•Obținerea și utilizarea expertizei

Pentru a facilita lucrările pregătitoare, Comisia a contractat un studiu de sprijin realizat de o firmă de consultanță străină. În plus, Comisia a solicitat rețelei europene de experți judiciari în domeniul egalității de șanse între femei și bărbați și în domeniul nediscriminării să efectueze o analiză comparativă a dispozițiilor de drept penal care se aplică violenței pe criterii de gen împotriva femeilor, inclusiv violenței domestice și violenței cibernetice, la nivel național în Europa. Totodată, Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) și-a actualizat studiul din 2014 privind costul violenței împotriva femeilor. Aceste materiale au fost completate cu informații esențiale extrase din alte surse existente, astfel cum se indică în anexa 1 la raportul de evaluare a impactului.

•Evaluarea impactului

Conform cerințelor privind o mai bună reglementare, în septembrie 2020 a fost înființat un grup de coordonare interservicii al Comisiei, prezidat de Secretariatul General, care să sprijine pregătirea acestei inițiative. Acest grup s-a reunit de patru ori în perioada septembrie 2020 – octombrie 2021 și a participat la mai multe consultări scrise.

Pentru a îndeplini obiectivele inițiativei, proiectul de evaluare a impactului a luat în considerare o serie de măsuri fără caracter legislativ și de măsuri legislative. Acesta a evaluat eficacitatea, eficiența și coerența fiecărei opțiuni selectate și a concluzionat că, având în vedere obiectivele generale și specifice ale acestei inițiative, combinarea măsurilor din cadrul opțiunii preferate prezintă gradul optim de proporționalitate și de coerență.

În ceea ce privește impactul preconizat al opțiunii preferate, analiza cantitativă a evidențiat un impact economic pozitiv. Prevalența redusă a violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, în special, ar putea genera beneficii economice de aproximativ 53,1 miliarde EUR, aceste beneficii putând ajunge la aproximativ 82,7 miliarde EUR pe termen lung. Cel mai mare potențial de beneficii economice se datorează reducerii costului vătămării fizice și emoționale pentru victime (reducere estimată a se încadra între 32,2 miliarde EUR și 64,5 miliarde EUR). Impactul social ar afecta diverse părți interesate, și anume victimele, martorii, infractorii, întreprinderile, autoritățile naționale și societatea în ansamblu. Opțiunea preferată ar îmbunătăți sănătatea, siguranța și calitatea vieții victimelor (în special datorită măsurilor de protecție și sprijinire). De asemenea, ar spori gradul de sensibilizare și de acces al victimelor și al martorilor la informații privind serviciile de protecție și de sprijinire. Se preconizează că măsurile privind programele de intervenție pentru infractori vor avea un impact pozitiv asupra atitudinilor și comportamentului acestora. Pentru angajatori, sensibilizarea și o mai bună înțelegere a lucrătorilor care sunt victime ale hărțuirii pe criterii de sex la locul de muncă, precum și sprijinirea acestora ar permite dezvoltarea unui mediu de lucru sigur. Acest lucru ar avea un impact pozitiv și asupra productivității. Autoritățile naționale ar beneficia de măsuri care vizează incertitudinea juridică și colectarea datelor, ceea ce ar îmbunătăți conceperea politicilor naționale de prevenire și combatere a violenței împotriva femeilor și a violenței domestice. Îmbunătățirea recunoașterii de către publicul larg a stereotipurilor și normelor de gen dăunătoare ar avea un impact pozitiv asupra societății în ansamblu.

Proiectul de raport de evaluare a impactului a fost prezentat Comitetului de control normativ al Comisiei la 15 septembrie 2021 și a fost discutat la 13 octombrie 2021. În urma unui aviz negativ din partea comitetului, versiunea revizuită a raportului a fost prezentată la 1 decembrie 2021. Deși a luat act de eforturile depuse pentru a îmbunătăți raportul de evaluare a impactului ca răspuns la observațiile sale inițiale, comitetul, la 12 ianuarie 2022, și-a menținut totuși avizul negativ.

Comitetul a considerat că raportul de evaluare a impactului (1) nu a prezentat în mod suficient, în scenariul de referință, impactul mai multor acțiuni la nivelul UE și al statelor membre; (2) nu a fost suficient de clar în ceea ce privește obiectivele generale și nu a justificat suficient necesitatea unei abordări cuprinzătoare; (3) nu a prezentat suficient de clar nici măsurile concrete avute în vedere, nici combinațiile de măsuri specifice din cadrul diferitelor opțiuni; (4) nu a inclus pe deplin setul revizuit de opțiuni în analiza revizuită a costurilor și beneficiilor și prezintă în continuare neclarități în ceea ce privește comparația între opțiuni, inclusiv din punctul de vedere al criteriilor și al metodologiei de punctare utilizate și (5) nu a evaluat suficient proporționalitatea opțiunii preferate, inclusiv din punctul de vedere al abordării lex specialis selectate.

Prezenta propunere se bazează pe o evaluare suplimentară a unora dintre problemele ridicate. Măsurile întreprinse pentru a remedia deficiențele identificate sunt explicate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat Follow-up to the second opinion of the Regulatory Scrutiny Board and additional information (Monitorizarea celui de al doilea aviz al Comitetului de control normativ și informații suplimentare) [SWD(2022) 61, denumit în continuare „documentul de lucru al serviciilor”]. În special, documentul de lucru al serviciilor explică modul în care scenariul de referință ia în considerare ceea ce s-a realizat până în prezent în acest domeniu de politică la nivelul statelor membre. Procedând astfel, acesta răspunde, de asemenea, recomandărilor comitetului de a prezenta o analiză mai cuprinzătoare a lacunelor în ceea ce privește punerea în aplicare de către statele membre a Convenției de la Istanbul și lipsa unui răspuns cu privire la evoluția care decurge, printre altele, din dezvoltarea mediului digital.

Pentru a răspunde observațiilor privind lipsa unor obiective clare, documentul de lucru al serviciilor clarifică faptul că obiectivul propunerii este de a preveni și de a combate violența împotriva femeilor și violența domestică ca acte infracționale. În continuare, textul propunerii de directivă prezintă obiectivele principale ale acesteia, explicând că aceste obiective trebuie îndeplinite prin incriminarea anumitor forme de violență împotriva femeilor (inclusiv violul, mutilarea genitală feminină și infracțiunile constând în diferite forme de violență cibernetică) și prin consolidarea protecției, a accesului la justiție și a sprijinului acordat victimelor violenței, precum și prin prevenirea violenței și prin acțiuni de coordonare.

În ceea ce privește alegerea opțiunii de politică, documentul de lucru al serviciilor oferă dovezi bazate pe evaluarea actelor relevante ale UE, precum și pe cartografierea și analiza lacunelor din legislația statelor membre, prin care se explică în mai mare detaliu de ce a fost aleasă o abordare cuprinzătoare, și anume o directivă specifică privind violența împotriva femeilor și violența domestică, mai degrabă decât o modificare a instrumentelor orizontale în vigoare.