[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 26.11.2007

COM(2007) 738 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU, CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR

Situaţia persoanelor cu dizabilităţi (handicap) în Uniunea Europeană: Planul European de Acţiune 2008-2009 {SEC(2007)1548}

CUPRINS

Introducere 3

1. Situaţia persoanelor cu dizabilităţi (handicap) 3

1.1. Fapte şi cifre 3

1.2. Dimensiunea economică: 3

2. Realizările Planului UE de acţiune pentru persoanele cu dizabilităţi (handicap) pentru perioada 2006-2007 4

2.1. Comunitatea şi statele membre acţionând împreună 4

2.2. Acţiuni la nivel comunitar 5

2.3. Realizări la nivel naţional 7

3. Priorităţi pentru perioada 2008-2009 8

3.1. Acţiuni pentru participarea tuturor prin intermediul accesibilităţii 8

3.2. Acţiuni în vederea garantării deplinei exercitări a drepturilor fundamentale 11

4. CONCLUZII 12

ANEXE

INTRODUCERE

Începând din 2003, strategia Comisiei privind protecţia şi integrarea socială a persoanelor cu dizabilităţi (handicap)[1] are ca obiectiv să facă din egalitatea de şanse pentru persoanele cu handicap o realitate. În 2007, Comunitatea Europeană şi statele membre au semnat împreună Convenţia Naţiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap[2] (denumită în continuare „Convenţia Naţiunilor Unite”), reafirmând astfel că perspectiva lor asupra handicapului este o problemă cu vaste implicaţii în domeniul drepturilor omului[3] şi în domeniul legislativ.

Planul UE de acţiune pentru persoanele cu handicap (PAH) 2003-2010 furnizează metodele necesare în vederea concretizării acestei strategii prin integrarea aspectelor cu privire la persoanele cu handicap în toate politicile vizate la nivel comunitar. De altfel, statele membre se află în curs de punere în aplicare a concluziilor Consiliului din 2003, prin care acestea depun eforturi în vederea integrării aspectelor în materie de handicap, într-o manieră proactivă, în domeniile politice relevante[4].

PAH este elaborat în două faze, fiecare având o durată de câte doi ani, care cuprinde priorităţi politice menite să contribuie la combaterea inegalităţilor cu care se confruntă persoanele cu handicap. Scopul prezentei Comunicări este:

a) să analizeze progresele înregistrate cu privire la situaţia persoanelor cu handicap;

b) să întocmească un bilanţ al realizărilor din cea de-a doua fază a PAH 2006-2007;

c) să definească priorităţile pentru 2008-2009 în vederea atingerii obiectivelor strategice ale PAH.

1. SITUAţIA PERSOANELOR CU DIZABILITăţI (HANDICAP)

1.1. Fapte şi cifre

Analiza celor mai recente date[5] (a se vedea anexa 1) confirmă relaţia strânsă care există între handicap şi înaintarea în vârstă. Această analiză indică de asemenea faptul că persoanele cu handicap sunt în continuare excluse în mod disproporţionat de pe piaţa forţei de muncă şi că situaţia femeilor cu handicap este mai pronunţată decât cea a bărbaţilor cu handicap (a se vedea anexa 2). Mai mult, persoanele care prezintă deficienţe de învăţare sau intelectuale au chiar mai puţine şanse de a ocupa un loc de muncă decât cele cu deficienţe fizice.

1.2. Dimensiunea economică:

Din punctul de vedere al egalităţii de şanse, excluderea persoanelor cu handicap de pe piaţa forţei de muncă reprezintă un motiv serios de îngrijorare. Există, de asemenea, o dimensiune economică a acestui aspect: confruntat cu o forţă de muncă tot mai scăzută, ca o consecinţă a schimbărilor demografice, Consiliul European de primăvară din 2006[6] a subliniat nevoia de a exploata la maxim potenţialul încă nevalorificat al multora dintre muncitorii excluşi de pe piaţa forţei de muncă şi a considerat persoanele cu handicap ca fiind unul dintre grupurile prioritare de pe agenda sa.

Toate aceste elemente, combinate cu relaţia existentă între înaintarea în vârstă şi handicap, creează o cerere puternică pentru accesibilitate[7]. Semnificaţia economică a pieţei pentru produsele accesibile este în creştere şi a devenit un stimulent al inovaţiei, în special în Statele Unite şi în Japonia, în domenii precum tehnologia informaţiei şi comunicaţiilor (TIC). Legislaţia din Statele Unite a instituit criterii de accesibilitate la pieţele publice, favorizând astfel realizarea unor amenajări în favoarea angajaţilor federali cu handicap. Accesibilitatea este factorul care poate face diferenţa dintre o persoană cu handicap care este activă pe piaţa forţei de muncă şi o persoană cu handicap care depinde de ajutorul social.

Sectorul serviciilor sociale este de asemenea în creştere, aflându-se la originea creării noilor locuri de muncă în vederea satisfacerii cererilor tot mai numeroase ale unei populaţii pe cale de îmbătrânire. În 2004, sectorul care oferă servicii persoanelor cu handicap a angajat peste 8 milioane de oameni, înregistrând un profit anual de circa 68 000 de milioane de euro pentru EU27[8], şi se estimează că aceste cifre vor continua să crească[9].

2. REALIZăRILE PLANULUI UE DE ACţIUNE PENTRU PERSOANELE CU DIZABILITăţI (HANDICAP) PENTRU PERIOADA 2006-2007

2.1. Comunitatea şi statele membre acţionând împreună

Strategia europeană comună în ceea ce priveşte persoanele cu handicap a avut un impact major asupra conţinutului Convenţiei Naţiunilor Unite, care recunoaşte handicapul ca o noţiune în curs de evoluţie, reflectând astfel modelul social european în materie de handicap. Pe lângă aceasta, principalele elemente ale politicii europene în acest domeniu, care îmbină nediscriminarea, egalitatea de şanse şi incluziunea activă, se află în centrul politicii Convenţiei Naţiunilor Unite.

Statele membre şi Comisia au convenit, în iunie 2007, în cadrul unei şedinţe ministeriale informale cu privire la aspectele în materie de handicap, să conlucreze cu societatea civilă în vederea elaborării unei abordări coerente şi coordonate de punere în aplicare a Convenţiei Naţiunilor Unite. Acestea au convenit că Grupul la nivel înalt pentru persoanele cu handicap ar trebui să identifice provocările şi soluţiile comune în vederea rezolvării acestora şi să raporteze cu privire la progresele înregistrate în cadrul următoarelor reuniuni ministeriale consacrate aspectelor în materie de handicap.

2.2. Acţiuni la nivel comunitar

PAH 2006-2007 s-a axat pe patru zone în vederea promovării unei vieţi independente: încurajarea activităţii (economice), accesul la sprijin social şi servicii de îngrijire de calitate, accesibilitatea la bunurile şi serviciile curente, şi sporirea capacităţii de analiză a UE[10].

- Încurajarea activităţii profesionale

Participarea slabă a persoanelor cu handicap pe piaţa forţei de muncă se poate datora obstacolelor de natură discriminatorie şi nediscriminatorie, deopotrivă. Este prin urmare necesar să se recurgă la o serie de instrumente menite să contribuie la combaterea discriminării, la furnizarea unui sprijin activ şi la îndepărtarea barierelor care stau în calea accesibilităţii.

Directiva de creare a unui cadru general în favoarea egalităţii de tratament în ceea ce priveşte încadrarea în muncă şi ocuparea forţei de muncă[11] a fost transpusă în legislaţia naţională în toate statele membre şi un raport al punerii sale în aplicare va fi disponibil până la începutul anului 2008. O hotărâre a Curţii Europene de Justiţie cu privire la noţiunea de handicap[12] a subliniat distincţia care există între noţiunile de boală şi handicap la punerea în aplicare a acestei directive. O altă hotărâre care se află în curs de soluţionare, implică un caz de discriminare de către o asociaţie opusă persoanelor care acordă îngrijire persoanelor cu handicap[13].

Comisia este în curs de finalizare a unui nou regulament de exceptare pe categorii în domeniul ajutoarelor de stat[14] care va simplifica regulile în materie de ajutoare de ocupare a locurilor de muncă şi ajutoare de formare profesională pentru persoanele cu handicap şi va scuti anumite sisteme de ajutor de la obligaţia de notificare în prealabil a Comisiei.

Prin intermediul programelor operaţionale, pregătite şi puse în aplicare de către statele membre, regiunile şi parteneriatele extinse, în cooperare cu Comisia şi finanţate de Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR) şi Fondul Social European (FSE), politica de coeziune joacă un rol important în sprijinirea ocupării locurilor de muncă şi a integrării sociale a persoanelor cu handicap, precum şi a accesibilităţii. Regulamentul general pentru perioada 2007-2013 stipulează că „accesibilitatea persoanelor cu handicap este unul dintre criteriile care trebuie respectate în definirea operaţiunilor cofinanţate din fonduri şi de care trebuie să se ţină seama în fiecare dintre diferitele etape ale aplicării”[15].

- Accesul la sprijin social şi servicii de îngrijire de calitate

Grupul la nivel înalt pentru persoanele cu handicap[16] a emis un document de poziţie cu privire la integrarea noţiunii de handicap în cadrul Metodei deschise de coordonare (MDC) armonizată privind incluziunea socială, protecţia socială şi îngrijirea pe termen lung. Acest document abordează aspectul bunelor practici şi face recomandări în vederea consolidării integrării handicapului în politicile naţionale pentru o mai mare coerenţă. Un alt studiu tratează subiectul riscurilor specifice ale discriminării cu care se confruntă persoanele cu handicap cu un grad ridicat de dependenţă sau cu nevoi complexe[17].

Grupul la nivel înalt a convenit instituirea unui cadru practic privind calitatea serviciilor sociale de interes general (SSIG)[18] pentru persoanele cu handicap, bazat pe drepturile omului şi gestiunea totală a calităţii. Acest cadru oferă explicaţii cu privire la semnificaţia calităţii acestor servicii şi defineşte caracteristicile comune şi criteriile corespunzătoare. Totodată, pune în evidenţă diversitatea şi trăsăturile specifice ale acestora, precum şi necesitatea de a dispune de indicatori de calitate. Comitetul European pentru Protecţia Socială va examina această iniţiativă, care va fi luată în considerare în perspectiva viitoarei strategii europene cu privire la calitatea SSIG.

Serviciile la nivelul comunităţii (SNC) oferă perspective mai bune privind traiul independent în comparaţie cu plasamentul în instituţii[19]. Rezultatele unui studiu[20] cu privire la costurile SNC (îngrijire, sănătate şi asistenţă), ar trebui să fie disponibile la sfârşitul anului 2007. Acestea vor alimenta dialogul cu Consiliul Europei[21] cu privire la dezinstituţionalizarea copiilor cu handicap.

- Accesul la bunuri şi servicii

Regulamentul din 2006 privind drepturile persoanelor cu handicap şi a persoanelor cu mobilitate redusă pe durata călătoriei pe calea aerului[22] este primul text legislativ comunitar care plasează persoanele cu handicap pe picior de egalitate cu persoanele fără handicap. Acesta impune obligaţia pentru autorităţile aeroportuare de a furniza gratuit asistenţă şi mijloace de acomodare şi de a asigura accesibilitatea. Obligaţii similare au fost adoptate în sectorul transportului feroviar internaţional.

Accesul la tehnologia informaţiei şi a comunicaţiilor (TIC) a fost cultivat, în conformitate cu Comunicarea privind accesibilitatea electronică[23]. A fost emis un mandat de standardizare în vederea definirii cerinţelor europene cu privire la accesibilitate aplicabile în cazul achiziţiilor publice de produse şi servicii în domeniul TIC, respectiv, în vederea abordării aspectelor de evaluare a conformităţii. Un studiu privind legislaţia din statele membre referitor la accesibilitatea comunicaţiilor electronice a subliniat necesitatea consolidării legislaţiei europene în materie[24]. Au fost realizate investiţii considerabile în cercetarea şi în dezvoltarea unor TIC accesibile şi a unor tehnologii de asistenţă[25].

Un dialog a fost iniţiat cu autorităţile americane, susţinut de utilizatori şi de sectorul TIC, având ca prioritate standardizarea şi avantajele pieţelor globale pentru accesibilitate. Comisia participă la lucrările Comitetului Access Board din Statele Unite, responsabil pentru revizuirea standardelor din secţiunea 508 a US Rehabilitation Act (lege privind inserţia profesională în Statele Unite). De asemenea, au avut loc schimburi de informaţii cu privire la utilizarea standardelor de accesibilitate pentru mediul construit.

Comisia a sprijinit o serie de proiecte-pilot şi programe de cercetare privind accesibilitatea la mediul construit. Rezultatele cuprind un ghid pentru administraţia publică, vizând sensibilizarea cu privire la includerea accesibilităţii în licitaţiile de construcţie a clădirilor publice, materiale de formare cu privire la accesibilitate pentru profesionişti şi crearea unei reţele europene pentru turismul accesibil[26].

- Creşterea capacităţii de analiză a UE

Sunt necesare mai multe informaţii cu privire la situaţia persoanelor cu handicap pentru a putea permite implementarea unor politici mai avizate şi mai bine adaptate. Eurostat şi-a intensificat eforturile cu privire la elaborarea, în cadrul sistemului statistic european, a statisticilor comunitare cu privire la persoanele cu handicap.

Anexa 3 include un bilanţ al activităţilor Comisiei menite să elaboreze statisticile cu privire la handicap.

- Alte progrese relevante în domeniu

Programul Progres 2007-2013[27], adoptat în 2006, oferă sprijin la punerea în aplicare a strategiei referitoare la persoanele cu handicap, prin diverse metode, printre care şi cofinanţarea[28] costurilor de funcţionare ale principalelor organizaţii europene ale persoanelor cu handicap.

Discriminarea, inclusiv cea întemeiată pe motive de handicap, se află de asemenea în centrul atenţiei iniţiativelor la nivel comunitar şi naţional organizate în cadrul evenimentului „2007 – Anul european al egalităţii de şanse pentru toţi”.

Anexa 4 oferă detalii cu privire la punerea în aplicare a PAH 2006-2007.

2.3. Realizări la nivel naţional

Majoritatea statelor membre identifică persoanele cu handicap ca fiind unul dintre grupurile sociale cele mai dezavantajate. Aceste ţări au propus acţiuni şi programe care reflectă priorităţile Uniunii Europene[29] în vederea îmbunătăţirii şanselor de angajare a acestora pe piaţa deschisă a forţei de muncă. Măsurile pozitive sunt din ce în ce mai numeroase, însă nu sunt încă suficient legate de strategiile mai ample de inserţie profesională, reflectate în programele naţionale de reformă.

Statele membre raportează, de asemenea, cu privire la progresele înregistrate în domeniul legislaţiei privind persoanele cu handicap, al programelor educaţionale şi de reinserţie profesională, al măsurilor menite să înlăture obstacolele în calea accesibilităţii, structuri de sprijin pentru persoanele cu handicap, inclusiv măsuri pentru o viaţă independentă prin intermediul asistenţei de proximitate şi de îngrijire la domiciliu, precum şi mecanisme de recurs în vederea garantării efective a drepturilor pentru persoanele cu handicap. Mai multe state membre au hotărât instituirea de obligaţii pentru a constrânge organismele publice să promoveze egalitatea de şanse pentru persoanele cu handicap.

Anexa 5 include un bilanţ al activităţilor întreprinse de către statele membre.

3. PRIORITăţI PENTRU PERIOADA 2008-2009

În urma analizei progreselor înregistrate cu privire la situaţia persoanelor cu handicap şi a consultărilor[30] cu reprezentanţii acestora, statele membre şi alţi factori interesaţi au identificat accesibilitatea ca fiind o prioritate în perspectiva includerii active şi a accesului la drepturi.

Disponibilitatea bunurilor, a serviciilor şi a infrastructurilor, precum şi eliminarea barierelor în calea educaţiei şi a accesului pe piaţa forţei de muncă, este indispensabilă pentru a permite persoanelor cu handicap să participe, pe bază nediscriminatorie şi favorabilă includerii, în numeroase aspecte ale vieţii cotidiene într-o societate în curs de îmbătrânire. Accesibilitatea se situează, de asemenea, în centrul priorităţilor Convenţiei Naţiunilor Unite[31] şi permite abordarea, într-o manieră integrată, a nevoilor eterogene ale femeilor şi ale bărbaţilor cu handicap.

Obţinerea accesibilităţii necesită ocolirea şi eliminarea barierelor care împiedică persoanele cu handicap să îşi exercite capacităţile şi să participe în mod deplin la viaţa socială în condiţii de egalitate. Ea necesită asocierea, în anumite domenii şi utilizând anumite instrumente politice, a metodei „conceput pentru toţi”, axată pe includere, şi a soluţiilor specifice de asistenţă în vederea combaterii formelor sistemice de discriminare.

În urma unui sondaj[32] cu privire la opinia publică în UE, realizat cu ocazia Anului european al egalităţii de şase pentru toţi, 91% dintre respondenţi au convenit asupra faptului că este necesară o contribuţie financiară mai mare în vederea eliminării obstacolelor fizice cu care se confruntă persoanele cu handicap, reflectând probabil nevoile unei populaţii pe cale de îmbătrânire. În acest sens, punerea în aplicare a politicii de coeziune este preconizată să sprijine interesul economic cu privire la integrarea persoanelor cu handicap, inclusiv cu privire la accesibilitate.

3.1. Acţiuni pentru participarea tuturor prin intermediul accesibilităţii

- Sporirea accesibilităţii pe piaţa forţei de muncă

Este necesară adoptarea unei strategii globale în vederea îmbunătăţirii ratei de angajare a persoanelor cu handicap, prin intermediul unei combinaţii de programe de muncă flexibile, a locurilor de muncă asistate, a includerii active, precum şi măsuri pozitive în vederea completării legislaţiei europene actuale privind combaterea discriminării. În acest scop, Comisia va analiza modelele pentru cele mai bune practici în vederea unei adaptări rezonabile a persoanelor cu handicap la locul de muncă.

În conformitate cu Comunicarea privind flexicuritatea[33], Comisia va examina posibilităţile prin care cadrul general pentru flexibilitatea sporită a pieţei muncii, combinată cu siguranţa, pot permite persoanelor cu handicap să îşi sporească şansele de a găsi şi a păstra un loc de muncă. Modalităţile tipice de asigurare a flexicurităţii includ condiţii contractuale flexibile şi fiabile, contracte de muncă cu jumătate de normă şi muncă pe durată determinată, politici active în domeniul pieţei forţei de muncă, strategii globale pentru învăţarea continuă, precum şi sisteme moderne de protecţie socială care asigură un venit adecvat pe durata perioadelor de şomaj. Comisia îşi va îndrepta de asemenea atenţia înspre aspectele referitoare la programele de păstrare a locului de muncă menite să prevină părăsirea timpurie a pieţei forţei de muncă şi către elaborarea de orientări pentru reforma sistemelor de compensaţii financiare pentru înlocuirea veniturilor (pensii de invaliditate). În acest scop, se va face recurs la schimburi între experţi şi la identificarea bunelor practici pe baza unei reexaminări tematice reciproce şi a contribuţiilor Grupului la nivel înalt împreună cu Comitetul european pentru ocuparea forţei de muncă (EMCO).

Încadrarea în muncă asistată oferă asistenţă personală şi adaptarea la locul de muncă, luând în considerare nevoile persoanelor cu handicap încadrate pe piaţa deschisă a muncii, însă nu şi-a atins încă potenţialul maxim. Ar trebui acordată o mai mare atenţie nevoilor întreprinderilor, pentru a putea răspunde nevoilor de pe piaţa forţei de muncă. Comisia va încuraja prestatorii de servicii de pe piaţa muncii să colaboreze cu angajatorii în vederea conceperii serviciilor de formare şi de reinserţie profesională. Comisia va lucra împreună cu reţeaua europeană a directorilor serviciilor publice de ocupare a forţei de muncă[34] în vederea îmbunătăţirii serviciilor de pe piaţa muncii accesibile persoanelor cu handicap. Comisia va publica un document de discuţie care va conţine modele corespunzătoare de cele mai bune practici care să reflecte orientările strategiei europene a locurilor de muncă şi sugestii pentru sprijinirea tinerilor cu handicap în tranziţia acestora de la învăţământ la încadrarea pe piaţa muncii[35]. Acest document va fi prezentat Grupului la nivel înalt precum şi EMCO, în vederea unei mai bune consolidări a integrării aspectelor referitoare la persoanele cu handicap în cadrul programelor naţionale de reformă şi a încurajării definirii obiectivelor naţionale[36]. Comisia va continua, de asemenea, să faciliteze munca asistată ca urmare a simplificării regulilor privind ajutoarele de stat şi să promoveze o politică de includere activă pentru persoanele dezavantajate, inclusiv persoanele cu handicap, care vin în completarea legăturii cu piaţa forţei de muncă, prin intermediul asigurării unor venituri adecvate şi a accesului la servicii sociale de calitate[37].

- Sporirea accesibilităţii bunurilor, serviciilor şi infrastructurilor

Sporirea accesului la bunuri, servicii şi infrastructuri armonizate le oferă persoanelor cu handicap şansa de a deveni consumatori. Crearea unei pieţe europene de accesibilitate presupune definirea unor reguli clare pentru sectoarele vizate. Persoanele care contribuie la procesele de concepere, dezvoltare şi producţie din diferite sectoare, au nevoie de competenţe adecvate în materie de accesibilitate. Concretizarea accesibilităţii ar trebui realizată prin intermediul unor instrumente care să fie adaptate nevoilor specifice ale ciclurilor individuale de producţie din aceste sectoare.

Comisia este în curs de elaborare a unor cadre legislative cu privire la accesibilitatea în domeniul transporturilor şi al TIC. Pe baza recentei legislaţii europene privind transportul aerian pentru persoanele cu handicap[38] şi al regulamentului privind drepturile persoanelor cu handicap şi al persoanelor cu mobilitate redusă care utilizează mijloace de transport feroviar internaţional, Comisia intenţionează să formuleze propuneri legislative asemănătoare în domeniul transportului maritim şi al transportului cu autocarul.

În ceea ce priveşte TIC, Comisia doreşte să consolideze dispoziţiile privind accesibilitatea, cu ocazia revizuirii pachetului în domeniul comunicaţiilor electronice[39], inclusiv în domenii cum ar fi serviciile de urgenţă şi de comunicare textuală. În urma angajamentului asumat în 2005 cu ocazia comunicării privind accesibilitatea electronică, Comisia a evaluat progresele şi a făcut noi propuneri în cadrul comunicării sale privind e-incluziunea[40]. În mod special, Comisia va depune eforturi în 2008, în vederea realizării unei abordări legislative orizontale pentru o societate informaţională accesibilă tuturor, în scopul garantării egalităţii şanselor şi a unei pieţe interne eficiente. Un buget de peste 100 de milioane de euro a fost alocat activităţilor de instalare şi de cercetare în domeniul accesibilităţii TIC[41].

Stimularea concurenţei în sectorul industrial în aceste domenii va sprijini în continuare dezvoltarea pieţei europene privind accesibilitatea, conducând astfel la o poziţie mai bună pe piaţa mondială. Dezvoltarea unor soluţii compatibile şi competitive este promovată prin intermediul dezvoltării şi utilizării standardelor de accesibilitate, de exemplu în achiziţiile publice, care vin în întâmpinarea cerinţelor funcţionale ale utilizatorilor, precum şi prin aspectele privind interoperabilitatea, care permit adoptarea unor soluţii inovatoare.

Accesibilitatea la mediul construit contribuie la durabilitatea pieţei construcţiilor. În vederea oferirii unor medii publice accesibile tuturor, Comisia va pregăti un mandat adresat organizaţiilor europene de standardizare în vederea dezvoltării criteriilor de accesibilitate aplicabile, în mod special, în domeniul achiziţiilor publice.

- Consolidarea capacităţii de analiză a Comisiei, pentru sprijinirea accesibilităţii

Sunt necesare mai multe date fiabile şi comparabile cu privire la handicap şi la participarea persoanelor cu handicap, în vederea monitorizării progreselor realizate în ceea ce priveşte incluziunea socială a persoanelor cu handicap şi în vederea respectării cerinţelor de monitorizare stipulate în Convenţia Naţiunilor Unite[42]. Noul modul european cu privire la handicap şi la integrarea socială, descris în anexa 3, poate fi utilizat ca modul de sine stătător.

O reţea universitară europeană de experţi în materie de handicap va fi înfiinţată pentru a furniza cunoştinţe ştiinţifice şi asistenţă în acest domeniu, prin intermediul culegerii de informaţii şi a colectării de probe şi recomandări relevante pentru PAH.

3.2. Acţiuni în vederea garantării deplinei exercitări a drepturilor fundamentale

- Facilitarea punerii în aplicare a Convenţiei Naţiunilor Unite

În urma adoptării cu succes a Deciziei Consiliului din martie 2007 cu privire la semnarea Convenţiei Naţiunilor Unite, miniştrii statelor membre ale Uniunii Europene, responsabili pentru aspectele în materie de handicap, împreună cu Comisia, au ajuns la un acord la Berlin în luna iunie cu privire la nevoia de ratificare rapidă a acesteia de către statele membre. Comisia va înainta o propunere de decizie a Consiliului la începutul anului 2008 cu privire la finalizarea Convenţiei Naţiunilor Unite de către Comunitatea Europeană. În acest scop, Comisia este în curs de examinare a legislaţiei comunitare în vederea stabilirii domeniului de aplicare al competenţelor comunitare precum şi în vederea evaluării nevoii de modificare a legislaţiei europene secundare sau de adaptare a politicilor relevante. Această reexaminare va lua de asemenea în considerare impactul unei astfel de ratificări asupra instituţiilor europene ca atare. Grupul la nivel înalt pentru persoanele cu handicap va realiza un bilanţ al progreselor înregistrate ca o consecinţă a punerii în aplicare a Convenţiei Naţiunilor Unite.

Dată fiind convergenţa puternică între perspectiva europeană în materie de handicap şi Convenţia Naţiunilor Unite, PAH va contribui la concretizarea acesteia la nivel european, venind astfel în completarea măsurilor naţionale. Punerea în aplicare a Convenţiei se va face cu precădere prin intermediul acţiunilor din domeniul ocupării forţei de muncă, al serviciilor sociale, al unei vieţi independente, al accesibilităţii şi al ajutorului pentru dezvoltare. Comisia va acorda o atenţie specială dispoziţiilor care presupun îmbinarea unei abordări integrate a aspectelor cu privire la egalitatea de şanse dintre femei şi bărbaţi, şi măsurile specifice ţinând cont de diferenţele de gen. În ceea ce priveşte accesibilitatea, Comisia este implicată în iniţiativa mondială a Naţiunilor Unite de promovare a unor TIC inclusive, care vizează să faciliteze punerea în aplicare a dispoziţiilor în materie de accesibilitate.

În conformitate cu obligaţiile care îi revin în virtutea Convenţiei[43], Comisia va continua să colaboreze cu ONG-urile europene, va consulta şi îi va implica pe reprezentanţii organizaţiilor pentru persoanele cu handicap şi îi va invita pe membrii europeni ai Comitetului instituit prin Convenţia Naţiunilor Unite[44] să se alăture Grupului la nivel înalt pentru persoanele cu handicap.

Punerea în aplicare eficientă a Convenţiei Naţiunilor Unite necesită de asemenea participarea activă a autorităţilor regionale şi locale. Comisia va sprijini acest proces prin crearea unor module de formare profesională menite să contribuie la sensibilizarea şi la facilitarea interpretării legislaţiei prin prisma Convenţiei.

Noul Modul european de sondaj cu privire la handicap şi la integrarea socială (ESDIM) destinat evaluării handicapului, care include aspectele referitoare la participare şi factorii de mediu, va contribui la monitorizarea progresului în vederea realizării obiectivelor stabilite prin Convenţie.

- Completarea cadrului legislativ comunitar referitor la protecţia împotriva discriminării

În 2008, Comisia planifică să prezinte o propunere de directivă[45] cu scopul de a completa cadrul comunitar actual, în conformitate cu articolul 13 din Tratatul CE privind prevenirea şi protejarea împotriva discriminării în afara pieţei forţei de muncă, inclusiv din motive de dizabilităţi. O astfel de iniţiativă, care vizează în mod direct drepturile individuale, va contribui, de asemenea, la asigurarea unui mediu accesibil. O analiză a impactului este în curs de desfăşurare. Aceasta se bazează pe informaţiile culese în urma unui studiu cu privire la măsurile legislative actuale[46]. Diverse consultări, printre care şi un chestionar public on-line şi consultări cu ONG-urile şi mediile de afaceri, au avut loc în cadrul acestei analize a impactului.

4. CONCLUZII

Prezenta Comunicare reflectă angajamentul european asumat faţă de persoanele cu handicap, de a se asigura că acestea se bucură de drepturile pe care le au. Aceasta priveşte persoanele cu handicap ca fiind cetăţeni şi participanţi activi pe plan socioeconomic care contribuie la constituirea unei Europe durabile şi unite care oferă egalitatea de şanse pentru toţi. Toate acţiunile propuse în cadrul prezentei comunicări au ca scop îndeplinirea nevoilor individuale şi diverse ale persoanelor cu handicap.

Progresele înregistrate în principalele domenii politice identificate necesită maximizarea sinergiilor şi a complementarităţilor cu activităţile statelor membre. Angajamentul asumat de miniştri în vederea soluţionării provocărilor şi soluţiilor comune la punerea în aplicare a Convenţiei Naţiunilor Unite pune bazele unor obiective naţionale coerente şi comparabile, care reflectă deopotrivă obiectivele Convenţiei şi progresele înregistrate de Comisie şi de statele membre pe calea realizării respectivelor obiective.

Prin urmare, cooperarea dintre Comisie şi statele membre, însă şi cu persoanele cu dizabilităţi şi cu alţi factori interesaţi relevanţi, este hotărâtoare. Noile reuniuni anuale ale miniştrilor europeni responsabili pentru aspectele în materie de handicap vor consolida strategia europeană privind protecţia şi integrarea socială a persoanelor cu handicap.

[1] COM/2003/650.

[2] http://www.un.org/esa/socdev/enable/.

[3] Drepturi de ordin civil, politic, economic, social şi cu privire la protecţia mediului.

[4] Concluziile Consiliului cu privire la urmările Anului european pentru persoanele cu handicap 15512/03.

[5] “Men and women with disabilities in the EU” , Applica, CESEP şi Alphametrics, 2007.

[6] Concluzia nr. 34.

[7] http://ec.europa.eu/employment_social/social_situation/studies_en.htm.

[8] Conform Asociaţiei Europene de furnizori de servicii pentru persoanele cu handicap.

[9] OCDE, 4/4/2007, health paper 26, http://www.oecd.org/dataoecd/13/8/38343783.pdf.

[10] COM 2005/604 din 28.11.2005.

[11] Directiva 2000/78/CE din 27.11.2000.

[12] Cazul C-13/05 Chacon-Navas versus Eurest CSA.

[13] Cazul C-303/06 Coleman versus Attridge Law.

[14] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm.

[15] Regulamentul 1083/2006/CE al Consiliului, articolul 16.

[16] http://ec.europa.eu/employment_social/index/hlg_esf_nsrf_en.pdf

[17] Cerere de ofertă VT/2006/014, raport final 2008.

[18] Pentru mai multe informaţii cu privire la SSIG, consultaţi:http://ec.europa.eu/employment_social/social_protection/questionnaire_en.htm.

[19] Studiu „Included in Society”, http://ec.europa.eu/employment_social/index/socinc_en.pdf.

[20] Cerere de ofertă VT/2006/021, raport final 2007.

[21] Comitetul pentru persoanele cu handicap (CDPRR).

[22] Regulamentul 1107/2006 din 5.7.2006.

[23] COM(2005) 425 final, 13.9.2005.

[24] Raportul INCOM (Inclusive Communication Group).

[25] Peste 60 de milioane de euro în cadrul celui de-al 6-lea Program-cadru de cercetare al UE.

[26] Anexa 1 la COM/2005/604

[27] Decizia nr. 1672/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului de stabilire a Programului comunitar pentru ocuparea forţei de muncă şi solidaritate socială – Progress.

[28] Peste 1,2 milioane de euro în 2007.

[29] Rapoarte naţionale privind strategii de protecţie socială şi incluziune socială 2007 şi rapoarte ale statelor membre privind inserţia profesională în cadrul programelor lor naţionale de reformă pentru 2006.

[30] Reuniunile din lunile februarie şi iunie 2007 ale Grupului la nivel înalt pentru persoanele cu handicap.

[31] Articolul 3 privind principiile generale şi articolul 9 privind accesibilitatea.

[32] Discriminarea în Uniunea Europeană http://ec.europa.eu/employment_social/eyeq/uploaded_files/documents/Eurobarometer_report_en_2007.pdf

[33] COM(2007) 359 din 27 iunie 2007.

[34] Înfiinţat în 2007: http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pub_empl_services_en.htm .

[35] http://ec.europa.eu/employment_social/news/2007/sep/com498_en.pdf .

[36] În special pe baza orientării nr. 19 din strategia europeană a locurilor de muncă.

[37] COM(2006) 44 final din 8.2.2006.

[38] Regulamentul (CE) nr. 1107/2006 din 5 iulie 2006, JO L204 din 26.7.2006.

[39] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/roadmap/index_en.htm.

[40] COM (2007)694 Iniţiativa europeană i2010 privind e-incluziunea „Participarea la societatea informaţională”.

[41] Cel de-al 7-lea Program-cadru, TIC/îmbătrânire, şi TIC de promovare a accesibilităţii/incluziunii sociale: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/programme/challenge7_en.html ;Program în sectorul inovaţiei şi al competitivităţii, TIC de promovare a accesibilităţii, îmbătrânirii şi al integrării sociale: http://ec.europa.eu/information_society/activities/ict_psp/library/ref_docs/docs/cip_ictpsp_wp.pdf .

[42] Articolul 31.

[43] Articolul 4 alineatul (3).

[44] Articolul 34.

[45] http://ec.europa.eu/atwork/programmes/docs/clwp2008_en.pdf

[46] http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/pdf/pubst/stud/mapstrand1_en.pdf.