Propunere de REGULAMENT DE PUNERE ÎN APLICARE AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 /* COM/2013/0178 final - 2013/0095 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII · Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene („regulamentul de bază”), în cadrul procedurii de reexaminare intermediară parțială privind taxa antidumping în vigoare aplicată importurilor de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză. · Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. · Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii O taxă antidumping definitivă la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora încadrate la codurile NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00 originare din Republica Populară Chineză a fost instituită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 al Consiliului (JO L 268, 13.10.2011, p. 1). · Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI · Consultarea părților interesate Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele pe parcursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. · Obținerea și utilizarea expertizei Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. · Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII · Rezumatul acțiunii propuse La 14 februarie 2011, Comisia a inițiat ex officio o reexaminare intermediară parțială a taxei antidumping în vigoare aplicate importurilor de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză. Ancheta de reexaminare, care s-a limitat la analiza dumpingului, a constatat, având în vedere unele circumstanțe modificate cu caracter durabil, că dumpingul persistă la un nivel mai ridicat. Prin urmare, pentru a modifica măsurile existente, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, care trebuie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până la 13 mai 2013 cel târziu. · Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene. · Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii Europene. Așadar, principiul subsidiarității nu se aplică. · Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din motivele expuse în continuare. Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național. Nu este necesară indicarea modului de reducere la minimum a sarcinii financiare și administrative care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor sau de asigurare a proporționalității acesteia cu obiectivul propunerii. · Alegerea instrumentelor Instrumente propuse: regulament. Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. 4. IMPLICAȚII BUGETARE Propunerea nu are nicio implicație asupra bugetului Uniunii. 2013/0095 (NLE) Propunere de REGULAMENT DE PUNERE ÎN APLICARE AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (3), (5) și (6), având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ, întrucât: A. PROCEDURA 1. Anchete anterioare și măsuri antidumping existente (1) În iulie 2005, prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005[2], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de transpalete manuale și de componente de bază ale acestora originare din Republica Populară Chineză („RPC”). Măsurile au constat într-o taxă antidumping ad valorem cuprinsă între 7,6 % și 46,7 %. (2) În iulie 2008, în urma unei reexaminări intermediare a definiției produsului, Consiliul a clarificat, prin Regulamentul (CE) nr. 684/2008[3], definiția produsului din ancheta inițială. (3) În iunie 2009, în urma unei anchete privind eludarea măsurilor antidumping, Consiliul a extins, prin Regulamentul (CE) nr. 499/2009[4], taxa antidumping definitivă aplicabilă pentru „toate celelalte societăți” impusă prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 la transpaletele manuale și componentele de bază ale acestora expediate din Thailanda, indiferent dacă acestea sunt sau nu sunt declarate ca originare din Thailanda. (4) În octombrie 2011, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011[5], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de transpalete manuale și componente de bază ale acestora originare din RPC, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor care a fost efectuată în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. În Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 al Comisiei, a fost menținută, de asemenea, extinderea taxei menționată în considerentul 3 de mai sus. 2. Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale (5) În cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a observat că peisajul concurențial pe piața Uniunii s-a modificat de la instituirea măsurilor. Într-adevăr, producătorul-exportator chinez cu cel mai scăzut nivel al taxei – căruia în ancheta inițială i s-a acordat tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) – a reușit practic să acapareze o foarte mare parte din piața Uniunii și și-a crescut semnificativ cota în importurile UE. Comisia a avut, de asemenea, îndoieli față de stabilirea inițială a statutului de societate care poate beneficia de TEP, având în vedere unele dovezi prima facie ale existenței unei denaturări a pieței oțelului din RPC. În acest context, s-a considerat că împrejurările pe baza cărora au fost stabilite măsurile existente s-au modificat și că aceste modificări sunt de natură durabilă. (6) După ce a constatat, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente dovezi care să justifice inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat la 14 februarie 2012 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[6] (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea ex officio a unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, având domeniul de aplicare limitat la examinarea dumpingului cu privire la producătorii-exportatori chinezi. 3. Perioada anchetei de reexaminare (7) Ancheta cu privire la nivelul de dumping a cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). 4. Părțile interesate (8) Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii neafiliați despre care se știa că sunt implicați, autoritățile țării exportatoare și industria din Uniune cu privire la deschiderea reexaminării intermediare parțiale. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. (9) Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea. (10) Având în vedere numărul potențial ridicat de producători-exportatori și importatori neafiliați din Uniune, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, în caz afirmativ, pentru a alege eșantionul, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Doi producători-exportatori și opt importatori neafiliați s-au anunțat dispuși să coopereze. Așadar, nu a fost necesară eșantionarea nici pentru producătorii-exportatori, nici pentru importatorii neafiliați. (11) Comisia a trimis chestionare și formulare de cerere de acordare a TEP tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri de la un producător-exportator chinez, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd („Noblelift”), și de la trei importatori neafiliați. (12) Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea existenței dumpingului. S-a efectuat o vizită de verificare la sediul societății: – Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing, RPC. (13) Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori chinezi cărora nu li s-a acordat TEP, s-a efectuat o vizită de verificare la sediile următorului producător din Brazilia, aceasta fiind utilizată ca țară analogă: – Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, Sao Paulo. B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR 1. Produsul în cauză (14) Produsul în cauză pentru această reexaminare este același cu cel din ancheta inițială și a fost clarificat prin reexaminarea intermediară a definiției produsului, respectiv transpalete manuale și componente de bază ale acestora, și anume șasiuri și sisteme hidraulice, originare din RPC, încadrate în prezent la codurile NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00. În scopul aplicării prezentului regulament, transpaletele manuale sunt cărucioare cu roți pe care sunt instalate brațe de furcă mobile pentru manipularea paletelor, proiectate pentru a fi împinse, trase și ghidate manual, pe suprafețe netede, plane și dure, de către un operator pedestru care acționează un braț articulat. Transpaletele manuale sunt proiectate exclusiv pentru ridicarea unei sarcini, prin acționarea brațului ca o pompă, până la o înălțime suficientă pentru a permite transportarea acesteia și nu au nicio altă funcție sau utilizare, cum ar fi de exemplu (i) deplasarea și ridicarea sarcinilor pentru depunerea lor la o înălțime mai mare sau facilitarea stocării sarcinilor (transpalete), (ii) stivuirea paletelor una peste alta (stivuitoare), (iii) ridicarea sarcinilor la nivelul de lucru (platforme de ridicare) sau (iv) ridicarea și cântărirea sarcinilor (paletizoare cu sistem de cântărire). 2. Produsul similar (15) Ancheta a confirmat că produsul în cauză și produsul fabricat și vândut pe piața internă din RPC, produsul fabricat și comercializat în țara analogă, Brazilia, precum și produsul fabricat și vândut pe piața UE de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări. (16) Aceste produse sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. C. DUMPINGUL (a) Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) (17) În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1) – (6) de la respectivul articol pentru acei producători despre care s-a constatat că satisfac criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, și anume dacă s-a demonstrat că, în ceea ce privește fabricarea și vânzarea produsului similar, au prevalat condițiile economiei de piață. Pe scurt și cu titlu pur orientativ, aceste criterii sunt: – deciziile comerciale și costurile se stabilesc ca răspuns la semnalele pieței și fără intervenția semnificativă a statului, iar costurile cu principalii factori de producție reflectă valorile pieței; – societățile dispun de un set clar de registre contabile de bază care sunt auditate de către un auditor independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și sunt utilizate în toate scopurile; – nu există denaturări semnificative induse de vechiul sistem de economie planificată; – legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea; – operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței. (18) Un producător chinez, Noblelift, a solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și a returnat formularul de cerere de acordare a TEP în termenul prevăzut. (19) Comisia a solicitat toate informațiile considerate necesare și a verificat toate informațiile cuprinse în cererea de acordare a TEP la sediul societății în cauză. (20) Ancheta a stabilit că prețurile pe care Noblelift le-a plătit în cursul PAR pentru oțelul carbon laminat la cald produs în China, o materie primă principală cu o pondere de aproximativ 25 % în costul produsului finit, au fost denaturate considerabil, ele fiind cu aproximativ 24 % – 31 % mai scăzute decât prețurile practicate în aceeași perioadă pe piața internațională. Prețurile internaționale luate în considerare s-au bazat pe statisticile pentru piețele din UE și America de Nord din Steel Business Briefing[7], precum și pe prețurile la import din statisticile COMEXT. Pe baza acestor date, s-a constatat că, în mod evident, prețurile pentru oțelul produs în China nu reflectau valorile pieței. În plus, există o practică consacrată de intervenție a statului pe piața materiilor prime. Cel de-al 12-lea plan cincinal al Chinei (2011-2015) pentru sectorul siderurgic cuprinde o serie de măsuri care demonstrează că, din cauza controlului ferm pe care îl exercită statul chinez, întreprinderile siderurgice nu au altă opțiune decât să se conformeze instrucțiunilor date de guvernul acestui stat. Așadar, concluzia este că Noblelift nu îndeplinește primul dintre criteriile necesare pentru a beneficia de TEP. (21) În plus, în exercițiul financiar 2010, o societate afiliată a acordat societății Noblelift o garanție bancară pentru două împrumuturi reprezentând o proporție semnificativă din activele totale ale Noblelift și ale societății afiliate. Garanțiile nu figurau nici în situațiile financiare ale Noblelift, nici în conturile societății afiliate, ceea ce contravine standardului IAS 24 (Prezentarea informațiilor privind părțile afiliate), iar auditorul nu a formulat nicio rezervă față de această practică. Declararea tranzacțiilor cu părți afiliate în situațiile financiare este importantă deoarece ea poate semnala posibile efecte asupra poziției financiare a unei societăți. În acest caz, nedeclararea unor angajamente semnificative, cum ar fi garanțiile în cauză, face imposibilă o evaluare corectă a operațiunilor societății și, în special, a riscurilor și oportunităților acesteia. Așadar, se consideră că registrele contabile ale societății nu au fost auditate în mod corespunzător conform standardelor internaționale de contabilitate și, prin urmare, societatea nu îndeplinește nici cel de-al doilea criteriu. (22) În fine, Noblelift a beneficiat de ajutoare de stat sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe venit, precum și de subvenții care îi denaturează situația financiară, astfel încât nu este îndeplinit nici cel de-al treilea criteriu. (23) Producătorul-exportator în cauză și industria din Uniune au avut posibilitatea de a prezenta observații privind constatările prezentate mai sus. (24) După comunicarea concluziilor anchetei referitoare la TEP, Noblelift a solicitat mai multe detalii despre calcularea prețului oțelului pe piața internațională. Societatea a susținut ideea că denaturările prețurilor la materii prime trebuie abordate prin ajustarea valorii normale în cadrul calculului dumpingului, și nu prin refuzul acordării TEP. Cu toate acestea, criteriul formulat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază este foarte clar și, conform acestuia, costurile cu principalii factori de producție trebuie să reflecte în mod real valorile pieței. Prin urmare, orice ajustare în calculul dumpingului efectuată pentru a compensa costurile denaturate ale factorilor de producție ar goli, în mare măsură, de conținut articolul 2 alineatul (7) litera (c). Ca atare, observațiile formulate nu au fost în măsură să modifice concluziile prezentate anterior. (25) După comunicarea concluziilor finale, Noblelift și-a reiterat argumentele. În primul rând, societatea a afirmat că Comisia nu a făcut cunoscute detaliile, și anume nu a specificat toate datele utilizate în calculul diferențelor de preț la materiile prime. (26) În această privință, trebuie menționat înainte de toate faptul că sursele de date pentru compararea prețurilor oțelului au fost indicate de Comisie cu mai multe ocazii. Comisia a repetat explicațiile furnizate deja în cadrul procedurii, și anume că prețurile din Steel Business Briefing sunt protejate de drepturi de autor, serviciul fiind disponibil pe bază de abonament. În consecință, Comisia nu are dreptul legal de a face publice aceste date în mod direct, însă baza de date este accesibilă și poate fi consultată în schimbul plății taxei corespunzătoare. Cu toate acestea, pentru a asigura un echilibru între protecția drepturilor de proprietate intelectuală și protecția dreptului la apărare, datele utilizate au fost verificate de consilierul-auditor al Direcției Generale Comerț, care a confirmat calculul diferenței de preț și a comunicat societății Noblelift rezultatul verificării sale. (27) Se remarcă, de asemenea, faptul că Steel Business Briefing indică exact metodologia utilizată (dimensiuni, grosime, lățime, condițiile de livrare). Acești parametri sunt generali și orientativi, ei indicând nivelul de detaliu al comparațiilor de prețuri la materiile prime efectuate pentru a stabili dacă costurile cu principalii factori de producție reflectă îndeaproape valorile pieței. Comisia a utilizat ca referință și prețurile de pe piața europeană și nord-americană. (28) Noblelift a susținut de asemenea că în ancheta inițială, diferențele dintre prețurile de pe piața internă a oțelului din RPC și prețurile de pe piața internațională nu au fost considerate un factor care împiedică societatea să îndeplinească primul criteriu pentru acordarea TEP. În considerentul 22 din regulamentul Comisiei de instituire a unei taxe antidumping provizorii în cadrul anchetei inițiale, se menționează că: „În ceea ce privește cele patru societăți, s-a stabilit (…) că aceste prețuri și costuri corespundeau valorilor pieței”[8]. Într-adevăr, în cadrul anchetei inițiale nu s-a constatat o diferență substanțială de preț între materiile prime achiziționate pe piața internă din RPC și cele achiziționate la prețurile pieței internaționale. Totuși, o astfel de concluzie nu poate împiedica instituțiile să constate o diferență de preț în cadrul unei anchete ulterioare, dacă circumstanțele sunt diferite și există o diferență de preț. Așa cum se menționează în considerentul 76 de mai jos, circumstanțele s-au schimbat în mod semnificativ între 2004 (momentul anchetei inițiale) și 2011 (perioada actualei anchete de reexaminare), adică într-o perioadă de 7 ani. În această privință, în special în perioada anchetei din 2010 de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, au fost colectate dovezi prima facie privind denaturarea prețurilor pe piața oțelului din RPC din cauza intervenției statului. Acest fapt a constituit, de asemenea, unul dintre motivele care au condus la deschiderea ex officio a actualei reexaminări și a fost într-adevăr confirmat în cadrul actualei anchete (a se vedea considerentul 20 de mai sus). (29) Noblelift și-a reiterat apoi observațiile privind impactul nesemnificativ al garanțiilor pentru împrumuturi sau impactul neglijabil al ajutoarelor de stat. În acest sens, se remarcă faptul că cerința de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază este clară și nu se referă la existența unui impact semnificativ asupra rezultatelor financiare („întreprinderile utilizează o singură serie de registre contabile de bază, care fac obiectul unui audit independent în conformitate cu standardele internaționale și care sunt utilizate în toate scopurile”). În orice caz, așa cum s-a menționat mai sus în considerentul 21, nedeclararea unor angajamente semnificative, cum ar fi garanțiile pentru împrumuturi, face imposibilă evaluarea corectă a operațiunilor societății și, în special, a riscurilor și oportunităților acesteia. În ceea ce privește ajutoarele de stat, răspunsul pe care Comisia l-a transmis deja părții în cursul anchetei este că ajutoarele respective reprezentau sume în valoare de peste 10 milioane RMB. Prin urmare, observațiile Noblelift nu au putut fi acceptate. (30) În fine, Noblelift a susținut că ancheta ar fi trebuit închisă având în vedere depășirea termenului de 3 luni pentru stabilirea respectării criteriilor pentru acordarea TEP, prevăzut la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În acest sens, se face trimitere la modificarea introdusă de Regulamentul (UE) nr. 1168/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, precum și la efectul retroactiv al acestei modificări[9]. De asemenea, se remarcă faptul că decizia privind îndeplinirea criteriilor pentru acordarea TEP a fost luată la mai mult de 3 luni de la demararea anchetei din cauza unor aspecte procedurale și a constrângerilor de timp ale anchetei. Într-adevăr, gradul ridicat de complexitate al aspectelor ridicate în contextul evaluărilor pentru acordarea TEP a demonstrat că termenul de 3 luni era practic imposibil de respectat. Trebuie menționat totuși că durata procesului de luare a deciziei privind TEP nu a avut niciun impact asupra rezultatului acestuia. (31) Prin urmare, se concluzionează că argumentele în favoarea acordării tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sunt nefondate. (32) Având în vedere cele de mai sus și în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, se decide să nu se acorde TEP societății Noblelift. (b) Valoarea normală Țară analogă (33) În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în cazul țărilor care nu au o economie de piață și, atunci când este imposibilă acordarea TEP, în cazul țărilor în tranziție, valoarea normală se stabilește pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară analogă. (34) În ancheta inițială, Canada a fost considerată țară analogă pentru a stabili valoarea normală. Având în vedere că producția în Canada a încetat, în avizul de deschidere al prezentei reexaminări, s-a preconizat utilizarea Braziliei ca țară analogă. (35) Doi producători-exportatori și un importator au obiectat față de alegerea Braziliei ca țară analogă. Argumentul adus împotriva alegerii Braziliei a fost că, pe piața braziliană de transpalete manuale, s-a înregistrat un nivel scăzut de concurență din cauza numărului foarte mic de producători locali, așadar prețurile de vânzare, profiturile și costurile de producție din Brazilia sunt umflate. Producătorii-importatori care au obiectat au sugerat India, Malaysia sau Taiwan ca țări analoge potrivite. (36) În urma acestor observații, Comisia a luat legătura cu 38 de producători cunoscuți de transpalete manuale din India, 3 din Taiwan, 2 din Malaysia și 2 din Brazilia, trimițându-le câte un chestionar. Un singur producător din Brazilia s-a arătat dispus să coopereze, și anume Paletrans Equipamentos Ltda, Cravinhos, Sao Paulo („Paletrans”). (37) În urma comunicării concluziilor finale și a propunerii Comisiei, părțile și-au expus din nou argumentul conform căruia Brazilia nu este o țară analogă potrivită din cauza lipsei de concurență de pe piața din această țară. Părțile au afirmat că producătorul dispus să coopereze din țara analogă beneficiază de o poziție de monopol pe piața braziliană, această poziție fiindu-i consolidată de taxe la import ridicate. Alte observații s-au referit la existența unor deficiențe în răspunsurile furnizate de producătorul din țara analogă în chestionarul neconfidențial. În fine, s-a afirmat că ar trebui operate ajustări pentru a ține seama de diferențele dintre producătorul din țara analogă și producătorul-exportator din țara în discuție. (38) În ceea ce privește caracterul adecvat al Braziliei ca țară analogă, trebuie subliniat faptul că, deși producătorul din țara analogă este principalul producător de pe piața braziliană, el nu deține monopolul pe această piață. Există competiție cu cel puțin doi producători locali și există un nivel semnificativ de importuri. S-a constatat că marja de profit a producătorului din țara analogă este conformă cu o economie liberă. (39) Astfel cum se menționează în considerentul 36 de mai sus, în urma argumentelor formulate în faza incipientă a procedurii împotriva utilizării Braziliei ca țară analogă, Comisia a contactat 45 de producători în patru țări diferite, inclusiv societățile sugerate de Noblelift. În pofida repetatelor contacte prin telefon sau e-mail cu aceste societăți, un singur producător din Brazilia a transmis informațiile solicitate și a cooperat în cadrul anchetei. (40) În ceea ce privește presupusele deficiențe, trebuie menționat că un singur producător din țara analogă a cooperat la anchetă. O astfel de situație nu este neobișnuită, însă ridică probleme legate de divulgarea datelor. Având în vedere dificultățile întâmpinate frecvent în obținerea cooperării din partea producătorilor din țara analogă, Comisia trebuie să garanteze o protecție adecvată a informațiilor confidențiale. În cazul de față, prezentarea unor date neconfidențiale a generat anumite neînțelegeri privind presupusele deficiențe, însă acestea au fost clarificate cu părțile. În special, una dintre părți a susținut că deficiențele din răspunsurile furnizate de producătorul din țara analogă ar fi de natură să împiedice utilizarea Braziliei ca țară analogă, iar ancheta ar trebui închisă deoarece Comisia nu poate stabili valoarea normală. În această privință, trebuie reținut faptul că, în cadrul actualei anchete, Comisia a avut toate informațiile necesare pentru a efectua un calcul al dumpingului. (41) Așadar, argumentele referitoare la caracterul adecvat al Braziliei ca țară analogă nu au putut fi acceptate. (42) Cu privire la argumentele în favoarea ajustărilor, se remarcă faptul că s-a ținut cont de diferențele de nivel comercial dintre producătorul brazilian și producătorul-exportator chinez prin operarea unei ajustări în funcție de nivelul comercial (a se vedea considerentul 59 de mai jos). (43) În fine, una dintre părți a susținut că ar trebui operată o ajustare pentru a ține cont de un presupus efect de denaturare generat de taxa la import de 14 % practicată în țara analogă. Acest argument nu poate fi acceptat, deoarece nu se poate stabili o legătură între o astfel de taxă la import și nivelul prețului pe piața internă. (44) În consecință, Brazilia este considerată o țară analogă adecvată, deoarece există un nivel suficient de concurență cu cel puțin doi producători și un nivel semnificativ de importuri. Stabilirea valorii normale (45) În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat întâi dacă vânzările de produs similar ale societății Paletrans către clienți independenți sunt reprezentative. S-a constatat în acest sens că volumul total al vânzărilor respective este la nivelul a cel puțin 5 % din volumul total al exporturilor Noblelift către Uniune. (46) Comisia a investigat apoi dacă există tipuri de produs similar vândute de Paletrans pe piața internă care sunt comparabile în suficientă măsură, din punctul de vedere al funcțiilor și materialelor utilizate, cu tipurile exportate de Noblelift către Uniune. Concluzia anchetei a fost că mai multe tipuri vândute de Paletrans pe piața internă sunt suficient de comparabile cu tipurile exportate de Noblelift către Uniune. (47) Ulterior, Comisia a analizat dacă, în cazul producătorului din țara analogă, fiecare tip comparabil de produs similar vândut pe piața internă ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale. În acest scop, s-a stabilit, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți pe piața internă în decursul PAR. (48) Acolo unde s-a constatat că volumul vânzărilor unui tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru tipul respectiv de produs și dacă prețul de vânzare mediu ponderat al acelui tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Această situație s-a confirmat pentru toate tipurile comparabile, iar valoarea normală s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor pentru toate vânzările efectuate pe piața internă în decursul PAR pentru fiecare tip comparabil de produs. (49) Pentru tipurile necomparabile, valoarea normală s-a putut construi conform articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, adăugându-se la costul de producție, ajustat după caz, un procent rezonabil pentru costurile de vânzare pe piața internă, cheltuielile generale și administrative și o marjă rezonabilă de profit pentru piața internă. Costurile de vânzare, cheltuielile generale și administrative și profitul s-au bazat pe date reale privind producția și vânzările de produs similar realizate de producătorul din țara analogă în cadrul operațiunilor comerciale normale. Trebuie menționat că prețul astfel construit a fost supus ajustărilor descrise în considerentul 59, în special pentru a ține cont de diferența de nivel comercial dintre vânzările la export ale societății Noblelift și vânzările pe piața internă ale producătorului din țara analogă. (50) Singurul producător-exportator care a cooperat a susținut că Comisia a efectuat calculele de dumping pe baza unor „NCP trunchiate” și că nu s-au oferit explicații referitoare la parametrii utilizați pentru efectuarea comparației. (51) În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, existența marjei de dumping se stabilește în mod normal pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor tuturor exporturilor cu condiția respectării dispozițiilor aplicabile referitoare la compararea echitabilă. (52) În ceea ce privește compararea echitabilă, trebuie menționat că numărul de control al produsului este un instrument utilizat în cadrul anchetei pentru a structura și a organiza cantitățile însemnate de date foarte detaliate transmise de societăți. El ajută la efectuarea unei analize mai detaliate a diferitelor caracteristici ale produselor din categoria din care fac parte produsul în cauză și produsul similar. (53) Comisia a colectat informații despre mai mulți parametri (materialul șasiului, șasiu vopsit, capacitatea de ridicare, tipul de sistem hidraulic, lungimea utilă, furca, lățimea totală a furcii, materialul roților directoare, materialul rolelor port-sarcină, tipul rolelor port-sarcină, tipul de frâne), însă pentru a lua în considerare toate tranzacțiile de export s-a considerat rezonabil, și s-a dovedit a fi posibil, ca în acest caz comparația să se bazeze pe acei parametri care constituie cele mai relevante caracteristici (materialul șasiului, șasiu vopsit, materialul roților directoare, materialul rolelor port-sarcină, tipul rolelor port-sarcină). (54) Prin urmare, comparația s-a bazat pe caracteristicile cele mai relevante pentru a spori nivelul de corespondență și pentru a se asigura compararea echitabilă. Trebuie subliniat faptul că Comisia nu a ignorat nicio informație. Cu toate acestea, se întâmplă adesea ca anumiți parametri utilizați în numărul de control al produsului să aibă o pondere mai mică și ca anumiți parametri să fie mai adecvați pentru o comparație corectă decât alți parametri. Niciun produs nu a fost exclus de la comparare pe motivul diferențelor de caracteristici fizice sau din orice alte motive și nici nu au fost create noi tipuri de produse. Dimpotrivă, toate vânzările au fost incluse în procesul de comparare. Deși s-a recunoscut faptul că și alți parametri au un anumit impact asupra prețurilor, s‑a considerat mai adecvat ca la baza calculelor să stea primii cinci parametri în ordinea relevanței, deoarece această metodă a generat cel mai ridicat nivel de corespondență. (55) În ceea ce privește compararea, trebuie remarcat că, din punct de vedere procedural, producătorul-exportator a avut deplina libertate de a formula observații în legătură cu calculele efectuate în cazul de față. Toate detaliile legate de calcule au fost făcute cunoscute cu mai multe ocazii. (56) În consecință, s-a impus respingerea afirmațiilor de mai sus. (c) Prețul de export (57) Toate vânzările la export ale producătorului-exportator chinez au fost efectuate direct către clienți independenți din Uniune. Ca atare, prețul de export s-a stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, conform articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. (58) Una dintre părți a afirmat că ar trebui incluse în calcul vânzările la export de șasiuri și sisteme hidraulice. Această pretenție a fost acceptată. (d) Comparația (59) Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același nivel comercial. Pentru a asigura o comparare echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, conform articolului 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care au influențat prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, s-au operat ajustări pentru a ține cont în mod corespunzător, dacă a fost cazul și dacă acest lucru a fost justificat, de diferențele de nivel comercial (diferența estimată de preț pentru vânzările către diferitele tipuri de clienți pe piața internă din țara analogă) și de diferențele de costuri de transport (incluzând costul transportului intern în țara exportatoare și al transportului maritim către Uniune), de costuri de asigurare (costul asigurării maritime), de costuri de manipulare, încărcare și costuri auxiliare, de taxe (plătite pentru vânzările la export), de comisioane bancare (plătite pentru vânzările la export), de costuri de credit (bazate pe condițiile de plată convenite și pe rata aplicabilă a dobânzii) și de costuri de ambalare (cheltuielile cu materialele utilizate pentru ambalaje). (60) În urma unei cereri din partea singurului producător-exportator cooperant, care a fost considerată rezonabilă, s-a efectuat o ajustare a valorii normale pentru a ține cont de diferențele de grosime a oțelului utilizat de producătorul din țara analogă și de producătorul-exportator din țara vizată de anchetă. Ajustarea s-a efectuat pe baza diferenței de grosime, proporțional cu ponderea oțelului în prețul produsului similar vândut în Brazilia de producătorul din țara analogă, ceea ce a condus la o modificare a marjei de dumping (a se vedea considerentul 73 de mai jos). După comunicarea unor informații suplimentare (însoțită de invitația de a prezenta observații privind ajustarea în funcție de grosimea oțelului), una dintre părți a contestat această ajustare pe motiv că este nefondată. Ea a argumentat totodată că informațiile neconfidențiale transmise de producătorul-exportator pentru a solicita ajustarea prezintă lacune și, prin urmare, încalcă dreptul la apărare al celorlalte părți. Comisia a verificat datele din dosar care au stat la baza ajustării în funcție de grosimea oțelului și a confirmat justificarea acestei ajustări. (61) Singurul exportator care a cooperat a solicitat alte câteva ajustări având în vedere diferențele de eficiență și productivitate, argumentând, printre altele, că producătorul din țara analogă a fost mai puțin productiv (cu o productivitate mai mică per muncitor) și a avut un consum mai ridicat de materii prime per unitate. (62) Trebuie menționat de la început că, deși este posibil să existe diferențe de eficiență sau productivitate între societăți, principiul călăuzitor este asigurarea comparabilității între prețurile de export și valoarea normală, ceea ce nu înseamnă că circumstanțele unui producător din țara analogă trebuie să fie întru totul similare cu circumstanțele unui producător-exportator dintr-o țară fără economie de piață. Într-adevăr, ajustările sunt justificate numai de diferențele privind factorii care influențează prețurile și comparabilitatea prețurilor între un producător din țara analogă și un producător-exportator dintr-o țară fără economie de piață. (63) Cu toate acestea, trebuie precizat că ancheta nu a evidențiat existența niciunei circumstanțe care să sugereze că procesul de producție al producătorului din țara analogă nu ar avea un nivel rezonabil de eficiență. (64) În ceea ce privește factorii de cost (de exemplu, productivitatea), aceștia nu ar trebui scoși din context și evaluați în mod individual. Mai degrabă, ar fi nevoie de o analiză amplă pentru a evalua dacă avantajele generate de unul dintre factorii de cost (de ex., productivitatea) sunt eventual contracarate de anumite dezavantaje legate de alți astfel de factori. Este adevărat că utilizarea unei forțe de muncă reduse este adesea rezultatul unui nivel mai ridicat de automatizare, care, la rândul său, duce la costuri mai mari în alte domenii (amortizare, capital, finanțare, costuri de regie aferente producției). Numai o analiză amplă ar putea scoate la lumină toate diferențele de factori de cost și ar putea indica dacă sunt influențate prețurile și comparabilitatea prețurilor, fiind astfel justificată o ajustare. Așadar, aceste pretenții nu pot fi acceptate. (65) În plus față de cele menționate anterior, cererile de operare a unor ajustări pentru a ține cont de diferența de consum energetic per unitate și de diferența de amortizare și cheltuieli de regie per unitate au fost nefondate. În special în legătură cu eficiența energetică, nu s-a explicat care sunt elementele din procesul de producție care fac ca producătorul brazilian să fie ineficient în comparație cu singurul producător-exportator care a cooperat. Valoarea ajustării era bazată pe un raport între diferența de costuri cu forța de muncă per unitate (pe baza diferenței de productivitate) și ponderea costurilor cu forța de muncă în costurile totale. Nu s-a explicat și nu s-a putut înțelege legătura între acest raport și diferența de eficiență energetică, de amortizare și de cheltuieli de regie. De aceea, aceste cereri se resping. (66) Una dintre părți a susținut, de asemenea, că ar trebui operate ajustări pentru anumiți parametri, de exemplu capacitatea de ridicare și furca. În acest sens, se face trimitere la observațiile privind parametrii de comparație (a se vedea considerentul 53 de mai sus), unde se precizează că s-a făcut o comparație pe baza caracteristicilor cele mai relevante pentru a asigura nivelul maxim de corespondență. În orice caz, pretențiile au fost nejustificate. (67) Un alt argument a fost că trebuie efectuată o ajustare pe motiv că producătorul-exportator utilizează o tehnologie brevetată. Nu s-au furnizat elemente suplimentare pentru a susține această afirmație. În special, producătorul-exportator nu a cuantificat ajustarea. Singura informație furnizată a fost un document prezentat ca fiind brevetul. Ulterior, s-a cuantificat parțial ajustarea, însă fără a se furniza elemente justificative. Prin urmare, nu s-a putut accepta această pretenție. (68) În plus, cererea de ajustare pentru diferențele de eficiență în utilizarea materiilor prime a fost compensată prin ajustarea operată pentru a ține cont de grosimea oțelului (a se vedea considerentul 60 de mai sus), deoarece utilizarea oțelurilor de grosimi diferite ar putea determina o reducere a consumului total de oțel. (69) În fine, producătorul-exportator a afirmat că a utilizat un circuit de vânzări diferit față de producătorul din țara analogă, prin vânzarea unor produse fără marcă pe o bază OEM (Original Equipment Manufacturer - producător de echipament original). În consecință, s-a solicitat o ajustare care să reflecte această diferență. Așa cum s-a precizat mai sus (considerentul 59), s-a efectuat o ajustare de nivel comercial, bazată pe o diferență estimată de preț la vânzările către diferite tipuri de clienți, inclusiv vânzările OEM, pe piața internă a țării analoge. Din motive de confidențialitate, amploarea acestei ajustări nu a putut fi comunicată deoarece ea ar dezvălui valoarea normală bazată pe datele singurului producător din țara analogă. Așadar, s-a concluzionat că diferențele pentru care s-a solicitat ajustarea au fost deja luate în considerare. (70) Cu toate acestea, trebuie semnalat faptul că producătorul-exportator nu a cuantificat ajustarea solicitată. El a declarat doar că s-a acordat o ajustare de 40 % în cadrul unei alte proceduri. O ajustare acordată în cadrul unei alte proceduri (bazată deci pe circumstanțele specifice ale celeilalte proceduri) nu poate servi ca atare drept referință pentru cuantificarea unei ajustări în cazul de față. (71) După comunicarea unor informații suplimentare (însoțită de invitația de a prezenta observații privind ajustarea în funcție de grosimea oțelului), producătorul-exportator a solicitat și alte ajustări (fără legătură cu ajustarea pentru grosimea oțelului), și anume ajustări legate de înveliș, de mâner și de prețul oțelului în Brazilia. (72) Înainte de toate, trebuie menționat că cererile au fost transmise după expirarea termenului pentru formularea observațiilor, fiind astfel inadmisibile din punct de vedere formal. În orice caz, aceste cereri au fost fie necuantificate, fie nejustificate. Societatea nu a prezentat dovezi pentru a-și susține cererile și nici nu a furnizat explicații referitoare la modul în care au fost sau trebuie calculate ajustările. (e) Marja de dumping (73) În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză. Marja de dumping, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 70,8 %. (74) În ceea ce privește marjele de dumping pentru toți ceilalți producători-exportatori, cu excepția Noblelift, în ancheta inițială, acestea au variat între 28,5 % și 46,7 %. Având în vedere că numai Noblelift a cooperat în cadrul actualei reexaminări și că nivelul de cooperare poate fi considerat ridicat, ținând cont că marea majoritate a exporturilor din China au fost ale societății Noblelift, Comisia a revizuit, de asemenea, marja de dumping la nivel național pentru toți ceilalți exportatori. În consecință, marja reziduală de dumping ar trebui stabilită la același nivel ca și pentru Noblelift, adică la 70,8 %. (75) Una dintre părți a susținut că taxa aplicabilă la nivel național nu ar trebui stabilită la nivelul marjei de dumping a singurului producător-exportator care a fost dispus să coopereze, deoarece nu există dovezi că marea majoritate a importurilor au provenit de la acest exportator. În acest sens, datele statistice au confirmat faptul că marea majoritate a importurilor din RPC au provenit de la singurul producător-exportator care a cooperat. Argumentul a fost așadar respins. D. CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE (76) În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă circumstanțele modificate pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil. (77) În această privință, ancheta inițială nu a stabilit o diferență de preț semnificativă între prețurile materiilor prime achiziționate pe piața internă în RPC de către producătorii-exportatori chinezi (inclusiv Noblelift) și cele de pe piețele internaționale. Circumstanțele s-au modificat semnificativ între 2004 (momentul anchetei inițiale) și 2011 (PAR), când prețul oțelului laminat la cald, principala materie primă, s-a situat la un nivel cu 24 % până la 31 % mai scăzut decât prețurile de pe piața internațională. Acest nivel nu a reflectat valorile pieței, fiind o consecință a denaturării prețurilor pe piața oțelului din RPC (a se vedea considerentul 20 de mai sus). Într-adevăr, piața chineză a oțelului s-a schimbat considerabil în acești șapte ani, RPC trecând în acest timp de la statutul de importator net de oțel la cel de important producător și exportator de oțel la nivel global, situație care poate fi considerată în mod rezonabil ca fiind de natură durabilă. (78) În plus, din anul 2008, întreprinderile chineze de înaltă tehnologie, printre care și Noblelift, beneficiază de ajutoare de stat sub forma unei rate preferențiale a impozitului pe venit (15 %). În perioada vizată de ancheta inițială, societăților li se aplica rata standard de 25 %. Această modificare de circumstanțe ar putea fi, de asemenea, considerată în mod rezonabil ca fiind de natură durabilă. (79) Prin urmare, s-a considerat că este puțin probabil ca împrejurările care au condus la deschiderea prezentei reexaminări intermediare să se modifice în viitorul previzibil într-un mod care să afecteze constatările acesteia. În consecință, s-a concluzionat că circumstanțele modificate sunt de natură durabilă și că aplicarea măsurii la nivelul său actual nu se mai justifică. E. MĂSURILE ANTIDUMPING (80) În lumina rezultatelor prezentei anchete de reexaminare și întrucât noua marjă de dumping de 70,8 % este mai scăzută decât nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit în ancheta inițială [a se vedea considerentele 120 – 123 din Regulamentul (CE) nr. 128/2005[10]], se consideră oportun să se modifice la 70,8 % taxa antidumping aplicabilă importurilor de produse în cauză atât de la societatea Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, cât și de la toți ceilalți producători-exportatori. (81) Una dintre părți a susținut că noua marjă de dumping nu ar fi trebuit comparată cu nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit în ancheta inițială, ci mai degrabă ar trebui stabilit un nivel de eliminare a prejudiciului în fiecare anchetă, chiar și în cadrul unei reexaminări parțiale limitate la analiza dumpingului. Conform argumentelor acestei părți, practica actuală prin care nu se evaluează prejudiciul constituie o încălcare a regulii taxei celei mai mici. Partea respectivă a susținut, de asemenea, necesitatea deschiderii unei reexaminări intermediare complete. (82) Se remarcă în acest sens că prejudiciul nu putea fi reevaluat în acest cadru, deoarece Comisia a inițiat o reexaminare intermediară parțială limitată la analiza dumpingului. Conform articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, menținerea măsurilor poate fi reexaminată, dacă acest lucru se justifică, la inițiativa Comisiei. Prin urmare, Comisia nu are obligația de a deschide o reexaminare intermediară ex officio care să abordeze atât dumpingul, cât și prejudiciul și, în orice caz, o astfel de acțiune trebuie să fie justificată. În cazul de față, informațiile și elementele de probă aflate la dispoziția Comisiei au fost suficiente pentru deschiderea unei reexaminări intermediare limitate la analiza dumpingului. În plus, dacă în reexaminările intermediare trebuie întotdeauna evaluat prejudiciul, posibilitatea de a efectua o reexaminare intermediară parțială limitată la analiza dumpingului, prevăzută la articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, ar fi lipsită de sens. Așadar, argumentul trebuie respins. Se reamintește însă faptul că partea interesată în cauză are posibilitatea de a solicita o reexaminare parțială a prejudiciului în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. (83) Regula taxei celei mai mici a fost pe deplin respectată, iar nouă marjă de dumping a fost, într-adevăr, comparată cu nivelul de eliminare a prejudiciului stabilit în ancheta inițială (cea mai recentă constatare a existenței unui prejudiciu). (84) Una dintre părți a argumentat că, pentru cazul de față, ar fi mai potrivită stabilirea unui preț minim de import sau, alternativ, ar trebui impusă o taxă fixă. (85) În această privință, trebuie menționat că nici prețul minim de import, nici taxa fixă nu sunt adecvate pentru produsele care există într-o multitudine de tipuri diferite la prețuri diverse și care sunt, de asemenea, supuse permanent modificărilor și îmbunătățirilor. Existența mai multor niveluri ale taxei ar fi foarte dificil de administrat. O altă constrângere în cazul de față este faptul că prețul minim de import ar trebui să se bazeze pe valoarea normală (având în vedere că taxa se bazează pe dumping), însă valoarea normală este bazată pe date confidențiale ale unei societăți care funcționează pe piața țării analoge. Așadar, aceste argumente se resping. (86) Producătorul-exportator și-a exprimat, în termenele regulamentare, interesul de a-și asuma un angajament, dar fiindcă nu a fost transmisă nicio ofertă oficială în acest sens, Comisia nu a fost în măsură să aprofundeze această chestiune. (87) Părțile interesate au fost informate cu privire la principalele fapte și rațiuni pe baza cărora s-a intenționat modificarea nivelurilor taxei aplicabile producătorilor-exportatori și au avut posibilitatea să formuleze observații. (88) Observațiile prezentate oral sau în scris de către părțile interesate au fost analizate. (89) Trebuie menționat că, în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 al Consiliului, taxa antidumping de 70,8 % instituită de prezentul regulament pentru „toate celelalte societăți” se aplică transpaletelor manuale și componentelor de bază ale acestora, astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 al Consiliului, expediate din Thailanda, indiferent dacă sunt sau nu sunt declarate ca originare din Thailanda, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1008/2011 al Consiliului se înlocuiește cu următorul text: „2. Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți: Societate || Nivelul taxei (%) || Cod adițional TARIC Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, RPC || 70,8 || A603 Toate celelalte societăți || 70,8 || A999 ” Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Consiliu Preşedintele [1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51. [2] JO L 189, 21.7.2005, p. 1. [3] JO L 192, 19.7.2008, p. 1. [4] JO L 151, 16.6.2009, p. 1. [5] JO L 268, 13.10.2011, p. 1. [6] JO C 41, 14.2.2012, p. 14. [7] www.steelbb.com/steelprices/. [8] Regulamentul (CE) nr. 128/2005 al Comisiei din 27 ianuarie 2005 (JO L 25, 28.1.2005, p. 16). [9] JO L 344, 14.12.2012, p. 1. [10] JO L 25, 28.1.2005, p. 16.