[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 7.7.2009

COM(2009) 343 final

RAPORT AL COMISIEI

RAPORT ANUAL 2008 PRIVIND RELAȚIILE ÎNTRE COMISIA EUROPEANĂ ȘI PARLAMENTELE NAȚIONALE

RAPORT AL COMISIEI

RAPORT ANUAL 2008 PRIVIND RELAȚIILE ÎNTRE COMISIA EUROPEANĂ ȘI PARLAMENTELE NAȚIONALE

1. INTRODUCERE

Încă de la începutul mandatului său în 2004, Comisia BARROSO a arătat importanța deosebită pe care o acordă relațiilor cu parlamentele naționale, făcând din definirea și punerea în aplicare a unei veritabile „abordări a parlamentelor naționale” unul dintre obiectivele sale prioritare.

Faptul că responsabilitatea relației cu parlamentele naționale a fost atribuită în mod explicit unui vicepreședinte a constituit o premieră și totodată un punct de plecare. Apoi, începând din februarie 2005, la inițiativa vicepreședintelui WALLSTRÖM, Colegiul și-a stabilit un plan de acțiune pe termen scurt și trei obiective mai generale:

- Sprijin reciproc – un dialog deschis și permanent: pentru a-și îndeplini cu mai multă eficacitate și transparență sarcinile care le revin, Comisia și parlamentele naționale au interesul comun de a-și cunoaște reciproc pozițiile și de a-și înțelege interesele comune;

- Crearea unei rețele: crearea unei rețele de colaborare între parlamentele naționale și Comisie permite valorificarea expertizei politice și administrative a fiecărei părți, cu respectarea deplină a Tratatului privind Uniunea Europeană și a diferitelor constituții ale statelor membre;

- Consolidarea relațiilor cu cetățenii și cu reprezentanții lor aleși: vocea parlamentelor naționale întărește vocea cetățenilor Europei.

Începând din luna martie 2006, Colegiul și-a reafirmat hotărârea de a consolida relațiile cu parlamentele naționale în primul său raport anual privind progresele înregistrate în direcția realizării acestor trei obiective.

Pentru a aduce Uniunea Europeană mai aproape de cetățeni, trebuia ca parlamentele naționale să se asocieze mai strâns în vederea elaborării politicilor europene și să se evidențieze mai mult importanța principiilor subsidiarității și proporționalității. În acest scop, Comisia și-a anunțat, în comunicarea sa „O agendă a cetățenilor” din 10 mai 2006, intenția de a institui un mecanism inovator de dialog cu parlamentele naționale. Această inițiativă prevedea transmiterea către parlamentele naționale nu numai a documentelor de consultare elaborate de Comisie (cărți verzi, cărți albe și comunicări), așa cum se cerea deja prin protocolul anexat la Tratatul de la Amsterdam, ci și a tuturor propunerilor noi ale Comisiei. Parlamentele naționale erau invitate să reacționeze la această inițiativă și să contribuie astfel la îmbunătățirea procesului de elaborare a politicilor comunitare[1].

Consiliul European din iunie 2006 a primit favorabil acest angajament al Comisiei, invitând-o să analizeze cu toată atenția necesară observațiile formulate de parlamentele naționale, privind, mai ales, principiile subsidiarității și proporționalității.

Comisia și-a instituit procedurile interne de răspuns la opiniile exprimate de parlamentele naționale și a început, din septembrie 2006, să le transmită noile sale propuneri legislative și documente de consultare, precum și să dea răspunsuri la avizele parlamentelor.

În ceea ce privește conținutul, răspunsurile Comisiei se referă, în general, la o mai bună explicare a motivațiilor inițiale și a diferitelor etape ale dialogului interinstituțional, în timp ce, respectând pe deplin puterea sa de inițiativă, Colegiul ar putea fi determinat să țină cont de observațiile exprimate în cadrul acestui dialog. De reținut că dialogul politic astfel angajat cu parlamentele naționale este, de asemenea, comunicat atât Parlamentului European și Consiliului.

Punerea în aplicare a diferitelor inițiative menționate mai sus a permis Comisiei să dezvolte, în ultimii patru ani, o abordare cu totul nouă a relațiilor cu parlamentele naționale, care subliniază importanța contribuției lor la o mai bună guvernanță europeană. Datorită acestei noi abordări, Comisia BARROSO a reușit să aprofundeze și să extindă relațiile cu parlamentele naționale. Acestea se bucură, de acum, de o mai bună calitate, așa cum o recunosc chiar parlamentele naționale, precum și Conferința președinților și Conferința organelor specializate (COSAC) ale acestor parlamente.

Intensificarea relațiilor cu parlamentele naționale se realizează cu respectarea deplină a prerogativelor respective ale instituțiilor Uniunii Europene și, în plan mai general, a echilibrului „triunghiului instituțional”.

În 2008, Parlamentul European a adoptat recomandările bazate pe reflecțiile pe care le-a elaborat în cadrul grupului său de „reformă”. Aceste recomandări propun intensificarea în continuare a cooperării acestuia cu parlamentele naționale, în special în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, sporind coerența abordării sale privitoare la parlamentele naționale și „luând, de asemenea, în considerare activitățile Comisiei” în acest domeniu. Concret, Parlamentul European dorește să se implice mai mult în dialogul actual dintre Comisie și parlamentele naționale și propune, între altele, ca forumul interparlamentar care are loc în toamna fiecărui an să se axeze cu regularitate pe programul legislativ și de lucru al Comisiei. Forumurile interparlamentare organizate periodic de Parlamentul European și parlamentele naționale și la care participă și Comisia, constituie ocazii excelente de intensificare a dialogului dintre instanțele parlamentare de la nivel național și european, Consiliu și Comisie.

Succesul de care s-a bucurat noua abordare a Comisiei cu privire la parlamentele naționale de la începutul mandatului actual s-a manifestat, între altele, prin cele aproape 500 de reuniuni care au avut loc între comisari și parlamentele naționale în perioada noiembrie 2005 - aprilie 2009, prin cele 15 participări ale comisarilor (dintre care jumătate ale Președintelui însuși) la forumurile interparlamentare, prin participarea cu regularitate a comisarilor la reuniunile Conferinței președinților parlamentelor naționale și la COSAC și, în sfârșit, prin cele aproape 450 de avize primite în perioada septembrie 2006 - aprilie 2009. În plus, Comisia BARROSO a adoptat patru rapoarte anuale privind relațiile sale cu parlamentele naționale (inclusiv prezentul raport), a identificat un coordonator pentru relația cu parlamentele naționale în fiecare DG, a redactat 12 buletine informative, a participat la peste 50 de reuniuni ale reprezentanților permanenți ai parlamentelor naționale la Bruxelles și și-a intensificat cooperarea și schimburile cu IPEX.

În ceea ce privește mai ales anul 2008, acesta a fost marcat, în principal, de o intensificare a dialogului politic lansat în septembrie 2006. A crescut substanțial numărul de avize emise de parlamentele naționale. Membrii Comisiei și-au înmulțit vizitele în capitalele statelor membre și schimburile cu parlamentele naționale.

În perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, parlamentele naționale au continuat să se pregătească pentru punerea în aplicare a mecanismelor de control al subsidiarității prevăzute de Tratatul de la Lisabona, atât pe plan intern, cât și în cadrul lucrărilor COSAC sau IPEX.

În plus, parlamentele naționale au dorit, de asemenea, să aprofundeze problema controlului parlamentar în domeniul justiției, libertății și securității.

2. BILANțUL AVIZELOR PRIMITE DIN PARTEA PARLAMENTELOR NAțIONALE

Dintre cele patruzeci de camere invitate să participe la dialogul politic (paisprezece state membre având un sistem monocameral, iar treisprezece un sistem bicameral), douăzeci și patru au răspuns, în 2008, prin transmiterea a cel puțin unui aviz.

2.1. Reacțiile parlamentelor naționale

Un număr de avize în continuă creștere

Dialogul politic al Comisiei cu parlamentele naționale constituie un proces care devine din ce în ce mai ancorat în practicile instituționale ale Uniunii. Din septembrie 2006 până la sfârșitul anului 2008, Comisia a primit 368 de avize din partea a 33 de camere din 24 de state membre. Cu 200 de avize în 2008 (față de 168 primite între septembrie 2006 și finele lui 2007), dialogul politic dintre Comisie și parlamentele naționale pare să fi intrat, de acum, în cotidian (a se vedea anexa).

Numeroase propuneri ale Comisiei vizate

În 2008, parlamentele naționale au emis avize privitoare la 135 de documente ale Comisiei. Unele dosare le-au reținut în mod special atenția, cum ar fi propunerea privind asistența medicală transfrontalieră, comunicarea urmată de propunerea privind bilanțul de sănătate al politicii agricole comune, propunerile din pachetul legislativ „energie-climă”, precum și din strategia politică anuală 2009.

Participare diferențiată

Parlamentele naționale au ales să recurgă la această procedură în manieră diferențiată. Unele camere parlamentare superioare, precum Sénat -ul francez, Bundesrat -ul german, House of Lords sau Senát -ul ceh au continuat să fie foarte active. Împreună, aceste patru camere au emis 54 dintre cele 200 de avize. Riksdag (SE) și Folketing (DK) au fost, de asemenea, foarte active. În fine, numărul de avize provenite de la cele două camere italiene a crescut semnificativ la sfârșitul anului. La rândul său, Assembleia da República portugheză a transmis 65 de avize, din care majoritatea au fost pozitive, fără observații speciale.

De asemenea, trebuie reținut că preocupările exprimate nu sunt neapărat convergente, puține propuneri primind mai mult de trei avize.

În plus, unele parlamente – parlamentele suedez și danez, în special, - au decis să se pronunțe doar asupra documentelor de consultare ale Comisiei. Pentru proiectele legislative, aceste parlamente exercită, conform propriilor proceduri interne, un control al pozițiilor adoptate de guvernul lor în cadrul Consiliului.

Dacă Sénat -ul francez, precum și Parlamentul olandez și cel portughez s-au concentrat, la rândul lor, asupra problemelor subsidiarității și proporționalității, majoritatea parlamentelor naționale și-au axat analiza pe considerațiile de natură politică legate de conținutul propunerilor Comisiei.

Unele adunări au evidențiat preocupările organismelor federative ale statului lor. Comitetul Regiunilor stimulează anumite adunări, în special Bundesrat -ul austriac, să își exprime poziția ca răspuns la un chestionar privind subsidiaritatea transmis anumitor organisme regionale.

Participare extinsă

În general, numărul parlamentelor naționale angajate într-un dialog regulat cu Comisia a crescut în 2008 față de 2007. Astfel, mai multe dintre acestea au participat pentru prima dată la dialogul politic: Senato della Repubblica italian, Bundesrat -ul austriac și Parlamentul elen, cel cipriot și cel bulgar.

Începând din septembrie 2006, doar 7 adunări nu au luat parte la acest dialog: cele două adunări din Spania și România, Parlamentul maltez, Nationalrat -ul austriac și Državni svet sloven.

IPEX și Europa

În stadiul actual, avizele parlamentelor naționale, precum și răspunsurile furnizate de Comisie, sunt publicate în baza de date IPEX. Acestea vor fi, de asemenea, disponibile, înainte de vara lui 2009, pe 27 de pagini web – una pentru fiecare stat membru – publicate de Comisie pe site-ul Europa.

Activitatea în cadrul COSAC

În paralel, COSAC a desfășurat două exerciții coordonate orientate asupra problemei subsidiarității:

- În contextul exercițiului referitor la propunerea de decizie-cadru a Consiliului de modificare a Deciziei-cadru 2002/475 privind combaterea terorismului, Comisia a primit 12 avize din partea parlamentelor naționale, dintre care unul singur a exprimat, față de Comisie, o rezervă formală în materie de subsidiaritate. Mai multe parlamente s-au întrebat dacă nu este de preferat să se lanseze o astfel de propunere în contextul Consiliului Europei sau au criticat slaba justificare a propunerii în materie de subsidiaritate.

- În contextul exercițiului referitor la propunerea privind aplicarea principiului nediscriminării persoanelor în funcție de religie, rasă, vârstă sau orientare sexuală, 15 avize au fost transmise Comisiei. O singură adunare a emis un aviz negativ.

În cursul lunii decembrie 2008, COSAC a lansat un exercițiu coordonat de control al subsidiarității referitor la directiva privind transplantul de organe. Între decembrie 2008 și sfârșitul lui aprilie 2009 s-au primit 18 avize.

2.2. Efectele asupra elaborării politicilor

Avizele parlamentelor naționale favorizează o dezbatere extinsă cu Comisia, pe care aceasta dorește să o încurajeze.

În cursul anului 2008, anumite parlamente naționale au acordat prioritate inițiativelor cheie ale Comisiei, cum ar fi propunerile din pachetul legislativ „energie-climă”, bilanțul de sănătate al PAC sau propunerea privind drepturile pacienților în materie de asistență medicală transfrontalieră ( Bundesrat -ul german, Sénat -ul francez, House of Lords , Senát -ul ceh, Parlamentul olandez și cel italian).

În marea majoritate a cazurilor, pozițiile parlamentelor corespundeau pozițiilor naționale prezentate Consiliului de delegațiile statelor membre. Pachetul legislativ energie-climă ar putea servi ca exemplu. Sejm -ul polonez era aliniat la poziția guvernului polonez. Senato della Repubblica italian și-a exprimat dorința cu privire la o îmbunătățire a mecanismelor de flexibilitate și introducerea unor clauze de revizuire. Camera dei Deputati italiană a invitat guvernul italian să își condiționeze acordul privind anumite modificări ale textului propunerilor, cum ar fi pentru consolidarea mecanismelor de flexibilitate, de evoluția situației economice și financiare. House of Lords britanică a prezentat două avize. La 10 decembrie, în ajunul Consiliului European, Lorzii au susținut, pentru schema europeană de comercializare a emisiilor (ETS), finanțarea proiectelor pilot de captare și stocare geologică a CO2 din fondurile rezervate noilor state membre și atribuirea prin licitație a tuturor cotelor de emisii pentru sectoarele care nu prezintă riscul de scurgeri de carbon. În ceea ce privește energiile regenerabile, Lorzii au solicitat guvernului britanic și Uniunii Europene să stabilească un obiectiv pentru anul 2030, în vederea încurajării tehnologiilor și investițiilor care nu vor fi aplicate în totalitate până în 2020.

De asemenea, reacțiile la propunerea privind bilanțul de sănătate al politicii agricole comune indică o tendință către concordanța dintre pozițiile parlamentare și cele guvernamentale. Senát -ul ceh a respins conceptul plăților directe degresive, preferându-l pe cel al modulării progresive. Pentru Camera dei Deputati italiană, introducerea unei modulări obligatorii și deci a unui transfer de resurse din primul pilon către dezvoltarea rurală trebuie să se realizeze treptat.

În ceea ce privește celelalte domenii ale politicii agricole comune, Senát -ul ceh a recomandat, de asemenea, guvernului său, în interesul competitivității agriculturii europene, să deschidă dosarul organismelor modificate genetic cu ocazia președinției cehe a UE. Senato della Repubblica italian a solicitat guvernului său acțiuni concrete pe lângă instituțiile europene în vederea introducerii de sisteme de control la frontierele externe, precum și a unor proceduri de verificare a instituirii acestora, după modelul existent în unele țări terțe, care să permită respectarea standardelor europene pentru produsele agricole.

Referitor la propunerea privind drepturile pacienților în materie de asistență medicală transfrontalieră, Comisia a primit trei avize în 2008 și patru în perioada ianuarie - sfârșitul lui aprilie 2009. Sénat -ul francez a subliniat că, pentru respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității, propunerea ar trebui să reafirme competențele statelor membre în materie de organizare și realizare a asistenței medicale. De asemenea, cele două camere ale Parlamentului olandez au exprimat îndoieli față de respectarea principiului subsidiarității și pertinenței alegerii unui instrument juridic (directivă) pentru a interveni în organizarea și finanțarea sistemului de sănătate. Bundesrat -ul german, convins, de asemenea, de necesitatea consolidării dispozițiilor care confirmă responsabilitatea statelor membre în organizarea sistemului lor de sănătate, a estimat că serviciile de asistență socială ar trebui excluse din sfera de aplicare a propunerii.

3. VIZITE DE LUCRU ALE COMISIEI șI ALTE CONTACTE

Noua abordare a relațiilor dintre Comisie și parlamentele naționale răspunde unui număr de trei obiective generale: sprijin reciproc și punerea în practică a unui dialog deschis și permanent, crearea unei rețele funcționale și, prin intermediul unor mai bune relații cu reprezentanții aleși, a unor raporturi mai apropiate cu cetățenii. Reprezentanțele Comisiei în statele membre asigură un contact regulat și structurat cu parlamentele naționale. În plus, când un membru al Comisiei vizitează un parlament național, Reprezentanța este cea care se ocupă de măsurile practice și logistice și care îi furnizează informațiile politice necesare. Aceste vizite suscită interesul mijloacelor de informare în masă și creează ocazii favorabile pentru comunicarea actualității politicilor europene în contextul național.

Vizitarea parlamentelor naționale

Președintele BARROSO a vizitat parlamentele leton, suedez, ceh, luxemburghez și italian. Vicepreședintele WALLSTRÖM a vizitat parlamentele irlandez (de două ori), polonez, danez, lituanian, francez și britanic. În cadrul diferitelor formate, membrii colegiului s-au întâlnit cu reprezentanții parlamentelor naționale în mai mult de 100 de ocazii în cursul anului 2008.

Intensitatea acestor contacte demonstrează în mod clar importanța pe care Comisia o acordă obiectivului de a ține seama într-o mai mare măsură de opiniile parlamentelor naționale și de a explica mai bine politicile puse în aplicare.

Participarea la reuniunile interparlamentare

Comisia a continuat să răspundă pozitiv numeroaselor solicitări de participare la diferite forumuri interparlamentare. În februarie, Președintele BARROSO a participat, împreună cu vicepreședintele VERHEUGEN, la reuniunea interparlamentară ( Joint Parliamentary Meeting ) privind Strategia de la Lisabona, iar Președintele BARROSO a participat, de asemenea, la reuniunea din septembrie privind migrația și imigrația. În noiembrie, Vicepreședintele WALLSTRÖM a participat la reuniunea interparlamentară privind energia, comisarul ALMUNIA la reuniunea din luna ianuarie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului european cu parlamentele naționale, iar comisarul REHN a participat la reuniunea interparlamentară din luna mai consacrată Balcanilor occidentali.

În plus, vicepreședintele FRATTINI a participat la reuniunea președinților și a troicii prezidențiale a COSAC, care a avut loc în februarie la Ljubljana, comisarul POTOCNIK la cea de-a XXXIX-a reuniune COSAC care s-a desfășurat în luna mai la Brdo, în Slovenia, comisarul FERRERO WALDNER a participat la reuniunea președinților delegațiilor la COSAC din luna iulie de la Paris, iar vicepreședintele BARROT la cea de-a XL-a reuniune COSAC din noiembrie de la Paris.

Redactarea unui buletin informativ

Două buletine informative au fost redactate de Secretariatul General al Comisiei și difuzate atât pe plan intern, cât și Parlamentului European și parlamentelor naționale.

Reprezentanții permanenți

Diferite servicii ale Comisiei au participat la optsprezece reuniuni ale reprezentanților permanenți ai parlamentelor naționale la Bruxelles. Ca răspuns la solicitarea acestora din urmă, Comisia își concentrează intervențiile asupra prezentării dosarelor în curs sau a inițiativelor viitoare.

4. PERSPECTIVA INTRăRII ÎN VIGOARE A TRATATULUI DE LA LISABONA

Controlul subsidiarității

Concluziile adoptate în cadrul reuniunii COSAC de la Brdo au invitat președinția franceză să stabilească un grup de lucru compus din reprezentanții permanenți ai parlamentelor naționale la UE, în vederea redactării unui raport privind cele mai bune metode de aplicare a dispozițiilor prevăzute de Tratatul de la Lisabona referitoare la parlamentele naționale. Comisia a fost invitată să participe la lucrările acestui grup de lucru.

În cadrul reuniunii COSAC de la Paris s-a concluzionat că rețeaua existentă a reprezentanților parlamentelor naționale la Bruxelles, precum și IPEX constituie instrumentele adecvate pentru realizarea schimbului de informații privind examinările desfășurate în parlamentele naționale în mod periodic, precoce și informal. În plus, parlamentele naționale au continuat exercițiile pilot de subsidiaritate, sub coordonarea secretariatului COSAC, până la punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona.

JLS

Reuniunea COSAC de la Paris a subliniat, de asemenea, importanța pe care o acordă parlamentele naționale controlului activităților polițienești și evaluării activităților judiciare în statele membre. Parlamentele naționale și-au exprimat voința de a supune cooperarea judiciară și polițienească din Uniunea Europeană unui control sau unei evaluări a Parlamentului European în asociere cu parlamentele naționale. Pentru a se implica, acestea au solicitat Comisiei Europene să publice un document de consultare înainte de a-și finaliza propunerile de regulament privind activitățile Eurojust și Europol.

5. CONCLUZII

Relațiile dintre Comisie și parlamentele naționale continuă să se aprofundeze, cu respectarea pe deplin a prerogativelor instituțiilor Uniunii Europene. Anul 2009 va cunoaște o scadență importantă pentru viitorul Tratatului de la Lisabona și va fi martorul instalării unei noi Comisii în urma alegerilor europene.

Prezentul raport anual evidențiază angajamentul Comisiei de a continua un dialog și o colaborare aprofundată cu parlamentele naționale. Comisia dorește să mențină și să intensifice în continuare dialogul politic cu parlamentele naționale. Aceasta va institui, dacă va fi cazul, măsurile necesare pentru buna aplicare a dispozițiilor Tratatului de la Lisabona privind parlamentele naționale.

Anexă

Avizele parlamentelor naționale în 2006-2008

2006 | 2007 | 2008 | 2006-2008 |

PORTUGALIA | Assembleia da República | 0 | 19 | 65 | 84 |

FRANȚA | Sénat | 18 | 22 | 13 | 53 |

GERMANIA | Bundesrat | 6 | 15 | 18 | 39 |

SUEDIA | Riksdag | 0 | 17 | 16 | 33 |

REGATUL UNIT | House of Lords | 4 | 14 | 12 | 30 |

DANEMARCA | Folketing | 2 | 10 | 11 | 23 |

REPUBLICA CEHĂ | Senát | 2 | 9 | 11 | 22 |

ȚĂRILE DE JOS* | Tweede Kamer Staten Generaal | 2 | 1 | 5 | 8 |

ITALIA | Senato della Repubblica | 0 | 0 | 8 | 8 |

IRLANDA | Dail and Seanad Eireann | 0 | 1 | 7 | 8 |

ITALIA | Camera dei Deputati | 1 | 0 | 6 | 7 |

POLONIA | Sejm | 1 | 0 | 5 | 6 |

GERMANIA | Bundestag | 1 | 2 | 2 | 5 |

ESTONIA | Riigikogu | 2 | 0 | 2 | 4 |

LUXEMBURG | Chambre des Députés | 2 | 0 | 2 | 4 |

BELGIA | Sénat | 2 | 0 | 2 | 4 |

AUSTRIA | Bundesrat | 0 | 0 | 4 | 4 |

GRECIA | Vouli ton Ellinon | 0 | 0 | 3 | 3 |

LITUANIA | Seimas | 2 | 1 | 0 | 3 |

REGATUL UNIT | House of Commons | 1 | 1 | 1 | 3 |

CIPRU | Vouli ton Antiprosopon | 0 | 0 | 2 | 2 |

LETONIA | Saeima | 0 | 0 | 2 | 2 |

REPUBLICA CEHĂ | Poslanecká Sněmovna | 1 | 0 | 1 | 2 |

FRANȚA | Assemblée Nationale | 1 | 1 | 0 | 2 |

UNGARIA | Országgyűlés | 1 | 1 | 0 | 2 |

BELGIA | Chambre des Représentants | 0 | 1 | 1 | 2 |

BULGARIA | Narodno Sabranie | 0 | 0 | 1 | 1 |

FINLANDA | Eduskunta | 1 | 0 | 0 | 1 |

POLONIA | Senat | 1 | 0 | 0 | 1 |

SLOVACIA | Národná rada | 1 | 0 | 0 | 1 |

SLOVENIA | Državni zbor | 1 | 0 | 0 | 1 |

AUSTRIA | Nationalrat | 0 | 0 | 0 | 0 |

MALTA | Kamra tad-Deputati | 0 | 0 | 0 | 0 |

ȚĂRILE DE JOS * | Eerste Kamer Staten Generaal | 0 | 0 | 0 | 0 |

ROMÂNIA | Camera Deputaților | 0 | 0 | 0 | 0 |

ROMÂNIA | Senat | 0 | 0 | 0 | 0 |

SLOVENIA | Državni svet | 0 | 0 | 0 | 0 |

SPANIA | Congreso de los Diputados | 0 | 0 | 0 | 0 |

SPANIA | Senado | 0 | 0 | 0 | 0 |

TOTAL | 53 | 115 | 200 | 368 |

* Avizele Parlamentului Țărilor de Jos au fost transmise în numele ambelor camere.

Contacte cu parlamentele naționale (de la 1.1.2005 până la 31.12.2008)

- p entru fiecare stat membru –

Nationalrat |

BELGIA | Sénat | 3 | 3 | 2 | 1 | 9 |

Chambre des Représentants |

BULGARIA | Narodno Sabranie | 4 | 2 | 6 |

CIPRU | Vouli ton Antiprosopon | 2 | 3 | 1 | 5 | 11 |

REPUBLICA CEHĂ | Senát | 4 | 3 | 7 | 1 | 15 |

Poslanecká sněmovna |

DANEMARCA | Folketing | 9 | 7 | 2 | 5 | 23 |

ESTONIA | Riigikogu | 2 | 2 | 10 | 8 | 22 |

FINLANDA | Eduskunta | 7 | 8 | 2 | 7 | 24 |

FRANȚA | Sénat | 13 | 10 | 11 | 12 | 46 |

Assemblée Nationale |

GERMANIA | Bundesrat | 16 | 17 | 19 | 17 | 69 |

Bundestag |

GRECIA | Vouli ton Ellinon | 3 | 5 | 4 | 7 | 19 |

UNGARIA | Országgyűlés | 3 | 0 | 1 | 5 | 9 |

IRLANDA | Dail Eireann | 2 | 2 | 9 | 13 | 26 |

Seanad Eireann |

ITALIA | Senato della Repubblica | 8 | 2 | 8 | 2 | 20 |

Camera dei Deputati |

LETONIA | Saeima | 2 | 1 | 5 | 3 | 11 |

LITUANIA | Seimas | 8 | 4 | 8 | 2 | 22 |

LUXEMBURG | Chambre des Députés | 0 | 3 | 3 | 0 | 6 |

MALTA | Kamra tad-Deputati | 1 | 1 | 4 | 0 | 6 |

POLONIA | Sejm | 5 | 4 | 1 | 13 | 23 |

Senat |

PORTUGALIA | Assembleia da República | 0 | 3 | 6 | 3 | 12 |

ROMÂNIA | Camera Deputaților | 2 | 3 | 5 |

Senat |

SLOVACIA | Národná rada | 3 | 3 | 0 | 3 | 9 |

SLOVENIA | Državni zbor | 4 | 8 | 3 | 1 | 16 |

Državni svet |

SPANIA | Congreso de los Diputados | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

Senado |

SUEDIA | Riksdag | 6 | 1 | 5 | 3 | 15 |

ȚĂRILE DE JOS | Tweede Kamer Staten Generaal | 4 | 6 | 3 | 8 | 21 |

Eerste Kamer Staten Generaal |

REGATUL UNIT | House of Lords | 11 | 7 | 12 | 9 | 39 |

House of Commons |

COSAC | 2 | 3 | 3 | 2 | 10 |

Conferința președinților | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

altele | 2 | 2 | 8 | 10 | 22 |

| TOTAL | 124 |112 |149 |136 |521 | |

[1] A se vedea Comunicarea către Consiliul European, „O agendă pentru cetățeni – Obținerea de rezultate pentru Europa” din 10 mai - COM(2006) 211