COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 29.9.2011 
SEC(2011) 1099 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
DIRECTIV Ă A CONSILIULUI 
de stabilire a normelor de securitate de baz ă privind protec ția împotriva pericolelor 
prezentate de expunerea la radia țiile ionizante 
{COM(2011) 593 final} 
{SEC(2011) 1098 final}  
 
RO 2   RO 1. Definirea problemei 
1.1. Introducere 
Expunerea la radia țiile ionizante d ăunează sănătății. În situa ții normale, dozele sunt foarte 
mici, astfel încât nu exist ă efecte asupra țesuturilor care s ă poată fi observate la nivel clinic, 
însă pot exista efecte secunda re întârziate, în specia l cancer. Se presupune c ă orice expunere, 
oricât de mic ă, poate cauza ulterior cancer. Aceasta face necesar ă o abordare specific ă în 
materie de radioprotec ție, care de zeci de ani este stabilit ă de către Comisia Interna țională de 
Protecție Radiologic ă (CIPR).  
Nevoia de protejare a s ănătății și a mediului a fost recunoscut ă prin Tratatul Euratom (1957), 
iar Capitolul III – Protec ția Sănătății conține dispozi ții specifice care r ăspund acestor 
preocupări. Articolul 31 din tratat prevede stabilirea unor norme unitare de securitate.  
Articolul 31 din Tratatul Euratom prevede, de asemenea, procedura de stabilire a acestor 
norme, în particular obliga ția Comisiei de a solicita  avizul unui grup de exper ți („grupul de 
experți instituit în temeiul articolul ui 31”). În general, legisla ția nouă este elaborat ă în comun 
de către serviciile Comisiei și acești experți.  
Legislația comunitar ă a urmat întotdeauna recomand ările CIPR. Aceast ă organizație științifică 
foarte respectat ă a publicat recent noi orient ări privind sistemul de protec ție (Publica ția 103, 
2007), care reflect ă cele mai recente descoperiri științifice referitoare la riscurile de radia ție și 
la definirea sistemului de radioprotec ție.  
1.2. Definirea problemei 
Sistemul actual de protejare a lucr ătorilor și a publicului împotri va efectelor radia țiilor 
ionizante nu r ăspunde celor mai recente descoperiri științifice și noilor evolu ții societale și 
tehnologice.  
În particular: 
– protecția sanitară a lucrătorilor și a publicului nu r ăspunde celor mai recente evolu ții 
științifice; 
– protecția lucrătorilor din sectoarele NORM și din grupuri profes ionale specifice, 
precum lucr ătorii externi și specialiștii în radiologie interven țională, este insuficient ă; 
– protecția sanitară a pacienților și a publicului nu r ăspunde celor mai recente progrese 
tehnologice; 
– protecția sanitară a publicului împotriva surs elor naturale de radia ții este insuficient ă; 
– contrar recomand ărilor interna ționale, riscul radia țiilor ionizante pentru speciile de 
animale și plante sau pentru mediu ca întreg  nu este abordat în mod explicit; 
– cadrul juridic actual privind radioprotec ția este prea complex. 
În lumina acestor evolu ții, Comisia a întreprins o analiz ă cuprinzătoare a legisla ției 
comunitare privind radioprotec ția și a solicitat grupului de exper ți instituit în temeiul 
 
RO 3   RO articolului 31 s ă ofere îndrum ări în aceast ă privință. În februarie 201 0, grupul de exper ți a 
emis un aviz cu privire la posibila revizuire a legisla ției comunitare, pe baza unui proiect de 
directivă.  
2. Subsidiaritate 
În conformitate cu articolul 2 litera (b) din Tratatul Euratom „[…] în condi țiile prevăzute în 
prezentul tratat, Comunitatea trebuie […] s ă stabileasc ă norme unitare de securitate pentru 
protecția sanitar ă a popula ției și a lucrătorilor și să vegheze la aplicarea acestora”. În mod 
corespunz ător, în preambulul tratatului, statele membre se declar ă hotărâte „să creeze 
condițiile de dezvoltare a unei in dustrii nucleare puternice” și preocupate de stabilirea 
condițiilor de securitate menite s ă îndepărteze pericolele pentru via ța și sănătatea 
populațiilor”. Comunitatea este mandatat ă „să stabileasc ă norme unitare de securitate pentru 
protecția sanitar ă a popula ției și a lucrătorilor și să vegheze la aplicarea acestora”. Prin 
urmare, competen ța Comunit ății Europene a Energiei Atomi ce (CEEA) de reglementare în 
domeniul protec ției sănătății împotriva radia țiilor ionizante este recunoscut ă în mod explicit 
de Tratatul Euratom. 
Natura exclusiv ă a competen țelor legislative ale Comunit ății Euratom, conferite în temeiul 
articolelor 30 și 31 din Tratatul Euratom nu necesit ă, în principiu, aplic area principiului 
subsidiarit ății. Pe de alt ă parte, articolele respective prev ăd obligația Comisiei de a solicita, 
pentru elaborarea propunerilor sale le gislative, avizul unui grup de exper ți desemnat de c ătre 
Comitetul Științific și Tehnic al Euratom, care ac ționează în calitate de exper ți independen ți 
în beneficiul Comunit ății.  
3. Principalele obiective de politic ă 
Obiectivul general al ini țiativei este asigurarea unui  nivel ridicat de protec ție pentru lucr ători, 
populație și pacienți împotriva riscurilor la adresa s ănătății provocate de expunerea la radia ții 
ionizante, precum și protejarea mediului. 
Acest obiectiv general se transpune  în patru obiective specifice: 
1. introducerea modific ărilor privitoare la obiectul legisla ției care sunt necesare pentru a 
răspunde la datele științifice și la experien ța operațională cele mai recente, 
2. clarificarea cerin țelor și asigurarea coeren ței în cadrul co rpusului legisla ției europene, 
3. asigurarea coeren ței cu normele și recomand ările interna ționale, 
4. acoperirea întregii game de situa ții și categorii de expunere. 
4. Opțiuni de politic ă 
După analiza detaliat ă a diverselor solu ții pentru domeniile cu probleme identificate și după 
evaluarea solu țiilor din punct de vede re al amplorii simplific ării, a actualiz ării și a domeniului 
de aplicare al legisla ției, au fost selectate pe ntru a fi aprofundate urm ătoarele op țiuni: 
Opțiunea 1: men ținerea statu-quoului în materie de legisla ție. 
 
RO 4   RO Opțiunea 2: revizuirea Directivei priv ind normele de s ecuritate de baz ă și a Directivei 
medicale. 
Opțiunea 3: revizuirea și consolidarea Directivei privind normele de securitate de baz ă și a 
Directivei medicale, precum și integrarea Directivei privind lucr ătorii externi, a Directivei 
privind informarea popula ției și a Directivei privind sursele închise de mare activitate. 
Opțiunea 4: revizuirea Directivei priv ind normele de securitate de baz ă și extinderea 
domeniului s ău de aplicare pentru a reglementa expunerea popula ției la radia ții naturale în 
locuințe. 
Opțiunea 5: revizuirea Directivei priv ind normele de securitate de baz ă și lărgirea domeniului 
său de aplicare pentru a include protec ția speciilor de animale și plante. 
Opțiunea 6: revizuirea și consolidarea Directivei privind normele de securitate de baz ă și a 
Directivei medicale, integr area Directivei privind lucr ătorii externi, a Directivei privind 
informarea popula ției și a Directivei privind sursele închise de mare activitate, precum și 
extinderea domeniului de aplicar e pentru a acoperi expunerea popula ției la radia țiile naturale 
și protecția speciilor de animale și plante. 
5. Evaluarea impactului 
5.1. Opțiunea 1: men ținerea statu-quoului în materie de legisla ție 
În mod evident, aceast ă opțiune nu îndepline ște integral obiectivele specifice ale ini țiativei. 
Directiva privind normele de securitate de baz ă, adoptată în 1996, a reprezentat o garan ție 
pentru protec ția adecvat ă a lucrătorilor și a membrilor popula ției, în acela și fel în care 
Directiva medical ă din 1997 a fost un reper impor tant în materie de protec ție a pacien ților. Cu 
toate acestea, știința și societatea au evolua t între timp, experien ța operațională a arătat că este 
nevoie ca anumite cerin țe să fie actualizate, evolu țiile tehnologice pun sub semnul întreb ării 
adecvarea legisla ției existente și există așteptări noi la nivelul societ ății în privin ța gestionării 
coerente a surselor de radia ții naturale și provocate de om, precum și în privin ța protecției 
mediului.  
În cadrul acestei op țiuni s-a efectuat o analiz ă a măsurii în care normele interna ționale de 
securitate de baz ă (international Basi c Safety Standards  – IBSS) pot acoperi aceast ă lacună. 
Scopul IBSS este îns ă diferit: aceste standa rde nu sunt obligatorii și au ambi ții mai modeste, 
ținând cont de ap licarea lor de c ătre țările în curs de dezvoltare. În lumina obliga țiilor 
Comunității decurgând din tratat, legisla ția națională nouă corespunz ătoare trebuie s ă se 
bazeze pe legisla ția comunitar ă. 
5.2. Opțiunea 2: modificarea princi palelor directive afectate 
Această opțiune analizeaz ă felul în are cele dou ă texte legislative pr incipale ar putea fi 
modificate separat, în lumina experien ței operaționale și a evoluțiilor recente. Modific ările ar 
putea aborda majoritatea problemelor identificate: 
A) În Directiva privind normele de securitate de baz ă: 
– introducerea noii metodologii CIPR pentru evaluarea dozelor, precum și reducerea dozei 
limită pentru cristalin; 
 
RO 5   RO – o abordare coerent ă a gestion ării sectoarelor NORM (materiale radioactive naturale); 
– o abordare progresiv ă a controlului reglementar, propor țională cu eficacita tea acestei 
supravegheri, incluzând niveluri uniforme de  eliberare (de exemplu pentru materiale 
provenite din dezmembrarea instala țiilor nucleare sc oase din uz); 
B) În Directiva medical ă: 
– cerințe mai stricte pentru protec ția pacienților, evaluarea riscurilor, raportarea și răspunsul 
în cazuri de expunere accidental ă, în special în radioterapie; 
– o nouă abordare privind „ expunerile în scopuri medico-legale ”, destinat ă să permită 
utilizarea pe scar ă tot mai larg ă a dispozitivelor pentru verific ări de securitate, considerate 
în prezent expuneri publice în temeiul Directivei privind normele de securitate de baz ă. 
Modificările de mai sus ar avea un impact important în urm ătoarele domenii: 
• Impact economic:  deși la momentul actual nu poate fi efectuat ă o evaluare economic ă 
cuantificat ă, sectoarele NORM vor benefi cia de pe urma armoniz ării cerințelor între 
statele membre. Introducerea unor niveluri de eliberare uniforme ar putea avea în plus un 
impact considerabil asupra reducerii  costurilor aferente dezmembr ării instala țiilor 
nucleare; 
• Impact social și asupra s ănătății: impactul social este legat de asigurarea protec ției 
corespunz ătoare a lucr ătorilor din sectoarele NORM. Impactul asupra s ănătății va fi cel 
mai important în ceea ce prive ște expunerile medicale, în pa rticular pentru a face ca 
examinările prin tomografie computerizat ă ale pacien ților tineri s ă nu conduc ă pe termen 
lung la o cre ștere a inciden ței cancerului. Grupurile profes ionale specifice (de exemplu, 
cardiologii) vor beneficia de reducerea dozei-limit ă pentru cristalin, evitându-se astfel 
apariția cataractei. 
• Povara reglement ărilor: în timp ce principiul optimiz ării protecției, care solicit ă ca dozele 
să fie „cât mai mici posibil” ( as low as reasonably achievable  – ALARA), luându-se în 
considerare factorii sociali și economici, este esen țial pentru asigurarea unui echilibru 
cost-beneficii corespunz ător în ceea ce prive ște radioprotec ția operațională, noul concept 
de „abordare progresiv ă” extinde acest principiu pentru a spori eficacitatea supravegherii 
de reglementare și pentru a reduce costurile administra tive pentru sectoarele de profil. 
5.3. Opțiunea 3: revizuirea și consolidarea Directivei privi nd normele de securitate de 
bază și a Directivei medicale, precum și integrarea Directivei privind lucr ătorii 
externi, a Directivei privind informarea popula ției și a Directivei privind sursele 
închise de mare activitate. 
Această opțiune reprezint ă o revizuire a Directivei privi nd normele de securitate de baz ă, prin 
extinderea cerin țelor la expunerea în scopur i medicale, informarea popula ției, expunerea 
lucrătorilor externi și sursele închise de mare activitate. În cadrul acestei op țiuni de politic ă, 
Directiva BSS 96/29 și textele legislative conexe s-ar comasa. Aceast ă opțiune se bazeaz ă pe 
măsuri nelegislative pentru rezolv area problemelor legate de protec ția împotriva surselor 
naturale de radia ții și de riscurile pe care radia țiile ionizante le prezint ă pentru speciile de 
animale și plante. Pe lâng ă modificările avute în vedere la op țiunea 2, aceast ă opțiune ar 
include și următoarele modific ări: 
 
RO 6   RO • armonizarea defini ției surselor radioactive închise de mare activitate (HASS) cu normele 
internaționale; 
• cerințe specifice pentru protec ția lucrătorilor externi, cu definirea clar ă a 
responsabilit ăților angajatorului acestora și ale întreprinderilor care desf ășoară practicile 
în cadrul c ărora aceștia sunt expu și la radiații; 
• cerințe pentru informarea popula ției înaintea și în cazul producerii unei situa ții de urgen ță, 
în cadrul domeniului de aplicare global  revizuit pentru gestionarea situa țiilor de expunere 
de urgență. 
Comasarea celor cinci directiv e ar fi o realizare important ă în ceea ce prive ște coeren ța 
legislației comunitare. Restructurarea necesar ă pentru introducerea acestui domeniu de 
aplicare mai cuprinz ător al Directivei privind no rmele de securitate de baz ă ar îmbun ătăți și 
mai mult claritatea textului și ar contribui la o mai bun ă punere în aplicare opera țională a 
cerințelor. În timp ce op țiunea 3 p ăstrează beneficiile economice, sociale și de sănătate ale 
opțiunii 2 și conduce la cre șterea impactului în cazul unora di ntre aceste aspecte, de exemplu 
printr-o mai bun ă protecție și o mai mare mobilitate pentru lucr ătorii externi, principalul 
beneficiu al op țiunii 3 const ă în simplificarea legisla ției comunitare și în reducerea 
corespunz ătoare a poverii reglement ărilor, atât din punct de vedere  al transpunerii în legisla ția 
națională, cât și din punct de vedere opera țional. Orient ările privind stabilirea de planuri 
naționale de ac țiune pentru reducerea riscurilor prove nind din expunerea la  radon în locuin țe 
vor atrage din nou aten ția statelor membre asupra acestei probleme și asupra posibilelor 
acțiuni pentru solu ționarea ei. Cu toate acestea, aceast ă acțiune va produce valoare ad ăugată 
numai dac ă statele membre urmeaz ă recomand ările, ceea ce probabil în absen ța unor cerin țe 
obligatorii nu se va întâmpla. 
5.4. Opțiunea 4: revizuirea Directivei priv ind normele de securitate de baz ă și extinderea 
domeniului s ău de aplicare pentru a reglementa expunerea popula ției la radia ții 
naturale   
Noile recomand ări ale CIPR permit o gestionare mai coerent ă a expunerii la surse naturale de 
radiații, definind nivelurile de referin ță pentru concentra țiile de radon în locuin țe și pentru 
expunerea extern ă provocată de materialele de construc ții. 
După cum s-a subliniat de c ătre OMS, impactul asupra s ănătății al cerin țelor obligatorii 
privitoare la radonul din locuin țe ar trebui s ă fie foarte important. Statele membre vor avea 
obligația să stabileasc ă un plan de ac țiune care s ă fie cuprinz ător, transparent și adaptat la 
necesitățile naționale și la caracteristicile geologice ale diferitelor regiuni. Implementarea și 
aplicarea planului de ac țiune național cad în responsabilitatea statelor membre. 
Cerințele armonizate privind ma terialele de construc ții vor permite continuarea standardiz ării 
în temeiul legisla ției comunitare privind materialele de construc ții (Directiva 89/106/CEE a 
Consiliului). Aceasta va reprezenta îns ă un cost pentru sectorul  de profil. În timp ce 
consumatorii și profesiile din domeniul construc țiilor vor beneficia de pe urma monitoriz ării 
și etichetării materialelor, costurile administrative care apas ă asupra sectorului de profil vor fi 
menținută la un nivel cât mai redus prin selec ția corespunz ătoare a nivelurilor de referin ță și 
cu ajutorul listei tipurilor de materiale care ridic ă probleme. 
 
RO 7   RO 5.5. Opțiunea 5: revizuirea Directivei priv ind normele de securitate de baz ă și lărgirea 
domeniului s ău de aplicare pentru a reglementa protec ția speciilor de animale și 
plante  
CIPR ofer ă în prezent o metodologie pentru evalua rea expunerii pentru organismele vii. 
Includerea cerin țelor relevante în normele de securitate de baz ă ale Euratom (precum și în 
noile norme interna ționale de securitate de baz ă) va permite statelor membre s ă încorporeze 
acest aspect în politicile na ționale privind mediul, într-o manier ă consecvent ă cu abord ările 
actuale privind protec ția sănătății împotriva radia țiilor ionizante. Impactul asupra mediului al 
domeniului l ărgit de aplicare al legisla ției comunitare ar trebui s ă se refere în esen ță la o mai 
bună înțelegere a absen ței oricărui impact în situa ții normale și la prevenirea daunelor de 
mediu în cazul unui accident nuclear. 
Cerințele privind protec ția mediului nu sunt foarte stri ngente în acest stadiu. Pe lâng ă 
metodologia de evaluare a expunerii pentru organismele vii (Publica ția 108), CIPR va pune la 
dispoziție, în 2011-2012, și orientări privind aplicarea sist emului de radioprotec ție. Prin 
urmare, ar mai r ămâne timp pentru includerea în legisla ție a unor criterii armonizate pe 
această bază înainte de adoptarea  directivei de c ătre Consiliu. Prin urmare, grupul de exper ți 
instituit în temeiul articolului 31 a recomandat ca cerin țele să fie incluse de pe acum în 
propunerea Comisiei, mai degrab ă decât să se adopte un nou text  legislativ peste câ țiva ani, 
fapt care ar fi contrar politicii de simplificare legislativ ă a Comisiei. 
5.6. Opțiunea 6: revizuirea și consolidarea Directivei privi nd normele de securitate de 
bază și a Directivei medicale, inte grarea Directivei privind lucr ătorii externi, a 
Directivei privind informarea popula ției și a Directivei privind sursele închise de 
mare activitate, precum și extinderea domeniului de aplicare pentru a acoperi 
expunerea popula ției la radia țiile naturale și protecția speciilor de animale și plante. 
Această opțiune include toate elementele din op țiunea 3. Revizuirea normelor de securitate de 
bază include toate aspectele identificate și extinde domeniul de aplicare pentru a include 
întreaga gam ă de situații de expunere, inclus iv expunerea popula ției la radon și materialele de 
construcții în locuin țe, precum și toate categoriile de expuneri ale oamenilor și ale altor specii. 
6. Compara ție între op țiuni 
Diversele op țiuni au fost comparate din punct de vedere al eficacit ății, al eficien ței și al 
coerenței cu alte texte legislative. Op țiunea 1 satisface par țial obiectivul general al ac țiunii. 
Este inclus ă ca scenariu de referin ță, pentru compara țiile cu celelalte op țiuni. Opțiunea 2 
îndeplinește integral primul obiectiv, amelioreaz ă în oarecare m ăsură coerența legislației 
Euratom privitoare la radioprotec ție și este, de asemenea, coerent ă cu normele interna ționale, 
îndeplinind astfel trei dint re obiectivele specifice. Op țiunea 3 îndepline ște integral obiectivul 
privitor la coeren ță și claritate și respectă, de asemenea, politica de simplificare legislativ ă a 
Comisiei. 
Opțiunile 4 și 5 îndeplinesc integral obiectivul coeren ței cu recomand ările interna ționale. 
Aceste op țiuni extind domeniul de  aplicare al legisla ției actuale, ceea ce poate implica 
anumite costuri administrative și economice. Op țiunea 6 combin ă opțiunile 4 și 5, acoperind 
astfel întreaga gam ă de aspecte legate de radioprotec ție. Opțiunea 6 consolideaz ă de asemenea 
întreaga legisla ție, în acela și fel ca op țiunea 3. În concluzie, op țiunea 6 duce la îndeplinirea 
eficace a tuturor obiectivelor prin intermediul unui set de m ăsuri eficiente. Aceasta este, de 
 
RO 8   RO asemenea, op țiunea care ofer ă cea mai mare coeren ță posibilă cu restul legisla ției. Anexa 1 
include un tabel rezumativ al compara țiilor. 
7. Monitorizare și evaluare 
În temeiul articolului 33 din tratatul Euratom, statele membre prezint ă Comisiei proiectele de 
texte legislative și de prevederi administrativ e, astfel încât aceasta s ă poată asigura 
armonizarea abord ărilor. Transpunerea corect ă a directivei în dreptul na țional va fi un 
indicator cheie pentru succesul aceste ia din punct de vedere al clarit ății și simplific ării.  
 
RO 9   RO Anexa 1 Rezumatul compara ției opțiunilor 2-6 
Impact  Opțiunea 
2 Opțiunea 
3 Opțiunea 
4 Opțiunea 
5 Opțiunea 
6 
Economic  (+) (+) (+) (+) (+) 
Funcționarea pie ței interne (+) (+) (+) (+) (+) 
Costuri administrative pentru 
agenții economici (+) (+) (+)(-) 
 (+) 
(-) (+)(-) 
Autorități de reglementare (-) (+) (-) (-) (+)(--) 
Mediu  (+) (+) (+) (++) (++) 
Protecția mediului (+) (+) (+) (++) (++) 
Aspecte sociale și de sănătate (+) (++) (++) (+) (++) 
Sănătatea și siguranța la locul de 
muncă (+) (++) (+) (+) (++) 
Mobilitatea lucr ătorilor și a 
experților (+) (+)  (+) (+) (+) 
Protecția pacienților (+) (+)   (+) 
Protecția publicului (+) (+) (++) (+) (++) 
Coerența și claritatea legisla ției (+) (++) (+) 
 (+) (++) 
Coerență internă (+) (+) (+) (+) (++) 
Impact global  + ++ ++ + +++