LISTA ACRONIMELOR

ECA : Curtea de Conturi Europeană

FED : Fondul european de dezvoltare

FSE : Fondul social european

FSUE : Fondul de solidaritate al Uniunii Europene

GAL : Grup de acțiune locală

MEDA : "Mesures D’Accompagnement" (Măsuri de însoțire): instrumentul financiar al parteneriatului euromediteranean

PC : Program-cadru

RAD : Recommendations, Actions, Discharge (Recomandări, acțiuni, descărcarea de gestiune)

SMART : Specific, Measurable, Achievable, Relevant, Timely (precise, măsurabile, realizabile, relevante și determinate în timp)

SINTEZĂ

I. Acest raport prezintă rezultatele celei de a doua examinări de către Curte a modului în care Comisia pune în aplicare recomandările pe care Curtea le-a formulat în cadrul unor rapoarte speciale anterioare.

II. Întrebarea generală adresată în cadrul acestei examinări a fost următoarea: este adecvat modul în care Comisia pune în aplicare recomandările de audit formulate de Curte în cadrul rapoartelor speciale ale acesteia? Pentru a răspunde la această întrebare, s-au formulat alte două întrebări subordonate celei dintâi: a elaborat Comisia orientări și proceduri corespunzătoare pentru activitățile de punere în aplicare a recomandărilor și dispune aceasta de informații de gestiune adecvate și fiabile cu privire la recomandările de audit și la stadiul punerii lor în aplicare?

III. Examinarea Curții a inclus o analiză a modului în care Comisia a pus în aplicare un eșantion de 62 de recomandări formulate în zece rapoarte speciale publicate de Curte în perioada 2006-2010. Curtea a analizat stadiul actual al punerii în aplicare a recomandărilor din acest eșantion, precum și propriile informații de gestiune de care dispune Comisia cu privire la stadiul punerii în aplicare a acestor recomandări. De asemenea, Curtea a examinat procedurile relevante din cadrul direcțiilor generale și a procedat la o analiză a manualelor, a orientărilor, a planurilor și a rapoartelor publicate, punând un accent special pe cele legate de aplicația informatică RAD a Comisiei (Recommendations, Actions, Discharge - Recomandări, acțiuni, descărcarea de gestiune). Aplicația RAD este un instrument informatic utilizat de Comisie cu scopul de a urmări punerea în aplicare a recomandărilor formulate de Curte în urma auditurilor sale, precum și a solicitărilor înaintate de autoritatea responsabilă de descărcarea de gestiune în contextul procedurii de descărcare de gestiune.

IV. Pe baza examinării pe care a realizat-o, Curtea concluzionează că recomandările sale sunt puse în aplicare într-un mod adecvat de către Comisie. Astfel, examinarea eșantionului de recomandări a demonstrat că Comisia a pus în aplicare 83 % din recomandările Curții, fie integral, fie în majoritatea privințelor, fapt care a contribuit la îmbunătățirea gestiunii financiare într-un număr de domenii ale bugetului UE.

V. Curtea a concluzionat, de asemenea, că, la nivelul Comisiei, există orientări și proceduri corespunzătoare referitoare la activitățile acesteia de punere în aplicare a recomandărilor.

VI. Nu în ultimul rând, examinarea de către Curte a aplicației informatice RAD a indicat că aceasta conține informații de gestiune cu privire la recomandările de audit formulate în rapoartele speciale publicate de Curte începând cu 2008. Curtea concluzionează totuși că aplicația RAD nu garantează că Comisia dispune de informații de gestiune adecvate și fiabile cu privire la stadiul punerii în aplicare a recomandărilor care au fost aplicate doar parțial. Această situație este cauzată de natura absolută a categoriilor la care recurge Comisia pentru a înregistra stadiul punerii în aplicare a recomandărilor.

VII. Curtea recomandă deci Comisiei să adapteze aplicația RAD astfel încât aceasta să poată reflecta mai bine recomandările care au fost puse în aplicare doar parțial.

INTRODUCERE

1. Conform standardelor internaționale de audit, urmărirea situației acțiunilor întreprinse în urma rapoartelor de audit reprezintă etapa finală din ciclul de audit al performanței, ciclu care cuprinde planificarea, executarea și urmărirea [1]. Urmărirea acțiunilor întreprinse ca răspuns la rapoartele elaborate în urma auditurilor performanței efectuate de Curte constituie un element indispensabil în ciclul răspunderii de gestiune și încurajează punerea în aplicare eficace de către Comisie a recomandărilor formulate în aceste rapoarte.

2. Primul raport privind situația acțiunilor întreprinse în urma rapoartelor speciale a fost publicat de Curte în 2012 (Raportul special nr. 19/2012). În cadrul raportului respectiv, Curtea a remarcat că este necesar să se consolideze modul în care Comisia pune în aplicare recomandările pe care le formulează Curtea în urma auditurilor sale.

3. Prezentul raport prezintă rezultatele celei de a doua examinări de către Curte a modului în care Comisia pune în aplicare recomandările formulate de Curte în cadrul unor rapoarte speciale anterioare.

SFERĂ ȘI ABORDARE

4. Examinarea pe care o întreprinde Curtea în prezent cu privire la modul în care Comisia dă curs recomandărilor de audit are la bază o examinare a sistemului care a fost efectuată în 2011 de către structurile de audit intern ale Comisiei. Concluzia examinării realizate de aceste structuri de audit intern a fost că sistemele de control intern instituite în fiecare dintre direcțiile generale din care făcea parte structura în cauză furnizau o asigurare rezonabilă privind punerea în aplicare a recomandărilor formulate de Curte. Cu toate acestea, structurile de audit intern au identificat și o serie de probleme care trebuiau să fie remediate și au recomandat perfecționarea funcționalităților și a posibilităților de raportare care există în baza de date RAD.

5. Întrebarea generală ridicată în cadrul examinării întreprinse de Curte este:

Este adecvat modul în care Comisia pune în aplicare recomandările de audit formulate de Curte în cadrul rapoartelor speciale ale acesteia?

Pentru a răspunde la această întrebare, s-au formulat alte două întrebări subordonate celei dintâi:

A elaborat Comisia orientări și proceduri corespunzătoare pentru activitățile de punere în aplicare a recomandărilor?

Dispune Comisia de informații de gestiune adecvate și fiabile cu privire la recomandările de audit și la stadiul punerii lor în aplicare?

6. Pentru a furniza un răspuns la aceste întrebări, Curtea a evaluat, în intervalul dintre 1 ianuarie și 31 martie 2013, un eșantion de 62 de recomandări de audit din 10 rapoarte speciale publicate de Curte în perioada 2006-2010, cu scopul de a determina dacă recomandările respective au fost puse în aplicare de către Comisie. Elementele incluse în eșantion au fost selectate din rândul unor rapoarte care au fost publicate cu cel puțin doi ani în urmă și ale căror recomandări continuă să prezinte relevanță. Eșantionul a fost utilizat, de asemenea, pentru a verifica dacă informațiile de gestiune de care dispune Comisia cu privire la stadiul punerii în aplicare a acestor recomandări erau adecvate și fiabile. Rapoartele speciale cuprinse în eșantion sunt enumerate în tabelul 1.

7. Curtea recurge la următoarele categorii de clasificare atunci când evaluează stadiul punerii în aplicare a recomandărilor: "pusă în aplicare integral", "pusă în aplicare în majoritatea privințelor", "pusă în aplicare în anumite privințe", "nepusă în aplicare", "nu mai este relevantă" și "nu a putut fi verificată". Curtea consideră că o recomandare este pusă în aplicare integral atunci când Comisia a luat toate măsurile corective rezonabile și proporționale care țin de competența sa și nu mai este necesară remedierea niciunei probleme semnificative. Confirmările privind stadiul punerii în aplicare au fost obținute în cadrul unor interviuri și pe baza documentației justificative existente în cadrul direcțiilor generale relevante, dar nu și pe baza unor informații de la nivelul statelor membre sau al țărilor beneficiare. Scopul examinării este de a identifica ce acțiuni a întreprins Comisia ca reacție la recomandările Curții, fără să se procedeze însă la o evaluare a efectelor acestor acțiuni, întrucât aceasta ar presupune efectuarea unor audituri de urmărire separate și aprofundate în domeniile relevante.

8. Curtea a examinat, de asemenea, procedurile relevante din cadrul direcțiilor generale [2] și a procedat la o analiză a manualelor, a orientărilor, a planurilor și a rapoartelor publicate. Analiza s-a concentrat în special pe aplicația informatică RAD a Comisiei, utilizată pentru înregistrarea și monitorizarea informațiilor privind acțiunile întreprinse de Comisie în vederea punerii în aplicare a recomandărilor.

TABELUL 1

RAPOARTELE SPECIALE URMĂRITE ÎN ACEST RAPORT

Raportul special [1111] | Domeniul bugetar | Numărul recomandărilor de audit analizate [1112] |

Raportul special nr. 8/2006 Cultivarea succesului – Eficacitatea sprijinului oferit de Uniunea Europeană programelor operaționale în favoarea producătorilor de legume și fructe | Agricultură | 9 |

Raportul special nr. 6/2009 Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obiectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate | Agricultură | 8 |

Raportul special nr. 5/2010 Implementarea abordării Leader pentru dezvoltarea rurală | Agricultură | 6 |

Raportul special nr. 3/2008 Fondul de solidaritate al Uniunii Europene: cât de rapid, eficient și flexibil este acesta? | FSUE | 2 |

Raportul special nr. 17/2009 privind acțiunile de formare profesională destinate femeilor și cofinanțate de Fondul social european | Coeziune | 3 |

Raportul special nr. 6/2008 privind ajutorul pentru reabilitare acordat de Comisia Europeană în urma tsunamiului și a uraganului Mitch | Acțiuni externe | 6 |

Raportul special nr. 18/2009 Eficacitatea sprijinului acordat prin FED pentru integrarea economică regională în Africa de Est și în Africa de Vest | Acțiuni externe | 11 |

Raportul special nr. 1/2009 Activitățile bancare din bazinul mediteranean aferente programului MEDA și protocoalelor anterioare | Acțiuni externe | 5 |

Raportul special nr. 5/2009 Gestiunea de trezorerie a Comisiei | Venituri | 7 |

Raportul special nr. 9/2007 Evaluarea programelor-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică (CDT) ale Uniunii Europene – se pot aduce îmbunătățiri abordării Comisiei? | Cercetare | 5 |

Număr total de recomandări | | 62 |

PUNEREA ÎN APLICARE DE CĂTRE COMISIE A CELOR 62 DE RECOMANDĂRI

INTRODUCERE

9. Comisia întreprinde anumite acțiuni pentru a da curs recomandărilor de audit formulate de Curte și solicitărilor înaintate de Parlamentul European și de Consiliu (care constituie împreună autoritatea ce acordă descărcarea de gestiune pentru bugetul Uniunii Europene). În conformitate cu articolul 166 alineatul (2) din Regulamentul financiar, Comisia elaborează un raport anual cu privire la cursul dat solicitărilor menționate anterior, înaintate în cadrul procedurii de acordare a descărcării de gestiune pentru bugetul UE.

10. Această secțiune prezintă rezultatele examinării de către Curte a punerii în aplicare de către Comisie a unui eșantion de 62 de recomandări formulate în zece rapoarte speciale publicate de Curte în perioada 2006-2010. În cadrul acestui exercițiu nu a fost evaluat modul în care sunt prelucrate solicitările înaintate de Consiliu și de Parlament. Anexa I oferă o privire de ansamblu asupra celor 62 de recomandări care fac obiectul analizei Curții, în timp ce anexele II-XI fac un scurt rezumat al auditurilor în cauză, al recomandărilor care au fost formulate, al acțiunilor subsecvente întreprinse de Comisie în vederea punerii în aplicare și al eventualelor probleme care au rămas nesoluționate.

MAREA MAJORITATE A RECOMANDĂRILOR FORMULATE DE CURTE SUNT URMĂRITE șI PUSE ÎN APLICARE ÎNTR-UN MOD ADECVAT DE CĂTRE COMISIE

11. În cazul a trei dintre cele 62 de recomandări examinate de Curte, nu a fost posibilă verificarea acțiunilor de punere în aplicare, întrucât probele necesare nu erau disponibile decât la nivelul țărilor beneficiare, ceea ce nu intra în sfera examinării Curții (a se vedea punctul 7). Trei dintre recomandări nu au fost puse în aplicare de către Comisie (toate trei fiind legate de auditul efectuat cu privire la ajutorul alimentar – anexa III). Alte două recomandări au fost inițial respinse, dar ulterior au fost puse în aplicare integral (o recomandare legată de ajutorul alimentar – anexa III) sau în majoritatea privințelor (o recomandare legată de gestiunea trezoreriei – anexa X).

12. Dintre cele 59 de recomandări pentru care a fost posibilă examinarea, Curtea a constatat că 49 de recomandări (83 %) fuseseră fie puse în aplicare integral, fie puse în aplicare în majoritatea privințelor, și că alte șapte recomandări (12 %) fuseseră puse în aplicare în anumite privințe, în timp ce alte trei (5 %) nu fuseseră puse în aplicare.

EXEMPLE DE PROGRESE REALIZATE șI DE DOMENII ÎN CARE SE MAI POT FACE PROGRESE LA NIVELUL GESTIUNII FINANCIARE

13. S-au constatat progrese precum simplificarea programelor de sprijin și clarificarea procedurilor de acordare a sprijinului sau a granturilor, de exemplu, a criteriilor de eligibilitate, în cazul programului de sprijin pentru fructe și legume al UE (domeniul agriculturii), precum și în cazul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene. În cazul acestuia din urmă, progresele înregistrate la nivelul calității cererilor de intervenție a avut drept rezultat diminuarea numărului de cereri în legătură cu care era necesară solicitarea de informații suplimentare de către Comisie. Și în cazul programelor de formare profesională cofinanțate prin Fondul social european (domeniul coeziunii), s-a observat existența unor orientări mai bune furnizate de Comisie statelor membre cu privire la procedurile de selecție a proiectelor și la includerea unor indicatori de performanță obligatorii. De asemenea, după efectuarea auditului referitor la tsunamiul din Oceanul Indian (domeniul acțiunilor externe), au fost introduse proceduri îmbunătățite de analiză a sustenabilității proiectelor în faza examinării cererii de finanțare. Astfel de progrese pot conduce la o furnizare mai bine direcționată și deci mai eficientă și mai eficace a sprijinului.

14. Pentru monitorizarea implementării și pentru evaluarea rezultatelor programelor și acțiunilor UE, este necesar să se dispună de informații fiabile referitoare la performanță. Au fost observate progrese realizate în această privință în mai multe domenii care au făcut obiectul examinării Curții. În primul rând, deși proiectele de regulamente privind Fondul de coeziune pentru perioada de programare 2014-2020 continuă să fie, în esență, axate pe intrările de resurse, ele cuprind dispoziții care impun o abordare axată pe rezultate mai solidă, care include indicatori de realizări și de rezultate scontate (domeniul coeziunii). În al doilea rând, în ceea ce privește programul de sprijin pentru fructe și legume al UE, a fost ameliorată colectarea datelor de la statele membre grație unor noi linii directoare, modele de formulare și programe informatice puse la dispoziție de Comisie (domeniul agriculturii). Nu în ultimul rând, au fost constatate progrese și la nivelul raportării, al monitorizării și al comunicării în cazul actorilor implicați în furnizarea ajutorului pentru reabilitare după tsunamiul din Oceanul Indian (domeniul acțiunilor externe).

15. Totuși, este necesară asigurarea unei mai bune direcționări a programelor de ajutor prin includerea, în cadrul acestora, a unor obiective SMART [3] și a unor mai buni indicatori privind performanța (domeniul agriculturii). De asemenea, sunt necesare îmbunătățiri în ceea ce privește punerea la dispoziția actorilor responsabili de implementare și de monitorizare a unor informații comparative privind costurile (domeniul acțiunilor externe). Aceste îmbunătățiri ar facilita consolidarea obligației statelor membre și a beneficiarilor de finanțare din partea UE de a răspunde de buna gestiune financiară.

16. O mai bună coordonare a factorilor interesați și ameliorarea consolidării capacităților acestora constituie elemente esențiale pentru asigurarea eficienței și a eficacității fondurilor pe care le acordă UE. În cazul sprijinului acordat prin Fondul european de dezvoltare (FED), s-a remarcat consolidarea eforturilor în vederea realizării unei integrări regionale în Africa cu ajutorul Comisiei. Printre progresele care s-au înregistrat în acest domeniu, se pot enumera o mai bună coordonare între organismele regionale și schimbul de orientări între serviciile centrale ale Comisiei și delegațiile Uniunii Europene localizate în țările partenere. Au fost introduse, de asemenea, mecanisme care să asigure o coordonare mai intensă între Comisie și alte părți interesate care acordă finanțare, cum ar fi Banca Europeană de Investiții (BEI) și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) (domeniul acțiunilor externe).

17. Nu în ultimul rând, consolidarea capacității instituționale care a fost observată în domeniul activităților bancare din bazinul mediteranean și care a fost obținută grație înființării unor unități specializate în cadrul Comisiei (EuropeAid) ar trebui să contribuie la promovarea unor instrumente financiare inovatoare și să asiste în gestionarea acestora (domeniul acțiunilor externe).

EXAMINAREA PROCEDURILOR PRIN CARE COMISIA DĂ CURS RECOMANDĂRILOR

18. Responsabilitatea pentru monitorizarea și coordonarea procesului prin care Comisia dă curs recomandărilor revine Direcției Generale Buget din cadrul Comisiei. În acest scop, toate direcțiile generale utilizează, împreună, o aplicație informatică denumită RAD, în care înregistrează informații de gestiune referitoare la recomandările de audit și la solicitările înaintate în scopul acordării descărcării de gestiune. În baza de date RAD figurează răspunsurile oficiale ale Comisiei la aceste recomandări și solicitări și este indicat stadiul acțiunilor de punere în aplicare întreprinse de diversele direcții generale vizate, cărora le revine responsabilitatea principală pentru implementarea lor.

19. Aplicația RAD, dezvoltată în 2003, a fost concepută ca instrument informatic menit să urmărească punerea în aplicare a recomandărilor formulate de Curte în raportul său anual și a solicitărilor înaintate de autoritatea responsabilă de descărcarea de gestiune în contextul procedurii de descărcare de gestiune. Din 2008, utilizarea aplicației RAD a fost extinsă pentru a include recomandările formulate de Curte în cadrul rapoartelor sale speciale. RAD este un element important în sistemul Comisiei de punere în aplicare a recomandărilor, având rolul, pe de o parte, de instrument în care sunt introduse informații de gestiune ce permit atât Direcției Generale Buget, cât și diverselor direcții generale să monitorizeze acțiunile întreprinse în vederea punerii în aplicare a recomandărilor și a solicitărilor, și, pe de altă parte, de sursă principală de informații pentru elaborarea raportului anual care este înaintat autorității responsabile de descărcarea de gestiune [4].

20. DG Informatică pune la dispoziție sistemul RAD, însă DG Buget este proprietarul sistemului și factorul responsabil de validarea finală a informațiilor înregistrate în aplicație.

COMISIA A ELABORAT ORIENTĂRI șI PROCEDURI CORESPUNZĂTOARE REFERITOARE LA ACTIVITĂțILE SALE DE PUNERE ÎN APLICARE A RECOMANDĂRILOR

21. Curtea a examinat orientările și procedurile stabilite de Comisie pentru activitățile de punere în aplicare a recomandărilor și a remarcat că, în urma observațiilor formulate de structurile de audit intern și a celor formulate în primul raport al Curții de urmărire a situației acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor [5], Comisia a luat măsuri semnificative în vederea consolidării orientărilor oferite și a procedurilor stabilite pentru activitățile de punere în aplicare a recomandărilor. Printre aceste măsuri se numără: ameliorările aduse la nivelul documentării procedurilor instituite; adoptarea unor noi linii directoare pentru planificarea, executarea și monitorizarea activităților de punere în aplicare a recomandărilor, precum și pentru raportarea cu privire la acestea; acordarea priorității pentru punerea în aplicare a recomandărilor/solicitărilor calificate ca fiind "foarte importante" și "critice"; și impunerea obligației direcțiilor generale de a raporta cel puțin anual cu privire la progresele realizate în punerea în aplicare a recomandărilor și a solicitărilor.

22. Una dintre măsurile prevăzute în planul de acțiune elaborat de DG Buget – RAD actions 2013 (Acțiuni privind aplicația RAD pentru 2013) – a constat în actualizarea manualului utilizatorului aplicației. Au fost, de asemenea, demarate alte acțiuni precum cursuri de formare, rapoarte privind respectarea termenelor de punere în aplicare, îmbunătățirea funcțiilor de căutare și corectarea disfuncționalităților din aplicația RAD.

23. Examinarea realizată de Curte a pus în evidență faptul că, în aplicația RAD, sunt instituite proceduri și sunt realizate conexiuni către unitățile responsabile din cadrul direcțiilor generale, precum și că aceste proceduri și conexiuni sunt documentate în mod adecvat. Aceste caracteristici asigură o pistă de audit pentru toate recomandările care sunt introduse în aplicație, furnizând, în egală măsură, informații actualizate privind stadiul punerii lor în aplicare. În urma examinării Curții, s-a constatat de asemenea că DG Buget a instituit proceduri care asigură o separare clară a sarcinilor astfel încât să se garanteze protecția integralității datelor înregistrate în RAD.

APLICAțIA RAD NU GARANTEAZĂ CĂ COMISIA DISPUNE DE INFORMAțII DE GESTIUNE ADECVATE șI FIABILE CU PRIVIRE LA STADIUL PUNERII ÎN APLICARE A RECOMANDĂRILOR CARE AU FOST APLICATE DOAR PARțIAL

24. Curtea a examinat măsura în care erau adecvate și fiabile informațiile disponibile în RAD referitoare la cele 62 de recomandări care au făcut obiectul auditului.

25. Pentru fiecare recomandare de audit și pentru fiecare solicitare înaintată de autoritatea responsabilă de descărcarea de gestiune, aplicația RAD arhivează o serie de date-cheie, printre care prioritatea ei (critică, foarte importantă, importantă, recomandabilă), stadiul punerii ei în aplicare (respinsă, acceptată, anulată și îndeplinită), data finalizării ei (previzionată și efectivă) și reacția oficială a Comisiei în integralitatea sa. În conformitate cu regulile Comisiei, reacția acesteia la recomandările formulate de Curte trebuie să îndeplinească anumite criterii specifice, printre care se numără, în special, cel care stipulează că reacția Comisiei trebuie să precizeze în mod clar care sunt măsurile practice prin care aceasta intenționează să corecteze deficiențele identificate [6].

26. Dintre cele 62 de recomandări incluse în eșantionul Curții, 46 de recomandări au fost introduse în aplicația RAD. Toate cele 16 recomandări care nu au fost înregistrate în RAD se refereau la rapoarte speciale care fuseseră publicate înainte de 2008 (a se vedea punctul 20). Reacția oficială a Comisiei fusese înregistrată în mod corespunzător pentru toate cele 46 de recomandări care erau incluse în RAD. Dintre acestea, 38 de recomandări au fost înregistrate ca fiind "îndeplinite" de către Comisie. În urma analizei realizate de Curte cu privire la documentația justificativă existentă la nivelul direcțiilor generale, a reieșit însă că doar 20 dintre aceste recomandări puteau fi considerate ca fiind puse în aplicare integral.

27. Această discrepanță observată între înregistrările Comisiei și analiza Curții în legătură cu celelalte 18 recomandări se referă la acele situații în care Comisia nu realizase decât o punere în aplicare parțială. Întrucât categoriile utilizate în aplicația RAD nu permit înregistrarea unei puneri în aplicare parțiale, recomandările în cauză sunt înregistrate ca fiind "îndeplinite".

28. Curtea observă că natura absolută a categoriilor la care recurge Comisia pentru a înregistra stadiul punerii în aplicare a recomandărilor are un impact negativ asupra caracterului adecvat și a fiabilității informațiilor furnizate cu privire la recomandările de audit care au fost puse în aplicare doar parțial.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

29. Pe baza examinării pe care a realizat-o cu privire la modul în care Comisia pune în aplicare recomandările formulate în cadrul rapoartelor speciale, Curtea concluzionează că aceste recomandări sunt puse în aplicare într-un mod adecvat de către Comisie.

30. Examinarea realizată de Curte cu privire la punerea în aplicare de către Comisie a unui număr de 62 de recomandări formulate în anumite rapoarte speciale ale Curții relevă faptul că 49 (83 %) dintre recomandările Curții au fost puse în aplicare de Comisie, fie integral, fie în majoritatea privințelor, și că acest lucru a contribuit la îmbunătățirea gestiunii financiare într-un număr de domenii ale bugetului UE (a se vedea punctele 9-17). (A se vedea anexele II-XI).

31. În urma analizei orientărilor și a procedurilor referitoare la activitățile Comisiei de punere în aplicare a recomandărilor, Curtea a constatat că, în general, au fost elaborate orientări și proceduri corespunzătoare (a se vedea punctele 21-23).

32. Examinarea de către Curte a aplicației informatice RAD a indicat că aceasta conține informații de gestiune cu privire la recomandările de audit formulate în rapoartele speciale publicate de Curte începând cu 2008. Curtea concluzionează totuși că aplicația RAD nu garantează faptul că Comisia dispune de informații de gestiune adecvate și fiabile cu privire la stadiul punerii în aplicare a recomandărilor care au fost aplicate doar parțial. Această situație este cauzată de natura absolută a categoriilor la care recurge Comisia pentru a înregistra stadiul punerii în aplicare a recomandărilor (a se vedea punctele 24-28).

RECOMANDARE

Comisia ar trebui să adapteze aplicația RAD astfel încât aceasta să poată reflecta mai bine recomandările care au fost puse în aplicare doar parțial.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera CEAD, condusă de domnul Igors LUDBORŽS, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 17 decembrie 2013.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Președinte

[1] Standardele internaționale de audit ale instituțiilor supreme de audit, ISSAI 3000 și ISSAI 3100.

[2] Procedurile care au fost examinate privesc DG Buget și cinci dintre cele mai mari direcții generale (DG Agricultură și Dezvoltare Rurală, DG Politica Regională și Urbană, DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, DG Dezvoltare și Cooperare – EuropeAid și DG Cercetare și Inovare), cărora le sunt adresate majoritatea recomandărilor Curții.

[1111] Toate rapoartele speciale ale Curții sunt disponibile la adresa: http://eca.europa.eu

[1112] În cazurile în care este necesar, anumite segmente din care sunt formate recomandările, așa cum au fost ele publicate, sunt numerotate ca recomandări separate în cuprinsul prezentului raport, astfel încât să se poată analiza în mod corespunzător acțiunile întreprinse de Comisie și să se asigure o raportare adecvată a acestora (a se vedea anexa I).

[3] Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timely – precise, măsurabile, realizabile, relevante și determinate în timp.

[4] Documentul intitulat "DatabaseDischarge Follow-up, Scope" (Sfera bazei de date pentru urmărirea acțiunilor întreprinse în vederea descărcării de gestiune) afirmă că obiectivele aplicației RAD sunt: dezvoltarea unei aplicații pentru introducerea recomandărilor și pentru crearea și urmărirea planurilor de acțiune, cu scopul de a îndeplini obligația de raportare către Parlamentul European, Consiliu și Curtea de Conturi cu privire la acțiunile întreprinse, nu numai anual, ci și până la închiderea, punerea în aplicare integrală sau anularea recomandărilor.

[5] Raportul special nr. 19/2012 (http://eca.europa.eu).

[6] http://intracomm.ec.testa.eu/budg/rep/external/proced_en.html

--------------------------------------------------

ANEXA I

PRIVIRE DE ANSAMBLU ASUPRA RECOMANDĂRILOR CARE AU FOST EXAMINATE DE CĂTRE CURTE

Raportul special | Recomandarea | Punctele | Pusă în aplicare integral | Pusă în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este relevantă | Nu a putut fi verificată |

În majoritatea privințelor | În anumite privințe |

Raportul special nr. 8/2006 Cultivarea succesului – Eficacitatea sprijinului oferit de Uniunea Europeană programelor operaționale în favoarea producătorilor de legume și fructe (anexa II) | 1 | 94 | x | | | | | |

2 | 95 (i) | | x | | | | |

3 | 95 (ii) | x | | | | | |

4 | 95 (iii) | x | | | | | |

5 | 96 | x | | | | | |

6 | 97 | x | | | | | |

7 | 98 | x | | | | | |

8 | 99 | x | | | | | |

9 | 100 | x | | | | | |

Raportul special nr. 6/2009 Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obiectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate (anexa III) | 1 | 1 | x | | | | | |

2 | 2 | | x | | | | |

3 | 3 | | | | x | | |

4 | 4 | x | | | | | |

5 | 5 | | | | x | | |

6 | 6 | | | x | | | |

7A | 7 | | | x | | | |

7B | 7 | | | | x | | |

Raportul special nr. 5/2010 Implementarea abordării Leader pentru dezvoltarea rurală (anexa IV) | 1 | 1 | | | x | | | |

2 | 2 | | x | | | | |

3 | 3 | | x | | | | |

4 | 4 | | | x | | | |

5 | 5 | | | | | | x |

6 | 6 | | | x | | | |

Raportul special nr. 3/2008 Fondul de solidaritate al Uniunii Europene: cât de rapid, eficient și flexibil este acesta? (anexa V) | 1 | 46 | x | | | | | |

2 | 47 | x | | | | | |

Raportul special nr. 17/2009 privind acțiunile de formare profesională destinate femeilor și cofinanțate de Fondul social european (anexa VI) | 1 | 50 (a) | | | x | | | |

2 | 50 (b) | | x | | | | |

3 | 53 | | | x | | | |

Raportul special nr. 6/2008 privind ajutorul pentru reabilitare acordat de Comisia Europeană în urma tsunamiului și a uraganului Mitch (anexa VII) | 1 | 1 | x | | | | | |

2 | 2 | x | | | | | |

3 | 3 | | x | | | | |

4 | 4 | | x | | | | |

5 | 5 | x | | | | | |

6 | 6 | x | | | | | |

Raportul special nr. 18/2009 Eficacitatea sprijinului acordat prin FED pentru integrarea economică regională în Africa de Est și în Africa de Vest (anexa VIII) | 1 | 1 | | x | | | | |

2 | 2 | | x | | | | |

3 | 3 | x | | | | | |

4 | 4.1 | x | | | | | |

5 | 4.2 | x | | | | | |

6 | 4.3 | | | | | | x |

7 | 4.4 | x | | | | | |

8 | 5.1 | x | | | | | |

9 | 5.2 | | x | | | | |

10 | 6.1 | | x | | | | |

11 | 6.2 | | | | | | x |

Raportul special nr. 1/2009 Activitățile bancare din bazinul mediteranean aferente programului MEDA și protocoalelor anterioare (anexa IX) | 1 | 45 (a) | x | | | | | |

2 | 45 (b) | x | | | | | |

3 | 45 (c) | x | | | | | |

4 | 46 | x | | | | | |

5 | 49 | x | | | | | |

Raportul special nr. 5/2009 Gestiunea de trezorerie a Comisiei (anexa X) | 1 | 43, 1.1 | | x | | | | |

2 | 43, 1.2 | x | | | | | |

3 | 47, 2.1 | x | | | | | |

4 | 47, 2.2 | x | | | | | |

5 | 47, 2.3 | | x | | | | |

6 | 47, 2.4 | x | | | | | |

7 | 19 | x | | | | | |

Raportul special nr. 9/2007 Evaluarea programelor-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică (CDT) ale Uniunii Europene – se pot aduce îmbunătățiri abordării Comisiei? (anexa XI) | 1 | V (i) | x | | | | | |

2 | V (ii) | | x | | | | |

3 | V (iii) | x | | | | | |

4 | V (iv) | x | | | | | |

5 | V (v) | x | | | | | |

TOTAL | 62 | | 35 | 14 | 7 | 3 | 0 | 3 |

--------------------------------------------------

ANEXA II

AGRICULTURĂ: SPRIJINUL OFERIT PROGRAMELOR OPERAȚIONALE ÎN FAVOAREA PRODUCĂTORILOR DE FRUCTE ȘI LEGUME

1. Raportul special nr. 8/2006 privea eficacitatea sprijinului oferit de Uniunea Europeană programelor operaționale în favoarea producătorilor de fructe și legume.

2. "Din 1996, UE oferă sprijin cu scopul de a acoperi 50 % din costurile măsurilor pe care le iau cultivatorii de fructe și legume, printre altele pentru a ameliora calitatea produselor, pentru a reduce costurile de producție și pentru a îmbunătăți practicile în materie de mediu. Sprijinul este disponibil doar pentru grupurile de cultivatori care își comercializează în mod colectiv produsele în cadrul unor organizații ale producătorilor. Statele membre sunt responsabile de aprobarea programelor operaționale în cadrul cărora sunt prevăzute măsuri propuse de organizațiile producătorilor, precum și de plata sprijinului. În 2004, sprijinul plătit s-a ridicat la 500 de milioane de euro."

(Sursa: Nota informativă ECA/06/21)

3. Curtea a auditat eficacitatea acestei scheme de sprijin în principal bazându-se pe un eșantion aleatoriu de 104 măsuri din cadrul a 30 de programe operaționale finalizate din opt state membre, precum și pe o examinare a procedurilor statelor membre și ale Comisiei și pe o analiză a datelor Comisiei.

Recomandările Curții

4. Curtea recomandă Comisiei să simplifice schema de sprijin în favoarea programelor operaționale și să îi sporească eficacitatea prin:

(1) prezentarea unor propuneri noi care să se bazeze pe rezultatele evaluării;

(2) clarificarea criteriilor pentru cheltuielile eligibile și eliminarea cerințelor referitoare la programare;

(3) revizuirea obiectivelor stabilite pentru programele operaționale și a listelor de eligibilitate;

(4) alinierea procedurilor și a normelor privind eligibilitatea cheltuielilor prevăzute de această schemă la cele care sunt stabilite pentru măsurile de investiții din cadrul dezvoltării rurale;

(5) sporirea calității colectării datelor privind programele operaționale și organizațiile producătorilor, punând accentul pe câțiva indicatori-cheie;

(6) o mai bună înțelegere a motivelor care determină lipsa de progrese în ceea ce privește concentrarea ofertei în cadrul organizațiilor de producători;

(7) o mai bună direcționare a politicii astfel încât să se îndeplinească obiectivele generale de concentrare și adaptare;

(8) ridicarea întrebării dacă beneficiile obținute de această politică prin concentrarea ofertei sunt suficiente pentru a compensa inegalitățile cauzate de limitarea acordării sprijinului doar pentru organizațiile de producători și

(9) reanalizarea mecanismului de sprijinire a cultivatorilor de fructe și legume din UE.

Punerea în aplicare a recomandărilor Curții

5. Dintre cele nouă recomandări ale Curții, opt au fost puse în aplicare integral (recomandările 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8 și 9), iar una (recomandarea 2) a fost pusă în aplicare în majoritatea privințelor.

Principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale

SIMPLIFICAREA șI SPORIREA EFICACITĂțII SCHEMEI DE SPRIJIN

6. Printre principalele îmbunătățiri înregistrate, se numără simplificarea schemei de sprijin prin următoarele măsuri:

(1) înlocuirea cu un singur regulament a multiplelor regulamente de punere în aplicare,

(2) abolirea sprijinului acordat pentru prelucrare,

(3) direcționarea în integralitate a sprijinului către organizațiile producătorilor de produse proaspete sau de produse proaspete destinate prelucrării,

(4) includerea sectorului fructelor și legumelor în schema de plată unică și

(5) sporirea eficacității schemei de sprijin în favoarea programelor operaționale, prin consolidarea concentrării ofertei provenite de la organizațiile de producători.

7. Atunci când are loc aprobarea unui program operațional, sunt luate în considerare, în prezent, strategia națională și măsurile destinate să soluționeze problema supracompensării. De asemenea, Comisia a clarificat criteriile de eligibilitate care trebuie stabilite cu privire la cheltuieli în programele operaționale.

8. Cu toate acestea, deși rata medie de înscriere în organizațiile de producători a înregistrat o creștere constantă, atingând, în 2010, nivelul de 43 % (UE-27), ea se situează în continuare sub ținta de 60 % stabilită de organizarea comună a pieței cu ocazia reformei din 2007.

CONSOLIDAREA PROGRAMĂRII, A MONITORIZĂRII șI A EVALUĂRII

9. Comisia a introdus un număr de instrumente noi destinate să sporească atractivitatea sprijinului:

(1) grupurile de producători s-au bucurat de succes în noile state membre ale UE, în special în Polonia;

(2) noile măsuri de prevenire și de gestionare a crizelor (recoltarea înainte de coacere și nerecoltarea) s-au dovedit a fi eficiente în timpul crizei E. coli din 2011;

(3) asigurarea recoltei este din ce în ce mai populară ca instrument prețios menit să prevină pierderile de venituri;

(4) cota care le revine organizațiilor (mai precis, procentul din oferta de pe piață care este furnizat de organizațiile de producători) în UE a crescut cu 10 % din 2007.

10. Comisia a menținut o anumită consecvență în programele operaționale din domeniul dezvoltării rurale, asigurându-se că statele membre realizează o alocare eficace a resurselor între sectoare și între diversele priorități.

11. De asemenea, Comisia a elaborat linii directoare, modele de formulare și programe informatice în vederea colectării de date în scopul monitorizării eficacității schemei de sprijin și a utilizat rezultatele evaluării din 2008 și studiile ulterioare pentru a determina dacă sprijinul în favoarea programelor operaționale generează un câștig real din punctul de vedere al consolidării puterii de negociere a fermierilor. Cu toate acestea, mai rămân progrese de realizat în ceea ce privește sporirea atractivității înscrierii în organizațiile de producători.

--------------------------------------------------

ANEXA III

AGRICULTURĂ: AJUTORUL ALIMENTAR PENTRU PERSOANELE DEFAVORIZATE

1. Raportul special nr. 6/2009 privea ajutorul alimentar furnizat pentru persoanele defavorizate.

2. "În urma temperaturilor deosebit de scăzute din iarna 1986/1987, Comunitatea a adoptat un program de furnizare gratuită de produse agricole disponibile în stocurile sale de intervenție către organizații caritabile, în vederea distribuției către persoanele aflate în situație de necesitate. Măsura a generat reacții pozitive la scară largă, fiind aplicată și în prezent. Programul are două obiective principale: un obiectiv social (realizarea unei contribuții semnificative în ceea ce privește situația celor mai defavorizați cetățeni) și un obiectiv legat de piață (stabilizarea piețelor de produse agricole prin reducerea stocurilor de intervenție). Participarea statelor membre în cadrul programului este voluntară. Bugetul alocat a crescut de la 307 milioane de euro în 2008 la 500 de milioane de euro în 2009, pentru cele 18 state membre participante."

(Sursa: Nota informativă ECA/09/51)

3. În contextul unei piețe și al unei situații sociale aflate în schimbare, Curtea a auditat buna gestiune financiară a programului în perioada 2005-2008 și implementarea acestuia în patru state membre (Spania, Franța, Italia și Polonia), cărora le-a revenit cea mai mare parte a resurselor financiare comunitare.

Recomandările Curții

4. Curtea a recomandat Comisiei:

(1) să analizeze în ce măsură este oportun să se continue finanțarea unei asemenea măsuri în cadrul politicii agricole comune;

(2) să încurajeze statele membre să integreze programul în cadrul de politici sociale și să îmbunătățească coordonarea și cooperarea cu alți actori-cheie din domeniul acțiunilor sociale;

(3) să definească priorități în vederea selectării destinatarilor și a intermediarilor ajutorului;

(4) să reanalizeze reglementările prin care se impun restricții referitoare la gama de produse alimentare destinate distribuției;

(5) să analizeze posibilitatea introducerii unui nivel de standardizare;

(6) să încurajeze statele membre în direcția elaborării de obiective precise, măsurabile, realizabile, relevante și determinate în timp (obiective SMART) pentru implementarea programului și

(7) să mărească gradul de deschidere a concurenței și să asigure obținerea celor mai bune prețuri de pe piață:

(a) printr-o definire mai bună a temeiului juridic și a normelor de aplicare referitoare la achiziția produselor alimentare pentru persoanele defavorizate. În plus,

(b) mecanismele de troc ar trebui sistate.

Punerea în aplicare a recomandărilor Curții

5. Comisia a pus în aplicare integral două recomandări (1 și 4), o recomandare a fost pusă în aplicare în majoritatea privințelor (recomandarea 2), două au fost puse în aplicare doar în anumite privințe [recomandările 6 și 7(a)] și trei nu au fost puse în aplicare [recomandările 3, 5 și 7(b)].

Principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale

FINANțAREA VA PROVENI ÎN VIITOR DE LA COEZIUNE, ÎNLOCUIND FINANțAREA CARE ERA ACORDATĂ PRIN PAC (POLITICA AGRICOLĂ COMUNĂ)

6. Regulamentul (UE) nr. 121/2012 [1] a adus modificări actualului program de distribuire de produse alimentare, prevăzând de asemenea un interval pentru eliminarea treptată a acestuia. Intervalul prevăzut pentru eliminarea programului ia sfârșit la încheierea planului anual pe 2013, moment în care programul va fi încetat.

7. Propunerea de regulament [COM(2012) 617 final din 24 octombrie 2012] instituie, pentru perioada 2014-2020, Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane, care va completa instrumentele de coeziune existente, în special Fondul social european.

AMPLIFICAREA SINERGIEI

8. În cadrul programului actual, DG Agricultură și Dezvoltare Rurală a prezentat o "Foaie de parcurs pentru adoptarea modificării planului din 2012 de distribuire de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate" [Roadmap for adopting the amendment of the 2012 Food distribution plan for the Most Deprived Persons (MDP)], iar Comisia a publicat, în martie 2012, orientări suplimentare privind punerea în aplicare, care se adresează statelor membre.

9. În cadrul noii propuneri, COM(2012) 617, va fi prevăzută obligația organizațiilor de caritate care furnizează produse alimentare și de alt tip persoanelor celor mai defavorizate de a desfășura, în plus, activități care să vizeze reintegrarea socială a persoanelor asistate. Această propunere este încă în curs de adoptare de către organele legislative ale UE.

MĂSURAREA IMPACTULUI MĂSURII

10. Cu toate acestea, Comisia nu a luat măsuri suplimentare pentru a asigura o mai bună direcționare a programului (recomandarea 3) și pentru a consolida modul în care se dă seamă pentru ajutorul alimentar primit, invocând argumentul că statele membre sunt mai în măsură să întreprindă aceste acțiuni. De asemenea, Comisia a respins recomandarea (5) de a se introduce un anumit grad de standardizare a programelor, întrucât aceasta ar reduce flexibilitatea în programare. Încă nu au fost elaborate obiective SMART și nici indicatori de performanță care să le însoțească sau orientări obligatorii destinate statelor membre cu privire la punerea în aplicare. În plus, este în continuare necesar să se procedeze la reexaminarea sistemului de raportare cu privire la program, cu scopul de a îmbunătăți informațiile de gestiune aflate la dispoziția Comisiei în urma modificării normelor de aplicare.

11. Comisia a întreprins o serie de acțiuni corective limitate, însă persistă următoarele deficiențe:

(1) dat fiind că directiva privind achizițiile nu este în toate cazurile foarte bine transpusă în statele membre, procedurile nu garantează accesul egal pentru toți operatorii din cadrul UE și nici nu asigură obținerea celor mai bune condiții și a celor mai bune prețuri;

(2) întrucât Comisia nu a dat curs recomandării [7(b)] de a sista mecanismele de troc care utilizau stocurile de intervenție, persistă riscul ca aceste mecanisme să nu aibă întotdeauna un bun raport costuri-beneficii.

[1] Regulamentul (UE) nr. 121/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 februarie 2012 de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului în ceea ce privește distribuirea de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune (JO L 44, 16.2.2012, p. 1).

--------------------------------------------------

ANEXA IV

AGRICULTURĂ: IMPLEMENTAREA ABORDĂRII LEADER

1. Raportul special nr. 5/2010 privea implementarea abordării Leader pentru dezvoltarea rurală.

2. "Leader este o abordare de implementare a politicii de dezvoltare rurală a UE care se sprijină pe parteneriate locale (grupuri de acțiune locală sau GAL-uri). Ipoteza pe care se bazează abordarea Leader este că se obține o valoare adăugată în comparație cu implementarea tradițională descendentă. Abordările ascendente și interacțiunea dintre diferite sectoare la nivel local ar trebui să mobilizeze potențialul local.

3. GAL-urile sunt cele cărora le revine responsabilitatea principală în ceea ce privește obținerea valorii adăugate a Leader și asigurarea bunei gestiuni financiare. Comisia Europeană și statele membre sunt împreună responsabile de supravegherea performanței GAL-urilor și de garantarea faptului că acestea urmează abordarea Leader și aplică în mod sistematic standardele cele mai înalte privind buna gestiune financiară."

(Sursa: Nota informativă ECA/10/27)

4. Curtea a evaluat în ce măsură implementarea abordării Leader a permis obținerea unei valori adăugate, minimizând în același timp riscurile pentru buna gestiune financiară.

Recomandările Curții

5. Curtea a recomandat Comisiei:

(1) să se asigure că legislația definește în mod suficient de clar standardele cerute în contextul specific al Leader în legătură cu eligibilitatea costurilor, cu caracterul echitabil al deciziilor de finanțare și cu componența comitetelor decizionale din cadrul GAL-urilor;

(2) să se asigure, împreună cu statele membre, că se iau măsuri de protecție eficace pentru a evita conflictele de interese și să verifice că acestea funcționează în mod corect;

(3) să reexamineze, împreună cu statele membre, constrângerile existente care limitează acțiunile locale, cu scopul de a permite elaborarea unor strategii locale multisectoriale și mai inovatoare;

(4) să se asigure că statele membre cer GAL-urilor să stabilească obiective specifice, măsurabile și realizabile pentru strategiile de dezvoltare locală aferente perioadei 2007-2013;

(5) să verifice în mod suficient de detaliat dacă programele viitoare conțin elementele specifice esențiale pentru valoarea adăugată, eficacitatea și eficiența Leader și

(6) să se asigure că poate răspunde de valoarea adăugată și de buna gestiune financiară a Leader și să coordoneze acțiunile statelor membre pentru a se asigura că sistemele de supraveghere și de control permit obținerea unei asigurări cu privire la caracterul echitabil și transparent al procedurilor.

Punerea în aplicare a recomandărilor Curții

6. Două dintre cele șase recomandări au fost puse în aplicare în majoritatea privințelor (recomandările 2 și 3), trei au fost puse în aplicare în anumite privințe (recomandările 1, 4 și 6), iar, în cazul celeilalte recomandări, probele disponibile nu erau suficiente pentru a putea formula o opinie (recomandarea 5), deoarece programele pentru perioada 2014-2020 nu sunt încă disponibile.

Punerea în aplicare a recomandărilor Curții

STANDARDE CLARE

7. Principala îmbunătățire a constat în furnizarea unor norme mai clare pentru comitetele decizionale din cadrul GAL-urilor.

8. Principala deficiență o constituie faptul că cheltuielile care au fost suportate înainte de aprobarea cererilor de sprijin pot continua să fie eligibile.

CONFLICTELE DE INTERESE

9. Cerința referitoare la evitarea conflictelor de interese a fost încorporată în regulamentul de punere în aplicare [Regulamentul (CE) nr. 1974/2006 [1]]. Dispoziția în cauză nu prevede însă în mod specific documentarea și publicarea declarațiilor de interese, ceea ce ar fi constituit o măsură de protecție eficace.

MONITORIZAREA

10. Deși este probabil ca, în urma orientărilor oferite de Comisie, să se constate anumite îmbunătățiri la nivelul activităților de evaluare în curs de desfășurare și al evaluării care va fi realizată ex post, informațiile disponibile în prezent nu sunt încă suficiente pentru a demonstra valoarea adăugată pe care o aduce Leader.

[1] Regulamentul (CE) nr. 1974/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (JO L 368, 23.12.2006, p. 15).

--------------------------------------------------

ANEXA V

COEZIUNE: FONDUL DE SOLIDARITATE

1. Raportul special nr. 3/2008 privea Fondul de solidaritate. În cadrul acestui raport, s-a examinat cât de rapid, de eficient și de flexibil este acest fond.

2. "Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) a fost creat în 2002, ca răspuns la inundațiile grave ce au avut loc în Germania, Austria, Republica Cehă și Franța. Fondul a fost instituit cu scopul de a manifesta solidaritate față de statele membre afectate de catastrofe naturale. Până la sfârșitul anului 2006, prin intermediul acestui instrument au fost acordate ajutoare în valoare de peste un miliard de euro, pentru 23 de catastrofe."

(Sursa: Nota informativă ECA/08/10)

3. Intenția Consiliului a fost ca asistența acordată prin FSUE să fie rapidă, eficientă și flexibilă. Auditul privind FSUE a examinat dacă fondul a îndeplinit aceste obiective și dacă statele beneficiare au fost satisfăcute de acesta.

Recomandările Curții

4. Curtea a recomandat Comisiei:

(1) să instituie proceduri pentru a se asigura că statul solicitant primește în timp util orientări detaliate referitoare la informațiile care trebuie furnizate în cererea de intervenție și

(2) să stabilească un contact direct cu organismul care va fi responsabil de întocmirea cererii din partea statului membru sau a statului în curs de aderare.

Punerea în aplicare a recomandărilor Curții

5. Ambele recomandări au fost puse în aplicare integral.

Principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale

ORIENTĂRILE DESTINATE STATELOR SOLICITANTE

6. S-au obținut îmbunătățiri la nivelul calității cererilor de intervenție, așa cum a demonstrat-o reducerea numărului cererilor respinse și al celor pentru care s-au solicitat informații suplimentare.

7. Realizarea unor progrese suplimentare, în legătură cu etapa de evaluare și etapele ulterioare, care să faciliteze execuția plăților, va fi posibilă prin intermediul unei revizuiri a Regulamentului privind FSUE.

--------------------------------------------------

ANEXA VI

COEZIUNE: FORMAREA PROFESIONALĂ PENTRU FEMEI

1. Raportul special nr. 17/2009 privea acțiunile de formare profesională destinate femeilor și cofinanțate de Fondul social european.

2. "Pentru acțiunile de formare profesională destinate femeilor – principalul mijloc specific cu finanțare FSE de promovare a egalității de șanse între bărbați și femei pe piața muncii – s-au cheltuit, estimativ, 3 miliarde de euro în cursul perioadei 2000-2006. Aceste măsuri vin în completarea programelor sau a acțiunilor pe care le implementează statele membre însele, fără cofinanțare din partea UE. Pentru perioada de programare 2007-2013, bugetul destinat acțiunilor specifice s-a redus în mod semnificativ, deoarece s-a pus mai mult accent pe așa-numita "integrare a perspectivei de gen" (gender mainstreaming)."

(Sursa: Nota informativă ECA/10/06)

3. Curtea a analizat dacă acțiunile de formare profesională pentru femei cofinanțate de Fondul social european în perioada de programare 2000-2006 au fost selectate și monitorizate în mod adecvat.

Recomandările Curții

4. Curtea a recomandat ca, în ceea ce privește selecția acțiunilor de formare profesională:

(1) viitoarele programe operaționale elaborate în statele membre și aprobate de Comisie să fie create ținând seama de o analiză a condițiilor de pe piața muncii;

(2) să se instituie, în statele membre, precum și să se implementeze în mod corect, o procedură bine concepută de selecție a proiectelor și

(3) Comisia să continue să monitorizeze stabilirea de către statele membre a unor indicatori corespunzători și realizabili și, de asemenea, ca în statele membre să se colecteze date fiabile.

Punerea în aplicare a recomandărilor Curții

5. Comisia a pus în aplicare una dintre recomandări în majoritatea privințelor (recomandarea 2) și pe celelalte două, în anumite privințe (recomandările 1 și 3).

Principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale

ANALIZA CONDIțIILOR DE PE PIAțA MUNCII

6. În cazul programelor operaționale actuale, nu se efectuează în mod sistematic o analiză a condițiilor de pe piața muncii în cadrul analizelor sau a raportărilor care se realizează pentru aceste programe. Totuși, pentru perioada de programare 2014-2020, alinierea la Strategia Europa 2020 și cerințele specifice privind elaborarea programelor operaționale ar trebuie să antreneze furnizarea unor analize ale condițiilor de pe piața muncii. Proiectele de regulamente pentru perioada de programare 2014-2020, care sunt încă în curs de adoptare, cuprind dispoziții care impun o abordare axată pe rezultate mai solidă, dotată cu indicatori de realizări, cu rezultate scontate și cu o procedură pentru selecția acțiunilor și a grupurilor-țintă.

PROCEDURA DE SELECțIE A PROIECTELOR

7. Comisia a publicat o notă orientativă referitoare la proceduri transparente de selecție a proiectelor și a evaluat, în cadrul auditurilor pe care le-a desfășurat, modul în care a fost pusă în aplicare această notă. Orientările în cauză nu au făcut totuși legătura cu analiza condițiilor de pe piața muncii cerută în recomandare.

INDICATORI CORESPUNZĂTORI șI REALIZABILI

8. Comisia a emis o serie de linii directoare pentru perioada de programare curentă și a propus, pentru perioada de programare următoare, indicatori orientativi și indicatori obligatorii, care sunt încorporați în proiectul de regulament.

--------------------------------------------------

ANEXA VII

ACȚIUNI EXTERNE: REABILITARE

1. Raportul special nr. 6/2008 privea activitățile de reabilitare întreprinse în urma tsunamiului din Oceanul Indian și a uraganului Mitch.

2. "Tsunamiul produs în 26 decembrie 2004 în Oceanul Indian a făcut peste 200000 de victime și a cauzat pagube care s-au ridicat la circa 10 miliarde de euro. Ajutorul umanitar de urgență oferit de Comisie ca răspuns la catastrofă, al cărui scop era să salveze vieți și să răspundă nevoilor imediate ale persoanelor afectate, a fost urmat de un ajutor pentru reabilitare pe termen mai lung în valoare de circa 300 de milioane de euro, al cărui scop era să reconstruiască infrastructura de bază și să ofere o bază pentru o dezvoltare durabilă."

(Sursa: Nota informativă ECA/08/13)

3. Curtea a examinat ajutorul umanitar oferit într-o primă fază de Comisie ca răspuns la tsunami în Raportul special nr. 3/2006, iar auditul care a stat la baza acestui al doilea raport (Raportul special nr. 6/2008) a examinat faza de reabilitare ulterioară. Acest audit a inclus, de asemenea, ajutorul pentru reabilitare în valoare de 250 de milioane de euro acordat de Comisie în urma uraganului Mitch, care a lovit America Centrală în octombrie 1998.

Recomandările Curții

4. Curtea a recomandat Comisiei:

(1) să dea dovadă de rapiditate în concepția proiectelor de reabilitare și să coopteze beneficiarii;

(2) să își continue eforturile, în strânsă cooperare cu alți donatori, de sporire a transparenței fondurilor și să instituie un sistem independent de evaluare calitativă;

(3) să se asigure că sunt disponibile informații comparative privind costurile și că s-au elaborat obiective clare pentru proiecte;

(4) să anticipeze mai bine creșterile semnificative ale prețurilor după producerea unor catastrofe naturale;

(5) să asigure o vizibilitate adecvată a proiectelor finanțate de UE și

(6) să garanteze sustenabilitatea proiectelor după încetarea finanțării din partea UE.

Punerea în aplicare a recomandărilor Curții

5. Comisia a pus în aplicare integral patru dintre recomandări (recomandările 1, 2, 5 și 6) și în majoritatea privințelor celelalte două recomandări (3 și 4).

Principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale

ÎMBUNĂTĂțIREA GESTIONĂRII șI A COOPERĂRII

6. Comisia a înființat și a promovat în cadrul EuropeAid o unitate de gestionare a crizelor și a situațiilor de fragilitate. De asemenea, Comisia a publicat o serie de comunicări, precum Agenda pentru schimbare, Strategia pentru reducerea riscului de dezastre și planul de punere în aplicare a acestei strategii și Comunicarea privind reziliența, care constituie un important pas înainte în promovarea abordării vizând crearea unei legături între ajutorul de urgență, cel de reabilitare și cel pentru dezvoltare.

7. De asemenea, s-au înregistrat îmbunătățiri la nivelul raportării și al monitorizării realizate de secretariatul Fondului fiduciar cu donatori multipli (Multi-Donor Trust Fund) și cu ajutorul unui specialist tehnic independent.

COSTURILE COMPARATIVE șI OBIECTIVE CLARE PENTRU PROIECTE

8. Deși Comisia continuă să se asigure că modul în care își implementează proiectele face obiectul unei evaluări, EuropeAid nu se asigură că sunt disponibile informații comparative privind costurile, care să funcționeze ca puncte de reper în raport cu care să poată fi monitorizate costurile proiectelor.

VIZIBILITATEA FINANțĂRII ACORDATE DE UE

9. Metodologia standard aplicată de EuropeAid pentru misiunile de verificare pe care le efectuează personalul serviciilor centrale la delegațiile Uniunii Europene a fost revizuită și include acum mai multe verificări care vizează vizibilitatea finanțării acordate de UE. În plus, grupul de sprijin pentru îmbunătățirea calității examinează și el vizibilitatea UE în cazul tuturor proiectelor și al tuturor cererilor de finanțare. Liniile directoare emise în atenția organizațiilor internaționale impun, de asemenea, asigurarea vizibilității UE în cazurile în care ele cooperează cu Comisia la implementarea programelor acesteia.

SUSTENABILITATEA

10. Listele de verificare pe care grupul de sprijin pentru îmbunătățirea calității le-a elaborat pentru identificarea proiectelor și pentru definirea lor verifică aspectele care țin de sustenabilitate în etapa de concepere a proiectelor. Există și alte verificări prin intermediul cărora se controlează dacă sustenabilitatea se află în centrul preocupărilor aferente fiecărei intervenții.

--------------------------------------------------

ANEXA VIII

ACȚIUNI EXTERNE: SPRIJINUL ACORDAT PRIN FED

1. Raportul special nr. 18/2009 privea eficacitatea sprijinului acordat prin FED pentru integrarea economică regională în Africa de Est și în Africa de Vest.

2. "Integrarea regională este procesul prin care țările învecinate cooperează cu scopul de a îmbunătăți stabilitatea politică și de a stimula dezvoltarea economică într-o regiune. În contextul unor piețe mai extinse și mai armonizate, libera circulație a bunurilor, a serviciilor, a capitalului și a persoanelor permite instituirea unor economii de scară și stimulează comerțul și investițiile. Prin urmare, integrarea economică regională între țările în curs de dezvoltare reprezintă un mijloc de creștere economică și poate contribui la reducerea sărăciei."

(Sursa: Raportul special nr. 18/2009, Sinteză)

3. Curtea a analizat în ce măsură sprijinul acordat prin Fondul european de dezvoltare (FED) pentru integrarea economică regională a fost eficace în Africa de Est și în Africa de Vest, regiuni care, împreună, reprezintă cu mult peste 50 % din suma totală alocată programelor regionale derulate cu finanțare FED. Curtea a examinat abordarea Comisiei Europene, gestionarea de către aceasta a sprijinului acordat, precum și un eșantion de diferite proiecte și a concluzionat că, per ansamblu, sprijinul acordat prin FED pentru integrarea economică regională a fost, până în prezent, doar parțial eficace, din cauza mai multor factori.

Recomandările Curții

4. Curtea a recomandat Comisiei:

(1) să condiționeze acordarea sprijinului pentru integrarea regională de încheierea din timp a unui acord cu privire la modalitatea de obținere a convergenței necesare între organizațiile regionale;

(2) să amelioreze coerența între strategia sa regională și strategiile naționale;

(3) să examineze dacă alocarea financiară în scopul programelor regionale nu este prea mare;

(4) să definească în mod clar responsabilitățile diferitelor delegații din regiunile în cauză;

(5) să stabilească un mecanism de coordonare corespunzător între delegațiile dintr-o regiune;

(6) să revizuiască resursele alocate delegațiilor pentru programarea și implementarea programelor sale regionale;

(7) să utilizeze acorduri de contribuție cu organizațiile regionale doar în cazurile în care se constată că gestiunea financiară respectă standardele internaționale;

(8) să sprijine organizațiile regionale în ceea ce privește îmbunătățirea coordonării dintre acestea, pe de o parte, și dintre ele și statele membre, pe de altă parte;

(9) să sprijine organizațiile regionale în ceea ce privește instituirea unor sisteme de monitorizare;

(10) să formuleze obiective SMART pentru proiecte și

(11) să acorde o atenție mai mare întocmirii de rapoarte regulate și de bună calitate cu privire la progresele realizate, precum și unei monitorizări și evaluări sistematice a rezultatelor proiectelor.

Punerea în aplicare a recomandărilor Curții

5. Comisia a pus în aplicare integral cinci recomandări (recomandările 3, 4, 5, 7 și 8), patru recomandări au fost puse în aplicare în majoritatea privințelor (recomandările 1, 2, 9 și 10), iar, în două cazuri (recomandările 6 și 11), Curtea nu a putut formula o concluzie cu privire la stadiul punerii în aplicare.

Principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale

INTEGRAREA REGIONALĂ

6. Se continuă desfășurarea activităților, atât de către organizațiile regionale din ambele regiuni, cât și de către membrii din organizațiile respective, cu scopul de a avansa în direcția unei mai strânse integrări regionale, în special prin punerea în aplicare, la nivel național, a angajamentelor de integrare convenite la nivel regional. Comisia a continuat să ofere sprijin pentru procesul de integrare regională, în intenția de a consolida coordonarea și convergența dintre organizațiile regionale și de a îmbunătăți monitorizarea și evaluarea. Cu toate acestea, există în continuare o lipsă de interes, la nivelul anumitor membri ai organizațiilor respective, pentru urmărirea îndeplinirii obiectivului de integrare regională, iar organizațiile regionale au o capacitate instituțională redusă.

COERENțA DINTRE STRATEGIILE REGIONALE/NAțIONALE șI ALOCAREA FONDURILOR

7. Comisia a demarat un număr de activități menite să asigure o coerență mai mare între strategiile și acțiunile de integrare regională stabilite la nivel regional și cele stabilite la nivel național, coerență care ar trebui să devină mai vizibilă în cadrul celui de Al unsprezecelea FED. De asemenea, s-a procedat la o realocare mai realistă a fondurilor între diferitele regiuni, o parte a banilor disponibili în cadrul celui de Al zecelea FED fiind realocați inițiativei "Energie durabilă pentru toți".

DELEGAțIILE

8. În 2010, Comisia a redactat și a circulat o notă orientativă referitoare la gestionarea programelor regionale, care ar trebui să favorizeze o mai bună coordonare între serviciile centrale și delegații, precum și între diferitele delegații. În plus, aceste orientări au definit în termeni clari care sunt condițiile în care se poate semna un acord de contribuție cu o organizație regională. Consolidarea celor patru delegații regionale în cauză va fi probată în momentul sosirii efective a personalului suplimentar (planificată pentru 2013 și 2014).

URMĂRIREA PROGRESELOR PROIECTELOR șI MONITORIZAREA șI EVALUAREA ACESTORA

9. Grupurile de sprijin pentru îmbunătățirea calității din cadrul Comisiei au întreprins o evaluare sistematică a proiectelor/programelor propuse. Totuși, încă nu au fost finalizate liniile directoare tematice care trebuie utilizate pentru elaborarea proiectelor/programelor regionale. Comisia este, de asemenea, în curs de revizuire a sistemului său de monitorizare și evaluare.

--------------------------------------------------

ANEXA IX

ACȚIUNI EXTERNE: ACTIVITĂȚILE BANCARE

1. Raportul special nr. 1/2009 privea activitățile bancare din bazinul mediteranean.

2. "Cooperarea dintre UE și țările terțe mediteraneene a debutat cu aproximativ 30 de ani în urmă, dezvoltându-se treptat de-a lungul anilor. Cadrul pentru măsurile financiare și tehnice (MEDA) având ca scop susținerea reformei structurilor economice și sociale în țările partenere în contextul Parteneriatului euromediteranean a acoperit perioada 1996-2006.

3. Trei tipuri de activități bancare sunt finanțate din bugetul UE în cadrul regulamentelor MEDA și al protocoalelor anterioare și sunt puse în aplicare de Banca Europeană de Investiții (BEI): asistență tehnică prin intermediul Fondului de sprijin al FEMIP (Facilitatea euromediteraneană pentru investiții și parteneriat), subvenții la dobândă pentru anumite împrumuturi ale BEI și operațiuni cu capital de risc."

(Sursa: Nota informativă ECA/09/18)

4. Curtea a auditat activitățile bancare din cadrul programului MEDA și al protocoalelor anterioare pentru a stabili dacă proiectele în curs făceau obiectul unei monitorizări corespunzătoare din partea Comisiei și a BEI și dacă proiectele și-au atins obiectivele.

Recomandările Curții

5. Curtea a recomandat Comisiei:

(1) să stabilească un program de evaluare și de monitorizare conceput special pentru activitățile bancare;

(2) să asigure coordonarea eficace a activităților de asistență;

(3) să negocieze convenții de gestionare corespunzătoare;

(4) să se asigure că monitorizarea efectuată de BEI garantează implementarea corespunzătoare a tuturor proiectelor și respectarea, de către intermediari/promotori, a obligațiilor financiare și a celor de raportare;

(5) să definească o strategie globală pentru operațiunile cu capital de risc și să aleagă procesul optim de implementare.

Punerea în aplicare a recomandărilor Curții

6. Comisia a pus în aplicare integral toate cele cinci recomandări.

Principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale

PROGRAMUL DE EVALUARE șI DE MONITORIZARE

7. Comisia a inițiat o serie de schimbări fundamentale de ordin organizatoric și procedural, de exemplu:

(1) în 2008, EuropeAid a creat o nouă secțiune în cadrul unității responsabile de activitățile bancare din bazinul mediteranean, a cărei misiune era să dea curs cât mai rapid posibil observațiilor Curții;

(2) în 2011, în cursul reorganizării EuropeAid, a fost creată o nouă unitate pentru a promova, a coordona, a gestiona și a monitoriza instrumentele financiare inovatoare din cadrul portofoliului de relații externe din regiunile de care se ocupă EuropeAid și

(3) EuropeAid a elaborat, la sfârșitul anului 2009, orientări detaliate în atenția BEI, care definesc în termeni clari cum trebuie să se deruleze selecția de către BEI a operațiunilor noi care vor primi finanțare de la bugetul UE.

COORDONAREA ASISTENțEI

8. Din 2010, coordonarea dintre EuropeAid, BEI și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) a fost semnificativ intensificată. În plus, EuropeAid a organizat sesiuni de informare și a oferit cursuri de formare acelor membri ai personalului din delegațiile UE care se ocupă de instrumentele în cauză, în dorința de a se simplifica implementarea, monitorizarea și raportarea la nivel local.

CONVENțIILE DE GESTIONARE

9. La sfârșitul anului 2012, a fost semnat un nou acord de gestionare între UE și BEI cu privire la implementarea operațiunilor finanțate de la bugetul general al UE, acord care aduce îmbunătățiri la nivelul respectării cerințelor de mediu și al monitorizării acesteia, la nivelul vizibilității finanțării oferite de UE și la nivelul raportării.

--------------------------------------------------

ANEXA X

VENITURI: GESTIUNEA DE TREZORERIE

1. Raportul special nr. 5/2009 a examinat gestiunea de trezorerie a Comisiei.

2. "Principalele sarcini ale sistemului de gestiune de trezorerie al Comisiei sunt: (a) planificarea și previzionarea trezoreriei, mai precis previzionarea fluxurilor de numerar și retragerea de resurse financiare din conturile de resurse proprii, (b) gestiunea operațiunilor de trezorerie (încasări și plăți) și (c) gestiunea conturilor bancare.

3. Gestiunea de trezorerie este asigurată de două direcții generale (DG): DG Buget și DG Afaceri Economice și Financiare. DG Buget este responsabilă de gestiunea de trezorerie pentru întregul buget gestionat de către Comisie și pentru Fondul european de dezvoltare. DG Afaceri Economice și Financiare este responsabilă de gestiunea de trezorerie pentru alte elemente nebugetare și pentru investițiile cu fonduri comunitare."

(Sursa: Nota informativă ECA/09/30)

4. Principalul obiectiv al auditului Curții a fost evaluarea calității gestiunii de trezorerie asigurate de Comisie, în special a următoarelor aspecte: (a) dacă la nivelul Comisiei s-au respectat normele și reglementările privind gestiunea de trezorerie; și (b) dacă s-au instituit de către Comisie sisteme de control intern care asigură buna gestiune a trezoreriei.

Recomandările Curții

5. Curtea a recomandat Comisiei:

(1) să analizeze funcționarea sistemului actual al conturilor de resurse proprii în scopul reducerii soldurilor acestor conturi și

(2) să îmbunătățească modul în care sunt consemnate procedurile sale de previzionare a fluxurilor de numerar.

6. În legătură cu sistemele de control intern, Curtea a recomandat, de asemenea, Comisiei:

(1) să aducă îmbunătățiri supravegherii activităților sale de gestiune a trezoreriei;

(2) să îmbunătățească modul în care este consemnată gestionarea riscurilor;

(3) să instituie o politică uniformă și orientări corespunzătoare pentru deschiderea conturilor fiduciare și

(4) să identifice o soluție optimă pentru tratarea amenzilor colectate provizoriu.

7. În legătură cu conturile de avans, Curtea a recomandat, de asemenea:

(1) să fie respectate cerințele stabilite pentru procedurile de atribuire organizate în vederea selectării băncilor și să se documenteze în mod corespunzător procedura de selecție.

Punerea în aplicare a recomandărilor Curții

8. Comisia a pus în aplicare integral cinci dintre recomandări (recomandările 2, 3, 4, 6 și 7), iar celelalte două recomandări au fost puse în aplicare în majoritatea privințelor (recomandările 1 și 5).

Principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale

ANALIZA CONTURILOR DE RESURSE PROPRII

9. DG Buget a reușit să reducă soldurile de la sfârșitul exercițiului în 2008, 2009 și 2011, în pofida faptului că nu s-au adus modificări sistemului de colectare a resurselor proprii de la statele membre. Întrucât legislația referitoare la acest sistem este adoptată de Consiliu, Comisia nu are competențele de a schimba sistemul.

PROCEDURILE DE PREVIZIONARE A FLUXURILOR DE NUMERAR

10. Instrumentele de raportare pentru previziunile de flux de numerar și de trezorerie au făcut obiectul unei revizuiri în 2009, iar gestionarea fluxurilor de numerar în versiunea actualizată presupune acum realizarea de comunicări lunare în scris. De asemenea, s-a inițiat actualizarea procedurilor de raportare și de previzionare a fluxurilor de numerar, care datează din 2010.

ÎMBUNĂTĂțIRILE LA NIVELUL SUPRAVEGHERII

11. Politica de gestionare a riscurilor adoptată de DG Buget face obiectul unor revizuiri periodice, în urma cărora are loc modificarea limitelor și a cerințelor stabilite de această politică. De asemenea, au avut loc discuții între DG Buget și DG Afaceri Economice și Financiare pe tema îmbunătățirii gestionării riscurilor și a gestionării amenzilor.

12. În 2012, a fost publicată politica pe care o urmează Comisia la gestionarea riscurilor financiare. Mai mult, DG Buget a stabilit o politică de gestionare a riscurilor pentru operațiunile de trezorerie și pentru operațiunile de plată, și au fost instituite proceduri specifice pentru riscurile operaționale în scopul asigurării continuității activității.

13. Comisia a stabilit indicatori pentru operațiunile de trezorerie. Aceștia sunt monitorizați cu regularitate, iar anomaliile sau abaterile de la ținte sunt analizate și urmărite în vederea identificării măsurilor luate.

TRATAREA AMENZILOR COLECTATE PROVIZORIU

14. DG Buget și DG Afaceri Economice și Financiare au semnat, la sfârșitul anului 2009, un acord privind nivelul serviciilor. În plus, a fost creat un fond în care sunt plasate noile amenzi colectate provizoriu, fond care este administrat, din ianuarie 2010, de DG Afaceri Economice și Financiare. De asemenea, structura de audit intern din cadrul DG Afaceri Economice și Financiare a examinat, în 2011, dispozițiile revizuite existente pentru tratarea amenzilor colectate provizoriu și a concluzionat că activitatea era gestionată în mod eficace.

GESTIUNEA CONTURILOR DE AVANS

15. În strânsă cooperare cu delegațiile UE, DG Buget propune soluțiile cele mai economice pentru gestiunea conturilor de avans. Procedurile de selecție sunt documentate, iar respectarea procedurilor face obiectul examinării în cursul vizitelor de inspecție efectuate de DG Buget. În urma acestor inspecții se pot formula recomandări, care figurează în rapoartele de inspecție ce sunt transmise către SEAE.

CONTURILE FIDUCIARE

16. În timp ce majoritatea prevederilor Regulamentului financiar au intrat în vigoare de la 1 ianuarie 2013, noile norme referitoare la instrumentele financiare și la gestiunea indirectă nu vor fi aplicabile decât de la 1 ianuarie 2014. Încă nu au fost semnate acordul-cadru financiar și administrativ (Financial and Administrative Framework Agreement - FAFA – politici și linii directoare pentru funcționarea anumitor conturi fiduciare) dintre BEI și Comisie, și nici instrucțiunile specifice referitoare la conturile fiduciare.

--------------------------------------------------

ANEXA XI

CERCETARE: PROGRAMELE-CADRU DE CERCETARE ȘI DEZVOLTARE TEHNOLOGICĂ

1. Raportul special nr. 9/2007 a examinat evaluarea programelor-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică (CDT), cu scopul de a determina dacă se pot aduce îmbunătățiri abordării Comisiei.

2. "În cadrul paletei largi de politici puse în aplicare în Uniunea Europeană pentru consolidarea inovării și a competitivității, programele-cadru de CDT reprezintă instrumentul financiar cel mai important care contribuie la realizarea strategiei de la Lisabona și a obiectivului de la Barcelona la nivel comunitar. Prin intermediul programelor-cadru, Comunitatea furnizează finanțare cercetătorilor din țările UE și asociate la UE, dar și din afara acestora. Bugetele prevăzute pentru programe au crescut simțitor de-a lungul anilor, ajungând la 7217 milioane de euro pe an pentru cel de Al șaptelea program-cadru (2007-2013).

3. Auditul a avut ca obiectiv esențial să stabilească dacă abordarea Comisiei privind evaluarea rezultatelor programelor-cadru a fost adecvată. În acest context, Curtea a verificat dacă obligațiile juridice au fost îndeplinite de către Comisie și a urmărit să stabilească dacă sistemul de evaluare și monitorizare al acesteia a răspuns așteptărilor factorilor interesați."

(Sursa: Nota informativă ECA/07/40)

4. Auditul Curții s-a efectuat cu privire la mecanismele de monitorizare și evaluare existente în cadrul Comisiei cu începere din 1995 pentru ultimele trei perioade de programare (PC4, PC5, PC6), dar oferă și considerații referitoare la perspectivele pentru Al șaptelea program-cadru, aflat în curs (2007-2013).

Recomandările Curții

5. Curtea a formulat următoarele recomandări:

(1) logica de intervenție ar trebui să fie expusă mai explicit în legislația viitoare;

(2) ar trebui să se elaboreze o strategie de evaluare atotcuprinzătoare;

(3) ar trebui să se aibă în vedere înființarea unui birou de evaluare comun, care să coordoneze, la nivelul de ansamblu al programului-cadru, activitățile de evaluare ale direcțiilor generale cu competențe în cercetare;

(4) ar trebui să fie optimizate procesele de colectare a datelor, de evaluare și de raportare și

(5) Comisia ar trebui să stabilească tipul evaluării și sfera acesteia și ar trebui să clarifice modul în care se pot utiliza evaluările.

Punerea în aplicare a recomandărilor Curții

6. Comisia a pus în aplicare integral patru dintre recomandări (recomandările 1, 3, 4 și 5), iar o recomandare a fost pusă în aplicare în majoritatea privințelor (recomandarea 2).

Principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale

LOGICA DE INTERVENțIE

7. Noile propuneri legislative cuprind o descriere clară și detaliată a obiectivelor specifice ale finanțării acordate în domeniul cercetării, precum și un număr limitat de indicatori-cheie pentru evaluarea rezultatelor și a impactului. Cu toate acestea, propunerile respective încă nu au fost aprobate de organele legislative.

EVALUAREA șI MONITORIZAREA

8. Comisia a creat un sistem de colectare a unui set de indicatori-cheie de performanță la nivelul de ansamblu al PC7, care formează coloana vertebrală a rapoartelor anuale de monitorizare a PC7. De asemenea, a fost elaborat un manual pentru evaluarea programelor de cercetare, care face parte din standardele de control intern aplicate în cadrul Direcției Generale Cercetare și Inovare. Cu toate acestea, încă nu a fost redactat un document care să cuprindă strategia concretă de evaluare.

9. În prezent, activitățile de evaluare pentru programele-cadru desfășurate de direcțiile generale cu competențe în cercetare sunt coordonate de Rețeaua interdepartamentală de evaluare a activităților de cercetare și de dezvoltare tehnologică, cu toate că aceasta nu este un birou de evaluare comun.

10. Comisia a creat un depozit comun de date din domeniul cercetării, care pune la dispoziția utilizatorilor informații cu privire la rezultatele cererilor de propuneri finalizate, lansate pentru PC7, precum și cu privire la statisticile privind participarea la acest program-cadru și privind performanța acestuia.

--------------------------------------------------