RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 222/20

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2018/C 222/13)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1)

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„CIDRE DE BRETAGNE”/„CIDRE BRETON”

Nr. UE: PGI-FR-02216 – 4.1.2017

DOP ( ) IGP ( X )

1. Grupul solicitant și interesul legitim

Denumire: Organisme de défense et de gestion des cidres sous indication géographique protégée Adresă: 123 rue Saint-Lazare 75008 Paris FRANCE Tel. +33 145222432 Fax +33 145222485 E-mail: contact@odgcidresigp.com

Gruparea este o asociație reglementată prin Legea din 1 iulie 1901. Aceasta este compusă din producători de mere pentru cidru și din prelucrători și, în această calitate, poate să solicite modificări ale caietului de sarcini.

2. Statul membru sau țara terță

Franța

3. Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

— ☐ Denumirea produsului — ☐ Descrierea produsului — ☒ Aria geografică — ☒ Dovada originii — ☒ Metoda de producție — ☒ Legătura — ☐ Etichetarea — ☒ Altele: actualizarea datelor de contact, legătura cauzală, organismul de control, cerințele naționale și anexele

4. Tipul modificării (modificărilor)

— ☒ Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 — ☒ Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

5. Modificare (modificări)

5.1. Descrierea produsului

— Alineatul „«Cidres de Bretagne» provine din fermentarea mustului obținut din «fructe pentru cidru» proaspete, produse și prelucrate în Bretania” se înlocuiește cu: „«Cidre de Bretagne»/«Cidre breton» este un cidru efervescent care provine din fermentarea mustului obținut din mere pentru cidru proaspete, produse și prelucrate în aria geografică delimitată de prezentul caiet de sarcini.” Această definiție precizează caracterul efervescent al cidrului și faptul că acesta nu poate fi produs decât din mere pentru cidru. „Cidre de Bretagne” s-a obținut întotdeauna din utilizarea exclusivă a merelor pentru cidru, datorită livezilor care se găsesc în aria geografică. Această restricție este menționată în alineatul referitor la materiile prime din caietul de sarcini în vigoare. Această precizare care înlătură ambiguitatea referitoare la prezența altor fructe este făcută încă din descrierea produsului.

— În ceea ce privește materia primă utilizată, caietul de sarcini în vigoare se referă la o listă de soiuri de mere recomandate, care este anexată la acesta. Această listă, care conține aproximativ o sută de soiuri, nu este limitativă și nu mai este actuală, ca urmare a evoluției soiurilor de mere. Toate aceste soiuri corespund totuși aceleiași definiții a mărului pentru cidru. În consecință, lista orientativă de soiuri este înlocuită de o definiție a mărului pentru cidru formulată astfel: „Prin «mere pentru cidru» se înțelege merele utilizate pentru producerea cidrului, care produc un suc cu un conținut de tanin (polifenoli) cel puțin egal cu 0,6 g/l de acizi tanici totali, nativi sau oxidați”. Dat fiind că „Cidre de Bretagne”/„Cidre breton” se obține întotdeauna din mere pentru cidru care prezintă aceleași caracteristici, legătura cauzală nu este afectată.

— Alineatele care se referă la prezentarea produsului („în special în sticlă tip șampanie, în sticlă de un litru sau de un litru și jumătate, în ambalaje mici (0,375 l, 0,33 l, 0,25 l) și în butoaie presurizate”, „sticlele sunt închise cu un dop tip ciupercă, un dop cu șurub sau un capac metalic”) sunt eliminate. În fapt, ambalajele menționate sunt orientative și corespund celor care sunt cel mai frecvent utilizate, prin urmare toate tipurile de prezentări sunt autorizate.

— Alineatul referitor la structura de soiuri a livezilor bretone („50 % din soiurile plantate sunt soiuri dulci-amare sau amare și 24 % sunt soiuri acidulate sau acre. Soiurile cele mai plantate în Bretania sunt Frequin Rouge, Kermerrien, Marie Ménard, Jeanne Renard”) se înlocuiește cu alineatul următor: „Bogăția soiurilor care compun livezile permite găsirea echilibrelor între diferitele tipuri de soiuri la nivelul ariei geografice. Cu mai puțin de jumătate din suprafețe cultivate cu mere amare și dulci amare, o treime cu mere acidulate și acre și restul cu mere dulci, producătorii de cidru pot prelucra merele pentru a găsi combinațiile cele mai potrivite.” Procentele de familii de mere plantate și lista soiurilor majoritare sunt eliminate, întrucât acestea constituie date susceptibile de a evolua. Chiar dacă echilibrele nu sunt repuse în discuție în mod fundamental, aceste date corespundeau situației livezilor bretone astfel cum erau exploatate de operatorii grupării care este la originea IGP.

— Alineatul referitor la natura și la caracteristicile ingredientelor (apă potabilă, zahăr, aditivi, conservanți, îndulcitori, CO2) este eliminat, cu excepția propoziției referitoare la caramel, care este mutată în partea „Descrierea metodei de obținere a produsului”. Această propoziție este: „Caramelul este singurul colorant autorizat”. Eliminarea acestor elemente răspunde unei actualizări care are scopul de a elimina din caietul de sarcini dispozițiile prevăzute în reglementările generale naționale și europene.

— Propoziția „Cidres de Bretagne se prezintă sub forma unei băuturi cu aspect limpede sau tulbure, cu o spumă fină și bule de aer în lichid” se înlocuiește cu: „«Cidre de Bretagne» sau «Cidre breton» se prezintă sub forma unei băuturi cu aspect limpede sau tulbure, obținută prin fermentarea mustului provenit din presarea pulpei de mere pentru cidru cu sau fără adaos de apă. Acesta prezintă bule de aer fine și o spumă ușoară.” Această formulare reia elemente conținute deja în caietul de sarcini (fermentarea mustului, posibilitatea de a adăuga apă) și aduce precizări cu privire la bulele de aer și la spumă. Aceasta nu modifică caracteristicile organoleptice ale cidrului.

— Se adaugă precizarea: „Cantitățile destinate utilizărilor industriale și elaborării produselor compuse pot fi comercializate fără a se îndeplini condiția de efervescență”. Într-adevăr, cidrul poate fi destinat unor utilizări industriale, cum ar fi, de exemplu, industria oțetului sau obținerea de produse compuse precum sucurile. Deși această utilizare nu a fost menționată în mod explicit în caietul de sarcini în vigoare, utilizarea „Cidre de Bretagne” fără efervescență a fost constantă în timp. Integrarea sa în caietul de sarcini constituie o recunoaștere a practicii care va facilita controlul producției.

— Conținuturile maxime de fier (10 mg/l), de etanal (100 mg/l pentru „cidrul îndulcit” și 120 mg/l pentru celelalte tipuri de cidru) și de anhidridă sulfuroasă totală (150 mg/l pentru „cidrul îndulcit” și 175 mg/l pentru celelalte tipuri de cidru) sunt eliminate. Această eliminare este justificată de prezența acestor valori în reglementarea generală.

— Fraza „Acestea sunt foarte revigorante și prezintă deseori tente amărui foarte specifice” se înlocuiește cu „«Cidre de Bretagne» este cunoscut pentru echilibrul aromelor între gusturile amar, acid și dulce”. Această modificare are scopul de a elimina elemente subiective („revigorante”) și imprecise („deseori”). Formularea reținută introduce priceperea producătorului și nu contestă existența unei tente amărui proprii pentru „Cidre de Bretagne”/„Cidre breton”.

— Definiția și caracteristicile referitoare la diferitele tipuri de cidru (îmbuteliat, dulce, brut, demi-sec) sunt eliminate deoarece intră sub incidența reglementării generale aplicabile cidrului.

5.2. Aria geografică

— Alineatul „«Cidres de Bretagne» (cidru și must concentrat) sunt produse exclusiv în Bretania” se înlocuiește cu: „Recoltarea merelor pentru cidru și producerea «Cidre de Bretagne», cu excepția ambalării, sunt realizate în aria geografică care cuprinde comunele precizate mai jos. Aria geografică este situată pe masivul armorican și se întinde pe departamentele din regiunea administrativă a Bretaniei completată de o parte din departamentele Mayenne, Loire Atlantique și Maine-et-Loire.” Aria geografică a „Cidre de Bretagne” este extinsă la mai multe comune producătoare de mere pentru cidru și care beneficiau, în caietul de sarcini în vigoare, până la 31 decembrie 2015, de posibilitatea de a aproviziona cu mere pentru cidru operatorii situați în aria geografică. Prin urmare, până la sfârșitul anului 2015, prin derogare, exista o zonă de aprovizionare suplimentară de 606 comune distribuite pe o parte din departamentele Maine-et-Loire, Mayenne și Sarthe. Caietul de sarcini modificat include în aria geografică 120 dintre aceste comune, situate în estul departamentului Mayenne. Acestea reprezintă o suprafață de 2 342,6 km2, și anume 6,55 % din aria delimitată în caietul de sarcini în vigoare. Din punct de vedere istoric, extinderea producției de mere în exteriorul granițelor administrative ale Bretaniei corespunde dezvoltării producției de „Cidre de Bretagne”. Într-adevăr, creșterea semnificativă a consumului de cidru în această regiune, la începutul secolului XX, a condus la o cerere mare de mere pentru cidru, imposibil de satisfăcut pe plan local. Din acest motiv, întreprinderile industriale și organismele profesionale au încurajat foarte repede această extindere a producției. Odată cu reînnoirea livezilor pentru cidru, estul departamentului Mayenne a devenit una dintre componentele bazinului de producție al „Cidre de Bretagne”. Aceasta formează împreună cu restul bazinului un tot coerent, aparținând aceluiași ansamblu geologic (masivul armorican) și adăpostește producători care livrează în mod constant fructe destinate IGP „Cidre de Bretagne” de la recunoașterea acesteia și livezi al căror profil varietal este analog celui din restul ariei geografice. De la recunoașterea IGP, această poziție s-a consolidat și mai mult, ca urmare a plantărilor și a introducerii unor noi contracte pentru a asigura aprovizionarea prelucrătorilor; În ceea ce privește producția de mere pentru cidru, conform recensământului general agricol din 2010, există 1 071 de producători care exploatează livezi întinse pe 2 910 ha în aria geografică actuală și 63 de producători pe 138 ha în cadrul extinderii solicitate (4,74 % suprafață suplimentară, însemnând o producție estimată la aproximativ 3 000 de tone pe an). Producătorii de cidru înregistrați în Mayenne de către organizația interprofesională a cidrului din Franța (Union Nationale Interprofessionnelle Cidricole) sunt în număr de 16. Este vorba, în majoritate, despre producători de talie modestă, de tipul producătorilor fermieri; numai 2 dintre aceștia, de altfel situați în vestul departamentului Mayenne, produc mai mult de 300 hl de cidru pe an. Producătorii din estul departamentului Mayenne au un parteneriat contractual foarte îndelungat cu producătorii de cidru bretoni: fabrica de cidru Loïc Raison, de exemplu, se aprovizionează din această sursă din 1923. Dintotdeauna, fructele din acest sector au fost colectate și au participat la dezvoltarea reputației produsului în ansamblul ariei sale geografice. Trebuie adăugat că, din punct de vedere istoric, o fabrică de cidru de mărime importantă, casa VOLCLER, era instalată în regiune. Aceasta era localizată în orașul Mayenne, pe malul vestic al râului cu același nume, care traversează orașul. Această fabrică de cidru drena cea mai mare parte a fructelor din zonă, inclusiv cele provenite din estul departamentului Mayenne, și făcea parte din aria geografică a „Cidre de Bretagne”. La încetarea activității acesteia, în 2008, producătorii de fructe care livrau acestei fabrici de cidru s-au regăsit, în mod logic, în zona de atracție a altor fabrici de cidru din aria geografică a „Cidre de Bretagne”. Astfel, chiar dacă zona de extindere solicitată nu se bucură de o reputație specifică, aceasta grupează totuși producători de fructe al căror destin este legat de cel al fabricilor tradiționale producătoare de „Cidre de Bretagne”. Prin urmare, aceasta reprezintă un element constitutiv al reputației IGP „Cidre de Bretagne”. Estul departamentelor Maine-et-Loire și Sarthe, alte componente ale zonei complementare derogatorii de aprovizionare, constituie un caz distinct, cu condiții naturale (climă și geologie) diferite, un profil varietal care nu prezintă aceleași echilibre deoarece este construit în special prin acordarea unui loc mai important soiurilor cu utilizare dublă (cidru și suc) și cu un istoric al legăturilor contractuale mai recent. Prin urmare, această zonă nu a fost integrată în aria geografică.

— În caietul de sarcini în vigoare, delimitarea ariei geografice se referă la departamente și cantoane. Cantoanele sunt înlocuite cu lista comunelor care le compun, întrucât acestea sunt mai puțin supuse evoluției.

— Pentru asigurarea clarității, a fost adăugată o hartă a ariei geografice.

5.3. Dovada originii

— Alineatul „«Cidres de Bretagne» nu vor putea fi produse, cu excepția ambalării, decât în unități de producție situate în aria geografică” se înlocuiește cu „Asigurarea trasabilității de către operatori este obligatorie” în scopul de a consolida obligația de trasabilitate în sectorul producerii de cidru.

— Cuvântul „fabricație” se înlocuiește cu „elaborare” care corespunde termenului adecvat în contextul producerii cidrului.

— „Documentul de mișcare” se înlocuiește cu „bonul de livrare” al fiecăruia dintre loturile livrate. Pe acest bon de livrare este precizată natura merelor („soiul mere pentru cidru”). Bonul de livrare este astfel mai precis.

— Elementele referitoare la evidența operativă a merelor pentru cidru se disting de cele referitoare la trasabilitatea mustului. Această formulare garantează o mai bună trasabilitate.

— Alineatul care prevede că, în etapa ambalării și a distribuirii, producătorul trebuie să dețină informații cu privire la identificarea și greutatea loturilor de must și a loturilor de must concentrat, precum și cu privire la natura și data punerii în aplicare a procedeelor tehnologice este eliminat deoarece ambalarea nu este impusă în aria geografică.

— Se adaugă o dispoziție cu privire la o declarație necesară pentru cunoașterea și monitorizarea volumelor, precum și obligația de a ține registre pentru producătorii de mere pentru cidru (localizarea parcelelor, soiuri corespunzătoare, distincție între categoriile de mere pentru cidru și alte mere) și o evidență operativă sau orice document contabil echivalent pentru ceilalți operatori (intrări și ieșiri de mere pentru cidru, de must sau de must concentrat și de cidru). Aceste documente au scopul de a consolida trasabilitatea produsului.

— O schemă recapitulativă de trasabilitate a fost adăugată pentru a facilita lectura etapelor și a documentelor corespunzătoare.

5.4. Metoda de producție

Materii prime:

Trimiterea la o listă de soiuri de mere pentru cidru recomandate se înlocuiește cu o definiție a mărului pentru cidru (mere care produc un suc cu un conținut de tanin (polifenoli) cel puțin egal cu 0,6 g/l de acizi tanici totali, nativi sau oxidați).

Această modificare este justificată de faptul că elaborarea „Cidre de Bretagne”/„Cidre breton” este caracterizată de utilizarea unei mari diversități de soiuri de mere pentru cidru, cu arome complementare. Aceste soiuri nu figurează decât parțial în caietul de sarcini în vigoare, într-o listă de soiuri „recomandate”, limitativă și puțin coerentă. De exemplu, soiurile recomandate prin deciziile din 20 aprilie 1967 și din 30 mai 1980, care intră totuși, toate, în definiția furnizată cu privire la materia primă, nu figurează integral în această listă. De asemenea, soiuri locale tradiționale, de altfel extrem de numeroase, nu sunt reprezentate. În vederea coerenței și a exactității și ca urmare a dificultății de a întocmi liste de soiuri care să poată fi exhaustive, este reținut un criteriu analitic distinctiv al mărului pentru cidru. Taninul reprezintă una dintre caracteristicile merelor pentru cidru care, împreună cu aciditatea, sunt utilizate pentru a clasifica soiurile pe grupe de arome, în scopul asocierii acestora. Astfel, în cadrul ansamblului definit, se repartizează în mod clasic soiurile de mere pentru cidru în 5 categorii care le permit producătorilor de cidru să le clasifice.

În acest sens, în fraza: „Soiurile de fructe pentru cidru sunt clasificate în 6 categorii, dintre care principalele sunt următoarele”, cifra 6 este înlocuită cu 5 pentru a corecta o eroare materială.

Etape de producție:

În ceea ce privește amestecarea și presarea merelor, se adaugă faptul că merele pentru cidru originare din aria geografică a IGP trebuie să fie curate la intrarea în lanțul de prelucrare. Această cerință este legată de eliminarea obligației de spălare a merelor; spălarea nu este necesară în cazul fructelor recoltate manual și/sau fără contact cu solul.

În alineatul referitor la limpezirea anterioară fermentării, lista metodelor enumerate (îndulcire naturală, depectinizare simplă sau urmată de cleire, operațiuni de separare) se înlocuiește cu expresia „practicile și tratamentele consacrate prin cutumă”. Într-adevăr, nu toate metodele enumerate sunt obligatorii în mod sistematic. Punerea în aplicare a acestor operațiuni depinde de priceperea operatorilor.

În alineatul „Fermentare”, practicile autorizate (cupajarea diferitelor categorii de cidru, îndulcirea cidrului, utilizarea de zahăr pentru prepararea cidrului îndulcit) sunt eliminate deoarece intră sub incidența reglementării generale. Aceste eliminări nu au nicio consecință asupra produsului deoarece nu sunt obligatorii și rămân posibile prin aplicarea acestei reglementări.

În alineatul „Limpezirea posterioară fermentării”, se precizează că cleirea este urmată „sau nu” de o centrifugare și/sau de o filtrare. În caietul de sarcini în vigoare, cleirea este urmată de o centrifugare, întrucât volumele gestionate de membrii grupării care solicită înregistrarea IGP erau, în general, mari. Obiectivul acestei modificări este de a facilita producția sub IGP pentru micii operatori care practică sau nu eliminarea depunerilor. Această precizare nu modifică produsul deoarece „Cidre de Bretagne”/„Cidre breton” poate fi limpede sau tulbure.

În alineatul „Fermentație secundară sau carbonatare”, cuvântul „carbonatare” este înlocuit cu „gazeificare”. Gazeificarea este deja autorizată de caietul de sarcini în vigoare. Această modificare constituie o clarificare și are scopul de a evita orice confuzie între cei doi termeni care sunt echivalenți: gazeificarea băuturilor se referă, în industria alimentară, în mod specific la adăugarea de CO2 (carbonatare) pentru a obține o băutură efervescentă (gazoasă).

Alineatele „Ambalare” („Cidrul va putea fi pasteurizat în vederea asigurării stabilității microbiologice a acestuia”) și „Stocare” (depozitare, după ambalare, într-o clădire uscată, aerisită, la adăpost de soare și de intemperii, posibil la temperatură ambiantă) sunt eliminate deoarece se referă la etape posterioare producerii IGP.

O schemă de viață a produsului care recapitulează diferitele etape ale producției „Cidre de Bretagne”/„Cidre breton” este adăugată în vederea asigurării clarității.

5.5. Etichetarea

Elementele specifice ale etichetării sunt limitate la denumirea băuturii, care este: „Cidre de Bretagne”/„Cidre breton”.

Celelalte dispoziții cuprinse în acest alineat din caietul de sarcini în vigoare sunt eliminate deoarece intră, în cea mai mare parte, sub incidența unor reglementări generale aplicabile fie cidrului (mențiuni facultative în ceea ce privește cidrul îndulcit, sucul pur, efervescența naturală, fermentația secundară naturală…), fie unei categorii mai largi de produse (certificarea de conformitate). Alte dispoziții nu sunt obligatorii (posibilitatea de a informa consumatorul cu privire la natura, originea, elaborarea, specificitățile și caracteristicile organoleptice ale produsului).

Obligația de a menționa organismul de control pe etichetă este eliminată deoarece acest organism este susceptibil de a se schimba. În plus, această informație este accesibilă în special pe site-urile de internet.

întrucât menționarea logo-ului IGP este obligatorie de la 1 ianuarie 2016, referirea la obligația de a menționa „IGP și/sau Indicație Geografică Protejată” este, de asemenea, eliminată.

5.6. Altele

Actualizarea generală a caietului de sarcini

S-a realizat rescrierea, unirea sau mutarea anumitor alineate în unele capitole ale caietului de sarcini în vederea adaptării textului la reglementările Uniunii Europene și a facilitării lecturii acestuia. Aceste modificări se referă în special la descrierea produsului, la metoda de obținere și la legătura cauzală. Este vorba despre modificări formale care nu afectează dispozițiile în vigoare.

Actualizarea datelor de contact

Sunt adăugate datele de contact ale Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) în calitate de serviciu competent al statului membru, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. În plus, ca urmare a unor evoluții intervenite în organizarea filierei respective, denumirea și datele de contact ale grupării au fost modificate.

Organismul de control

Datele de contact ale organismului de control au fost înlocuite cu cele ale autorității de control competente. Obiectivul acestei modificări este de a evita modificarea caietului de sarcini în caz de schimbare a organismului de control.

Cerințe naționale

A fost adăugat un tabel în care se precizează principalele puncte de control.

Anexe

Anexele la caietul de sarcini în vigoare sunt eliminate. Într-adevăr, acestea conțin fie dispoziții obligatorii cu privire la aria geografică, care sunt reluate în caietul de sarcini, fie informații care nu sunt obligatorii.

DOCUMENT UNIC

„CIDRE DE BRETAGNE”/„CIDRE BRETON”

Nr. UE: PGI-FR-02216 – 4.1.2017

DOP ( ) IGP ( X )

1. Denumirea (denumirile)

„Cidre de Bretagne”/„Cidre breton”

2. Statul membru sau țara terță

Franța

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1. Tip de produs

Clasa 1.8. Alte produse din anexa I la tratat (condimente etc.)

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Cidre de Bretagne”/„Cidre breton” este un cidru efervescent care provine din fermentarea mustului obținut din mere pentru cidru proaspete, produse și prelucrate în aria geografică delimitată.

Mustul din mere pentru cidru poate fi obținut, parțial, din must concentrat în măsura în care proporția acestuia din urmă nu depășește 40 % din volumul total de must utilizat (exprimat în must reconstituit).

Bogăția soiurilor care compun livezile permite găsirea echilibrului între diferitele tipuri de soiuri la nivelul ariei geografice. Având la dispoziție un pic mai puțin decât jumătatea suprafețelor cu mere amare și dulci amare, o treime cu mere acidulate și acre, iar în rest cu mere dulci, producătorii de cidru pot prelucra merele pentru a găsi combinațiile cele mai potrivite.

„Cidre de Bretagne”/„Cidre breton” se prezintă sub forma unei băuturi cu aspect limpede sau tulbure, obținută prin fermentarea mustului provenit din presarea pulpei de mere pentru cidru cu sau fără adaos de apă. Acesta prezintă bule de aer fine și o spumă ușoară.

Efervescența provine din prezența de CO2, produs prin fermentare și/sau adăugat.

„Cidre de Bretagne” se caracterizează prin arome bogate, care pot fi lemnoase și rustice, sau cu note fructate sau florale, uneori îmbogățite cu arome de maturare (note de condimente).

Acesta variază de la o dominantă acidă și o culoare mai degrabă palidă pentru unele la o dominantă amară și o culoare brun acaju pentru altele.

„Cidre de Bretagne” este cunoscut pentru echilibrul aromelor între gusturile amar, acid și dulce.

Tăria alcoolică totală minimă atinge 5,0 % în volume, iar tăria alcoolică dobândită minimă este de 1,5 % în volume. Conținutul maxim de aciditate volatilă este de 1 g/1 (acid sulfuric).

Cantitățile destinate utilizărilor industriale și elaborării produselor compuse pot fi comercializate fără a îndeplini condiția de efervescență.

3.3. Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Merele utilizate pentru obținerea „Cidre de Bretagne”/„Cidre breton” sunt mere pentru cidru. Merele de masă sunt excluse de la această utilizare. Prin mere pentru cidru se înțelege merele utilizate pentru obținerea cidrului care produc un suc cu un conținut în tanin (polifenoli) cel puțin egal cu 0,6 g/l de acizi tanici totali, nativi sau oxidați.

3.4. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Producția de mere și transformarea acestora în cidru (producerea de must prin presarea merelor, producerea de cidru prin fermentarea mustului). Sucuri de difuzie obținute prin utilizarea de apă neîncălzită, fermentarea la rece sau la temperatura ambiantă, singurul colorant autorizat: caramelul.

3.5. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6. Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Mențiune obligatorie a denumirii băuturii: „Cidre de Bretagne”/„Cidre breton”.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice

— Departamentul Côtes d’Armor: toate comunele,

— Departamentul Finistère: toate comunele,

— Departamentul Ille-et-Vilaine: toate comunele,

— Departamentul Morbihan: toate comunele,

— Departamentul Loire-Atlantique, următoarele comune: Comune incluse integral: Abbaretz, Ancenis, Anetz, Assérac, Avessac, Batz-sur-Mer, Baule-Escoublac (La), Belligné, Besné, Blain, Bonnœuvre, Bouée, Bouvron, Campbon, Carquefou, Casson, Cellier (Le), Chapelle-des-Marais (La), Chapelle-Glain (La), Chapelle-Launay (La), Chapelle-Saint-Sauveur (La), Chapelle-sur-Erdre (La), Châteaubriant, Chevallerais (La), Conquereuil, Cordemais, Couëron, Couffé, Croisic (Le), Crossac, Derval, Donges, Drefféac, Erbray, Fay-de-Bretagne, Fégréac, Fercé, Fresne-sur-Loire (Le), Gâvre (Le), Grand-Auverné, Grandchamps-des-Fontaines, Grigonnais (La), Guémené-Penfao, Guenrouet, Guérande, Herbignac, Héric, Issé, Jans, Joué-sur-Erdre, Juigné-des-Moutiers, Lavau-sur-Loire, Ligné, Louisfert, Lusanger, Malville, Marsac-sur-Don, Massérac, Maumusson, Mauves-sur-Loire, Meilleraye-de-Bretagne (La), Mésanger, Mesquer, Missillac, Moisdon-la-Rivière, Montoir-de-Bretagne, Montrelais, Mouais, Mouzeil, Nort-sur-Erdre, Notre-Dame-des-Landes, Noyal-sur-Brutz, Nozay, Orvault, Oudon, Pannecé, Petit-Auverné, Petit-Mars, Pierric, Pin (Le), Piriac-sur-Mer, Plessé, Pontchâteau, Pornichet, Pouillé-les-Côteaux, Pouliguen (Le), Prinquiau, Puceul, Quilly, Riaillé, Roche-Blanche (La), Rougé, Rouxière (La), Ruffigné, Saffré, Saint-André-des-Eaux, Saint-Aubin-des-Châteaux, Saint-Étienne-de-Montluc, Saint-Géréon, Saint-Gildas-des-Bois, Saint-Herblain, Saint-Herblon, Saint-Joachim, Saint-Julien-de-Vouvantes, Saint-Lyphard, Saint-Malo-de-Guersac, Saint-Mars-du-Désert, Saint-Mars-la-Jaille, Saint-Molf, Saint-Nazaire, Saint-Nicolas-de-Redon, Saint-Sulpice-des-Landes, Saint-Vincent-des-Landes, Sainte-Anne-sur-Brivet, Sainte-Luce-sur-Loire, Sainte-Reine-de-Bretagne, Sautron, Savenay, Sévérac, Sion-les-Mines, Soudan, Soulvache, Sucé-sur-Erdre, Teillé, Temple-de-Bretagne (Le), Thouaré-sur-Loire, Touches (Les), Trans-sur-Erdre, Treffieux, Treillières, Trignac, Turballe (La), Varades, Vay, Vigneux-de-Bretagne, Villepot, Vritz. Comune incluse parțial (nordul Loire): Indre, Nantes.

— Departamentul Maine-et-Loire, următoarele comune: Comune incluse integral: Andigné, Angrie, Armaillé, Aviré, Avrillé, Beaucouzé, Bécon-les-Granits, Béhuard, Bouchemaine, Bouillé-Ménard, Bourg-d’Iré (Le), Bourg-l’Évêque, Brain-sur-Longuenée, Candé, Carbay, Challain-la-Potherie, Chambellay, Champtocé-sur-Loire, Chapelle-Hullin (La), Chapelle-sur-Oudon (La), Châtelais, Chazé-Henry, Chazé-sur-Argos, Combrée, Cornuaille (La), Ferrière-de-Flée (La), Freigné, Gené, Grugé-l’Hôpital, Hôtellerie-de-Flée (L’), Ingrandes, Jaille-Yvon (La), Lion-d’Angers (Le), Loiré, Louroux-Béconnais (Le), Louvaines, Marans, Membrolle-sur-Longuenée (La), Montguillon, Montreuil-sur-Maine, Noëllet, Noyant-la-Gravoyère, Nyoiseau, Plessis-Macé (le), Possonnière (La), Pouancé, Pouëze (La), Prévière (La), Saint-Augustin-des-Bois, Saint-Clément-de-la-Place, Sainte-Gemmes-d’Andigné, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Jean-de-Linières, Saint-Lambert-la-Potherie, Saint-Léger-des-Bois, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Michel-et-Chanveaux, Saint-Sauveur-de-Flée, Saint-Sigismond, Savennières, Segré, Tremblay (Le), Vergonnes, Vern-d’Anjou, Villemoisan. Comune incluse parțial (nordul Loire și vestul Mayenne și Maine): Angers, Pruillé, Cantenay-Épinard, Grez-Neuville, Montreuil-Juigné.

— Departamentul Mayenne, următoarele comune: Ahuillé, Alexain, Ampoigné, Andouillé, Argenton-Notre-Dame, Argentré, Aron, Arquenay, Assé-le-Bérenger, Astillé, Athée, Averton, Azé, Baconnière (La), Bais, Ballée, Ballots, Bannes, Bazoge-Montpinçon (La), Bazouge-de-Chemeré (La), Bazouge-des-Alleux (La), Bazougers, Beaulieu-sur-Oudon, Beaumont-Pied-de-Bœuf, Belgeard, Bierné, Bignon-du-Maine (Le), Bigottière (La), Blandouet, Boissière (La), Bonchamp-lès-Laval, Bouchamps-lès-Craon, Bouère, Bouessay, Bourgneuf-la-Forêt (Le), Bourgon, Brains-sur-les-Marches, Brecé, Brée, Brûlatte (La), Buret (Le), Carelles, Chailland, Châlons-du-Maine, Chammes, Champgenéteux, Changé, Chapelle-Anthenaise (La), Chapelle-au-Riboul (La), Chapelle-Craonnaise (La), Chapelle-Rainsouin (La), Château-Gontier, Châtelain, Châtillon-sur-Colmont, Châtres-la-Forêt, Chemazé, Chémeré-le-Roi, Chérancé, Chevaigné-du-Maine, Colombiers-du-Plessis, Commer, Congrier, Contest, Cosmes, Cossé-en-Champagne, Cossé-le-Vivien, Coudray, Couptrain, Courbeveille, Courcité, Craon, Crennes-sur-Fraubée, Croixille (La), Cropte (La), Cuillé, Daon, Denazé, Deux-Évailles, Dorée (La), Entrammes, Épineux-le-Seguin, Ernée, Évron, Fontaine-Couverte, Forcé, Fougerolles-du-Plessis, Fromentières, Gastines, Genest-Saint-Isle (Le), Gennes-sur-Glaize, Gesnes, Gesvres, Gravelle (La), Grazay, Grez-en-Bouère, Ham (Le), Hambers, Hardanges, Houssay, Huisserie (L’), Izé, Javron-les-Chapelles, Jublains, Juvigné, Laigné, Landivy, Larchamp, Laubrières, Launay-Villiers, Laval, Levaré, Lignières-Orgères, Livet, Livré, Loigné-sur-Mayenne, Loiron, Longuefuye, Loupfougères, Louverné, Louvigné, Madré, Maisoncelles-du-Maine, Marcillé-la-Ville, Marigné-Peuton, Martigné-sur-Mayenne, Mayenne, Mée, Ménil, Méral, Meslay-du-Maine, Mézangers, Montaudin, Montenay, Montflours, Montigné-le-Brillant, Montjean, Montourtier, Montsûrs, Moulay, Neau, Neuilly-le-Vendin, Niafles, Nuillé-sur-Vicoin, Oisseau, Olivet, Origné, Pallu (La), Parigné-sur-Braye, Parné-sur-Roc, Pellerine (La), Peuton, Placé, Pommerieux, Pontmain, Port-Brillet, Pré-en-Pail, Préaux, Quelaines-Saint-Gault, Renazé, Roë (La), Rouaudière (La), Ruillé-Froid-Fonds, Ruillé-le-Gravelais, Sacé, Saint-Aignan-de-Couptrain, Saint-Aignan-sur-Roë, Saint-Aubin-du-Désert, Saint-Baudelle, Saint-Berthevin, Saint-Berthevin-la-Tannière, Saint-Brice, Saint-Calais-du-Désert, Saint-Céneré, Saint-Charles-la-Forêt, Saint-Christophe-du-Luat, Saint-Cyr-en-Pail, Saint-Cyr-le-Gravelais, Saint-Denis-d’Anjou, Saint-Denis-de-Gastines, Saint-Denis-du-Maine, Saint-Ellier-du-Maine, Saint-Erblon, Saint-Fort, Saint-Fraimbault-de-Prières, Saint-Georges-Buttavent, Saint-Georges-le-Fléchard, Saint-Georges-sur-Erve, Saint-Germain-d’Anxure, Saint-Germain-de-Coulamer, Saint-Germain-le-Fouilloux, Saint-Germain-le-Guillaume, Saint-Hilaire-du-Maine, Saint-Jean-sur-Erve, Saint-Jean-sur-Mayenne, Saint-Laurent-des-Mortiers, Saint-Léger, Saint-Loup-du-Dorat, Saint-Mars-du-Désert, Saint-Mars-sur-Colmont Saint-Mars-sur-la-Futaie, Saint-Martin-de-Connée, Saint-Martin-du-Limet, Saint-Michel-de-Feins, Saint-Michel-de-la-Roë, Saint-Ouën-des-Toits, Saint-Ouën-des-Vallons, Saint-Pierre-des-Landes, Saint-Pierre-la-Cour, Saint-Pierre-sur-Erve, Saint-Pierre-sur-Orthe, Saint-Poix, Saint-Quentin-les-Anges, Saint-Samson, Saint-Saturnin-du-Limet, Saint-Sulpice, Saint-Thomas-de-Courceriers, Sainte-Gemmes-le-Robert, Sainte-Suzanne, Saulges, Selle-Craonnaise (La), Senonnes, Simplé, Soulgé-sur-Ouette, Thorigné-en-Charnie, Torcé-Viviers-en-Charnie, Trans, Vaiges, Vautorte, Villaines-la-Juhel, Villepail, Villiers-Charlemagne, Vimarcé, Voutré.

5. Legătura cu aria geografică

Aria geografică a IGP „Cidre de Bretagne”/„Cidre breton” se caracterizează printr-o climă de tip oceanic cu diferențe minimă-maximă destul de mici, cu influență maritimă și precipitații abundente și regulate. Verile sunt temperate și iernile blânde. Astfel, aria geografică este caracterizată prin lipsa deficitului hidric estival, precum și prin numărul mic de zile geroase.

Acest context natural oferă merilor condiții care le sunt favorabile dezvoltării, în timp ce pentru alte producții, cum ar fi viticultura, acestea sunt puțin propice.

Livada de meri pentru cidru, introdusă încă din Evul Mediu, cu soiuri provenind din Spania (Biscaye), s-a răspândit rapid pe întreg teritoriul breton și la marginile acestuia. Producătorii și, mai târziu, cultivatorii și pepinieriștii locali au selectat, ameliorat și adaptat materialul vegetal la condițiile pedoclimatice bretone, ajungând astfel la un număr foarte mare de soiuri care se disting printr-un conținut în tanin și prin aptitudini tehnologice deosebite. Prin obținerea sau introducerea unor soiuri noi care se dovedesc a fi adaptate la condițiile locale de producție și la prelucrare, filiera garantează menținerea biodiversității resursei genetice și asigură astfel perenitatea producției de „Cidre de Bretagne”/„Cidre breton”.

Aria geografică adăpostește, de asemenea, meșteșuguri de elaborare a cidrului desăvârșite și foarte specifice. Într-adevăr, producătorii de cidru au învățat, în timp, să rețină partea cea mai bună din fiecare familie de mere pentru a ajunge, prin asociere, la cele mai bune echilibre posibile.

Până la jumătatea secolului al XIX-lea, cidrul se fabrica la fermă. Ulterior, ca urmare a creșterii consumului, artizanii și producătorii industriali s-au lansat în elaborarea acestei băuturi, bazându-se pe stăpânirea procesului de prelucrare (tehnici de limpezire, stocare la rece, pasteurizare, gazeificare) pentru a se dezvolta.

Tehnicile de presare mecanică au permis ameliorarea randamentului în suc fără a afecta caracteristicile specifice ale merelor.

De la începutul secolului XX, s-a dezvoltat, de asemenea, progresiv, filtrarea pentru obținerea unei mai bune stabilități a cidrului. Către anii 1950, fabricile de cidru au început să pasteurizeze cidrul dulce pentru a permite o conservare mai îndelungată a acestuia, a împiedica dezvoltarea de micro-organisme și a putea să-l expedieze cu riscuri mai mici către destinații mai îndepărtate.

Bretania este a doua regiune franceză în care se cultivă mărul pentru cidru și unul dintre locurile importante de producere a cidrului din Europa.

Putând fi limpede sau tulbure, cu o culoare mai mult sau mai puțin susținută în funcție de soiul de mere pentru cidru și de procedeele utilizate, „Cidre breton” este un cidru efervescent, elaborat numai din mere pentru cidru provenite din aria geografică. Acesta oferă o gamă largă de arome, rod al asocierii diferitelor tipuri de mere pentru cidru, care permit găsirea echilibrelor dorite între gustul amar, aciditate și zahărul rezidual provenit din fermentare.

„Cidre de Bretagne”/„Cidre breton” are la bază o reputație importantă.

O livadă mare de mere pentru cidru și multă pricepere în ceea ce privește producția cidrului sunt cei doi piloni esențiali pe care se întemeiază reputația „Cidre de Bretagne”.

În acest sector în care merele sunt regine, oamenii s-au adaptat și priceperea producătorilor de cidru s-a dezvoltat. Cunoașterea de către aceștia a merelor și a caracteristicilor lor permite realizarea de combinații care oferă echilibrul corect între gusturile amar, acid și dulce.

Tehnicile de presare mecanică, de limpezire anterioară și posterioară fermentării, de fermentare și de stabilizare au permis dezvoltarea „Cidre de Bretagne”/„Cidre breton”.

O identitate regională puternică și dezvoltarea unei filiere specifice au transmis reputația „Cidre de Bretagne”/„Cidre breton” de-a lungul timpului pe o rază mai mare decât a acestei regiuni.

În Bretania, legende medievale precum cea a Cavalerilor Mesei Rotunde menționează „mărul ca un arbore nobil, iar fructul acestuia ca simbol al fericirii”.

Sub vechiul regim, parlamentul din Bretania impunea o taxă semnificativă pentru circulația cidrului, în special pe teritoriul Regatului Franței, ceea ce a limitat difuzarea sa până la Revoluție. După 1789, circulația cidrului breton se deschide și, în prima jumătate a secolului al XIX-lea, difuzarea sa cunoaște o accelerare importantă. În ceea ce privește cidrul din nordul Bretaniei, acesta este expediat în Terre-Neuve și în colonii deoarece are particularitatea de a „suporta” marea (după Dictionnaire universel portatif du commerce, Léopold/1819). De altfel, acesta este foarte căutat în America (după Inventaire du patrimoine culinaire de la France, Bretagne, Albin Michel/CNAC/1994)

Așadar, prima jumătate a secolului XX constituie „vârsta de aur a cidrului în Bretania”, după cum afirmă Yves le Goas (după Le Cidre en Goëlo/Ar Men nr. 41/Februarie 1992).

În 1956, René Dumont constată că, în Bretania, „cidrul este prezent la toate mesele și duminica”. Cu toate acestea, cidrul rămâne o băutură înainte de toate rurală, de aceea consumul, după ce a culminat la începutul secolului, a scăzut progresiv începând cu anii 1920, în special ca urmare a exodului rural.

Cidrul face parte integrantă din patrimoniul cultural și culinar breton. Strâns asociat cu consumul de clătite și de turte, acesta este, împreună cu clătităriile, unul dintre argumentele puternice și emblematice ale identității bretone. Dezvoltarea clătităriilor și în alte părți decât în Bretania a antrenat o dezvoltare a consumului de cidru și a contribuit semnificativ la reputația acestuia, inclusiv în afara frontierelor franceze.

Numeroșii turiști care vizitează Bretania au putut să descopere cidrul local și să devină ambasadorii acestuia, în timp ce temperamentul călător și întreprinzător al bretonilor a contribuit în mod semnificativ la dezvoltarea consumului de cidru în unitățile pe care aceștia le creau în afara teritoriului breton.

În plus, numeroase sărbători ale cidrului, cum ar fi cea de la Poul-Fetan în Morbihan sau cea de la Temple-de-Bretagne în Loire-Atlantique, reprezintă mărturia atașamentului față de produs și a unei culturi a cidrului plină de dinamism pe teritoriul ariei geografice a IGP. Acest lucru l-a făcut pe Gilles Pudlowski de la revista Saveurs (iunie 1995) să afirme că mărul pentru cidru și derivatele acestuia sunt „plăceri culinare bretone care persistă frumos”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-01730da0-67f0-4587-bdf0-a9cdea491fae/telechargement

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.