Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pe 2012 al Spaniei și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2012-2015 /* COM/2012/0310 final - 2012/ () */





Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pe 2012 al Spaniei și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2012-2015 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 5 alineatul (2), având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice[2], în special articolul 6 alineatul (1), având în vedere recomandările Comisiei Europene[3], având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă, după consultarea Comitetului economic și financiar, întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. (2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre[4], care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. (3) La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Spaniei și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de stabilitate al Spaniei pentru perioada 2011-2014. (4) La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă[5], în care a identificat Spania ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. (5) La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. (6) La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul euro plus să își asume angajamente suplimentare care să vizeze realizarea unui număr restrâns de reforme esențiale și măsurabile, realizate în timp util, pentru îndeplinirea obiectivelor înscrise în pact. (7) La 30 aprilie 2012, Spania și-a prezentat programul de stabilitate, care vizează perioada 2012-2015, și programul său național de reformă pe 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Spania este afectată de dezechilibre macroeconomice. În analiza aprofundată pe care a realizat-o, Comisia a concluzionat că Spania se confruntă cu dezechilibre extrem de grave[6], care nu sunt excesive, dar trebuie abordate urgent. (8) Pe baza evaluării programului de stabilitate în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul este de părere că scenariul macroeconomic care stă la baza programului este, în linii mari, plauzibil pentru 2012 și optimist pentru perioada ulterioară. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2012, creșterea PIB-ului va fi de -1,8 % în 2012 și de -0,3 % în 2013, în timp ce valorile înscrise în program sunt -1,7 %, respectiv 0,2 %. În conformitate cu procedura de deficit excesiv, obiectivul strategiei bugetare prezentat în program este reducerea, până în 2013, a deficitului public general sub valoarea de referință de 3 % din PIB, în principal prin restrângerea cheltuielilor, dar și unor măsuri de creștere a veniturilor. Pe baza soldului bugetar structural (recalculat)[7], îmbunătățirea anuală medie a soldului structural prevăzută în program este de 2,6 % din PIB pentru perioada 2011-2013, această valoare depășind efortul bugetar mediu de peste 1,5 % din PIB pentru perioada 2010-2013 recomandat în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive. După corectarea deficitului excesiv, programul confirmă obiectivul pe termen mediu (OTM) de a avea o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali, care ar fi aproape atins până în 2015, cu un deficit bugetar structural de 0,2 % din PIB. Acest OTM reflectă în mod corespunzător cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Ritmul ajustării preconizate din punct de vedere structural în perioada 2012 - 2013 reprezintă un progres suficient în vederea realizării OTM, iar rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în materie de venituri, este în concordanță cu criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere. În program se prognozează că nivelul datoriei publice va atinge punctul maxim în 2013, după care va începe să scadă. În 2014 și 2015, Spania se va afla într-o perioadă de tranziție, iar proiectele prezentate în program urmează să asigure suficiente progrese în direcția respectării criteriului de referință privind datoria din Pactul de stabilitate și de creștere. Calea de ajustare a deficitului și a datoriei este supusă unor importante riscuri. Evoluția macroeconomică s-ar putea dovedi mai puțin favorabilă decât s-a preconizat. Mai mult, măsurile nu sunt suficient de bine precizate pentru perioada de după 2013. Respectarea bugetului de către autoritățile regionale, date fiind performanțele mediocre înregistrate recent, creșterea sensibilității veniturilor la ajustările structurale aflate în desfășurare, impactul incert al amnistiei fiscale asupra veniturilor și eventualele noi operațiuni financiare de salvare prezintă riscuri și pentru strategia bugetară. Aplicarea strictă a legii privind stabilitatea bugetară și adoptarea unor măsuri fiscale dure la nivel regional ar urma să atenueze riscurile de derapaj la nivel regional. Având în vedere caracterul descentralizat al finanțelor publice din Spania, este esențial să existe un cadru bugetar și instituțional solid. Consiliul salută intenția Comisiei de a prezenta o evaluare temeinică a punerii în aplicare a recomandării Consiliului privind corectarea deficitului excesiv, luând în considerare și proiectul anunțat de buget multianual pentru 2013 – 2014 în următoarele săptămâni. (9) În 2011, Spania a adoptat o reformă a sistemului de pensii care reprezintă un pas important pe calea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Cu toate acestea, din cauza înrăutățirii perspectivelor economice în Spania, impactul reformei asupra cheltuielilor publice prevăzute în contextul îmbătrânirii demografice este limitat. În plus, reforma trebuie încă completată prin măsuri concrete care să vină în sprijinul strategiei globale pentru ocuparea forței de muncă pentru lucrătorii mai în vârstă pentru perioada 2012-2014. (10) Este adevărat că în Spania raportul dintre impozite și PIB se numără printre cele mai scăzute din UE, însă eficiența sistemului fiscal poate fi îmbunătățită printr-o mai mare pondere a impozitelor indirecte favorabile creșterii. În special, baza de impozitare TVA poate fi mărită prin revizuirea aplicării extinse a scutirilor și a cotelor reduse. De asemenea, sistemul fiscal spaniol favorizează îndatorarea și achiziționarea de locuințe, și nu închirierea, datorită faptului că dobânzile la creditele ipotecare sunt deductibile. (11) Spania a înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește restructurarea sectorului său financiar. Restructurarea trebuie să continue, pentru a se asigura că se găsește o soluție la situația băncilor neviabile și că băncile viabile își pot îndeplini rolul de furnizori de credit către economia reală, într-un mod durabil și fără o denaturare nejustificată a concurenței. Având în vedere diminuarea perspectivelor macroeconomice, este posibil să fie necesară consolidarea suplimentară a bazei de capital a băncilor. (12) În februarie 2012, guvernul spaniol a adoptat o reformă globală a sistemului de protecție a locurilor de muncă și a sistemului de negociere colectivă pentru a combate nivelul ridicat al șomajului și segmentarea accentuată a pieței muncii. Trebuie monitorizate efectele, în special în ceea ce privește evoluția salariilor și reducerea segmentării. Pentru fi pe deplin eficace, această reformă trebuie să fie completată de mai multe revizuiri substanțiale ale politicilor active în domeniul pieței forței de muncă pentru îmbunătățirea capacității de inserție profesională și a corelării între competențe și piața muncii. (13) Pentru a combate rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor spanioli, Planul de acțiune pentru tineret ar trebui pus în aplicare fără întârziere, în special în ceea ce privește contractele de ucenicie și de formare. Deși Spania a adoptat măsuri de combatere a părăsirii timpurii a școlii, rata abandonului este ridicată și maschează diferențe semnificative între regiuni. (14) Sărăcia este un fenomen în creștere, în 2010 numărul persoanelor în prag de sărăcie crescând cu 1,1 milioane, sărăcia infantilă atingând un nivel alarmant de 26,2 %. Dintre persoanele încadrate în muncă, rata sărăciei în cazul lucrătorilor temporari este de două ori mai mare decât în cazul muncitorilor permanenți. (15) În Spania, serviciile profesionale rămân protejate împotriva concurenței. Reformarea serviciilor profesionale ar putea duce la creșterea PIB-ului potențial, având în vedere faptul că acestea au o contribuție majoră în celelalte sectoare ale economiei. Ar trebui să se acorde o atenție specială eliminării barierelor nejustificate și disproporționate pentru unele profesii foarte reglementate (de exemplu, notarii, agenții responsabili cu registrul funciar și executorii judecătorești). În plus, în Spania, termenul pentru obținerea unei autorizații de funcționare este cel mai mare la nivelul UE. Lipsa de coordonare între administrațiile locale, regionale și naționale au generat o proliferare a reglementărilor, care uneori se suprapun, și o segmentare a pieței spaniole interne. Pentru ajustarea marilor dezechilibre externe, sunt necesare măsuri de facilitare a activităților de export. Spania se confruntă, de asemenea, cu provocări multiple și complexe în sectorul energetic, care reprezintă un impediment serios în calea funcționării eficiente a piețelor de produse și de servicii. (16) Spania și-a asumat o serie de angajamente în temeiul Pactului euro plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului euro plus și a constatat că sau fost aplicate parțial. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. (17) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările 1- 8 de mai jos. (18) În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Spaniei, iar avizul său[8] se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. (19) Ținând seama de rezultatele analizei aprofundate realizate de Comisie și de această evaluare, Consiliul a examinat Programul național de reformă pe 2012 al Spaniei și Programul de stabilitate al Spaniei. Recomandările sale emise în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările 1, 3, 4, 5 și 7 de mai jos, RECOMANDĂ ca Spania să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013, astfel încât: 1. Să facă un efort bugetar structural mediu anual de peste 1,5 % din PIB în perioada 2010 – 2013, conform recomandărilor privind PDE, punând în aplicare măsurile adoptate în bugetul 2012 și adoptând, până la sfârșitul lunii iulie, proiectul anunțat de buget multianual pentru perioada 2013-2014. Să adopte și să aplice la nivel regional măsuri, în conformitate cu proiectele de reechilibrare aprobate, și să aplice strict noile dispoziții ale legii privind stabilitatea bugetară referitoare la transparență și la controlul execuției bugetare. Să înființeze o instituție fiscală independentă pentru a realiza analize, a oferi consiliere și a monitoriza politica fiscală, precum și pentru a estima impactul bugetar al legislației propuse. 2. Să accelereze procesul de mărire a vârstei legale de pensionare și de introducere a factorului de sustenabilitate prevăzut în recenta reformă a sistemului de pensii și să susțină strategia globală pentru ocuparea forței de muncă pentru lucrătorii mai în vârstă prin măsuri concrete pentru dezvoltarea în continuare a învățării pe tot parcursul vieții, îmbunătățirea condițiilor de muncă și stimularea reintegrării acestui grup pe piața muncii. 3. Să introducă un sistem de impozitare care să corespundă eforturilor de consolidare fiscală și care să favorizeze mai mult creșterea, inclusiv o trecere de la impozitarea forței de muncă către taxele pe consum și mediu. În special, să găsească o soluție la ponderea redusă a veniturilor din TVA prin lărgirea bazei de impozitare pentru TVA. Să faciliteze mai puțin, la nivel fiscal, îndatorarea și achiziționarea unei locuințe (prin opoziție cu închirierea). 4. Să pună în aplicare reforma sectorului financiar și, în special, să continue procesul de restructurare a sectorului bancar, aflat în desfășurare, prin găsirea unor soluții la situația instituțiilor încă fragile, să prezinte o strategie cuprinzătoare pentru a soluționa eficient problemele legate de activele existente în bilanțurile băncilor, să definească o poziție clară privind finanțarea și să utilizeze mecanismele de protecție. 5. Să pună în aplicare reformele pieței muncii și să ia măsuri suplimentare pentru a spori eficiența politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, printr-o mai bună direcționare a acestora, printr-o mai mare utilizare a serviciilor de formare, de consiliere și de orientare pe piața muncii, prin consolidarea legăturilor acestora cu politicile pasive și prin consolidarea coordonării dintre serviciile publice de ocupare a forței de muncă existente la nivel național și regional, inclusiv prin schimbul de informații cu privire la locurile de muncă vacante. 6. Să revizuiască prioritățile în materie de cheltuieli și să realoce fonduri pentru a sprijini accesul la finanțare al IMM-urilor, al tinerilor și al sectoarelor de cercetare și inovare. Să pună în aplicare Planul de acțiune pentru tineret, în special în ceea ce privește calitatea educației și a formării profesionale și importanța acestora pe piața muncii, să își intensifice eforturile de reducere a cazurilor de părăsire timpurie a școlii și să sporească participarea la cursuri și la formare profesională prin măsuri de prevenire, intervenție și compensare. 7. Să adopte măsuri specifice de combatere a sărăciei, oferind copiilor un sprijin mai eficient și îmbunătățind capacitatea de inserție profesională a grupurilor vulnerabile. 8. Să adopte măsuri suplimentare pentru a înlesni accesul la serviciile profesionale, inclusiv la serviciile puternic reglementate, să reducă termenele de obținere a unei autorizații de funcționare și să elimine obstacolele în calea desfășurării unei activități economice rezultate din reglementări multiple care se suprapun, adoptate la niveluri administrative diferite. Să finalizeze interconexiunea rețelelor de gaz și electricitate cu țările învecinate și să găsească o soluție la problema deficitului de tarife la energia electrică, în mod global, în special prin îmbunătățirea raportului cost-eficiență a lanțului de aprovizionare cu energie electrică. Adoptat la Bruxelles, Pentru Consiliu, Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. [2] JO L 306, 23.11.2011, p. 25 [3] COM(2012)310 final. [4] Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012. [5] COM(2012) 68 final. [6] SWD(2012)159 final. [7] Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord. [8] În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.