ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
·A adoptat o „Carte albastră” pentru regiunile ultraperiferice ale Franței și țările și teritoriile de peste mări, în iunie 2018, în urma consultărilor din 2017.

·În aprilie 2019, a lansat traiectoria Overseas 5.0, care vizează obiectivele zero carbon, zero deșeuri, zero poluanți agricoli, zero excluziune, zero vulnerabilitate.

·Îmbunătățește colectarea de date în regiunile ultraperiferice, în special în Mayotte, și cooperează cu autoritățile din Saint-Martin pentru a răspunde nevoilor specifice ale acestui teritoriu.

Economia albastră

·Cooperează cu regiunile și cu părțile interesate locale pentru finalizarea, până în 2020, a unui document strategic pentru fiecare bazin maritim, ca parte a punerii în aplicare a strategiei naționale 2017 pentru mare și linia de coastă, pentru susținerea „creșterii albastre” și protejarea mediului marin.

Biodiversitatea

·În iulie 2018, a adoptat un plan de acțiune pentru consolidarea conservării biodiversității.

·Organizează Congresul mondial pentru conservare de la Marsilia (iunie 2020), contribuind la dezvoltarea cooperării cu regiunile africane, din Caraibi și din Pacific pentru promovarea obiectivelor comune în cadrul acordurilor internaționale pe probleme precum conservarea recifelor de corali.

·Intenționează să detașeze reprezentanți ai Oficiului francez pentru biodiversitate în regiunile ultraperiferice ale Franței pentru a coopera cu agențiile locale din domeniul biodiversității.

·În aprilie 2019, a înființat un serviciu național responsabil de proiecte economice care promovează biodiversitatea în Guyana Franceză.

Agricultura și dezvoltarea rurală

·Pune în aplicare fondul mutual pentru gestionarea riscurilor în agricultură pentru următoarea perioadă de programare 2021-2027, astfel cum se prevede în legea privind egalitatea reală în teritoriile de peste mări .

·Discută cu asigurătorii despre instrumentele de gestionare a riscurilor, pentru a acoperi în special culturile de banane până la sfârșitul perioadei actuale de programare.

Schimbările climatice

·A adoptat cel de al doilea Plan național de adaptare la schimbările climatice (decembrie 2018), care identifică provocările din teritoriile de peste mări, în special în ceea ce privește colectarea datelor, conservarea biodiversității și a resurselor naturale, turismul și pârghiile financiare.

·În aprilie 2019, a numit un delegat interdepartamental pentru riscuri majore în teritoriile de peste mări.

Ocuparea forței de muncă, educația și formarea

·În iunie 2019, a condus și a publicat un studiu privind mobilitatea tinerilor rezidenți de peste mări, cartografiind principalii actori și schemele de mobilitate.

·A introdus posibilitatea încheierii unor contracte de muncă ce permit dobândirea calificărilor profesionale, cu statele din vecinătatea regiunilor ultraperiferice, astfel cum este stabilit în legea privind libertatea de alegere a propriului viitor profesional .

Energia
Cuprins

Table of Contents

1. Introduction

1.1. Turkey and the refugee crisis

1.2. The EU response to the crisis and the establishment of the Facility

2. The functioning of the Facility

3. Financial capacity, duration and nature of funding

4. Programming

5. Implementation of the Facility

6. Monitoring & evaluation

7. Audit

8. Communication and visibility

9. Conclusion and next steps

1.Introducere

În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Decizia Comisiei din 24 noiembrie 2015 privind coordonarea acțiunilor Uniunii și ale statelor membre prin intermediul unui mecanism de coordonare („decizia”), Comisia informează periodic Parlamentul European și Consiliul cu privire la punerea în aplicare a Instrumentului pentru refugiații din Turcia (denumit în continuare „instrumentul”). Articolul 8 alineatul (2) din decizie prevede obligația Comisiei de a transmite anual Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a instrumentului. Primul raport anual privind instrumentul a fost publicat în martie 2017. Acesta a descris modul de funcționare a instrumentului, primele acțiuni întreprinse în vederea punerii în aplicare a acestuia, monitorizarea, sistemul de evaluare, precum și activitățile de comunicare conexe ale acestuia. Al doilea raport a fost publicat în martie 2018, iar al treilea în aprilie 2019.

Termenul pentru acest al patrulea raport este sfârșitul lunii februarie 2020. Prin urmare, acesta nu acoperă progresele realizate în martie 2020, care vor fi prezentate în raportul din anul următor.
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 2.4.2020

COM(2020) 131 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind exercitarea competeței de a adopta acte delegate conferite Comisiei în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1004 privind cadrul Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului



















Union framework for the collection, management and use of data in the fisheries sector
Platforma europeană de combatere a muncii nedeclarate, pe scurt Platforma europeană de combatere a muncii nedeclarate (denumită în continuare „platforma”) a fost instituită în 2016 pentru a intensifica cooperarea între statele membre, ca răspuns la Rezoluția Consiliului din 2003 și la Comunicarea Comisiei din 2007 privind combaterea muncii nedeclarate. Obiectivul său este să contribuie la acțiuni mai eficace la nivelul UE și la nivel național prin a) consolidarea cooperării între autoritățile relevante ale statelor membre și alți actori implicați, b) îmbunătățirea capacității diferitelor autorități relevante și a diferiților actori din statele membre pentru a aborda aspectele transfrontaliere ale muncii nedeclarate, și c) sensibilizarea opiniei publice cu privire la chestiunile legate de munca nedeclarată și încurajarea statelor membre pentru a-și intensifica eforturile (articolul 4, „Obiective”). Aceste obiective ar trebui realizate prin a) schimbul de bune practici și de informații; b) dezvoltarea expertizei și analiză; c) încurajarea și facilitarea abordărilor inovatoare pentru a asigura desfășurarea în mod eficace și eficient a cooperării și a experiențelor de evaluare la nivel transfrontalier; d) contribuția la o înțelegere transsectorială a aspectelor legate de munca nedeclarată (articolul 5, „Misiune”). Platforma reunește peste 50 de părți interesate. Membrii sunt reprezentanți la nivel înalt din ministere și din cadrul autorităților de aplicare a legii (inspectorate de muncă, autorități fiscale și autorități din domeniul asigurărilor sociale), precum și din rândul partenerilor sociali la nivel intersectorial. Aceștia acționează ca un punct de contact unic, stabilind legături cu părțile interesate implicate la nivel național și diseminând rezultatele învățării. Observatorii includ 14 organizații ale partenerilor sociali din sectoare-cheie, precum și Eurofound, Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă și Organizația Internațională a Muncii, Norvegia și Islanda, în calitate de membri ai Spațiului Economic European. Biroul, format dintr-un președinte din partea Comisiei și doi copreședinți aleși dintre reprezentanții la nivel înalt, conduce activitatea platformei și oferă o direcție strategică, cu sprijinul secretariatului, localizat în cadrul Comisiei. Adunarea plenară a platformei se întrunește de două ori pe an. Platforma este sprijinită de un buget anual de 1,35 milioane EUR în cadrul Programului UE pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI). În plus, în urma unor cereri de propuneri pentru o sumă de 1,67 milioane EUR, au fost sprijinite (prin intermediul EaSI) cinci proiecte de cooperare transfrontalieră privind combaterea muncii nedeclarate, contribuind la obiectivele platformei.
·Danemarca, Luxemburg și Irlanda prevăd ca o persoană instruită și autorizată să fie disponibilă pentru a oferi îndrumări în momentul vânzării de PPP destinate utilizării de către amatori, în timp ce Franța a interzis achiziționarea de PPP destinate utilizării de către amatori în regim de autoservire, ·Belgia intenționează să interzică vânzarea tuturor PPP chimice utilizatorilor amatori, cu excepția substanțelor de bază și a celor cu risc scăzut și să interzică publicitatea pentru PPP destinate utilizării de către amatori, ·Republica Cehă are în vedere înregistrarea obligatorie pe web a tuturor cererilor de autorizare pentru PPP de către utilizatorii profesioniști până în 2022, pentru a contribui la o monitorizare mai precisă a apelor, ·Spania intenționează să dezvolte o aplicație informatică (IT), care să permită înregistrarea electronică a tuturor tranzacțiilor cu PPP și să stabilească o țintă potrivit căreia cel puțin 50 % dintre distribuitori să utilizeze acest sistem în perioada corespunzătoare planului național de acțiune, ·Spania solicită testări mai frecvente ale echipamentelor de aplicare a pesticidelor aparținând contractanților, deoarece aceste echipamente sunt utilizate mai frecvent și pe o zonă mai amplă, ·Slovenia solicită înregistrarea obligatorie a tuturor echipamentelor noi de aplicare a pesticidelor, moment în care trebuie eliminate toate deficiențele, în loc să fie detectate la prima inspecție obligatorie cinci ani mai târziu, ·Belgia stabilește, în perioada corespunzătoare planului național de acțiune, o țintă de 100 % pentru echipamentele de aplicare a pesticidelor care au duze cu deviere mică, ·Irlanda are un sistem integrat de educație, cercetare și extindere agricolă finanțat din fonduri publice, care contribuie la asigurarea faptului că cultivatorii dispun de informații actualizate și relevante privind IPM, ·Danemarca intenționează să creeze un parteneriat pentru tehnologia de pulverizare și de precizie pentru a promova adoptarea de instrumente precum sistemele de poziționare globală (GPS) și dronele, oferind un bun exemplu de cooperare cu o serie de părți interesate pentru atingerea obiectivelor Directivei privind utilizarea durabilă a pesticidelor.
Roma (IT), Bruxelles (BE), Sofia (BG), Helsinki (FI), Vilnius (LT), Lisabona (PT)

Roma (IT)

Italia GDF

Schimburi de personal și seminare pentru autoritățile de aplicare a legii și cele judiciare privind combaterea falsificării monedei euro

Roma (IT), Viena (AT), Bruxelles (BE) Paris (FR), Berlin (DE), Madrid (ES) Aprilie-iulie 2019
Caseta 5: Stimularea creșterii durabile a producției agricole, a ocupării forței de muncă și a securității alimentare în Malawi UE și Germania sprijină Programul KULIMA privind creșterea veniturilor și a locurilor de muncă în zonele rurale din Malawi (More Income and Employment in Rural Areas of Malawi – MIERA), pentru a spori posibilitățile generatoare de venituri și de ocupare a forței de muncă pentru micii agricultori și MIMM-uri într-o serie de lanțuri valorice (manioc, arahide, soia și floarea-soarelui). Din 2017, peste 23 000 de mici agricultori au beneficiat de formare în domeniul economiei agricole, al industriei agricole și al marketingului și au fost semnate 300 de acorduri de marketing și agricultură contractuală între marile întreprinderi și organizațiile de agricultori. Agricultorii au înregistrat o creștere a veniturilor cu 20 % și au fost create 900 de locuri de muncă.
Cheltuieli TEN-T per sursă de finanțare per stat membru în 2016 și 2017 în milioane EUR* State membre Bugete naționale, inclusiv fondurile UE primite (2016+2017) Împrumuturi BEI (2016+2017) Total în milioane EUR Finanțare MIE FEDR+FC cheltuieli declarate AT (Austria) 3 931 174,2 1 200 5 131 BE (Belgia) 1 707 124,5 1 707 BG (Bulgaria) 196 8,6 168 196 CY (Cipru) 32 1,6 14 32 CZ (Republica Cehă) 1 274 66,8 529 1 274 DE (Germania) 22 429 777,1 1 263 23 692 DK (Danemarca) 1 015 37,8 168 1 183 EE (Estonia) 303 18,4 276 30 333 EL (Grecia) 1 157 211,1 271 617 1 775 ES (Spania) 5 978 188,3 146 1 261 7 239 FI (Finlanda) 1 304 61,1 230 1 534 FR (Franța) 8 315 315,0 740 9 055 HR (Croația) 319 16,7 48 15 334 HU (Ungaria) 1 169 99,1 655 40 1 209 IE (Irlanda) 794 20,5 48 842 IT (Italia) 12 490 273,8 45 1 926 14 416 LT (Lituania) 226 26,7 484 226 LU (Luxemburg) 584 4,0 584 LV (Letonia) 315 4,8 259 315 MT (Malta) 61 2,9 20 61 NL (Țările de Jos) 4 075 93,2 0 254 4 329 PL (Polonia) 7 018 307,3 5 542 2 040 9 058 PT (Portugalia) 233 31,5 23 233 Regional - țări din UE 71 71 RO (România) 1 116 12,3 603 790 1 906 SE (Suedia) 2 972 63,3 2 972 SI (Slovenia) 279 33,2 77 279 SK (Slovacia) 892 18,2 681 427 1 319 TC** 2 2 UK (Regatul Unit) nedeclarate 148,6 4 351 504 Total în milioane EUR 80 184 3 140,5 9 846 11 471 91 810 Sursă: anchetă realizată în rândul statelor membre în 2019, DG REGIO, INEA, BEI
Indicatori de rezultat: secundari (opționali): Nu s-au elaborat încă indicatori în acest domeniu; printre posibilele domenii tematice se numără următoarele: Expunerea la condiții de viață și de mediu care sunt periculoase și care prezintă riscuri pentru sănătate: ·traiul în zone predispuse la dezastre naturale (pe tipuri de dezastre – inundații, viituri, alunecări de teren etc.); ·traiul în zone periculoase din punctul de vedere al mediului (pe tipuri – depozite de deșeuri sau gropi de gunoi, zone industriale abandonate, mine etc.); ·expunerea la factori periculoși (pe tipuri – traiul în zone poluate, utilizarea de surse de apă netratate și contaminate, expuse la emisii toxice, radiații electromagnetice etc.); ·ocupații periculoase, inclusiv munca în depozite de deșeuri, în gropi de gunoi etc. și fără o protecție adecvată; ·traiul în zone lipsite de infrastructură, cum ar fi apa potabilă sigură, tratarea apelor uzate, drumurile asfaltate, colectarea deșeurilor etc.; ·ponderea gospodăriilor care trebuie să recurgă la arderea deșeurilor solide pentru a-și încălzi locuințele.
Acțiuni internaționale: 18.UE își va intensifica participarea la lucrările forurilor internaționale, cum ar fi Coaliția pentru climă și aer nepoluat (CCAC), Consiliul Arcticii și Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN). 19.Ca parte a acțiunii UE în domeniul relațiilor diplomatice și externe, Comisia va aborda reducerile de emisii de metan în toate sectoarele relevante cu țările partenere și va promova coordonarea globală a eforturilor de abordare a emisiilor de metan din sectorul energetic. 20.Comisia va căuta să sporească transparența în sectorul energetic, prin colaborarea cu partenerii internaționali pentru a dezvolta un indice al amprentei de metan în cadrul observatorului internațional al emisiilor de metan. 21.În absența unor angajamente semnificative din partea partenerilor internaționali, Comisia va avea în vedere obiective, standarde sau alte stimulente de reducere a emisiilor de metan pentru energia fosilă consumată și importată în UE. 22.Comisia va sprijini instituirea unui proces de depistare și alertare în ceea ce privește super-emițătorii de metan, utilizând capacitatea satelitară a UE, și va face cunoscute aceste informații la nivel internațional prin intermediul observatorului internațional al emisiilor de metan. 23.Comisia va sprijini cooperarea cu partenerii internaționali, inclusiv în cadrul Global Methane Initiative, al inițiativei Global Gas Flaring Reduction a Băncii Mondiale și al inițiativei Zero Routine Flaring by 2030 tot a Băncii Mondiale, precum și cu Agenția Internațională pentru Energie (AIE). 24.Comisia va contribui la o serie de evenimente internaționale premergătoare Adunării Generale a ONU de la New York din septembrie 2021, cu obiectivul de a asigura o cale bazată pe dispozițiile ONU privind acțiunile coordonate la nivel internațional în direcția reducerii emisiilor de metan.
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 19.4.2021.

COM(2021) 141 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2021)141 final of 25.03.2021



Concerns all language versions.



It concerns linguistic errors and wrong references in the footnotes.



The text shall read as follows:



COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR EMPTY

PRIVIND UN PLAN DE ACȚIUNE PENTRU DEZVOLTAREA PRODUCȚIEI ECOLOGICE

{SWD(2021) 65 final}
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 6.7.2021

COM(2021) 287 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2021) 287 final of 7.6.2021.

Concerns the Romanian language version.

Figure 1 of the Report has been corrected.

The text shall read as follows:

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

referitor la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide

(Text with EEA relevance)

{SWD(2021) 128 final}
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 31.1.2022

COM(2021) 740 final/3

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2021) 740 final of 24.11.2021 and COM(2021) 740/2 of 26.01.2022

Concerns the Romanian language version.

The subtitle on the cover page was mistranslated and the level of sensitivity has been changed.

The text shall read as follows:

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIUL EUROPEAN, CONSILIU, BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN, COMITETUL REGIUNILOR ȘI BANCA EUROPEANĂ DE INVESTIȚII

Analiza anuală a creșterii durabile 2022
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 26.1.2022

COM(2021) 740 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2021) 740 final of 24.11.2021.

Concerns the Romanian language version.

The subtitle on the cover page was mistranslated.

The text shall read as follows:

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIUL EUROPEAN, CONSILIU, BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN, COMITETUL REGIUNILOR ȘI BANCA EUROPEANĂ DE INVESTIȚII

Analiza anuală a creșterii durabile 2022
Revizuirea politicii comerciale -

O politică comercială deschisă, durabilă și fermă

1.Politica comercială europeană într-o perioadă de transformări economice și de instabilitate geopolitică: pregătirea pentru lumea din 2030

Comerțul este unul dintre cele mai puternice instrumente ale UE. El se află în centrul prosperității economice și competitivității Europei, sprijinind o piață internă dinamică și o acțiune externă fermă. Drept rezultat al deschiderii regimului nostru comercial, UE este cel mai mare comerciant mondial de produse agricole și prelucrate și de servicii și se situează pe primul loc în ceea ce privește investițiile internaționale atât pe plan intern, cât și extern. Datorită politicii comerciale comune, UE este un interlocutor unic pe scena mondială. Aceasta este o pârghie unică.

Odată cu noile provocări interne și externe și, în special odată cu un nou model de creștere mai durabilă, astfel cum a fost definit în Pactul verde european și în Strategia digitală europeană, UE necesită o nouă strategie de politică comercială - care să sprijine realizarea obiectivelor sale de politică internă și externă și să promoveze o mai mare sustenabilitate în conformitate cu angajamentul său de a pune în aplicare pe deplin obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU. Politica comercială trebuie să își joace pe deplin rolul în redresarea în urma pandemiei de COVID-19 și în transformările ecologice și digitale ale economiei și către construirea unei Europe mai reziliente la nivel mondial.

Restricțiile impuse în 2017-2019 au afectat deja o valoare mai mare a schimburilor comerciale decât în perioada 2009-2016, iar FMI consideră că tensiunile comerciale prezintă în continuare un risc grav pentru economia mondială, într-o perioadă de fragilitate excepțională.

IMF Strategy, Policy and Review Department (2020), [Departamentul Strategie, Politică și Revizuire al FMI (2020)], Developments in Global Trade Policy: Broadening Conflict May Hinder Recovery, October 1, 2020 (Evoluția politicii comerciale în lume: extinderea conflictelor poate împiedica redresarea, 1 octombrie 2020)
Orice persoană are dreptul la educație, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții favorabile incluziunii și de înaltă calitate pentru a dobândi și a menține competențe care să îi permită să participe deplin în societate și să gestioneze cu succes tranzițiile pe piața forței de muncă.

3. Egalitatea de șanse Indiferent de gen, origine rasială sau etnică, religie sau credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală, orice persoană are dreptul la egalitate de tratament și de șanse în ceea ce privește încadrarea în muncă, protecția socială, educația și accesul la bunuri și servicii disponibile publicului. Egalitatea de șanse a grupurilor subreprezentate trebuie încurajată.
RAPORT AL COMISIEI

referitor la negocierile privind accesul întreprinderilor din Uniune la piețele țărilor terțe în sectoarele vizate de Directiva 2014/25/UE

CUPRINS

1. INTRODUCTION

2. PLURILATERAL AND MULTILATERAL NEGOTIATIONS

2.1. WTO AGREEMENT ON GOVERNMENT PROCUREMENT (GPA)

2.1.1. Revised GPA

2.1.2. Overview of current coverage under the revised GPA

2.1.3. Accession of new members

2.2. WTO General Agreement on Trade in Services (GATS)

3. EU AGREEMENTS WITH PROCUREMENT CHAPTERS

3.1. European Economic Area (EEA)

3.2. Bilateral agreement with Switzerland

3.3. Procurement chapters in the Stabilisation and Association Agreements within the EU’s enlargement policy

3.4. Procurement chapters in agreements within the Neighbourhood policy

3.4.1. Ukraine, Moldova, Georgia
Sănătate

Articolul 3: Dreptul la integritate al persoanei Articolul 35: Protecția sănătății Articolul 37: Protecția mediului

Articolul 6.2: Supraviețuire și dezvoltare Articolul 24: Sănătate și servicii medicale, în special asistență medicală primară Articolul 33: Eforturi de abordare a celor mai frecvente provocări în materie de sănătate, de promovare a sănătății fizice și mintale și a bunăstării copiilor și de prevenire și combatere a bolilor transmisibile și netransmisibile Articolul 33: Drepturile adolescenților în materie de sănătate a reproducerii și măsuri de promovare a unui stil de viață sănătos Articolul 33: Măsuri de protecție a copiilor împotriva abuzului de droguri
5

Sprijinirea ocupării forței de muncă la nivel transfrontalier
Regulamentul a fost direct aplicabil în toate statele membre de la 1 aprilie 2015.

3.EVALUARE

Prezentul raport se bazează în mare parte pe documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Evaluarea indicării obligatorii a țării de origine sau a locului de proveniență pentru carnea proaspătă, refrigerată sau congelată de animale din specia porcină, ovină, caprină și de păsări de curte” („Evaluation of the mandatory indication of the country of origin or place of provenance for fresh, chilled and frozen meat of swine, sheep, goats and poultry”), în care se pot găsi toate detaliile privind metodologia utilizată pentru colectarea dovezilor, precum și detaliile privind exercițiul de evaluare.

În plus, un studiu extern solicitat de DG AGRI în vederea sprijinirii evaluării interne a fost realizat de un contractant extern și a avut loc o consultare publică în perioada 9 decembrie 2019 - 2 martie 2020.

Dovezile colectate au fost utilizate pentru a se evalua regulamentul din punctul de vedere al eficacității, al eficienței, al coerenței, al relevanței și al valorii sale adăugate europene.

3.1Eficacitatea și eficiența regulamentului

S-au luat în considerare următoarele aspecte:

1.măsura în care operatorii au trebuit să modifice sistemul de trasabilitate și strategiile de aprovizionare existente, efectele cerințelor privind loturile și dacă aceste trei aspecte au avut un impact asupra costurilor;

2.impactul regulamentului asupra diferiților actori din lanțul alimentar, asupra sarcinii administrative și asupra costurilor suplimentare suportate și dacă s-au transferat costurile către consumatorii finali;

3.măsura în care informațiile pot fi verificate de către autoritățile competente;

4.măsura în care consumatorilor li s-au furnizat informații clare și precise;

5.efectele pozitive/negative asupra pieței unice a UE și asupra posibilei renaționalizări a pieței cărnii;

6.identificarea beneficiilor tangibile și intangibile.

1.Modificări necesare ale sistemelor și strategiilor existente și impactul asupra operatorilor