RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 133/37

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Analiza anuală a creșterii pentru 2016

[COM(2015) 690 final]

și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă care însoțește Comunicarea Comisiei privind Analiza anuală a creșterii pentru 2016

[COM(2015) 700 final]

(2016/C 133/08)

Raportor: domnul Juan MENDOZA CASTRO

La 22 decembrie 2015, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Analiza anuală a creșterii pentru 2016 și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă care însoțește Comunicarea Comisiei privind Analiza anuală a creșterii pentru 2016

[COM(2015) 690 final; COM(2015) 700 final].

Subcomitetul „Analiza anuală a creșterii pe 2016”, instituit în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul de procedură și însărcinat cu pregătirea lucrărilor Comitetului, și-a adoptat proiectul de aviz la 12 ianuarie 2016.

În cea de a 514-a sesiune plenară, care a avut loc la 17 și 18 februarie 2016 (ședința din 17 februarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 139 de voturi pentru, 8 voturi împotrivă și 11 abțineri.

1. Concluzii și recomandări

1.1. Rata înaltă a șomajului persistă La șapte ani de la începutul crizei, Comitetul își exprimă îngrijorarea cu privire la rata ridicată a șomajului, în special a celui din anumite state membre. Se înregistrează un număr mare de șomeri în rândul tinerilor, de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare(NEET), precum și de șomeri de largă durată.

1.2. Analiza anuală a creșterii (AAC) pentru 2016 include mai multe analize, obiective și ținte cu caracter social, însă pentru ca această abordare nouă să fie eficientă, ea nu ar trebui să se bazeze pe repetarea recomandărilor politice din anii precedenți. Pe lângă stimularea investițiilor private la care se referă Comisia, stagnarea economiei și ocuparea forței de muncă necesită creșterea cererii interne și o puternică finanțare publică.

1.3. Semestrul european. CESE salută decizia de a consolida monitorizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și structurarea semestrului în două faze distincte: europeană și națională, întrucât se permite astfel o mai bună delimitare a responsabilităților în îndeplinirea obiectivelor stabilite. De asemenea, este indispensabilă o mai mare coerență între politicile de guvernanță europeană și obiectivele Strategiei Europa 2020.

1.4. Semestrul european ar trebui să ia în considerare realizarea celor 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) care derivă din Strategia de dezvoltare durabilă 2030 a Organizației Națiunilor Unite.

1.5. Economia. Uniunea Europeană înregistrează o redresare moderată, deși valorifică factori pozitivi temporari. Excedentul record provocat de exporturile din zona euro reflectă, printre altele, efectele deprecierii monedei euro. La rândul său, excesul de economisire pe plan național în raport cu investițiile este rezultatul incertitudinilor care planează încă asupra redresării economice și creșterii economice.

1.6. Dată fiind reducerea drastică a investițiilor, Ecofin a semnalat că este imperios necesar să se îmbunătățească climatul de investiții, în vederea sprijinirii redresării economice și sporirii productivității și a potențialului de creștere. La rândul său, CESE consideră necesară o reorientare a așa-numitei politici de austeritate în sensul unui angajament mai puternic în favoarea politicilor de creștere (1).

1.7. Numărul ridicat de persoane expuse riscului de sărăcie sau excluziune ridică semne de întrebare cu privire la îndeplinirea unuia dintre marile obiective ale Strategiei Europa 2020.

1.8. Dat fiind marele aflux de refugiați și solicitanți de azil, CESE propune măsuri bazate pe acțiuni comune și solidare, respectarea valorilor și a dreptului internațional, egalitatea de tratament și prevalența vieții asupra oricărei abordări întemeiate în principal pe politici de „securitate”. În plus, confirmă că Acordul Schengen reprezintă un pilon fundamental al arhitecturii UE.

2. Recomandările CESE

2.1. AAC pentru 2016 scoate în evidență importanța investițiilor în ocuparea forței de muncă și politicile sociale, așa cum a propus CESE, ceea ce impune adoptarea unei abordări ambițioase din partea Comisiei.

2.2. AAC pentru 2016 trebuie să pună accentul pe consolidarea guvernanței, pentru a se pune în aplicare în mod eficient marile politici europene de integrare a piețelor și de modernizare a economiei, un bun exemplu în acest sens fiind Pachetul privind guvernanța economică a UE. La rândul lor, cadrele eficiente de guvernanță națională trebuie să sporească încrederea, să restabilească rezervele bugetare (fiscal buffers) necesare și să evite politicile bugetare prociclice.

2.3. Este esențial să se îmbunătățească sinergiile strategiilor de investiții și dezvoltare dintre economiile naționale și economia europeană.

2.4. CESE propune ca, în cadrul priorităților politice, efortul să se concentreze în special asupra a două domenii: investițiile și ocuparea forței de muncă.

2.5. Instrumentele Cadrului financiar multianual și Mecanismul pentru interconectarea Europei sunt fundamentale pentru depășirea crizei și întoarcerea pe calea creșterii. CESE salută lansarea cu succes a Planului de investiții pentru Europa și recomandă în acest sens să se atragă un număr mai mare de investitori instituționali și să se facă mai bine cunoscute posibilitățile de finanțare.

2.6. Este nevoie de „acțiuni imediate” pentru a soluționa șomajul de lungă durată (care reprezintă 50 % din total) și șomajul în rândul tinerilor. În plus, Comisia trebuie să prezinte o strategie globală privind egalitatea de șanse între femei și bărbați pe piața forței de muncă.

2.7. Investițiile care vizează realizarea tranziției energetice (Acordul de la Paris) trebuie să devină o sursă de locuri de muncă și de dezvoltare economică.

2.8. CESE solicită mai multe eforturi concertate pentru combaterea planificării fiscale agresive, a fraudei și evaziunii fiscale.

2.9. CESE solicită implicarea deplină a partenerilor sociali și a altor organizații reprezentative ale societății civile în politicile sociale și în planurile naționale de reformă, de exemplu prin intermediul consiliilor economice și sociale și al organizațiilor similare. În ceea ce privește propunerea Comisiei de a înființa consilii naționale de competitivitate în zona euro, CESE va adopta un aviz separat, în martie 2016. În orice caz, acestea ar trebui să fie pe deplin compatibile cu libertatea negocierii colective și cu mecanismele de participare și dialogul dintre partenerii sociali din fiecare stat membru.

2.10. Legitimitatea democratică În condiții de deficit democratic, sunt necesare consolidarea principiilor justiției sociale, aflate la baza arhitecturii Uniunii Europene, și întărirea unei Europe sociale, menite să combată excluziunea socială și să mențină solidaritatea.

3. Introducere

3.1. Potrivit AAC 2016: — economia Uniunii Europene înregistrează o redresare moderată, deși valorifică factori pozitivi temporari, printre care se numără prețurile scăzute ale petrolului, moneda euro relativ slabă și politicile monetare flexibile; — prin urmare, politicile ar trebui să vizeze consolidarea redresării și stimularea convergenței către statele membre care au obținut rezultatele cele mai bune; — se preconizează că ritmul activității se va accelera treptat; — rezultatele economice și condițiile sociale, precum și punerea în aplicare a reformelor rămân neuniforme la nivelul UE.

3.2. Rămân valabile prioritățile politice anterioare, care vizează crearea unui cadru de echilibru între modificările structurale, soliditatea bugetelor publice și investiții. AAC pentru 2016 prezintă considerații mai specifice legate de piața forței de muncă, munca nedeclarată, integrarea profesională, inegalitatea între femei și bărbați și ocuparea forței de muncă tinere, printre altele.

3.3. Se solicită o administrație publică modernă și eficientă, care este necesară pentru a asigura servicii rapide și de înaltă calitate de care să beneficieze întreprinderile și cetățenii.

3.4. Se pune accentul și pe sporirea calității, independenței și eficienței sistemului judiciar al statelor membre, ca o condiție prealabilă pentru crearea unui mediu favorabil investițiilor și activităților economice.

3.5. Principalele concluzii ale Proiectului de raport comun privind ocuparea forței de muncă ar fi: marile decalaje existente între statele membre și progresele lente în ce privește situația socială și ocuparea forței de muncă. Alte concluzii: — continuitatea reformelor pe piețele forței de muncă; — sisteme fiscale mai favorabile pentru crearea de locuri de muncă; — investiții în capitalul uman, prin intermediul educației și formării, care s-au concentrat în principal asupra tinerilor; — plafonarea continuă a salariilor; și — eforturi în favoarea ocupării forței de muncă tinere și legate de numărul mare de persoane care nu sunt încadrate profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare NEET).

4. Rata înaltă a șomajului persistă

4.1. La șapte ani de la începutul crizei, CESE își reiterează îngrijorarea cu privire la situația ocupării forței de muncă, care afectează în special anumite state membre din zona euro. În UE, 22,5 milioane de persoane nu dispun de un loc de muncă (17,2 milioane în zona euro) și nu se preconizează o îmbunătățire considerabilă a acestui aspect în următorii doi ani. Pe lângă consecințele sale sociale și economice, acest fapt provoacă, alături de alți factori, nemulțumirea cetățenilor față de proiectul european.

4.2. AAC pentru 2016 include mai multe analize, obiective și ținte cu caracter social. Pentru ca această abordare nouă să fie eficientă și să nu rămână pur teoretică, ea nu trebuie să se bazeze pe repetarea recomandărilor politice din anii precedenți (practic, reforme structurale pe piețele forței de muncă), ci să ofere un adevărat impuls concertat creșterii și ocupării forței de muncă.

4.3. AAC pentru 2016 scoate în evidență importanța investițiilor în ocuparea forței de muncă și politicile sociale, așa cum a propus CESE, ceea ce impune adoptarea unei abordări ambițioase din partea Comisiei.

4.4. Pe lângă stimularea investițiilor private, care reprezintă temelia propunerii Comisiei, stagnarea economiei și ocuparea forței de muncă necesită impulsul unei puternice finanțări publice.

5. Semestrul European: consolidarea guvernanței

5.1. AAC 2016 ar trebui să pună accentul pe consolidarea guvernanței, pentru a se pune în aplicare în mod eficient marile politici europene de integrare a piețelor și modernizare a economiei.

5.2. Semestrul european trebuie să progreseze și pe calea dezvoltării Pachetului privind guvernanța economică, revizuit în octombrie 2015. La rândul lor, cadrele eficiente de guvernanță națională trebuie să sporească încrederea, să restabilească rezervele bugetare (fiscal buffers) necesare și să evite politicile bugetare prociclice (2). Instrumentele financiare ale UE și bugetele naționale trebuie să contribuie la îndeplinirea acestor obiective.

5.3. CESE salută decizia de consolidare a monitorizării obiectivelor Strategiei Europa 2020 în contextul semestrului european, așa cum propuseseră cei cinci președinți (3). Pe lângă îmbunătățirea aplicării și monitorizării strategiei existente, se preconizează un proces de dezvoltare a unei viziuni pe termen lung, dincolo de orizontul anului 2020, având în vedere și noile obiective de dezvoltare durabilă convenite de Organizația Națiunilor Unite pentru 2030. Comitetul salută această inițiativă, având în vedere că ea confirmă punctul său de vedere conform căruia UE va trebui să își extindă orizontul de planificare cel puțin până în 2030, pentru a pune în aplicare ODD prin introducerea unei strategii integrate privind viitorul sustenabil al Europei într-o lume globalizată.

5.4. Împărțirea semestrului european în două faze – cea europeană (din noiembrie până în februarie) și cea națională (din februarie până în iunie) delimitează mai bine domeniile de responsabilitate și devine posibilă consultarea aprofundată a partenerilor sociali în ceea ce privește procesele de reformă în Europa.

6. Evoluția economiei

6.1. UE a înregistrat o creștere a PIB-ului real de 1,9 % în 2015 și previziuni de 2,0 % în 2016 și de 2,1 % în 2017 (4), însă există variații semnificative între statele membre.

6.2. CESE atrage atenția asupra faptului că exporturile –care au provocat un excedent record de 3,5 % din PIB în zona euro (1,9 % din PIB în UE-28) – au fost forța motrice a redresării. La nivel agregat, zona euro prezintă un excedent de cont curent care este unul dintre cele mai mari din lume și care se așteaptă să crească din nou în 2015. În timp ce scăderea prețurilor produselor de bază și deprecierea cursului de schimb al monedei euro au contribuit la stimularea balanței comerciale, excedentul reflectă în mare măsură un surplus de economii interne față de investițiile din zona euro (5). Acest lucru reflectă, de asemenea, incertitudinile care planează încă asupra redresării economice și a creșterii.

6.3. Moderarea salariilor, scăderea prețului petrolului, ratele scăzute ale dobânzilor și evoluția cursului de schimb stimulează competitivitatea economiei europene. Redresarea economică depinde tot mai mult de cererea internă, însă aceasta, la rândul său, este afectată de constrângeri bugetare, de caracterul temporar pronunțat al ocupării forței de muncă, de plafonarea salariilor și de disponibilitatea insuficientă a creditelor pentru familii și întreprinderi, în special pentru IMM-uri.

7. Observații cu privire la Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă

7.1. Potrivit Proiectului de raport comun privind ocuparea forței de muncă, o serie de reforme au consolidat mecanismele de stabilire a salariilor pentru a promova convergența alinierii salariilor la productivitate și pentru a sprijini venitul disponibil al gospodăriilor, acordând o atenție deosebită salariilor minime. Cu toate acestea, CESE atrage atenția asupra faptului că între 2008 și 2015, creșterea salariilor a fost mai mică decât productivitatea în cel puțin optsprezece state membre (6).

7.2. În 2014, s-a înregistrat o scădere a costurilor unitare ale muncii (CUFM) într-o serie de țări din zona euro care sunt deosebit de afectate de criză. În plus, în țările în care piața forței de muncă este în curs de ameliorare, numărul de ore lucrate a început să contribuie în mod pozitiv la evoluția costurilor unitare ale forței de muncă (7).

7.3. CESE împărtășește ideea că modernizarea, o mai bună corelare între competențe și nevoile pieței muncii, precum și investițiile continue în educație și formare, inclusiv în competențele digitale, sunt esențiale pentru viitorul ocupării forței de muncă, creșterea economică și competitivitatea în UE.

7.4. Șomajul de lungă durată reprezintă în prezent 50 % din rata totală a șomajului. Este necesar să se ia „măsuri imediate” împotriva acestei probleme, acordându-i prioritate în politicile de ocupare a forței de muncă. Trebuie acordată, de asemenea, o atenție prioritară șomajului ridicat în rândul tinerilor și situației tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET).

7.5. Este semnificativ faptul că recenta analiză a necorelării competențelor indică faptul că doar mai puțin de jumătate din dificultățile de recrutare se datorează lipsei reale de competențe, în timp ce aproape o treime poate fi atribuită unui salariu neatractiv.

7.6. Numărul ridicat de persoane expuse riscului de sărăcie sau de excluziune în 2014 (24,4 %, adică 122 de milioane de persoane în UE-28) și tendința din ultimii ani ridică numeroase întrebări referitoare la conformitatea cu unul dintre obiectivele esențiale ale Strategiei Europa 2020.

7.7. Femeile sunt în continuare subreprezentate pe piața forței de muncă, deși calificările acestora s-au îmbunătățit și chiar le-au depășit pe cele ale bărbaților, în ceea ce privește educația formală. Diferența de 40 % între pensii se explică prin cariere mai scurte și salarii mai mici. Comitetul regretă faptul că AAC pentru 2016 nu face propuneri cu privire la acest aspect. De asemenea, ia act de faptul că Comisia nu a prezentat încă o strategie cuprinzătoare privind egalitatea de șanse între femei și bărbați, cu măsuri specifice pentru a ține cont de angajamentele politice și de cerințele societății civile organizate (8).

8. Prioritățile politice pentru 2016

8.1. Speranțele legate de ieșirea din criză încă nu au devenit realitate.

8.2. Diferențele profunde din cadrul UE în termeni sociali și economici impun consolidarea convergenței statelor membre în ce privește realizarea obiectivelor din acest domeniu. Este esențial să se îmbunătățească sinergiile strategiilor de investiții și dezvoltare dintre economiile naționale și economia europeană.

8.3. În cadrul priorităților politice, CESE subliniază două dintre ele: investițiile și ocuparea forței de muncă.

8.4. Relansarea investițiilor: o necesitate urgentă

8.4.1. Dată fiind reducerea drastică a investițiilor, este imperios necesar să se îmbunătățească climatul de investiții, în vederea sprijinirii redresării economice și sporirii productivității și a potențialului de creștere (9). La rândul său, CESE consideră necesară o reorientare a așa-numitei politici de austeritate în sensul unui angajament mai puternic în favoarea politicilor de creștere.

8.4.2. Instrumentele Cadrului financiar multianual (fonduri structurale și de investiții, printre altele) sunt fundamentale pentru depășirea crizei și revenirea la o traiectorie de creștere durabilă și, în special Mecanismul pentru interconectarea Europei, cu scopul de a construi rețele de infrastructură transeuropene de transporturi, telecomunicații și energie.

8.4.3. Planul de investiții pentru Europa – un pas pe calea cea bună care trebuie completat cu alte măsuri – a început bine întrucât, potrivit BEI, totalul investițiilor promovate în 2015 va ajunge la 50 de miliarde EUR, iar printre beneficiarii proiectelor de investiții finanțate de FEIS se vor număra 71 000 de IMM-uri și de întreprinderi cu capital mediu. Pentru îndeplinirea obiectivului de investiții de 315 miliarde EUR până în 2017, este nevoie: — să se atragă mai mulți investitori instituționali (din UE și din afară). Până în prezent, doar nouă state membre și-au adus contribuția și printre ele nu se află câteva dintre cele care au cea mai mare nevoie de modernizarea structurii economice; — de sensibilizare în ce privește posibilităților de finanțare oferite de FEIS, dat fiind că, în anumite cazuri, ele nu sunt suficient cunoscute de autoritățile publice și de investitorii privați.

8.4.4. Peste jumătate din proiectele FEIS vizează eficiența energetică, energiilor regenerabile și inovarea. Punerea în aplicare a Acordului de la Paris pentru tranziția de la economiile mari consumatoare de resurse și energii fosile către modele economice cu emisii și amprente reduse de dioxid de carbon reprezintă o provocare imensă pentru UE, care trebuie să-și reducă drastic emisiile. Investițiile care vizează realizarea tranziției energetice reprezintă o sursă de locuri de muncă și de dezvoltare economică. În plus, ele devin o forță motrice esențială pentru scăderea prețului energiei cu efecte sociale și economice pozitive.

8.4.5. Comitetul este de acord cu ideea că finanțarea economiei reale s-a îmbunătățit semnificativ, deși persistă diferențele între statele membre. Această problemă afectează însă în special IMM-urile, care sunt foarte dependente de creditele bancare. Uniunea piețelor de capital, una dintre cele mai mari inițiative ale UE, trebuie să vizeze în principal înlesnirea accesului IMM-urilor la finanțare (10).

8.4.6. Investirea în capitalul uman. CESE deplânge scăderea cheltuielilor publice destinate educației (11), dat fiind că Europa necesită o forță de muncă bine formată și calificată pentru a-și atinge potențialul economic. Măsurile de reformă ar trebui să vizeze atât creșterea nivelului de cunoștințe, calificări și competențe, cât și depășirea decalajului crescând între persoanele cu slabe calificări și cele cu înalte calificări.

8.5. Stimularea ocupării forței de muncă, a politicilor sociale favorabile incluziunii și a creșterii economice durabile

8.5.1. Sectoarele inovatoare au un potențial ridicat în ce privește crearea de locuri de muncă. Ele sunt beneficiarii politicilor europene de integrare a piețelor și de modernizare a economiei (Agenda digitală, piața internă a energiei, cadrul pentru sectorul audiovizual, piața telecomunicațiilor).

8.5.2. Ocuparea stabilă a forței de muncă este fundamentală pentru redresarea economică, însă se observă o profundă segmentare a acestei piețe (12). Trebuie conciliate necesitățile de adaptare la o piață a muncii care se schimbă radical cu siguranță la locul de muncă, identificarea lucrătorului cu întreprinderea și dezvoltarea capacităților acestuia.

8.5.3. CESE a scos în evidență deja faptul că conceptul de „flexicuritate” – pe care Comisia îl prezintă din nou în AAC 2016 – nu înseamnă o diminuare unilaterală și ilegitimă a drepturilor lucrătorilor, ci o structură a legislației muncii, sisteme de protecție a locurilor de muncă și, în acord cu partenerii sociali, practici de negociere colectivă, pentru a garanta un echilibru optim între flexibilitate și securitate în toate relațiile profesionale și pentru a oferi o securitate adecvată lucrătorilor în toate modalitățile de contract, în vederea abordării piețelor forței de muncă segmentate (13).

8.5.4. CESE consideră ca fiind pozitive: — decizia Eurogrupului de a analiza presiunea fiscală asupra muncii, în vederea reducerii piedicilor în calea investițiilor și a creării de locuri de muncă (14), subliniind că ecologizarea sistemelor fiscale, în special asigurând recompensarea activităților cu emisii și amprente reduse de dioxid de carbon în raport cu activitățile mari consumatoare de resurse și de energie, este esențială pentru a face ca economia europeană să devină mai durabilă; — propunerile destinate să îmbunătățească piețele de produse și servicii și mediul de afaceri, precum și, în special, propunerile referitoare la comerțul cu amănuntul; — propunerile referitoare la achizițiile publice (care reprezintă 19 % din PIB-ul UE) care vizează sporirea transparenței, îmbunătățirea eficienței administrației, sporirea utilizării achizițiilor publice electronice și lupta împotriva corupției.

8.5.5. Comitetul a sprijinit tranziția către o economie ecologică (15); el salută principiul unei economii circulare și, în prezent, evaluează avantajele și dezavantajele Pachetului privind economia circulară, prezentat de Comisie în decembrie 2015.

8.5.6. CESE subliniază rolul important pe care ar trebui să-l joace semestrul european și analiza anuală a creșterii pentru a garanta monitorizarea politicilor de creștere durabilă. În ultimii ani, Comisia a început să includă în analiza anuală a creșterii și în recomandările specifice fiecărei țări și chestiuni de mediu. Comitetul regretă că Comisia pare să fi abandonat această abordare („ecologizarea semestrului european”) în cadrul actualei AAC și solicită Comisiei să reia, în cadrul semestrului european, evaluarea tranziției către o economie circulară și cu emisii scăzute de dioxid de carbon ca factor decisiv pentru prosperitatea, competitivitatea și reziliența economică pe termen lung.

9. Alte acțiuni

9.1. Politici bugetare responsabile

9.1.1. În ultimii ani, UE și în statele membre au adoptat o serie amplă de măsuri (Uniunea bancară, reforme structurale, printre altele), în cadrul Pactului de stabilitate și creștere. În consecință, s-au înregistrat progrese în corectarea dezechilibrelor macroeconomice. Într-un context de inflație foarte scăzută (0 % în 2015 și o previziune de 1,7 % în 2017), s-a înregistrat o reducere semnificativă a deficitului public [2,5 % din PIB în prezent, previziune de 1,6 % din PIB în 2017 (16)]. Măsurile care vizează reducerea nivelului ridicat al datoriei publice (86,8 % din PIB) și a îndatorării private (în cazul gospodăriilor: 57,9 %, al societăților nefinanciare: 79,5 %) presupun restricții în calea investițiilor și a consumului.

9.1.2. Îmbunătățirea eficacității și a echității regimurilor fiscale CESE este de acord cu eliminarea favorizării îndatorării în cadrul sistemului de impozitare (debt bias), care nu se justifică, așa cum s-a recomandat în rapoartele FMI. Acest lucru va stimula canalele de finanțare alternative la creditul bancar, fiind vorba în special de piețele de capital.

9.1.3. CESE apreciază inițiativele Comisiei referitoare la localizarea activității economice și la pachetul de măsuri privind transparența bugetară. Trebuie să existe o acțiune concertată mai amplă a autorităților naționale și europene în vederea eliminării paradisurilor fiscale și a combaterii planificării fiscale agresive, a fraudei și evaziunii fiscale, care provoacă pierderi estimate la o mie de miliarde EUR în UE (17).

9.2. Evoluția demografică și efectele sale asupra sistemelor de pensii și de sănătate

9.2.1. Statele membre ale UE au adoptat măsuri referitoare la sistemele publice de pensii, destinate, pe de o parte, să atenueze consecințele sociale ale crizei și, pe de altă parte, să îmbunătățească viabilitatea acestora pe termen lung. Acestea din urmă au constat din măsuri de austeritate, cum ar fi creșterea vârstei de pensionare și corelarea strictă între cotizații și alocații, printre altele. Planurile private de pensii joacă un rol social important, așa cum a declarat Comitetul (18), însă nu trebuie considerate simple instrumente financiare.

9.2.2. CESE este de acord cu necesitatea stabilirii unei baze viabile de finanțare a sistemelor de sănătate. Pentru a asigura cel mai înalt nivel de bunăstare pentru cetățenii Uniunii, aceste sisteme trebuie să se întemeieze pe principiile și valorile pe care se întemeiază dimensiunea socială a Europei, precum universalitatea, accesibilitatea, echitatea și solidaritatea (19).

9.3. Refugiații și solicitanții de azil

9.3.1. În vederea creării unui consens social necesar în întreaga Europă, este esențial să se respecte pe deplin egalitatea de tratament și drepturile sociale ale cetățenilor UE și ale refugiaților în Europa, acordând o atenție deosebită celor mai vulnerabili dintre ei. Investițiile timpurii în integrarea refugiaților în societate și pe piața forței de muncă sunt importante pentru a-i ajuta pe refugiați să-și reconstruiască viața, reducând în același timp la minimum potențialele conflicte cu populația locală și evitând costuri mai mari în viitor.

9.3.2. CESE speră ca acest mecanism de transfer în situații de criză să ajute UE să evolueze, în baza unui consens, către un sistem solid și suficient de flexibil pentru a face față provocărilor ce derivă din migrație în diferitele ei forme.

9.3.3. Comisia Europeană și celelalte instituții ale UE trebuie să sprijine în mod activ guvernele statelor membre, astfel încât să se asigure condiții adecvate și o perspectivă pentru integrarea solicitanților de azil transferați. Este deosebit de important să se precizeze, în acest context, că cheltuielile statelor membre pentru primirea și integrarea solicitanților de azil și a refugiaților nu reprezintă costuri de durată sau cheltuieli structurale și, prin urmare, nu trebuie să fie incluse în calcularea deficitelor bugetare structurale.

9.3.4. CESE confirmă că Acordul Schengen reprezintă un pilon fundamental al arhitecturii UE (20).

9.4. Participarea societății civile

9.4.1. CESE consideră că este indispensabilă implicarea partenerilor sociali în politicile sociale și economice, ca o condiție pentru eficiența sporită a acestora.

9.4.2. Programele naționale de reformă (PNR) ar trebui să dispună de forumuri de discuție, în special consiliile economice și sociale. Cu toate acestea, constată că, în anumite state membre, această implicare nu are loc.

9.4.3. Dacă vor fi înființate consilii naționale de competitivitate, în conformitate cu recomandările Comisiei, acestea trebuie să fie pe deplin compatibile cu libertatea negocierii colective și cu mecanismele de participare și dialog dintre partenerii sociali din fiecare stat membru. Un aviz al CESE pe această temă va fi adoptat în martie 2016.

9.5. Legitimitatea democratică

9.5.1. Din cauza deficitului democratic, a scăzut încrederea în idealul european. Comitetul subliniază necesitatea de a recupera încrederea cetățenilor și de a reconstrui viziunea unei Europe sociale, ceea ce va consolida și va sprijini legitimitatea socială a construcției europene.

9.5.2. Atât teoretic cât și practic, Uniunea Europeană nu dispune nici pe departe de suficientă legitimitate socială. Polemica în ce privește „deficitul democratic” al Uniunii rămâne de actualitate, producându-se în același timp o deplasare semantică a conceptului de „deficit democratic” către „deficit de justiție” și „deficit de legitimitate”, în sens larg. Sunt necesare consolidarea principiilor justiției sociale, aflate la baza arhitecturii Uniunii Europene, și întărirea unei Europe sociale, menite să combată excluziunea socială și să mențină solidaritatea.

Bruxelles, 17 februarie 2016. Președintele Comitetului Economic și Social European Georges DASSIS

(1) Ecofin, 15.1.2016.

(2) A se vedea nota de subsol 1.

(3) Finalizarea uniunii economice și monetare europene, 22 iunie 2015. A se vedea și Comunicarea privind măsurile care trebuie întreprinse în vederea finalizării uniunii economice și monetare, COM(2015) 600 final.

(4) Previziuni din toamna anului 2015.

(5) Raportul privind mecanismul de alertă pentru 2016, COM(2015) 691 final.

(6) A se vedea: https://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/document/files/08-en_ags2015_annex_3_-_wages_as_an_engine_of_growth.pdf

(7) A se vedea nota de subsol 5.

(8) A se vedea: Monserrat Mir – Why is the Commission ignoring women? http://www.euractiv.com/sections/social-europe-jobs/why-commission-annoying-half-population-320379

(9) A se vedea nota de subsol 1.

(10) A se vedea: http://www.savings-banks.com/press/positions/Pages/Common-position-on-Capital-Markets-Union-.aspx

(11) COM(2015) 700 final.

(12) A se vedea nota de subsol 11.

(13) JO C 211, 19.8.2008, p. 48.

(14) Declarația Eurogrupului privind agenda de reforme structurale – discuții tematice privind creșterea economică și ocuparea forței de muncă: analiza comparativă a sarcinilor fiscale asupra muncii, 638/15, 12.9.2015.

(15) JO C 230, 14.7.2015, p. 99.

(16) A se vedea nota de subsol 4.

(17) http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/tax_fraud_evasion/missing-part_en.htm

(18) JO C 451, 16.12.2014, p. 106.

(19) JO C 242, 23.7.2015, p. 48.

(20) A se vedea CESE: Frontex (JO C 44, 11.2.2011, p. 162); Migrația (JO C 248, 25.8.2011, p. 135); O Europă deschisă și sigură (JO C 451, 16.12.2014, p. 96); Rezoluția din 10.12.2015 (JO C 71, 24.2.2016, p. 1).