Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind poziția care trebuie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de a opta Conferință a părților la Convenția de la Helsinki asupra efectelor transfrontaliere ale accidentelor industriale, în ceea ce privește propunerea de modificare a anexei I /* COM/2014/0652 final - 2014/0301 (NLE) */





Expunere de motive 1. CONTEXTUL PROPUNERII Uniunea Europeană și majoritatea statelor sale membre sunt părți la Convenția CEE-ONU asupra efectelor transfrontaliere ale accidentelor industriale[1]. Convenția se aplică măsurilor de prevenire, pregătire și răspuns la accidentele industriale în locuri în care se desfășoară activități periculoase care pot avea efecte transfrontaliere. Directiva Seveso II[2] este instrumentul juridic de îndeplinire a obligațiilor Uniunii Europene care decurg din convenție. Anexa I la convenție și anexa I la Directiva Seveso II prevăd categoriile și denumirile substanțelor periculoase în scopul definirii activităților periculoase. În iunie 2015, Directiva Seveso II va fi înlocuită de Directiva Seveso III[3], care, printre altele, modifică anexa I. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI În cadrul celei de a șaptea reuniuni, care a avut loc în 2012, Conferința părților („CP”) la Convenția CEE-ONU asupra efectelor transfrontaliere ale accidentelor industriale a împuternicit Grupul de lucru pentru dezvoltarea convenției („GLD”) să elaboreze o versiune revizuită a anexei I la convenție, pentru a o alinia la Sistemul armonizat global de clasificare și etichetare a substanțelor chimice („GHS”) și pentru a asigura consecvența cu legislația corespunzătoare a Uniunii Europene (și anume Directiva Seveso III). Grupul de lucru a finalizat o propunere de modificare a anexei I la convenție. Experții statelor membre ale UE și Comisia au participat la discuții. Propunerea a fost aprobată de Biroul convenției în cadrul reuniunii sale din iulie 2014 și va fi transmisă CP în vederea adoptării în cadrul reuniunii sale din decembrie 2014. Deoarece prezenta propunere aliniază anexa I la convenție cu anexa I la Directiva Seveso III, aceasta nu ar avea niciun impact socioeconomic sau de mediu în UE. 3. ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII Textul propunerii aliniază conținutul anexei I la convenție cu cel al anexei I la Directiva Seveso III. Prin urmare, propunerea este pe deplin conformă cu legislația existentă a Uniunii Europene, iar toate rezervele relevante exprimate de Uniunea Europeană în privința actualei anexe I la convenție vor putea fi retrase de îndată ce modificarea propusă va fi adoptată de Conferința părților și va deveni efectivă. 4. IMPLICAȚII BUGETARE Decizia propusă nu are implicații bugetare pentru Uniune. Având în vedere cele de mai sus, în cadrul celei de a opta reuniuni a Convenției CEE-ONU asupra efectelor transfrontaliere ale accidentelor industriale, Uniunea Europeană ar trebui să sprijine adoptarea proiectului de revizuire a anexei I. 2014/0301 (NLE) Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind poziția care trebuie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de a opta Conferință a părților la Convenția de la Helsinki asupra efectelor transfrontaliere ale accidentelor industriale, în ceea ce privește propunerea de modificare a anexei I CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatul (9), având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) Uniunea este parte la Convenția CEE-ONU asupra efectelor transfrontaliere ale accidentelor industriale1 (denumită în continuare „convenția”). (2) Anexa I la convenție cuprinde categorii și denumiri de substanțe periculoase în scopul definirii activităților periculoase. (3) În conformitate cu articolul 26 alineatul (4) din convenție, orice modificare a anexei I devine efectivă, pentru părțile la convenție care nu au notificat obiecții, în termen de douăsprezece luni de la data comunicării sale către părți de către secretarul executiv, după adoptarea sa în cadrul Conferinței părților cu majoritatea a nouă zecimi din părțile prezente la reuniune și votante, cu condiția ca cel puțin șaisprezece părți să nu fi notificat obiecții. (4) Textul propunerii de modificare a anexei I a fost convenit în cadrul Grupului de lucru pentru dezvoltarea Convenției, a fost aprobat de Biroul convenției și va fi propus spre adoptare în cadrul următoarei Conferințe a părților, care va avea loc la Geneva între 3 și 5 decembrie 2014. (5) Prin modificarea anexei I, aceasta va fi pe deplin aliniată cu anexa I la Directiva 2012/18/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 20123. (6) Prin urmare, ar trebui să se aprobe modificarea anexei I la convenție. (7) Rezerva introdusă de Uniunea Europeană în momentul adoptării primei modificări a anexei I la convenție s-a bazat pe discrepanțele actuale dintre anexa I și legislația UE în vigoare, discrepanțe care nu vor mai exista după modificarea anexei I. Această rezervă ar trebui retrasă din momentul în care modificarea anexei I la convenție va deveni efectivă. ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Poziția care trebuie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul celei de a opta Conferințe a părților la convenție este de a sprijini modificarea propusă a anexei I la convenție, astfel cum este prevăzută în anexa la prezenta decizie. Articolul 2 Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să retragă, în numele Uniunii, rezervele rămase care figurează în anexa I la Decizia 98/685/CE a Consiliului, cu condiția ca modificarea anexei I la convenția menționată la articolul 1 să devină efectivă, în conformitate cu articolul 26 alineatul (4) din convenție. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] Decizia 98/685/CE a Consiliului din 23 martie 1998 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției asupra efectelor transfrontaliere ale accidentelor industriale (JO L 326 din 3.12.1998, p. 5). [2] Directiva 96/82/CE a Consiliului din 9 decembrie 1996 privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase (JO L 10, 14.1.1997, p. 13). [3] Directiva 2012/18/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase, de modificare și ulterior de abrogare a Directivei 96/82/CE a Consiliului (JO L 197, 24.7.2012, p. 1). ANEXĂ Act atașat la Propunerea de DECIZIE A CONSILIULUI privind poziția care trebuie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de a opta Conferință a părților la Convenția de la Helsinki asupra efectelor transfrontaliere ale accidentelor industriale, în ceea ce privește propunerea de modificare a anexei I Propunere de modificare a anexei I la Convenția CEE-ONU asupra efectelor transfrontaliere ale accidentelor industriale prezentată de Grupul de lucru pentru dezvoltarea convenției Conferința părților, Recunoscând necesitatea de a actualiza categoriile de substanțe și preparate, precum și substanțele desemnate și cantitățile lor limită, cuprinse în anexa I la convenție, în scopul introducerii criteriilor Sistemului armonizat global de clasificare și etichetare a substanțelor chimice al Organizației Națiunilor Unite (ST/SG/AC.10/30/Rev.4) și al asigurării consecvenței cu legislația corespunzătoare a UE, Având în vedere decizia sa de a efectua o revizuire a substanțelor periculoase și a cantităților acestora cuprinse în anexa I și în Decizia sa 2004/4 privind instituirea Grupului de lucru pentru dezvoltarea convenției, Luând act de propunerea de modificare a anexei I, elaborată de Grupul de lucru pe baza unei examinări aprofundate (a se vedea procesul-verbal al celei de a treia reuniuni a GLD din 3­4 septembrie 2013 și procesul-verbal al celei de a patra reuniuni a GLD din 28-29 aprilie 2014) și sprijinită de Birou, Modifică anexa I la convenție, privind substanțele periculoase în scopul definirii activităților periculoase, astfel cum se indică mai jos. Propunere de revizuire a anexei I la convenție Substanțe periculoase în scopul definirii activităților periculoase1 În cazul în care o substanță sau un amestec desemnat în partea II aparține și uneia sau mai multor categorii din partea I, se aplică cantitatea limită indicată în partea II. Pentru identificarea activităților periculoase, părțile țin cont de proprietățile periculoase efective sau anticipate și/sau de cantitățile tuturor substanțelor periculoase prezente sau ale substanțelor periculoase a căror generare poate fi prevăzută în mod rezonabil în cazul pierderii controlului asupra unei activități, inclusiv asupra activităților de depozitare, în cadrul unei activități periculoase. 1. Partea I Categorii de substanțe și amestecuri care nu sunt desemnate în mod specific în partea II Categorie în conformitate cu Sistemul armonizat global de clasificare și etichetare a substanțelor chimice al Organizației Națiunilor Unite (GHS) || Cantitate limită (tone metrice) || 1. Toxicitate acută, categoria 1, toate căile de expunere2 || 20 2. Toxicitate acută: Categoria 2, toate căile de expunere3 Categoria 3, căi de expunere - prin inhalare4 || 200 3. Toxicitate asupra unui organ țintă specific (STOT) – STOT o singură expunere (SE), categoria 15 || 200 4. Explozivi — explozivi instabili sau explozivi, atunci când substanța, amestecul sau produsul se încadrează la diviziunea 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 sau 1.6 din capitolul 2.1.2 al criteriilor GHS, sau substanțe ori amestecuri având proprietăți explozive în conformitate cu seria de teste 2 din partea I a Recomandărilor ONU privind transportul mărfurilor periculoase: Teste și criterii și nu fac parte din clasele de pericol Peroxizi organici sau Substanțe și amestecuri autoreactive6, 7 || 50 5. Explozivi, atunci când substanța, amestecul sau produsul se încadrează la diviziunea 1.4 din capitolul 2.1.2 din GHS8 || 200 6. Gaze inflamabile, categoria 1 sau 29 || 50 7. Aerosoli10, categoria 1 sau 2, care conțin gaze inflamabile din categoria 1 sau 2 sau lichide inflamabile din categoria 1 || 500 (net) 8. Aerosoli, categoria 1 sau 2, care nu conțin gaze inflamabile din categoria 1 sau 2 sau lichide inflamabile din categoria 111 || 50 000 (net) 9. Gaze oxidante, categoria 112 || 200 10. Lichide inflamabile: Lichide inflamabile, categoria 1 sau Lichide inflamabile, categoria 2 sau 3, menținute la o temperatură superioară punctului de fierbere13, sau Alte lichide cu punct de aprindere ≤ 60 °C, menținute la o temperatură superioară punctului lor de fierbere14 || 50 11. Lichide inflamabile: Lichide inflamabile, categoria 2 sau 3, în cazul cărora anumite condiții de procesare, cum ar fi presiune înaltă sau temperatură ridicată, pot crea pericole de accidente industriale 15, sau Alte lichide cu punct de aprindere ≤ 60 °C în cazul cărora anumite condiții de procesare, cum ar fi presiune înaltă sau temperatură ridicată, pot crea pericole de accidente industriale || 200 12. Lichide inflamabile, categoria 2 sau 3, care nu sunt incluse în 10 și 1116 || 50 000 13. Substanțe și amestecuri autoreactive și peroxizi organici: Substanțe și amestecuri autoreactive, tipul A sau B, sau Peroxizi organici, tipul A sau B17 || 50 14. Substanțe și amestecuri autoreactive și peroxizi organici: Substanțe și amestecuri autoreactive, tipul C, D, E sau F, sau Peroxizi organici, tipul C, D, E sau F18 || 200 15. Lichide și solide piroforice, categoria 1 || 200 16. Lichide și solide oxidante, categoria 1, 2 sau 3 || 200 17. Periculoase pentru mediul acvatic, categoria acut 1 sau cronic 119 || 200 18. Periculoase pentru mediul acvatic, categoria cronic 220 || 500 19. Substanțe și amestecuri care reacționează violent în contact cu apa, precum clorura de acetil, tetraclorura de titan || 500 20. Substanțe și amestecuri care în contact cu apa emit gaze inflamabile, categoria 1 21 || 500 21. Substanțe și amestecuri care în contact cu apa eliberează gaze toxice (substanțe și amestecuri care, în contact cu apa sau aerul umed, eliberează gaze clasificate ca având o toxicitate acută de categoria 1, 2 sau 3, precum fosfura de aluminiu, pentasulfura de fosfor) || 200 2. Partea II. Denumirea substanțelor Substanța || Cantitate limită (tone metrice) || 1a. Azotat de amoniu22 || 10 000 1b. Azotat de amoniu23 || 5 000 1c. Azotat de amoniu24 || 2 500 1d. Azotat de amoniu25 || 50 2a. Azotat de potasiu26 || 10 000 2b. Azotat de potasiu27 || 5 000 3. Pentaoxid de arsen, acid arsenic (V) și / sau sărurile lor || 2 4. Trioxid de arsen, acid arsenos (III) și/sau sărurile lor || 0,1 5. Brom || 100 6. Clor || 25 7. Compuși de nichel sub formă de pudră inhalabilă: monoxid de nichel, dioxid de nichel, sulfură de nichel, disulfură de trinichel, trioxid de dinichel || 1 8. Etilenimină || 20 9. Fluor || 20 10. Formaldehidă (concentrație ≥ 90 %) || 50 11. Hidrogen || 50 12. Acid clorhidric (gaz lichefiat) || 250 13. Alchili de plumb || 50 14. Gaze lichefiate inflamabile, categoria 1 sau 2 (inclusiv gaz petrolier lichefiat) și gaz natural28 || 200 15. Acetilenă || 50 16. Oxid de etilenă || 50 17. Oxid de propilenă || 50 18. Metanol || 5 000 19. 4, 4'-Metilen-bis (2-cloranilină) și/sau săruri, sub formă de pudră || 0,01 20. Metilizocianat || 0,15 21. Oxigen || 2 000 22. Toluen di-izocianat (2,4-Toluen di-izocianat și 2,6-Toluen di-izocianat) || 100 23. Diclorură de carbonil (fosgen) || 0,75 24. Arsină (hidrogen arsenios) || 1 25. Fosfină (hidrogen fosforat) || 1 26. Diclorură de sulf || 1 27. Trioxid de sulf || 75 28. Policlordibenzofurani și policlordibenzodioxine [inclusiv tetraclordibezodioxină (TCDD)], calculate în echivalenți TCDD29 || 0,001 29. Substanțele cancerigene de mai jos sau amestecurile care conțin substanțele cancerigene de mai jos în concentrații de peste 5 % în greutate: 4-Aminodifenil și/sau sărurile acestuia, benzotriclorură, benzidină și/sau sărurile acesteia, di(clormetil)eter, clormetil-metil-eter, 1,2-dibrometan, sulfat de dietil, sulfat de dimetil, clorură de dimetilcarbamoil, 1,2-dibrom-3- clorpropan, 1,2-dimetil-hidrazină, dimetil-nitrozamină, triamidă hexametil fosforică, hidrazină, 2-naftilamină și/sau sărurile acesteia, 4-nitrodifenil și 1,3 propansultonă || 2 30. Produse petroliere și combustibili alternativi: (a) benzine și păcure; (b) kerosen (inclusiv carburanți pentru avioane); (c) combustibili gazoși (inclusiv motorină, combustibili pentru încălzirea locuințelor și amestecurile de combustibili gazoși); (d) păcură grea; (e) combustibili alternativi utilizați în aceleași scopuri și având proprietăți similare în ceea ce privește inflamabilitatea și pericolele pentru mediu ca produsele menționate la literele (a)-(d) || 25 000 31. Amoniac anhidru || 200 32. Trifluorură de bor || 20 33. Acid sulfhidric || 20 34. Piperidină || 200 35. Bis(2-dimetilaminoetil)(metil)amină || 200 36. 3-(2-Etil-hexiloxi)propilamină || 200 37. Amestecurile de hipoclorit de sodiu clasificate ca periculoase pentru mediul acvatic - pericol acut, categoria 1 [H400] care conțin < 5 % clor activ și neclasificate în niciuna dintre celelalte categorii de pericole din partea 1 a anexei I30. || 500 38. Propilamină31 || 2 000 39. Acrilat de terț-butil31 || 500 40. 2-Metil-3-butenonitril31 || 2 000 41. Tetrahidro-3,5-dimetil-1,3,5,-tiadiazină-2-tionă (dazomet)31 || 200 42. Acrilat de metil31 || 2 000 43. Metilpiridină31 || 2 000 44. Bromo-3-clorpropan31 || 2 000 Note: 1 Criterii în conformitate cu Sistemul armonizat global de clasificare și etichetare a substanțelor chimice al Organizației Națiunilor Unite (GHS) (ST/SG/AC.10/30/Rev.4). Părțile trebuie să utilizeze aceste criterii atunci când clasifică substanțele sau amestecurile în sensul părții I din prezenta anexă, cu excepția cazului în care au fost adoptate alte criterii cu caracter juridic obligatoriu în legislația națională. Amestecurile sunt tratate în același mod ca substanțele pure, cu condiția ca acestea să rămână în limitele de concentrație stabilite conform proprietăților lor în conformitate cu GHS, cu excepția cazului în care se prevede în mod specific un procentaj din compoziția lor sau o altă descriere. 2 În conformitate cu criteriile prevăzute în capitolele 3.1.2 și 3.1.3 din GHS. 3 În conformitate cu criteriile prevăzute în capitolele 3.1.2 și 3.1.3 din GHS. 4 Substanțele încadrate la Toxicitate acută categoria 3 pe cale orală sunt înscrise la rubrica 2 Toxicitate acută în cazul în care nici clasificarea de toxicitate acută prin inhalare, nici clasificarea de toxicitate acută pe cale cutanată nu pot fi stabilite, de exemplu din cauza lipsei de date concludente privind toxicitatea prin inhalare și pe cale cutanată. 5 Substanțele care au produs toxicitate semnificativă la oameni sau despre care, pe baza datelor provenite din studii pe animale de laborator, se poate presupune că pot produce toxicitate semnificativă la oameni în urma unei singure expuneri. Precizări suplimentare sunt oferite de figura 3.8.1 și tabelul 3.8.1 din partea 3 din GHS. 6 Testarea proprietăților explozive ale substanțelor și amestecurilor este necesară doar în cazul în care procedura de depistare în conformitate cu apendicele 6 partea 3 a Manualului de teste și criterii identifică substanța/amestecul ca putând avea proprietăți explozive. 7 Clasa de pericol Explozivi include produse explozive. În cazul în care cantitatea de substanță sau de amestec exploziv conținută de produs este cunoscută, această cantitate este luată în considerare în sensul prezentei convenții. În cazul în care cantitatea de substanță sau de amestec exploziv conținută de produs nu este cunoscută, atunci, în sensul prezentei convenții, întregul produs este considerat a fi exploziv. 8 În cazul în care explozivii din diviziunea 1.4 sunt neambalați sau reambalați, aceștia sunt incluși la rubrica 4 (Exploziv), cu excepția cazului în care se demonstrează că pericolele corespund încă diviziunii 1.4, în conformitate cu GHS. 9 În conformitate cu criteriile prevăzute în capitolul 2.2.2 din GHS. 10 Aerosolii se clasifică în conformitate cu criteriile prevăzute în capitolul 2.3 din GHS și cu Recomandările ONU privind transportul mărfurilor periculoase, Manualul de teste și criterii, partea III, secțiunea 31 menționate în acestea. 11 Pentru a utiliza această categorie, trebuie să se dovedească prin documentație că generatorul de aerosoli nu conține gaze inflamabile din categoria 1 sau 2 și nici lichide inflamabile din categoria 1. 12 În conformitate cu criteriile prevăzute în capitolul 2.4.2 din GHS. 13 În conformitate cu criteriile prevăzute în capitolul 2.4.2 din GHS. 14 Lichidele cu un punct de aprindere de peste 35 °C pot fi considerate lichide neinflamabile, în anumite scopuri de reglementare (ex: transporturi), dacă s-au obținut rezultate negative la testul susținut de combustibilitate L.2 din partea III secțiunea 32 din Manualul de teste și criterii. Acest lucru nu este, totuși, valabil în condiții aparte, cum ar fi temperaturi sau presiuni ridicate și, prin urmare, astfel de lichide sunt incluse la această rubrică. 15 În conformitate cu criteriile prevăzute în capitolul 2.4.2 din GHS. 16 În conformitate cu criteriile prevăzute în capitolul 2.4.2 din GHS. 17 În conformitate cu criteriile prevăzute în capitolele 2.8.2 și 2.15.2.2 din GHS. 18 În conformitate cu criteriile prevăzute în capitolele 2.8.2 și 2.15.2.2 din GHS. 19 În conformitate cu criteriile prevăzute în capitolul 4.1.2 din GHS. 20 În conformitate cu criteriile prevăzute în capitolul 4.1.2 din GHS. 21 În conformitate cu criteriile prevăzute în capitolul 2.12.2 din GHS. 22 Azotat de amoniu (10 000): îngrășăminte care pot suferi o descompunere autoîntreținută. Se aplică îngrășămintelor complexe/compuse pe bază de azotat de amoniu (îngrășămintele complexe/compuse conțin amestecuri de azotat de amoniu cu fosfat și/sau potasă) care pot suferi o descompunere autoîntreținută conform testului Trough (a se vedea Manualul de teste și criterii partea III subsecțiunea 38.2) și în care conținutul de azot datorat azotatului de amoniu este: (a) cuprins între 15,75 % și 24,5 % în greutate (15,75 % și 24,5 % conținut de azot în greutate datorat azotatului de amoniu corespund unei concentrații de 45 % și respectiv 70 % de azotat de amoniu) și cu cel mult 0,4 % de materii combustibile/organice în total sau care îndeplinesc cerințele unui test adecvat de rezistență la detonare (de ex. test în tub de oțel de 4 inch); (b) 15,75 % în greutate sau mai puțin și fără limite de concentrație pentru materialele combustibile. 23 Azotat de amoniu (5 000): calitatea de îngrășământ. Se aplică îngrășămintelor strict pe bază de azotat de amoniu și îngrășămintelor complexe/compuse pe bază de azotat de amoniu al căror conținut de azot datorat azotatului de amoniu este: (a) peste 24,5 % în greutate, cu excepția amestecurilor de îngrășăminte strict pe bază de azotat de amoniu, cu dolomită, calcar și/sau carbonat de calciu cu o puritate de minimum 90 %; (b) peste 15,75 % în greutate pentru amestecurile de azotat de amoniu și sulfat de amoniu; (c) peste 28 % (28 % conținut de azot în greutate datorat azotatului de amoniu corespunde unei concentrații de 80 % de azotat de amoniu) în greutate pentru amestecurile de îngrășăminte strict pe bază de azotat de amoniu, cu dolomită, calcar și/sau carbonat de calciu cu o puritate de minimum 90 %; (d) și care îndeplinesc cerințele unui test adecvat de rezistență la detonare (de ex. test în tub de oțel de 4 inch). 24 Azotat de amoniu (2 500): calitate tehnică. Se aplică: (a) azotatului de amoniu și amestecurilor de azotat de amoniu în care conținutul de azot datorat azotatului de amoniu este: (i) între 24,5 % și 28 % în greutate și care conțin cel mult 0,4 % substanțe combustibile; (ii) peste 28 % din greutate și care conțin cel mult 0,2 % substanțe combustibile; (b) soluțiilor apoase de azotat de amoniu în care concentrația de azotat de amoniu este peste 80 % în greutate. 25 Azotat de amoniu (50): materii „off-specs” (neconforme cu specificațiile) și îngrășăminte care nu corespund cerințelor unui test adecvat de rezistență la detonare (de ex. test în tub de oțel de 4 inch). Se aplică: (a) materiilor refuzate în procesul de fabricație și azotatului de amoniu și amestecurilor de azotat de amoniu, îngrășămintelor strict pe bază de azotat de amoniu și îngrășămintelor complexe/compuse pe bază de azotat de amoniu menționate în notele 23 și 24 care sunt returnate sau au fost returnate de utilizatorul final unui fabricant, unei instalații de depozitare temporară sau de reprelucrare pentru refabricare, reciclare sau tratare în scopul utilizării în condiții de securitate, deoarece nu mai îndeplinesc specificațiile din notele 23 și 24; (b) îngrășămintelor prevăzute în nota 22 litera (a) și în nota 23, care nu îndeplinesc cerințele unui test adecvat de rezistență la detonare (de ex. test în tub de oțel de 4 inch). 26 Azotat de potasiu (10 000): îngrășăminte compuse pe bază de azotat de potasiu (sub formă de pelete/granule) care au aceleași proprietăți ca azotatul de potasiu pur. 27 Azotat de potasiu (5 000): îngrășăminte compuse pe bază de azotat de potasiu (sub formă de cristale) care au aceleași proprietăți în ceea ce privește gradul de periculozitate ca azotatul de potasiu pur. 28 Biogaz îmbogățit: în scopul aplicării prezentei convenții, biogazul îmbogățit poate fi clasificat la rubrica 14 din anexa I partea 2 atunci când a fost prelucrat în conformitate cu standardele aplicabile biogazului purificat și îmbogățit, asigurând o calitate echivalentă cu cea a gazului natural, inclusiv în ceea ce privește conținutul de metan, și care conține maximum 1 % oxigen. 29 Policlordibenzofurani și policlordibenzodioxine Cantitățile de policlordibenzofurani și de policlordibenzodioxine se calculează folosind următorii factori de echivalență toxică (FET) pentru oameni și mamifere ai dioxinelor și compușilor de tipul dioxinelor, stabiliți de Organizația Mondială a Sănătății (OMS), conform reevaluării din 2005: FET - OMS 2005 || || || 2,3,7,8-TCDD || 1 || 2,3,7,8-TCDF || 0 1,2,3,7,8-PeCDD || 1 || 2,3,4,7,8-PeCDF || 0 || || 1,2,3,7,8-PeCDF || 0 || || 1,2,3,6,7,8-HxCDF || 0 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD || 0 || 2,3,4,6,7,8-HxCDF || 0 OCDD || 0 || 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF || 0 || || 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF || 0 || || OCDF || 0 Abrevieri: Hx = hexa, Hp = hepta, O = octa, P = penta, T = tetra. Referință: Van den Berg et al, The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds, Toxicological Sciences, vol. 93, nr. 2, p. 223–241 (2006). 30 Cu condiția ca amestecul, în absența hipocloritului de sodiu, să nu fie clasificat ca periculos pentru mediul acvatic - pericol acut, categoria 1. 31 În cazul în care această substanță periculoasă se încadrează în categoria 10 lichide inflamabile sau 11 lichide inflamabile, în sensul prezentei convenții se aplică cele mai reduse cantități relevante pentru încadrare.