RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 2.5.2007 
COM(2007) 228 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
CONSILIU 
privind promovarea protec ţiei datelor prin intermediul tehnologiilor de protec ţie a vieţii 
private 
 
RO 2   RO COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
CONSILIU 
privind promovarea protec ţiei datelor prin intermediul tehnologiilor de protec ţie a vieţii 
private 
  
(Text cu relevan ţă pentru SEE) 
1. I
NTRODUCERE  
Dezvoltarea intensiv ă şi durabilă a tehnologiilor informa ţiei şi comunic ării (TIC) ofer ă în mod 
constant servicii noi care îmbun ătăţesc viaţa oamenilor. Într-o mare m ăsură, materia prim ă pentru 
interacţiunile din spa ţiul cibernetic este reprezint ă de datele cu caracter personal ale persoanelor 
care intră în acest spa ţiu atunci când achizi ţionează bunuri şi servicii, când stabilesc sau p ăstrează 
contactul cu ceilal ţi sau când î şi comunic ă ideile prin re ţeaua mondial ă. Pe lâng ă beneficiile 
determinate de aceste progrese, persoanele se confrunt ă, de asemenea, cu riscuri noi, precum furtul 
identităţii, realizarea unui profil discrimi natoriu, supravegherea continu ă sau frauda.  
Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene recunoa şte la articolul 8 dreptul la protec ţia 
datelor cu caracter personal. A cest drept fundamental este dezvo ltat de cadrul ju ridic european 
privind protec ţia datelor cu caracter personal care const ă, în special, din Dir ectiva privind protec ţia 
datelor 95/46/CE1 şi Directiva asupra confiden ţialităţii şi comunica ţiilor electronice 2002/58/CE2, 
precum şi din Regulamentul privind protec ţia datelor (CE) 45/20013 referitor la prelucrarea datelor 
cu caracter personal de c ătre institu ţiile şi organele comunitare. Aceast ă legislaţie prevede o serie de 
dispoziţii de fond pentru impunerea unor obliga ţii asupra responsabililor pe ntru controlul prelucr ării 
datelor şi pentru recunoa şterea drepturilor persoanelor vizate.  Aceasta prevede, de asemenea, 
sancţiuni şi soluţii adecvate în cazurile de înc ălcare a normelor şi stabileşte mecanisme de aplicare a 
legii pentru a le spori eficien ţa. 
Totuşi, acest sistem se poate dovedi insuficient, atunci când datele cu caracter personal circul ă în 
întreaga lume prin re ţelele TIC, iar prelucrarea acestora implic ă o serie de jurisdic ţii, de multe ori în 
afara UE. În astfel de situa ţii, se pot considera ca f iind aplicabile normele existente, se poate deduce 
din acestea un r ăspuns juridic clar şi se poate identifica autoritatea competent ă, responsabil ă cu 
aplicarea acestora. Cu to ate acestea, în practic ă, pot exista obstacole co nsiderabile provenind din 
dificultăţile legate de tehnologia utilizat ă, care implic ă prelucrarea datelor de c ătre operatori diferi ţi, 
aflaţi în locuri diferite, precum şi obstacole intrinseci aplic ării de hotărâri naţionale administrative şi 
judecătoreşti într-o alt ă jurisdicţie, mai ales în ţările din afara UE. 
                                                 
1 Directiva 95/46/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protec ţia 
persoanelor fizice în ceea ce prive şte prelucrarea datelor cu caracter personal şi libera circula ţie a acestor date 
prelucrare, JO L 281, 23.11.1995, p. 31. 
2 Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor 
personale şi protejarea confiden ţialităţii în sectorul comunica ţiilor publice (Directiva asupra confiden ţialităţii şi 
comunica ţiilor electronice), JO L 201, 31.7.2002, p. 37. 
3 Regulametul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European şi al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind 
protecţia persoanelor fizice cu privire la preluc rarea datelor cu caracter personal de c ătre institu ţiile şi organele 
comunitare şi privind libera circula ţie a acestor date. 
 
RO 3   RO Deşi, strict vorbind, responsabil ii pentru controlul prelucr ării datelor poart ă răspunderea juridic ă 
pentru respectarea normelor de protec ţie a datelor, exist ă şi alte persoane r ăspunzătoare pentru 
protecţia datelor din punct de vedere social şi etic. Printre acestea se num ără persoanele care 
definesc specifica ţiile tehnice şi cele care creeaz ă de fapt şi pun în aplicare instrumentele sau 
sistemele de operare. 
Articolul 17 din Directiva privind protec ţia datelor prevede obliga ţia responsabilului pentru 
controlul prelucr ării datelor de a pune în aplicare m ăsurile tehnice şi organizatorice adecvate şi de a 
asigura un nivel de securitate corespunz ător naturii datelor şi riscurilor reprezentate de prelucrarea 
acestora. Directiva asupra confiden ţialităţii şi comunica ţiilor electronice4 are deja în vedere, într-o 
anumită măsură, utilizarea tehnologiilo r în sprijinul respect ării legisla ţiei, în special a normelor de 
protecţie a datelor. 
O etapă ulterioar ă în realizarea obiectivului cad rului juridic în ceea ce prive şte diminuarea 
prelucrării datelor cu caracter personal şi utilizarea de date anonime sau sub pseudonim, dac ă acest 
lucru este posibil, poate fi sus ţinută de aşa-numitele tehnologii de protec ţie a vieţii private – care ar 
contribui la garantarea faptului c ă încălcarea normelor de protec ţie a datelor şi nerespectarea 
drepturilor persoanelor nu sunt doar interzise şi supuse sanc ţiunilor, ci şi mai dificil de realizat din 
punct de vedere tehnic. 
Obiectivul prezentei comunic ări, care decurge din primul raport cu  privire la punerea în aplicare a 
Directivei privind protec ţia datelor5, este de a examina beneficiile tehnologiilor de protec ţie a vieţii 
private, de a fixa obiectivel e Comisiei în domeniul promov ării acestor tehnologii şi de a stabili 
acţiuni clare de realizare a acestui obiectiv prin sus ţinerea dezvolt ării tehnologiilor de protec ţie a 
vieţii private şi a utilizării acestora de c ătre responsabilii pentru controlul prelucr ării datelor şi 
consumatori.  
2. CE SUNT TEHNOLOGIILE DE PROTEC ŢIE A VIE ŢII PRIVATE ? 
Există o serie de defini ţii ale tehnologiilor de protec ţie a vieţii private în cadrul comunit ăţii 
academice şi al proiectelor pilot din domeniu. Spre exemplu, confor m proiectului PISA finan ţat de 
CE, tehnologiile de protec ţie a vieţii private reprezint ă un sistem coerent de m ăsuri TIC care 
protejează viaţa privată prin eliminarea sau reducerea datelor cu caracter personal sau prin evitarea 
prelucrării inutile şi/sau nedorite a datelor cu  caracter personal, f ără a pierde caracterul func ţional al 
sistemului de informa ţii. Utilizarea tehnologiilor de protec ţie a vieţii private poate ajuta la crearea 
unor sisteme şi servicii de informa ţie şi comunica ţie care reduc colectarea şi utilizarea datelor cu 
caracter personal şi care faciliteaz ă respectarea normelor de protec ţie a datelor. În primul s ău raport 
de punere în aplicare a Directive privind protec ţia datelor, Comisia consider ă că „... utilizarea unor 
măsuri tehnologice adecvate este o completare esen ţială a mijloacelor juridice şi trebuie s ă fie o 
parte integrant ă a tuturor eforturilor depuse pentru a atinge un nivel suficient de protec ţie a 
datelor...” . Datorită utilizării tehnologiilor de protec ţie a vieţii private, înc ălcările anumitor norme 
de protecţie a datelor ar trebui s ă devină mai dificil de realizat şi/sau mai u şor de detectat. 
În peisajul dinamic al TIC, eficacitate a diferitelor tehnologii în asigurarea protec ţiei vieţii private, 
inclusiv în ceea ce prive şte aspectele de respectare a legisla ţiei în materie de protec ţie a datelor, 
variază şi se modific ă în timp. Tipologia acestora este, de asemenea, variat ă. Acestea pot fi 
                                                 
4 Considerentul 46 şi articolul 14 alienatul (3) din directiva 2002/58/CE 
5 COM (2003) 265(01), 15.5.2003, a se vedea 
http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2003/com2003_0265en01.pdf 
 
RO 4   RO instrumente independente care solicit ă o acţiune pozitiv ă din partea consumatorilor (care trebuie s ă 
le achiziţioneze şi să le instaleze pe calcul atoarele personale) sau pot fi o parte integrant ă a 
sistemelor de informa ţie. Se pot men ţiona aici mai multe exemple de tehnologii de protec ţie a vieţii 
private: 
• Anonimizarea automat ă a datelor, dup ă o anumit ă perioadă de timp, sus ţine principiul conform 
căruia datele prelucrate trebuie p ăstrate într-o form ă care permite identificarea persoanelor vizate 
pentru o perioad ă care să nu depăşească timpul necesar realiz ării obiectivelor pentru care acestea 
au fost colectate ini ţial. 
• Instrumentele de criptare, care previn spar gerea bazelor de date atunci când informa ţiile sunt 
transmise prin internet, vin în sprijinul obliga ţiei responsabilului pentru controlul prelucr ării 
datelor de a lua m ăsurile adecvate pentru protec ţia datele cu caracter personal împotriva 
prelucrării ilegale. 
• Programele anti-cookie, care blocheaz ă cookie-urile instalate pe  calculatorul personal al 
utilizatorului, pentru a determina calculatorul s ă execute anumite instruc ţiuni fără ca utilizatorul 
să fie conştient de acestea, sporesc respec tarea principiului conform c ăruia datele trebuie s ă fie 
prelucrate în mod corect şi legal, iar persoana vizat ă trebuie s ă fie informat ă cu privire la 
prelucrarea în curs. 
• Platforma de preferin ţe privind via ţa privată (Platform for Privacy Preferences - P3P), care 
permite utilizatorilor de internet s ă analizeze politicile de confiden ţialitate ale site-urilor web şi 
să le compare cu preferin ţele lor în ceea ce prive şte informa ţiile pe care doresc s ă le facă publice, 
contribuie la garantarea faptului c ă persoanele vizate sunt bine in formate în momentul în care î şi 
dau consim ţământul pentru ca datele s ă le fie prelucrate. 
3. COMISIA SPRIJIN Ă TEHNOLOGIILE DE PROTEC ŢIE A VIE ŢII PRIVATE  
Comisia consider ă că tehnologiile de protec ţie a vieţii private trebuie dezvoltate şi utilizate pe scar ă 
mai largă, în special în cazul în care datele cu carac ter personal sunt preluc rate prin intermediul 
reţelelor TIC. Comisia se consider ă că utilizarea tot mai r ăspândită a tehnologiilor de protec ţie a 
vieţii private va îmbun ătăţi protecţia vieţii private, contribuind, în acela şi timp, la respectarea 
normelor de protec ţie a datelor. Folosirea acestor tehnologi i va completa cadrul juridic existent şi 
mecanismele de aplicare a legii.  
În Comunicarea privind o strate gie pentru o societate informa ţională sigură, COM(2006) 251 din 31 
mai 2006, Comisia a invitat mai ales sectorul privat s ă „stimuleze dezvoltarea produselor, 
proceselor şi serviciilor de sporire a securit ăţii pentru a preveni şi combate furtul identit ăţii şi alte 
atacuri de intruziune în via ţa privată”. În plus, în foaia de parcurs a Comisiei pentru un cadru pan-
european eIDM pân ă în 20106, unul dintre principiile cheie care guverneaz ă gestionarea identit ăţii 
electronice const ă în faptul c ă „sistemul trebuie s ă fie sigur, s ă pună în aplicare dispozitivele de 
siguranţă necesare pentru a proteja via ţa privată a utilizatorului şi să permită o utilizare adaptat ă 
la interesele şi sensibilit ăţile locale” .  
Intervenţia diverşilor actori în prelucrarea datelor şi existenţa diferitelor jurisdic ţii naţionale 
implicate pot îngreuna aplicarea cadrului juridic. Pe de alt ă parte, tehnologiile de protec ţie a vieţii 
                                                 
6 http://ec.europa.eu/information_s ociety/activities/egovernment_res earch/doc/eidm_roadmap_paper.pdf 
 
RO 5   RO private pot determina evitarea anumitor înc ălcări ale normelor de protec ţie a datelor, care ar rezulta 
în încălcarea drepturilor funda mentale, inclusiv a dr epturilor privind via ţa privată, prin faptul c ă 
acestea vor fi mult mai greu de realizat din punct de vedere tehnologi c. Comisia este con ştientă de 
faptul că tehnologia – de şi are un rol esen ţial în ceea ce prive şte protecţia datelor – nu este 
suficientă, în sine, pentru a proteja via ţa privată. Tehnologiile de protec ţie a vieţii private trebuie 
aplicate conform unui cadru de  reglementare pentru nor mele aplicabile de protec ţie a datelor care s ă 
ofere tuturor persoanelor o serie de  niveluri negociabile de protec ţie a vieţii private. Utilizarea 
acestora nu înseamn ă că operatorii pot fi scuti ţi de anumite obliga ţii juridice care le revin (ex. 
acordarea dreptului utilizatorilo r individuali de a avea acces la datele lor personale).  
De asemenea, se pot proteja mai bine interese le publice importante. Ca drul juridic de protec ţie a 
datelor prevede derog ări de la principiile generale şi limitarea drepturilor persoanelor în scopul 
protejării intereselor publice importante, precum siguran ţa publică, combaterea criminalit ăţii sau 
sănătatea public ă. Condiţiile pentru aceasta sunt prev ăzute la articolul 13 din Directiva privind 
protecţia datelor şi la articolul 15 din Di rectiva asupra confiden ţialităţii şi comunica ţiilor 
electronice. Aceste condi ţii sunt foarte asem ănătoare cu cele prev ăzute la articolul 8 din Conven ţia 
European ă a Drepturilor Omului (CEDO), şi anume c ă o astfel de interferen ţă se realizeaz ă în 
respectul legii şi este propor ţională şi necesar ă într-o societate democrat ă pentru a proteja un 
obiectiv public important7. Utilizarea tehnologiilor de protec ţie a vieţii private nu trebuie s ă 
împiedice agen ţiile de aplicare a legii sau alte autorit ăţi competente de a interveni în exercitarea 
legală a funcţiilor acestora în sprijinul unui interes public important, precum combaterea 
criminalit ăţii cibernetice, lupta împotriva  terorismului sau prevenirea r ăspândirii unor boli 
contagioase. Autorit ăţile responsabile trebuie s ă fie în m ăsură să acceseze datele cu caracter 
personal atunci când este necesar  pentru realiz area acestor scopuri şi în conformitate cu procedurile, 
condiţiile şi măsurile de siguran ţă prevăzute prin lege. 
Respectarea într-o mai mare m ăsură a normelor de protec ţie a datelor poate avea, de asemenea, un 
impact pozitiv asupra încrederii consumatorilor, mai ales în spa ţiul cibernetic. O serie de servicii 
promiţătoare şi cu valoare ad ăugată care se bazeaz ă pe transferurile de date cu caracter personal în 
reţelele IT, cum ar fi înv ăţământul on-line, guv ernarea electronic ă, serviciile medicale electronice, 
serviciile bancare electronice, comer ţul electronic sau sistemele pent ru „vehicule inteligente” pot 
beneficia, cu siguran ţă, de acest lucru. Pers oanele care furnizeaz ă date cu caracter personal pentru a 
se identifica, pentru a primi servicii sau pentru a face pl ăţi ar putea avea certitudinea c ă aceste date 
vor fi utilizate numai în scopuri legitime şi că participarea lor în comunitatea digital ă nu se 
realizează cu preţul sacrific ării drepturilor acestora 
4. ACŢIUNILE REALIZATE ŞI ETAPELE VIITOARE  
Pentru a urm ări obiectivul de sporir e a nivelului de protec ţie a vieţii private şi a datelor în cadrul 
Comunităţii, printre altele, prin promovarea dezvolt ării şi utilizării tehnologiilor de protec ţie a vieţii 
private, Comisia inten ţionează să realizeze urm ătoarele activit ăţi, care implic ă o gamă largă de 
actori, inclusiv propriile servicii, autorit ăţile naţionale, industria şi consumatorii. 
În cadrul acestor discu ţii, se acord ă atenţie situaţiei specifice a întreprinderilor mici şi mijlocii 
(IMM), precum şi posibilit ăţilor sau stimulentelor pentru  utilizarea tehnologii de protec ţie a vieţii 
                                                 
7 Curtea European ă de Justi ţie, hotărârea din 20.5.2003, cauzele conexe C-465/00, C-138/01 şi C-139/01 
“Österreichischer Rundfunk and Others” (“Rechnungshof") ECR [2003] I-04989, alineatele 71 şi 72. 
 
RO 6   RO private. De asemenea, Comisia ar trebui s ă ia în considerare, printre altele, încrederea şi 
responsabilizarea – aspect e care au o importan ţă deosebită pentru IMM-uri. 
4.1. Primul obiectiv: sprijinirea dezvolt ării tehnologiilor de protec ţie a vieţii private 
Pentru ca tehnologiile de protec ţie a vieţii private s ă fie utilizate pe o arie extins ă, este necesar ca 
acestea să fie în continuare proiectate, dezvoltate şi fabricate. De şi aceste activit ăţi se realizeaz ă 
deja, într-o anumit ă măsură, în sectorul public şi privat, Comisia consider ă că acestea trebuie 
intensificate. În acest sc op, trebuie identificate necesit ăţile legate de tehnologiile de protec ţie a vieţii 
private şi cerinţele tehnologice ale acestora, iar activit ăţile de CDT trebuie s ă dezvolte instrumentele 
necesare. 
4.1.1.  Acţiunea 1.1.: Identificarea necesit ăţilor legate de tehnologiile de protec ţie a vieţii 
private şi a cerinţelor tehnologice ale acestora  
Tehnologiile de protec ţie a vieţii private depind în foarte mare m ăsură de evoluţia TIC. De îndat ă ce 
sunt detectate pericolele inerente dezvolt ării tehnologice, trebui e identificate cerin ţele tehnice 
adecvate pentru a ajunge la o solu ţie tehnologic ă. 
Comisia va încuraja diverse grup ări ale părţilor interesate s ă se reuneasc ă şi să dezbată tema 
tehnologiilor de protec ţie a vieţii private. Aceste grup ări vor include, în special, reprezentan ţii din 
sectorul TIC, promotorii tehnologiilor de protec ţie a vieţii private, autorit ăţile de protec ţie a datelor, 
organismele de aplicare a legii, part enerii tehnologici, inclusiv exper ţii din domeniile relevante, 
precum serviciile medicale electronice sau securitatea informa ţiilor, clien ţii şi asociaţiile pentru 
apărarea drepturilor civile. P ărţile interesate ar trebui s ă studieze cu regularitate evolu ţia 
tehnologiei, s ă detecteze pericolele generate de aceasta  în materie de drepturi fundamentale şi 
protecţie a datelor şi să defineasc ă cerinţele tehnologice ale unei solu ţii bazate pe tehnologiile de 
protecţie a vieţii private. Acestea ar putea include adaptarea m ăsurilor tehnologice în func ţie de 
diferitele riscuri şi date care se afl ă în joc şi luarea în considerare a necesit ăţii de a proteja interesele 
publice, precum siguran ţa publică 
4.1.2.  Acţiunea 1.2.: Dezvoltarea tehnologiilor de protec ţie a vieţii private  
Pe măsură ce sunt identificate necesit ăţile legate de tehnologiilor de protec ţie a vieţii private şi 
cerinţele tehnologice ale acestora, trebuie s ă se ia măsuri concrete pentru a ajunge la produsul finit 
pregătit pentru utilizare. 
Comisia a întreprins deja m ăsuri în domeniul tehnologiilor de protec ţie a vieţii private. Sub 
auspiciile celui de-al şaselea program cadru, aceasta finan ţează proiectul PRIME8 care abordeaz ă 
aspectele legate de gestionarea identit ăţii electronice şi protecţia vieţii private în societatea 
informaţională. Proiectul OPEN-TC9 va permite protec ţia vieţii private pe baza sistemelor de 
calcule deschise şi fiabile, iar proiectul DISCREET10 dezvoltă software integrator (middleware) 
pentru a înt ări protecţia vieţii private în serviciile de re ţea avansate. În viitor, în cel de-al şaptelea 
program cadru, Comisia inten ţionează să sprijine alte proiecte de CDT şi demonstra ţii pilot pe scar ă 
largă pentru a dezvolta şi stimula asimilarea te hnologiilor de protec ţie a vieţii private. Scopul este 
de a pune bazele serviciilor de protec ţie a vieţii private care s ă abiliteze utilizatorii, limitând 
                                                 
8 https://www.prime-project.eu/ 
9 http://www.opentc.net/  
10 http://www.ist-discreet.org/  
 
RO 7   RO diferenţele juridice şi tehnice de pe teritoriul Europei prin intermediul parteneriatelor între sectorul 
public şi privat. 
De asemenea, Comisia invit ă autorităţile naţionale şi sectorul privat s ă investeasc ă în dezvoltarea 
tehnologiilor de protec ţie a vieţii private. O astfel de investi ţie este esen ţială pentru promovarea 
industriei europene într-un sector care se va dezvolta pe m ăsură ce aceste tehnologii vor fi solicitate 
tot mai mult prin standarde tehnologice şi de către consumatorii con ştienţi de necesitatea de a- şi 
proteja drepturile în spa ţiul cibernetic. 
4.2. Al doilea obiectiv: sprijinirea utiliz ării tehnologiilor de protec ţie a vieţii private 
disponibile de c ătre responsabilii pentru controlul prelucr ării datelor 
Tehnologiile de protec ţie a vieţii private î şi vor desf ăşoară cu adevărat beneficiile numai dac ă sunt 
încorporate şi utilizate în mod eficient în  cadrul echipamentelor tehnice şi instrumentelor de 
software care realizeaz ă prelucrarea datelor cu  caracter personal. De aceea, este extrem de 
important ă contribuţia industriei care fabric ă astfel de echipamente, precum şi cea a responsabililor 
pentru controlul prelucr ării datelor care le folosesc în realizarea activit ăţilor de prelucrare a datelor. 
4.2.1.  Acţiunea 2.1.: Promovarea utiliz ării tehnologiilor de protec ţie a vieţii private în 
industrie  
Comisia consider ă că toţi cei implica ţi în prelucrarea datelor cu car acter personal pot beneficia în 
urma unei utiliz ări pe scar ă mai largă a tehnologiilor de protec ţie a vieţii private. Industria TIC, în 
calitate de promotor şi furnizor principal al  tehnologiilor de protec ţie a vieţii private, are un rol 
deosebit de important în promovarea acestor tehnologii. Comisia invit ă toţi responsabilii pentru 
controlul prelucr ării datelor s ă încorporeze şi să aplice tehnologiile de protec ţie a vieţii private în 
procesele lor, într-un mod mai extins şi mai intens. În aces t scop, Comisia va organiza seminarii cu 
principalii actori din industria TIC şi, în special, cu promotorii tehnologiilor de protec ţie a vieţii 
private, pentru a analiza eventuala contribu ţie a acestora la promovarea utiliz ării tehnologiilor de 
protecţie a vieţii private printre responsabil ii pentru controlul prelucr ării datelor. 
De asemenea, Comisia va realiza un studiu pr ivind beneficiile economi ce ale tehnologiilor de 
protecţie a vieţii private şi va disemina rezultatele acestuia pentru a încuraja întreprinderile, mai ales 
IMM-urile, s ă le utilizeze. 
4.2.2.  Acţiunea 2.2.: Garantarea respect ării standardelor adecvate în ceea ce prive şte 
protecţia datelor cu caracter person al prin tehnologiile de protec ţie a vieţii private  
În timp ce o activitate de promovare pe scar ă largă solicită implicarea activ ă a industriei TIC, ca 
producător al tehnologiilor de protec ţie a vieţii private, respectarea standardelor adecvate necesit ă 
măsuri care dep ăşesc cadrul de autoreglementare sau bun ăvoinţa actorilor implica ţi. Comisia va 
evalua necesitatea stabilirii de standarde privind prelucrarea legal ă a datelor cu caracter personal 
utilizând tehnologii de protec ţie a vieţii private prin intermediul evalu ărilor adecvate ale impactului. 
Pe baza rezultatului unor astfel de evalu ări, se pot avea în vedere dou ă tipuri de instrumente: 
• Acţiunea 2.2.a) Standardizarea 
Comisia va lua în considerare necesitatea respect ării normelor de protec ţie a datelor de care trebuie 
să se ţină cont în activit ăţile de standardizare.  Comisia va încerca s ă ia în considerare contribu ţia 
diverselor p ărţi interesate care particip ă la dezbaterea multilateral ă asupra tehnologiilor de protec ţie 
a vieţii private în momentul preg ătirii măsurilor corespunz ătoare pe care le va întreprinde în acest 
 
RO 8   RO domeniu, precum şi a activit ăţilor organismelor europene pentru standardizare. Acest aspect va fi 
deosebit de important, în special în cazul în care dezbaterea identific ă standardele adecvate de 
protecţie a datelor care necesit ă încorporarea şi utilizarea anumitor tehnologii de protec ţie a vieţii 
privatei. 
Comisia poate invita organiza ţiile europene pentru standa rdizare (CEN, CENELEC, ETSI) s ă 
evalueze necesit ăţile europene specifice şi să le aducă ulterior la nivel interna ţional prin aplicarea 
acordurilor în vigoare dintre organiza ţiile europene şi internaţionale pentru standardizare. Dac ă este 
cazul, organiza ţiile europene trebuie s ă stabileasc ă un program de lucru specific de standardizare 
care să acopere necesit ăţile europene, completând astfel activit ăţile în curs la nivel interna ţional. 
• Acţiunea 2.2.b) Coordonar ea normelor tehnice na ţionale privind m ăsurile de siguran ţă pentru 
prelucrarea datelor 
Legislaţia naţională adoptată în conformitate cu Directiva privind protec ţia datelor11 acordă 
autorităţilor naţionale de protec ţie a datelor o anumit ă influenţă în determinarea unor cerin ţe tehnice 
exacte, precum îndrumarea responsa bililor pentru control, examinarea sistemelor existente sau 
formularea de instruc ţiuni tehnice. Autorit ăţilor naţionale de protec ţie a datelor pot solicita, de 
asemenea, încorporarea şi utilizarea anumito r tehnologii de protec ţie a vieţii private, acolo unde 
acestea devin necesare pentru prelucrarea datelor cu caracter personal implicate. Comisia consider ă 
că acesta este un domeniu în  care coordonarea practicilor na ţionale poate contribui în mod pozitiv la 
promovarea utiliz ării tehnologiilor de protec ţie a vieţii private. În special gr upul de lucru „articolul 
29”12, datorită rolului său, ar putea contribui la aplicarea uniform ă a măsurilor na ţionale adoptate în 
temeiul directivei. Astfel, Comisia invit ă grupul de lucru „articolul 29” s ă îşi continue activit ăţile în 
domeniu, incluzând în programul s ău activităţi permanente de analizare a necesit ăţilor pentru 
încorporarea tehnologiilor de protec ţie a vieţii private în opera ţiunile de prelucra re a datelor, ca 
mijloc eficient de a garanta respectarea normelor de protec ţie a datelor. Apoi, aceast ă muncă trebuie 
să pună la dispozi ţia autorit ăţilor responsabile cu protec ţia datelor orient ări care să fie puse în 
practică la nivel na ţional prin adoptarea coordonat ă a instrumentelor adecvate. 
4.2.3.  Acţiunea 2.3.: Promovarea utiliz ării tehnologiilor de protec ţie a vieţii private de 
către autorit ăţile publice  
În exercitarea competen ţelor acestora, autorit ăţile publice realizeaz ă un num ăr considerabil de 
operaţiuni de prelucrare care implic ă date cu caracter pers onal, atât la nivel na ţional, cât şi 
comunitar. Organismele publice au obliga ţia de a respecta drepturile f undamentale, inclusiv dreptul 
la protecţia datelor cu caracter personal, şi de a garanta respectarea acestora de c ătre ceilalţi. 
Acestea trebuie s ă ofere astfel un exemplu clar. 
În ceea ce prive şte autorităţile naţionale, Comisia constat ă că utilizarea pe scar ă largă a aplicaţiilor 
de guvernare electronic ă reprezint ă un instrument de cre ştere a eficacit ăţii serviciilor publice. Astfel 
cum este prev ăzut în Comunicarea Comisiei privind rolul guvern ării electronice pentru viitorul 
Europei13, utilizarea tehnol ogiilor de protec ţie a vieţii private în guvernarea electronic ă este 
necesară pentru a oferi încrederea necesar ă garantării succesului acesteia. Comisia invit ă guvernele 
să se asigure c ă măsurile de securitate privind protec ţia datelor sunt încorporate în aplica ţiile de 
                                                 
11 ex. articolul 17 
12 Grupul de lucru pentru protec ţia persoanelor în ceea ce prive şte prelucrarea datelor cu caracter personal 
instituit prin articolul 29 din Directiva 95/46/CE. 
13 COM (2003) 567 final, 26.9.2003. 
 
RO 9   RO guvernare electronic ă, inclusiv prin utilizarea pe scar ă cât mai larg ă a tehnologiilor de protec ţie a 
vieţii private în proiectarea şi punerea în apli care a acestora. 
În ceea ce prive şte institu ţiile şi organismele comunitare, Comisia este cea care garanteaz ă 
respectarea cerin ţelor Regulamentului (CE) 45/2001, mai ales printr-o utilizare mai extins ă a 
tehnologiilor de protec ţie a vieţii private în aplicarea instala ţiilor TIC care implic ă prelucrarea 
datelor cu caracter personal. În acela şi timp, Comisia solicit ă celorlalte institu ţii UE să facă acelaşi 
lucru. Autoritatea european ă pentru protec ţia datelor poate contribui, prin intermediul 
recomand ărilor adresate institu ţiilor şi organismelor comunitare, la redactarea unor norme interne 
legate de prelucrarea datelor cu caracter personal. În moment ul în care Comisia selecteaz ă aplicaţii 
TIC noi pentru uz propriu, sau dezvolt ă aplicaţiile existente, aceasta va avea în vedere posibilitatea 
de a introduce tehnologii de protec ţie a vieţii private. Importan ţa tehnologiilor de protec ţie a vieţii 
private se va reflecta în strategia global ă de guvernare IT a Comisiei. De asemenea, Comisia va 
continua s ă sporească gradul de responsabilizar e a personalului propriu. Totu şi, punerea în aplicare 
a tehnologiilor de protec ţie a vie ţii private în aplica ţiile TIC ale Comisiei depinde de 
disponibilitatea pr oduselor respective şi trebuie evaluat ă de la caz la caz, conform ciclului de 
dezvoltare al aplica ţiei. 
4.3. Al treilea obiectiv: încurajarea consumatorilor s ă utilizeze tehnologiile de protec ţie a 
vieţii private 
Consumatorii r ămân partea cea mai interesat ă de garantarea faptului c ă informaţiile cu caracter 
personal sunt corect utilizate, c ă normele de protec ţie a datelor sunt puse în aplicare în mod 
corespunz ător şi că tehnologiile de protec ţie a vieţii private reprezint ă un mijloc eficient de 
garantare a acestora. 
De aceea, consumatorii trebuie s ă fie pe deplin con ştienţi de eventualele avantaje ale utiliz ării 
tehnologiilor de protec ţie a vieţii private pentru reducerea risc urilor provocate de opera ţiunile care 
implică prelucrarea datelor cu caracter pe rsonal ale acestora. De asemenea, ace ştia trebuie s ă fie în 
măsură să efectueze o alegere informat ă în momentul în care achizi ţionează echipamente şi 
software IT sau folosesc serviciile electronice. Aceast ă alegere trebuie s ă reflecte gradul de 
conştientizare a riscurilor im plicate, în special m ăsura în care tehnologiile de protec ţie a vieţii 
private ofer ă o protec ţie corespunz ătoare. Astfel, trebuie s ă se furnizeze utilizatorului informa ţii 
simple şi logice despre eventualele instrumentele tehnologice de protec ţie a vieţii private. Utilizarea 
sporită a tehnologiilor de protec ţie a vieţii private şi a serviciilor electronice care încorporeaz ă 
aceste tehnologii reprezint ă, la rândul s ău, o recompens ă economic ă pentru industriile dispuse s ă le 
folosească şi poate determina un efect al bulg ărelui de z ăpadă, care să încurajeze alte întreprinderi 
să acorde o aten ţie mai mare respect ării normelor de protec ţie a datelor. Pentru a realiza acest lucru, 
trebuie să se întreprind ă o serie de ac ţiuni. 
4.3.1.  Acţiunea 3.1.: Sporirea gradului de sensibilizare a consumatorilor  
Ar trebui adopt ă o strategie consecvent ă de sporire a gradului de se nsibilizare a consumatorilor cu 
privire la riscurile pe care procesul  de prelucrare a datelor le implic ă, precum şi la soluţiile pe care 
le pot furniza te hnologii de protec ţie a vieţii private, în completarea sistemelor corective existente în 
legislaţia privind protec ţia datelor. Comisia inten ţionează să lanseze o serie de activit ăţi de 
sensibilizare în întreaga UE privind tehnologiile de protec ţie a vieţii private.  
Responsabilitatea principal ă în realizarea acestei activit ăţi revine autorit ăţilor naţionale pentru 
protecţia datelor, care au deja o experien ţă relevantă în acest domeniu. Comisia le invit ă să îşi 
sporească activităţile de sensibilizare pentru a include informa ţii privind tehnologiile de protec ţie a 
 
RO 10   RO vieţii private prin orice mijloc pe care îl au la dispozi ţie. De asemenea, Comisia recomand ă grupului 
de lucru „articolul 29” s ă coordoneze practicile na ţionale în cadrul unui plan  de lucru coerent pentru 
sensibilizarea cu privire la tehnologiile de protec ţie a vieţii private şi să reprezinte un punct de 
întâlnire pentru schimbul de bune practici aplicate deja la nivel na ţional. În special, asocia ţiile de 
consumatori şi ceilalţi actori, cum ar fi Re ţeaua centrelor pentru consumat ori (ECC-Net), cu rolul de 
reţea extinsă pe întreg teritoriul UE care ofer ă consultan ţă cetăţenilor privind drepturile acestora în 
calitate de consumatori, pot deveni partener i în încercarea de educare a consumatorilor. 
4.3.2.  Acţiunea 3.2.: Facilitarea alegerii informate a consumatorilor: m ărci de protec ţie 
a vieţii private  
Achiziţionarea şi utilizarea tehnologiilor de protec ţie a vieţii private pot fi încurajate dac ă prezenţa 
acestor tehnologii într-un anumit produs şi trăsăturile fundamentale ale acestora sunt u şor de 
recunoscut. În acest scop, Comisia inten ţionează să analizeze fezabilitat ea unui sistem de m ărci de 
protecţie a vieţii private la nivelul întregii UE, care s ă cuprindă, de asemenea, o analiz ă a impactului 
economic şi societal. Obiectivul acestor m ărci de protec ţie a vieţii private este s ă permită 
consumatorilor recunoa şterea cu u şurinţă a unui anumit produs ca fiind unul care garanteaz ă şi 
îmbunătăţeşte respectarea normelor de protec ţie a datelor în cadrul prelucr ării datelor, în special 
prin încorporarea tehnologiilor de protec ţie a vieţii private adecvate. 
Pentru ca m ărcile de protec ţie a vieţii private s ă îşi atingă scopul, Comisia consider ă că trebuie 
respectate urm ătoarele principii: 
– Numărul sistemelor de m ărci de protec ţie a vieţii private trebuie s ă fie limitat. De fapt, 
proliferarea m ărcilor poate crea mai mult ă confuzie pentru consumator şi submina încrederea 
acestuia în orice tip de marc ă. De aceea, trebuie s ă se realizeze o evaluare pentru a determina 
dacă, şi în ce m ăsură, marca european ă de protec ţie a vieţii private poate fi integrat ă într-un 
sistem mai general de certificare a securit ăţii14 
– Mărcile de protec ţie a vieţii private trebuie acordate numai dac ă un anumit produs respect ă un set 
de standarde corespunz ătoare normelor de protec ţie a datelor. Standardele trebuie s ă fie cât mai 
uniforme posibil pe întreg teritoriul UE. 
– Autorităţile publice, în special autorit ăţile naţionale responsabile cu protec ţia datelor, trebuie s ă 
joace un rol important în sistem prin imp licarea acestora în definirea standardelor şi procedurilor 
relevante, precum şi în monitorizarea func ţionării sistemului de m ărci. 
Ţinând cont de aceste aspecte şi având în vedere experien ţa precedent ă privind programele de 
certificare din alte domenii (de exemplu, me diul, agricultura, certificarea securit ăţii produselor şi 
serviciilor), Comisia va purta un dialog cu toate p ărţile interesate, inclusiv cu autorit ăţile naţionale 
de protecţie a datelor, asocia ţiile industriale şi ale consumatorilor şi organismele de standardizare. 
                                                 
14 În comunicarea din 31 mai 2006 privind o strategie pentru o societate informa ţională sigură „Dialog, 
parteneriat şi responsabilizare” (COM (2006) 251 final), Comisia a invitat deja sectorul privat s ă „elaboreze 
sisteme abordabile de certificare a securit ăţii produselor, proceselor şi serviciilor care s ă răspundă unor nevoi 
specifice ale UE (în special cu privire la respectarea vie ţii private)”.