Dovezile confirmă faptul că amploarea investițiilor private și publice în cercetare și inovare are un impact direct în creșterea productivității și stimularea competitivității la nivel mondial. Cu toate acestea, UE este departe de obiectivul global de investiții în cercetare și dezvoltare de 3 % din produsul intern brut.

Acum este vremea să trecem la nivelul următor. Și putem face acest lucru doar dacă adoptăm o abordare cu adevărat europeană, colaborând dincolo de frontiere și acționând la scara întregii Uniuni. Succesul va depinde de capacitatea noastră de a folosi împreună, în mod eficace, capitalul privat și investițiile publice. Aceasta va depinde de cadrele de reglementare europene și naționale adaptate exigențelor viitorului care să fie favorabile inovării. Va depinde de o piață unică în care concurența eficace și echitabilă va recompensa și va stimula investițiile private în inovare. Va depinde de capacitatea de a stimula universitățile europene să devină în mai mare măsură antreprenoriale. Va depinde de asigurarea faptului că fiecare stat membru și fiecare regiune din Europa pot contribui la o amplificare a excelenței în materie de știință și inovare. Toți acești factori se află sub controlul colectiv al Uniunii noastre; acum este momentul să ne luăm viitorul în propriile mâini.

Mizele sunt mari, dar la fel este și potențialul Europei. Următorul val de inovare, care combină domeniul fizic cu cel digital, se va baza pe știință, tehnologie și inginerie, domenii în care Europa are și trebuie să își mențină un avantaj competitiv. În condițiile în care locuitorii săi reprezintă 7 % din populația planetei, 20 % din investițiile mondiale în materie de cercetare și dezvoltare și aproximativ o treime din toate publicațiile științifice de înaltă calitate revin Europei. Aceasta găzduiește, de asemenea, o bază industrială puternică.

O nouă inițiativă majoră a combinat programul „Orizont 2020”, Fondul european pentru investiții strategice și Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii pentru a lansa VentureEU. Această inițiativă urmărește să stimuleze capitalul de risc în Europa, administrat de manageri privați și finanțat în majoritate prin investiții private. VentureEU ar trebui să-i stimuleze pe investitorii instituționali și să încurajeze mai mulți administratori de fonduri să intre pe piața europeană și să își desfășoare activitatea la nivel transfrontalier pentru a aborda deficitele existente în ceea ce privește finanțarea pe termen lung. Cu investiții în valoare totală de 410 milioane EUR din partea UE, obiectivul său inițial este de a strânge peste 2,1 miliarde EUR în următoarele 12 luni, generând investiții preconizate de aproximativ 6,5 miliarde EUR în aproximativ 1 500 de întreprinderi europene nou-înființate și în curs de extindere. VentureEU are potențialul de a dubla investițiile de capital de risc în Europa. În plus, Comisia lucrează în prezent la elaborarea conceptului inițiativei Escalar, care ar avea menirea de a ajuta fondurile de capital de risc să își sporească mai rapid volumul prin mobilizarea unor fonduri private de mari dimensiuni, cum ar fi fondurile de pensii sau de asigurări.

Europa are nevoie de o industrie care inovează și investește în inovare. Pentru a stimula investițiile private, Europa are nevoie de un mediu îmbunătățit pentru întreprinderi, cu un cadru de reglementare simplu, clar și eficient. Trebuie să ofere piețe deschise și competitive, stimulentele potrivite pentru investiții și un acces facil la finanțare, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii. Finanțarea pentru cercetarea industrială, în special prin intermediul parteneriatelor public-privat, este, de asemenea, extrem de importantă pentru a ține pasul cu concurența de la nivel mondial.

Inovarea trebuie să fie un factor central de stimulare a politicilor și programelor UE pentru perioada 2021-2027. Complementaritățile și sinergiile cu programele de finanțare ale UE vor fi pe deplin exploatate, astfel încât finanțarea să fie raționalizată și coordonată, în beneficiul îmbunătățirii activităților de cercetare și inovare. În acest mod, în plus față de programul „Orizont Europa”, alte programe majore de finanțare, cum ar fi Mecanismul pentru interconectarea Europei, Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune, Programul „Europa Digitală”, Fondul european de apărare, politica agricolă comună și Programul spațial, vor oferi, de asemenea, un stimulent semnificativ pentru inovare.

În propunerea sa din 2 mai 2018 privind cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027, Comisia a precizat că cercetarea și inovarea trebuie să rămână în continuare o prioritate esențială a UE. Comisia a propus majorarea investițiilor în cercetare și inovare prin alocarea a 100 de miliarde EUR pentru viitorul program „Orizont Europa” și pentru Programul de cercetare și formare Euratom. De asemenea, Comisia a propus mobilizarea a aproximativ 11 miliarde EUR pentru instrumente de piață, inclusiv instrumente financiare și garanții bugetare, în cadrul unei secțiuni specifice a Fondului InvestEU, care, la rândul său, va mobiliza 200 de miliarde EUR sub formă de investiții private pentru a sprijini cercetarea și inovarea. Aceasta reflectă consensul potrivit căruia investițiile în cercetare și inovare nu sunt esențiale doar pentru locurile de muncă și creșterea economică în UE, ci constituie, de asemenea, un domeniu cu o valoare adăugată europeană foarte ridicată.

Piețele funcționale care stimulează concurența și inovarea creează locuri de muncă și creștere. Economia Europei are nevoie de un cadru de reglementare orientat către inovare, cu flexibilitatea de a se adapta la o industrie și o societate care evoluează rapid. Reglementarea și asigurarea respectării normelor în materie de concurență joacă un rol esențial în stabilirea condițiilor de concurență pentru noii intrați pe piață și în stimularea inovării. Standardele comune și normele privind interoperabilitatea facilitează adoptarea și introducerea pe piață a soluțiilor inovatoare. Prin urmare, reglementarea, atât la nivel european, cât și la nivelul statelor membre, ar trebui să asigure un echilibru între previzibilitate și flexibilitate. Reglementarea ar trebui să garanteze o concurență loială, fără a sancționa eșecul sau asumarea de riscuri.

Europa este lider mondial în domeniul științei. Găzduim unele dintre mințile cele mai creative și antreprenoriale și unele dintre cele mai inovatoare idei din întreaga lume. Acesta este un obiectiv pe termen lung, dar încă ne străduim să aducem inovația pe piață.

Europa este relativ puternică în ceea ce privește adăugarea sau menținerea valorii produselor, a serviciilor și a proceselor existente, cunoscute sub numele de inovare progresivă. Am văzut acest lucru în sectoare variate, cum ar fi industria spațială, aeronautică, farmaceutică și electronică, energia regenerabilă, bioindustriile și tehnologiile avansate de fabricație. Am făcut, de asemenea, progrese în sprijinirea inovării prin intermediul tehnologiilor generice esențiale, cum ar fi robotica, fotonica și biotehnologia. Aceste tehnologii pot fi utilizate și aplicate în multe industrii, generează cunoștințe și noi forme de participare și sunt esențiale pentru abordarea principalelor provocări societale, susținând totodată poziția de lider a UE în sectorul industrial.

Dar Europa trebuie să obțină rezultate mai bune în ceea ce privește generarea de inovații revoluționare și deschizătoare de drumuri.

O inovație revoluționară conduce la produse, servicii sau procese complet noi sau la îmbunătățiri substanțiale ale calității celor existente. Un exemplu ar fi dublarea densității energiei într-o baterie pentru o mașină electrică. Această inovație lansează modele de afaceri și oportunități de piață complet noi. În comparație cu inovarea progresivă, inovațiile revoluționare tind să provină de la actorii nou-intrați, adesea întreprinderi nou-înființate fără active sau fluxuri de numerar existente. Acești actori au tendința de a-și asuma riscuri mai mari în ceea ce privește tehnologia, piața și reglementarea. O inovație deschizătoare de drumuri este o inovație în urma căreia o soluție sau o industrie existentă poate deveni depășită. Printre exemplele clasice se numără serviciile de telefonie inteligentă și serviciile de difuzare online în timp real (streaming) de muzică și conținut video. Inovațiile deschizătoare de drumuri creează produse și servicii complet noi, precum și noi modele de afaceri sau, în unele cazuri, chiar noi piețe.

Inovațiile revoluționare și deschizătoare de drumuri sunt încă prea rare în Europa. Această situație este generată de o serie de factori, printre care se numără lipsa capitalului de risc, o aversiune profundă față de risc, lipsa transferului de noi tehnologii din baza de cercetare și incapacitatea de a exploata scara Uniunii. Prea puține întreprinderi europene nou-înființate supraviețuiesc dincolo de faza inițială critică, de 2-3 ani. Dintre cele care trec de acest punct, prea puține ajung să se dezvolte în firme mai mari și să se extindă la nivel mondial. Mai puțin de 5 % din întreprinderile mici și mijlocii europene se extind pe plan internațional.

Pentru a contribui la încurajarea inovațiilor revoluționare majore în Europa, Comisia propune crearea unui Consiliu European pentru Inovare. Acesta va oferi un ghișeu unic pentru tehnologiile revoluționare și cu potențial ridicat, precum și pentru societățile inovatoare cu potențial de extindere. Va sprijini traiectoria comercială a ideilor promițătoare de la cercetare la industrie, care se va realiza prin intermediul întreprinderilor nou-înființate, al celor de tip spin-out sau al transferurilor către industrie. Consiliul European pentru Inovare va sprijini extinderea inovării în faza de lansare pentru a se asigura că aceasta se concretizează în mai multe locuri de muncă și creștere economică . Va realiza acest lucru prin optimizarea, raționalizarea și simplificarea structurilor existente. Consiliul European pentru Inovare va lucra în complementaritate cu Institutul European de Inovare și Tehnologie.

A fost lansat deja un proiect-pilot, care grupează schemele existente relevante și introduce primele reforme în cadrul programului „Orizont 2020”. În acest scop, s-au alocat 2,7 miliarde EUR în perioada 2018-2020. Viitorul Consiliu European pentru Inovare, cu drepturi depline, va fi gestionat într-un mod care să permită investiții în proiecte cu risc mai ridicat. Pe baza consilierii strategice oferite de inovatori de vârf, acesta va acorda prioritate excelenței și amplorii impactului. Ar trebui să accelereze comercializarea și extinderea inovațiilor de către întreprinderi nou-înființate, create prin proiectele „Orizont Europa”. De asemenea, ar trebui să ofere consiliere privind schemele de finanțare a cercetării și inovării pentru a asigura concentrarea, amploarea și punerea în aplicare a priorităților politicii europene.

Comisia va completa aceste acțiuni cu inițiativa „Radarul inovării”, un instrument care să permită identificarea inovațiilor cu potențial de piață, finanțate din bugetul UE.

Etape esențiale - Înființarea unui Consiliu European pentru Inovare în vederea identificării și a extinderii inovațiilor revoluționare și deschizătoare de drumuri. Se va pune accentul pe inovațiile rapide, cu grad ridicat de risc, care au un potențial puternic de a crea piețe complet noi.

2.4 Stabilirea misiunilor de cercetare și inovare la nivelul întregii UE

Sprijinul european pentru cercetare și inovare ajută UE să își îndeplinească prioritățile, să faciliteze viața de zi cu zi a cetățenilor săi și să contribuie la realizarea unor progrese majore, care vor avea un impact asupra a milioane de persoane din întreaga lume. De la îndeplinirea angajamentelor pe care ni le-am asumat în cadrul Acordului de la Paris privind schimbările climatice, la descoperirea de noi planete și realizarea de progrese majore în tratarea cancerului, finanțarea UE are o valoare adăugată reală și demonstrabilă. Poate chiar vă va ajuta să printați o versiune 3D a casei dumneavoastră de vis, în viitorul apropiat.

Europa poate prelua această valoare adăugată și poate genera un impact mai accentuat prin stabilirea unor misiuni de cercetare și inovare la nivelul UE. Acestea ar stabili obiective ambițioase care ar extinde limitele cercetării și inovării, ar direcționa agenda noastră în materie de locuri de muncă, creștere și competitivitate și ar contribui la soluționarea unora dintre cele mai mari provocări ale societății. Aceste misiuni ar fi definite în strânsă cooperare cu statele membre, cu părțile interesate și cu cetățenii. Acestea ar putea varia de la lupta împotriva bolilor, la transportul curat sau eliminarea plasticului din oceane.

Recunoscând faptul că ceea ce se măsoară se realizează, aceste misiuni ar trebui să stabilească obiective ambițioase, direcționate și încadrate în timp. Luând exemplul plasticului din oceane, aceste obiective ar putea include, de exemplu, reducerea cu 90 % a cantității de materiale plastice care intră în mediul marin și colectarea a mai mult de jumătate din materialele plastice prezente în oceanele noastre până în 2025.

Misiunile vor încuraja investițiile și participarea în mai multe sectoare în toate lanțurile valorice, domeniile de politică (de exemplu, energia și clima, transporturile, producția avansată, sănătatea și nutriția, domeniul digital); disciplinele științifice (inclusiv științele sociale și umaniste), precum și diferiți actori și diferite părți interesate. Acest lucru necesită un proces cuprinzător, care identifică zonele cu cel mai mare potențial în ceea ce privește amploarea impactului economic, pe de o parte, și abordează provocările societale, pe de altă parte. Misiunile ar putea să aibă o orientare societală, științifică sau tehnologică și ar trebui să creeze sinergii cu strategiile de cercetare și inovare la nivelul statelor membre, precum și la nivel regional și local.

Misiunile ar trebui să încurajeze și chiar să impună experimentarea și asumarea de riscuri. Membrii acestor misiuni vor putea să valorifice și să continue experiența proiectelor emblematice „Grafen” și „Creierul uman” și, mai recent, a proiectului „Quantum”, care au demonstrat ambiție și o abordare robustă axată pe tehnologie și cercetare multidisciplinară.