[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 30.9.2010

COM(2010) 535 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1161/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 privind întocmirea conturilor nefinanciare trimestriale pe sector instituțional

RAPORT AL COMISIEICĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1161/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 privind întocmirea conturilor nefinanciare trimestriale pe sector instituțional

CUPRINS

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1161/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 privind întocmirea conturilor nefinanciare trimestriale pe sector instituțional 1

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1161/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 privind întocmirea conturilor nefinanciare trimestriale pe sector instituțional 2

1. Introducere 3

2. Respectarea obligațiilor de raportare 3

2.1 Obligațiile de raportare 3

2.2 Respectarea obligațiilor de raportare 4

2.3 Coerența cu seturi de date înrudite 5

3. Calitatea datelor statistice produse 5

3.1 Relevanță 6

3.2 Acuratețe 7

3.3 Actualitate și punctualitate 8

3.4 Accesibilitate și claritate 9

3.5 Coerență și comparabilitate 10

4. Beneficii și ameliorări potențiale 12

4.1. Beneficii în raport cu costul 12

4.2. Ameliorări potențiale 14

Actualitate 14

Fiabilitate 14

Acoperire 14

1. Introducere

Regulamentul (CE) nr. 1161/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul CST”) prevede cadrul legal pentru întocmirea conturilor nefinanciare trimestriale pe sector instituțional (denumite în continuare „CST”).

Întocmirea CST pentru zona euro a fost identificată ca o prioritate în Planul de acțiune privind cerințele statistice ale uniunii economice și monetare (UEM) aprobat de Consiliul ECOFIN în septembrie 2000. CST pentru zona euro au fost considerate ca o necesitate urgentă și ar trebui să fie disponibile în termen de 90 de zile de la sfârșitul trimestrului în cauză.

Într-adevăr, așa cum prevede al treilea considerent din Regulamentul CST, analiza mișcărilor ciclice din economia Uniunii Europene și punerea în aplicare a politicii monetare în cadrul UEM necesită statistici macroeconomice privind comportamentul economic și relațiile dintre sectoarele instituționale individuale care nu pot fi identificate pe baza datelor elaborate la nivelul economiei ca întreg.

Prezentul raport tratează punerea în aplicare a Regulamentului CST, astfel cum prevede articolul 9 din regulamentul menționat:

„ În termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a acestuia .” În special, acest raport:

(a) furnizează informații cu privire la calitatea statisticilor produse;

(b) evaluează beneficiile rezultate pentru Comunitate, statele membre și furnizorii și utilizatorii informațiilor statistice din statisticile elaborate, în raport cu costurile acestora;

(c) identifică zonele în care se pot aduce îmbunătățiri și modificări considerate necesare ținând seama de rezultatele obținute.”

Raportul oferă informații referitoare la aceste aspectele conform structurii de mai jos: Secțiunea 2; modul în care statele membre și-au îndeplinit obligațiile; Secțiunea 3; calitatea statisticilor naționale și europene produse; și Secțiunea 4; beneficiile actuale pentru utilizatori în raport cu costurile de colectare/elaborare și planuri pentru ameliorări viitoare.

2. Respectarea obligațiilor de raportare

2.1 Obligațiile de raportare

Regulamentul CST prevede transmiterea unui set limitat de tranzacții care să cuprindă totuși întreaga gamă de conturi nefinanciare. Pentru țările al căror PIB este peste 1% din totalul european, cerința de defalcare pe sectoare este următoarea: Societăți nefinanciare (S11) / Societăți financiare (S12) / Administrații publice (S13) / Gospodăriile populației și instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S1M) / Restul lumii (S2). Obligațiile de raportare ale țărilor care se află sub pragul menționat se limitează la sectoarele Administrații publice și Restul lumii.

Datele CST trebuiau transmise cel târziu la 95 de zile după trimestrul de referință, înainte de august 2008, și în termen de 90 de zile după această dată. Transmiterea datelor ar trebui să includă date anterioare începând cu primul trimestru din 1999.

Deși au fost acordate derogări temporare anumitor state membre în momentul adoptării Regulamentului CST, precum și ca urmare a noilor aderări la UE, toate aceste derogări sunt în prezent expirate, Regulamentul CST aplicându-se tuturor statelor membre și, în cadrul acordului SEE, Norvegiei și Islandei.

2.2 Respectarea obligațiilor de raportare

Țări cu obligații de raportare integrală

Pentru a determina dacă o țară trebuie să transmită un set de date CST complet, Comisia determină PIB-ul țării respective, ca procent din PIB-ul european, pe baza mediei aritmetice a datelor anuale din ultimii trei ani [conform articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul CST].

În decembrie 2009, cele 17 țări cu obligații de raportare integrală erau următoarele: Belgia (BE), Republica Cehă (CZ), Danemarca (DK), Germania (DE), Irlanda (IE), Grecia (EL), Spania (ES), Franța (FR), Italia (IT), Țările de Jos (NL), Austria (AT), Polonia (PL), Portugalia (PT), Finlanda (FI), Suedia (SE), Regatul Unit (UK) și Norvegia (NO).

Pentru ultima transmitere de date din 2009 (datele pentru trimestrul 3 al anului 2009 și datele anterioare), statele membre au respectat per ansamblu termenul de t+90 de zile (29 decembrie).

Majoritatea țărilor au transmis seturi de date complete, în timp ce NO, SE și PL au transmis seturi de date parțiale, iar NO a transmis numai date pentru sectorul gospodăriilor populației. Cu toate acestea, situația s-a îmbunătățit la ultimele transmiteri de date, Norvegia anunțând că va transmite date CST pentru toate sectoarele înainte de septembrie 2010.

Serii anterioare lipseau pentru EL și ES (datele din 1999) și IE (1999-2001). În general lipseau datele referitoare la conturile sectoriale anuale (CSA) care sunt în curs de elaborare și care ar trebui transmise către Eurostat, împreună cu conturile trimestriale, înainte de septembrie 2010.

Țări cu obligații de raportare parțiale

În decembrie 2009, cele 12 țări cu obligații de raportare parțiale erau următoarele: Bulgaria (BG), Estonia (EE), Cipru (CY), Letonia (LV), Lituania (LT), Luxemburg (LU), Ungarie (HU), Malta (MT), România (RO), Slovenia (SI), Slovacia (SK) și Islanda (IC).

Dintre statele membre cu obligații de raportare limitate, numai LU nu a transmis niciun fel de date, însă s-a angajat să le transmită până în decembrie 2010. RO a transmis toate CST în mod voluntar, pregătindu-se astfel pentru trecerea pragului de 1% și trecerea la statutul de țară cu obligații de raportare integrală.

Termenele au fost per ansamblu respectate, numai câteva țări nu au transmis un număr limitat de tranzacții.

2.3 Coerența cu seturi de date înrudite

Coerența dintre diferite domenii ale statisticilor macroeconomice este prevăzută în Regulamentul CST. Considerentul al patrulea din Regulamentul CST prevede următoarele: „Elaborarea conturilor reprezintă o parte a obiectivului global referitor la stabilirea unui sistem de conturi anuale și trimestriale pentru Uniunea Europeană și pentru zona euro. Sistemul include principalele agregate macroeconomice și conturile financiare și nefinanciare pe sector instituțional. Scopul este realizarea coerenței între toate aceste conturi și, în ceea ce privește restul conturilor lumii, între balanța de plăți și datele conturilor naționale.”

Mai mult, articolul 5 din Regulamentul CST prevede că datele transmise de statele membre în sensul regulamentului menționat trebuie să fie în concordanță cu conturile nefinanciare trimestriale ale administrațiilor publice, cu principalele agregate trimestriale ale economiei totale și cu datele anuale corespunzătoare, transmise Comisiei în cadrul programului de transmitere a datelor stabilit prin regulamentul SEC[1].

Neconcordanțele sunt în general minore, cu excepția datelor referitoare la balanța de plăți, unde pot exista neconcordanțe importante (pentru detalii, a se vedea secțiunea 3.5). În puține cazuri au fost observate în trecut discrepanțe cu principalele agregate trimestriale și cu conturile sectoriale anuale (CSA), însă acestea au fost „minore” în ultimele transmiteri de date. Se preconizează îmbunătățiri suplimentare odată cu revizuirea programului SEC de transmitere a datelor, care ar trebui să armonizeze calendarele de difuzare și de revizuire a tabelelor conturilor naționale și, eventual, a datelor referitoare la balanța de plăți.

3. Calitatea datelor statistice produse

O primă metodă de evaluare a calității statisticilor produse constă în documentarea surselor și metodelor utilizate de statele membre și de instituțiile europene pentru elaborarea conturilor naționale și europene. Acest inventar a fost finalizat în martie 2010 și a fost distribuit organismelor care au elaborat datele în vederea schimbului de cele mai bune practici și încurajării utilizării acestora. Inventarul ar trebui să fie difuzat pe site-ul internet al Eurostat (http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts) înainte de sfârșitul anului 2010.

Calitatea statisticilor produse a fost evaluată pe baza următoarelor criterii, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul 223/2009 din 11 martie 2009 privind statisticile europene[2]: relevanță, acuratețe, actualitate și punctualitate, accesibilitate și claritate, coerență și comparabilitate.

3.1 Relevanță

Relevanța reprezintă un aspect de calitate care caracterizează măsura în care un produs statistic răspunde nevoilor utilizatorilor. Aceasta implică identificarea utilizatorilor și cunoștințe referitoare la nevoile și așteptările acestora. Al treilea considerent din Regulamentul CST specifică obiectivele principale ale producerii CST după cum urmează:

„Analiza mișcărilor ciclice din economia Uniunii Europene și punerea în aplicare a politicii monetare în cadrul UEM necesită statistici macroeconomice privind comportamentul economic și relațiile dintre sectoarele instituționale individuale care nu pot fi identificate pe baza datelor elaborate la nivelul economiei ca întreg. Prin urmare, este necesar să se întocmească conturi trimestriale pe sector instituțional, pentru Uniunea Europeană în ansamblu și pentru zona euro.”

Prin urmare, datele CST prezintă un interes major, în primul rând pentru utilizatorii instituționali cum ar fi BCE și DG ECFIN al Comisiei, precum și pentru obiective ale guvernanței economice.

Conturi europene

Eurostat și BCE publică un set complet de conturi sectoriale trimestriale pentru zona euro, care includ conturile nefinanciare, precum și conturile financiare și bilanțurile. Eurostat publică, de asemenea, conturile sectoriale trimestriale nefinanciare pentru Uniunea Europeană.

Eurostat emite un comunicat de presă trimestrial cu accent pe un set de indicatori-cheie ajustați sezonier, pentru zona euro și pentru UE. Acești indicatori nefinanciari, meniți să ilustreze comportamentul societăților nefinanciare și al gospodăriilor populației, sunt următorii:

- Cota de profit a societăților nefinanciare definită ca excedentul brut de exploatare împărțit la valoarea adăugată brută. Acest indicator de rentabilitate arată cota valorii adăugate create în cursul procesului de producție care contribuie la remunerarea capitalului.

- Rata de investiții brute a societăților nefinanciare definită ca formarea brută de capital fix împărțită la valoarea adăugată brută. Acest raport asociază investițiile societăților nefinanciare în active fixe (clădiri, utilaje, programe informatice, ameliorări majore a activelor fixe etc.) cu valoarea adăugată creată în cursul procesului de producție.

- Rata brută a economiilor gospodăriilor populației calculată ca economiile brute împărțite la venitul disponibil brut[3].

- Rata investițiilor brute ale gospodăriilor populației calculată ca formarea brută de capital fix a gospodăriilor populației împărțită la venitul disponibil brut[4].

BCE publică o comunicare de presă care cuprinde atât conturile sectoriale trimestriale financiare cât și cele nefinanciare din zona euro. Comunicarea de presă a BCE analizează variațiile procentuale anuale ale principalelor tranzacții pe care se bazează deciziile din diferite sectoare ale economiei. Mai mult, BCE produce în mod regulat materiale de informare destinate Comitetului executiv și Consiliului guvernatorilor ale BCE. Materialul respectiv reprezintă baza unei analize cuprinzătoare a evoluțiilor trimestriale din zona euro, publicată în Buletinul lunar al BCE.

Defalcare pe țări

Răspunsurile primite de la utilizatorii neinstituționali (analiști bancari, consultanți, ziariști etc.) confirmă interesul deosebit al acestora în date pe termen scurt pe sector instituțional. Cu toate acestea, pe lângă agregatele europene, utilizatorii solicită mai multe informații referitoare la țări individuale.

Numărul țărilor care difuzează date CST pentru alte sectoare decât Administrații publice și Restul lumii a crescut în ultimii ani. În 2010, opt din șaptesprezece țări cu obligații de raportare integrală difuzează date CST; ajustate sezonier (FR, UK) sau nu (CZ, DK, ES, NL, PT și SE). Încă patru țări (AT, DE, IT și NO) transmit anumiți indicatori privind gospodăriile populației și, în cazul IT, privind societățile nefinanciare. Dintre cele cinci țări rămase, o țară (BE) are în vedere difuzarea posibilă a acestor date în viitorul apropiat.

Țările în cauză difuzează în general datele CST la t+90 de zile sau la puțin timp după termenul menționat (maxim t+93 de zile pentru CZ, t+97 de zile pentru NL, t+98 de zile pentru IT și între 90 și 100 de zile pentru ES).

La nivel european, Eurostat a început diseminarea datelor de țară pentru fiecare din indicatorii-cheie menționați și a componentelor de bază ale acestora. Deoarece majoritatea statelor membre încă nu elaborează CST ajustate sezonal, acești indicatori sunt publicați ca sume cumulative pentru patru trimestre.

3.2 Acuratețe

Astfel cum se menționează în Regulamentul 223/2009 privind statisticile europene, acestea din urmă trebuie să reflecte realitatea cu acuratețe și fiabilitate. Acuratețea și fiabilitatea statisticilor depinde de mai multe variabile. Un factor important în acest sens este măsura în care sunt utilizate sursele directe de date în comparație cu metodele indirecte bazate pe evoluții din trecut sau pe ipoteze derivate din modele. Producerea CST naționale se bazează într-o mare măsură pe trei surse de date statistice, și anume principalele agregate trimestriale ale economiei totale, conturile trimestriale ale administrațiilor publice și balanța de plăți trimestrială. Acestea sunt suplimentate cu surse de date administrative (cum ar fi registre fiscale, alte informații de la autoritățile de control din industrie), care conțin în mod normal date directe care ar putea fi utilizate ca indicatori ai evoluțiilor pe termen scurt pentru anumite sectoare/tranzacții.

Există informații statistice infra-anuale relativ bune referitoare la activitățile societăților financiare (conturi de profit și pierderi, informații detaliate privind bilanțurile cu defalcări pe contrapartide, statistici referitoare la rata dobânzilor, conturi financiare trimestriale), utilizate de multe țări în procesul de elaborare a CST. Aceste surse includ în principal instituții financiare monetare, fonduri de investiții și, într-o măsură mai mică, societăți de asigurare și fonduri de pensii. În multe cazuri sunt utilizate, de asemenea, date de la agenții de supraveghere, asociații profesionale din industrie și burse de valori.

Cu toate acestea, numai câteva țări (de exemplu CZ și UK, NL pentru sectorul societăților nefinanciare) care raportează date CST complete utilizează surse de date directe la elaborarea estimărilor individuale pentru sectoarele gospodăriilor populației și al societăților nefinanciare, în special pentru producția și generarea conturilor de venituri.

Majoritatea celorlalte țări folosesc pe scară largă metode indirecte care utilizează date anuale ca valori de referință și indicatori trimestriali pentru a detecta mișcările pe termen scurt, inclusiv componenta sezonală. În aceste cazuri, calitatea CST depinde direct de acuratețea CSA. Deși conturile anuale se bazează pe mai multe surse, fluxurile de venituri dintre societăți și gospodăriile populațiilor nu sunt totdeauna bine reflectate, ceea ce poate duce de exemplu la rate de economii ale gospodăriilor populației sau la cote de profit neverosimile. Indicatori-cheie anuali publicați de Eurostat s-au dovedit un instrument eficient pentru detectarea unor astfel de niveluri / mișcări neverosimile, care sunt ulterior investigate în țara respectivă (a se vedea secțiunea 3.5 de mai jos – „comparabilitate”). În fine, în anumite cazuri, țările utilizează estimări bazate numai pe modele, care nu sunt susținute de informații trimestriale directe sau indirecte. Totuși, aceste metode (bazate pe modele) se limitează în general la tranzacții care au un rol minor în conturi.

3.3 Actualitate și punctualitate

Statisticile europene trebuie diseminate în timp util, în special atunci când acestea sunt utilizate pentru elaborarea politicilor economice. Această categorie include și CST europene, care includ informații relevante pentru realizarea politicii monetare în zona euro și pentru coordonarea politicilor bugetare în cadrul UE. Începând cu mijlocul anului 2007, CST europene au fost publicate la timp, în termen de 120 de zile după trimestrul de referință.

Periodicitatea statisticilor europene ar trebui să țină cont pe cât posibil de cerințele utilizatorilor. Există o cerere pronunțată din partea utilizatorilor instituționali de scurtare a timpului de elaborare și diseminare a datelor CST, pentru a permite utilizarea acestora în timp util la procesul de luare a deciziilor. Data de diseminare actuală de t+120 de zile nu se încadrează încă în obiectivul de t+90 de zile stabilit de Consiliul ECOFIN din septembrie 2000. Acest termen mai scurt este necesar, în special, pentru a răspunde nevoilor Consiliului guvernatorilor al BCE, care ia deciziile privind politica monetară a zonei euro. Cu toate acestea, respectarea unor termene mai scurte pentru conturile din zona euro depinde în primul rând de disponibilitatea mai din timp a datelor sursă, cum ar fi statisticile trimestriale ale administrațiilor publice, balanța de plăți și conturile financiare trimestriale (MUFA).

Ca un pas intermediar, validarea și compilarea au fost reduse la 10 zile calendaristice după transmiterea CST naționale, ceea ce permite ca estimările preliminare pentru zona euro și pentru conturile nefinanciare ale UE să fie disponibile intern în termen de 100 de zile după trimestrul de referință.

3.4 Accesibilitate și claritate

Statisticile europene trebuie diseminate într-un mod adecvat și prezentate într-o formă clară și de înțeles. Acestea ar trebui să fie disponibile și accesibile pe bază de imparțialitate împreună cu metadate și ghiduri pentru asistență.

- Agregate pentru zona euro/agregate europene

Publicarea datelor de către Eurostat include seriile de date CST complete începând cu primul trimestru al anului 1999 (neajustate sezonal) pentru zona euro și pentru UE, precum și indicatorii-cheie care se concentrează pe comportamentul sectoarelor societăților nefinanciare și al gospodăriilor populației (atât în formă brută, cât și ajustați sezonier) astfel cum sunt descriși în secțiunea 3.1 de mai sus.

Datele sunt diseminate prin diferite canale: comunicate de presă, baze de date statistice și secțiunea site-ului internet Eurostat dedicată conturilor sectoriale[5]. Secțiunea dedicată menționată prezintă conturile sectoriale integrate trimestriale nefinanciare și financiare pentru zona euro și CST nefinanciare pentru UE sub forma unei secvențe de conturi astfel cum sunt definite în SEC 95. Acest format ajută utilizatorii la înțelegerea și analizarea relațiilor dintre diferite sectoare și tranzacții.

Datele sunt însoțite de informații metodologice referitoare la elaborarea CST europene și la secvențele de conturi SEC 95. Mai mult, colecția comunicatelor de presă Eurostat referitoare la CST este difuzată împreună cu un fișier Excel care include datele în cauză. În fine, un set de aproximativ 30 de grafice și tabele sunt actualizate în fiecare trimestru pentru ca utilizatorii să poată face cu ușurință asocieri între schimbările din economia totală și evoluțiile din fiecare sector instituțional.

În plus, BCE emite un comunicat de presă detaliat privind conturile integrate din zona euro (CZE), pune la dispoziție toate datele CZE prin „Statistical Data Warehouse” (SDW)[6] și publică indicatorii principali în buletinul său lunar și în publicația sa „Statistical Pocket Book”. De asemenea, informații metodologice sunt disponibile pe site-ul internet al BCE.

- Defalcare pe țări

Conturile sectoriale anuale sunt publicate de Eurostat pentru fiecare țară, lângă CST pentru zona euro și pentru UE și în același format ESA 95. În plus, indicatorii-cheie trimestriali enumerați în secțiunea 3.1 au fost publicați, integral sau parțial, pentru toate statele membre care raportează toate CST cu excepția BE, EL, IE și FI, a căror includere este preconizată în viitorul apropiat.

3.5 Coerență și comparabilitate

Coerență

Coerența dintre domeniile statistice înrudite este definită ca unul dintre aspectele de calitate esențiale ale datelor statistice (a se vedea secțiunea 2.3 din document). În cazul CST, aceasta privește conturile sectoriale anuale (CSA), agregatele principale (CNT), conturile nefinanciare trimestriale ale administrațiilor publice (statisticile pe termen scurt privind finanțele publice – STSFP), conturile financiare trimestriale (conturile financiare ale uniunii monetare – MUFA) și statisticile balanței de plăți.

CST au atins în general un bun nivel de coerență cu alte statistici înrudite, în special cu STSFP (cu excepția UK) și CNT.

În ceea ce privește coerența CST/balanța de plăți, anumite țări încă mai prezintă discrepanțe majore din cauza utilizării de concepte diferite în ambele domenii. De exemplu, mai multe state membre utilizează în conturile naționale concepte naționale pentru comerțul cu mărfuri, excluzând în special comerțul cvasi-tranzit, în timp ce pentru balanța de plăți acestea utilizează conceptul UE.

Alte discrepanțe CST/balanța de plăți rezultă din diferențele dintre cele două manuale, Manualul balanței de plăți ediția a cincea (MBP 5) și, respectiv, Sistemul european de conturi (ESA 95) Acestea privesc ajustarea pentru serviciile de intermediere financiară măsurate indirect (SIFMI) în ceea ce privește importurile, exporturile și fluxurile de dobânzi din conturile naționale, precum și tratamentul diferit pentru construcții și servicii ale administrațiilor publice și pentru fonduri mutuale. Aceste diferențe conceptuale ar trebui să dispară odată cu publicarea noilor versiuni ale manualelor (MBP 6 și ESA 2008).

Motivele principale ale neconcordanțelor sunt următoarele:

- cerințe diferite pentru date;

- termene diferite și/sau politici de revizuire diferite ale statisticilor înrudite (așa numitele „diferențe de epocă”);

- acorduri instituționale (surse de date diferite utilizate de unități de elaborare a datelor diferite; relevante în special pentru balanța de plăți și pentru conturile financiare);

- înregistrarea asimetrică a fluxurilor transfrontaliere.

Neconcordanțele cauzate de cerințe diferite referitoare la date pot fi cauzate de tratamentul diferit al neconcordanței statistice dintre abordările producției și cheltuielilor din PIB. Spre deosebire de transmiterile conturilor naționale trimestriale (CNT), unde discrepanțele statistice pot fi raportate separat, CST sunt raportate ca balanță a utilizărilor și a resurselor. Prin urmare, discrepanța în partea de producție este în mod obișnuit atribuită valorii adăugate brute (B.1G), în timp ce discrepanța din partea de cheltuieli este în mod normal atribuită modificărilor de inventar/valori (P.5N).

Diferențele de epocă pot să apară ocazional în anumite perioade ale anului din cauza unor politici diferite de revizuire a datelor. În particular, conturile naționale anuale (CNA) sunt în general actualizate pe baza CNT și devin disponibile la t+3 luni, în timp ce conturile sectoriale anuale (CSA) sunt revizuite între t+6 și t+9 luni. CST, care sunt calculate în general pe baza CSA, pot între timp să se abată de la CNT. Mai mult, statisticile anuale privind finanțele publice (SAFP) trebuie să fie în concordanță cu notificările privind procedura aplicabilă deficitelor excesive (PDE) care sunt publicate la t+3 și t+9 luni. Dacă datele CSA nu sunt elaborate / revizuite în același timp se pot crea discrepanțe între CST calculate pe baza CSA și datele STSFP/SAFP, în special în lunile martie și septembrie.

Diferențele de epocă pot să reapară în fiecare trimestru din cauza termenelor și/sau politicilor de revizuire diferite ale diferitelor domenii statistice. De exemplu, CNT sunt disponibile la t+70 de zile, în timp ce STSFP și CST sunt transmise la t+90, cu utilizarea de informații suplimentare disponibile între t+70 și t+90 de zile. Acordarea unei priorități mai mari alinierii CST cu STSFP duce la diferențe de epocă cu indicatorii CNT produși anterior.

Mai mult, existența unor acorduri instituționale diferite între țări duce deseori la diferențierea surselor de date și a abordărilor metodologice, precum și la politici de revizuire diferite pentru diferite domenii statistice. Acestea afectează, în primul rând, discrepanțele cu balanța de plăți și datele MUFA (pe lângă diferențele conceptuale și de epocă discutate mai sus). În majoritatea țărilor, conturile nefinanciare inclusiv Restul lumii sunt estimate de institutele naționale de statistică (INS), în timp ce băncile centrale naționale (BCN) sunt responsabile în mod obișnuit pentru balanța de plăți și conturile financiare. Reconcilierea surselor de date utilizate de diferite instituții, acordurile mutuale privind nivelul de detalii necesar în datele sursă, comunicările regulate referitoare la problemele metodologice dintre INS și BCN prezintă o importanță deosebită din punct de vedere al coerenței statistice.

La nivel european, discrepanțele nu provin numai din surse naționale, ci și din înregistrarea asimetrică a fluxurilor transfrontaliere dintre statele membre. Teoretic fluxurile interne ar trebui să fie egale pentru utilizări și pentru resurse (de exemplu mărfurile exportate de către toate statele membre în interiorul Comunității ar trebui să fie egale cu totalul importurilor). Cu toate acestea, acest lucru nu se întâmplă în practică din cauza așa-numitor „asimetrii”. Ajustarea acestor asimetrii necesită echilibrarea conturilor europene, care poate duce în final la anumite diferențe cu alte publicații ale conturilor naționale, din care nu au fost încă eliminate fluxurile transfrontaliere din interiorul zonei în cauză.

Comparabilitate

Comparabilitatea poate fi analizată atât din perspectiva conceptuală, cât și din cea empirică.

Astfel cum se prevede în articolul 4 din Regulamentul CNT, din punct de vedere conceptual comparabilitatea este asigurată prin utilizarea unor standarde, definiții clasificări și norme contabile comune, astfel cum prevede Regulamentul SEC.

Regulamentul SEC definește în particular unitățile instituționale, sectoarele și conținutul fiecărei tranzacții individuale care aparține secvenței de conturi. Pentru încurajarea aplicării corecte a acestor standarde, chestionarele CST (și CSA) au fost concepute astfel încât să permită numai transmiterea de combinații sectoare/tranzacții relevante. Mai mult, codurile SEC și normele contabile sunt verificate sistematic de Eurostat după primirea transmiterilor CST.

Din punct de vedere empiric, comparabilitatea în timp este verificată prin monitorizarea reviziilor transmiterilor consecutive și prin solicitarea de justificări statelor membre în cazul unor modificări marcate ale valorilor variabilelor-cheie.

De asemenea, Regulamentul SEC stabilește norme privind momentul înregistrării tranzacțiilor. Aceste norme, care pun în aplicare conceptul contabilității de angajamente, prezintă o importanță deosebită în contextul CST, unde toate tranzacțiile înrudite trebuie înregistrate simultan pentru toate contrapartidele. Pentru verificarea comparabilității de-a lungul timpului și în vederea aplicării uniforme în toate țările a normelor privind momentul înregistrării, o listă cu grafice cu relevanță economică este actualizată în fiecare trimestru și este trimisă organismelor care elaborează datele CST pentru evaluare inter pares . Aceasta permite detectarea evoluțiilor trimestriale neverosimile care ar putea indica o înregistrare neconcordantă a fluxurilor în cauză.

Comparabilitatea în spațiu este monitorizată prin comparații transnaționale ale indicatorilor-cheie CSA cum ar fi rata economiilor gospodăriilor populației în raport cu venitul disponibil al gospodăriilor populației.

4. Beneficii și ameliorări potențiale

4.1. Beneficii în raport cu costul

Costuri

Elaborarea datelor CST se bazează în special pe conturile sectoriale anuale preexistente și datele trimestriale pentru sectorul Administrații publice și Restul lumii (balanța de plăți).

Aceste date sunt în general completate de utilizarea unor anchete existente sau a unor date administrative. În câteva cazuri au fost introduse anchete suplimentare pentru îndeplinirea cerințelor CST.

Este cazul NL, care face o anchetă ce include cele mai mari 300 de societăți din sectorul societăților nefinanciare, care reprezintă aproximativ 50% din totalul balanței de plăți, precum și o proporție semnificativă de unități aparținând sectorului societăților financiare[7]. PT și FI au introdus, de asemenea, anchete suplimentare pentru sectorul societăților nefinanciare.

Cazul UK este foarte specific deoarece această țară elaborează conturi sectoriale trimestriale care sunt apoi utilizate pentru obținerea conturilor sectoriale anuale. CST se bazează în special pe un anumit număr de anchete trimestriale; pentru gospodăriile populației ancheta „venituri și salarii”; pentru societăți nefinanciare „ancheta profiturilor trimestriale”, iar pentru societățile financiare un număr de anchete efectuate de Bank of England și, în ceea ce privește fondurile de pensii, societățile de asigurări și trusturile, de Oficiul pentru Statistici Naționale (ONS).

De asemenea, elaborarea datelor CST pentru sectoarele gospodăriilor populației și al societăților a necesitat personal suplimentar. Volumul de muncă suplimentar[8] a fost estimat în echivalent normă întreagă după cum urmează: Eurostat (5), BCE (2,5), BE (0,6), CZ (1,5), DK (1), DE (1,5), IE (2), EL (0,3), ES (2), FR (1), IT (1,5), NL (3), AT (2), PL (1,5), PT (2), RO(2), FI (1), SE (2), NO (1).

Beneficii

Regulamentul CST a încurajat elaborarea, în statele membre, a seriilor trimestriale pentru veniturile din conturile naționale. Aceste date completează seriile trimestriale pentru producție și cheltuieli care au fost deja colectate prin programul SEC de transmitere a datelor. La nivel european, elaborarea datelor CST a declanșat evoluții metodologice, ducând în același timp la producerea unei game largi de produse statistice noi.

Din punct de vedere metodologic, a fost necesară revizuirea compilării agregatelor europene, pentru ca acestea să caracterizeze zona euro (ZE) / UE în ansamblu. În primul rând, CST din statele membre au fost completate cu conturile instituțiilor UE și ale BCE. În al doilea rând, contul restului lumii a fost estimat pe baza datelor balanței de plăți din afara ZE/UE, deoarece acesta ar trebui să înregistreze numai fluxurile cu țările terțe. În al treilea rând, conturile au fost reechilibrate astfel încât sectoarele naționale să corespundă cu contul restului lumii.

Publicarea unui set complet de conturi integrate (financiare și nefinanciare) pe sector instituțional pentru zona euro și de conturi sectoriale nefinanciare pentru UE a fost considerată ca fiind un mare succes de către organismele care elaborează datele și de către utilizatorii instituționali[9]. Astfel cum se precizează în specificațiile proiectului, conturile sectoriale trimestriale nefinanciare permit în prezent analiza comportamentului agenților economici și a interacțiunilor acestora în economia reală. Împreună cu conturile trimestriale financiare, acestea oferă o imagine mai completă.

4.2. Ameliorări potențiale

Deși nevoile de bază exprimate în Planul de acțiune privind cerințele statistice ale uniunii economice și monetare (UEM) aprobat de Consiliul ECOFIN în septembrie 2000 au fost îndeplinite de CST, pot fi propuse anumite ameliorări care să extindă utilizarea acestora.

Actualitate

Ca o primă prioritate, statele membre și Eurostat / BCE caută să amelioreze actualitatea conturilor zonei euro / conturilor UE. Cu toate acestea, astfel cum se menționează în secțiunea 3.3 de mai sus, o mai bună actualitate pentru conturile zonei euro depinde de disponibilitatea mai din timp a datelor sursă.

Prin urmare, în cadrul revizuirii în curs a Programului SEC de transmitere a datelor se preconizează scurtarea termenelor de transmitere a datelor CST astfel încât să fie posibilă elaborarea/publicarea conturilor zonei euro/conturilor UE în termen de t+90 de zile în loc de t+120 de zile.

Fiabilitate

Un alt domeniu unde s-ar putea aduce îmbunătățiri este reprezentat de sursele trimestriale pentru sectoarele gospodăriilor populațiilor și al societăților nefinanciare. În anumite cazuri, țările utilizează estimări bazate numai pe modele, care nu sunt susținute de informații trimestriale directe sau indirecte. Este important ca metodele bazate pe modele să fie utilizate numai pentru tranzacții care au un rol minor în conturi.

Pe de altă parte, anumite țări a început deja colectarea datelor directe, de exemplu din conturile societăților. Ideal ar fi ca statisticile să fie generate ca un produs secundar rezultat din contabilitatea societăților, cel puțin pentru societățile cotate la bursă, și din datele administrative / statele de plată pentru gospodăriile populației.

Eurostat va continua să monitorizeze și să îmbunătățească calitatea conturilor sectoriale trimestriale prin verificări sistematice de date, inclusiv prin comparații transnaționale. De asemenea, Eurostat va încuraja schimbul de cele mai bune practici de elaborare sub auspiciile grupului operativ al Comitetului pentru statistici monetare, financiare și referitoare la balanța de plăți (CMFB) privind conturile trimestriale pe sector instituțional.

Acoperire

Astfel cum se subliniază în secțiunea 2.1 din document, utilizatorii datelor CST își exprimă în mod regulat interesul pentru disponibilitatea datelor CST naționale. Prin urmare, publicarea unui set de date naționale armonizate, inclusiv a cifrelor ajustate sezonier, reprezintă una dintre prioritățile de dezvoltare a CST din viitorul apropiat.

De asemenea, ar fi extrem de utilă extinderea setului de indicatori-cheie calculați în termeni reali. Un astfel de volum de date referitoare la investițiile gospodăriilor populației și ale societăților ar completa publicațiile din prezent privind veniturile și consumurile reale ale gospodăriilor populației. O defalcare pe țări ar putea fi publicată în același timp cu indicatorii europeni corespunzători.

Furnizarea unor date ajustate sezonier în termeni reali, pentru un set limitat de indicatori, se află în prezent în discuție în contextul revizuirii Programului SEC de transmitere a datelor.

[1] Regulamentul (CE) nr. 2223/96.

[2] Publicat în JO L87 din 31.3.2009.

[3] După ajustarea pentru variația drepturilor nete ale gospodăriilor populației asupra fondurilor de pensie.

[4] Idem.

[5] A se vedea la: http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts

[6] A se vedea la: http://sdw.ecb.europa.eu

[7] Unitățile care fac parte din anchetă reprezintă 90% din totalurile balanței de plăți pentru instituțiile monetare și financiare (35% din totalul S12); 100% din fondurile de investiții (1% din S12) și 85% din societățile de asigurări și fondurile de pensii (15% din S12).

[8] Deoarece UK elaborează conturile sectoriale anuale (CSA) prin însumarea CST-urilor, volumul de muncă specific CST nu poate fi estimat.

[9] A se vedea procesul verbal al celei de-a 34-a reuniune a CMFB, secțiunea 6.1.4 la adresa: http://www.cmfb.org/reports/meetings.htm și arhiva conferinței de presă din 1 iunie 2007 la adresa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/sector_accounts/introduction.