CUPRINS

INTRODUCERE 2

Programul 2

Tipurile de acțiuni care beneficiază de sprijin 3

Punerea în aplicare a programului DFC 4

Evaluare intermediară 7

Relevanța programului DFC 7

Eficacitatea programului DFC 9

Eficiența programului DFC 11

Sustenabilitatea programului DFC 11

Recomandări 12

O mai mare concentrare pe prioritățile politicii UE în domeniu 12

Concentrare pe proiecte cu o dimensiune europeană puternică 13

Situația participării la programul DFC 13

Gestionare mai eficientă a programului DFC 13

Îmbunătățirea difuzării și valorificării rezultatelor 14

Concluzii 14

INTRODUCERE

Prezentul document expune principalele constatări și recomandări ale evaluării intermediare a programului „Drepturi fundamentale și cetățenie” pentru perioada 2007-2013, precum și concluziile Comisiei în legătură cu acestea.

Programul

Programul specific „Drepturi fundamentale și cetățenie” (denumit în continuare „programul DFC”) a fost instituit prin Decizia 2007/252/CE a Consiliului din 19 aprilie 2007 pentru perioada 2007-2013, ca parte a programului „Drepturi fundamentale și justiție ”.

Obiective generale:

1. Programul are următoarele obiective generale:

(a) să promoveze dezvoltarea unei societăți europene bazate pe respectarea drepturilor fundamentale, astfel cum sunt consacrate la articolul 6 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană, inclusiv drepturile care decurg din cetățenia Uniunii;

(b) să consolideze societatea civilă și să încurajeze un dialog deschis, transparent și periodic cu aceasta cu privire la drepturile fundamentale;

(c) să combată rasismul, xenofobia și antisemitismul și să promoveze o mai mare înțelegere interconfesională și interculturală și o mai mare toleranță pe teritoriul Uniunii Europene;

(d) să consolideze contactele, schimbul de informații și rețeaua de cooperare dintre autoritățile judiciare și administrative și profesiile juridice, inclusiv prin sprijinirea acțiunilor de formare judiciară, în vederea unei mai bune înțelegeri reciproce între aceste autorități și profesiile respective.

2. Obiectivele generale ale programului sunt complementare obiectivelor urmărite de către Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, instituită prin Regulamentul (CE) nr. 168/2007.

3. Obiectivele generale ale programului contribuie la dezvoltarea și punerea în aplicare a politicilor comunitare în deplină conformitate cu drepturile fundamentale.

Obiective specifice:

4. Programul are următoarele obiective specifice:

(a) să promoveze drepturile fundamentale, astfel cum sunt consacrate la articolul 6 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană și să informeze toate persoanele cu privire la drepturile acestora, inclusiv drepturile care decurg din cetățenia Uniunii, în scopul de a încuraja cetățenii Uniunii să participe activ la viața democratică a Uniunii;

(b) să examineze, dacă este necesar, respectarea drepturilor fundamentale specifice în Uniunea Europeană și în statele sale membre în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației comunitare și să obțină avize cu privire la întrebări specifice legate de drepturile fundamentale în acest domeniu;

(c) să sprijine organizațiile neguvernamentale și alte organisme ale societății civile, pentru a consolida capacitatea acestora de a participa activ la promovarea drepturilor fundamentale, a statului de drept și a democrației;

(d) să creeze structuri relevante pentru promovarea dialogului interconfesional și multicultural la nivelul Uniunii Europene.

Tipurile de acțiuni care beneficiază de sprijin

În vederea urmăririi obiectivelor generale și a celor specifice, programul sprijină următoarele patru tipuri de acțiuni:

(a) acțiuni specifice întreprinse de Comisie, cum ar fi studii și activități de cercetare, sondaje de opinie și anchete, formularea de indicatori și metodologii comune, colectarea, dezvoltarea și diseminarea de date statistice, seminarii, conferințe și reuniuni de experți, organizarea de campanii publice și evenimente; crearea și actualizarea de site-uri internet, întocmirea și difuzarea materialelor informative, sprijinirea și gestionarea rețelelor de experți naționali, activități de analiză, monitorizare și evaluare;

(b) proiecte transnaționale specifice de interes comunitar prezentate de o autoritate sau de orice alt organism al unui stat membru, o organizație internațională sau neguvernamentală și care implică, în orice caz, cel puțin două state membre sau cel puțin un stat membru și un alt stat care poate fi în curs de aderare sau țară candidată, în condițiile stabilite prin programele de lucru anuale;

(c) sprijin pentru activitățile desfășurate de organizațiile neguvernamentale sau de alte entități care urmăresc un scop de interes general european, în conformitate cu obiectivele de ordin general ale programului, în condițiile stabilite prin programele de lucru anuale;

(d) granturi pentru funcționare acordate pentru cofinanțarea cheltuielilor legate de programul permanent de lucru al Conferinței Curților constituționale europene și Asociației Consiliilor de Stat și instanțelor administrative supreme din Uniunea Europeană, care menține anumite baze de date și asigură centralizarea la nivel european a hotărârilor naționale cu privire la punerea în aplicare a dreptului comunitar, în măsura în care cheltuielile sunt efectuate în vederea îndeplinirii unui obiectiv de interes general european, prin promovarea schimburilor de opinii și de experiență privind aspecte legate de jurisprudență, organizarea și funcționarea membrilor acestora în exercitarea funcțiilor judiciare și/sau consultative cu privire la dreptul comunitar.

Punerea în aplicare a programului DFC

Programul DFC vizează cele 27 de state membre ale UE. Cu toate că acesta este deschis, în principiu, participării țărilor terțe, cum ar fi țările aderente, țările candidate și țările din Balcanii de Vest incluse în procesul de stabilizare și de asociere, acestea nu au valorificat posibilitatea de a participa.

Programul este gestionat în întregime la nivel central de către Comisia Europeană și beneficiază de un buget de 95,2 milioane EUR pentru perioada 2007-2013, repartizat anual, după cum urmează (în milioane EUR):

SUMA TOTALĂ ÎN PERIOADA 2007-2013: 95,2 MEUR 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 10,60 12,00 14,20 13,80 13,80 15,30 15,50 |

În ceea ce privește distribuția bugetului, anual se alocă în medie 70% din fonduri pentru granturi de sprijinire a acțiunilor, 9% pentru granturile de funcționare și 21% pentru inițiative ale Comisiei.

BUGET DISPONIBIL PENTRU PERIOADA 2007-2010

[pic]

Începând din 2007, Comisia a publicat 3 cereri de propuneri pentru granturi de sprijinire a acțiunilor și 4 cereri de propuneri pentru granturi de funcționare și, de asemenea, a finanțat 61 de inițiative ale Comisiei în cadrul procedurilor de achiziții publice.

GRANTURI PENTRU SPRIJINIREA ACȚIUNILOR

Cererile publicate de Comisie au atras un număr mare de propuneri. Pentru granturile de sprijinire a acțiunilor, Comisia a primit și evaluat un total de 415 propuneri depuse de parteneriate formate în medie din 4,5 organizații din cel puțin două state membre ale UE. Din acest număr total, Comisia a finanțat un total de 93 de proiecte multilaterale, cu o finanțare medie de 341 000 EUR pe proiect, durata lor medie fiind de 21 de luni.

GRANTURI DE FUNCȚIONARE

În temeiul articolului 4 litera (c) din decizia de instituire a programului, Comisia a cofinanțat programul anual de lucru pentru opt organizații neguvernamentale sau alte entități care urmăresc un obiectiv de interes general european, în conformitate cu obiectivele generale ale programului, în special:

European Network of Ombudspersons for Children (Rețeaua europeană a mediatorilor pentru copii)

Fair Trials International (Procese internaționale corecte)

Jesuit Refugee Service (Europe) (Serviciul iezuit pentru refugiați, Europa)

Association of European Administrative Judges (Asociația judecătorilor administrativi europeni)

În temeiul juridic al programului se menționează două asociații care pot primi granturi de funcționare pentru cofinanțarea cheltuielilor legate de programul permanent de lucru:

1. The Association of the Councils of State and Supreme Administrative Jurisdictions of the European Union (Asociația Consiliilor de Stat și instanțelor administrative supreme din Uniunea Europeană)

Obiectivul acestei asociații este de a promova schimburile de opinii și de experiență în chestiuni privind jurisprudența, organizarea și funcționarea membrilor săi în exercitarea funcțiilor judiciare și/sau consultative, în special cu privire la dreptul comunitar. Asociația a creat o bancă de date care conține, în principal, decizii, consiliere și studii efectuate de către membrii săi, care au relevanță pentru obiectivele asociației, rapoarte și concluzii întocmite în cursul reuniunilor asociației, precum și alte informații utile.

2. The Conference of the European Constitutional Courts (Conferința Europeană a Curților Constituționale)

Până în prezent (2011), această asociație nu a solicitat niciodată granturi de funcționare prevăzute de temeiul juridic al programului.

ACȚIUNI ÎNTREPRINSE DE COMISIE

Între 2007 și 2010, Comisia a lansat 61 de acțiuni proprii, finanțate de program în baza procedurilor de achiziții publice. În aceste cazuri, spre deosebire de granturi, acțiunea este finanțată în totalitate de program, produsul sau rezultatul aparținând Comisiei.

Acțiunile finanțate acoperă o gamă largă de teme, inclusiv:

- campanii de sensibilizare și de informare cu privire la protecția datelor, la drepturile copilului, la rasism și xenofobie;

- crearea și actualizarea de site-uri internet: drepturile copilului, protecție consulară;

- studii și activități de cercetare (12), inclusiv:

- un studiu cu privire la un sistem electoral comun pentru Parlamentul European; candidatura multiplă; recunoașterea incompatibilităților;

- studiu comparativ privind legislația statelor membre și practicile acestora în materie de protecție diplomatică și consulară;

- studiu cu privire la modul în care problema crimelor fostelor regimuri totalitare, în special în ceea ce privește metodele și instrumentele utilizate de statele membre în cauză în acest scop, este abordată de legislația statelor membre și de practicile acestora;

- studiu privind obstacolele concrete cu care se confruntă cuplurile de același sex, atunci când se deplasează în UE;

- studiu privind legislația națională în domeniul combaterii rasismului și a xenofobiei etc.

- 3 sondaje Eurobarometru (controlorii de date și cetățenii; conștientizarea cetățeniei UE; memoria crimelor comise de regimurile totalitare);

- conferințe, seminarii, evenimente etc.

EVALUARE INTERMEDIARă

Evaluarea intermediară a fost efectuată de Comisie cu sprijinul unei contractant extern[1]. Contractantul a întreprins un studiu amplu printre toți beneficiarii direcți ai finanțării prin granturi de sprijinire a acțiunilor și de funcționare și a purtat discuții cu părțile interesate ale programului.

Obiectivele generale ale acestei evaluări au fost următoarele:

(a) să ofere o imagine globală a rezultatelor obținute în primii trei ani ai programului;

(b) să ofere o evaluare a aspectelor calitative și cantitative legate de punerea în aplicare din punct de vedere al relevanței, eficacității și eficienței ;

(c) să ofere recomandări și orientări privind modul de îmbunătățire a punerii în aplicare a programului în anii rămași până la încheierea acestuia.

Evaluarea a fost efectuată în cea de a doua jumătate a anului 2010, având drept bază datele din perioada 2007-2010[2] și a oferit o reprezentare detaliată a rezultatelor programului, precum și date statistice cuprinzătoare privind beneficiarii acestuia.

PRINCIPALELE CONSTATĂRI ALE EVALUĂRII

Relevanța programului dfc

Programul DFC este extrem de relevant în ceea ce privește nevoile cărora a fost conceput să le răspundă. Programul DFC a contribuit la dezvoltarea și consolidarea acțiunilor UE în domeniul libertății, securității și justiției, și a răspuns în mod expres necesității de protecție a drepturilor fundamentale și de promovare a cetățeniei UE.

Obiectivele programului răspund nevoilor, problemelor și aspectelor pentru care au fost concepute și, prin urmare, sunt percepute drept coerente, așa cum rezultă din sondajul efectuat în rândul beneficiarilor. În plus, prioritățile anuale stabilite în programul de lucru fac ca programul să fie adaptabil și să răspundă schimbărilor care apar atât în ceea ce privește nevoile, cât și orientările de politică ale Comisiei. Un exemplu în acest sens este includerea luptei împotriva homofobiei, care s-a dovedit a fi o temă binevenită pe lista priorităților. Cu toate acestea, programul DFC acoperă un spectru larg de domenii de politică incluse parțial, de asemenea, în alte programe ale UE și, prin urmare, impactul activităților puse în aplicare nu este concentrat pe domenii specifice, în măsura în care ar trebui.

Acest lucru a determinat o creștere constantă a solicitanților și o concurență din ce în ce mai mare pentru o finanțare redusă, pusă la dispoziție pentru granturile de sprijinire a acțiunilor. Numărul de cereri a crescut de peste trei ori în decurs de trei ani, de la 66 în 2007, la 215 în 2009-2010. În schimb, interesul pentru finanțarea prin granturi de funcționare au fost reduse, întrucât nu s-au înregistrat mai mult de 20 de cereri în decursul celor 4 ani în care au fost publicate cereri de ofertă.

[pic]

În ceea ce privește coerența internă a programului, acțiunile puse în aplicare (proiectele finanțate și activitățile specifice lansate de Comisie) sunt în deplină conformitate cu obiectivele programului și există o corelație strânsă între activitățile care au fost (sau sunt) puse în aplicare de proiecte și prioritățile anuale incluse în programele de lucru, precum și obiectivele mai ample ale programului.

Cu toate acestea, activitățile finanțate prin intermediul diferitelor acțiuni (granturi directe sau inițiative ale Comisiei) sunt oarecum separate una de cealaltă. Acest lucru se datorează parțial separării organizaționale în cadrul Direcției Generale, inițiativele Comisiei fiind concepute și puse în aplicare de trei unități de politică separate, în timp ce granturile pentru sprijinirea acțiunilor și granturile de funcționare sunt gestionate de o unitate operațională/financiară. O altă diferență constă în cererea pentru finanțare a granturilor pentru sprijinirea acțiunilor, în conformitate cu domeniile prioritare și inițiativele Comisiei, finanțate în aceste domenii. Întrucât inițiativele pun în evidență o distribuire echilibrată între acțiuni în domeniul drepturilor fundamentale, al protecției datelor și al cetățeniei, cererea pentru finanțare în domeniul drepturilor fundamentale (rasism, drepturile copiilor și homofobia) reprezintă peste 82% din cererile primite, în timp ce domenii precum cetățenia, cu 12%, și protecția datelor, cu mai puțin de 5%, sunt mult mai puțin reprezentate.

[pic]

Deși există o corelare puternică între priorități și proiectele finanțate, ar trebui îmbunătățită valorificarea rezultatelor și randamentul activităților desfășurate pentru sprijinirea evoluțiilor în domeniul de politică respectiv. Nu există mecanisme oficiale care să asigure comunicarea rezultatelor obținute prin granturile de funcționare și pentru sprijinirea acțiunilor către unitățile din acest domeniu de politică sau către alte părți interesate implicate în elaborarea politicilor, iar diseminarea rezultatelor are loc, în principal, în mod ad-hoc și neoficial.

De asemenea, mai mulți factori demonstrează valoarea adăugată de către UE a acțiunilor finanțate în cadrul programului DFC. În special, finanțarea de către UE este considerată o forță crucială de susținere a activităților implementate și, în general, dimensiunea europeană a proiectelor contribuie la generalizarea rezultatelor. În plus, implicarea partenerilor din diferite state membre produce avantaje în ceea ce privește dezvoltarea inovării, schimbul de bune practici și creșterea impactului. Abordările puse în aplicare și rezultatele multor proiecte pot fi implementate în alte țări, cu modificări minore.

eficacitatea programului dfc

În etapa de evaluare interimară, orice concluzii exhaustive cu privire la întrebarea dacă programul și-a atins sau nu obiectivele ar fi într-o oarecare măsură premature. În plus, având în vedere structura programului, diferitele priorități, domeniile tematice, varietatea grupurilor țintă și spectrul larg de părți interesate, programul sporește complexitatea procesului de stabilire a unor indicatori pertinenți și utilizabili și conferă un caracter oarecum iluzoriu procesului de extragere a informațiilor revelatoare.

Cu toate acestea, din evaluarea întreprinsă rezultă cu claritate faptul că tipul de proiecte finanțate, precum și inițiativele adoptate de Comisie s-au înscris în totalitate în obiectivele și prioritățile programului. Cu toate acestea, finanțarea disponibilă constituie în mod clar un factor restrictiv în legătură cu aspectele menționate anterior, care contribuie la îndeplinirea obiectivelor programului, în special la nivel european. În contextul unei limite superioare de 1 000 000 EUR pentru un proiect de 2 ani în care sunt implicați 4 parteneri, rezultă că finanțarea maximă este cu puțin peste 125 000 EUR pe an pentru fiecare partener, motiv pentru care, de obicei, proiectele nu pot depăși dimensiunea unor parteneriate mai ample și nu pot să atingă reale dimensiuni și valori adăugate europene.

În ansamblu, beneficiarii nu au identificat obstacole majore care ar putea fi considerate piedici în calea progresului privind punerea în aplicare a activităților. S-a considerat că nivelul maxim de finanțare de 80% este adecvat, iar cadrul general, cum ar fi cerințele privind durata și parteneriatul au fost considerate corespunzătoare pentru granturile de sprijinire a acțiunilor. În cazul granturilor de funcționare unii beneficiari au recomandat, pentru asigurarea unui impact sporit, o finanțare pe termen lung care să se extindă peste cadrul anual stabilit în prezent.

Prin însăși natura criteriilor de selecție pentru finanțarea proiectelor, acestea s-au dovedit eficiente pentru promovarea cooperării dintre țările participante. În plus, accentul pus pe parteneriate echilibrate și repartizarea echitabilă a sarcinilor și a participării la proiect, precum și, la fel de important, reglementat de o repartizare echilibrată a fondurilor, au avut drept rezultat o gestionare corectă și participativă a proiectelor, precum și crearea unui teren fertil pentru stabilirea și schimbul celor mai bune practici.

Aceste aspecte pozitive au dus, în aceeași măsură, la aprofundarea colaborării dintre partenerii actuali și la crearea de noi parteneriate. Mai mult, faptul că participarea unor țări este disproporționată (cereri din partea Italiei, care reprezintă peste o treime din totalul contribuțiilor primite în cadrul cererii de oferte de granturi destinate sprijinirii acțiunilor pentru perioada 2009-2010) și, în unele cazuri, absența totală a altor țări trebuie considerate drept deficiențe care ar trebui rezolvate.

[pic]

EFICIENțA PROGRAMULUI DFC

PROCENTAJUL DIN FINANțAREA ALOCATă DE COMISIE PENTRU GRANTURI DE SPRIJINIRE A ACțIUNILOR SE APROPIE DE LIMITELE PREVăZUTE DE REGULAMENTUL FINANCIAR. ÎN CAZUL GRANTURILOR DE FUNCțIONARE ACEST PROCENTAJ ESTE MULT MAI REDUS, NU ÎN ULTIMUL RÂND DIN CAUZA LIMITEI DE FINANțARE DE 300 000 EUR pentru fiecare organizație. Cu toate acestea, în contextul în care un număr semnificativ de beneficiari sunt ONG-uri, acestea se confruntă cu dificultăți din ce în ce mai mari pentru obținerea cofinanțării din alte surse, din cauza efectelor crizei financiare asupra disponibilității finanțării la nivel național pentru acest tip de activități și organizații.

Beneficiarii care au participat la studiu au considerat că, în ansamblu, capacitatea Comisiei de a gestiona este adecvată, inclusiv din punct de vedere al orientării și a cadrului de raportare. Cu toate acestea, având în vedere creșterea accelerată a popularității programului, precum și succesului acestuia (numărul de cereri a fost mai mult decât triplu între 2007-2010), resursele umane al Comisiei sunt suprasolicitate, iar unele aspecte importante, cum ar fi monitorizarea atentă a proiectelor de-a lungul ciclului de viață a acestora au devenit din ce în ce mai puțin realizabile. În consecință, nu a fost valorificat în mod optim potențialul integrării pe verticală a activităților DFC care au beneficiat de finanțare, precum și al diseminării și utilizării rezultatelor pentru consolidarea liniei de politică.

Eficiența rezultatelor din punct de vedere al procedurii de selecție a făcut obiectul unor modificări profunde, iar tranziția de la prezentarea propunerilor pe suport de hârtie la prezentarea acestora în format electronic prin intermediul sistemului „Priamos” a avut drept rezultat simplificarea semnificativă a primelor etape ale acestui proces. Cu toate acestea, aspectele privind, în special, excesul de documente necesare la depunerea propunerii și, ulterior, procedura îndelungată de evaluare, sunt considerate de către beneficiari drept obstacole semnificative. În plus, obligația de a consulta un comitet pentru comitologie cu privire la rezultatele selecțiilor a fost identificată drept un obstacol intern suplimentar în calea reducerii întârzierilor între perioada în care se depun propunerile și data atribuirii finale a granturilor.

Condițiile financiare complexe care reglementează ultima generație de granturi pentru beneficiari multipli și obligațiile ample de raportare financiară au fost identificate de către beneficiari drept cauze care pot împiedica implementarea eficientă a proiectelor. Unele părți interesate au considerat că atât cerințele privind cofinanțarea care trebuie furnizată de beneficiari, cât și necesitatea parteneriatelor și a dimensiunii europene constituie un obstacol. După cum rezultă din natura activităților finanțate, cea mai mare parte din bugetele granturilor pentru sprijinirea acțiunilor în domeniul DFC și din granturile de funcționare a fost alocată acoperirii costurilor de personal, a costurilor pentru conferințe și seminarii, pentru publicații și distribuție, precum și a altor costuri directe. Aceste costuri sunt investite direct în implementarea activităților pentru grupurile țintă. Pentru aceste categorii s-a alocat 88% din costurile totale ale granturilor pentru sprijinirea acțiunilor și 86% din costurile granturilor de funcționare. Exista tendința ca granturile pentru sprijinirea acțiunilor să aloce mai multe resurse pentru distribuție și, de asemenea, pentru conferințe și seminarii, în timp ce în cazul granturilor de funcționare, costurile de personal sunt comparativ mai mari.

sustenabilitatea programului dfc

Beneficiarii granturilor pentru sprijinirea acțiunilor și ai granturilor de funcționare depind de finanțarea pe care o primesc de la Comisie pentru punerea în aplicare a acțiunilor și pentru a obține un impact concret. Realizarea deplină a obiectivelor, în special dintr-o perspectivă pe termen mai lung, depinde, de asemenea, de o finanțare ulterioară. Acest lucru s-a realizat în unele cazuri de către aceleași organizații care asigură finanțare din programul pentru DFC prin cereri consecutive aprobate, cu toate că acest lucru nu se aplică marii majorități a organizațiilor.

Mulți beneficiari depun eforturi pentru a obține finanțare suplimentară pentru activitățile lor, deși doar câțiva au reușit acest lucru și, prin urmare, cofinanțarea este asigurată în principal din resurse proprii.

Cu toate acestea, datele sugerează, de asemenea, că unele dintre activitățile finalizate sunt susceptibile de a avea efecte durabile, chiar fără o injecție suplimentară de fonduri, întrucât valabilitatea lor depășește dimensiunea proiectului. Acest lucru se reflectă în unele realizări, cum ar fi manualele de instruire, setul de instrumente și cele mai bune practici utilizate după încheierea proiectelor. Mai multe elemente justificative privind sustenabilitatea rezultatelor programului pot fi regăsite în durabilitatea și stabilitatea parteneriatelor dezvoltate în cadrul granturilor. În multe cazuri, aceste parteneriate au fost aprofundate în continuare ori au fost oficializate efectiv prin crearea de rețele formale sau informale și sunt susceptibile de a continua să desfășoare activități în comun.

Activitățile sunt susceptibile de a fi continuate într-un nou format, chiar dacă nu neapărat la același nivel de ambiție. Nevoile grupurilor țintă evoluează și poate că ar fi necesare alte abordări, mai degrabă decât continuarea aceluiași tip de activități.

recomandări

Ca răspuns la aspectele identificate în timpul evaluării programului, Comisia intenționează să implementeze următoarele măsuri în scopul de a consolida impactul programului și de a îmbunătăți implementarea acestuia.

o mai mare concentrare pe prioritățile politicii ue în domeniu

Deși toate părțile interesate consultate au subliniat relevanța programului, impactul acestuia a fost parțial limitat de caracterul difuz al stabilirii unei ordini de prioritate a fondurilor. Prin urmare, pentru a accentua relevanța programului, o restrângere a domeniului amplu acoperit de program poate contribui la creșterea impactului acestuia. În acest sens, prioritățile anuale ar putea fi simplificate și reduse în mod semnificativ.

De asemenea, ar trebui să se ia în considerare, în special în ceea ce privește viitoarea generație de programe, ca finanțarea proiectelor din program să se concentreze pe consolidarea domeniilor sale de politică privind drepturile fundamentale, inclusiv protecția datelor și cetățenia Uniunii. Însoțite de un sprijin adecvat pentru dezvoltarea inițiativelor Comisiei, aceasta ar spori impactul politicii de dezvoltare și ar evita suprapunerile cu programele existente în alte direcții generale care au bugete mult mai mari pentru acest tip de finanțare directă.

concentrare pe proiecte cu o dimensiune europeană puternică

Pe parcursul primilor ani de finanțare în cadrul programului DFC, au fost promovate cu un deosebit succes parteneriatele multilaterale și implicarea unui număr mare de actori și, în unele cazuri, statele membre. Totuși, această abordare implică un efect negativ, prin faptul că se alocă fonduri reduse unui mare număr de beneficiari, astfel încât impactul pe care aceștia îl pot obține cu activitățile finanțate este difuz.

Prin urmare, pentru a spori eficacitatea programului, finanțarea limitată de care se dispune în prezent ar trebui să se concentreze asupra proiectelor cu o dimensiune europeană mai puternică. Proiectele de o mai mare dimensiune care beneficiază de o finanțare mai consistentă ar crește vizibilitatea programului și ar asigura că proiectele produc un impact mai amplu, care nu este restrâns la nivel local sau regional, întrucât ar avea o anvergură mai mare și ar fi mai bine concepute, iar la nivelul UE valoarea adăugată și durabilitatea obținute ar fi mai mari.

Urmărind același obiectiv, Comisia va examina în continuare dacă impactul granturilor de funcționare asupra atingerii obiectivelor programului sunt suficiente pentru a susține acest tip de finanțare, având în vedere că interesul arătat de solicitanți este în continuare limitat, iar vizibilitatea programului DFC și a obiectivelor acestuia este redusă în cadrul acestui tip de finanțare.

situația participării la programul dfc

Participarea la programul DFC evidențiază în continuare o preponderență a beneficiarilor din anumite state membre și o reprezentare insuficientă a beneficiarilor, atât direcți, cât și indirecți, din cele 12 state membre care au aderat recent.

Pentru a soluționa această problemă, Comisia va căuta să direcționeze campaniile de informare către organizațiile din acele state membre și să își intensifice contactele cu autoritățile naționale și regionale din domeniu, astfel încât acestea să acționeze în calitate de multiplicatori ai campaniilor respective pentru depășirea limitărilor stabilite de finanțarea disponibilă pentru astfel de acțiuni.

gestionare mai eficientă a programului dfc

Având în vedere succesul tot mai mare al programului și numărul tot mai mare de cereri pentru finanțare și al proiectelor efectiv finanțate, sunt necesare eforturi suplimentare pentru raționalizarea proceselor care reglementează durata de viață a proiectelor.

Procesul de depunere a cererilor de finanțare, care a inclus recent sistemul de cereri electronice PRIAMOS, a demonstrat un potențial extraordinar în ceea ce privește facilitarea activității solicitanților și a Comisiei în egală măsură, prin introducerea unui sistem electronic de prezentare a propunerilor. Există numeroase avantaje potențiale suplimentare ale sistemului care trebuie valorificate, și Comisia va lua măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea accesibilității, eficienței și vitezei de operare a sistemului și va depune eforturi pentru ca acest sistem să devină un instrument integrat care va servi atât solicitanților/beneficiarilor, cât și Comisiei la gestionarea eficientă a proiectelor pe parcursul întregului ciclu de viață al acestora.

O analiză suplimentară ar trebui să abordeze întârzierile procedurii cauzate de obligația de consultare a Comitetului pentru programul DFC cu privire la rezultatele selecțiilor și să evalueze dacă sarcina administrativă a procedurii este acoperită de finanțarea în cauză, al cărei nivel este foarte limitat.

Pentru a îmbunătăți în continuare eficiența programului, vor fi depuse eforturi pentru consolidarea sprijinului Comisiei și a capacității de monitorizare cu privire la beneficiari pe tot parcursul „ciclului de viață ” al acțiunilor puse în aplicare. Aceasta va contribui la o mai bună implementare a activităților, precum și la o mai bună înțelegere și integrare a priorităților și bunelor practici din acest domeniu de politică.

Îmbunătățirea difuzării și VALORIFICăRII REZULTATELOR

În urma evaluării s-a constatat că rezultatele preconizate și cele obținute prin proiecte ar fi puse în valoare printr-o difuzare mai bine direcționată și prin utilizarea lor ca resurse pentru dezvoltarea de politici.

Pentru a realiza acest lucru, Comisia va recurge la o abordare bazată mai mult pe rezultate și pe realizări, atât în selectarea, cât și în gestionarea proiectelor. Coroborat cu identificarea cu exactitate a priorităților, acest lucru va asigura în continuare o corelare mai puternică între inițiativele politice concretizate de către Comisie în mod direct și prin intermediul proiectelor și, prin urmare, se va obține un teren mai fertil pentru dezvoltarea de sinergii între cele două mecanisme de finanțare a programului.

Împreună cu această abordare concentrată pe rezultate, pot fi avute în vedere măsuri suplimentare de natură să pună în evidență rezultatele programului, prin intermediul unei diseminări mai ample și mai dinamice pe cale electronică, precum și prin evenimente specifice care să pună în valoare proiectele specifice care au fost finalizate cu succes, ca mijloc de a pune și mai mult în lumină valoarea adăugată a programului.

Concluzii

Evaluarea intermediară confirmă importanța programului privind drepturile fundamentale și cetățenia la promovarea respectării drepturilor fundamentale, la încurajarea dialogului și la combaterea rasismului și a xenofobiei.

Interesul crescând nu numai față de oportunitățile de finanțare, ci și față de vizibilitatea sporită a proiectelor sale și recenta implicare, în calitate de beneficiari direcți, a câtorva organizații internaționale binecunoscute și respectate, reprezintă dovezi incontestabile privind relevanța și valoarea adăugată a programului. Faptul că în ultimele runde de selectare cererea pentru finanțare a fost de 5 ori mai mare decât fondurile disponibile constituie un indicator clar privind potențialul programului de a se dezvolta și extinde în continuare.

Cu toate că evaluarea a evidențiat, de asemenea, unele provocări din punct de vedere al implementării programului DFC și a identificat o serie de îmbunătățiri care ar putea fi puse în practică, nu se poate nega calitatea intrinsecă a programului, relevanța acestuia pentru prioritățile europene actuale în domeniul de politică respectiv, pentru nevoile grupurilor sale țintă și ale părților interesate, precum și valoarea sa adăugată.

Prin urmare, în vederea îmbunătățirii în continuare a impactului și a eficacității programului, Comisia va continua să se concentreze pe acest program, să asigure o coerență sporită între proiectele care sunt axate pe rezultate și evoluțiile liniilor de politică, creșterea accesibilității programului în statele membre ale UE-12, să eficientizeze procesele de gestionare a programului și să promoveze diseminarea rezultatelor acestuia.

[1] CEEP coordonate de GHK Consulting, www.ghkint.com

[2] Granturile pentru acțiuni: 18 proiecte lansate în 2008 (finalizate), 26 de proiecte în 2009 (în stadiu intermediar de punere în aplicare).

Granturi de funcționare: 3 în 2008, 7 în 2009 și 5 în 2010.

Inițiative ale Comisiei în perioada 2007-2009: 47, din care 12 prevăzute pentru 2010.