Prin revizuirea DSCM, a DAS și a DCA se urmăresc modernizarea semnificativă a normelor privind poluanții din apă și, ca atare, realizarea obiectivului ambițios de reducere la zero a poluării în contextul general al Pactului verde european. Printre ale inițiative din cadrul Pactului verde european pe care se bazează și de care este legată prezenta inițiativă se numără reducerea utilizării pesticidelor și a antimicrobienelor în agricultură și acvacultură, revizuirea Directivei privind epurarea apelor uzate urbane în vederea abordării micropoluanților etc. și revizuirea politicii UE privind substanțele chimice prin Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice.

1.Faptul că protecția ecosistemelor și a sănătății umane este inadecvată în fața riscurilor prezentate de poluanții omniprezenți și/sau care generează preocupări noi și de amestecurile acestora. Lista actuală a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare la nivelul UE este incompletă (neincluzând substanțe care au efecte negative semnificative asupra mediului și a sănătății umane) și depășită (incluzând substanțe care nu mai sunt prezente în cantități semnificative sau ale căror standarde de calitate sunt inadecvate). În plus, faptul că, în prezent, substanțele sunt reglementate preponderent la nivel individual înseamnă că se ignoră efectele cumulative sau combinate ale amestecurilor, iar cadrul nu ține seama în prezent de variațiile sezoniere ale încărcărilor cu poluanți, cum ar fi în cazul pesticidelor utilizate de fermieri sau în grădinile particulare.

Directiva-cadru privind apa (DCA) formează, alături de Directiva privind standardele de calitate a mediului (DSCM) și Directiva privind apele subterane (DAS), cadrul pentru gestionarea durabilă a corpurilor de apă de suprafață și de apă subterană din Europa. Deși continuă să se afle sub presiunea cauzată de poluare, cele aproape 100 000 de corpuri de apă de suprafață și aproape 12 000 de corpuri de apă subterană din Europa reprezintă o sursă vitală de apă potabilă, asigură biodiversitatea și constituie o resursă esențială pentru agricultori și industrie, un mijloc de transport și un ingredient indispensabil în producția de energie electrică și termică.

·stabilirea unei „liste de supraveghere” obligatorii pentru apele subterane, în vederea colectării unor date mai fiabile cu privire la potențialii poluanți ai apelor subterane;

·adaptarea listei de supraveghere a apelor de suprafață, pentru a se ține seama de caracterul sezonier al emisiilor;

·facilitarea adaptărilor viitoare ale listelor de poluanți printr-un proces legislativ simplificat;

·armonizarea standardelor pentru poluanții relevanți la nivelul bazinelor hidrografice;

·introducerea unui mecanism de raportare automatizată a datelor, care va permite un acces mai rapid și mai direct la date brute privind calitatea apei la nivelul statelor membre.

Baza științifică a inițiativei a fost dezvoltată în cadrul unui proces transparent și incluziv, sub conducerea Centrului Comun de Cercetare al Comisiei și a Direcției Generale Mediu și cu implicarea statelor membre, a părților interesate, a industriei și a mediului universitar. Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și a mediului și riscurile emergente a asigurat o investigație științifică independentă cu privire la substanțele în cauză. În evaluarea impactului sunt incluse avizele preliminare sau finale privind fiecare substanță/grup de substanțe, care sunt disponibile în momentul de față (octombrie 2022). Valorile-limită pentru substanțele pentru care nu sunt disponibile avize preliminare sau finale se bazează pe dosarul pe care Comisia l-a pregătit pentru Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și a mediului și riscurile emergente. Valorile-limită pentru aceste substanțe sunt indicate prin paranteze pătrate în tot textul evaluării impactului și al propunerii. Parantezele pătrate vor fi eliminate pe măsură ce se vor emite avize.

Se preconizează că prezenta inițiativă va avea o influență pozitivă asupra calității apei corpurilor de apă de suprafață și de apă subterană din Europa, precum și beneficii de mediu, sociale și economice. Se preconizează, așadar, că inițiativa va avea un impact direct asupra industriei, a agriculturii, a distribuitorilor, a întreprinderilor din domeniul apelor uzate, a autorităților statelor membre și a cetățenilor.

Nu s-au putut cuantifica toate efectele la nivelul UE. În plus, întrucât fiecare stat membru poate alege ce măsuri să pună în aplicare pentru a respecta pachetul de politici preferat, costurile și beneficiile nu pot fi cuantificate în mod cuprinzător și vor varia semnificativ de la o substanță la alta și de la un corp de apă la altul.

Este evident însă că includerea pe listă a serii de substanțe din apele de suprafață și apele subterane sau (în cazul apelor de suprafață) modificarea standardelor aferente de calitate a mediului va avea implicații, uneori semnificative, în materie de costuri. În ceea ce privește apele de suprafață, se preconizează costuri de ajustare directe semnificative, de exemplu prin adăugarea pe listă a ibuprofenului (analgezic și antiinflamator), a glifosatului (erbicid utilizat în agricultură și horticultură), a PFAS (grup mare de substanțe chimice utilizate, de exemplu, în ustensile de gătit, îmbrăcăminte și mobilier, în spuma de stingere a incendiilor și în produse de îngrijire personală) și a bisfenolului A (componentă a ambalajelor din plastic). Același lucru este valabil și pentru modificarea standardului de calitate a mediului pentru HAP (substanțe chimice rezultate din arderea cărbunelui, a gazelor, a petrolului, a alimentelor), mercur (metal emis în principal la arderea cărbunelui și la extracția aurului) și nichel (metal emis la arderea cărbunelui și a păcurii). În ceea ce privește apele subterane, se preconizează că cele mai semnificative costuri vor apărea în legătură cu PFAS, fiind legate de restricționarea utilizării (de exemplu, în spumele de stingere a incendiilor – până la 390 de milioane EUR/an pentru fiecare utilizare de înlocuitori) și de gestionarea biosolidelor contaminate (până la 755 de milioane EUR/an pentru incinerare și 201 milioane EUR/an pentru depozitarea deșeurilor). Cu toate acestea, întreprinderile din domeniul apei potabile și, în cele din urmă, contribuabilii vor avea de câștigat, întrucât se vor reduce costurile pentru epurarea apei.

Ar trebui remarcat faptul că costurile și beneficiile nu pot fi legate doar de prezenta inițiativă, deoarece există alte câteva inițiative care se referă la unii dintre aceiași poluanți, de exemplu Directiva privind epurarea apelor uzate urbane, Directiva privind apa potabilă, Directiva privind emisiile industriale, Directiva privind utilizarea durabilă a pesticidelor și interzicerea anunțată a tuturor utilizărilor de PFAS, cu excepția celor esențiale.

Digitalizarea, raționalizarea administrativă și opțiunile de gestionare îmbunătățită a riscurilor, în urma cărora monitorizarea și raportarea ar trebui să devină mai precise și mai prompte, implică un cost administrativ unic limitat pentru Comisia Europeană (însărcinată cu elaborarea de ghiduri, metodologii etc.), Agenția Europeană de Mediu (însărcinată cu îmbunătățirea accesului la date privind calitatea apei) și Agenția Europeană pentru Produse Chimice (însărcinată cu evaluarea științifică a riscului prezentat de poluanții relevanți). Pentru majoritatea sarcinilor evaluate, costurile sunt cu mult sub 1 milion EUR. În ceea ce privește costurile suportate de statele membre pentru monitorizarea poluării, se preconizează că acestea vor crește în general, ca urmare a numărului mai mare de substanțe prevăzute în legislație și a naturii diferite a acestora (cum ar fi microplasticele). Nu se preconizează însă că se vor depăși 15 milioane EUR anual în UE-27 (cuantumul estimat situându-se astfel între aproximativ 0,33 milioane EUR și 0,55 milioane EUR pe an pentru fiecare stat membru). Aceste cheltuieli vor permite însă Comisiei și statelor membre să ia în viitor măsuri mai bine orientate de combatere a poluării.

Concluzia prezentei evaluări a impactului este că, în general, beneficiile pentru societate depășesc cu mult costurile. Printre beneficii se numără economii de costuri pentru epurarea apei și a nămolurilor, un ecosistem mai sănătos și economii de costuri pentru asistența medicală. Ca și în cazul poluării aerului și a solului, expunerea la perturbatori endocrini și la PFAS, de exemplu, poate de asemenea să aibă un impact major. În cazul PFAS, de exemplu, economiile rezultate din faptul că nu este nevoie să se aplice osmoza inversă la epurarea apei se ridică la aproximativ 9 miliarde EUR anual, iar economiile de costuri pentru asistența medicală sunt estimate la cel puțin 52-84 de miliarde EUR anual. Întrucât prezenta inițiativă este complementară cu alte acte legislative ale UE deja în vigoare sau planificate în cadrul Pactului verde european, se preconizează deci că ea va genera beneficii semnificative pentru societate și mediu.

În concluzie, inițiativa constă nu doar în revizuirea legislației UE privind poluanții apei în vederea alinierii acesteia la contaminanții cu relevanță în prezent și în anii următori, ci și în mărirea gradului de relevanță, transparență și adaptabilitate a acestei legislații. Ea contribuie astfel la eforturile generale de reducere a poluării la niveluri care să nu mai fie dăunătoare pentru sănătatea umană și pentru mediu, în conformitate cu Planul de acțiune al UE privind reducerea la zero a poluării.