publice efectuate între 19 aprilie și 11 iulie 2012 și a unei prime faze a consultării partenerilor sociali cu privire la orientarea posibilă a unei inițiative a UE, care a avut loc între 11 septembrie și 23 octombrie 2012. 1. Definirea problemei În prezent, peste cinci milioane de tineri cu vârste sub 25 de ani din UE nu își pot găsi un loc de muncă: în anumite state membre, rata șomajului în rândul tinerilor depășește 50%. În acest context, creșterea accesului tinerilor la piața forței de muncă și facilitarea trecerii de la educație la muncă este o prioritate de vârf pentru UE. Stagiile – definite ca reprezentând o perioadă limitată de practică profesională petrecută în cadrul unei întreprinderi, al unui organism public sau al unei instituții fără scop lucrativ de către studenți sau tineri care și-au încheiat de curând studiile, în scopul de a dobândi o experiență practică de valoare într-un mediu profesional, înainte de ocuparea unui loc de muncă obișnuit – pot juca un rol fundamental în acest context. Stagiile pot constitui o posibilă bază de pornire către cariere profesionale mai productive, pot favoriza crearea de locuri de muncă durabile, pot reduce șomajul în rândul tinerilor și, în cele din urmă, pot contribui la creșterea ratei de ocupare a forței de muncă – unul dintre obiectivele principale ale strategiei Europa 2020. Totuși, este necesar să se remarce faptul că, spre deosebire de ucenicii, stagiile nu fac obiectul contractelor de muncă în majoritatea statelor membre, ceea ce înseamnă că ele sunt, în general, mai puțin reglementate. În ciuda faptului că stagiile prezintă o serie de avantaje nu numai pentru stagiari, ci și pentru angajatori și pentru societate în general, instituțiile europene și-au exprimat preocupările privind eficacitatea și calitatea stagiilor. Stagiile pe piața liberă fiind, în special, cel mai puțin reglementate în majoritatea țărilor (în afară de stagiar și de organizația de primire, nicio altă instituție nu intervine în definirea, organizarea și monitorizarea stagiului, a conținutului său pedagogic și a altor condiții – este vorba în general, dar nu exclusiv, de stagii postuniversitare), ele fac obiectul unei atenții speciale În 2010, Parlamentul European a adoptat o rezoluție prin care solicită în mod specific stagii mai bune și mai sigure, precum și o Cartă europeană a calității care să stabilească standarde minime în materie de stagii, pentru a garanta valoarea lor pedagogică și a împiedica exploatarea. În 2011, Comisia Europeană a prevăzut, în cadrul Inițiativei sale privind oportunitățile pentru tineri, lansarea unui cadru de calitate pentru stagii până la sfârșitul anului 2012. În plus, Consiliul European din iunie 2012 a ajuns la concluzia că „este esențial să se abordeze șomajul în rândul tinerilor, în special prin intermediul inițiativelor Comisiei privind garanțiile pentru tineret și cadrul de calitate pentru stagii”. În sfârșit, partenerii sociali intersectoriali europeni (BusinessEurope, UEAPME, CEIP și CES) au convenit să „promoveze contracte de ucenicie și de stagiu mai multe și mai bune” și să „asigure condițiile de muncă adecvate pentru a-i primi și a-i sprijini pe tinerii care intră în lumea întreprinderilor”, drept acțiuni-cheie în cadrul acordului lor cadru din 2010 privind piețele forței de muncă favorabile incluziunii. Probleme legate de calitate Studiile și anchetele indică faptul că problemele de calitate în domeniul stagiilor sunt legate, în principal, de lipsa conținutului pedagogic, de indemnizațiile/remunerațiile inexistente sau insuficiente și de condițiile de lucru nesatisfăcătoare. O altă problemă – legată, în mare măsură, de cele precedente – este reprezentată de mobilitatea scăzută a stagiarilor în interiorul UE. Principalele elemente de calitate identificate în studiul privind stagiile[1] Un stagiu de calitate ar trebui să-i permită stagiarului să dobândească abilități practice adaptate la necesitățile pieței forței de muncă și complementare studiilor sale teoretice, în vederea sporirii capacității sale de inserție profesională. Un stagiu de calitate ar trebui să se bazeze pe un acord între stagiar și organizația de primire. Acordul de stagiu ar trebui să cuprindă următoarele elemente: • Obiective, conținut și monitorizare: stagiile ar trebui să-i permită candidatului să dobândească abilități practice complementare studiilor sale teoretice. Orientările prevăd garantarea conținutului pedagogic prin desemnarea unui supraveghetor sau a unui mentor personal pentru fiecare stagiar în cadrul organizației de primire. • Durata: stagiile pe piața liberă nu ar trebui să depășească, de regulă, 6 luni. Sunt excluse formările profesionale postuniversitare obligatorii în cazul medicilor, al avocaților, al profesorilor și al altor profesii de același tip, deoarece aceste stagii sunt, în general, foarte reglementate. • Remunerarea/compensarea costurilor: dacă există un beneficiu reciproc pentru organizația de primire și pentru stagiar în ceea ce privește transferul de cunoștințe și învățarea, un stagiu neremunerat poate fi justificat. Prin urmare, orientarea privind calitatea ar trebui doar să indice faptul că acordul scris privind stagiul trebuie să specifice în mod clar indemnizațiile sau remunerarea prevăzută, dacă este cazul. • Dispozițiile în materie de securitate socială: dispozițiile în materie de asigurare trebuie să fie clarificate între stagiar și angajator. Ele includ asigurarea de sănătate și asigurarea împotriva accidentelor la locul de muncă. Un conținut de învățare insuficient poate însemna că organizația de primire nu îi furnizează stagiarului (suficiente) sesiuni de învățare pentru a-i explica activitatea sa/operațiunile sale etc. sau că nu îi asigură un mentor. Acest lucru este destul de frecvent în cazul stagiilor în cadrul cărora stagiarii trebuie să efectueze activități de rutină. Un al doilea grup de preocupări se referă la indemnizațiile scăzute sau inexistente. Ancheta Forumului European al Tineretului indică faptul că doar 25% dintre stagiari au primit o remunerație suficientă pentru acoperirea cheltuielilor de subzistență. Lipsa indemnizației suscită preocupări legate de egalitatea de acces și ridică semne de întrebare cu privire la angajatorii care folosesc stagiile ca formă de muncă neremunerată, recurgând la stagiari „mai ieftini” pentru locurile de muncă la nivel începător și/sau pentru alte locuri de muncă vacante, în loc să angajeze personal obișnuit. Cu toate acestea, este important de remarcat faptul că problemele legate de remunerare/indemnizații trebuie abordate la nivel de stat membru sau de către partenerii sociali, deoarece tratatele UE nu oferă un temei juridic pentru o acțiune a UE în acest domeniu (a se vedea, de asemenea, secțiunea 4 – Temeiul juridic și subsidiaritatea). Un al treilea grup de probleme se referă la condițiile de muncă nelegate de indemnizații, cum ar fi programul de lucru prelungit, condițiile de muncă inferioare standardelor, lipsa asigurării de sănătate sau a asigurării împotriva riscurilor profesionale, lipsa de claritate privind regimurile juridice aplicabile, aspectele legate de echitate etc. În sfârșit, un al patrulea grup de probleme care suscită preocupări în ceea ce privește integrarea pieței muncii din UE este mobilitatea scăzută a stagiarilor în interiorul UE. Acest lucru are consecințe negative importante asupra integrării piețelor muncii din UE și îi împiedică pe tinerii care locuiesc în țările în care oferta de stagii este deficitară să beneficieze de oportunități mai bune pe piața unică a UE. 2. Consultarea părților interesate Consultarea publică și consultarea partenerilor sociali europeni Consultarea publică a primit peste 250 de răspunsuri. Sindicatele, ONG-urile, organizațiile de tineret, instituțiile de învățământ, agențiile care participă la organizarea stagiilor transnaționale și cea mai mare parte a respondenților individuali au aprobat, în mare măsură, analiza Comisiei, definirea principalelor elemente ale unor stagii de calitate, definirea problemei și obiectivele și s-au pronunțat, în general, în favoarea unei inițiative a Comisiei în acest domeniu (unele dintre aceste părți interesate au cerut un instrument juridic cu caracter obligatoriu, în timp ce altele au preferat recomandări neobligatorii); organizațiile patronale și camerele de comerț și industrie, deși au recunoscut rolul pozitiv al stagiilor pentru trecerea de la școală la muncă și dobândirea de competențe, au adoptat o atitudine mai sceptică, exprimându-și preocuparea privind capacitatea de a aborda remunerarea și protecția socială în acest context, unele dintre ele punând sub semnul întrebării necesitatea unei inițiative a UE. Organizațiile patronale și statele membre au invocat necesitatea de a păstra cadrul suficient de flexibil pentru a ține cont de diversitatea sistemelor și a practicilor naționale. Opozanții acțiunii UE au susținut că cerințele minime în materie de stagii nu ar trebui să fie stabilite la nivel european, având în vedere lipsa de competență a UE, în special în domeniul remunerării. De asemenea, au fost exprimate preocupări cu privire la faptul că programele de stagii implică proceduri juridice sau administrative excesive, care ar putea descuraja întreprinderile să primească stagiari, privând astfel tinerii de șansa de a dobândi o experiență profesională prețioasă. Opiniile cu privire la amploarea unei eventuale inițiative au fost, de asemenea, variate, în special în ceea ce privește posibilitatea de a limita domeniul de aplicare la stagiile pe „piața liberă”. Răspunsurile la prima fază a consultării partenerilor sociali europeni au confirmat pozițiile expuse mai sus fără să aducă elemente noi. 3. Obiectivele inițiativei Obiectivele generale ale unei inițiative în acest domeniu sunt următoarele: (1) facilitarea trecerii de la educație la muncă Stagiile de calitate contribuie la sporirea capacității de inserție profesională a tinerilor. În calitate de mijloc de intrare pe piața forței de muncă pentru absolvenți, stagiile ar trebui să constituie baze de pornire pentru accesul la un loc de muncă obișnuit, să asigure o creștere rapidă a productivității lucrătorilor și să contribuie la reducerea numărului de locuri de muncă precare. Obiectivul ar trebui să fie, prin urmare, creșterea numărului de stagii de calitate și reducerea numărului de cazuri de calitate precară și a abuzurilor. (2) promovarea mobilității pentru a reduce discrepanțele între cererea și oferta de pe piața europeană a forței de muncă Pentru a reduce șomajul structural, ar trebui favorizată mobilitatea geografică a cursanților și a lucrătorilor în interiorul UE, având în vedere existența unor dezechilibre pronunțate între cererea și oferta de competențe pe piața muncii. Dezvoltarea stagiilor transnaționale reprezintă un instrument esențial pentru atingerea acestui obiectiv. Viitorii stagiari care iau în considerare urmarea unei formări într-un alt stat membru al UE ar trebui să dispună de elemente de referință clare pentru a putea verifica criteriile de calitate și a nu fi descurajați din cauza incertitudinii generate de formalitățile administrative, de preocupările de ordin juridic sau de obligațiile contractuale. În vederea atingerii acestor obiective generale, a fost identificat următorul obiectiv specific: îmbunătățirea calității stagiilor în UE. Obiectivele operaționale ar fi: (1) încurajarea organizațiilor de primire să ofere stagii cu un conținut pedagogic de calitate și condiții de muncă decente, care să constituie o bună bază de pornire pentru intrarea pe piața forței de muncă; (2) creșterea transparenței și a calității informațiilor referitoare la stagiile propuse. 4. Temeiul juridic și subsidiaritatea În conformitate cu articolul 153 din TFUE, Uniunea susține și completează acțiunea statelor membre, printre altele, în domeniul condițiilor de muncă, al securității sociale și al protecției sociale a lucrătorilor, precum și în domeniul integrării persoanelor excluse de pe piața forței de muncă și al luptei împotriva marginalizării sociale. În conformitate cu articolul 153 alineatul (2) litera (b) din TFUE, Parlamentul European și Consiliul pot adopta directive în domeniul ocupării forței de muncă și al politicii sociale. În mod alternativ, în conformitate cu articolul 292 din TFUE, Consiliul poate adopta recomandări pe baza unei propuneri a Comisiei. Conform legislației privind sănătatea și siguranța lucrătorilor, stagiarii și ucenicii intră în domeniul de aplicare al directivelor bazate pe directiva-cadru din 1989, al cărei temei juridic este articolul 153 din TFUE. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că dispozițiile articolului 153 din TFUE nu se aplică remunerațiilor [articolul 153 alineatul (5) din TFUE]. Prin urmare, problemele referitoare la indemnizațiile scăzute ale stagiarilor trebuie să fie abordate la un alt nivel, în special de către statele membre și partenerii sociali. Mobilitatea în domeniul educației și al formării reprezintă un obiectiv central al politicii UE în materie de educație și constituie o parte integrantă a libertății de circulație a persoanelor în temeiul articolului 45 din TFUE (o libertate fundamentală protejată prin tratat). Subsidiaritatea În general, marea diversitate a situațiilor existente în statele membre și preferințele sociale foarte diferite sunt argumente în favoarea unor soluții descentralizate, întrucât acestea pot fi adaptate la necesitățile și preferințele naționale sau chiar locale. Cu toate acestea, în cazul stagiilor, diferențele existente între instituțiile de pe piața muncii nu par să joace un rol major, întrucât natura reclamațiilor și a preocupărilor exprimate este foarte similară peste tot, iar problemele de calitate ale stagiilor sunt frecvente chiar și în statele membre în care situația tinerilor pe piața muncii este mai favorabilă. În plus, o soluție la nivelul UE ar prezenta mai multe avantaje operaționale. (1) Orientările privind calitatea adoptate sau propuse până în prezent sunt, în general, foarte similare, indiferent de organizația care le-a elaborat, ceea ce sugerează faptul că o adaptare a standardelor de calitate la condițiile locale nu este foarte necesară. (2) O soluție la nivelul UE ar prezenta avantaje clare în ceea ce privește mobilitatea stagiarilor în interiorul UE. Tinerii ar accepta mai ușor un stagiu în străinătate dacă standardele sau normele armonizate le-ar permite să știe clar la ce se pot aștepta într-o altă țară. O mai mare mobilitate a stagiarilor ar contribui la realizarea unei piețe a muncii mai integrate în UE, printr-o mai bună corelare între cerere și ofertă și prin crearea de locuri de muncă durabile. (3) Experiența arată că, având în vedere problemele de coordonare, stabilirea unor standarde de calitate recunoscute la nivel internațional poate fi mai rapidă datorită coordonării și sprijinului instituțiilor supranaționale. UE se află în cea mai bună poziție pentru a juca acest rol, întrucât tendința către elaborarea spontană de standarde de calitate internaționale pare slabă sau inexistentă. Prin intermediul unei inițiative în acest sens, UE ar putea sprijini în mod concret statele membre să pună în aplicare orientarea nr. 8 privind ocuparea forței de muncă a strategiei Europa 2020. Furnizarea unor orientări practice statelor membre, care să fie ușor de pus în aplicare la nivel național, pare cu atât mai utilă, având în vedere intensitatea crizei și întârzierile cu care au fost abordate, în trecut, problemele legate de stagii. Această inițiativă este, de asemenea, în conformitate deplină cu spiritul semestrului european. În ciuda cererilor frecvente pentru promovarea stagiilor de calitate, acțiunea statelor membre nu a fost uniformă și cadrul de reglementare a rămas, în general, fragmentar și nesatisfăcător. Abordarea tradițională a strategiei europene privind ocuparea forței de muncă ar putea fi aplicată pentru a incita statele membre să își reformeze programele de stagii, dar cadrul rezultat ar fi mai fragmentat decât cel obținut cu ajutorul unor instrumente precum recomandările sau actele legislative care definesc conținutul programelor de stagii. Această soluție nu ar fi optimă, în special având în vedere necesitatea de a ridica barierele existente în calea mobilității stagiarilor. În sfârșit, o soluție la nivelul UE pare a fi o condiție necesară pentru extinderea EURES la ucenicii și la stagii, astfel cum a solicitat Consiliul European. O astfel de măsură este necesară pentru a preveni riscul ca EURES să ofere sprijin unor stagii de calitate precară, care nu facilitează trecerea de la educație la muncă. 5. Căi de acțiune posibile pentru UE În ceea ce privește autonomia partenerilor sociali, în această fază nu a fost eliminată nicio acțiune sau opțiune posibilă, iar reflecția nu a fost limitată la anumite tipuri de stagii. În funcție de tipurile de stagii, ar putea fi luate măsuri la diferite niveluri, implicând diferiți actori și diferite instrumente. De exemplu, UE ar putea: · să îmbunătățească transparența reglementării referitoare la stagii prin intermediul unor informații mai accesibile, · să încurajeze acțiunea voluntară a părților interesate (organizații de primire, parteneri sociali etc.) pentru a îmbunătăți calitatea stagiilor, de exemplu prin crearea unor etichete de calitate, · să lanseze acțiuni în cadrul strategiei europene privind ocuparea forței de muncă pentru a încuraja statele membre să amelioreze calitatea stagiilor, · să introducă instrumente fără caracter obligatoriu (recomandări sau orientări) sau · să introducă o legislație obligatorie. Domeniu de aplicare și măsuri Calitatea insuficientă a ofertei pieței poate fi combătută, în general, în două moduri: fie îmbunătățind calitatea și disponibilitatea informațiilor pe piață, fie impunând standarde de calitate. Fiecare dintre aceste abordări ar putea spori eficacitatea stagiilor în ceea ce privește garantarea unei bune treceri de la educație la ocuparea unui loc de muncă. În cele ce urmează, sunt examinate o serie de măsuri bazate pe una dintre cele două abordări. Stagiile pe piața liberă par să constituie un obiect evident pentru inițiative, însă există alternative: domeniul de aplicare al măsurilor ar putea fi limitat, de exemplu, la stagiile transfrontaliere sau la stagiile cu o durată mai mare de trei luni. Partenerii sociali ar putea lua în considerare una sau mai multe dintre măsurile prezentate mai jos, care necesită niveluri diferite de implicare a instituțiilor UE. Mai multe dintre aceste măsuri ar putea fi combinate între ele. În această fază, analiza impactului are doar o valoare orientativă și va fi dezvoltată mai pe larg în cadrul unei viitoare evaluări a impactului. i) Nicio inițiativă la nivelul UE (scenariul de bază) Descriere: Comisia va continua să urmărească obiectivul de a îmbunătăți mobilitatea tinerilor și trecerea lor către piața muncii, fără niciun instrument/mecanism specific dedicat stagiilor. Studiul privind stagiile oferă o primă vedere de ansamblu asupra dispozițiilor în materie de stagii existente în statele membre și stabilește bazele pentru o mai mare transparență a dispozițiilor respective. Discuție: Deși este posibil să existe alte inițiative la nivel național destinate îmbunătățirii calității stagiilor, proporția globală a stagiilor de calitate precară ar putea spori cu ușurință: criza poate determina întreprinderile să reducă numărul de noi angajări, acesta constituind unul dintre principalele motive pentru care oferă stagii de calitate, iar persoanele nou-venite pe piața forței de muncă își pot reduce nivelul așteptărilor în consecință. ii) Crearea unui site internet informativ Descriere: Crearea unui site internet cu informații globale referitoare la stagii (care să conțină informații actualizate în permanență privind condițiile de stagiu și cadrul juridic din fiecare stat membru) ar reprezenta o abordare fără caracter normativ, destinată creșterii gradului de disponibilitate a informațiilor generale referitoare la stagii. Ca opțiune mai îndrăzneață, site-ul internet le-ar putea permite stagiarilor, de asemenea, să introducă un comentariu cu privire la experiența lor de stagiu personală în cadrul unei organizații de primire, caz în care informațiile furnizate nu ar mai fi de ordin pur general, ci specific. Discuție: Un site internet bine conceput și ușor de utilizat ar permite un acces mai ușor la informațiile privind legislația națională în materie de stagii și disponibilitatea diferitelor tipuri de stagii în statele membre. Astfel, ar putea fi reduse costurile de căutare pentru stagiari, ar putea fi îmbunătățită corespondența între ofertă și cerere și ar putea avea loc, de asemenea, un efect pozitiv în sensul creșterii disponibilității candidaților pentru stagiile transnaționale. Această soluție nu presupune niciun cost de punere în conformitate pentru statele membre sau pentru organizațiile de primire, dar ar avea un impact asupra bugetului organizației care ar gestiona site-ul internet respectiv. Acest instrument abordează parțial problema lipsei de informații (și anume a lipsei de informații generale referitoare la standarde), dar nu furnizează informații privind calitatea stagiilor specifice propuse. În consecință, impactul acestei opțiuni asupra calității stagiilor, deși este pozitiv, rămâne modest. În schimb, opțiunea de a le permite stagiarilor să evalueze sau să noteze experiența lor de stagiu ar putea deveni un stimulent puternic pentru organizațiile de primire pentru a îmbunătăți calitatea stagiilor propuse, deoarece comentariile care menționează calitatea condițiilor de stagiu oferite ar avea un impact pozitiv asupra reputației lor. iii) O etichetă de calitate pentru stagii Descriere: Un set de principii de calitate pentru stagii ar putea fi elaborat în cooperare cu partenerii sociali, specificând orientările minime în materie de calitate privind forma și conținutul pedagogic al stagiului (a se vedea elementele de calitate identificate în studiul privind stagiile). Întreprinderile, instituțiile de învățământ, serviciile de ocupare a forței de muncă și/sau alți actori relevanți ar putea să se angajeze în mod voluntar să respecte orientările stabilite pentru stagiari și să beneficieze, în schimb, de o denumire de tipul „stagii echitabile”. Eticheta de calitate pentru stagii ar putea include, de asemenea, un angajament al organizației de primire privind acordarea remunerației și a unei protecții sociale. În plus, este posibil să se lanseze o etichetă de calitate specifică anumitor sectoare. Pentru a reduce la minimum costurile de punere în conformitate, eticheta de calitate ar putea fi acordată tuturor organizațiilor care se angajează să respecte principiile de calitate, fără a necesita inspecții sau controale anticipate. Un anumit număr de plângeri justificate în mod corespunzător ar putea conduce la retragerea etichetei respective. Cu o organizare atât de simplă, eticheta ar putea fi gestionată de întreprinderile vizate sau de un mic organism extern. Discuție: Această soluție poate încuraja și orienta organizațiile de primire, furnizând o referință în materie de calitate și, datorită caracterului său voluntar, poate fi considerată o măsură rezonabilă pentru organizațiile de primire. Într-o anumită măsură, această opțiune reprezintă un stimulent pozitiv, având în vedere că unul dintre motivele pentru care organizațiile oferă stagii este dorința de a-și îmbunătăți reputația, obiectiv care poate fi atins cu ajutorul unei etichete de calitate. Această opțiune ar putea, de asemenea, să favorizeze stagiile transnaționale. Caracterul voluntar al angajamentului pare să garanteze faptul că sarcina legată de punerea în conformitate ar fi acceptabilă pentru întreprinderi. Totuși, există riscul ca doar câteva organizații să solicite eticheta respectivă, în special deoarece cererea actuală de stagii este superioară ofertei. În plus, există probabilitatea ca o mare parte a organizațiilor care solicită eticheta să ofere deja stagii de calitate. iv) Cadrul european de calitate pentru stagii Descriere: Această măsură ar consta într-un acord al partenerilor sociali sau într-o propunere a Comisiei referitoare la elementele de calitate, pe care statele membre ar urma să o transpună în practica națională și/sau în legislația internă. Cadrul de calitate ar putea include elementele enumerate în studiul privind stagiile, furnizându-le stagiarilor indicații clare privind obiectivele, conținutul și monitorizarea stagiului, durata sa și indemnizația și protecția socială oferite. Discuție: Avantajul acestei abordări este faptul că respectivul cadru de calitate ar fi același în toate statele membre (care l-ar adopta). Prin urmare, el ar aborda impactul negativ al diversității reglementărilor asupra dezvoltării mobilității internaționale. Elementele identificate în studiu ar putea fi completate cu o limitare a stagiilor succesive și/sau cu o cerință de declarare a stagiilor. În anumite state membre au fost adoptate măsuri similare. Limitarea numărului de stagii efectuate de aceeași persoană în cadrul aceleiași organizații sau, în mod mai ambițios, stabilirea obligației pentru organizațiile de primire de a angaja, pe termen mediu, un anumit procent (limitat) din stagiarii pe care îi primesc ar permite abordarea problemei tinerilor obligați să efectueze mai multe stagii înainte de găsirea unui loc de muncă obișnuit. În UE există deja instrumente similare unui cadru de calitate (de exemplu, Code of Best Practice for Quality Internships – codul de bune practici pentru stagii de calitate – în Regatul Unit). În general, se poate preconiza că, pe termen mediu, un cadru de calitate adoptat la nivel european și național ar genera o îmbunătățire rezonabilă a calității și a transparenței stagiilor. O limitare a numărului stagiilor succesive ar putea reduce în mod eficace riscul de înlocuire a salariaților de către stagiari. În plus, obligația de a declara stagiile ar permite stabilirea unor statistici mai complete și ar garanta o mai bună respectare a drepturilor. În ceea ce privește impactul asupra ofertei de stagii, această opțiune ar prezenta riscul ca, în viitor, anumiți angajatori să nu mai propună stagii, cel mai probabil deoarece își vor fi dat seama că stagiile oferite până în prezent nu au fost de calitate. Deși majoritatea costurilor acestei opțiuni ar trebui să fie suportate de organizațiile de primire, costurile de punere în conformitate ar fi legate, în principal, de garantarea unui conținut pedagogic adecvat. Organizațiile de primire care furnizează deja un conținut pedagogic ar trebui doar să îl oficializeze, prin enumerarea scrisă a obiectivelor pedagogice și a altor aspecte importante ale stagiului. Prin urmare, este posibil să se limiteze în mod considerabil riscul de reducere a numărului de stagii propuse, dacă întreprinderile sunt informate că volumul de muncă suplimentar pentru întreprinderile care se conformează este rezonabil. O întrebare importantă rămâne, totuși, legată de eficacitatea impactului asupra stagiilor de calitate precară, întrucât soluțiile normative ar putea fi mai puțin eficace în statele membre în care mecanismele de aplicare sunt mai slabe. În ceea ce privește proporționalitatea, cadrul de calitate pentru stagii poate contribui la atingerea obiectivelor stabilite și o acțiune la nivelul UE nu este disproporționată. 6. Rezumat final Opțiunile și subopțiunile prezentate mai sus ar putea fi combinate între ele în diferite moduri. Tabelul următor rezumă căile de acțiune posibile prezentate mai sus în ceea ce privește efectele posibile și costurile de punere în conformitate. Opțiunea || Soluție voluntară (V)/neobligatorie (NO)/reglementară ® || Impactul potențial asupra calității stagiului || Impactul asupra cererii de stagii (N: naționale – TN: transnaționale) || Impactul asupra costurilor de punere în conformitate pentru întreprinderi = impactul asupra ofertei de stagii || Impactul asupra costurilor de punere în conformitate pentru IMM‑uri || Soluție flexibilă Site internet informativ pentru stagiari || nu este cazul || 0 || N: 0 TN: + || 0 || 0 || Da Etichetă de calitate || V/NO || 0/+ || N: + TN: ++ || 0 || 0 || Destul de flexibilă Etichetă de calitate + remunerare || V/NO || 0/+ || N: + TN: ++/+++ || 0/(-) || 0(-) || Destul de flexibilă Cadru de calitate pentru stagii (CCS) || ® || ++ || N: ++ TN: ++/+++ || 0/(-) || -/-- || Nu CCS pentru stagii de lungă durată, transnaționale || ® || +/++ || N: ++ TN: ++/+++ || 0/(-) || -/-- || Nu Legendă: 0 : impact nul sau neglijabil (+) / (-) : impact ușor pozitiv (negativ), dar nesigur + / -: impact pozitiv/negativ posibil ++ / -- : impact pozitiv/negativ probabil +++/--- : impact pozitiv/negativ foarte probabil [1] Studiu privind o imagine de ansamblu cuprinzătoare referitoare la dispozițiile în materie de stagii din statele membre ale UE, Comisia Europeană (2012), denumit în continuare „studiul privind stagiile”.