Sănătatea publică și capacitatea comună și coordonată de pregătire și de răspuns trebuie să rămână în fruntea agendei UE dacă dorim să ne asigurăm că traiectoria noastră de creștere economică va trece proba timpului în era pandemiilor. În plus, calitatea și reziliența sistemelor de sănătate trebuie îmbunătățite, în special în regiunile cel mai puțin dezvoltate, unde mortalitatea cauzată de COVID-19 a fost mai mare decât în regiunile mai dezvoltate, astfel cum se indică în cel de-al 8-lea raport privind coeziunea. Fondurile de coeziune sunt puse la dispoziția autorităților naționale în acest scop. În perioada 2014-2020, o parte semnificativă a finanțării FSE a fost destinată sprijinirii serviciilor sociale și de sănătate, iar unitățile medicale construite sau îmbunătățite până în prezent cu sprijinul FEDR au oferit servicii mai bune pentru 53,3 milioane de persoane.

În ultimii doi ani, am realizat că existența unor lanțuri de aprovizionare reziliente joacă un rol esențial în răspunsul nostru la pandemie. Prin monitorizarea lanțurilor de aprovizionare cu materii prime esențiale pentru vaccinuri, prin sprijinirea extinderii capacității de producție a UE și prin colaborarea strânsă cu partenerii internaționali, Grupul operativ al Comisiei pentru amplificarea industrială a producției de vaccinuri a abordat obstrucțiile din lanțul de aprovizionare și a sprijinit creșterea fără precedent a capacității de producție. Întrucât obstrucțiile pot apărea și în viitor, continuarea acestei activități rămâne esențială.

În ceea ce privește vaccinarea, există două aspecte care generează îngrijorări înainte de venirea toamnei: stagnarea și/sau insuficiența acoperirii vaccinale în câteva state membre ale UE, precum și o eficacitate vaccinală mai mică în rândul persoanelor care nu au primit încă o doză de rapel. Peste 90 de milioane de persoane eligibile din UE/SEE sunt încă nevaccinate, inclusiv aproximativ 9 milioane de persoane cu vârsta de minimum 60 de ani, sporindu-se astfel riscul de deces și de apariție a unor noi variante. În plus, există diferențe mari în ceea ce privește acoperirea vaccinală între statele membre ale UE/SEE. În unele state, aproape 85 % din populația totală a beneficiat de o vaccinare primară completă; în alte state, procentul este de sub 50 %. În al doilea rând, procentul de adulți cu vârsta de peste 18 ani din UE/SEE care au primit o doză de rapel a început să stagneze, fiind în prezent de aproximativ 64 %.

Actualul nostru portofoliu de vaccinuri și, dacă este necesar în viitor, accesul pe care îl permite la vaccinuri adaptate, pun la dispoziția statelor membre o serie de opțiuni posibile în ceea ce privește viitoarele strategii de vaccinare. Statele membre ar trebui să fie pregătite să furnizeze doze suplimentare de vaccinuri înainte de următorul sezon de toamnă/iarnă. Acest fapt va trebui să ia în considerare dovezile emergente privind reducerea protecției conferite de vaccinuri și de infecțiile naturale, situația epidemiologică și apariția unor noi variante, precum și dezvoltarea de noi vaccinuri și efectul acestora asupra infecției și a transmiterii ulterioare. În plus, va trebui să se răspundă la întrebări importante privind sănătatea publică, de exemplu pentru a se stabili cele mai bune combinații de vaccinuri și modul în care se pot integra într-o manieră optimă vaccinurile de nouă generație în programele de vaccinare. Campaniile de vaccinare pentru următoarea perioadă de toamnă și iarnă trebuie, de asemenea, să ia în considerare circulația concomitentă a COVID-19 și a gripei sezoniere.

O a doua generație de vaccinuri va deveni disponibilă treptat, oferind opțiuni suplimentare și posibil mai eficace, inclusiv o protecție mai largă, mai robustă și mai durabilă sau o mai bună împotriva infectării sau a transmiterii. Comisia, prin intermediul Autorității pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară, și Agenția Europeană pentru Medicamente, în colaborare cu partenerii internaționali ai UE, inclusiv cu Coaliția pentru inovații în domeniul pregătirii pentru epidemii, vor continua să colaboreze cu dezvoltatorii de vaccinuri pentru a asigura o abordare coordonată pentru vaccinurile de a doua generație, răspunzând nevoilor statelor membre. În plus, în prezent, există o serie de dezvoltatori de vaccinuri care lucrează la vaccinuri combinate împotriva COVID-19 și a gripei sezoniere. Dacă vor avea succes, astfel de vaccinuri s-ar putea dovedi un instrument puternic pentru statele membre.

În plus, în contextul călătoriilor din țări terțe, în iunie 2020, Consiliul a adoptat o abordare coordonată în ceea ce privește călătoriile către UE, care a fost modificată ulterior de trei ori. Ultima modificare, adoptată la 22 februarie 2022, prevede că statele membre ar trebui să elimine restricția temporară aplicabilă călătoriilor neesențiale către UE pentru persoanele vaccinate cu un vaccin aprobat de UE sau de OMS și pentru persoanele care s-au vindecat de COVID-19 înainte de a călători către UE. Certificatele digitale ale UE privind COVID și certificatele privind COVID-19 eliberate de țări terțe, care sunt considerate echivalente cu certificatele digitale ale UE privind COVID, ar trebui să fie utilizate ca mijloc principal de a dovedi testarea și vaccinarea și ca singurul mijloc de a dovedi vindecarea, având în vedere că acestea pot fi verificate în mod securizat.

Certificatul digital al UE privind COVID a fost introdus ca măsură temporară, inițial pentru un an. Cu toate acestea, întrucât nu se poate exclude faptul că statele membre ar putea considera necesară reintroducerea acestei măsuri în cursul anului următor, Comisia a adoptat o propunere de prelungire a valabilității Regulamentului privind certificatul digital al UE privind COVID până la 30 iunie 2023. Propunerea urmărește să asigure faptul că sistemul consacrat rămâne disponibil în cazul în care situația epidemiologică impune utilizarea sa.

Unele state membre au utilizat, în temeiul dreptului intern, certificatul digital al UE privind COVID și la nivel național pentru a limita răspândirea COVID-19, de exemplu prin impunerea obligației ca persoanele să dețină un certificat pentru a avea acces la evenimente culturale, la transportul public și la locurile de muncă. În plus, 37 de țări și teritorii din afara UE au aderat la sistemul bazat pe certificatul digital al UE privind COVID și multe alte țări din întreaga lume și-au manifestat interesul sau au demarat procedura de aderare, transformând sistemul într-un standard global.

Aprobarea rapidă a studiilor clinice intervenționale mari în UE face parte, de asemenea, din Strategia UE privind mijloacele terapeutice împotriva COVID-19 și a fost lansată o acțiune comună pentru a pune în aplicare evaluarea și aprobarea accelerată a studiilor clinice intervenționale multinaționale vizând mijloacele terapeutice împotriva COVID-19. În plus, competența grupului operativ permanent al EMA pentru situații de urgență a fost extinsă pentru a include sprijinul pentru cooperarea dintre sponsori pentru a permite efectuarea studiilor clinice intervenționale-platformă de mare amploare în contextul urgențelor în materie de sănătate publică.

Pentru a permite efectuarea în Europa a studiilor clinice intervenționale multinaționale de mare amploare vizând COVID-19, care să abordeze nevoile specifice în materie de sănătate publică ale continentului nostru, au fost înființate două rețele europene de studii clinice intervenționale în cadrul programului Orizont 2020: una pentru mijloace terapeutice și una pentru vaccinuri. În plus, mecanismul consultativ privind accesul comun sprijină o utilizare eficientă a resurselor destinate studiilor intervenționale și evită duplicarea eforturilor. Rețeaua studiilor clinice intervenționale vizând vaccinurile include studii clinice intervenționale vizând vaccinurile care sunt axate pe sănătatea publică, care vizează persoanele în vârstă, populația adultă generală și copiii. În plus, în ianuarie 2022, Comisia Europeană, EMA și conducerea Agenției pentru Medicamente au lansat ACT EU care reunește părțile interesate din domeniul cercetării clinice pentru a permite efectuarea unor studii clinice intervenționale mai mari, mai rapide și mai bune.

În plus, pentru a menține o parte a capacității de producție nou-create în UE pentru viitoarele urgențe sanitare, Comisia a anunțat astăzi lansarea EU FAB, o rețea de capacități de producție mereu funcționale pentru fabricarea de vaccinuri. Comisia lansează procedura de achiziții publice pentru a asigura faptul că există capacități de producție suficiente și agile pentru diferite tipuri de vaccinuri, care rămân operaționale și care pot fi activate cu ușurință în perioade de criză.

ØPregătirea unor mesaje clare privind intervențiile nefarmaceutice echilibrate, necesitatea vaccinării și posibila reintroducere a măsurilor bazate pe cele mai bune cunoștințe științifice disponibile. ØPunerea în aplicare a unor mecanisme specifice de implicare a comunității, pentru o mai bună înțelegere a preocupărilor și a percepției riscurilor. Luarea în considerare a studiilor comportamentale, în special pentru înțelegerea acceptării vaccinurilor împotriva COVID-19, precum și împotriva gripei, pentru a fi în măsură să se optimizeze adoptarea lor. ØPregătirea unei strategii de comunicare pentru eventualele nevoi viitoare de doze suplimentare de vaccinuri împotriva COVID-19 noi sau modificate. ØContinuarea distribuirii de analize și evaluări ale manipulării informațiilor și ale ingerințelor efectuate de actori străini în legătură cu pandemia, prin intermediul sistemului de alertă timpurie al UE.

INIȚIATIVE ȘI ACȚIUNI ALE UE ØComisia și Înaltul Reprezentant vor continua să își bazeze activitatea pe acțiunile enumerate în Comunicarea comună privind dezinformarea cu privire la COVID-19 și în Planul de acțiune pentru democrația europeană pentru a spori reziliența la informare incorectă și la dezinformare pe termen lung. Sunt incluse aici facilitarea schimbului de materiale de comunicare legate de coronavirus între instituțiile UE și statele membre , precum și monitorizarea, analizarea și reacția rapidă la amenințările la adresa sănătății publice. ØPrin Codul de bune practici consolidat privind dezinformarea , Comisia va consolida cooperarea cu platformele online și va sprijini verificatorii de fapte europeni. ØComisia sprijină cercetarea pentru a înțelege modul în care informarea incorectă și manipularea informațiilor ar putea influența rata de vaccinare. Va fi evaluată necesitatea unor cercetări suplimentare.

(VII)Dimensiunea mondială: solidaritate și guvernanță

Acționând în calitate de Echipa Europa, UE, statele sale membre și instituțiile sale financiare s-au aflat în avangarda răspunsului global la pandemia de COVID-19, punându-și în comun resursele și expertiza.

UE a fost deschizătoare de drumuri în ceea ce privește solidaritatea mondială, în calitate de cel mai mare exportator de vaccinuri împotriva COVID-19 la nivel mondial, exportând peste 2,1 miliarde de doze finite în 166 de țări până în martie 2022, aproximativ două treimi din producția sa totală până în prezent, începând din primele etape ale pandemiei. Un mecanism de autorizare a exporturilor, înlocuit între timp de un mecanism de monitorizare, a asigurat transparența exporturilor de vaccinuri și respectarea de către producători a obligațiilor care le revin în temeiul acordurilor de achiziție semnate cu UE, care au inclus angajamente de a pune vaccinurile la dispoziție la nivel internațional pentru a pune capăt pandemiei.

Echipa Europa a alocat aproape 6 miliarde EUR pentru acceleratorul ACT-A, dintre care peste 4 miliarde EUR pentru COVAX, pilonul accesului la vaccinuri, sub formă de granturi și împrumuturi pentru achiziționarea de vaccinuri pentru țările cu venituri mici și medii inferioare. Rezerva pentru ajutoare umanitare COVAX, care are ca scop permiterea vaccinării în contexte fragile și în zone greu accesibile, a fost sprijinită, până în prezent, cu 10 milioane EUR. UE s-a angajat să aloce cel puțin 700 de milioane de doze de vaccinuri împotriva COVID-19 pentru donații către țările partenere, dintre care peste 474 de milioane au fost deja transmise. În plus, strategia UE privind mijloacele terapeutice împotriva COVID-19 a devenit extensibilă la nivel mondial, în beneficiul pacienților care suferă de COVID-19. La un nivel mai general, Echipa Europa a mobilizat peste 46 de miliarde EUR pentru a sprijini țările partenere să facă față impactului sanitar și socioeconomic al pandemiei.

Deoarece există o mare ofertă de vaccinuri disponibile, provocarea nu mai este reprezentată de furnizarea unui număr mare de doze, ci de administrarea acestora și de sprijinirea țărilor în vederea abordării provocărilor lor specifice în acest sens. Echipa Europa a mobilizat până în prezent 1 miliard EUR în acest scop. Pachetul de sprijin pentru vaccinuri prezentat în cadrul summitului Uniunea Africană-Uniunea Europeană (summitul UA-UE) din februarie 2022 acoperă aprovizionarea, materialele auxiliare și sprijinul pentru livrare. El va fi adaptat pentru a ține cont de nevoile specifice și în schimbare ale țărilor. UE solicită intensificarea coordonării eforturilor internaționale de consolidare a capacității țărilor de a utiliza și a administra în mod eficace vaccinurile, de exemplu prin intermediul planului global de acțiune și al liniilor de efort aferente.

În paralel, UE dă curs concluziilor summitului UA-UE împreună cu partenerii africani, inclusiv în ceea ce privește punerea în aplicare a inițiativelor Echipei Europa de a stimula producția de vaccinuri, de medicamente și de tehnologii medicale în Africa (MAV+) și de a consolida și mai mult sistemele de sănătate și cadrele de reglementare. Comisia va consolida în continuare colaborarea cu centrele africane de control și prevenire a bolilor (Africa CDC) și cu Agenția Africană pentru Medicamente (AMA), în special cu scopul de a spori și mai mult reziliența sistemelor de sănătate africane și de a promova cooperarea regională, inclusiv în alte regiuni ale lumii.

În Balcanii de Vest și în țările Parteneriatului estic, vor continua eforturile pentru a consolida capacitatea sistemelor de sănătate de a face față focarelor locale de COVID-19 și de alte boli transmisibile.

Experiența legată de pandemia de COVID-19 a evidențiat necesitatea unor reforme ale arhitecturii sanitare globale și necesitatea unui răspuns colectiv, eficace și imediat din partea comunității internaționale la viitoarele pandemii. După ce UE a pledat pentru un nou instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic privind prevenirea pandemiilor, pregătirea pentru pandemii și răspunsul la acestea , în momentul de față negocierile au fost demarate. Un astfel de instrument ar trebui să reprezinte un factor de schimbare pentru cadrul global de sănătate prin abordarea lacunelor evidențiate de pandemia de COVID-19.

Acest fapt merge mână în mână cu necesitatea de a asigura o mai bună respectare și punere în aplicare a Regulamentului sanitar internațional și de a consolida OMS, inclusiv prin intermediul unei finanțări sustenabile și adecvate pentru a-și îndeplini mandatul.

Continuând rolul său de lider în ceea ce privește îmbunătățirea peisajului global al sănătății, UE va continua eforturile multilaterale. Summitul privind COVID-19 convocat de Statele Unite, care va avea loc la data de 12 mai, va fi o ocazie de a consolida cooperarea la nivel mondial. În plus, pe baza Summitului mondial în domeniul sănătății din mai 2021, Comisia va convoca primul forum mondial privind politica în domeniul sănătății împreună cu organizațiile societății civile în următoarele luni.

În plus, prin intermediul OMC, UE urmărește să consolideze reziliența comerțului mondial cu produse esențiale prin încurajarea partenerilor săi comerciali să își asume angajamente de a limita restricțiile la export pentru mărfurile esențiale, de a asigura o mai mare transparență a măsurilor comerciale și de a facilita comerțul în perioade de criză. UE lucrează, de asemenea, în mod activ pentru a ajunge la un acord privind rolul proprietății intelectuale ca parte a unei abordări cuprinzătoare în materie de comerț și sănătate în cadrul celei de a 12-a Conferințe ministeriale a OMC.