C 436/1

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ

Conturile anuale ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020

(2021/C 436/01)

CUPRINS

PREFAȚĂ 2

ELEMENTELE FINANCIARE PRINCIPALE ALE EXERCIȚIULUI FINANCIAR 3

NOTĂ DE ÎNSOȚIRE A CONTURILOR CONSOLIDATE 33

SITUAȚII FINANCIARE CONSOLIDATE ȘI NOTE EXPLICATIVE 34

BILANȚ 35

CONTUL DE PROFIT ȘI PIERDERE 36

SITUAȚIA FLUXURILOR DE NUMERAR 37

SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ÎN STRUCTURA ACTIVELOR NETE 38

NOTE LA SITUAȚIILE FINANCIARE 39

RAPOARTE PRIVIND EXECUȚIA BUGETARĂ ȘI NOTE EXPLICATIVE 130

GLOSAR 200

LISTA ABREVIERILOR 204

PREFAȚĂ

2020 a fost un an ieșit din comun din toate punctele de vedere: Confruntată cu provocările economice și politice cauzate de pandemia de COVID19, Uniunea Europeană a trebuit să reacționeze cu soluții și cu o rapiditate fără precedent. Comisia Europeană a depus eforturi pe toate fronturile pentru a salva vieți și mijloace de subzistență, pentru a sprijini sistemele naționale de sănătate și întreprinderile, pentru a promova redresarea și reziliența. Am mobilizat toate mijloacele de care dispunem pentru a ajuta statele membre să își coordoneze răspunsurile naționale și pentru a le sprijini pe cele mai afectate de crize, utilizând instrumente precum Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus sau SURE (Sprijin pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență). În cadrul SURE, o sumă de 39,5 miliarde EUR dintr-un total de 100 de miliarde EUR a fost deja plătită în 2020 statelor membre afectate pentru a face față creșterilor bruște ale cheltuielilor publice pentru menținerea locurilor de muncă. În 2021 au urmat alte plăți substanțiale.

În timp ce a depus eforturi în vederea combaterii efectelor pandemiei, Uniunea Europeană și-a îndeplinit cu toate acestea obiectivele de politică, acordând o atenție deosebită tinerilor, locurilor de muncă și creșterii economice, precum și schimbărilor climatice. Aproape jumătate din fondurile angajate au fost destinate măsurilor de sprijinire a creșterii economice și de reducere a decalajelor economice dintre regiuni. Finanțarea UE a contribuit cu 29,7 miliarde EUR pentru regiunile mai puțin dezvoltate și cu 16,4 miliarde EUR pentru cercetare și inovare în cadrul programului Orizont 2020. În plus, bugetul UE pentru 2020 a ajutat agricultura și zonele rurale, în cadrul Fondului european de garantare agricolă și al Fondului agricol pentru dezvoltare rurală, cu angajamente în valoare totală de 59 de miliarde EUR. Bugetul 2020 a fost bugetul final al actualului cadru financiar multianual, execuția bugetară fiind de 181,7 miliarde EUR în total în angajamente asumate — ceea ce a însemnat valoare adăugată pentru toți europenii.

În fine, 2020 a fost, de asemenea, anul acordului privind bugetul pe termen lung al UE pentru perioada 2021-2027, în valoare de 1,074 mii de miliarde EUR (la prețurile din 2018), majorat cu 750 de miliarde EUR prin NextGenerationEU, un instrument temporar de relansare și de orientare a tranziției către o Europă mai durabilă și mai digitală.

Am plăcerea să vă prezint conturile anuale ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020. Aceste conturi oferă o imagine de ansamblu completă asupra finanțelor UE și a execuției bugetului UE în exercițiul financiar anterior, inclusiv informații privind datoriile contingente, angajamentele financiare și alte obligații ale Uniunii. Conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene fac parte din pachetul de rapoarte integrate privind aspectele financiare și răspunderea pe care le prezintă Comisia și constituie o componentă esențială a sistemului nostru foarte dezvoltat de răspundere financiară.

Johannes HAHN Comisar pentru buget și resurse umane

ELEMENTELE FINANCIARE PRINCIPALE ALE EXERCIȚIULUI FINANCIAR

Obiectivul analizei situațiilor financiare, care a fost elaborată pe baza principiilor evidențiate în Orientările privind practicile recomandate ale IPSASB (RPG) 2 „Situațiile financiare — Discuție și analiză”, este de a ajuta cititorii să înțeleagă modul în care activitățile operaționale, financiare și de investiții ale UE se reflectă în diferitele elemente ale situațiilor financiare consolidate ale UE. Informațiile furnizate în prezenta secțiune nu au fost auditate. Trebuie precizat faptul că, din cauza rotunjirii cifrelor la milioane de euro, anumite date financiare din tabelele de mai jos pot părea că nu corespund sumei totale.

CUPRINS

1. CIFRE-CHEIE 2020 4

2. RĂSPUNSUL LA CORONAVIRUS 5

2.1. Elemente principale ale răspunsului UE la coronavirus 5

2.2. Inițiative de răspuns în contextul cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020 și al programului SURE 7

3. BUGETUL UE PE TERMEN LUNG PENTRU PERIOADA 2021-2027 ȘI NEXTGENERATIONEU 11

4. IEȘIREA REGATULUI UNIT DIN UNIUNEA EUROPEANĂ 13

4.1. Context 13

4.2. Cota care îi revine Regatului Unit 14

4.3. Conturile anuale ale UE: Sume datorate de Regatul Unit și către Regatul Unit în temeiul Acordului de retragere 14

5. SINTEZĂ PRIVIND EXECUȚIA BUGETARĂ 17

6. INSTRUMENTE FINANCIARE ȘI GARANȚII BUGETARE 18

6.1. Instrumentele financiare finanțate din bugetul UE 18

6.2. Active financiare deținute în fonduri de garantare pentru garanțiile bugetare 18

6.3. Credite și împrumuturile aferente pentru programele de asistență financiară 19

6.4. Datoriile bugetare contingente aferente programelor de asistență financiară 23

7. ANALIZA SITUAȚIEI FINANCIARE 24

7.1. VENITURI 24

7.2. CHELTUIELI 25

7.3. ACTIVE 26

7.4. PASIVE 27

8. CADRUL POLITIC ȘI FIANCIAR, GUVERNANȚA ȘI RĂSPUNDEREA UE 28

8.1. CADRUL POLITIC ȘI FINANCIAR 29

8.2. GUVERNANȚA ȘI RĂSPUNDEREA 30

1. CIFRE-CHEIE 2020

Bugetul UE în 2020 — Execuția creditelor de angajament

Execuția a 181,7 miliarde EUR pentru îndeplinirea obiectivelor de politică ale UE: ⇨ a se vedea rapoartele privind execuția bugetară și notele explicative, tabelul 4.2





Răspunsul UE la coronavirus SURE — Sume acordate în 2020 Instrument convenit miliarde EUR Stat membru acordată miliarde EUR NextGenerationEU 750 Italia 27,4 SURE* 100 Spania 21,3 Asistență macrofinanciară 3,0 Polonia 11,2 ESI 2,7 Belgia 7,8 UCPM 0,3 Portugalia 5,9 Total 856,0 România 4,1 Grecia 2,7 Altele 9,9 * din care 39,5 miliarde EUR plătite în 2020 Suma totală acordată în 2020 90,3 ⇨ a se vedea 2.2 și 3 ⇨ a se vedea punctul 2.2.6

Situații financiare consolidate

Declarațiile financiare consolidate ale UE cuprind peste 50 de entități (inclusiv Parlamentul European, Consiliul, Comisia și agențiile UE). Comisia Europeană este entitatea cea mai însemnată, reprezentând 98 % din totalul activelor situațiilor financiare consolidate.

Conturile UE sunt întocmite în conformitate cu cele mai înalte standarde disponibile, Standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public (International Public Sector Accounting Standards — IPSAS). Respectarea standardelor menționate mai sus garantează că aceste conturi furnizează cetățenilor informații relevante, fiabile, comparabile și ușor de înțeles. Acestea furnizează informații privind poziția financiară a (bilanțul) UE, precum și explicații detaliate privind activele, pasivele și angajamentele și obligațiile sale financiare. Ele arată, de asemenea, modul în care s-a realizat execuția bugetului UE în cursul anului.

miliarde EUR 2020 2019 ACTIVE Active financiare 113,1 71,2 Prefinanțare 62,7 51,4 Creanțe 74,5 24,0 Numerar și echivalente de numerar 16,7 19,7 Imobilizări corporale și alte active 13,0 12,6 Total 280,0 178,9 PASIVE Beneficiile post-angajare 116,0 97,7 Datorii financiare 95,0 54,5 Datorii 32,4 27,2 Angajamente contabile 64,6 67,2 Alte pasive 5,4 4,8 Total 313,5 251,5 ACTIVE NETE Rezerve 5,1 5,0 Sume care urmează a fi solicitate de la statele membre (38,5 ) (77,6 ) Total (33,4 ) (72,5 ) ⇨ a se vedea analiza situațiilor financiare, punctul 7

2. RĂSPUNSUL LA CORONAVIRUS

2.1. ELEMENTE PRINCIPALE ALE RĂSPUNSULUI UE LA CORONAVIRUS

De la izbucnirea pandemiei de COVID-19, Comisia Europeană a luat măsuri ferme pentru a consolida sectorul sănătății publice și pentru a atenua impactul socioeconomic în Uniunea Europeană. Pe baza cadrului financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020, Comisia Europeană a mobilizat toate mijloacele de care dispune pentru a ajuta statele membre să își coordoneze răspunsurile naționale și a furnizat informații obiective cu privire la răspândirea virusului și la eforturile eficace de limitare a răspândirii acestuia.

Calendarul acțiunilor întreprinse (1)

— 2 aprilie Răspunsul la criza provocată de pandemia de COVID-19: Comisia Europeană mobilizează fiecare euro pentru a proteja viețile și mijloacele de subzistență — 14 aprilie 2,7 miliarde EUR din bugetul UE pentru sprijinirea sectorului asistenței medicale — 16 aprilie Președinta von der Leyen: „Bugetul european va fi motorul redresării Europei” — 22 aprilie Un pachet de asistență financiară în valoare de 3 miliarde EUR pentru zece țări implicate în procesul de aderare și vizate de politica de vecinătate — 27 mai Momentul Europei: un plan excepțional de redresare pentru Europa, în valoare de 2,4 mii de miliarde EUR, menit să repare prejudiciile aduse de criză și să pregătească viitorul pentru noua generație — 4 iunie Comisia Europeană se angajează să aloce 300 de milioane EUR Alianței pentru vaccinuri — 21 iulie Liderii europeni ajung la un acord privind planul de redresare și bugetul european pe termen lung 2021-2027. — 25 august Comisia Europeană propune acordarea de sprijin financiar în valoare de 87,3 miliarde EUR în cadrul Instrumentului SURE pentru 16 state membre — 17 septembrie Comisia prezintă următoarele etape ale Mecanismului de redresare și reziliență în valoare de 672,5 miliarde EUR — 22 septembrie Comisia Europeană salută finalizarea sistemului de garantare pentru instrumentul SURE, în valoare de 100 de miliarde EUR — 7 octombrie Comisia Europeană va emite în cadrul Instrumentului SURE al UE obligațiuni cu impact social în valoare de până la 100 de miliarde EUR — 27 octombrie Comisia Europeană transferă primele tranșe SURE în valoare de 17 miliarde EUR către Italia, Spania și Polonia — 10 noiembrie Comisia Europeană salută acordul privind un buget pe termen lung al UE în valoare de 1,8 mii de miliarde EUR și instrumentul NextGenerationEU pentru a contribui la construirea unei Europe mai verzi, mai digitale și mai reziliente — 17 noiembrie Comisia Europeană transferă 14 miliarde EUR către nouă state membre în cadrul instrumentului SURE — 1 decembrie Comisia Europeană transferă 8,5 miliarde EUR în cadrul SURE către cinci state membre pentru a contribui la menținerea locurilor de muncă — 17 decembrie Comisia Europeană salută adoptarea bugetului pe termen lung al UE pentru perioada 2021-2027

2.2. INIȚIATIVE DE RĂSPUNS ÎN CONTEXTUL CADRULUI FINANCIAR MULTIANUAL (CFM) 2014-2020 ȘI AL PROGRAMULUI SURE

Intervențiile Uniunii Europene în contextul CFM 2014-2020 pentru combaterea pandemiei de COVID-19 au fost foarte diverse – de la acțiuni imediate, cum ar fi finanțarea de materiale medicale urgente și creșterea stocurilor medicale, la introducerea unei mai mari flexibilități în ceea ce privește utilizarea sprijinului financiar din partea fondurilor structurale și de investiții europene și la acordarea de împrumuturi în condiții avantajoase atât statelor membre, cât și partenerilor vizați de politica de extindere și de vecinătate. Sprijinul direct total de la bugetul UE s-a ridicat la aproximativ 70 de miliarde EUR în 2020. Acesta acoperă angajamente care ar putea fi redirecționate către acțiuni legate de COVID19, din care 66 de miliarde EUR au provenit din redistribuirea și redefinirea priorităților în cadrul programelor existente, iar 4 miliarde EUR din consolidarea bugetară. Principalele inițiative sunt explicate mai detaliat în cele ce urmează.

2.2.1. Activarea Instrumentului de sprijin de urgență (ESI)

Având în vedere amploarea crizei generate de pandemia de COVID-19, precum și amploarea și natura nevoilor care necesită sprijin de la bugetul UE, UE a reactivat instrumentul ESI pentru o perioadă de 2 ani în vederea finanțării cheltuielilor necesare pentru a face față pandemiei de COVID-19 în perioada 1 februarie 2020-31 ianuarie 2022 [a se vedea Regulamentul (UE) 2016/369 al Consiliului] (2). Pentru a face să avanseze eforturile în vederea îndeplinirii acestui obiectiv, bugetul 2020 a fost rectificat. (3) Având în vedere și DEC 13/2020 adoptat la 24 iulie 2020, pentru 2020 au fost alocate instrumentului ESI 2,7 miliarde EUR în credite de angajament și 2,6 miliarde EUR în credite de plată. Reactivarea îi permite Uniunii să pună în aplicare măsuri de prevenire și de atenuare a consecințelor grave în unul sau mai multe state membre și să abordeze în mod coordonat nevoile legate de pandemia de COVID-19, prin completarea asistenței oferite în cadrul altor instrumente ale UE. Instrumentul este gestionat la nivel central de către Comisie și se axează pe achiziții publice și granturi directe, completate în anumite cazuri de acțiuni puse în aplicare prin intermediul unor parteneri, de exemplu organizații internaționale.

În 2020, Comisia a semnat acorduri prealabile de achiziție cu o serie de companii farmaceutice. Cu ajutorul acordurilor prealabile de achiziție, se reduce riscul asociat investițiilor realizate de producători în dezvoltarea de potențiale vaccinuri sau se urmărește asigurarea livrărilor și, astfel, sunt maximizate șansele de a dezvolta, de a produce și de a distribui rapid vaccinuri sigure și eficace, precum și de a asigura accesul cetățenilor europeni la acestea. Negocierile purtate de Comisie cu companiile farmaceutice, în numele statelor membre ale Uniunii Europene, au dus la semnarea inițială a șase acorduri și la discuții preliminare suplimentare cu alți producători de vaccinuri, care au început în 2020 și continuă în 2021. Primul vaccin care a primit autorizația de introducere pe piață condiționată, la 21 decembrie 2020, a fost cel produs de BioNTech/Pfizer. Distribuirea sa a început în câteva zile, la timp pentru lansarea Zilelor europene ale vaccinării în 27, 28 și 29 decembrie 2020. Această autorizație a fost acordată în urma unei recomandări științifice pozitive bazate pe o evaluare aprofundată a siguranței, eficacității și calității vaccinului de către Agenția Europeană pentru Medicamente și a fost aprobată de statele membre.

Începând cu 31 decembrie 2020, Comisia a contractat 1 965 de milioane de doze (din care 1 305 milioane fixe și 660 milioane opționale).

În 2021, Comisia a contractat încă 2 400 de milioane de doze (fixe sau opționale). Cu toate acestea, dozele vor fi plătite integral de către statele membre în cauză, fără niciun efect asupra bugetului UE.

2.2.2. Sprijin pentru cercetare

La 4 mai 2020, UE și partenerii săi au găzduit o conferință internațională a donatorilor, în cadrul căreia sau asumat angajamente în valoare de 9,8 miliarde EUR din partea donatorilor din întreaga lume, pentru a se demara cooperarea la nivel mondial în domeniul cercetării privind coronavirusul. Acestea includ un angajament în valoare de 1,4 miliarde EUR din partea Comisiei, din care 1 miliard EUR provine din programul Orizont 2020.

UE joacă un rol central în sprijinirea și coordonarea cercetării în domeniul bolilor infecțioase, cu investiții de 4,1 miliarde EUR în perioada 2007-2019 prin intermediul celui de al 7-lea program-cadru și al programului Orizont 2020, la care se adaugă alte angajamente în 2020, în plus față de angajamentul în valoare de 1 miliard EUR pentru cercetarea în domeniul coronavirusului. Cifrele actualizate ale tuturor finanțărilor promise și deja mobilizate în cadrul programului Orizont 2020 pentru a contribui la maratonul donatorilor pentru răspunsul mondial la coronavirus sunt disponibile online (4).

În plus, la 3 martie 2020, Inițiativa privind medicamentele inovatoare (IMI), sprijinită prin Programulcadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 al Comisiei Europene, a lansat o cerere accelerată specială pentru „dezvoltarea de terapii și de metode de diagnosticare pentru combaterea infecțiilor cu coronavirus”, cu o contribuție din partea UE de 45 de milioane EUR, care a fost ulterior majorată la 72 de milioane EUR.

În fine, la 8 iunie 2020 Comisia a acordat aproape 166 de milioane EUR, prin intermediul proiectului-pilot „Accelerator” al Consiliului European pentru Inovare (CEI), unui număr de 36 de companii angajate să combată pandemia provocată de coronavirus.

2.2.3. Consolidarea în continuare a mecanismului de protecție civilă al Uniunii (UCPM/rescEU)

Ca o măsură complementară ESI, a fost consolidat UCPM/rescEU pentru a permite constituirea unei rezerve de echipamente mai extinse și coordonarea distribuirii resurselor esențiale în întreaga Europă [a se vedea Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/570 a Comisiei (5), astfel cum a fost modificată prin Decizia de punere în aplicare 2020/414 a Comisiei (6) și Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/452 a Comisiei (7)]. În acest scop, bugetul pe 2020 a fost modificat pentru a include alte 0,4 miliarde EUR în credite de angajament și 0,2 miliarde EUR în credite de plată.

Consolidarea UCPM/rescEU sprijină statele membre în achiziționarea unora dintre echipamentele necesare (inclusiv tratamente, echipamente medicale, echipamente personale de protecție, materiale de laborator), sporind astfel volumul și completând și lărgind sfera de acoperire a articolelor prioritare cumpărate în temeiul acordului privind achizițiile publice comune, o abordare coordonată menită să ofere statelor membre o poziție puternică atunci când negociază cu industria în ceea ce privește disponibilitatea și prețul produselor medicale.

Granturile directe rescEU oferă o finanțare de 100 % din bugetul UE, care include finanțarea integrală pentru dezvoltarea acestor capacități și finanțarea integrală pentru distribuția echipamentelor. Echipamentele achiziționate vor fi găzduite de unul sau mai multe state membre, în timp ce procesul de luare a deciziilor este organizat la nivelul UE, oferindu-se materiale de urgență în plus față de stocurile naționale. Aceste echipamente vor fi disponibile pentru toate statele membre și vor fi utilizate în cazul în care disponibilitatea la nivel național va fi insuficientă.

2.2.4. Inițiativa privind pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII și CRIIplus)

Una dintre primele măsuri lansate de UE pentru a sprijini financiar statele membre în răspunsul lor la criză a fost CRII, pusă în aplicare prin Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului (8). Prin mobilizarea fondurilor necheltuite alocate deja statelor membre ale Uniunii, inițiativa a oferit o injecție de lichidități bugetelor statelor membre și ale regiunilor și le-a ajutat pe acestea să utilizeze fondurile politicii de coeziune pentru a finanța cheltuielile de sănătate și sistemele de șomaj tehnic și pentru a oferi sprijin pentru capitalul circulant al întreprinderilor mici și mijlocii. Sfera de cuprindere a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene a fost, de asemenea, extinsă pentru a acoperi urgențele majore în materie de sănătate publică, permițând astfel statelor membre să primească sprijin din acest fond pentru a putea face față pandemiei de COVID-19.

Începând din luna aprilie, CRIIplus, pusă în aplicare prin Regulamentul (UE) 2020/558 al Parlamentului European și al Consiliului (9), a facilitat utilizarea rapidă a fondurilor structurale și de investiții europene existente pentru măsuri legate de criză și a făcut posibilă creșterea contribuției UE la programele politicii de coeziune până la 100 % pentru cererile de plată depuse între 1 iulie 2020 și 30 iunie 2021.

În luna decembrie, Comisia a anunțat rezultatele celor două inițiative în 2020. De la începutul crizei, Uniunea Europeană a mobilizat fonduri semnificative pentru a combate efectele pandemiei. Întreprinderile mici și mijlocii au beneficiat de cea mai mare parte a fondurilor puse la dispoziție, peste 10 miliarde EUR, ceea ce a ajutat mediul de afaceri să rămână pe linia de plutire. 3 miliarde EUR au fost direcționate către cetățeni, inclusiv pentru asigurarea de servicii sociale destinate grupurilor vulnerabile și pentru locuri temporare de muncă. În fine, s-au pus la dispoziție 7 miliarde EUR pentru sprijinirea sectorului sănătății, în plus față de cele 10,2 miliarde EUR din bugetul UE deja alocate acestui domeniu pe perioada 20142020 (cu observația că există o anumită suprapunere între grupurile de beneficiari).

2.2.5. Asistență pentru țările implicate în procesul de extindere, pentru partenerii din vecinătate și de dincolo de aceasta

Până în prezent, UE a mobilizat peste 38,5 miliarde EUR pentru a combate coronavirusul la scară mondială. Abordarea Echipa Europa (Team Europe), combină resurse din partea UE, a statelor membre ale acesteia și a instituțiilor financiare, inclusiv Banca Europeană de Investiții și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, pentru a sprijini țările partenere. Jumătate din cele 38,5 miliarde EUR pentru răspunsul global la pandemia de coronavirus au fost plătite.

În plus, Comisia a încheiat zece acorduri de garantare financiară în valoare de 990 de milioane EUR cu instituții financiare partenere care completează Fondul european pentru dezvoltare durabilă, componenta de finanțare a Planului de investiții externe. Acordurile ar trebui să genereze investiții în valoare de până la 10 miliarde EUR, pentru a stimula redresarea economică și a consolida reziliența țărilor din vecinătatea UE și a țărilor africane.

O sumă suplimentară de 500 de milioane EUR a fost alocată pentru a sprijini inițiativa globală COVAX privind vaccinurile, cu scopul de a furniza un miliard de doze de vaccin împotriva coronavirusului țărilor cu venituri mici și medii din Africa, Asia, zona Caraibilor și Pacific, precum și din vecinătatea sudică și estică a Europei. 100 de milioane EUR au fost alocate de Comisie și 400 de milioane EUR de Banca Europeană de Investiții, garantate de Fondul european pentru dezvoltare durabilă, pentru participarea țărilor cu venituri mici și medii la angajamentele prealabile de achiziție din COVAX. La 19 februarie 2021 Uniunea Europeană a anunțat o sumă suplimentară de 500 de milioane EUR pentru mecanismul COVAX, iar Comisia Europeană a anunțat o asistență umanitară în valoare de 100 de milioane EUR pentru a sprijini desfășurarea de campanii de vaccinare în Africa.

La 25 mai 2020, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Decizia (UE) 2020/701 (10) privind acordarea de asistență macrofinanciară unui număr de zece parteneri vizați de politica de extindere și de politica de vecinătate pentru a permite o marjă de manevră în ceea ce privește politicile pe termen scurt pentru punerea în aplicare a unor măsuri de contracarare a consecințelor economice ale pandemiei de COVID19, cu un total maxim de 3 miliarde EUR sub formă de împrumuturi. În 2020, o sumă totală de 1,0 miliard EUR a fost transferată ca primă tranșă către șapte țări (Ucraina, Iordania, Macedonia de Nord, Georgia, Kosovo (*1), Moldova și Muntenegru). Până în iunie 2021, cinci țări au primit o primă tranșă (Albania, Tunisia) sau o a doua tranșă (Macedonia de Nord, Kosovo, Muntenegru), valoarea totală fiind de 0,6 miliarde EUR. Totodată a fost semnat un memorandum de înțelegere cu Bosnia și Herțegovina.

2.2.6. Sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE) ca urmare a pandemiei de COVID-19

În cadrul pachetului său de sprijin de urgență pentru a face față impactului economic al pandemiei de COVID-19, UE a adoptat, la 19 mai 2020, Regulamentul (UE) 2020/672 al Consiliului (11) de instituire a instrumentului SURE pentru a-i ajuta pe lucrători să își păstreze locurile de muncă în timpul crizei. SURE este o schemă temporară care poate furniza statelor membre asistență financiară în valoare de până la 100 de miliarde EUR (împrumuturi în condiții avantajoase). Instrumentul le permite statelor membre să solicite asistență financiară din partea UE pentru a contribui la finanțarea creșterii bruște și acute a cheltuielilor publice naționale, începând de la 1 februarie 2020, ca urmare a sistemelor de șomaj tehnic și a măsurilor similare de la nivel național, inclusiv pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă, sau a unor măsuri legate de sănătate, îndeosebi la locul de muncă, adoptate ca răspuns la criză. Pentru ca UE să poată furniza asistența financiară în cadrul SURE, Comisia este împuternicită să se împrumute în numele UE de pe piețele de capital sau de la instituții financiare în limita unei sume maxime de 100 de miliarde EUR. Creditele SURE sunt garantate de bugetul UE și de garanțiile furnizate de statele membre în funcție de ponderea lor în VNB-ul UE. Valoarea totală a garanțiilor se ridică la 25 de miliarde EUR. Perioada de disponibilitate a instrumentului se încheie la 31 decembrie 2022.

Începând cu 31 decembrie 2020, Comisia a propus un sprijin financiar total în valoare de 90,3 miliarde EUR pentru 18 state membre, toate acestea fiind deja aprobate de Consiliu. Cea mai mare parte a acestei sume, și anume 87,3 miliarde EUR, care vizează 16 state membre, a fost deja propusă până în august 2020, restul de 3 miliarde EUR fiind destinat Ungariei și Irlandei, propus pentru octombrie și, respectiv, noiembrie 2020:

În urma primelor trei emisiuni de obligațiuni SURE din octombrie și noiembrie 2020, Comisia a plătit în total 39,5 miliarde EUR către 15 state membre ale UE (Belgia, Croația, Cipru, Grecia, Ungaria, Italia, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, Portugalia, România, Slovacia, Slovenia și Spania, a se vedea punctul 6.3).

Punerea în aplicare a SURE a continuat în 2021. În februarie și în martie 2021, Comisia a propus Estoniei 230 de milioane EUR și alte 3,7 miliarde EUR Belgiei, Ciprului, Greciei, Letoniei, Lituaniei și Maltei, volumul total al SURE crescând la 94,3 miliarde EUR. Aceste sume suplimentare au fost aprobate de Consiliu în martie și aprilie 2021. În urma altor patru emisiuni de obligațiuni din ianuarie, martie și mai 2021, Comisia a plătit încă 50,1 miliarde EUR, ceea ce a dus la un nivel total al plăților de 89,6 miliarde EUR.

Toate obligațiunile emise în cadrul Instrumentului SURE au fost cu mult suprasubscrise, majoritatea cu sume compuse din două cifre, și au atras o bază diversificată de investitori din UE și internaționali. Acest lucru a condus la condiții foarte favorabile în materie de preț. Obligațiunile emise de UE în cadrul SURE beneficiază de eticheta „obligațiuni cu impact social”. Astfel, investitorii au încredere că fondurile colectate vor servi unui obiectiv cu adevărat social. Fondurile atrase vor fi transferate statelor membre beneficiare sub formă de împrumuturi, pentru a le ajuta să acopere costurile legate în mod direct de finanțarea sistemelor naționale de șomaj tehnic și a unor măsuri similare, puse în aplicare ca răspuns la pandemie.

3. BUGETUL UE PE TERMEN LUNG PENTRU PERIOADA 2021-2027 ȘI NEXT GENERATION EU

În 2020, UE a oferit un răspuns fără precedent la criza provocată de coronavirus care a lovit Europa și întreaga lume. În centrul acestuia se află un pachet de stimulente în valoare de 2,018 mii de miliarde EUR în prețuri curente (1,8 mii de miliarde EUR la prețurile din 2018). Acesta constă în bugetul pe termen lung al UE pentru perioada 2021-2027 în valoare de 1,211 mii de miliarde EUR (1,074 mii de miliarde EUR la prețurile din 2018), la care se adaugă 807 miliarde EUR (750 miliarde EUR la prețurile din 2018) prin intermediul NextGenerationEU, un instrument temporar care impulsionează redresarea. (12) Luate împreună, fondurile vor contribui la repararea daunelor economice și sociale cauzate de pandemia de coronavirus și vor orienta tranziția către o Europă modernă și mai durabilă.

Un procent de peste 50 % din bugetul pe termen lung și din NextGenerationEU va fi direcționat către noi priorități. Fondurile vor fi direcționate către cercetare și inovare, prin intermediul programului Orizont Europa, către o tranziție climatică și o tranziție digitală echitabile, prin intermediul Fondului pentru o tranziție justă și al programului Europa digitală, către pregătirea, redresarea și reziliența, prin intermediul Mecanismului de redresare și reziliență, mecanismul de protecție civilă al UE, rescEU, și programul în domeniul sănătății, EU4Health.

30 % din bugetul pe termen lung și NextGenerationEU vor fi cheltuite pentru combaterea schimbărilor climatice, cotă record din cel mai mare buget european înregistrat vreodată.

20 % din fondurile NextGenerationEU vor fi investite în transformarea digitală a UE. Fondurile vor permite ca UE să investească mai mult în calculul de înaltă performanță, în inteligența artificială, securitatea cibernetică, competențele digitale avansate și în utilizarea pe scară largă a tehnologiilor digitale în toate sectoarele economiei și în societate.

în 2026 și 2027, 10 % din cheltuielile anuale din cadrul bugetului pe termen lung vor contribui la stoparea și inversarea declinului biodiversității.

NEXT GENERATION EU

Sumele colectate și cheltuite în cadrul NextGenerationEU (NGEU) vor fi incluse în conturile anuale pentru 2021. Prima emisiune de obligațiuni, care a atras 20 de miliarde EUR prin intermediul unei obligațiuni pe zece ani scadente în 2031, a avut loc la 15 iunie 2021.

Cu un buget de 806,9 miliarde EUR, NextGenerationEU va contribui la repararea daunelor economice și sociale imediate cauzate de pandemia de COVID-19. Acest instrument va contribui la construirea unei Europe, în urma pandemiei de COVID-19, care va fi mai verde, mai digitală, mai rezilientă și mai bine pregătită să facă față provocărilor actuale și viitoare.

O parte din fonduri — 385,8 miliarde EUR — vor fi utilizate pentru a oferi împrumuturi de la Uniune statelor membre individuale. Aceste împrumuturi vor fi rambursate de statele membre respective. Cealaltă parte — 338,0 miliarde EUR — va fi furnizată sub formă de granturi sau pentru a permite garanții bugetare pentru sprijinirea investițiilor.

Elementul central al instrumentului NextGenerationEU este Mecanismul de redresare și reziliență – un instrument care oferă granturi și împrumuturi pentru a sprijini reformele și investițiile în statele membre ale UE, în valoare totală de 723,8 miliarde EUR. Fondurile din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență vor fi distribuite în conformitate cu planurile naționale de redresare și reziliență elaborate de fiecare stat membru, în cooperare cu Comisia, și în conformitate cu o cheie de repartizare convenită.

În plus, NextGenerationEU va consolida mai multe programe existente ale UE.

— Coeziunea, în cadrul Asistenței de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (REACT-EU), pentru a contribui la abordarea consecințelor economice ale pandemiei de COVID-19 în primii ani de redresare,

— Fondul pentru o tranziție justă, pentru a garanta că tranziția către neutralitatea climatică funcționează pentru toți,

— Dezvoltarea rurală, pentru a sprijini în continuare fermierii,

— InvestEU, pentru a sprijini eforturile de investiții ale întreprinderilor noastre,

— rescEU, astfel încât mecanismul de protecție civilă al UE să aibă capacitatea de a răspunde la situații de urgență la scară largă,

— Orizont Europa, pentru a se asigura că UE are capacitatea de a finanța mai multă excelență în cercetare.

Pentru a finanța NextGenerationEU, UE va împrumuta de pe piețe, garanția constituind-o bugetul UE. Rambursarea se va efectua pe termen lung, până în 2058. Acest lucru va evita apariția unei presiuni imediate asupra finanțelor naționale ale statelor membre, permițând țărilor din UE să își concentreze eforturile asupra redresării.

4. IEȘIREA REGATULUI UNIT DIN UNIUNEA EUROPEANĂ

4.1. CONTEXT

La 31 ianuarie 2020, Regatul Unit s-a retras din Uniunea Europeană. Condițiile plecării sale sunt definite într-un acord privind retragerea Regatului Unit din UE și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (13), cunoscut și sub denumirea de „Acordul de retragere” sau „AR”. Ca parte a acestui acord, Regatul Unit a fost de acord să își onoreze toate obligațiile financiare asumate în perioada în care era membru al UE. Acordul a intrat în vigoare la 31 ianuarie 2020.

— 31 ianuarie 2020 Regatul Unit părăsește oficial Uniunea și intră în vigoare Acordul de retragere — 1 februarie-31 decembrie 2020 Perioadă de tranziție — 31 martie 2021 Raportarea informațiilor financiare transmise de UE Regatului Unit — 16 aprilie 2021 Sumele care trebuie plătite sunt comunicate de UE Regatului Unit — 30 iunie 2021 Primele plăți efectuate de Regatul Unit în temeiul Acordului de retragere — 16 septembrie 2021 UE comunică Regatului Unit sumele pe care trebuie să le plătească — 31 octombrie 2021 Începutul celei de a doua runde de plăți efectuate de Regatul Unit

În perioada de tranziție, Regatul Unit a continuat să contribuie la bugetul UE și să beneficieze de acesta, ca și cum ar fi fost un stat membru. După încheierea perioadei de tranziție și în conformitate cu AR, Regatul Unit va continua să contribuie la bugetul UE. De asemenea, Regatul Unit va continua să beneficieze de programele și cheltuielile UE de dinainte de 2021, ca și cum ar fi un stat membru. Regatul Unit va primi, de asemenea, înapoi anumite sume pe care le-a plătit la bugetul UE sau sumele primite de bugetul UE legate de perioada în care Regatul Unit a fost membru al UE.

Aceste obligații creează pasive și creanțe pentru UE, care trebuie calculate și reflectate în conturile anuale ale UE: conturile anuale pentru 2020 prezintă aceste sume pentru prima dată, întrucât acesta este anul în care Regatul Unit a părăsit UE.

Prin urmare, aceste conturi anuale conțin explicații detaliate cu privire la viitoarele contribuții ale Regatului Unit la bugetul UE prevăzute în AR, precum și cu privire la sumele datorate Regatului Unit. Sumele în cauză vor fi plătite de Regatul Unit pe o perioadă lungă de timp.

Suma netă respectă pe deplin cele trei principii care stau la baza decontării financiare, din AR:

— niciun stat membru nu ar trebui să plătească mai mult sau să primească mai puțin din cauza retragerii Regatului Unit din Uniune;

— Regatul Unit ar trebui să își plătească cota care îi revine din angajamentele asumate în perioada în care a fost membru; precum și

— Regatul Unit nu ar trebui să plătească nici mai mult, nici mai devreme decât dacă ar fi rămas un stat membru. Acest lucru implică în special faptul că sumele pe care Regatul Unit ar trebui să le plătească se bazează pe rezultatul real al bugetului, și anume sunt ajustate în funcție de execuție.

De asemenea, AR detaliază metodologiile de calcul al diferitelor sume, astfel cum se explică mai jos.

4.2. COTA CARE ÎI REVINE REGATULUI UNIT

În conformitate cu articolul 139 din AR, cota care îi revine Regatului Unit din obligațiile financiare care decurg din AR se calculează ca raport între resursele proprii puse la dispoziție de Regatul Unit în exercițiile din perioada 2014-2020 și resursele proprii puse la dispoziție în perioada respectivă de toate statele membre și de Regatul Unit. Ajustările care rezultă din compensarea soldurilor TVA și VNB pentru anii 2014-2019 sunt, de asemenea, incluse. Cota calculată care îi revine Regatului Unit va face în 2022 obiectul ajustărilor finale prevăzute la articolul 139 din AR. Cota care îi revine Regatului Unit pentru 2021 este utilizată pentru calculele de la articolul 136 alineatul (3) literele (a) și (c) și de la articolele 140-147.

Cota care îi revine Regatului Unit calculată în conformitate cu articolul 139 din AR este de 12,358072326018200 %.

4.3. CONTURILE ANUALE ALE UE: SUME DATORATE DE REGATUL UNIT ȘI CĂTRE REGATUL UNIT ÎN TEMEIUL ACORDULUI DE RETRAGERE

AR identifică obligații de plată între cele două părți, în special în următoarele domenii:

— Resurse proprii (articolul 136)

— Angajamente restante (articolul 140)

— Amenzi în materie de concurență (articolul 141)

— Datoriile Uniunii (articolul 142)

— Datorii financiare contingente și instrumente financiare (articolele 143 și 144)

— Active nete ale Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (articolul 145)

— Investițiile UE în Fondul european de investiții – FEI (articolul 146)

— Datorii contingente legate de cauze juridice în justiție (articolul 147).

De asemenea, AR stabilește metodologia privind modul în care aceste obligații vor fi tratate în fiecare an — pe scurt, UE va raporta Regatului Unit de două ori pe an sumele datorate, iar Regatul Unit le va plăti lunar. Raportarea va fi actualizată în fiecare an pe baza cifrelor reale.

Tabelul de mai jos sintetizează sumele datorate de Regatul Unit UE, precum și toate sumele datorate de UE Regatului Unit, care duc la o creanță globală netă pentru UE. Toate calculele au fost efectuate cu respectarea deplină a AR. Aceste obligații se referă la angajamentele anterioare, asumate atunci când Regatul Unit era stat membru al UE și în cursul perioadei de tranziție până la 31 decembrie 2020 și vor expira de îndată ce au fost plătite sau dacă obligația nu se materializează. Plățile se vor efectua în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 148 din AR.

miliarde EUR Articolul 140 Articolul 142 Altele 31.12.2020 Datorate de către Regatul Unit 35,0 14,3 0,3 49,6 Datorate Regatului Unit — — (2,1 ) (2,1 ) Creanța netă de încasat de la Regatul Unit 35,0 14,3 (1,8 ) 47,5 Sume pe care se estimează că Regatul Unit le va plăti după 2021 28,2 14,3 (1,9 ) 40,6 Sume pe care se estimează că Regatul Unit le va plăti în 2021 6,8 0,0 0,0 6,8

Suma totală cuprinde următoarele elemente:

Articolul 136: Resurse proprii

Articolul 136 stabilește dispozițiile aplicabile după 31 decembrie 2020 în ceea ce privește resursele proprii. Regatul Unit are dreptul să primească cota care îi revine din ajustările legate de excedentul din anul 2020. Acesta face, de asemenea, obiectul eventualelor ajustări ale resurselor proprii bazate pe TVA și VNB care se referă la exercițiile financiare până în 2020 — aceste ajustări vor fi calculate anual până la 31 decembrie 2028. De asemenea, se efectuează actualizări ale corecției în favoarea Regatului Unit.

Regatul Unit are obligația de a plăti resursele proprii tradiționale pe care le-a colectat după 28 februarie 2021, dar legate de exercițiul 2020 și de exercițiile anterioare. Cota care îi revine din totalul resurselor proprii tradiționale puse la dispoziție de UE 27 și de către acesta este apoi dedusă din această sumă. Contabilitatea separată pentru resursele proprii tradiționale se lichidează integral la 31 decembrie 2025.

În cursul anului 2021, Regatul Unit urmează să plătească suma de 230 de milioane EUR.

Articolul 140: Angajamente restante („RAL”)

„Reste à liquider” sau „RAL” reprezintă volumul total al angajamentelor juridice pe care UE și le-a asumat față de beneficiari, pentru care vor urma plăți în anii următori. RAL este o caracteristică normală a tuturor bugetelor multianuale, cum este bugetul UE.

Prin urmare, angajamentele se referă la proiecte, programe, acorduri sau contracte care au fost deja angajate, înainte de 31 decembrie 2020, dar care nu sunt încă puse în aplicare integral, plățile urmând a fi efectuate. Unele dintre aceste plăți sunt destinate beneficiarilor din Regatul Unit.

Potrivit AR, Regatul Unit trebuie să își plătească cota care îi revine din angajamentele restante ale UE începând de la 31 decembrie 2020, sfârșitul perioadei de tranziție. Toate angajamentele, sau parte din acestea, preconizate a fi anulate (dezangajări) și sumele aferente angajamentelor finanțate din venituri alocate sau programelor la care Regatul Unit nu participă (opt outs) se deduc din suma totală.

Alte ajustări ale sumei datorate de Regatul Unit în temeiul acestui articol sunt legate de corecțiile financiare nete din perioada 2014-2020 sau din perioadele de programare anterioare și de resursele proprii tradiționale aferente exercițiului 2020 și puse la dispoziție în ianuarie-februarie 2021.

Pentru a calcula cota care îi revine Regatului Unit din RAL, a fost utilizat ca punct de plecare RAL-ul bugetar oficial la 31 decembrie 2020 (303,2 miliarde EUR a se vedea tabelul 4.4 din tabelele privind execuția bugetară). La sfârșitul exercițiului 2020, cota care îi revine Regatului Unit din RAL ajustat era de 36 de miliarde EUR — după ce a fost ajustată pentru a se ține seama de previziunile privind dezangajările, creanța către UE la sfârșitul anului 2020 s-a ridicat la 35 de miliarde EUR, din care 6,8 miliarde EUR vor fi plătite între 30 iunie 2021 și 31 decembrie 2021.

Articolul 141 Amenzi aplicate în materie de concurență

Comisia Europeană aplică direct normele UE în materie de concurență, asigurându-se că toate întreprinderile concurează în mod egal și echitabil pe baza meritelor lor. Acest lucru poate conduce la impunerea de amenzi. Odată impuse de UE, amenzile pot fi contestate (prin proceduri judiciare) de către destinatarul amenzii — amenda nu este definitivă până la încheierea tuturor acestor proceduri.

UE va plăti Regatului Unit, în fiecare an, cota care îi revine din eventualele amenzi în materie de concurență care au fost decise de Uniune înainte de 31 decembrie 2020, odată ce aceste amenzi devin definitive, adică entitatea sancționată fie nu introduce o cale de atac în fața Curții Europene de Justiție, fie recursul nu îi dă câștig de cauză și trebuie să plătească amenda.

În conturile anuale, sumele datorate Regatului Unit ca urmare a amenzilor sunt deduse din suma totală datorată de Regatul Unit. La 31 decembrie 2020, cota estimată care îi revine Regatului Unit din amenzile restante este de 1,8 miliarde EUR. Această sumă va fi plătită Regatului Unit în cursul unei perioade lungi de timp. Cifra se bazează pe cazurile nesoluționate la 31 decembrie 2020 și se poate modifica pentru a reflecta sumele efective înscrise în buget după ce amenzile au devenit definitive.

Articolul 142 Datoriile Uniunii

Regatul Unit s-a angajat să își plătească cota care îi revine din datoriile Uniunii începând cu sfârșitul anului 2020, cu excepția datoriilor specificate, astfel cum se prevede în AR. Prin urmare, Regatul Unit își va plăti cota care îi revine din obligațiile legate de UE în calitate de angajator (și anume pensiile și asigurările de sănătate ale personalului pensionat), începând cu 31 decembrie 2020:

1. Pensiile funcționarilor UE: Plata pensiilor personalului UE este acoperită de bugetul anual al UE. În plus, funcționarii UE plătesc contribuții la fondul de pensii pe tot parcursul carierei lor profesionale. Aceste contribuții sunt înscrise în buget ca venituri, diminuând contribuțiile necesare din partea statelor membre pentru finanțarea bugetului anual global. Statele membre ale UE se angajează să acopere costurile cu pensiile personalului UE atunci când se pensionează. În conformitate cu acest angajament, Regatul Unit va plăti, începând din iunie 2022, cota care îi revine din pensiile anuale plătite funcționarilor UE, până la epuizarea tuturor drepturilor de pensie dobândite de personal până la 31 decembrie 2020, timp de mai multe decenii. Regatul Unit poate decide să își achite obligația în orice moment, plătind datoria actuarială la încheierea exercițiului respectiv pe o perioadă de 5 ani.

2. Pensiile membrilor Parlamentului European, ale comisarilor europeni, ale judecătorilor Curții Europene de Justiție etc.: Regatul Unit își va plăti cota care îi revine din datoria actuarială la 31 decembrie 2020 pe o perioadă de 10 ani, începând din octombrie 2021.

3. Sistemul comun de asigurări de sănătate (JSIS): Acesta este sistemul care acoperă costurile de asistență medicală ale personalului UE, inclusiv ale pensionarilor. Funcționarii și pensionarii UE contribuie la sistem atât pe tot parcursul carierei lor, cât și ca pensionari, la fel ca și UE în calitate de angajator. În conformitate cu principiul aplicat și sistemului de pensii al funcționarilor UE, Regatul Unit va plăti cota care îi revine din contribuția bugetului UE la asistența medicală pentru personalul pensionat. Aceste plăți, începând din iunie 2022, vor continua timp de mai multe decenii sau până la epuizarea tuturor acestor obligații. La fel ca în cazul pensiilor funcționarilor, Regatul Unit poate decide să își achite obligația în orice moment, plătind datoria actuarială la încheierea exercițiului respectiv pe o perioadă de 5 ani.

Datoriile UE legate de obligațiile privind beneficiile postangajare menționate mai sus sunt calculate pe baza evaluărilor actuariale auditate pe baza standardelor internaționale. Suma care poate fi atribuită Regatului Unit la 31 decembrie 2020 se ridică la 14,3 miliarde EUR.

11 milioane EUR trebuie să fie plătite de Regatul Unit în cursul anului 2021 și se referă numai la sistemele de pensii specifice separate (de exemplu, deputații din Parlamentul European). Sumele rămase pentru toate sistemele vor fi plătite în conformitate cu modalitățile descrise mai sus, începând cu 2022.

Articolele 143 și 144 Instrumente financiare și garanții bugetare

În temeiul acestor articole, Regatul Unit are obligația de a finanța datoriile contingente ale UE care decurg din operațiuni de dinainte de data retragerii în legătură cu activitățile sale de împrumut, creditare și garantare, în cazul în care acestea se cristalizează și în cazul în care acestea nu sunt acoperite de cota care îi revine Regatului Unit din fondurile de garantare existente. UE va rambursa Regatului Unit sumele cu care Regatul Unit a contribuit deja la fondurile de garantare și care, în cele din urmă, nu au fost necesare.

Aceste sume sunt în principal:

— sume datorate Regatului Unit pentru cota care îi revine din Fondul de garantare al Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD), la care Regatul Unit a contribuit deja prin plățile sale bugetare, dar în cazul cărora nu au existat operațiuni aprobate înainte de data retragerii, prin urmare, Regatul Unit nu are nicio obligație de a le acoperi — 93 de milioane EUR urmează să fie returnate Regatului Unit în 2021;

— sumele care trebuie plătite Regatului Unit în legătură cu instrumentele financiare – 46 de milioane EUR;

— Regatul Unit este în continuare obligat să contribuie cu cota care îi revine din datoriile contingente ale UE (garanții bugetare — FEIS, ELM, MESF și alte împrumuturi etc.) în cazul în care acestea devin scadente. Obligația maximă a Regatului Unit se ridică la 12,9 miliarde EUR la încheierea exercițiului — pentru mai multe detalii a se vedea nota 4.1 la conturile anuale consolidate ale UE. Sumele nu sunt datorate de Regatul Unit decât dacă obligația se cristalizează în viitor și nu este acoperită de un fond de garantare. Acest lucru este considerat puțin probabil.

Articolul 145 Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului în lichidare (CECO în lichidare)

Regatul Unit are dreptul la cota care îi revine din activele nete ale Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) aflată în lichidare la 31 decembrie 2020 — aceasta va fi plătită Regatului Unit într-o perioadă de 5 ani. Suma totală plătibilă Regatului Unit este de 183 de milioane EUR (37 de milioane EUR care trebuie rambursate, adică compensate cu alte sume datorate în 2021). Aceasta înseamnă că, în fiecare an, între 2021 și 2025, din sumele datorate de Regatul Unit va fi dedusă suma de 37 de milioane EUR.

Articolul 146 Investițiile în FEI

Regatul Unit are dreptul la cota care îi revine din investițiile pe care UE le-a efectuat la capitalul social subscris și vărsat al Fondului european de investiții (FEI), plătibilă în tranșe egale într-o perioadă de 5 ani. Suma totală plătibilă Regatului Unit este de 33 de milioane EUR. Aceasta înseamnă că, în fiecare an, între 2021 și 2025, din sumele datorate de Regatul Unit se va deduce suma de 7 milioane EUR.

Articolul 147 Datorii contingente legate de cauze juridice

Regatul Unit trebuie să plătească, în fiecare an, cota care îi revine din sumele plătite de la bugetul UE în legătură cu cauzele juridice referitoare la evenimente care au avut loc înainte de 31 decembrie 2020. Estimarea cotei care îi revine Regatului Unit în cauzele juridice care vor necesita cel mai probabil plăți viitoare la încheierea exercițiului este de 46 de milioane EUR, dar nu este plătibilă de către Regatul Unit până când cazurile sunt soluționate și se efectuează prima plată de către UE și doar dacă are loc aceasta.

5. SINTEZĂ PRIVIND EXECUȚIA BUGETARĂ

În bugetul 2020 final adoptat, valoarea totală a creditelor de angajament a fost de 173,9 miliarde EUR, iar cea a creditelor de plată de 164,1 miliarde EUR. Punerea sa în aplicare a fost puternic afectată de pandemia de COVID-19 și de criza transsectorială ulterioară. Criza a creat necesitatea de a lua măsuri ferme pentru a consolida sectoarele sănătății publice din UE și de a atenua impactul socioeconomic în UE, precum și de a oferi asistență țărilor terțe. Bugetul pentru 2020 a fost ultimul buget executat în temeiul cadrului financiar multianual 2014-2020. Execuția a fost monitorizată și gestionată cu atenție și în mod activ, ceea ce a condus practic la implementarea integrală a aproape tuturor programelor.

Execuția totală a creditelor de angajament în 2020 s-a ridicat la 181,7 miliarde EUR:

— 172,9 miliarde EUR din bugetul final adoptat;

— 1,1 miliarde EUR din credite reportate din 2019;

— 7,7 miliarde EUR din creditele provenite din veniturile alocate.

Plățile totale efectuate în 2020 s-au ridicat la 173,3 miliarde EUR:

— 161,8 miliarde EUR din bugetul final adoptat;

— 1,6 miliarde EUR din credite reportate din 2019;

— 9,9 miliarde EUR din creditele provenite din veniturile alocate.

În 2020, în cadrul tuturor rubricilor, nivelul de execuție a fost ridicat. În 2020, execuția tuturor tipurilor de credite (buget, reportări din exercițiul financiar anterior și venituri alocate) a fost de 97 % pentru angajamente și de 94 % pentru plăți. Ratele de execuție, excluzând veniturile alocate, au arătat o execuție integrală în 2020 (99,5 % în credite de angajament și 98,5 % în credite de plată).

Cea mai mare parte a veniturilor a fost reprezentată de resursele proprii, care s-au ridicat la 91,9 % din veniturile totale de 174,3 miliarde EUR, urmate de 4,7 % din contribuții și restituiri în legătură cu acordurile și programele UE, care se referă în principal la veniturile din corecții financiare (fondurile ESI, FEGA și FEADR).

Angajamentele restante (RAL – reste à liquider), care sunt sume angajate care nu au fost încă plătite, erau de 303,2 miliarde EUR la sfârșitul exercițiului financiar 2020. S-a preconizat o creștere față de nivelul din 2019, având în vedere diferența dintre creditele de angajament și creditele de plată (9,8 miliarde EUR) înscrise în bugetul final adoptat și luând în considerare faptul că o creștere a angajamentelor restante constituie o evoluție normală, întrucât creditele de angajament cresc în fiecare an, astfel cum se prevede în CFM. Creșterea angajamentelor restante față de 2019 a fost de 5,5 miliarde EUR.

Rezultatul bugetar (excedentul bugetar) a scăzut de la 3,2 miliarde EUR în 2019 la 1,8 miliarde EUR în 2020:

milioane EUR 2020 2019 Venituri aferente exercițiului financiar 174 306 163 918 Plăți aferente creditelor exercițiului financiar în curs (171 721 ) (157 428 ) Credite de plată reportate în exercițiul financiar N+1 (2 086 ) (1 615 ) Anularea creditelor nefolosite reportate din exercițiul financiar N-1 78 75 Evoluția veniturilor alocate (B)-(A) 1 398 (1 736 ) Credite neutilizate la încheierea exercițiului financiar curent (A) 7 694 9 092 Credite neutilizate la încheierea exercițiului financiar anterior (B) 9 092 7 356 Diferențe de schimb valutar în exercițiul financiar (207) 4 Rezultatul bugetar 1 768 3 217

6. INSTRUMENTE FINANCIARE ȘI GARANȚII BUGETARE

6.1. INSTRUMENTELE FINANCIARE FINANȚATE DIN BUGETUL UE

În cadrul acestui tip de execuție bugetară, fondurile fie au fost deja plătite către conturile fiduciare gestionate de entitățile cărora le-a fost încredințată execuția și rămân disponibile (ca numerar și echivalente de numerar, titluri de creanță sau investiții în fonduri de piață monetară sau portofolii comune de active) pentru a acoperi viitoarele cereri de executare a garanției, fie au fost investite în capitalurile proprii; Importanța și volumul instrumentelor financiare finanțate din bugetul UE în cadrul gestiunii directe și indirecte au crescut de la an la an. Spre deosebire de metoda tradițională de execuție bugetară bazată pe acordarea de granturi și subvenții, această abordare se întemeiază pe principiul fundamental conform căruia, pentru fiecare euro cheltuit din buget prin intermediul instrumentelor financiare, beneficiarul final primește mai mult de 1 EUR ca sprijin financiar în urma efectului de levier. Instrumentele financiare finanțate din bugetul UE se prezintă sub forma instrumentelor de garantare, instrumentelor de capital și instrumentelor de împrumut. În cadrul CFM 2021-2027, se preconizează că utilizarea garanțiilor bugetare va crește în comparație cu utilizarea instrumentelor financiare finanțate integral sau provizionate de la bugetul UE. În special, în cadrul Programului InvestEU, grupului BEI și altor instituții financiare li se va acorda o garanție UE în valoare de 26,2 miliarde EUR pentru a sprijini diferite obiective de politică ale Uniunii prin intermediul operațiunilor de finanțare și de investiții.

6.2. ACTIVE FINANCIARE DEȚINUTE ÎN FONDURI DE GARANTARE PENTRU GARANȚIILE BUGETARE

În cadrul acestui tip de execuție bugetară, UE furnizează garanții contrapărților pentru care finanțarea este provizionată doar parțial prin intermediul fondurilor de garantare constituite de Comisie, creând astfel datorii contingente pentru bugetul UE în cazul în care provizionarea nu este suficientă pentru a acoperi cererile. UE a oferit Grupului BEI garanții pentru împrumuturi acordate în afara UE (așa-numitul mandat de acordare a împrumuturilor externe sau ELM) și pentru operațiuni de împrumut și de capital acoperite de garanția FEIS, precum și garanții pentru operațiunile acoperite de garanția FEDD, acordate Grupului BEI și altor instituții financiare.

Pentru a reduce riscul pe care l-ar putea prezenta pentru bugetul UE cererile de executare a garanțiilor de către Grupul BEI și alte instituții financiare, UE a creat fonduri de garantare specifice finanțate de la buget. La 31 decembrie 2020, Comisia deținea active financiare în:

— Fondul de garantare pentru acțiuni externe – 2,8 miliarde EUR;

— Fondul de garantare al FEIS – 8,0 miliarde EUR; precum și

— Fondul de garantare al FEDD – 0,8 miliarde EUR.

Fondul de garantare pentru acțiuni externe este provizionat din bugetul UE, astfel încât să acopere 9 % din creditele garantate restante la încheierea exercițiului financiar, aferente activităților din cadrul mandatului BEI de acordare de împrumuturi externe țărilor terțe. La 31 decembrie 2020, valoarea totală a activelor acoperă o expunere a sumelor plătite în valoare de 20,3 miliarde EUR.

Fondul de garantare al FEIS și-a început activitatea în aprilie 2016. În conformitate cu Regulamentul modificat privind FEIS [Regulamentul (UE) 2017/2396 al Parlamentului European și al Consiliului (14)], plafonul garanției acordate de UE în cadrul FEIS a fost majorat la 26 de miliarde EUR (de la plafonul inițial de 16 miliarde EUR), iar limita pentru fondul de garantare a scăzut la 35 % (de la limita inițială de 50 %) din totalul obligației UE privind garanția. Prin urmare, se preconizează acum că fondul de garantare al FEIS va ajunge la suma totală de 9,1 miliarde EUR. Totalul activelor care alcătuiesc fondul de garantare al FEIS la 31 decembrie 2020 este de 8,0 miliarde EUR și acoperă o expunere a sumelor plătite în valoare de 18,9 miliarde EUR.

În temeiul Regulamentului privind FEDD [Regulamentul (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului (15)], garanția FEDD în valoare de până la 1,5 miliarde EUR (majorată prin contribuții externe) trebuie să fie pusă la dispoziție pentru a sprijini investițiile în țările partenere din Africa și din vecinătatea europeană. UE prezintă garanția FEDD în notele la conturile sale financiare consolidate (a se vedea nota 4.1.1) ca datorie contingentă. La 31 decembrie 2020, erau în vigoare cincisprezece acorduri de garantare FEDD, pentru o limită totală de acoperire de 1 370 de milioane EUR. Fondul de garantare FEDD a fost instituit pentru a acoperi posibile cereri viitoare de executare a garanției. La 31 decembrie 2020, contribuțiile totale primite în fond se ridicau la 0,8 miliarde EUR. Având în vedere că majoritatea acordurilor de garantare au fost încheiate cu contrapărțile în 2020, programul se află în faza de dezvoltare, cu operațiuni garantate în valoare de 438 de milioane EUR semnate de contrapărți până la sfârșitul anului 2020.

În urma intrării în vigoare a CFM 2021-2027, activele nete ale Fondului de garantare al FEIS au fost transferate de la 1 ianuarie 2021 în Fondul comun de provizionare (FCP) (16), care deține provizioane pentru acoperirea datoriilor financiare care decurg din garanțiile bugetare și din programele de asistență financiară din CFM 2021-2027. Se preconizează că activele Fondului de garantare FEDD și ale Fondului de garantare pentru acțiuni externe vor fi transferate către fondul comun de provizionare în cursul anului 2021.

6.3. CREDITE ȘI ÎMPRUMUTURILE AFERENTE PENTRU PROGRAMELE DE ASISTENȚĂ FINANCIARĂ

Comisia acordă sprijin financiar statelor membre și țărilor terțe sub forma unor credite bilaterale finanțate de pe piețele de capital cu garanție din bugetul UE, în temeiul deciziilor Parlamentului European și ale Consiliului.

În 2020, Comisia, acționând în numele UE, a derulat patru programe principale în cadrul cărora poate acorda împrumuturi:

— asistența pentru balanța de plăți (BDP);

— asistența acordată în cadrul Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF);

— asistența macrofinanciară (AMF) și

— asistența acordată în cadrul SURE.

Capitalul necesar pentru finanțarea creditării acordate de UE este atras de pe piețele de capital sau de la instituții financiare. Activitățile UE de luare de împrumuturi și de creditare pentru programele de asistență financiară sunt operațiuni extrabugetare. În general, fondurile atrase sunt împrumutate țării beneficiare în regim „back-to-back”, și anume în aceleași condiții privind cupoanele, scadențele și sumele. Chiar dacă se aplică regimul „back-to-back”, serviciul datoriei aferente instrumentelor de finanțare este o obligație legală a UE, care va asigura faptul că toate plățile sunt efectuate integral și la timp. Comisia a instituit proceduri menite să asigure rambursarea împrumuturilor chiar și în cazul neîndeplinirii obligației de rambursare a unui credit.

La 31 decembrie 2020, valoarea nominală a creditelor acordate pentru asistență financiară a fost:

miliarde EUR Total credite acordate Total vărsat la încheierea exercițiului Total rambursat la încheierea exercițiului Angajamente restante la încheierea exercițiului SURE Belgia 7,8 2,0 — 2,0 Bulgaria 0,5 — — — Croația 1,0 0,5 — 0,5 Cipru 0,5 0,3 — 0,3 Cehia 2,0 — — — Grecia 2,7 2,0 — 2,0 Ungaria 0,5 0,2 — 0,2 Irlanda 2,5 — — — Italia 27,4 16,5 — 16,5 Letonia 0,2 0,1 — 0,1 Lituania 0,6 0,3 — 0,3 Malta 0,2 0,1 — 0,1 Polonia 11,2 1,0 — 1,0 Portugalia 5,9 3,0 — 3,0 România 4,1 3,0 — 3,0 Slovacia 0,6 0,3 — 0,3 Slovenia 1,1 0,2 — 0,2 Spania 21,3 10,0 — 10,0 90,3 39,5 — 39,5 MESF Irlanda 22,5 22,5 — 22,5 Portugalia 26,0 24,3 — 24,3 48,5 46,8 — 46,8 AMF Ucraina 5,0 4,4 (0,6 ) 3,8 Tunisia 1,4 0,8 — 0,8 Iordania 1,1 0,6 — 0,6 Altele 1,5 0,8 (0,2 ) 0,6 9,0 6,6 (0,8 ) 5,8 BDP Letonia 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 Total 150,9 95,8 (3,5 ) 92,3

Calendarul de rambursare pentru sumele restante la încheierea exercițiului este următorul:

miliarde EUR SURE MESF AMF TOTAL 2021 — 9,8 — 9,8 2022 — 2,7 — 2,7 2023 — 3,5 0,1 3,6 2024 — 2,6 0,6 3,2 2025 8,0 2,4 — 10,4 2026 — 4,0 0,1 4,1 2027 — 3,0 0,2 3,2 2028 — 2,3 0,2 2,5 2029 — 1,4 0,9 2,3 2030 10,0 — 0,1 10,1 2031 — 2,2 0,9 3,1 2032 — 3,0 0,1 3,1 2033 — 2,1 0,5 2,6 2034 — 0,2 0,2 2035 8,5 2,0 1,9 12,4 2036 — 1,0 — 1,0 2038 — 1,8 — 1,8 2040 7,0 — — 7,0 2042 — 3,0 — 3,0 2050 6,0 — — 6,0 Total 39,5 46,8 5,8 92,1

SURE

SURE a fost înființat în 2020 pentru a oferi asistență financiară statelor membre care se confruntă cu o perturbare economică gravă cauzată de pandemia de COVID-19 pe teritoriul lor sau sunt serios amenințate de o astfel de perturbare. Instrumentul completează măsurile naționale luate de statele membre afectate.

Valoarea maximă a asistenței financiare nu depășește 100 de miliarde EUR pentru toate statele membre. În 2020, statele membre au semnat acorduri privind un plan de împrumut în valoare de 85,9 miliarde EUR, din care au fost plătite 39,5 miliarde EUR. Scadența împrumuturilor variază între 5, 10, 15, 20 și 30 ani.

MESF

MESF a fost creat pentru a furniza asistență financiară tuturor statelor membre care se află în dificultate sau sunt serios amenințate de perturbări economice și financiare grave cauzate de evenimente excepționale pe care nu le pot controla. MESF a fost utilizat pentru a acorda Irlandei și Portugaliei, în perioada 2011-2014, asistență financiară, condiționată de punerea în aplicare a reformelor. Acest program s-a încheiat și nu se pot solicita credite suplimentare. MESF rămâne însă în vigoare pentru îndeplinirea unor sarcini specifice, cum ar fi prelungirea scadențelor creditelor acordate Irlandei și Portugaliei și furnizarea de credite „punte”. În februarie 2021, Irlanda și Portugalia au solicitat prelungirea scadenței pentru sumele datorate în iunie 2021 (4,8 miliarde EUR) și septembrie 2021 (5 miliarde EUR). În aprilie 2021, Comisia a împrumutat 4,8 miliarde EUR pentru a reînnoi împrumuturile scadente în iunie 2021, care au fost prelungite cu 15 ani.

În 2020 nu au avut loc operațiuni noi și nici rambursări de împrumuturi.

AMF

Programul de asistență macrofinanciară (AMF) este o formă de ajutor financiar acordat de UE țărilor partenere din afara UE care se confruntă cu o criză a balanței de plăți. AMF ia forma unor credite sau granturi pe termen mediu/lung sau a unei combinații a acestora și este disponibilă doar pentru țările care beneficiază de un program de plăți al FMI.

În 2020, Comisia a adoptat o propunere privind un pachet de asistență macrofinanciară în valoare de 3 miliarde EUR pentru zece parteneri vizați de politica de extindere și de vecinătate, pentru a-i ajuta să limiteze consecințele economice ale pandemiei de coronavirus. Decizia a fost adoptată de Parlamentul European și de Consiliu la 25 mai 2020.

În total, în 2020 au fost plătite 1,7 miliarde EUR în cadrul programului AMF.

BDP

BDP este un program de asistență conceput pentru țările din afara zonei euro care se confruntă cu dificultăți privind balanța lor de plăți sau sunt amenințate de o astfel de situație. Asistența BDP ia forma unor credite pe termen mediu care sunt condiționate de punerea în aplicare a unor politici menite să remedieze problemele economice subiacente. De obicei, asistența din partea UE pentru balanța de plăți este acordată în cooperare cu Fondul Monetar Internațional (FMI) și cu alte instituții internaționale sau țări.

În 2020, nu au avut loc operațiuni noi și nici rambursări de împrumuturi.

6.4. DATORIILE BUGETARE CONTINGENTE AFERENTE PROGRAMELOR DE ASISTENȚĂ FINANCIARĂ

Împrumuturile UE sunt obligații directe și necondiționate ale UE, fiind garantate de statele membre ale UE (datorii bugetare contingente). Împrumuturile contractate pentru finanțarea creditelor acordate unor țări din afara UE sunt acoperite de Fondul de garantare pentru acțiuni externe. În cazul în care un stat membru beneficiar nu își respectă obligațiile de plată, serviciul datoriei va fi dedus din soldul de trezorerie disponibil al Comisiei Europene, dacă este posibil. În cazul în care acest lucru nu este posibil la acel moment, Comisia ar urma să obțină fondurile necesare de la statele membre. Statele membre ale UE sunt obligate din punct de vedere juridic, în conformitate cu legislația privind resursele proprii ale UE [articolul 14 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014 al Consiliului (17)], să pună la dispoziție fonduri suficiente pentru a acoperi obligațiile UE. Prin urmare, investitorii sunt expuși doar riscului de credit al UE, nu celui al beneficiarului creditelor finanțate. Regimul „back-to-back” care se aplică creditelor asigură faptul că bugetul UE nu își asumă niciun risc de rată a dobânzii sau de schimb valutar.

Împrumuturile acordate statelor membre în cadrul instrumentului SURE sunt susținute de un sistem de garanții voluntare din partea statelor membre în valoare de 25 % din valoarea maximă a asistenței financiare. Contribuția fiecărui stat membru la valoarea totală a garanției corespunde cotei-părți relative care îi revine din venitul național brut (VNB) total al Uniunii Europene, pe baza bugetului UE pentru 2020.

Pentru fiecare program destinat unei țări, deciziile Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei stabilesc suma totală acordată, numărul tranșelor de plată și scadența (medie) maximă a pachetului de credit. Ulterior, Comisia și statul membru în cauză convin asupra parametrilor creditului/finanțării, în special asupra scadenței tranșelor. În plus, în afară de prima tranșă din credit, toate celelalte tranșe depind de respectarea condițiilor de politică, în contextul unei asistențe financiare comune UE/Fondul Monetar Internațional (FMI), care este un alt factor ce influențează calendarul operațiunilor de finanțare. Astfel, calendarul și scadențele emisiunilor depind de activitățile de creditare conexe ale UE. Finanțarea este denominată exclusiv în euro, iar scadențele variază de la 3 la 30 de ani.

7. ANALIZA SITUAȚIEI FINANCIARE

7.1. VENITURI

Veniturile consolidate ale UE cuprind sumele aferente tranzacțiilor de schimb și altor tipuri de tranzacții decât cele de schimb, acestea din urmă fiind cele mai importante. Tendința pe cinci ani a principalelor categorii de venituri care nu provin din schimburi (inclusiv resursele VNB, resursele proprii tradiționale, resursele TVA, amenzile și recuperarea cheltuielilor și excluzând efectul unic al veniturilor legate de retragerea Regatului Unit din UE în anul 2020) este următoarea:

Tendința pe cinci ani a veniturilor din principalele alte tipuri de tranzacții decât cele de schimb

(în milioane EUR)

Întrucât veniturile bugetare trebuie să fie egale cu (sau mai mari decât) cheltuielile bugetare, principalul factor al tendinței veniturilor prezentate mai sus îl reprezintă plățile efectuate în fiecare an.

În 2020, veniturile consolidate s-au ridicat la 224,0 miliarde EUR, ceea ce reflectă o creștere considerabilă, de 63,7 miliarde EUR sau de 39,7 % în comparație cu exercițiul financiar anterior – 160,3 miliarde EUR. Principalul motor al acestei evoluții a fost efectul financiar al retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (47,5 miliarde EUR). Chiar dacă au fost ajustate pentru a ține seama de acest efect unic, veniturile consolidate din 2020 s-au ridicat la 176,5 miliarde EUR, ceea ce reprezintă totuși o creștere de 16,2 miliarde EUR sau de 10,1 % față de anul precedent. Această creștere ajustată se datorează în principal următoarelor efecte:

— Veniturile din VNB (venitul național brut), principalul element al veniturilor din exploatare ale UE au crescut de la 108,8 miliarde EUR în 2019 la 125,4 miliarde EUR în 2020. Creșterea de 16,6 miliarde EUR, respectiv 15,3 %, s-a datorat în principal creșterii necesarului de credite de plată pentru anul 2020, menit să consolideze politicile-cheie ale UE, de exemplu strategia privind vaccinurile împotriva COVID-19 (pusă în aplicare prin intermediul Instrumentului pentru sprijin de urgență) și domeniul coeziunii (prin adoptarea Inițiativei plus pentru investiții în răspunsul la coronavirus).

— Alte venituri din alte tipuri de tranzacții decât cele de schimb au crescut de la 2,1 miliarde EUR în 2019 la 7,1 miliarde EUR în 2020. Creșterea de 5,0 miliarde EUR s-a datorat în principal contribuției statelor membre la Fondul pentru inovare, care a început să funcționeze în 2020 (2,1 miliarde EUR), unei creșteri a excedentului bugetar preluat din anul precedent (3,2 miliarde EUR în 2020 față de 1,8 miliarde EUR în 2019), precum și unei contribuții din partea statelor membre de 0,8 miliarde EUR pentru suplimentarea Instrumentului pentru sprijin de urgență.

— Veniturile financiare au crescut de la 1,8 miliarde EUR în 2019 la 3,4 miliarde EUR în 2020. Creșterea de 1,6 miliarde EUR, respectiv 88,9 %, s-a datorat în principal creșterii dobânzilor de întârziere, mai precis cazurilor de RPT privind Regatul Unit (0,5 miliarde EUR) și cazurilor care nu privesc Regatul Unit (0,5 miliarde EUR), precum și veniturilor din primele pentru obligațiuni legate de instrumentul SURE (0,7 miliarde EUR).

— Veniturile din amenzi au scăzut de la 4,3 miliarde EUR în 2019 la 0,5 miliarde EUR în 2020. Scăderea de 3,8 miliarde EUR sau de 88,4 %, s-a datorat atât numărului mai mic al amenzilor aplicate în 2020, cât și cuantumurilor mai mici ale acestora. În timp ce, în 2020, principalele amenzi s-au ridicat la 0,26 miliarde EUR în total (Orbia, Clariant și Celanese), pentru cele mai importante cazuri din 2019 s-au ridicat la 3,1 miliarde EUR (Google, două cazuri Forex și MasterCard).

Modificările de mai sus au fost contrabalansate de o diminuare a veniturilor din resurse proprii tradiționale, care au scăzut de la 21,2 miliarde EUR în 2019 la 19,6 miliarde EUR în 2020 (o scădere de 1,6 miliarde EUR sau de 7,5 %) și de diminuarea recuperărilor financiare, care au scăzut de la 2,6 miliarde EUR în 2019 la 1,4 miliarde EUR în 2020 (o scădere de 1,2 miliarde EUR sau de 46,2 %).

7.2. CHELTUIELI

Principala componentă a cheltuielilor recunoscute în situațiile financiare consolidate reprezintă plăți de transfer în cadrul gestiunii partajate, care includ următoarele fonduri: (i) Fondul european de garantare agricolă (FEGA), (ii) Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și alte instrumente de dezvoltare rurală, (iii) Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul de coeziune (FC), precum și (iv) Fondul social european (FSE). Aceste fonduri au reprezentat 109,7 miliarde EUR sau 65,9 % din cheltuielile totale de 166,6 miliarde EUR efectuate în 2020 (2019: 103,9 miliarde EUR sau 66,8 %). Defalcarea cheltuielilor este prezentată în graficul de mai jos:

Ponderea relativă a principalelor cheltuieli efectuate de statele membre (gestiune partajată) pentru exercițiul financiar 2020:

Cheltuielile efectuate în cadrul gestiunii directe reprezintă execuția bugetară de către Comisie, de către agențiile executive și de către fondurile fiduciare. În cadrul gestiunii indirecte, bugetul este executat de către agențiile UE, organismele UE, țări terțe, organizații internaționale și alte entități.

UE recunoaște drept cheltuieli anumite viitoare obligații de plată, chiar dacă acestea nu sunt încă înscrise în contabilitatea bugetară bazată pe numerar. Sume semnificative sunt înscrise ca obligații de plată și cheltuieli înregistrate în avans pentru agricultură și dezvoltare rurală, precum și ca obligații de plată pentru pensiile și beneficiile angajaților aferente drepturilor de pensie și altor drepturi post-angajare dobândite de către comisari, membri ai instituțiilor UE și membri ai personalului.

În ansamblu, cheltuielile au crescut cu 7,1 % sau cu 11,1 miliarde EUR, de la 155,5 miliarde EUR la 166,6 miliarde EUR în comparație cu 2019, ceea ce a fost determinat în principal de următoarele efecte:

- Cheltuielile în cadrul FEDR și al Fondului de coeziune au crescut de la 35,2 miliarde EUR în 2019 la 41,1 miliarde EUR în 2020. Creșterea de 5,9 miliarde EUR sau 16,8 % s-a datorat unei mai bune puneri în aplicare a programelor pe măsură ce CFM a avansat.

- Cheltuielile în cadrul FSE au crescut de la 11,2 miliarde EUR în 2019 la 13,7 miliarde EUR în 2020. Creșterea de 2,5 miliarde EUR sau de 22,3 % s-a datorat în principal creșterii gradului de execuție.

- Cheltuielile din cadrul gestiunii directe de către Comisie au crescut de la 18,9 miliarde EUR în 2019 la 22,1 miliarde EUR în 2020. Creșterea de 3,2 miliarde EUR sau 16,9 % s-a datorat în principal cheltuielilor pentru vaccinurile împotriva COVID-19 (1,6 miliarde EUR), precum și cheltuielilor din cadrul instrumentelor de vecinătate și de preaderare (0,6 miliarde EUR).

- Cheltuielile în cadrul FEGA au scăzut de la 44,0 miliarde EUR în 2019 la 40,5 miliarde EUR în 2020. Scăderea de 3,5 miliarde EUR sau 8 % s-a datorat în principal scăderii cu 2,6 miliarde EUR a sumelor solicitate pentru plățile directe destinate să contribuie la veniturile fermelor.

7.3. ACTIVE

Cele mai importante elemente din activul bilanțier se referă la active financiare (altele decât numerarul și echivalentele de numerar), care reprezintă 40,4 % din activele totale ale UE, urmate de creanțe și prefinanțări cu procente de 26,6 % și, respectiv, 22,4 %:

Componența activelor consolidate ale UE

La 31 decembrie 2020, totalul activelor a fost de 280,0 miliarde EUR, ceea ce reflectă o creștere de 101,1 miliarde EUR sau de 56,5 % în comparație cu exercițiul financiar anterior (în 2019: 178,9 miliarde EUR), în principal din cauza următoarelor modificări esențiale:

— Creanțele au crescut de la 24,0 miliarde EUR în 2019 la 74,5 miliarde EUR în 2020. Creșterea considerabilă de 50,5 miliarde EUR este în principal rezultatul retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană și al creanței generate de aceasta (47,5 miliarde EUR).

— Creditele au crescut de la 52,7 miliarde EUR în 2019 la 93,3 miliarde EUR în 2020. Creșterea considerabilă de 40,6 miliarde EUR sau 77,0 % reflectă în principal emiterea de credite pentru asistență financiară în cadrul instrumentului SURE (39,5 miliarde EUR).

— Prefinanțarea a crescut de la 51,4 miliarde EUR în 2019 la 62,7 miliarde EUR în 2020. Creșterea de 11,3 miliarde EUR sau 22,0 % se datorează în principal nerecuperării prefinanțării anuale din 2019 în 2020 ca parte a măsurilor luate în cadrul Inițiativei pentru investiții în răspunsul la coronavirus (6,6 miliarde EUR) și a prefinanțării plătite pentru dezvoltarea de vaccinuri pentru combaterea pandemiei de COVID-19 (1 miliard EUR).

Soldul de trezorerie de 16,7 miliarde EUR la încheierea exercițiului financiar este alcătuit din următoarele elemente principale:

— O sumă de 9,4 miliarde EUR reprezentând plăți neexecutate încă la sfârșitul exercițiului, din care 7,9 miliarde EUR sunt legate de veniturile alocate. Veniturile alocate includ 1,3 miliarde EUR în numerar colectate din emiterea certificatelor de emisii și recuperate de la BEI după ce au fost alocate de statele membre Fondului pentru inovare.

— O sumă de 2,4 miliarde EUR ce ține de instrumentele financiare ce vizează în primul rând echivalentele de numerar gestionate de administratori în numele Comisiei în scopul punerii în aplicare a anumitor programe de instrumente financiare finanțate din bugetul UE și la numerar și echivalente de numerar deținute în fonduri de garantare referitoare la garanții bugetare. Numerarul care ține de instrumentele financiare și de fondurile de garantare poate fi folosit numai pentru programul respectiv.

— O sumă de 1,6 miliarde EUR care ține de agențiile și întreprinderile comune și este gestionată de trezoreria Comisiei în numele acestor entități.

— Numerar aferent amenzilor în valoare de 1,5 miliarde EUR, care se referă în principal la numerarul primit în legătură cu amenzile aplicate de Comisie pentru care cazul este încă deschis și, într-o măsură mai mică, la amenzile încasate definitiv care urmează a fi transferate la buget în exercițiul următor.

— Numerar aferent altor instituții, agenții și organisme consolidate, în valoare de 1,4 miliarde EUR.

Prefinanțare

Trebuie precizat faptul că nivelul prefinanțării este influențat în mod semnificativ de ciclul CFM. De exemplu, se preconizează că la începutul perioadei acoperite de CFM se vor plăti avansuri importante statelor membre în cadrul politicii de coeziune și că aceste sume vor rămâne la dispoziția statelor membre până închiderea programelor. Se plătește, de asemenea, o prefinanțare anuală care trebuie să fie utilizată în cursul exercițiului financiar sau să fie recuperată în următorul exercițiu financiar în cadrul ciclului anual de închidere a conturilor. Comisia depune toate eforturile pentru a asigura că nivelurile prefinanțării sunt menținute la un nivel corespunzător. Trebuie să se ajungă la un echilibru între asigurarea unei finanțări suficiente a proiectelor și recunoașterea la timp a cheltuielilor.

Prefinanțarea totală (excluzând alte avansuri acordate statelor membre și contribuțiile la fondurile fiduciare Bekou și Africa) înscrisă în bilanțul UE este de 55,5 miliarde EUR (în 2019: 44,4 miliarde EUR); aproape întreaga sumă se referă la activitățile Comisiei. Aproximativ 58 % din prefinanțarea Comisiei este aferentă gestiunii partajate, ceea ce înseamnă că execuția bugetară este delegată statelor membre (Comisia își păstrează un rol de supraveghere).

Prefinanțarea acordată de Comisie defalcată pe moduri de gestiune

7.4. PASIVE

Cele mai semnificative elemente din pasivul bilanțier sunt, în esență, următoarele patru: (i) pasive aferente obligației privind pensiile și beneficiilor post-angajare; (ii) împrumuturi; (iii) datorii către terți și (iv) cheltuieli înregistrate în avans.

Componența pasivelor înscrise în bilanțul consolidat al UE

La 31 decembrie 2020, totalul pasivelor a fost de 313,5 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 62,0 miliarde EUR sau de 24,7 % în comparație cu exercițiul financiar anterior (251,5 miliarde EUR).

Principalele modificări au vizat următoarele efecte:

— Pensiile și alte beneficii post-angajare au crescut de la 97,7 EUR în 2019 la 116,0 EUR în 2020. Creșterea de 18,3 miliarde EUR sau 18,7 % s-a datorat în principal pierderii actuariale rezultate din ipotezele financiare cauzate de o nouă scădere semnificativă a ratei de actualizare.

— Împrumuturile au crescut de la 52,6 miliarde EUR în 2019 la 93,2 miliarde EUR în 2020. Creșterea de 40,6 miliarde EUR, respectiv 77,2 %, reflectă în principal emisiunea SURE care se ridica la 39,5 miliarde EUR la sfârșitul anului 2020.

— Datoriile au crescut de la 27,2 miliarde EUR în 2019 la 32,4 miliarde EUR în 2020. Creșterea de 5,2 miliarde EUR sau 19,1 % se datorează în principal declarațiilor de cheltuieli deschise pentru perioada CFM 2014-2020 care au fost primite la sfârșitul exercițiului și care nu au fost tratate sau plătite din cauza lipsei de credite de plată.

Total cereri de decont și facturi primite și recunoscute la rubrica „Datorii” din bilanț

Active nete

Valoarea mai mare a pasivelor comparativ cu activele nu înseamnă că instituțiile și organismele UE întâmpină dificultăți financiare, ci că anumite pasive vor fi finanțate din bugetele anuale viitoare. Multe dintre cheltuieli sunt recunoscute conform normelor contabilității pe bază de angajamente în exercițiul financiar curent, deși acestea pot fi plătite efectiv în exercițiul financiar următor sau în exercițiile financiare ulterioare și pot fi finanțate din bugete viitoare; veniturile aferente vor fi contabilizate numai în perioadele viitoare. Cele mai semnificative sume care trebuie evidențiate sunt cele privind activitățile FEGA (majoritatea fiind plătite de obicei în primul trimestru al următorului exercițiu financiar) și datoria privind beneficiile angajaților (care urmează să fie plătită pe parcursul mai multor decenii). Scăderea considerabilă a sumelor care urmează să fie solicitate de la statele membre, de la 77,6 miliarde EUR în 2019 la 38,5 miliarde EUR în 2020, se datorează în principal veniturilor legate de sumele nete datorate de Regatul Unit în temeiul AR semnat în urma ieșirii sale din Uniune în 2020 — a se vedea nota 2.6.1.2 la conturile anuale consolidate ale UE.

8. CADRUL POLITIC ȘI FIANCIAR, GUVERNANȚA ȘI RĂSPUNDEREA UE

Uniunea Europeană (UE) este o uniune căreia statele membre îi atribuie competențe pentru realizarea obiectivelor lor comune. Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților. Aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate caracterizată de pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați.

8.1. CADRUL POLITIC ȘI FINANCIAR

Tratatele UE

Obiectivele și principiile generale care ghidează Uniunea și instituțiile europene sunt definite în tratate. Uniunea și instituțiile UE pot acționa doar în limitele competențelor care le-au fost conferite de tratate în vederea realizării obiectivelor prevăzute în acestea și trebuie să își exercite competențele în conformitate cu principiile (18) subsidiarității și proporționalității. Pentru a-și îndeplini obiectivele și a-și pune în aplicare politicile, Uniunea se dotează cu mijloacele financiare necesare. Comisia este responsabilă cu promovarea interesului general al Uniunii, care include execuția bugetului și gestionarea programelor în cooperare cu statele membre și în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare.

UE urmărește realizarea obiectivelor stabilite în tratat prin intermediul unei serii de instrumente, unul dintre acestea fiind bugetul UE. Alte instrumente sunt, de exemplu, un cadru legislativ comun sau strategiile comune de politică.

Prioritățile politice ale Comisiei

Prioritățile politice ale Comisiei sunt definite în orientările politice stabilite de președintele Comisiei. Actuala Comisie, care și-a început mandatul la 1 decembrie 2019 sub conducerea președintei von der Leyen, se va concentra asupra următoarelor șase ambiții emblematice:

6 AMBIȚII EMBLEMATICE

Un Pact verde european

— Depunerea de eforturi pentru ca Europa să devină primul continent neutru din punct de vedere climatic

O Europă pregătită pentru era digitală

— Punerea la dispoziția cetățenilor a unei noi generații de tehnologii

O economie în serviciul cetățenilor

— Întreprinderea de acțiuni pentru a asigura echitatea socială și prosperitatea

O Europă mai puternică pe plan internațional

— O Europă care își propune să realizeze mai mult, consolidându-și rolul de lider mondial responsabil care îi conferă unicitatea

Promovarea modului nostru de viață european

— Construirea unei Uniuni a egalității, în care să avem cu toții acces la oportunități

Un nou elan pentru democrația europeană

— Cultivarea, protejarea și consolidarea democrației noastre

Cadrul financiar multianual și programele de cheltuieli

Politicile sprijinite de bugetul UE sunt puse în aplicare în conformitate cu cadrul financiar multianual (CFM) și cu legislația sectorială corespunzătoare care definește programele de cheltuieli și instrumentele. Acestea transpun în termeni financiari prioritățile politice ale UE pe o perioadă suficient de lungă pentru a fi eficace și pentru a oferi o perspectivă coerentă pe termen lung beneficiarilor fondurilor UE și autorităților naționale care participă la cofinanțare. Cuantumurile anuale maxime (plafoanele) sunt stabilite pentru totalul cheltuielilor UE și pentru principalele categorii de cheltuieli (rubrici). Însumând plafoanele tuturor rubricilor se obține plafonul total al creditelor de angajament. CFM este adoptat de Consiliu cu unanimitatea tuturor statelor membre, cu aprobarea Parlamentului European. Noul cadru financiar multianual 2021-2027 a fost adoptat la 17 decembrie 2020.

Bugetul anual

Bugetul anual este întocmit de Comisie și aprobat, de obicei, până la jumătatea lunii decembrie de Parlamentul European și de Consiliu, pe baza procedurii prevăzute la articolul 314 din TFUE. Potrivit principiului echilibrului bugetar, într-un exercițiu financiar dat, veniturile totale trebuie să fie egale cu cheltuielile (creditele de plată) totale.

Principalele surse de finanțare ale UE sunt veniturile din resurse proprii, care sunt completate de alte venituri. Există trei tipuri de resurse proprii: resursele proprii tradiționale (în principal taxele vamale), resursa proprie bazată pe taxa pe valoarea adăugată (TVA) și resursa proprie bazată pe venitul național brut (VNB). Alte venituri provenite din activitățile UE (de exemplu, amenzi în materie de concurență) reprezintă, în mod normal, mai puțin de 10 % din veniturile totale (fără a ține seama de efectul unic al retragerii Regatului Unit din UE asupra conturilor anuale pentru 2020). Valoarea globală a resurselor proprii necesare pentru finanțarea bugetului se stabilește prin scăderea celorlalte venituri din cheltuielile totale.

Modurile de gestiune

Bugetul UE este executat în cadrul a trei moduri de gestiune care stabilesc cum sunt plătiți și gestionați banii:

— Gestiunea partajată: o mare parte din buget (aproximativ 3/4 din acesta) este gestionată în cadrul unui sistem de gestiune partajată de către Comisie în cooperare cu statele membre, în special în domeniile fondurilor structurale și agriculturii.

— Gestiunea directă: de asemenea, Comisia gestionează ea însăși programele și poate delega agențiilor executive punerea în aplicare a anumitor programe.

— Gestiunea indirectă: deciziile privind cheltuielile pot fi, de asemenea, gestionate indirect prin intermediul altor organisme din interiorul sau din afara UE. Regulamentul financiar și/sau acordurile de contribuție definesc mecanismele necesare de control și de raportare de către aceste entități și supravegherea de către Comisie în cazul în care sarcinile de execuție bugetară sunt încredințate agențiilor naționale, Grupului Băncii Europene de Investiții, țărilor terțe, organizațiilor internaționale (de exemplu, Băncii Mondiale sau Organizației Națiunilor Unite) și altor entități (de exemplu, agențiilor descentralizate ale UE, întreprinderilor comune).

Regulamentul financiar

Regulamentul financiar (RF) (19) aplicabil bugetului general este un act de bază al arhitecturii în materie de reglementare a finanțelor UE, care definește în detaliu normele financiare aplicabile execuției bugetului UE și rolurile diferiților actori implicați în asigurarea faptului că banii sunt utilizați în mod corespunzător și obiectivele stabilite sunt îndeplinite.

8.2. GUVERNANȚA ȘI RĂSPUNDEREA

8.2.1. Structura instituțională

UE dispune de un cadru instituțional care vizează promovarea valorilor sale, urmărirea obiectivelor sale, susținerea intereselor sale, ale cetățenilor săi și ale statelor membre, precum și asigurarea coerenței, a eficacității și a continuității politicilor și a acțiunilor sale. Structura organizațională este alcătuită din instituții, agenții și alte organisme ale UE, care sunt incluse în conturile consolidate ale UE, în măsura în care sunt îndeplinite criteriile de consolidare prevăzute în Regulamentul financiar și în normele contabile aplicabile (a se vedea nota 9 pentru lista entităților incluse în perimetrul de consolidare).

Parlamentul European exercită, împreună cu Consiliul, funcțiile legislativă și bugetară. Comisia răspunde din punct de vedere politic în fața Parlamentului European. Consiliul exercită, de asemenea, funcții de elaborare a politicilor și de coordonare în cadrul direcției politice generale și al priorităților Uniunii stabilite de Consiliul European.

Comisia Europeană este organul executiv al Uniunii Europene. Promovează interesul general al Uniunii și ia inițiativele corespunzătoare în acest scop, asigurând aplicarea tratatelor și supraveghind aplicarea dreptului Uniunii de către statele membre sub controlul Curții de Justiție a Uniunii Europene. Exercită funcții de coordonare, de execuție și de gestionare, execută bugetul și gestionează programele.

Comisia execută bugetul, în mare parte în cooperare cu statele membre. (20) Împreună, acestea se asigură că creditele sunt utilizate în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare. Reglementările prevăd obligațiile de control și de audit ale statelor membre atunci când participă la execuția bugetului, precum și responsabilitățile care decurg din aceasta. Reglementările stabilesc, de asemenea, responsabilitățile și normele detaliate pentru fiecare instituție a UE în ceea ce privește propriile sale cheltuieli.

8.2.2. Structura de guvernanță a Comisiei

Mecanismele de guvernanță ale Comisiei și modul în care acestea asigură funcționarea Comisiei ca instituție modernă, responsabilă și orientată spre performanță sunt descrise în Comunicarea C (2020) 4240 din 24.6.2020 privind guvernanța în cadrul Comisiei Europene.

Comisia își îndeplinește funcțiile sub conducerea colegiului comisarilor, care stabilește prioritățile și își asumă responsabilitatea politică globală pentru activitatea Comisiei. În calitate de colegiu, Comisia lucrează sub îndrumarea politică a președintelui său, care prezintă obiectivele pe care intenționează să le urmărească sub forma orientărilor politice ale președintelui. Președintele decide cu privire la organizarea internă a Comisiei, asigurându-se că aceasta acționează în mod consecvent, eficient și în calitate de organism colegial. Acordurile interne creează o structură de controale solide și de instrumente de gestionare care permit colegiului comisarilor să își asume responsabilitatea politică pentru activitatea Comisiei (21).

Colegiul deleagă execuția operațională a bugetului și gestiunea financiară directorilor generali și șefilor de servicii, care conduc structura administrativă a Comisiei. Această abordare descentralizată creează o cultură administrativă care îi încurajează pe funcționarii publici să își asume responsabilitatea pentru activitățile asupra cărora au control și le impune acestora obligația de a oferi asigurări în ceea ce privește activitățile de care sunt responsabili.

8.2.3. Gestiunea financiară a Comisiei

În cadrul Comisiei, rolurile și responsabilitățile în materie de gestiune financiară sunt clar definite (de exemplu, în RF și în normele interne (22)) și aplicate în consecință. În calitate de ordonatori de credite delegați, directorii generali și șefii de servicii ai Comisiei sunt responsabili cu buna gestiune financiară a resurselor UE, cu respectarea dispozițiilor Regulamentului financiar, cu gestionarea riscurilor și cu instituirea unui cadru de control intern adecvat.

Responsabilitățile ordonatorilor de credite acoperă întregul proces de gestionare, de la definirea etapelor de lucru necesare pentru atingerea obiectivelor de politică stabilite de instituție până la gestionarea activităților, atât din punct de vedere operațional, cât și din punctul de vedere al bunei gestiuni financiare. La rândul lor, ordonatorii de credite pot subdelega sarcini directorilor, șefilor de unitate și altor persoane, care devin, astfel, ordonatori de credite subdelegați. Fiecare ordonator de credite delegat poate fi ajutat de unul sau doi directori care răspund de gestionarea riscurilor și de controlul intern pentru a supraveghea și a monitoriza punerea în aplicare a sistemelor de control intern.

Serviciile centrale ale Comisiei oferă îndrumare și consiliere și promovează bunele practici, inclusiv prin activitatea Consiliului de gestionare corporativă.

RF prevede obligația fiecărui ordonator de credite de a întocmi un raport anual de activitate („RAA”) care prezintă în detaliu rezultatele obținute, controlul intern și gestiunea financiară în cursul exercițiului financiar. RAA include o declarație din care reiese că resursele au fost utilizate pe baza principiilor bunei gestiuni financiare și că sunt în vigoare proceduri de control care oferă garanțiile necesare cu privire la legalitatea și regularitatea tranzacțiilor subiacente. Raportul anual privind gestiunea și performanța bugetului UE este principalul instrument prin intermediul căruia colegiul comisarilor își asumă responsabilitatea politică pentru gestionarea financiară bugetului UE.

Contabilul Comisiei este responsabil la nivel central cu gestionarea trezoreriei, cu procedurile de recuperare, cu stabilirea unor norme contabile bazate pe Standardele și metodele internaționale de contabilitate pentru sectorul public, cu validarea sistemelor contabile și cu întocmirea conturilor anuale ale Comisiei, precum și a conturilor anuale consolidate ale UE. În plus, contabilul trebuie să semneze conturile anuale, declarând astfel că acestea prezintă în mod corect, sub toate aspectele semnificative, poziția financiară, rezultatele operațiunilor și fluxurile de numerar ale Uniunii. Conturile anuale sunt adoptate de colegiul comisarilor. Funcția de contabil este independentă, contabilul având o responsabilitate majoră în ceea ce privește raportarea financiară în cadrul Comisiei.

Auditorul intern al Comisiei este, de asemenea, o funcție centralizată și independentă și furnizează consultanță, avize și recomandări independente privind calitatea și funcționarea sistemelor de control intern din cadrul Comisiei, al agențiilor UE și al altor organisme autonome.

Comitetul de monitorizare a auditurilor asigură independența auditorului intern și monitorizează calitatea activității de audit intern și măsurile luate de Comisie în urma recomandărilor de audit intern și extern, precum și a constatărilor și a recomandărilor Curții de Conturi Europene privind descărcarea de gestiune referitoare la fiabilitatea conturilor anuale consolidate ale UE. Rolul consultativ al comitetului contribuie la îmbunătățirea în continuare, la nivel global, a eficacității și a eficienței Comisiei în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor sale și facilitează supravegherea de către colegiu a guvernanței, a gestionării riscurilor și a practicilor de control intern ale Comisiei.

8.2.4. Auditul extern și procedura de descărcare de gestiune

În conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare, fondurile trebuie să fie gestionate într-un mod eficace, eficient și economic. Există un cadru de responsabilitate bazat pe o raportare cuprinzătoare, audit extern și control politic, menit să ofere asigurarea rezonabilă conform căreia fondurile UE sunt cheltuite în mod adecvat.

În fiecare an, Curtea de Conturi Europeană analizează fiabilitatea conturilor, dacă s-au primit toate veniturile și dacă toate cheltuielile s-au efectuat în mod legal și cu respectarea procedurilor și dacă gestiunea financiară și aspectele calitative ale întocmirii bugetului, inclusiv performanța, au fost corespunzătoare. Publicarea raportului anual al Curții de Conturi Europene reprezintă punctul de plecare al procedurii de descărcare de gestiune. Auditorii pregătesc, de asemenea, rapoarte speciale privind domenii specifice de cheltuieli sau de politică sau privind anumite aspecte bugetare sau în materie de gestiune.

Parlamentul European, după formularea unei recomandări de către Consiliu, decide dacă își dă sau nu aprobarea finală, cunoscută sub numele de „acordare a descărcării de gestiune”, pentru modul în care Comisia a executat bugetul UE într-un anumit exercițiu financiar. Procedura anuală de descărcare de gestiune asigură faptul că Comisia răspunde din punct de vedere politic pentru execuția bugetului UE.

Decizia privind descărcarea de gestiune se bazează, de asemenea, pe pachetul de rapoarte integrate privind aspectele financiare și răspunderea elaborate de Comisie, pe audierile comisarilor în Parlamentul European și pe răspunsurile la întrebările scrise adresate Comisiei.

NOTĂ DE ÎNSOȚIRE A CONTURILOR CONSOLIDATE

Conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 au fost pregătite pe baza informațiilor prezentate de instituții și organisme în temeiul articolului 246 alineatul (2) din Regulamentul financiar, care se aplică bugetului general al Uniunii Europene. Declar, prin prezenta, că acestea au fost pregătite în conformitate cu titlul XIII din Regulamentul financiar și cu principiile, normele și metodele contabile stabilite în notele la situațiile financiare.

Am obținut de la contabilii acestor instituții și organisme, care au atestat corectitudinea lor, toate informațiile necesare pentru întocmirea conturilor care prezintă activele și pasivele Uniunii Europene și execuția bugetară.

Prin prezenta certific că, pe baza acestor informații și pe baza verificărilor pe care le-am considerat necesare pentru a valida conturile Comisiei Europene, am asigurarea rezonabilă că aceste conturi prezintă în mod corect, sub toate aspectele semnificative, poziția financiară, rezultatele operațiunilor și fluxurile de numerar ale Uniunii Europene.

Rosa ALDEA BUSQUETS Contabilul Comisiei 18 iunie 2021

SITUAȚII FINANCIARE CONSOLIDATE ȘI NOTE EXPLICATIVE (1)

CUPRINS

BILANȚ 35

CONTUL DE PROFIT ȘI PIERDERE 36

SITUAȚIA FLUXURILOR DE NUMERAR 37

SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ÎN STRUCTURA ACTIVELOR NETE 38

NOTE LA SITUAȚIILE FINANCIARE 39

1. POLITICI CONTABILE SEMNIFICATIVE 39

2. NOTE LA BILANȚUL CONTABIL 53

3. NOTE LA CONTUL DE PROFIT ȘI PIERDERE 91

4. DATORII CONTINGENTE ȘI ACTIVE CONTINGENTE 100

5. ANGAJAMENTE BUGETARE ȘI JURIDICE 105

6. GESTIONAREA RISCULUI FINANCIAR 110

7. INFORMAȚII PRIVIND PĂRȚILE AFILIATE 124

8. EVENIMENTE ULTERIOARE DATEI BILANȚULUI 126

9. PERIMETRUL DE CONSOLIDARE 126

BILANȚ

milioane EUR Notă 31.12.2020 31.12.2019 ACTIVE IMOBILIZATE Imobilizări necorporale 2.1 620 515 Imobilizări corporale 2.2 11 682 11 380 Investiții contabilizate prin metoda punerii în echivalență 2.3 588 591 Active financiare 2.4 99 214 66 714 Prefinanțare 2.5 34 519 26 240 Creanțe din tranzacții de schimb și sume recuperabile din alte tipuri de tranzacții decât cele de schimb 2.6 45 813 3 607 192 434 109 047 ACTIVE CURENTE Active financiare 2.4 13 881 4 514 Prefinanțare 2.5 28 229 25 206 Creanțe din tranzacții de schimb și sume recuperabile din alte tipuri de tranzacții decât cele de schimb 2.6 28 681 20 367 Stocuri 2.7 80 68 Numerar și echivalente de numerar 2.8 16 742 19 745 87 613 69 900 TOTAL ACTIVE 280 047 178 947 PASIVE NECURENTE Pensii și alte beneficii ale angajaților 2.9 (116 020 ) (97 659 ) Provizioane 2.10 (3 878 ) (3 707 ) Datorii financiare 2.11 (84 399 ) (53 071 ) (204 297 ) (154 437 ) PASIVE CURENTE Provizioane 2.10 (1 527 ) (1 116 ) Datorii financiare 2.11 (10 649 ) (1 446 ) Datorii 2.12 (32 408 ) (27 241 ) Cheltuieli înregistrate în avans și venituri reportate 2.13 (64 584 ) (67 230 ) (109 167 ) (97 033 ) TOTAL PASIVE (313 464 ) (251 470 ) ACTIVE NETE (33 418 ) (72 523 ) Rezerve 2.14 5 062 5 037 Sume care urmează a fi solicitate de la statele membre (2) 2.15 (38 480 ) (77 560 ) ACTIVE NETE (33 418 ) (72 523 )

CONTUL DE PROFIT ȘI PIERDERE

milioane EUR Notă 2020 2019 VENITURI Venituri din alte tipuri de tranzacții decât cele de schimb Resurse bazate pe VNB 3.1 125 393 108 820 Resurse proprii tradiționale 3.2 19 559 21 235 Resurse bazate pe TVA 3.3 17 858 18 128 Amenzi 3.4 452 4 291 Recuperarea cheltuielilor 3.5 1 355 2 627 Acordul de retragere a Regatului Unit 3.6 47 456 — Altele 3.7 7 116 2 072 219 190 157 174 Venituri din tranzacții de schimb Venituri financiare 3.8 3 434 1 817 Altele 3.9 1 404 1 298 4 838 3 116 Total venituri 224 028 160 289 CHELTUIELI Executate de statele membre 3.10 Fondul european de garantare agricolă (40 461 ) (43 951 ) Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și alte instrumente de dezvoltare rurală (14 467 ) (13 541 ) Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (41 118 ) (35 178 ) Fondul social european (13 677 ) (11 218 ) Altele (2 701 ) (2 608 ) Executate de Comisie, agenții executive și fonduri fiduciare 3.11 (22 094 ) (18 942 ) Executate de alte agenții și organisme ale UE 3.12 (3 530 ) (3 131 ) Executate de țări terțe și organizații internaționale 3.12 (4 178 ) (4 085 ) Executate de alte entități 3.12 (3 257 ) (2 875 ) Costuri cu personalul și cu pensiile 3.13 (11 995 ) (11 613 ) Costuri de finanțare 3.14 (2 188 ) (1 491 ) Alte cheltuieli 3.15 (6 946 ) (6 862 ) Total cheltuieli (166 612 ) (155 493 ) REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCI