Raportul special Sunt necesare îmbunătățiri 
suplimentare pentru a se 
asigura o implementare 
eficace a procedurii 
aplicabile deficitelor 
excesiveRO 2016  nr. 10
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA EUROPEANĂ DE CONTURI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări: eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-4832-9 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/18327 QJ-AB-16-011-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-4869-5 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/868777 QJ-AB-16-011-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-4838-1 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/807374 QJ-AB-16-011-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Sunt necesare îmbunătățiri 
suplimentare pentru a se 
asigura o implementare 
eficace a procedurii 
aplicabile deficitelor 
excesive
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 10
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit IV – condusă de domnul Milan Martin Cvikl, membru al 
Curții de Conturi Europene –, cameră specializată în auditul veniturilor, al politicilor interne și de cercetare, al guvernanței 
financiare și economice și al instituțiilor și organismelor Uniunii Europene. Auditul a fost condus de domnul Milan Martin 
Cvikl, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: Kathrine Henderson, șefă 
de cabinet, și Andreja Rovan, atașată în cadrul cabinetului; Zacharias Kolias, director; Albano Martins Dias da Silva, coor -
donator; Giuseppe Diana, Marko Mrkalj, Maria Isabel Quintela, Marion Schiefele, Duarte Semedo Leite și Stefan Sturaro, 
auditori; Thomas Everett și Marek Riha, asistență lingvistică.
De la stânga la dreapta:  G. Diana, M. Schiefele, A. Rovan, A. Martins Dias da Silva, Z. Kolias,  
M. M. Cvikl, S. Sturaro, M. I. Quintela, K. Henderson, T. Everett.

03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
 Glosar
 Sinteză
1-25  Introducere
1- 4 Informații generale privind politica de guvernanță economică și bugetară în UE
5-25  Procedura aplicabilă deficitelor excesive: menținerea solidității finanțelor publice
7-17  Procesul PDE: asigurarea calității datelor, evaluarea situației, inițierea unei proceduri aplicabile deficitelor 
excesive
18-24  Măsurile corective: raportarea de către statele membre, monitorizarea și supravegherea de către Comisie
25 Rezultatul procedurii aplicabile deficitelor excesive
26-31  Sfera, obiectivele și abordarea auditului
26-29  Sfera și obiectivele auditului
30-31  Abordarea
32-127  Observații
32-84  Sunt necesare îmbunătățiri ale procesului PDE, cu scopul de a se consolida baza procedurii și de 
a se ameliora obiectivitatea evaluărilor
32-62  Există un cadru adecvat pentru luarea deciziilor, însă este nevoie de o mai mare claritate
63-84  Evaluările cu privire la calitatea datelor și analizele economice suferă de o lipsă de transparență; analizele 
se desfășoară în conformitate cu normele, dar se axează mai degrabă pe deficitul public decât pe datorie
04 Cuprins 
85 -112  Măsurile corective și de supraveghere aferente procedurii aplicabile deficitelor excesive: 
rapoartele statelor membre și monitorizarea și supravegherea asigurate de către Comisie
85-87  Rapoartele statelor membre cu privire la măsurile corective ar putea fi îmbunătățite
88 -112  Monitorizarea și supravegherea asigurate de către Comisie sunt reglementate de norme din ce în ce mai 
complexe, nu sunt suficient de transparente și permit doar o evaluare limitată a efectului reformelor 
structurale
113-127  Rezultatul procedurii aplicabile deficitelor excesive
113-127  Reformele PDE au introdus instrumente pentru consolidarea disciplinei bugetare, dar procedura nu s-a 
dovedit a fi pe deplin eficace în rolul de mecanism de corecție
128-149  Concluzii și recomandări
130-139  Eurostat
130-131  Examinarea datelor
132 Evaluarea sistemelor de control
133-135  Vizitele de dialog și verificarea directă
136 Acțiuni de întreprins
137 Orientări
138-139  Rezultate
140-149  DG Afaceri Economice și Financiare
140-141  Transparența
142-143  Criteriul datoriei
144-145  Reformele structurale
146-147  Raportarea
148-149  Sancțiuni
05 Cuprins 
 Anexa I  — Legislația privind procedura aplicabilă deficitelor excesive
 Anexa II —  Exemple de informații obligatorii care lipseau din documentele provenite de la 
cele șase state membre examinate
 Anexa III —  Exemple de deficiențe de clasificare în documentele provenite de la cele șase state 
membre examinate
 Anexa IV —  Exemple de acțiuni de întreprins cu un impact potențial asupra datelor privind 
deficitul și datoria
 Anexa V — Rata de creștere nominală anuală a PIB-ului
 Anexa VI  —  Respectarea țintelor nominale și structurale stabilite în recomandările PDE și 
prelungirile termenelor fixate în cadrul acestei proceduri
 Anexa VII  — Diferențe între recomandările Comisiei și cele ale Consiliului
 Anexa VIII  — Implementarea reformelor structurale planificate
 Răspunsul Comisiei
06
 Acronime
AMECO : Baza de date macroeconomice a Comisiei Europene
BCE : Banca Centrală Europeană
CEF : Comitetul economic și financiar
DG Afaceri Economice și Financiare : Direcția Generală Afaceri Economice și Financiare
DG Migrație și Afaceri Interne : Direcția Generală Migrație și Afaceri Interne
ECOFIN : Consiliul Afaceri Economice și Financiare
Eurostat : Oficiul de Statistică al Uniunii Europene
PDE : Procedura aplicabilă deficitelor excesive
PIB: Produs intern brut
PSC : Pactul de stabilitate și de creștere
SEC : Sistemul european de conturi
TFUE : Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
UEM : Uniunea economică și monetară
VDA : Vizită de dialog „în amonte”
VSD : Vizită standard de dialog
07
 Glosar
Administrația publică : În SEC 95, sectorul „administrației publice” este definit ca incluzând toate unitățile 
instituționale care sunt producători non-piață și a căror producție este destinată consumului individual și colectiv și 
care sunt finanțate, în cea mai mare parte, din contribuțiile obligatorii vărsate de unitățile aparținând altor sectoare 
și/sau de toate unitățile instituționale a căror activitate principală constă în redistribuirea veniturilor și a avuției 
naționale.
Acest sector este compus din patru subsectoare:
 οadministrația centrală, care cuprinde toate organismele administrației de stat și alte organisme centrale a căror 
competență se întinde pe întreg teritoriul economic al țării, cu excepția administrațiilor de securitate socială;
 οadministrația de stat, care reunește unitățile instituționale ce exercită anumite funcții de administrație la un 
nivel inferior celui al administrației centrale și superior celui al unităților instituționale publice locale, cu excepția 
administrațiilor de securitate socială;
 οadministrația locală, care cuprinde toate administrațiile publice a căror competență se întinde numai pe 
o subdiviziune locală din teritoriul economic, cu excepția administrațiilor de securitate socială locale ale 
administrațiilor locale;
 οfondurile de securitate socială, care reprezintă unitățile instituționale centrale, de stat și locale a căror activitate 
principală constă în a furniza prestații sociale.
Ajustare stoc-flux : Ajustarea stoc-flux (cunoscută, de asemenea, sub denumirea de ajustare deficit-datorie) asigură 
coerența între necesarul net de finanțare (fluxul) și variația stocului datoriei brute. Aceasta include acumularea 
activelor financiare, evoluția valorii datoriei exprimate în valută și celelalte ajustări statistice.
Calitatea datelor : Calitatea datelor presupune respectarea normelor contabile, exhaustivitatea, fiabilitatea, 
promptitudinea și coerența lor [articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului].
Cod de conduită : Document de politică în care sunt prezentate orientări privind punerea în aplicare a Pactului de 
stabilitate și de creștere și orientări privind formatul și conținutul programelor de stabilitate și de convergență.
Comitetul economic și financiar (CEF) : Denumit în trecut Comitetul monetar, CEF este un comitet al Consiliului 
Uniunii Europene, înființat în temeiul articolul 134 TFUE. Principala sa sarcină este de a pregăti și de a discuta 
deciziile Consiliului ECOFIN cu privire la chestiuni economice și financiare.
Componenta ciclică a soldului bugetar : Acea componentă a evoluției soldului bugetar care rezultă în mod 
automat din elementele ciclice din economie, ca urmare a reacției veniturilor și a cheltuielilor publice la evoluția 
deviației PIB ( output gap ). A se vedea „Sold (bugetar) structural”.
Consolidare bugetară : O îmbunătățire a soldului bugetar prin intermediul unor măsuri de politică bugetară 
discreționară, exprimată fie prin valoarea îmbunătății, fie prin perioada în care aceasta este menținută.
Conturile publice : Situațiile financiare ale administrației publice (provenite de la organismele, agențiile și orice 
societăți publice clasificate ca făcând parte din administrația publică). Aceste conturi înregistrează veniturile și 
cheltuielile publice și reprezintă principala sursă pentru compilarea datelor PDE.
08 Glosar 
Date primare/în amonte : Datele colectate de institutul național de statistică (de exemplu, din evidențele 
administrative, prin anchete statistice, recensăminte etc.) în scopul compilării de agregate (cum ar fi operațiunile 
PDE). Conturile publice ale organismelor administrației publice, ale agențiilor etc. sunt un exemplu de date primare.
Date reale : Date istorice (și nu date planificate/estimate).
Datoria publică : Totalul datoriei brute, la valoare nominală, existentă la sfârșitul exercițiului și consolidată în 
cadrul sectoarelor administrației publice, astfel cum sunt definite în SEC 95. Datoria publică include numerarul 
și depozitele, alte titluri de valoare decât acțiunile – fiind excluse instrumentele financiare derivate –, precum și 
împrumuturile (datoria „Maastricht”).
Deficitul public : Necesarul net de finanțare, astfel cum este definit în SEC 95/SEC 2010, cu anumite ajustări.
Deviația PIB : Diferența dintre producția reală și producția potențială estimată la un moment dat. A se vedea, de 
asemenea, „Componenta ciclică a soldului bugetar”.
Efectul de bulgăre de zăpadă : Efectul de autoconsolidare al acumulării sau al decumulării datoriei publice, generat 
de diferența pozitivă sau negativă dintre rata dobânzii plătite pentru datoria publică și rata de creștere a economiei 
naționale.
Efortul bugetar „ascendent” : O cuantificare a impactului bugetar al măsurilor corective, exprimată sub forma 
impactului agregat al măsurilor individuale. A se vedea „Efortul bugetar «descendent»”.
Efortul bugetar „descendent” : O cuantificare a impactului bugetar al politicii guvernamentale, obținută prin 
analizarea variației globale a soldului structural. Aceasta poate diferi de cuantificarea de tip „ascendent” a efortului 
bugetar, din cauza acoperirii incomplete a acesteia din urmă, a efectelor economice de ordin secundar sau 
a inconsecvenței ipotezei de menținere a politicilor actuale.
Inventarul surselor și al metodelor pentru PDE : Descrierea procedurilor (metodele) și a statisticilor de bază 
(sursele) utilizate de statele membre pentru a realiza estimări pentru notificările PDE. Inventarul include „tabele de 
corespondență” care arată legătura dintre posturile din contabilitatea publică și rubricile din SEC, precum și o listă 
a unităților administrației publice clasificate în funcție de subsector și de sector.
Măsuri excepționale și măsuri temporare : Operațiuni efectuate de administrația publică, care au un efect bugetar 
tranzitoriu ce nu antrenează o schimbare durabilă a poziției bugetare. A se vedea, de asemenea, „Soldul (bugetar) 
structural”.
Notificările PDE și chestionarele conexe
Notificările PDE
De două ori pe an, statele membre trimit cifrele privind deficitul public și datoria publică sub forma unor notificări, 
compuse din patru grupuri de tabele conținând informații, pentru toate nivelurile administrației, cu privire la 
deficitul/excedentul public și la nivelul datoriei, ajustările efectuate în soldul execuției bugetare pentru a se obține 
valoarea deficitului/excedentului, factorii care contribuie la nivelul datoriei, precum și alte date obligatorii.
Chestionarele conexe
Un set de tabele conținând informații standard cu privire la revizuiri, ajustări, operațiuni financiare și aplicarea 
deciziilor Eurostat.
09 Glosar 
Obiectiv bugetar pe termen mediu : În conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, programele de 
stabilitate și programele de convergență prezintă un obiectiv pe termen mediu al poziției bugetare. Acest obiectiv 
este specific fiecărei țări, astfel încât să ia în considerare diversitatea pozițiilor și evoluțiilor economice și bugetare, 
precum și riscurile bugetare asupra viabilității finanțelor publice, fiind definit în termeni structurali. A se vedea, de 
asemenea, „Soldul (bugetar) structural”.
Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) : Aprobat în 1997 și revizuit în 2005 și în 2011, PSC clarifică dispozițiile 
Tratatului de la Maastricht cu privire la supravegherea politicilor bugetare ale statelor membre, precum și la 
monitorizarea deficitelor bugetare pe parcursul celei de a treia etape a uniunii economice și monetare. PSC este 
format din două regulamente ale Consiliului, care stabilesc dispoziții obligatorii din punct de vedere juridic, 
aplicabile instituțiilor europene și statelor membre, și din două rezoluții ale Consiliului European de la Amsterdam 
(iunie 1997).
PIB-ul potențial : Nivelul PIB-ului real într-un anumit an care este compatibil cu o rată stabilă a inflației. Dacă 
producția reală crește peste nivelul său potențial, constrângerile asupra capacității vor începe să își facă simțit 
efectul și se va acumula o presiune inflaționistă; în cazul în care producția scade sub nivelul potențial, resursele nu 
sunt exploatate, iar presiunea inflaționistă se reduce. A se vedea, de asemenea, „Deviația PIB”.
Programe de convergență : Strategii monetare și bugetare pe termen mediu prezentate de statele membre care nu 
au adoptat încă moneda euro. Aceste strategii sunt actualizate în fiecare an, în conformitate cu dispozițiile Pactului 
de stabilitate și de creștere. A se vedea, de asemenea, „Programe de stabilitate”.
Programe de stabilitate : Strategii bugetare pe termen mediu prezentate de statele membre care au adoptat 
moneda euro. Aceste strategii sunt actualizate în fiecare an, în conformitate cu dispozițiile Pactului de stabilitate și 
de creștere. A se vedea, de asemenea, „Programe de convergență”.
SEC (SEC 95 și SEC 2010) : Sistemul european de conturi naționale și regionale este cadrul de contabilitate al UE, 
compatibil pe plan internațional, utilizat pentru descrierea sistematică și detaliată a economiilor regiunilor și ale 
statelor membre ale UE. Pentru cea mai mare parte a perioadei auditate, s-a aplicat SEC 95. Sistemul a fost actualizat 
în septembrie 2014, când s-a trecut la SEC 2010, care reflectă evoluțiile înregistrate în privința măsurării economiilor 
moderne, progresele din domeniul cercetării metodologice și nevoile utilizatorilor.
SEC este în general coerent cu definițiile, normele contabile și clasificările utilizate în sistemul comparabil al ONU, 
dar prezintă unele caracteristici specifice, mai adaptate la practicile UE.
Semestrul european : Ciclul anual de coordonare a politicilor economice, care are loc pe parcursul primelor șase 
luni ale anului. Comisia Europeană realizează o analiză detaliată a programelor de politici economice și structurale 
ale statelor membre, iar Consiliul European și Consiliul de Miniștri formulează recomandări de politică înainte ca 
statele membre să își finalizeze proiectele de buget.
Societăți financiare/nefinanciare
Sectorul societăților financiare (SEC 95, punctul 2.32)
Cuprinde toate societățile și cvasisocietățile a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de 
intermediere financiară (intermediari financiari) și/sau în exercitarea de activități financiare auxiliare (auxiliari 
financiari).
Sectorul societăților nefinanciare (SEC 95, punctul 2.21)
Grupează unități instituționale ale căror operațiuni distributive și financiare sunt distincte de cele ale proprietarilor 
lor și care sunt producători de piață a căror activitate principală constă în producerea de bunuri și servicii 
nefinanciare.
10 Glosar 
Sold (bugetar) primar : Soldul bugetar din care se deduc cheltuielile cu dobânzile aferente datoriei publice.
Sold (bugetar) structural : Soldul bugetar real, din care se deduc componenta ciclică, măsurile cu caracter 
excepțional și alte măsuri temporare. Soldul structural măsoară tendința subiacentă a soldului bugetar.
Soldul bugetar : Diferența dintre cheltuielile și veniturile publice totale într-un anumit exercițiu, un sold pozitiv 
indicând un excedent, în timp ce un sold negativ indică un deficit. Pentru a monitoriza pozițiile bugetare ale statelor 
membre, UE utilizează agregate ale administrației publice. A se vedea, de asemenea, „Soldul (bugetar) structural”, 
„Soldul (bugetar) primar” .
Soldul execuției bugetare : Diferența dintre veniturile și cheltuielile din conturile publice.
Statistici privind finanțele publice : Date privind activitățile economice ale administrației publice, inclusiv 
veniturile și cheltuielile publice, deficitul, operațiunile cu active și pasive, alte fluxuri economice și bilanțurile. 
Statisticile europene privind finanțele publice sunt elaborate în conformitate cu SEC, beneficiind de o interpretare și 
de orientări suplimentare din partea Eurostat.
Vizită de dialog : Vizită efectuată de Eurostat într-un stat membru în vederea examinării datelor reale raportate și 
a tuturor aspectelor relevante ale datelor PDE. Aceste vizite au loc cel puțin o dată la doi ani. DG Afaceri Economice 
și Financiare și BCE au rolul de observatori.
În perioada 2011-2013, Eurostat a desfășurat atât „vizite standard”, cât și „vizite în amonte”, acestea din urmă vizând 
să evalueze gestionarea și controlul fluxurilor de date în amonte privind finanțele publice și gestionarea și controlul 
sistemelor de date subiacente. Aceste verificări sunt acum incluse în vizitele standard de dialog.
Vizită metodologică : O vizită excepțională de monitorizare și de verificare desfășurată de Eurostat într-un stat 
membru în care au fost clar identificate riscuri sau probleme semnificative cu privire la calitatea datelor.
11
 Sinteză
I
Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede, ca regulă de bază a politicii bugetare, că statele membre 
trebuie să evite deficitele publice excesive. Astfel, în cazul în care valorile de referință stabilite pentru deficitul 
public și pentru datoria publică sunt depășite, este posibilă declanșarea unui mecanism de corecție împotriva statu -
lui membru în cauză. Acest mecanism, și anume procedura aplicabilă deficitelor excesive, este un element-cheie al 
cadrului de guvernanță economică al UE.
II
Rolul care revine Comisiei în implementarea procedurii aplicabile deficitelor excesive este de a controla calitatea 
datelor notificate de fiecare stat membru, de a evalua dacă au fost depășite pragurile de referință sau dacă există 
un risc în acest sens și, pe această bază, de a adresa avize și recomandări Consiliului pentru ca acesta să ia măsuri 
în consecință. Consiliul decide apoi, în conformitate cu dispozițiile din tratat, dacă să adopte sau nu recomandările 
Comisiei.
III
Statele membre care fac obiectul unei proceduri aplicabile deficitelor excesive primesc recomandări în vederea 
remedierii situației, care includ un termen-limită stabilit în acest sens, o traiectorie de corecție și un efort anual 
bugetar care trebuie furnizat. Comisia monitorizează modul în care statul membru pune în aplicare măsurile corec -
tive și transmite constatările sale Consiliului. Pe baza propunerilor Comisiei, acesta ia măsurile care se impun, după 
caz (închiderea procedurii, prelungirea termenului, stabilirea unor noi ținte sau impunerea de sancțiuni).
IV
Curtea a examinat modul în care Comisia a implementat procedura aplicabilă deficitelor excesive între 2008 și 2015, 
concentrându-se pe șase state membre. Curtea a analizat procedurile Comisiei de evaluare a calității datelor afe -
rente procedurii aplicabile deficitelor excesive transmise de statele membre, calitatea datelor și a modelelor utili -
zate pentru previziunile proprii ale Comisiei, precum și dacă evaluările acesteia erau în consens cu deciziile Consi -
liului de a lansa o procedură. Nu în ultimul rând, Curtea a examinat modul în care Comisia a monitorizat măsurile 
corective adoptate de statele membre care făceau obiectul unei proceduri aplicabile deficitelor excesive.
V
Potrivit constatărilor auditului, deși există proceduri și orientări detaliate pentru cele mai multe domenii ale pro -
cesului de colectare și analiză a datelor utilizat de Comisie și pentru modul în care aceasta evaluează respectarea 
normelor de disciplină bugetară, pot fi observate unele probleme legate de punerea în aplicare a acestor sarcini. 
Ele se explică prin faptul că Comisia nu și-a utilizat pe deplin competențele pentru a asigura furnizarea unor date 
complete și respectarea recomandărilor privind acțiunile corective, prin faptul că această instituție nu a reușit 
întotdeauna să ofere un feedback adecvat cu privire la rapoartele statelor membre, prin resursele insuficiente 
alocate sarcinilor de analiză și de raportare privind datele-cheie, precum și prin neajunsurile de la nivelul păstrării 
evidențelor.
12 Sinteză 
VI
O problemă conexă este cea a transparenței. În pofida ameliorărilor aduse în ultimii ani, se observă că, în general, 
prea multe informații continuă să nu fie disponibile în ceea ce privește ipotezele și parametrii utilizați de Comisie 
pentru date și modul său de interpretare a conceptelor-cheie. Pe lângă aceasta, chiar dacă dispune în unele cazuri 
de norme interne clare, Comisia poate decide să se abată de la procedura stabilită, ceea ce pune sub semnul între -
bării fiabilitatea generală a evaluărilor sale.
VII
În domeniul monitorizării reformelor structurale – aspect al măsurilor corective pe care Comisia l-a descris recent 
ca fiind crucial pentru depășirea unei situații de deficit excesiv – există indicii care arată că acțiunea Comisiei nu 
merge suficient în profunzime, dat fiind că aceasta se concentrează mai ales pe aspectele legislative și mai puțin pe 
implementarea efectivă a reformelor. Procedura aplicabilă deficitelor excesive continuă să pună accentul mai ales 
pe criteriul datoriei în detrimentul criteriului privind deficitul.
VIII
În concluzie, Curtea remarcă semne foarte pozitive în eforturile depuse de Comisie de-a lungul anilor pentru 
a adapta și a raționaliza procedura aplicabilă deficitelor excesive ca reacție la evoluția situației din UE. Baza legisla -
tivă este bună și este în general susținută de norme și orientări interne clare. Ceea ce lipsește însă este asigurarea 
consecvenței și a transparenței în aplicarea acestor norme; Comisia nu păstrează o evidență adecvată a ipoteze -
lor subiacente utilizate și nu face cunoscute rezultatele supravegherii sale în beneficiul tuturor statelor membre. 
Comisia a recunoscut existența acestor neajunsuri în declarațiile sale recente și a indicat că este pregătită să aducă 
îmbunătățirile necesare.
IX
Concluziile generale ale Curții sunt explicate în detaliu la sfârșitul raportului și o serie de recomandări sunt formu -
late în atenția Comisiei. Aceste recomandări sunt prezentate într-o formă sintetică în cele ce urmează.
Recomandările Curții
(a) În domeniul colectării și analizei datelor, care ține de competența Eurostat, Comisia ar trebui:
(i) să își consolideze procedurile de evaluare a calității și să își documenteze mai bine activitatea;
(ii) să evalueze sistemele de control ale statelor membre;
(iii) să ia măsuri pentru a îmbunătăți eficacitatea verificărilor pe care le desfășoară la fața locului;
(iv) să își utilizeze pe deplin competențele de care dispune pentru a se asigura că statele membre implementea -
ză acțiunile recomandate în urma constatărilor;
(v) să asigure cea mai mare transparență posibilă prin publicarea tuturor sugestiilor și a orientărilor adresate 
statelor membre;
(vi) să își documenteze mai bine procedurile interne și criteriile pe baza cărora formulează rezerve sau aduce 
modificări datelor.
13 Sinteză 
(b) Atunci când evaluează situația din statele membre în vederea formulării de recomandări în legătură cu procedu -
ra aplicabilă deficitelor excesive (rol care revine DG Afaceri Economice și Financiare), Comisia ar trebui:
(i) să îmbunătățească transparența aplicând definiții clare, făcând publice toate datele utilizate pentru calcule 
și evaluări și promovând implicarea consiliilor fiscale naționale pentru a confirma datele naționale utilizate 
în analizele Comisiei;
(ii) să se concentreze îndeaproape pe reducerea datoriei publice, în special în statele membre puternic 
îndatorate;
(iii) să consolideze monitorizarea realizată cu privire la implementarea reformelor structurale convenite, inclusiv 
prin utilizarea pe deplin a competențelor de care dispune pentru a se asigura că statele membre își îndepli -
nesc angajamentele;
(iv) să aplice cu mai mare strictețe normele legate de raportarea de către statele membre;
(v) să recurgă, după caz, la opțiunea de a recomanda Consiliului să ia măsuri mai ferme și să impună sancțiuni.
14
 Introducere
Informații generale privind politica de guvernanță 
economică și bugetară în UE
01 
Intrat în vigoare la 1 noiembrie 1993, Tratatul privind Uniunea Europeană, cunos -
cut și ca Tratatul de la Maastricht, a stabilit principiile uniunii economice și mo -
netare (UEM) și a condus în cele din urmă la adoptarea monedei euro ca monedă 
comună în 19 dintre cele 28 de state membre. Buna funcționare a UEM impunea 
introducerea unui mecanism care să garanteze soliditatea finanțelor publice și 
să reducă riscul de contagiune din statele membre care aplicau politici bugetare 
neadecvate. Acest mecanism este alcătuit din două componente, una preventivă 
și una corectivă. Componenta preventivă urmărește să asigure aplicarea unor 
politici bugetare sănătoase pe termen mediu și evitarea situațiilor de deficit ex -
cesiv1. Componenta corectivă vizează tratarea situațiilor de deficit excesiv și este 
cunoscută ca „procedura aplicabilă deficitelor excesive” (PDE). Statele membre 
care încalcă plafonul stabilit pentru deficitul bugetar sau pentru datoria publică 
(3 %, respectiv 60 % din PIB) pot face obiectul unei astfel de proceduri.
02 
Baza legală primară pentru procedura aplicabilă deficitelor excesive se regăsește 
la articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și în 
Protocolul nr. 12 anexat la tratat. Aceste dispoziții stabilesc diferitele etape ale 
procedurii și pragurile de referință. Ele sunt completate cu o legislație secundară, 
sub forma Pactului de stabilitate și de creștere (PSC) introdus în 1997, care aduce 
clarificări operaționale privind circumstanțele în care ar trebui lansată o astfel de 
procedură.
03 
PDE a făcut obiectul mai multor reforme (în 2005, 2011 și 2013) care au vizat 
îmbunătățirea punerii sale în practică prin consolidarea cerințelor de raportare și 
a sancțiunilor și prin introducerea unui anumit grad de flexibilitate, care permite 
adaptarea procedurii la un mediu economic aflat în schimbare. Figura 1  conține 
o imagine de ansamblu a evoluției politicii de guvernanță economică și buge -
tară în UE, măsurile legate de PDE fiind evidențiate prin caractere aldine. O listă 
cronologică a instrumentelor legale ale UE care prezintă cea mai mare relevanță 
pentru PDE este prezentată în anexa I .1 O situație de deficit excesiv 
apare atunci când fie deficitul 
public, fie datoria publică, fie 
ambele depășesc valorile de 
referință respective.
15 Introducere Figura 1Evoluția politicii de guvernanță economică și bugetară în UE
Notă:  Măsurile referitoare la PDE sunt evidențiate cu caractere aldine.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.1992
1997
2005
2011
2012
2013Evaluarea proiectelor de planuri bugetare de către consiliile ﬁscale naţionale
Consolidarea supravegherii statelor membre care se confruntă sau riscă să se confrunte cu diﬁcultăţi grave în ceea ce privește stabilitatea ﬁnanciară; programe de ajustare macroeconomică; supraveghere postprogramFoaie de parcurs pentru reformele structurale: programele de parteneriat economicMonitorizarea mai strictă a statelor membre care fac obiectul unei PDE: raportare periodică (raport privind execuţia bugetară de pe parcursul anului)Mecanism de avertizare timpurie cu privire la riscul de necorectare a deﬁcitului excesiv în termenul stabilit în cadrul PDE: recomandări autonome ale ComisieiSancţiuni mai rapideInstituirea unei „reguli de aur”, care prevede că deﬁcitul structural nu poate depăși obiectivul bugetar pe termen 
mediu; în cazul în care apar deviaţii, se declanșează automat un mecanism naţional de corecţie.  Regula trebuie să ﬁe înscrisă în constituţiile naţionale, iar consiliile bugetare naţionale trebuie să monitorizeze respectarea sa.Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice
Cerinţe mai detaliate privind conţinutul programelor de stabilitate și de convergenţă; o nouă valoare de referinţă stabilită pentru cheltuieli: creșterea cheltuielilor ar trebui să ﬁe mai mică decât creșterea PIB-ului potenţialCerinţe referitoare la cadrele bugetare ale statelor membreProcedură privind dezechilibrele macroeconomice și sancţiuni
Operaţionalizarea criteriului datoriei (reducere anuală medie cu o douăzecime a diferenţei dintre nivelul real și valoarea de referinţă de 60 %, pe o perioadă de trei ani); perioadă de tranziţie de trei ani de la sfârșitul PDE pentru cele 23 de state membre care, în noiembrie 2011, făceau obiectul unei astfel de proceduri
Efortul structural va ﬁ ajustat anualRapoarte privind măsurile luateSancţiuni sub formă de amenzi, aprobate de către ConsiliuObiectivul bugetar pe termen mediu este redeﬁnit în termeni structurali (soldul ajustat ciclic din care se deduc 
măsurile cu caracter excepţional și măsurile temporare) și devine speciﬁc pentru ﬁecare ţarăDevierile de la obiectivul bugetar pe termen mediu sau de la traiectoria de ajustare sunt permise în cazul în care sunt aplicate reforme structurale majoreEfortul structuralDeﬁniţie nouă a conceptului de „recesiune economică gravă”Listă neexhaustivă a „altor factori relevanţi”, inclusiv reformele sistemelor de pensiiPrelungirea termenelor pentru corectarea deﬁcitelor excesiveStatele membre trebuie să prezinte programe de stabilitate sau programe de convergenţă care să conţină 
planurile lor bugetare pe termen mediuStatele membre trebuie să urmărească un obiectiv nominal pe termen mediu pentru poziţia lor bugetarăDeﬁniţia deﬁcitului excesiv temporar și excepţional în comparaţie cu o valoare de referinţăNorme privind accelerarea PDESancţiuni (numai pentru statele membre din zona euro) sub forma unui depozit fără dobândăInstituie uniunea economică și monetară
Statele membre trebuie să își coordoneze politicile economice și să se supună supravegherii multilaterale în acest sens (articolul 121 TFUE)Statele membre se angajează să respecte disciplina ﬁnanciară și bugetară și pot face obiectul unei PDE dacă se aﬂă într-o situaţie de deﬁcit excesiv (articolul 126 TFUE)
Tratatul de la Maastricht
Pactul de stabilitate și de creștere (PSC)
Reforma PSC
Pachetul privind guvernanţa economică
Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanţa (Pactul bugetar)
Pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetare
(doar pentru statele membre din zona euro)
16 Introducere 
04 
Mai recent, și anume la 21 octombrie 2015, Comisia a adoptat o comunicare2 
privind măsurile care trebuie întreprinse în vederea finalizării uniunii economice 
și monetare, pentru a pune în aplicare „raportul celor cinci președinți”3. Comuni -
carea și propunerile aferente sunt menite să continue procesul de aprofundare 
a UEM și să stimuleze competitivitatea. Pachetul de măsuri conține un set de 
instrumente îmbunătățite în domeniul guvernanței economice, printre care se 
numără crearea unor consilii naționale de competitivitate și a unui consiliu fiscal 
european cu rol consultativ. Comisia a indicat că măsurile propuse sunt în același 
timp ambițioase și pragmatice și că va fi nevoie de o acțiune concertată din par -
tea tuturor actorilor implicați.
Procedura aplicabilă deficitelor excesive: menținerea 
solidității finanțelor publice
05 
Principalele părți implicate într-o procedură aplicabilă deficitelor excesive sunt 
statele membre, Comisia (DG Afaceri Economice și Financiare și Eurostat) și 
Consiliul.
(i) Statul membru are obligația: (a) de a raporta date statistice către Eurostat de 
două ori pe an (înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie); (b) de a corec -
ta deficitul excesiv în termenul stabilit de Consiliu; (c) de a furniza efortul 
bugetar cerut în recomandarea PDE respectivă; și (d) de a raporta cu privire la 
măsurile luate.
(ii) Eurostat are responsabilitatea de a evalua atât calitatea datelor reale rapor -
tate de statele membre, cât și calitatea conturilor subiacente ale sectorului 
administrației publice.
(iii) DG Afaceri Economice și Financiare evaluează respectarea de către statul 
membru a pragurilor stabilite privind nivelul datoriei și al deficitului și moni -
torizează măsurile luate de acesta pentru a corecta situația de deficit excesiv.
(iv) Consiliul, la propunerea Comisiei, decide cu privire la lansarea, accelerarea 
sau abrogarea PDE.
06 
În figura 2  este prezentat modul în care aceste părți cooperează și interacționea -
ză în cadrul diferitelor etape ale PDE.2 COM(2015) 600 final din 
21 octombrie 2015 privind 
măsurile care trebuie 
întreprinse în vederea 
finalizării uniunii economice și 
monetare.
3 „Finalizarea uniunii economice 
și monetare a Europei”, raport 
elaborat de Jean-Claude 
Juncker, în strânsă colaborare 
cu Donald Tusk, Jeroen 
Dijsselbloem, Mario Draghi și 
Martin Schulz, 22 iunie 2015.
17 Introducere Figura 2PDE: prezentare pe scurt
RECOMANDAREA
COMISIEIRezerve
Modi/f_icări ale datelor
Autorită/uni021Bile
statistice
na/uni021BionaleAnaliza
riscurilor
(anuală)
DECIZIA ȘI
RECOMANDĂRILE
PRIVIND PDEDate
statistice
Normele de 
aplicare
a PDEPreviziunile
economice
europene (PEE) Avizul CEFRaport –
articolul 126
alineatul (3)EVALUAREA
CALITĂŢII DATELOR
Date
statisticeInstitutul
na/uni021Bional
de statisticăMinisterul
Finan/uni021BelorComitetul
economic și
ﬁnanciar (CEF)
2/21/2
STATELE MEMBRE EUROSTAT DG Afaceri Economice și Financiare CONSILIUL
Banca centralăANALIZE ALE DATELOR
Aspecte de metodologie
ELABORAREA PEEAc/uni021Biuni de
întreprinsVIZITE DE DIALOG ÎN STATELE MEMBRE
ORIENTĂRIDate plani/f_icate
18 Introducere Figura 2
DECIZIA ȘI
RECOMANDĂRILE
PRIVIND PDERECOMANDAREA
COMISIEIDocument de
lucru al 
serviciilor 
Comisiei
Normele de aplicare
a PDEProgram de parteneriat 
economicProiect de plan 
bugetarProgram naţional 
de reformăProgram de stabilitate
sau de convergenţăRaport privind
măsurile eﬁcace
ANALIZE ALE MĂSURILOR
BUGETARE ȘI ALE 
REFORMELOR STRUCTURALE1/2
Fiscal
measures
Structural
reforms
Others2/2
Măsuri
bugetare
Reforme
structurale
AlteleSTATELE MEMBRE DG Afaceri Economice și Financiare CONSILIUL
Măsuri corectiveRaportareMinisterul Finanţelor
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
19 Introducere 
Procesul PDE: asigurarea calității datelor, evaluarea situației, 
inițierea unei proceduri aplicabile deficitelor excesive
07 
Această secțiune prezintă etapele succesive ale procesului care conduce la luarea 
unei decizii.
Asigurarea calității datelor utilizate în calculul nivelului deficitului 
și al nivelului datoriei
08 
Statele membre trebuie să compileze datele PDE în conformitate cu Sistemul eu -
ropean de conturi (SEC4) și cu Manualul privind deficitul public și datoria publică 
(Manual on Government Deficit and Debt – MGDD), respectând totodată deciziile 
și notele orientative ale Eurostat. Aceste date, raportate în tabelele standardizate 
de „notificare” și în chestionarele conexe, sunt transmise către Eurostat împreună 
cu alte date statistice privind finanțele publice și cu un inventar al surselor și 
metodelor.
09 
Fiecare stat membru decide asupra modului în care compilează datele PDE. Insti -
tutul național de statistică își asumă rolul principal5 și este responsabil de compi -
larea datelor reale6, în timp ce datele planificate7 sunt compilate de către Minis -
terul Finanțelor. Totuși, de regulă, atât Ministerul Finanțelor, cât și alte entități ale 
administrației publice și banca centrală furnizează de asemenea date primare și, 
în unele cazuri, sunt responsabile împreună de procesul de compilare. Institutele 
naționale de statistică își completează estimările cu date provenind din alte surse 
(situațiile financiare ale unităților publice, anchete de conjunctură etc.).
10 
Eurostat examinează și evaluează atât calitatea datelor reale raportate de statele 
membre, cât și calitatea conturilor subiacente ale sectorului administrației publi -
ce. Calitatea datelor presupune respectarea normelor contabile (SEC și MGDD) și 
a cerințelor privind caracterul complet, fiabilitatea, promptitudinea și coerența 
lor. Evaluarea se concentrează pe domeniile specificate în inventarele PDE, cum 
ar fi delimitarea populației sectorului administrației publice (inclusiv controale de 
exhaustivitate prin care se verifică acoperirea tuturor unităților publice), clasifica -
rea operațiunilor specifice ale administrației, pasivele și înregistrarea operațiuni -
lor în conformitate cu contabilitatea pe bază de angajamente8.4 Anterior SEC 95, în prezent 
SEC 2010.
5 Dar nu și în Belgia, unde acest 
rol este asumat de banca 
centrală.
6 „Date reale” este termenul 
utilizat pentru a desemna 
datele istorice. În notificarea 
PDE pentru un anumit an N, 
trebuie să fie prezentate 
datele reale pentru anii N-1, 
N-2, N-3 și N-4.
7 Datele planificate pentru un 
anumit an N corespund 
previziunilor pentru anul 
respectiv.
8 Fluxurile sunt înregistrate în 
conformitate cu contabilitatea 
pe bază de angajamente, și 
anume atunci când se creează, 
se transformă sau se stinge 
o valoare economică ori când 
apar, se transformă sau se 
anulează creanțe sau obligații 
(a se vedea SEC 95, 
punctul 1.57).
20 Introducere 
11 
De asemenea, Eurostat efectuează „vizite de dialog” în statele membre, pentru 
a verifica și a evalua procesele aferente datelor PDE și procesele de raportare, 
inclusiv sub aspectul respectării normelor contabile. În cazul în care sunt identifi -
cate riscuri sau probleme semnificative legate de calitatea datelor, Eurostat poate 
efectua „vizite metodologice” (până în prezent, a avut loc doar o singură vizită de 
acest tip, și anume în Grecia)9.
12 
În urma evaluării de calitate realizate, Eurostat transmite datele către DG Afaceri 
Economice și Financiare în vederea unei analize economice. Totuși, în cazul în 
care există dovezi care arată că datele raportate de un stat membru nu respectă 
normele contabile, Eurostat poate formula o rezervă cu privire la calitatea datelor 
reale10 sau poate aduce modificări11. De asemenea, Eurostat poate iniția o anchetă 
privind o eventuală manipulare a statisticilor. În astfel de cazuri, pot fi impuse 
amenzi de până la 0,2 % din PIB12.
Evaluarea situației
13 
DG Afaceri Economice și Financiare analizează datele reale ale statului membru 
puse la dispoziție de Eurostat, precum și propriile previziuni economice europene 
elaborate în contextul semestrului european13, cu scopul de a monitoriza evoluția 
deficitului și a datoriei publice și de a evalua planurile statelor membre privind 
convergența către pragurile de referință. Datele sunt analizate pe baza unui ca -
dru de norme și orientări. DG Afaceri Economice și Financiare întreține contacte 
periodice cu statele membre pe parcursul acestui proces, pentru a obține infor -
mații referitoare la evoluțiile de la fața locului.
14 
Obiectivele acestei analize sunt următoarele:
(i) să se evalueze dacă un stat membru a încălcat criteriul deficitului și/sau al 
datoriei, ținând seama de orice circumstanțe specifice (recesiune economică 
gravă, tendințele recente și previziunile referitoare la indicatori, ajustarea 
pentru producția potențială etc.);
(ii) dacă se constată o încălcare fie a criteriului deficitului, fie a criteriului datoriei 
într-un anumit stat membru, se urmărește întocmirea unui raport în temeiul 
articolului 126 alineatul (3), în care se analizează în detaliu o serie de factori 
agravanți sau atenuanți și se evaluează necesitatea lansării unei PDE; acest 
raport este trimis Comitetului economic și financiar (CEF)14 în vederea emiterii 
unui aviz; și
(iii) în cazul în care este recunoscută o situație de deficit excesiv, obiectivul ana -
lizei este de a informa statul membru și Consiliul și de a recomanda acestuia 
din urmă să lanseze o PDE, stabilind termene-limită în care statul membru 
vizat trebuie să ia măsuri corective.9 Vizitele metodologice se 
concentrează pe monitorizarea 
proceselor și pe verificarea 
conturilor subiacente datelor 
raportate și urmăresc 
formularea unor concluzii cu 
privire la calitatea acestora din 
urmă. Eurostat desfășoară 
vizite metodologice numai în 
cazuri excepționale, atunci 
când sunt identificate în mod 
clar riscuri sau probleme 
semnificative în privința 
calității datelor.
10 Atunci când exprimă o rezervă, 
Eurostat indică faptul că, în 
opinia sa, calitatea datelor 
respective nu este suficientă; 
acest lucru este anunțat public, 
prin intermediul comunicatului 
de presă care însoțește 
notificarea.
11 Eurostat poate modifica 
unilateral datele unui stat 
membru în cazul în care este în 
măsură să estimeze impactul 
rezervei cu suficientă 
exactitate.
12 A se vedea articolul 8 din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1173/2011 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
16 noiembrie 2011 privind 
aplicarea eficientă 
a supravegherii bugetare în 
zona euro (JO L 306, 23.11.2011, 
p. 1) și Decizia delegată 
2012/678/UE a Comisiei privind 
anchetele și amenzile legate de 
manipularea datelor statistice 
(JO L 306, 6.11.2012, p. 21).
13 DG Afaceri Economice și 
Financiare elaborează 
previziuni economice în 
numele Comisiei. Acestea 
servesc ca bază pentru diferite 
proceduri de supraveghere 
economică, de exemplu în 
contextul semestrului 
european, și sunt publicate de 
trei ori pe an (primăvara, 
toamna și iarna).
14 Comitetul economic și 
financiar este un grup de lucru 
creat pentru a promova 
coordonarea politicilor între 
statele membre, în special prin 
sprijinirea activității Consiliului 
ECOFIN. Comitetul este alcătuit 
din înalți funcționari din 
administrațiile publice 
naționale și din cadrul băncilor 
centrale naționale, al BCE și al 
Comisiei. Informații 
suplimentare privind 
organizarea comitetului și 
obiectivele sale pot fi găsite la 
articolul 134 TFUE și la adresa 
http://europa.eu/efc/
index_en.htm .
21 Introducere 
Inițierea unei PDE
15 
Consiliul este cel care ia o decizie cu privire la declanșarea unei PDE pentru un 
anumit stat membru. Acesta din urmă este apoi informat în consecință și decizia 
este publicată. Consiliul stabilește un termen-limită pentru remedierea situa -
ției (în principiu, un an de la detectarea deficitului excesiv, deși în 2009 au fost 
lansate mai multe proceduri multianuale din cauza crizei financiare și economi -
ce). Tabelul 1  prezintă în mod sintetic toate deciziile Consiliului legate de PDE, 
conform situației existente la 17 noiembrie 2015.
16 
În cazul procedurilor multianuale, Consiliul stabilește, de asemenea, obiective bu -
getare anuale. Mai mult, prin recomandările sale, Consiliul invită de regulă statele 
membre să elaboreze și să aplice măsuri structurale naționale, cum ar fi o reformă 
a cheltuielilor publice.
17 
În această etapă, statele membre din zona euro care au fost deja sancționate 
pentru nerespectarea recomandărilor bazate pe articolul 121 alineatul (4) TFUE 
privind componenta preventivă a pactului sau a căror depășire a ratei deficitului 
și a ratei datoriei este deosebit de gravă pot primi și o amendă sub forma unui 
depozit rambursabil și nepurtător de dobândă, în valoare de 0,2 % din PIB.
22 Introducere 
Procedurile aplicabile deficitelor excesive lansate până în prezent
Procedură închisă Procedură în curs
Decizia Consiliului de 
deschidere a  unei PDEDecizia Consiliului de 
abrogare a PDEDecizia Consiliului de 
deschidere a  unei PDETermen-limită pentru 
corectarea situației
Belgia2.12.2009
201520.6.2014
20151 - -
Bulgaria 13.7. 2010 22.6.2012 - -
Republica Cehă5.7. 20 0 4
2.12.20093.6.2008
20.6.2014- -
Danemarca 13.7. 2010 20.6.2014 - -
Germania21.1.2003
2.12.20095.6.2007
22.6.2012- -
Irlanda - - 27.4. 20 0 9 2015
Grecia 5.7. 20 0 4 5.6.2007 27.4. 20 0 9 2016
Spania - - 27.4. 20 0 9 2016
Franța 3.6.2003 30.1.2007 27.4. 20 0 9 2017
Croația - - 21.1.2014 2016
Italia28.7.2005
2.12.20093.6.2008
21.6.2013- -
Cipru 5.7. 20 0 4 11.7. 20 0 6 13.7. 2010 2016
Letonia 7.7. 20 0 9 21.6.2013 - -
Ungaria 5.7. 20 0 4 21.6.2013 - -
Lituania 7.7. 20 0 9 21.6.2013 - -
Luxemburg 2010 20101- -
Malta5.7. 20 0 4
2009
7.7. 20 0 9
21.6.20135.6.2007
20091
4.12.2012
19.6.2015- -
Țările de Jos2.6.2004
2.12.20097.6.2005
20.6.2014- -
Austria 2.12.2009 20.6.2014 - -
Polonia5.7. 20 0 4
7.7. 20 0 98.7. 20 0 8
19.6.2015- -
Portugalia5.11.2002
20.9.200511.5.2004
3.6.20082.12.2009 2015
România 7.7. 20 0 9 21.6.2013 - -
Slovenia - - 2.12.2009 2015
Slovacia5.7. 20 0 4
2.12.20093.6.2008
20.6.2014- -
Finlanda 13.7. 2010 12.7. 2011 - -
Regatul Unit2004
24.1.200620041
9.10.20078.7. 20 0 8 Exercițiul financiar 2016/2017Tabelul 1
1 Comisia a elaborat un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) care nu a condus la o decizie a Consiliului.
Sursa:  Site-ul web al DG Afaceri Economice și Financiare (situația la 17.11.2015).
23 Introducere 
Măsurile corective: raportarea de către statele membre, 
monitorizarea și supravegherea de către Comisie
18 
Prezenta secțiune descrie modul în care măsurile corective sunt raportate Comisi -
ei și monitorizate de către aceasta.
Rapoartele prezentate de statele membre
19 
Statele membre sunt responsabile de elaborarea și punerea în aplicare a măsuri -
lor corective necesare pentru refacerea stabilității bugetare, în conformitate cu 
recomandările Consiliului.
20 
Ele au obligația de a informa în permanență DG Afaceri Economice și Financiare 
cu privire la măsurile planificate și/sau adoptate și la evoluțiile situației lor bu -
getare și economice15. Statele membre trebuie să prezinte un raport cu privire la 
măsurile luate și să comunice informațiile relevante pentru PDE în programele 
lor de stabilitate sau de convergență16 și în programele naționale de reformă17 
elaborate în contextul semestrului european. Înainte de adoptarea pachetului 
privind guvernanța economică (2011), statele membre nu aveau obligația legală 
de a prezenta un raport cu privire la măsurile luate. Ulterior, „pachetul privind 
supravegherea și monitorizarea bugetare” a introdus cerințe suplimentare de 
raportare pentru statele membre din zona euro (a se vedea figura 1  și figura 7 ), 
pentru a consolida monitorizarea și supravegherea asigurate de către Comisie.
Monitorizarea și supravegherea de către Comisie
21 
DG Afaceri Economice și Financiare are rolul de a examina dacă un stat membru 
a respectat recomandările Consiliului, de a monitoriza aplicarea măsurilor corecti -
ve aferente PDE și de a propune măsuri suplimentare.15 În ceea ce privește 
conformarea cu 
recomandările, statele 
membre trebuie să raporteze 
în termenele stabilite de 
Consiliu în temeiul articolului 3 
alineatul (4) din Regulamentul 
(UE) nr. 1177/2011 al Consiliului 
din 8 noiembrie 2011 de 
modificare a Regulamentului 
(CE) nr. 1467/97 privind 
accelerarea și clarificarea 
aplicării procedurii deficitului 
excesiv (JO L 306, 23.11.2011, 
p. 33) (aceste termene variază 
între trei și șase luni, în funcție 
de gravitatea situației).
16 În conformitate cu Pactul de 
stabilitate și de creștere, o dată 
pe an, statele membre din 
zona euro trebuie să prezinte 
programe de stabilitate, iar 
statele membre din afara 
zonei euro trebuie să prezinte 
programe de convergență. 
Aceste programe descriu 
planul bugetar al statului 
membru respectiv pentru 
următorii trei sau patru ani.
17 Un document în care sunt 
prezentate politicile și 
măsurile preconizate de țara 
respectivă pentru a susține 
creșterea economică și crearea 
de locuri de muncă și pentru 
a îndeplini obiectivele 
Strategiei Europa 2020. 
Programul național de 
reformă este prezentat în 
paralel cu fiecare program 
anual de stabilitate/de 
convergență.
24 Introducere 
22 
Această direcție generală procedează la evaluări ale măsurilor luate de fiecare 
stat membru în cadrul unei PDE:
(i) în termen de maximum trei sau șase luni de la lansarea procedurii, pe baza 
raportului statului membru privind măsurile luate ca răspuns la recomandări -
le Consiliului;
(ii) sub forma unei monitorizări periodice care coincide cu fiecare previziune, 
ținând seama și de informațiile comunicate de statul membru în programul 
său de stabilitate/de convergență și, pentru țările din zona euro, în proiectul 
de plan bugetar; și
(iii) la expirarea termenului-limită, cu excepția cazului în care procedura este 
abrogată.
23 
Mai precis, DG Afaceri Economice și Financiare evaluează dacă statul membru 
a anunțat sau a adoptat măsuri care par a fi adecvate pentru a asigura un progres 
suficient în direcția corectării deficitului excesiv în termenele stabilite de Consiliu.
24 
În funcție de această evaluare, DG Afaceri Economice și Financiare va propune 
Consiliului diferite posibilități de acțiune:
(i) în cazul în care Comisia consideră că statul membru a respectat recoman -
dările și că este probabil ca cerințele impuse în cadrul PDE să fie îndeplinite, 
procedura va fi „suspendată”18;
(ii) în cazul în care au existat măsuri eficace19, dar au survenit „evenimente eco -
nomice negative cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publi -
ce”20, poate fi propusă o recomandare revizuită. Prin această recomandare 
revizuită, termenul-limită pentru corectarea deficitului poate fi prelungit, 
de obicei cu un an, sau pot fi stabilite noi obiective nominale și structurale 
legate de un nou scenariu macroeconomic, fără ca termenul-limită să fie 
prelungit;
(iii) în cazul în care nu s-a luat nicio măsură eficace și statul membru respectiv 
este în zona euro, procedura poate fi „accelerată”. Consiliul va emite o soma -
ție prin care invită statul membru să adopte măsuri specifice și să prezinte 
rapoarte în termenele stabilite; dacă statul membru nu se conformează 
somației, Consiliul poate impune sancțiuni21. Dacă este cazul, Consiliul poate 
decide suspendarea plăților în cadrul Fondului de coeziune și, începând cu 
perioada de programare 2014-2020, poate recurge la suspendarea plăților în 
cadrul fondurilor structurale și de investiții europene.18 Articolul 9 din Regulamentul 
(CE) nr. 1467/97 al Consiliului 
din 7 iulie 1997 privind 
accelerarea și clarificarea 
aplicării procedurii de deficit 
excesiv (JO L 209, 2.8.1997, 
p. 6). În perioada în care 
procedura este suspendată, 
Consiliul și Comisia 
monitorizează cu regularitate 
respectarea de către statul 
membru a recomandărilor. În 
funcție de concluziile 
monitorizării, procedura poate 
fi abrogată sau reactivată.
19 Se consideră că au luat măsuri 
eficace statele membre care 
au furnizat un efort bugetar în 
conformitate cu 
recomandările.
20 Articolul 3 alineatul (5) din 
Regulamentul (CE) nr. 1467/97 
al Consiliului.
21 În conformitate cu dispozițiile 
articolelor 126 și 139 TFUE și în 
conformitate cu articolul 10 
din Regulamentul (CE) 
nr. 1467/97, astfel cum a fost 
modificat.
25 Introducere 
Rezultatul procedurii aplicabile deficitelor excesive
25 
Rezultatul scontat al deciziei și al măsurilor corective aferente PDE este restabi -
lirea disciplinei bugetare în statul membru respectiv și, prin urmare, asigurarea 
sustenabilității finanțelor publice ale acestuia, prin corectarea deficitului excesiv 
într-un termen rezonabil. De asemenea, decizia legată de PDE este menită să 
stimuleze punerea în aplicare a unor reforme structurale în statele membre, care 
ar trebui să conducă la stabilitatea finanțelor publice pe termen mediu și lung.
26
 Sfera, obiectivele și 
abordarea auditului
Sfera și obiectivele auditului
26 
Curtea a examinat dacă Comisia gestionează în mod corespunzător implementa -
rea procedurii aplicabile deficitelor excesive. În acest sens, Curtea a examinat pro -
cedura aplicată pentru Cipru, Republica Cehă, Franța, Germania, Italia și Malta22 
între aprilie 2009 și mai 201523. În ceea ce privește calitatea datelor, s-a analizat 
perioada 2008-2014 și, acolo unde a fost necesar, s-au analizat datele începând cu 
2005.
27 
Curtea a analizat unele detalii care stau la baza definiției valorilor de referință 
aferente PDE, dar nu a evaluat caracterul adecvat al acestora și nici calitatea mă -
surilor adoptate de statele membre pentru punerea în aplicare a procedurii.
28 
Mai concret, Curtea a examinat:
(i) modul în care Comisia evaluează calitatea datelor statistice ale statelor 
membre (Eurostat) și interpretează aceste date (DG Afaceri Economice și 
Financiare), acesta conducând-o în cele din urmă să recomande Consiliului 
fie declanșarea unei PDE, fie adoptarea unor măsuri ulterioare în legătură cu 
o astfel de procedură;
(ii) sarcinile de monitorizare și de supraveghere ale Comisiei;
(iii) rezultatul procedurii.
29 
Principalele criterii de audit au fost stabilite pe baza:
(i) cerințelor de reglementare (de exemplu, regulamente ale Consiliului, 
directive, decizii și concluzii); și
(ii) a normelor și procedurilor interne ale Comisiei (de exemplu, sub forma 
instrucțiunilor și a orientărilor).22 În Malta au fost lansate două 
proceduri separate în cursul 
acestei perioade.
23 Eșantionul a fost selectat pe 
baza unei liste de state 
membre din care au fost 
excluse țările care: (i) fac în 
prezent obiectul altor activități 
de audit ale Curții în domeniul 
guvernanței economice și 
financiare (Ungaria, Irlanda, 
Letonia, Portugalia, România și 
Grecia); (ii) nu au făcut 
niciodată obiectul unei PDE 
(Estonia, Suedia și 
Luxemburg); (iii) au beneficiat 
de condiții speciale sau unice 
în ceea ce privește PDE 
(Regatul Unit); sau (iv) au 
aderat recent la Uniunea 
Europeană (Croația).  
Obiectivul selecției operate în 
rândul celorlalte state membre 
a fost acela de a se obține un 
eșantion reprezentativ de țări 
mari și mici, atât din interiorul, 
cât și din afara zonei euro, 
precum și, în măsura 
posibilului, un eșantion 
reprezentativ de proceduri 
lansate după 2008 care au fost 
sau ar fi putut fi închise între 
timp.
27 Sfera, obiectivele și abordarea auditului 
Abordarea
30 
Curtea a examinat documentația legată de diferite PDE. De asemenea, au fost 
organizate interviuri cu reprezentanți ai Eurostat și ai DG Afaceri Economice și 
Financiare, precum și cu reprezentanți ai instituțiilor implicate în implementarea 
procedurii în fiecare dintre statele membre selectate pentru audit. Tabelul 2  
conține o listă a entităților vizitate în fiecare stat membru.
31 
În fine, Curtea a discutat chestiuni legate de PDE cu reprezentanți ai mai multor 
organizații ale căror opinii erau relevante pentru audit [inclusiv reprezentanți ai 
FMI și ai Oficiului pentru responsabilitate bugetară din Regatul Unit ( Office for 
Budget Responsibility )]. Pentru aspectele mai complexe din punct de vedere teh -
nic, Curtea a recurs la expertiză internă și externă de specialitate. Tabelul 2Vizite desfășurate la autoritățile din statele membre și la alte entități
Instituția 
supremă de 
auditInstitutul 
național de 
statisticăMinisterul 
FinanțelorConsiliul 
fiscalBanca 
centralăAltele
Republica Cehă √ √ √
Germania √ √ √
Franța √ √
Italia √ √ √ √ √Consilier economic pe lângă Președinția Consiliului 
de Miniștri
Cipru √ √ √ √ √Reprezentantul rezident al DG Afaceri Economice și 
Financiare
Malta √ √ √ √
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
28
 Observații
Sunt necesare îmbunătățiri ale procesului PDE, cu 
scopul de a se consolida baza procedurii și de a se 
ameliora obiectivitatea evaluărilor
Există un cadru adecvat pentru luarea deciziilor, însă este 
nevoie de o mai mare claritate
32 
Această secțiune se referă la procedura utilizată de Comisie pentru analizarea 
datelor și pentru evaluarea conformității înainte de a recomanda o decizie.
Comisia examinează în detaliu calitatea datelor statistice, ...
33 
Eurostat are responsabilitatea de a evalua calitatea datelor statistice utilizate în 
procesul PDE. Rolul său în acest sens a evoluat considerabil începând din 1993, în 
special prin introducerea unor noi instrumente și a unor noi competențe discre -
ționare ( figura 3  prezintă modul în care principalul cadru juridic a evoluat după 
Tratatul de la Maastricht).
29 Observații Figura 3Evoluția principalului cadru juridic care reglementează evaluarea calității statisticilor 
PDE realizată de Eurostat
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Implementarea SEC 2010 în procesul de compilare a datelor PDE începând cu 
septembrie 2014.  [Regulamentul Comisiei din 7/uni00A0martie/uni00A02014 de modi/f_icare a Regulamentului (CE) nr./uni00A0479/2009]Posibilitatea de a impune amenzi în cazul în care statisticile au fost manipulate. 
[Regulamentul (CE) nr./uni00A01173/2011 al Consiliului; Decizia delegată a Comisiei din 29/uni00A0iunie/uni00A02012]Eurostat primește acces la institutele naţionale de statistică și la toate sursele de 
date dintr-un stat membru și are competenţa de a decide în legătură cu probleme de interpretare. O listă orientativă de cazuri poate declanșa o vizită metodologică.[Regulamentul (CE) nr./uni00A0479/2009, astfel cum a fost modi/f_icat; Regulamentul (CE) nr./uni00A0223/2009]Statele membre au obligaţia de a trimite noi informaţii (nivelul planiﬁcat al 
datoriei și informaţii suplimentare, inclusiv un inventar) în noile termene de raportare din cadrul PDE, de a face publice datele PDE, de a comunica revizuirile majore și de a consulta Eurostat în legătură cu aspectele diﬁcile. Eurostat are obligaţia de a evalua periodic calitatea datelor și de a transmite un raport în acest sens în termen de trei săptămâni, de a desfășura vizite de dialog și, acolo unde este cazul, vizite metodologice. Eurostat are posibilitatea de a formula rezerve cu privire la calitatea datelor reale sau de a aduce modiﬁcări.[Regulamentul (CE) nr./uni00A02103/2005 de modi/f_icare a Regulamentului (CE) nr./uni00A03605/93]Deﬁnirea rolului și a responsabilităţilor Eurostat (analiza datelor statistice, 
furnizarea de orientări și asistenţă statelor membre, promovarea cooperării și 
dezvoltarea metodelor statistice). (Decizia Comisiei din 21/uni00A0aprilie/uni00A01997)Deﬁnirea datelor (privind deﬁcitul planiﬁcat, deﬁcitul real și datoria) care urmau să 
ﬁe furnizate de statele membre; deﬁnirea periodicităţii și a termenelor. 
[Regulamentul (CE) nr./uni00A03605/93]
1993
1997
2005
2009
2011
2014
30 Observații Figura 4Evaluarea calității datelor de către Eurostat (principalele îmbunătățiri înregistrate 
începând cu 2011)34 
Eurostat a depus din proprie inițiativă eforturi suplimentare semnificative pentru 
a-și dezvolta metodele și pentru a ameliora procesul de evaluare a calității. 
Astfel, în perioada 2008-2014, Eurostat a introdus numeroase noi măsuri. Cel mai 
important, în 2011, după ce și-a revizuit structurile și procesele de evaluare a ca -
lității datelor PDE, Eurostat a adus o serie de schimbări la nivelul resurselor și al 
procedurilor. De exemplu, au fost demarate vizite „în amonte” pentru a se evalua 
calitatea sistemelor care generează datele primare. A se vedea figura 4  pentru 
mai multe detalii.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Eurostat./zero.taboldstyle Direcţie specială pentru 
statisticile privind ﬁnanţele 
publice
/zero.taboldstyle În jur de 50 de angajaţi se ocupă 
de sarcini legate de PDE (de trei ori mai multe persoane decât cu câţiva ani înainte)
/zero.taboldstyle Crearea unei echipe de responsa-
bili de ţară, ﬁecare acoperind maximum două state membre
/zero.taboldstyle Crearea unei echipe de experţi în 
metodologie, care iau parte și la misiuni/zero.taboldstyle Introducerea de proceduri și 
programe standard de lucru pentru vizitele de dialog legate de PDE 
/zero.taboldstyle Introducerea la nivel intern a 
evaluărilor anuale ale riscului de ţară
/zero.taboldstyle Introducerea de proceduri 
standardizate pentru furnizarea de orientări (bilaterale și privind chestiuni complexe)/zero.taboldstyle Realizarea unei analize exhaustive 
a notiﬁcărilor PDE și a chestionare-lor conexe, care permite la rândul său o analiză mai detaliată a deﬁcitului și a datoriei
/zero.taboldstyle Introducerea vizitelor de dialog 
„în amonte” 
/zero.taboldstyle Mai multe drepturi conferite 
pentru a avea acces la toate datele PDE care stau la baza procesului de compilare
/zero.taboldstyle Puterea de a recomanda sancţiuni 
ﬁnanciare pentru raportările false intenţionate sau pentru cazuri de neglijenţă gravă în raportarea statisticilor PDEControl Proceduri Resurse
31 Observații 
… pe baza unor norme și orientări interne cuprinzătoare și 
difuzate pe scară largă...
35 
Recomandările Comisiei de a se declanșa o procedură de deficit excesiv se 
bazează pe rezultatele unor analize specifice realizate de DG Afaceri Economice 
și Financiare. Aceste analize se sprijină, la rândul lor, pe un set de norme, instruc -
țiuni și orientări interne, care explică modul lor de realizare și descriu cele mai 
importante concepte de bază.
36 
Cele mai multe dintre aceste norme, instrucțiuni și orientări interne pot fi găsite 
în „Vademecumul privind Pactul de stabilitate și de creștere” (accesibil publicu -
lui24) și în „Specificațiile privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și de 
creștere” (așa-numitul „Cod de conduită”25). Aceste documente tratează toate 
aspectele cele mai relevante.
37 
În plus, având în vedere importanța fundamentală a normelor, a instrucțiunilor și 
a orientărilor pentru propunerile Comisiei privind lansarea unei PDE, DG Afaceri 
Economice și Financiare elaborează regulat note analitice și operaționale în aten -
ția Comitetului economic și financiar (CEF), cu scopul de a explica statelor mem -
bre modul în care interpretează și pune în aplicare PSC.
… și aplicând o metodologie utilizată pe scară largă pentru 
a elabora previziuni, ...
38 
Previziunile economice europene pe care Comisia le realizează periodic (primăva -
ra, toamna și iarna) reprezintă o altă parte importantă a analizelor pe care această 
instituție se bazează pentru a lua o decizie cu privire la necesitatea de a propune 
sau nu lansarea unei PDE. Previziunile sunt realizate pe baza unei combinații de 
elemente la nivel de țară – pregătite de serviciile responsabile de diferitele țări 
din cadrul DG Afaceri Economice și Financiare – și elemente centralizate, pregă -
tite de unitatea orizontală (a se vedea caseta 1 ). Per total, sunt implicați în acest 
proces aproximativ 150 de angajați din diferite unități ale DG Afaceri Economice 
și Financiare.24 DG Afaceri Economice și 
Financiare, seria Occasional 
Papers  151, mai 2013.
25 Specificații privind punerea în 
aplicare a Pactului de 
stabilitate și de creștere și 
Orientări privind formatul și 
conținutul programelor de 
stabilitate și de convergență, 
3 septembrie 2012.
32 Observații 
39 
Procedura utilizată de Comisie pentru generarea previziunilor este complexă. 
Aceasta prezintă însă o structură similară cu procedurile urmate de alte or -
ganizații internaționale (de exemplu, FMI, OCDE, BCE), combinând elemente 
„descendente” și elemente „ascendente”. Un astfel de sistem permite adaptarea 
previziunilor de țară în funcție de caracteristicile specifice ale diferitelor țări, fără 
a se pierde din vedere supravegherea la nivel central. În plus, în ceea ce privește 
precizia globală a previziunilor, previziunile economice ale Comisiei nu diferă în 
mod semnificativ de cele elaborate de organizații comparabile26.
40 
În comparație cu previziunile elaborate de alte organizații, previziunile de țară ale 
Comisiei se bazează într-o mai mare măsură pe analizele experților și mai puțin 
pe abordări econometrice. Din această cauză, validitatea previziunilor este mai 
greu de evaluat și de apreciat.26 Numeroase studii au fost 
realizate pe această temă. 
Printre cele mai recente se 
numără cele menționate la 
pagina 27 din Documentul de 
lucru nr. 1107 (2014) al Direcției 
de Afaceri Economice din 
cadrul OECD, disponibil la 
adresa http://www.keepeek.
com/Digital-Asset-
Management/oecd/
economics/oecd-forecasts-
during-and-after-the-
financial-crisis_5jz73l1qw1s1-
en, și cele menționate în 
documentul Comisiei 
Economic Paper  476 din 
decembrie 2012, disponibil la 
adresa http://ec.europa.eu/
economy_finance/
publications/economic_
paper/2012/ecp476_en.htm  
(acest document conține 
o analiză comparativă 
a preciziei previziunilor 
economice realizate de 
Comisia Europeană, de FMI și 
de OCDE).Elaborarea previziunilor economice europene
Cu două luni înainte de data preconizată a publicării previziunilor, DG Afaceri Economice și Financiare elabo -
rează un document de poziție în care sunt prezentate ipotezele generale. Generarea previziunilor se face apoi 
pe baza unui proces iterativ, care presupune verificări încrucișate menite să asigure coerența între previziunile 
la nivel de țară și cele la nivel central.
Fiecare serviciu responsabil de o anumită țară întocmește previziuni macroeconomice și bugetare specifice 
țării respective. În acest sens, se utilizează un instrument alcătuit din foi de calcul tabelar, bazat pe un model 
gestionat la nivel central, precum și instrumente suplimentare, care iau în considerare caracteristicile specifice 
ale țării respective, cum ar fi disponibilitatea datelor și structura economică.
Unitatea orizontală adaugă calcule ulterioare, bazate pe previziunile realizate de serviciile responsabile de di -
feritele țări (referitoare, de exemplu, la deviația PIB și la datele bugetare ajustate ciclic) și efectuează controale 
de calitate, printre care se numără:
 οasigurarea faptului că este utilizat un set comun de ipoteze externe;
 οverificarea coerenței economice și numerice între previziunile realizate de serviciile responsabile de diferi -
tele țări;
 οverificarea coerenței previziunilor realizate de serviciile responsabile de diferitele țări cu privire la fluxurile 
comerciale.Caseta 1
33 Observații 
… dar care continuă să fie lipsită de transparență
41 
Unele dintre autoritățile naționale intervievate consideră că procesul de elabora -
re a previziunilor suferă de o lipsă de transparență, în special în ceea ce privește 
ipotezele detaliate specifice fiecărei țări utilizate pentru indicatorii bugetari. În 
cazul în care apar diferențe între previziunile Comisiei și cele realizate la nivel na -
țional, statele membre consideră că evaluarea acestora este imposibilă, deoarece, 
în discuțiile sale cu autoritățile naționale, Comisia nu prezintă suficiente detalii cu 
privire la ipotezele utilizate.
42 
Această situație a fost confirmată și de constatările la care a ajuns Curtea în urma 
examinării previziunilor. Discrepanțele dintre previziunile Comisiei și cele reali -
zate de către statele membre pot fi explicate prin ipotezele diferite care stau la 
baza acestora. Pe de altă parte însă, identificarea ipotezelor care explică respec -
tivele discrepanțe este o sarcină dificilă, având în vedere multitudinea de tabele 
și avize ale experților care ar trebui analizate în acest scop. În plus, nu există un 
model de sinteză (de exemplu, sub forma unui tabel de reconciliere) care să indi -
ce în mod clar diferențele dintre estimările Comisiei și cele ale statelor membre 
cu privire la indicatorii bugetari utilizați ca bază pentru recomandările Comisiei.
43 
Afirmațiile de mai sus trebuie văzute în lumina normelor existente, potrivit că -
rora „Comisia publică metodologiile, ipotezele și parametrii relevanți pe care se 
bazează previziunile sale macroeconomice și bugetare”27. Autoritățile din statele 
membre au observat totuși că modul în care Comisia își prezintă informațiile s-a 
îmbunătățit considerabil de-a lungul anilor.
44 
Dezvoltarea cunoștințelor economice și evoluția structurii economiei necesită 
o ameliorare continuă a procesului de elaborare a previziunilor. În ultimii ani, 
Comisia a luat o serie de măsuri pentru a-și îmbunătăți previziunile. De exemplu, 
principalul model de previziune a fost restructurat, nivelul de detaliere pentru 
anumite sectoare economice s-a îmbunătățit și a fost introdus un nou instrument 
sofisticat pentru detectarea eventualelor neconcordanțe suplimentare de la nive -
lul datelor. Pe lângă aceasta, Comisia dezvoltă în prezent un model de previziune 
pilot, destinat inițial zonei euro ca întreg, dar și cu module specifice fiecărei țări, 
intenționând să îl utilizeze pentru a efectua controale de calitate care să comple -
teze previziunile bazate pe raționamentele experților28.27 Articolul 4 alineatul (2) din 
Decizia 2011/85/UE 
a Consiliului din 
8 noiembrie 2011 privind 
cerințele referitoare la cadrele 
bugetare ale statelor membre 
(JO L 306, 23.11.2011, p. 41).
28 A se vedea răspunsul Comisiei 
la recomandarea 2 din 
Raportul special nr. 18/2015, 
intitulat „Asistența financiară 
acordată țărilor aflate în 
dificultate” ( http://eca.europa.
eu).
34 Observații 
45 
Sunt necesare și alte îmbunătățiri. Comisia publică ipotezele externe relevante 
utilizate pentru previziuni, precum și alte ipoteze tehnice, dar ipotezele implicite 
specifice fiecărei țări nu sunt descrise și pot fi deduse numai cu foarte mare difi -
cultate din foile de calcul. Mai mult, DG Afaceri Economice și Financiare consideră 
că foile de calcul respective sunt documente interne, care nu pot fi deci difuzate 
în afara Comisiei.
Anumite deficiențe ale procesului de examinare a datelor statistice 
nu au fost deocamdată corectate, ...
46 
Examinarea de către Eurostat a datelor statistice include verificări realizate intern 
(evaluarea calității datelor) și verificări la fața locului (vizitele de dialog). La aces -
tea se adaugă orientări furnizate pe plan bilateral (la cererea unui stat membru), 
precum și orientări cu privire la anumite probleme deosebit de complexe, furni -
zate la inițiativa Eurostat.
Evaluarea calității datelor
47 
Eurostat realizează o analiză completă a datelor statistice primite de la statele 
membre și a răspunsurilor furnizate de acestea la cererile de clarificare în termen 
de trei săptămâni după fiecare dintre cele două notificări PDE anuale (a se vedea 
punctul 10). În afara acestei perioade, Eurostat desfășoară și verificări în intern 
legate de chestiuni metodologice și de alte aspecte privind datele, completate cu 
vizite de dialog în statele membre.
48 
Se pot aduce în continuare îmbunătățiri în vederea unei documentări mai detali -
ate a procesului de verificare realizat în intern. În acest moment, modul în care au 
fost realizate diferitele evaluări de calitate este dificil de urmărit, ceea ce compli -
că înțelegerea motivelor evaluării. Totodată, în aceste condiții, poate fi mai greu 
de demonstrat faptul că evaluările sunt efectuate în mod coerent. În caseta 2  
sunt prezentate câteva exemple de documentare deficitară.
35 Observații 
49 
În plus, datele furnizate de statele membre nu sunt întotdeauna complete. Acest 
lucru este valabil atât pentru datele obligatorii, cât și pentru cele comunicate pe 
bază voluntară, acestea din urmă fiind de asemenea utilizate în mod frecvent 
în evaluările Eurostat. În anexa II  sunt prezentate câteva exemple de informații 
lipsă.
50 
Procesul de evaluare a calității este reglementat în cea mai mare parte de proce -
duri și orientări interne scrise, care explică modul în care trebuie să fie analizate 
datele. Cu toate acestea, ar fi utilă clarificarea modului în care normele și orientă -
rile existente (SEC și MGDD) ar trebui aplicate într-un domeniu esențial, și anume 
în ceea ce privește clasificarea (delimitarea) unităților instituționale din cadrul 
administrației publice (adică acele entități/organisme care trebuie să fie incluse în 
calculul datoriei publice și al deficitului public). Acest lucru ar îmbunătăți exhaus -
tivitatea și coerența evaluării (a se vedea anexa III ).Exemple de probleme legate de documentație la Eurostat
În cele șase state membre vizitate au existat cazuri în care autoritățile au fost întrebate dacă au aplicat criteri -
ile necesare, dar nu li s-a solicitat să își justifice răspunsul. Exemple de astfel de situații sunt legate de înregis -
trarea privatizărilor și a dividendelor.
Un stat membru a transmis date privind dobânzile și o serie de situații financiare, dar evaluarea realizată de 
Eurostat nu a fost bine documentată.
Fără să ofere justificări suplimentare, un stat membru a confirmat pur și simplu, în modul cel mai concis posi -
bil, că dobânda a fost calculată în conformitate cu principiile contabilității pe bază de angajamente.
Nu există nicio dovadă a vreunei analize sistematice sau detaliate realizate de Eurostat cu privire la informa -
țiile incluse în tabelele de corespondență29. Eurostat nu a transmis niciodată feedback statelor membre cu 
privire la calitatea acestor tabele.
29 Tabelele de corespondență arată legătura dintre elementele din conturile publice și clasificările SEC.Caseta 2
36 Observații 
51 
Curtea a examinat modul în care au fost clasificate mai multe unități instituționa -
le publice în cele șase state membre incluse în eșantion și a constatat că, în unele 
cazuri, normele SEC 95 privind clasificarea unităților30 ar fi trebuit să fie analizate 
mai în profunzime. De asemenea, Curtea a constatat că cele șase state membre 
au aplicat intervale de timp diferite pentru analizarea și clasificarea unităților 
publice (a se vedea mai multe exemple în caseta 3 ).30 Normele contabile prevăd că, 
în vederea determinării 
populației din sectorul 
administrației publice, fiecare 
unitate instituțională trebuie 
să fie analizată din punctul de 
vedere al funcției sale 
principale, al naturii sale și al 
mecanismelor de control 
aplicabile. Dacă funcția 
principală a unității este de 
a distribui bogăția, atunci 
aceasta trebuie să fie inclusă în 
sectorul administrației publice. 
Unitățile care desfășoară 
activități de intermediere 
financiară trebuie să fie 
clasificate în sectorul 
societăților financiare. 
Unitățile care nu sunt supuse 
controlului administrației 
publice trebuie să fie 
clasificate în afara sectorului 
administrației publice. Din 
punctul de vedere al naturii 
lor, unitățile aflate sub 
controlul administrației 
publice trebuie să fie 
clasificate în sectorul 
administrației publice dacă 
acestea sunt considerate ca 
fiind non-piață după aplicarea 
criteriului de 50 %, care 
prevede că o unitate este „de 
piață” dacă raportul dintre 
vânzări și costurile de 
producție depășește 50 % și 
„non-piață” în cazul în care 
acest raport este mai mic de 
50 %. Vânzările includ toate 
încasările obținute din 
vânzarea de bunuri și servicii, 
din care se exclud impozitele 
pe produse, dar care includ 
toate subvențiile pe produse 
primite (toate plățile legate de 
volumul sau de valoarea 
producției), plățile destinate să 
acopere un deficit global fiind 
însă excluse.
Exemple de deficiențe de clasificare în documentele provenite de la cele șase state 
membre examinate
 οanumite cazuri nu erau pe deplin conforme cu SEC 95, de exemplu din punctul de vedere al exhaustivității 
sau al abordărilor diferite utilizate pentru clasificarea unităților, dar au fost acceptate totuși de Eurostat;
 οprincipalele deficiențe au fost identificate în ceea ce privește clasificarea unităților instituționale publice;
 οau fost identificate deficiențe în ceea ce privește procedurile și calendarul de analiză și de (re)clasificare 
a unităților în cadrul/în afara sectorului administrației publice.
Pentru mai multe detalii, a se vedea anexa III .Caseta 3
37 Observații 
Vizitele de dialog
52 
Eurostat a utilizat două tipuri de vizite în statele membre pentru a verifica datele 
utilizate în procesul PDE. Prima categorie constă în vizite standard de dialog 
(VSD), în cadrul cărora sunt examinate datele, sunt analizate aspectele metodolo -
gice și este evaluată respectarea normelor contabile de către institutele naționale 
de statistică. Aceste vizite au loc în fiecare stat membru, cel puțin o dată la doi 
ani. În al doilea rând, în perioada 2011-2013, Eurostat a desfășurat și vizite de dia -
log „în amonte” (VDA), cu scopul de a evalua gestionarea și controlul fluxurilor de 
date în amonte privind finanțele publice și gestionarea și controlul sistemelor de 
date subiacente transmise de diferiți furnizori de date statistice PDE către insti -
tutele naționale de statistică, care le utilizează apoi pentru a elabora statisticile 
privind deficitul și datoria. Obiectivul acestor vizite era acela de a identifica, de 
a evalua și de a monitoriza riscurile sau problemele semnificative, cu scopul de 
a lua măsurile corective necesare. Vizitele de dialog „în amonte” au fost încorpo -
rate în vizitele standard de dialog începând din 2014. Datele vizitelor de dialog 
desfășurate în perioada auditată sunt indicate în tabelul 3 .Tabelul 3Vizitele de dialog desfășurate în perioada 2008-2014
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
Republica Cehă August  (VSD) Mai (VSD)Mai (VDA)
Noiembrie  (VSD)Noiembrie  (VSD)
Germania Mai (VSD) Mai (VSD)Iunie  (VDA)
Octombrie  (VDA)Februarie  (VSD)
Franța Iunie  (VSD) Noiembrie  (VSD) Noiembrie  (VSD) Iunie  (VSD)
Italia Martie  (VSD) Iunie  (VSD) Noiembrie  (VDA) Februarie  (VSD)
Cipru Decembrie  (VSD) Decembrie  (VSD) Septembrie  (VSD) Septembrie  (VSD)
Malta Ianuarie  (VSD) Iulie  (VSD) Mai (VSD) Mai (VSD)
 
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Eurostat.
38 Observații 
53 
Eurostat utilizează un model de analiză a riscurilor pentru a identifica riscurile 
legate de colectarea și de compilarea statisticilor PDE în diferitele state membre. 
Evaluarea riscurilor se efectuează o dată pe an pentru fiecare stat membru. Mo -
delul este bine structurat și cuprinzător și acoperă toate aspectele procesului de 
compilare (a se vedea figura 5 ). Analiza riscurilor a fost utilizată, în principal, pen -
tru a stabili o ordine de prioritate a statelor membre care urmau să facă obiectul 
unei vizite de dialog „în amonte”. Aceasta ar fi putut fi însă mai bine documen -
tată. De exemplu, Curtea nu a putut găsi în toate cazurile explicații scrise pentru 
modificările aduse de la un an la altul în ceea ce privește probabilitatea și/sau 
impactul riscurilor evaluate. De asemenea, nu exista nicio dovadă că subiecte cu 
grad ridicat de risc au fost selectate pentru vizite. Figura 5Modelul de analiză a riscurilor
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Eurostat.Mediul legal și instituţional al institutului naţional de 
statistică și al altor autorităţi din domeniul statisticAccesul la dateResurseleProfesionalismulIndependenţa și imparţialitateaInventarul PDETransparenţa și receptivitatea
Rigurozitatea metodologicăChestiuni legate de SEC 95/MGDDRevizuirile
Riscuri legate de institutul naţional de statistică/altă autoritate care raportează dateRiscuri legate de entităţile din amonte care furnizează date pentru PDE
Mediul de control pentru PDERiscuri inerenteRiscuri legate de mediul 
instituţional
39 Observații 
54 
Între 2006 și 2014, durata medie a vizitelor standard și a vizitelor de dialog „în 
amonte” desfășurate în cele șase state membre selectate a fost de 1,7 și, respec -
tiv, de 3,5 zile. Numărul de teme care urmau să fie acoperite a variat între trei și 
zece pentru vizitele standard și între patru și șapte pentru vizitele „în amonte”. 
De regulă, ordinea de zi a unei vizite de dialog include cinci puncte standard31 
și o serie de teme special selectate. În cazuri excepționale, atunci când o țară 
este vizitată mai frecvent sau în cazul în care scopul vizitei este de a se discuta 
un număr limitat de aspecte, ordinea de zi poate include mai puține puncte de 
abordat. Având în vedere faptul că echipele care desfășoară vizita sunt formate 
din trei până la patru persoane, este puțin probabil ca timpul petrecut la fața lo -
cului să permită acoperirea tuturor temelor în mod suficient de aprofundat; prin 
urmare, este posibil ca problemele legate de calitatea datelor să nu fie examinate 
în mod corespunzător.
55 
Evaluarea pe care Eurostat o realizează cu privire la calitatea datelor PDE se ba -
zează pe sistemele statistice ale statelor membre. În consecință, Eurostat trebuie 
să se asigure nu numai că datele PDE sunt conforme cu normele SEC, ci și că 
statele membre aplică o abordare coerentă pentru compilarea datelor, în pofida 
diferențelor dintre sistemele lor statistice. În cursul perioadei examinate, vizitele 
desfășurate de Eurostat au vizat și mecanismele instituționale existente în statele 
membre, și anume existența unor acorduri formale cu caracter obligatoriu între 
autoritățile naționale din statele membre care fac obiectul unei PDE. Aceste acor -
duri sunt recomandate, dar nu constituie o obligație legală. În cursul vizitelor sale 
de dialog „în amonte”, Eurostat a examinat și calitatea sistemelor PDE, în special 
în ceea ce privește datele din amonte. Eurostat nu dispune de reguli formale scri -
se în această privință și Curtea nu a găsit nicio dovadă care să arate că referenții 
responsabili de diferitele țări evaluează sistemele de supraveghere și de control 
ale statelor membre de care se ocupă. În lipsa unei documentații suficiente cu 
privire la sistemele de supraveghere și de control existente pentru compilarea 
datelor, este imposibil să fie implementată o abordare bazată pe sisteme pentru 
examinarea calității datelor primite.
56 
În ceea ce privește statele membre examinate, rapoartele au fost publicate 
într-un interval variind între nouă și 52 de săptămâni după vizitele respective (a 
se vedea figura 6 ). În urma verificărilor la fața locului, Eurostat poate recomanda 
diferite „acțiuni de întreprins”, pe care statul membru trebuie să le desfășoare 
pentru a remedia deficiențele constatate în cursul verificărilor. Aceste acțiuni 
nu sunt obligatorii, iar punerea lor în aplicare durează adesea mult timp. În cele 
șase state membre, aproximativ o treime din acțiunile de întreprins recomandate 
nu fuseseră duse la bun sfârșit în termenul indicat de Eurostat. Cu toate acestea, 
Curtea nu a identificat în eșantion niciun caz în care neimplementarea acțiuni -
lor în termenul stabilit să fi fost luată în considerare la evaluarea calității datelor 
transmise, chiar dacă, uneori, acțiunile respective priveau aspecte importante 
care puteau avea un impact asupra datelor.31 Aspecte legate de capacitatea 
statistică (mecanisme 
instituționale și sursele de 
date, situația inventarului); 
măsuri luate în urma vizitelor 
de dialog anterioare; discuții în 
urma celor mai recente 
rapoarte – analiza tabelelor 
PDE și a chestionarelor conexe; 
aspecte de metodologie și 
înregistrarea operațiunilor 
specifice ale administrației 
publice (delimitarea sectorului 
administrației publice, 
aplicarea regulii de 50 % în 
conturile naționale, aplicarea 
principiului contabilității pe 
bază de angajamente și 
înregistrarea operațiunilor 
specifice ale administrației 
publice); alte chestiuni 
(operațiuni viitoare prevăzute, 
transmiterea datelor statistice 
privind finanțele publice etc.).
40 Observații Figura 6Intervalul de timp în care au fost publicate rapoartele elaborate în urma vizitelor  
(în săptămâni)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Eurostat.Cipru
Republica CehăFranţaGermaniaItaliaMalta60 50 40 30 20 10 0
2008200920102011201220132014
41 Observații 
Orientări
57 
Pentru a asigura o abordare armonizată, Eurostat furnizează statelor membre ori -
entări metodologice cu privire la modul în care trebuie să fie înregistrate anumite 
operațiuni specifice ale administrației publice. Orientările pot fi activate în două 
moduri diferite:
(a) statele membre pot solicita Eurostat consiliere cu privire la chestiuni 
complexe;
(b) în cursul activității sale de evaluare a calității, Eurostat poate constata exis -
tența unor probleme metodologice care necesită interpretare. În cazul în care 
aceste aspecte privesc mai multe state membre, Eurostat înființează un grup 
operativ de lucru sau organizează o consultare a experților din cadrul Comi -
tetului pentru statistici monetare, financiare și ale balanței de plăți.
58 
Eurostat oferă consiliere bilaterală la nivel de serviciu în cazul în care primește 
o solicitare în acest sens din partea unui stat membru. În ceea ce privește chesti -
unile extrem de complexe, Eurostat oferă uneori orientări din proprie inițiativă. 
Deși au un caracter obligatoriu, orientările furnizate la nivel bilateral nu sunt 
însă întotdeauna comunicate Comitetului economic și financiar și nu sunt făcute 
publice în cazul în care statele membre solicită asigurarea confidențialității lor. 
Orientările furnizate pentru trei dintre cele șase state membre (sub formă de 
consiliere ex ante/ex post ) nu au fost raportate Comitetului economic și financiar 
și nici nu au fost publicate pe site-ul internet al Eurostat. În 2014 și 2015, Eurostat 
a primit 36 de solicitări oficiale de îndrumări ex ante/ex post , din care doar 23 au 
fost făcute publice. Publicarea acestor îndrumări ar putea contribui la schimbul 
de bune practici în rândul statelor membre și la ameliorarea comparabilității și 
a transparenței.
… iar o serie de aspecte esențiale ale procesului de evaluare 
necesită clarificări suplimentare
59 
Anumite aspecte-cheie ale procesului de evaluare nu sunt clare, de exemplu 
identificarea măsurilor cu caracter excepțional și a celor temporare sau cuanti -
ficarea impactului estimat al acestora. Aceste măsuri pot fi decisive atunci când 
se hotărăște dacă un stat membru va face sau nu obiectul unei PDE sau dacă 
termenul-limită pentru corectarea unei situații de deficit excesiv va fi prelungit 
(a se vedea, de asemenea, punctul 80).
42 Observații 
60 
Definiția acestor măsuri este însă vagă și, prin urmare, lasă loc de interpretări. Ele 
sunt definite ca „măsuri care au un efect bugetar tranzitoriu ce nu antrenează 
o schimbare durabilă a poziției bugetare intertemporale”32 sau ca fiind „măsuri 
nerecurente, al căror impact asupra soldului sectorului administrației publice este 
concentrat într-un an sau într-un număr foarte mic de ani”33. Nu există însă nicio 
metodologie detaliată pentru identificarea acestui tip de măsuri. Lista orientati -
vă din caseta 4  este preluată din raportul intitulat Public finances in EMU 2006  și 
oferă câteva exemple de măsuri considerate a fi excepționale sau temporare.32 Codul de conduită.
33 Public finances in EMU 2006  
(Finanțele publice în UEM 
2006), partea II, secțiunea 4.2. 
Raportul a fost publicat în 
nr. 3/2006 al seriei European 
Economy .
Finanțele publice în UEM 2006 (extras)
Măsuri de reducere a deficitului
Amnistii fiscale care implică plata unei taxe unice.  Exemplul tipic pentru o astfel de măsură este amnistia 
acordată de autorități în vederea repatrierii capitalurilor din străinătate. Amnistia poate fi însoțită de plata 
unei taxe unice, care poate avea un cuantum ridicat.
Vânzările de active nefinanciare  (bunuri imobile, licențe și concesiuni deținute de stat). Cel mai cunoscut 
exemplu este vânzarea de licențe UMTS din 2000 (și din anii următori în unele țări).
Modificări legislative temporare ale calendarului de cheltuieli sau venituri, cu un impact pozitiv asu -
pra soldului sectorului administrației publice.  Sunt incluse aici modificări ale ratelor de impozitare care 
sunt anunțate în mod clar ca fiind temporare, precum și modificările temporare ale calendarului de cheltuieli 
și de colectare a veniturilor.
Venituri excepționale legate de transferul de obligații privind pensiile.  Aceste venituri corespund plății 
efectuate către administrația publică de o anumită societate, în schimbul transferului de responsabilitate pen -
tru plata viitoare a pensiilor angajaților societății respective. Cuantumul acestei plăți unice depinde de valoa -
rea angajamentelor în materie de pensii asumate de autoritățile publice și poate fi ridicat.
Modificări ale veniturilor sau ale cheltuielilor în urma hotărârilor pronunțate de instanțe de judecată 
sau de alte autorități.  Astfel de măsuri includ, de exemplu, rambursarea decisă de către Comisie a subvenții -
lor acordate administrației publice.
Operațiuni de securitizare cu un impact pozitiv asupra soldului sectorului administrației publice.
Venituri excepționale provenind de la societățile deținute de stat.
Măsuri cu efect de creștere a deficitului
Cheltuieli de urgență pe termen scurt pentru a face față unor dezastre naturale majore sau altor eve -
nimente excepționale (de exemplu, acțiuni militare etc.). Experiența arată că natura excepțională a acestor 
cheltuieli depinde considerabil de mărimea țării respective.
Modificări ale veniturilor sau ale cheltuielilor în urma hotărârilor pronunțate de instanțe de judecată 
sau în urma deciziilor Comisiei.Caseta 4
43 Observații 
61 
Un alt aspect esențial care trebuie clarificat este cel al „evenimentelor economi -
ce negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele 
publice” (a se vedea punctul 24). Există o definiție a conceptului de „consecințe 
nefavorabile majore pentru finanțele publice” care este utilizată în scopuri inter -
ne. În schimb, conceptul de „evenimente economice negative și neprevăzute” nu 
a fost niciodată definit34.
62 
Deși nu este posibil să se definească în mod exhaustiv setul de circumstanțe 
individuale proprii unei țări pentru care se poate aplica acest concept – având în 
vedere în special faptul că astfel de evenimente sunt, prin natura lor, neprevăzu -
te –, sunt necesare totuși criterii cu scopul de a furniza anumite orientări. Având 
în vedere că nu dispunea de o definiție și nici de orientări, Comisia a decis în 2013, 
cu privire la Franța, să clasifice creșterea economică neașteptat de scăzută ca 
un „eveniment negativ și neprevăzut”, dar este dificil de imaginat modul în care 
această decizie ar putea fi justificată.
Evaluările cu privire la calitatea datelor și analizele 
economice suferă de o lipsă de transparență; analizele se 
desfășoară în conformitate cu normele, dar se axează mai 
degrabă pe deficitul public decât pe datorie
63 
Această secțiune este consacrată analizei transparenței, a obiectivității și a carac -
terului practic al rezervelor și al recomandărilor formulate de Comisie.
Criteriile utilizate de Eurostat pentru formularea rezervelor și 
pentru modificarea datelor nu sunt suficient de transparente și de 
obiective
64 
Eurostat poate emite rezerve sau poate aduce modificări în cazul în care, în opi -
nia sa, calitatea datelor este compromisă. În perioada 2008-2014, Eurostat a emis 
12 rezerve și a modificat datele în 10 cazuri (niciunul dintre aceste cazuri nu viza 
statele membre examinate de Curte). Având în vedere numărul mare de acțiuni 
de întreprins recomandate, Eurostat emite rezerve destul de rar.34 Potrivit versiunii interne 
a Vademecumului privind 
Pactul de stabilitate și de 
creștere utilizată de DG Afaceri 
Economice și Financiare.
44 Observații 
65 
Eurostat nu a prevăzut în mod explicit criterii pentru emiterea de rezerve sau 
pentru modificarea datelor primite de la statele membre, aceste proceduri având 
loc pe baza raționamentului profesional. În anumite cazuri în care Eurostat 
a identificat probleme metodologice, motivele pentru care nu a fost emisă o re -
zervă nu au fost bine documentate, această observație fiind valabilă și în legătură 
cu impactul potențial asupra datelor privind deficitul și datoria. În caseta 5  sunt 
descrise câteva situații de acest tip.
Exemple de cazuri cu un impact potențial asupra datelor privind deficitul și datoria 
care nu au fost bine documentate
Republica Cehă
 οTestul piață/non-piață a fost aplicat doar rareori și un număr mare de unități publice (societăți) nu au fost 
testate.
Franța
 οSuma primită de către o unitate a administrației publice pentru asumarea costurilor de dezafectare a unor 
instalații nucleare [1,6 miliarde de euro (0,1 % din PIB) pentru 2004].
 οNeexhaustivitatea sectorului administrațiilor locale.
Germania
 οUnitățile non-piață nu sunt clasificate în sectorul administrației publice încă din primul an de aplicare a sta -
tutului lor non-piață.
 οNu erau disponibile date detaliate pentru analiza injecțiilor de capital, a instrumentelor financiare derivate 
și a distribuției venitului.
Malta
 οClasificarea proiectului Malita și City Gate.
Italia
 οÎnregistrarea formării brute de capital fix nu are loc pe baza contabilității de angajamente în cazul investiți -
ilor cu un cuantum ridicat.
Pentru mai multe detalii, a se vedea anexa IV .Caseta 5
45 Observații 
DG Afaceri Economice și Financiare își realizează analizele în 
conformitate cu normele...
66 
Atunci când se lansează o procedură aplicabilă deficitelor excesive, DG Afaceri 
Economice și Financiare procedează la analize, utilizate ca bază pentru deciziile 
ulterioare legate de procedură, și emite recomandări. În cazul în care o procedură 
este în curs de desfășurare, aceste analize sunt realizate în urma evaluării perio -
dice a caracterului eficace al măsurilor luate (a se vedea punctul 22). În ceea ce 
privește procedurile noi, rezultatele acestor analize sunt prezentate în raportul 
elaborat în temeiul articolului 126 alineatul (3) TFUE, iar în cazul procedurilor în 
curs, rezultatele sunt prezentate într-un document de lucru intern al Comisiei.
67 
În conformitate cu dispozițiile TFUE35, PDE este declanșată în urma examinării 
prin care Comisia verifică, pe baza criteriului datoriei și a criteriului deficitului, 
dacă statul membru în cauză respectă disciplina bugetară. În acest sens, DG Afa -
ceri Economice și Financiare monitorizează evoluția situației bugetare și a nive -
lului datoriei publice din fiecare stat membru, pe baza datelor reale, a planurilor 
prezentate în programul de stabilitate sau de convergență al statului membru și 
a previziunilor Comisiei. O încălcare a pragurilor stabilite în Protocolul nr. 12 la 
TFUE nu duce automat la declanșarea unei proceduri, deoarece există și alți fac -
tori relevanți care trebuie să fie luați în considerare. Acești factori constau într-o 
listă deschisă de indicatori economici, grupați în trei rubrici care reflectă evoluția 
poziției economice pe termen mediu, evoluția poziției bugetare și evoluția pozi -
ției datoriei publice36, fiind incluși și alți factori considerați relevanți și invocați de 
statul membru. Rapoartele elaborate în temeiul articolului 126 alineatul (3) care 
au făcut obiectul examinării acopereau toate aspectele menționate mai sus.
… dar, până în prezent, PDE s-a axat mai mult pe deficitul public 
decât pe datoria publică
68 
Criteriul datoriei a devenit operațional de abia în 2012, este încă în curs de intro -
ducere și nu se va aplica pentru toate statele membre înainte de 2020, cel mai 
devreme. Procedurile inițiate înainte de noiembrie 2011 urmează să fie abrogate 
doar pe baza criteriului deficitului și vor fi urmate de un regim de tranziție de trei 
ani în ceea ce privește criteriul datoriei. Caseta 6  arată modul în care a evoluat 
criteriul datoriei de la Tratatul de la Maastricht și până în prezent.35 Articolul 126 alineatul (2).
36 A se vedea lista completă la 
articolul 2 alineatul (3) din 
Regulamentul (CE) nr. 1467/97.
46 Observații 
69 
Norma în vigoare începând din 2011 prevede că ponderea datoriei publice în 
PIB respectă criteriul datoriei în cazul în care aceasta nu depășește valoarea de 
referință (60 % din PIB) sau în cazul în care diferența față de valoarea de referin -
ță scade timp de trei ani într-un ritm mediu de o douăzecime pe an, pe o bază 
retrospectivă, pe o bază prospectivă sau pe o bază ajustată ciclic.
70 
Pentru a fi acceptabil, ritmul de reducere a ponderii datoriei în PIB trebuie să fie 
aproximativ cel care s-ar aplica, indiferent de nivelul inițial al datoriei, în condiți -
ile unui deficit public de 3 % din PIB și ale unei creșteri nominale anuale de 5 %. 
Întrucât creșterea nominală s-a situat constant sub 5 % începând din 2008, reiese 
că deficitul public trebuie să scadă sub 3 % din PIB pentru a se permite respec -
tarea criteriului datoriei. În plus, atunci când se iau în considerare nivelurile mai 
ridicate ale datoriei inițiale, ținta în materie de deficit devine și mai greu de atins. 
Din această cauză, cerințele de convergență sunt deosebit de dificil de îndeplinit 
pentru statele membre cu un grad ridicat de îndatorare.Evoluția criteriului datoriei
Protocolul nr. 12 la Tratatul privind Uniunea Europeană, semnat la Maastricht în 1992, a stabilit un nivel-prag 
de 3 % din PIB pentru deficitul public și de 60 % din PIB pentru datoria publică sau un raport, în cazul datoriei 
publice, care „se diminuează suficient și se apropie de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător”.
Presupunând o rată de creștere nominală anuală de 5 % a PIB-ului, un deficit de 3 % din PIB va stabiliza, în 
cele din urmă, ponderea datoriei în PIB la 60 %. Dacă acest raport depășește 60 %, un deficit de 3 % va deter -
mina o reducere anuală a ponderii datoriei cu a douăzecea parte a diferenței față de valoarea de referință de 
60 %. Cu alte cuvinte, accentul pus pe deficit a fost considerat suficient pentru a asigura reducerea constantă 
a datoriei, și, timp de mai mulți ani, nu s-a considerat că este necesar ca ritmul de convergență cu valoarea de 
referință să fie definit cu mai multă precizie.
După criza din 2008, s-a dovedit că ipoteza unei creșteri anuale nominale de 5 % a PIB-ului era în mod evident 
nerealistă (a se vedea anexa V ). Prin urmare, nu se mai consideră că limitarea deficitului la 3 % din PIB antre -
nează în mod automat convergența cu o pondere a datoriei de 60 % din PIB (de exemplu, dacă rata de creș -
tere anuală nominală este de 3 % și deficitul se ridică la 3 %, atunci ponderea datoriei în PIB se va stabiliza la 
100 %). Din acest motiv, criteriul datoriei a fost ajustat.
O definiție mai precisă a fost formulată la articolul 1 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 
al Consiliului din 8 noiembrie 2011: „se consideră că [ponderea datoriei în PIB] scade suficient și se apropie de 
valoarea de referință într-un ritm satisfăcător [...] în cazul în care diferența față de valoarea de referință a scă -
zut în cei trei ani precedenți într-un ritm mediu de o douăzecime pe an ca valoare de referință [...]”
Cele 23 de state membre care făceau deja obiectul unei PDE în noiembrie 2011 vor beneficia însă de un regim 
de tranziție pentru o perioadă de trei ani după abrogarea procedurii care li se aplică. Ca urmare, noul criteriu 
al datoriei nu se va aplica în mod universal tuturor statelor membre înainte de 2020, cel mai devreme (a se 
vedea, de asemenea, tabelul 1 ).Caseta 6
47 Observații 
71 
În tabelul 4 , Curtea a utilizat datele și proiecțiile Comisiei37 privind ponderea 
datoriei în PIB în perioada 2013-2020 pentru a calcula ponderea anuală care 
rezultă din respectarea criteriului datoriei în cazul a cinci țări incluse în eșantion38. 
În acest tabel se poate vedea că doar Germania și Malta, a căror rată a datoriei 
este de aproximativ 70 % din PIB, ar îndeplini criteriul datoriei în perioada luată în 
considerare. Se estimează că Cipru, care face obiectul unui program de asistență 
financiară începând din aprilie 2013, va putea îndeplini criteriul datoriei în 2018. 
Franța, care a fost plasată sub o procedură aplicabilă deficitelor excesive în apri -
lie 2009 și va ieși probabil din această procedură înainte de sfârșitul anului 2017, 
ar trebui să respecte criteriul datoriei la sfârșitul perioadei de tranziție de trei ani 
care începe la data abrogării procedurii (adică în 2020). Cu toate acestea, având în 
vedere faptul că ponderea datoriei sale în PIB a fost de 96,5 % în 2015, se estimea -
ză că Franța nu va îndeplini criteriul datoriei în 2020. Ca și în cazul Franței, pentru 
toți anii incluși în perioadă, Comisia estimează că și ponderea datoriei Italiei în PIB 
va depăși nivelul maxim din perspectiva îndeplinirii criteriului de referință. În ca -
zul în care scenariul preconizat de Comisie se concretizează, aceasta înseamnă că 
Italia, care a avut în 2015 o pondere a datoriei în PIB de 133,0 %, nu va putea să se 
conformeze criteriului datoriei înainte de 2020, termenul utilizat pentru previzi -
uni; la prima vedere, s-ar părea deci că această țară nu respectă criteriul datoriei.37 Datele pentru Germania, Italia, 
Franța și Malta provin din 
Raportul Comisiei privind 
sustenabilitatea finanțelor 
publice în 2015, scenariul de 
referință. Comisia nu a inclus 
date pentru Cipru, întrucât 
această țară se află într-un 
program de asistență 
financiară. Prin urmare, datele 
pentru Cipru provin din 
Raportul FMI întocmit în 
temeiul articolului IV cu privire 
la Cipru (raportul de țară al FMI 
nr. 14/313, octombrie 2014).
38 Cu excepția Republicii Cehe, 
unde ponderea datoriei în PIB 
se situează sub pragul de 
60 %.Tabelul 4Comparație între evoluția datoriei în scenariul de referință elaborat de Comisie și 
criteriul datoriei (toate cifrele sunt exprimate în procente)
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020
GERMANIAPonderea datoriei în PIB (Comisia Europeană) 7 7, 4 74,9 71,4 68,5 65,6 63,0 60,6 58,2
Ponderea datoriei în PIB (valoarea de referință) 73,1 70,4 67, 6 65,1 62,7
FRANȚAPonderea datoriei în PIB (Comisia Europeană) 92,3 95,6 96,5 97,1 97, 4 97, 8 97, 8 97, 4
Ponderea datoriei în PIB (valoarea de referință) 91,5 92,9 93,4 93,8 94,0
ITALIAPonderea datoriei în PIB (Comisia Europeană) 128,8 132,3 133,0 132,2 130,0 128,2 126,0 123,5
Ponderea datoriei în PIB (valoarea de referință) 124,5 125,5 124,7 123,3 121,4
CIPRUPonderea datoriei în PIB (Comisia Europeană) 111,5 117, 4 126,0 122,5 116,4 111,1 106,5 102,6
Ponderea datoriei în PIB (valoarea de referință) 112,9 116,1 115,5 111,0 106,2
MALTAPonderea datoriei în PIB (Comisia Europeană) 69,6 68,3 65,9 63,2 61,0 59,2 58,1 57, 4
Ponderea datoriei în PIB (valoarea de referință) 67,1 65,2 63,0 61,0 59,4
Sursa:  Simulare elaborată de Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Comisiei Europene – căsuțele evidențiate cu galben indică faptul că, 
pentru anul respectiv, se preconizează că statul membru respectiv va respecta criteriul datoriei.
48 Observații 
Analizele realizate de Comisie sunt dificil de urmărit, ...
72 
Numărul de factori relevanți [a se vedea punctul 14 subpunctul (ii)] pe care Comi -
sia îi poate lua în considerare în analiza sa este practic nelimitat. În plus, întrucât 
nu există niciun cadru metodologic care să permită măsurarea impactului acestor 
factori în evaluare, toate concluziile sunt formulate pe baza analizei economice 
a Comisiei. Deși este adevărat că o abordare mai calitativă, bazată pe cunoștințe 
de specialitate, poate fi necesară în anumite cazuri, este dificil de înțeles modul în 
care capacitatea de analiză economică a Comisiei se aplică în cazul altor factori.
73 
În patru dintre cele nouă rapoarte prezentate în temeiul articolului 126 alinea -
tul (3) care au făcut obiectul examinării, Comisia a concluzionat că factorii rele -
vanți prezintă sau par să prezinte o „imagine de ansamblu mixtă”39, iar în alte trei 
rapoarte s-a conchis că factorii relevanți par să prezinte o situație favorabilă sau 
relativ favorabilă40. Raționamentul de la baza acestor concluzii este însă neclar, 
la fel ca și impactul acestei analize asupra deciziei finale de a lansa sau nu o PDE 
pentru un anumit stat membru sau de a prelungi termenul stabilit în cadrul unei 
PDE.
… calculele subiacente nu pot fi reproduse în lipsa totalității 
datelor utilizate, ...
74 
Adesea, informațiile privind datele utilizate de Comisie în calculele sale nu erau 
ușor accesibile. Această constatare a fost confirmată și de către reprezentanți ai 
autorităților naționale din unele state membre vizitate.
75 
De exemplu, în ceea ce privește recomandările revizuite, informațiile din docu -
mentul de lucru relevant al Comisiei nu erau suficiente pentru a permite repro -
ducerea calculului cu privire la efortul bugetar și la alte variabile esențiale pentru 
evaluarea respectării de către statele membre a recomandărilor inițiale. De 
exemplu, documentul de lucru care stă la baza recomandării Comisiei de a se pre -
lungi termenul stabilit în cadrul PDE pentru Franța în februarie 2015 nu conținea 
date care să susțină scenariul de referință41 și nici alte detalii legate de măsurile 
discreționare suplimentare privind veniturile, deși aceste date sunt esențiale 
pentru a reproduce evaluarea caracterului eficace al măsurilor care au condus la 
prelungirea acordată.39 Republica Cehă (7.10.2009), 
Italia (7.10.2009), Cipru 
(12.5.2010), Malta (13.5.2009).
40 Germania (7.10.2009), Franța 
(18.2.2009), Malta (18.2.2009).
41 Scenariul de referință se 
sprijinea pe previziunile din 
primăvara anului 2013, care au 
stat la baza recomandărilor 
PDE din 2013.
49 Observații 
... iar deciziile nu se bazează întotdeauna pe argumente suficient 
de obiective
76 
Curtea a examinat analizele realizate de Comisie care au stat la baza deciziilor și 
a recomandărilor Consiliului privind PDE pentru statele membre incluse în eșanti -
on. Cadrul juridic care reglementează emiterea deciziilor și a recomandărilor PDE 
permite o marjă de interpretare și de aplicare relativ ridicată. Această observație 
este valabilă în special pentru evaluarea situației bugetare a Italiei în raportul din 
27 februarie 2015 elaborat în temeiul articolului 126 alineatul (3), raport potrivit 
căruia criteriul datoriei ar trebui să fie considerat ca fiind îndeplinit. Caseta 7  
conține o analiză sintetică realizată de Curte cu privire la acest caz.
Respectarea criteriului datoriei: Italia
Italia a fost plasată sub o procedură aplicabilă deficitelor excesive în noiembrie 2009. Procedura a fost închisă 
în mai 2013. Începând cu această dată, Italia trebuie să respecte regimul de tranziție de trei ani pentru criteriul 
datoriei. În februarie 2015, Comisia a procedat la o evaluare și a concluzionat că, la prima vedere, acest stat 
membru părea să încalce criteriul datoriei.
Cu toate acestea, după ce a luat în considerare factorii relevanți, și în pofida faptului că ponderea datoriei în 
PIB era încă în creștere, Comisia a estimat că Italia respectă criteriul datoriei. În decizia sa, Comisia a invocat 
trei factori relevanți principali:
(i) situația economică nefavorabilă din acest moment, caracterizată de o rată foarte scăzută a inflației, ceea 
ce face ca respectarea regulii privind datoria să fie deosebit de dificilă.
Analiza Curții : valoarea de referință pentru ajustarea datoriei ia deja în calcul influența ciclului economic asu -
pra ritmului de reducere a datoriei. Normele aplicabile în acest sens sunt definite într-o notă adresată membri -
lor supleanți ai Comitetului economic și financiar și intitulată Operationalising the debt criterion in the Excessive 
Deficit Procedure  (Operaționalizarea criteriului datoriei în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive). În 
acest document se clarifică faptul că ajustarea datoriei în funcție de ciclul economic ia în considerare și evolu -
ția prețurilor, prin intermediul deflatorului PIB.
(ii) respectarea obiectivului bugetar pe termen mediu sau a traiectoriei de ajustare în vederea atingerii 
acestui obiectiv. Potrivit DG Afaceri Economice și Financiare, respectarea strictă a obiectivului bugetar pe 
termen mediu sau progresele realizate în direcția acestuia antrenează, în circumstanțe macroeconomice 
normale, conformarea pe termen mediu cu criteriul datoriei și sustenabilitatea acesteia.
Analiza Curții : previziunile economice europene din iarna anului 2015 indicau faptul că Italia a respectat 
obiectivul bugetar pe termen mediu în 2014 (în sensul că nu era necesar să se procedeze la vreo ajustare în 
vederea atingerii acestui obiectiv în condițiile în care economia italiană era în recesiune – de altfel, soldul 
structural s-a deteriorat cu 0,2 %) și se estima că obiectivul va fi respectat și în 2015. Cu toate acestea, deși 
previziunile economice europene din iarna anului 2015 acoperă și 2016, evaluarea ia în considerare numai anii 
2014 și 2015. Potrivit previziunilor Comisiei, Italia nu va respecta traiectoria de ajustare la obiectivul bugetar 
pe termen mediu în 2016 (se prevede un efort structural de –0,2 % în loc de +0,5 %, cât ar fi necesar). Prin 
urmare, se estimează că Italia nu va îndeplini condiția de „a respecta cu strictețe ajustarea necesară pentru 
atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu”.Caseta 7
50 Observații 
77 
Cazul Italiei a fost ales deoarece, dintre toate statele membre din eșantion, aceas -
tă țară este singura pentru care nu s-a inițiat o PDE chiar dacă criteriul datoriei nu 
era respectat, decizia respectivă fiind bazată pe considerații rezultate din analiza 
altor factori relevanți. În ceea ce privește celelalte cinci state membre, Republi -
ca Cehă prezintă o pondere a datoriei în PIB inferioară pragului de referință, iar 
Germania respectă în prezent criteriul datoriei. Malta a făcut obiectul unei PDE 
începând din 2013, an pentru care nu a respectat criteriul datoriei, și până în 2015, 
când această țară a reușit să se conformeze atât criteriului datoriei, cât și crite -
riului privind deficitul. Normele în materie de supraveghere sunt diferite pentru 
Cipru, deoarece această țară a fost inclusă într-un program de asistență financiară 
în 2013. În fine, în cazul Franței, care face obiectul unei PDE începând din 2009, 
criteriul datoriei se va aplica, potrivit Regulamentului (UE) nr. 1467/97, numai 
după ce această țară va ieși din PDE, deci nu mai devreme de 2018.(iii) reformele structurale: într-o comunicare din ianuarie 201542, Comisia a precizat că factorii relevanți care 
trebuie luați în considerare atunci când se ia decizia de a nu se lansa o PDE includ reformele structurale 
majore care au efecte bugetare pozitive directe pe termen lung și care sunt planificate într-o măsură 
suficient de detaliată de către statul membru. În opinia DG Afaceri Economice și Financiare, Italia făcuse 
progrese în punerea în aplicare a unui vast program de reforme conținând măsuri „preconizate a avea un 
impact pozitiv asupra creșterii economice și, prin urmare, asupra sustenabilității pe termen lung a finanțe -
lor publice”.
Analiza Curții : comunicarea nu cuantifică termenii „impact pozitiv major asupra creșterii economice” și „efec -
te bugetare pozitive pe termen lung”. Pe de altă parte, Italia a cuantificat efectele preconizate ale reformelor 
asupra creșterii, dar nu și efectele bugetare pe termen lung. În plus, Comisia nu a comunicat unele dintre 
ipotezele care au stat la baza estimării de către Italia a unui impact pozitiv asupra creșterii, afirmând doar că 
„aceste rezultate nu au fost validate de vreo instituție națională independentă și par să supraestimeze im -
pactul reformelor”. În fine, nu există niciun cadru metodologic care să explice modul în care costul bugetar al 
reformelor ar trebui să fie estimat și luat în considerare la evaluarea respectării criteriului datoriei.
42 COM(2015) 12 final din 13 ianuarie 2015: „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere”.Caseta 7
51 Observații 
78 
În cazul Italiei, Comisia a utilizat posibilitatea de a invoca factori relevanți pentru 
a evita aplicarea unei PDE în cazul unui stat membru cu șanse foarte mici de a se 
conforma criteriului datoriei. Cu alte cuvinte, mai degrabă decât să se abordeze 
cauzele profunde care fac foarte dificilă respectarea valorii de referință (deoare -
ce, de exemplu, nu se ia în considerare nivelul inițial al datoriei), Comisia a amâ -
nat această problemă punând accentul pe factorii relevanți; respectarea cu stric -
tețe a criteriului datoriei a devenit astfel o chestiune de importanță secundară.
79 
În cazul a trei dintre cele șase state membre incluse în eșantion, termenul fixat 
în cadrul PDE a fost prelungit și au fost emise recomandări revizuite (a se vedea 
tabelul 5 ).Tabelul 5Recomandări revizuite
Recomandările inițiale Recomandările revizuite
Data TermenEfortul bugetar 
anual mediuData evaluării 
de către ComisieData recomandării Prelungire TermenEfortul bugetar 
anual mediu
Franța Aprilie  2009 2012Cel puțin 1 % din PIB, 
începând din 2010Noiembrie  2009 Noiembrie  2009 1 an 2013Peste 1 % din PIB în 
perioada 2010-2013
Mai 2013 Iunie  2013 2 ani 20151,3 % din PIB în 2013, 
0,8 % din PIB în 2014, 
0,8 % din PIB în 2015
Februarie 2015 Martie 2015 2 ani2017, cel 
târziu0,5 % din PIB în 2015, 
0,8 % din PIB în 2016, 
0,9 % din PIB în 2017
Cipru Iulie  2010 2012Cel puțin 1,5 % din PIB 
în perioada 2011-2012Mai 2013 Mai 2013 4 ani 2016 Nespecificat
Malta Iulie  2009 2010 Nespecificat Februarie 2010 Februarie 2010 1 an 2011 0,75 % din PIB în 2011
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
52 Observații 
80 
Curtea consideră că analiza care stă la baza prelungirii în martie 2015 a termenu -
lui stabilit în cadrul PDE pentru Franța, bazată pe previziunile de iarnă din 2015, 
nu a fost pe deplin transparentă. În special, recomandarea revizuită s-a bazat 
pe o evaluare „ascendentă”, în care se menționează că, „la nivel global, informa -
țiile disponibile nu permit să se concluzioneze că efortul recomandat nu a fost 
realizat în perioada 2013-2014”43. Aceasta în pofida faptului că în calculul efortului 
structural fuseseră incluse efectele unei măsuri discreționare privind veniturile44 
care, fiind temporară (cu impact financiar între 2014 și 2016), nu ar fi trebuit să fie 
luată în considerare. Măsura respectivă reprezenta 0,1 % din PIB. În lipsa acesteia, 
efortul structural nu s-ar fi ridicat la valoarea de 1,1 % care era necesară pentru 
justificarea prelungirii termenului acordat în cadrul PDE.
81 
În plus, Comisia a considerat că Franța respectă cerințele în mod retrospectiv și 
a invocat această conformitate pentru a justifica prelungirea termenului astfel în -
cât reducerea deficitului să poată avea loc într-un ritm mai puțin susținut. Trebuie 
precizat că această evaluare se baza numai pe datele pentru anii 2013 și 2014. 
Previziunile disponibile pentru 2015, care indicau faptul că Franța nu va atinge 
țintele fixate, nu au fost luate în considerare în evaluarea Comisiei (a se vedea 
anexa VI ).
82 
În conformitate cu Vademecumul privind PSC, evaluarea caracterului eficace al 
măsurilor luate ar trebui să fie devansată în cazul în care există riscul ca, la expira -
rea termenului, datele privind veniturile să arate că ținta privind deficitul global 
nu a fost atinsă. Scopul acestei recomandări din vademecum este de a preveni 
orice conflict între articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul nr. 1467/97, care pre -
vede accelerarea imediată a PDE în cazul în care datele privind veniturile indică 
faptul că ținta globală nu va fi atinsă, și articolul 3 alineatul (5) din același regula -
ment, care permite o prelungire a termenului în cazul în care au fost luate măsuri 
eficace (adică statul membru a realizat efortul bugetar necesar, astfel cum a fost 
acesta evaluat pe baza indicatorilor „ascendenți” și/sau „descendenți”). Cu toate 
acestea, conform informațiilor disponibile la momentul evaluării, Franța nu era 
pe cale să îndeplinească niciunul dintre indicatorii nominali sau structurali până 
la expirarea termenului fixat pentru sfârșitul anului 2015. Prin urmare, în loc să 
prelungească termenul, Comisia ar fi trebuit să emită o avertizare timpurie (prin 
intermediul unei recomandări autonome) sau să accelereze procedura.43 SEC(2015) 19 final din 
27 februarie 2015, p. 18.
44 O creștere de la 5 % la 10,7 % 
a ratei contribuției 
excepționale la impozitul pe 
profit („ Contribution 
Exceptionnelle sur l’impôt sur les 
societés ”). Măsura a fost 
introdusă la 29 decembrie 
2013 și trebuie să expire la 
30 decembrie 2016.
53 Observații 
83 
În evaluările sale privind Italia și Franța, Comisia a utilizat marjele ridicate de flexi -
bilitate și de apreciere permise de normele PSC.
În plus, existau diferențe neexplicate între deciziile și 
recomandările PDE adoptate de Consiliu și cele propuse de către 
Comisie
84 
Curtea a comparat deciziile și recomandările PDE, în versiunea lor finală adoptată 
de Consiliu, cu versiunile propuse de Comisie și a constatat o serie de diferențe 
care nu au putut fi explicate cu ajutorul evidențelor disponibile. De exemplu, în 
cazul Ciprului (6 iulie 2010), Comisia a recomandat un nivel de 1,75 % din PIB pe 
perioada 2010-2012. În recomandarea Consiliului, această cifră a fost modificată la 
1,5 % din PIB în perioada 2011-2012. Cele mai importante diferențe sunt descrise 
în anexa VII .
54 Observații 
Măsurile corective și de supraveghere aferente 
procedurii aplicabile deficitelor excesive: rapoartele 
statelor membre și monitorizarea și supravegherea 
asigurate de către Comisie
Rapoartele statelor membre cu privire la măsurile corective 
ar putea fi îmbunătățite
Rapoartele statelor membre privind măsurile corective aferente 
PDE nu constituie o bază suficient de largă și de solidă pentru 
a permite Comisiei să își îndeplinească sarcinile de monitorizare și 
de supraveghere
85 
„Pachetul privind guvernanța economică” și „pachetul privind supravegherea 
și monitorizarea bugetare” au introdus noi cerințe de raportare cu scopul de 
a consolida supravegherea PDE (a se vedea figura 7 ). Nu există însă niciun me -
canism legal care să garanteze faptul că statele membre respectă aceste cerințe 
de raportare. Prin urmare, Comisia nu ia niciun fel de măsuri împotriva statelor 
membre care nu comunică informațiile solicitate. Mai mult, după cum reiese din 
analiza Curții, Comisia nu a adus această chestiune în atenția Parlamentului Euro -
pean și a Consiliului în cadrul revizuirii din noiembrie 2014 a guvernanței eco -
nomice și a aplicării celor două „pachete” de măsuri legislative. Statele membre 
incluse în eșantionul Curții care fac obiectul noilor cerințe în materie de raporta -
re45 nu au respectat întotdeauna aceste cerințe (a se vedea figura 8  pentru mai 
multe exemple).45 Franța și Malta.Figura 7Noile cerințe de raportare introduse de „pachetul privind guvernanța economică” și 
de „pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetare”
Raport privind măsurile luate
(ca urmare a recomandării/somaţiei Consiliului)
Program de parteneriat economic
Raport privind execuţia bugetară de pe parcursul anuluiRaport privind măsurile adoptate
(ca urmare a recomandărilor autonome ale Comisiei)Pachetul privind guvernanţa 
economică 
(noiembrie 2011)
Pachetul privind supravegherea 
și monitorizarea bugetare 
(mai 2013)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
55 Observații Figura 8Exemple de cazuri de nerespectare de către statele membre a obligațiilor de 
raportare care le revin
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Malta a trimis ambele documente, dar 
rapoartele nu con/uni021Bineau datele necesare privind impactul bugetar de pe parcursul exerci/uni021Biului al măsurilor discre/uni021Bionare pentru anul 2014.În 2014, Fran/uni021Ba și Malta trebuiau să trimită următoarele rapoarte:
Malta: două rapoarte privind execuţia 
bugetară de pe parcursul anuluiFran/uni021Ba: raport privind măsurile adoptate.Fran/uni021Ba: două rapoarte privind execuţia 
bugetară de pe parcursul anuluiFran/uni021Ba nu a trimis documentele.
Comisia a solicitat Fran/uni021Bei să raporteze cu privire 
la măsurile adoptate numai în viitorul său program de stabilitate (pentru 2014) și nu, așa cum prevede Regulamentul (UE) nr. 473/2013, într-un raport privind măsurile adoptate. Statul membru a prezentat unele informa/uni021Bii în programul său de stabilitate pentru 2014, dar acestea nu aveau nivelul de detaliere prevăzut în regulament.ConstatareDocumente care trebuiau să ﬁe 
prezentate în 2014(iii) Program de parteneriat economic(ii)  Raport privind măsurile luate(i)   Raport privind execu/uni021Bia bugetară de pe  
parcursul anului Fran/uni021Ba nu a trimis Comisiei acest document.
În locul raportului privind măsurile luate și al 
programului de parteneriat economic, Fran/uni021Ba a trimis un extras din proiectul său de buget pe 2014. Acest extras nu are însă formatul și con/uni021Binutul necesare pentru un program de 
parteneriat economic; totodată, documentul nu 
con/uni021Bine informa/uni021Bii su/f_iciente privind măsurile corective prevăzute pentru ultimii ani ai perioadei vizate, așa cum se solicită în cazul raportului privind măsurile luate.ConstatareDocumente pe care Franţa trebuia să le 
prezinte în 2013În octombrie 2013, Fran/uni021Ba a fost invitată să prezinte trei documente aferente PDE.
56 Observații 
86 
Cu excepția Ciprului (după acceptarea programului de asistență financiară în 
2013), în cazul celorlalte state membre, măsurile corective nu au fost suficient de 
detaliate și/sau impactul lor bugetar nu a fost identificat și explicat cu suficientă 
claritate (a se vedea caseta 8 ), astfel încât Comisia să poată exercita o suprave -
ghere eficace.
87 
În plus, termenele stabilite pentru realizarea previziunilor economice europene 
nu sunt aliniate la termenele bugetare naționale. Acest lucru duce la discrepanțe 
frecvente între previziunile Comisiei și previziunile bugetare naționale și deci 
între obiectivele bugetare și traiectoriile de ajustare necesare în temeiul PDE.
Exemple de măsuri corective care nu erau suficient de detaliate
 οProgramul național de reformă al Republicii Cehe  (2012) conținea o listă de măsuri, atât măsuri planifica -
te, cât și măsuri puse în aplicare, precum și măsurile implementate care urmau să aibă un impact financiar 
estimat în 2013 și în 2014. Programul nu includea însă nicio estimare privind impactul bugetar al acestor 
măsuri.
 οProgramul de convergență al Republicii Cehe  (2012) includea un tabel în care era precizat impactul buge -
tar al măsurilor avute în vedere pentru perioada 2013-2015, dar datele din text nu au putut fi reconciliate cu 
informațiile din tabel. În plus, într-un caz, nu existau detalii cu privire la măsurile corective propuse.
 οRaportul transmis de Malta  cu privire la măsurile luate (2013) prezenta măsurile corective pentru 2013, dar 
rămânea vag în legătură cu 2014. În loc să furnizeze detalii, raportul se limita la a face trimitere la viitorul 
buget. Prin urmare, evaluarea Comisiei46 nu a inclus măsurile planificate (acestea au fost incluse de abia în 
previziunile de iarnă), ceea ce a slăbit baza unui proces eficace de monitorizare și de supraveghere.
 οProgramele de stabilitate ale Franței  din perioada 2010-2014 nu descriau măsurile corective prevăzute 
pentru fiecare an cu suficiente detalii47. Prin urmare, Comisia nu dispunea de o bază suficientă pentru un 
proces eficace de supraveghere și de luare a deciziilor.
46 Publicată la 5 noiembrie 2013 și bazată pe previziunile din toamnă.
47 Fiecare program de stabilitate succesiv acoperă o perioadă de trei ani. Franța prezenta în mod sistematic detalii complete pentru primul an, dar 
nu și pentru al doilea sau al treilea.Caseta 8
57 Observații 
Monitorizarea și supravegherea asigurate de către Comisie 
sunt reglementate de norme din ce în ce mai complexe, nu 
sunt suficient de transparente și permit doar o evaluare 
limitată a efectului reformelor structurale
88 
Această secțiune descrie normele și procedurile de evaluare a caracterului efi -
cace al măsurilor luate, examinează calitatea evaluărilor Comisiei și analizează 
impactul schimbărilor recente aduse.
89 
Normele aplicate pentru evaluarea caracterului eficace al măsurilor luate au evo -
luat în urma:
(i) reformelor PSC din 2005 și 2011, care au completat criteriul inițial privind defi -
citul (3 % – PSC 1997) cu o abordare „descendentă” bazată pe soldul structu -
ral; și
(ii) orientărilor suplimentare de interpretare, aprobate de Consiliu în 2014, care 
includeau o metodologie de evaluare „ascendentă”.
90 
Respectarea recomandărilor PDE se verifică evaluându-se dacă, pe baza datelor 
reale și a previziunilor Comisiei, statul membru îndeplinește țintele anuale în 
materie de deficit. În cazul în care un stat membru nu îndeplinește aceste ținte, 
se procedează la o evaluare a caracterului eficace al măsurilor luate de acesta, pe 
baza unei abordări „descendente” și a uneia „ascendente” (a se vedea caseta 9 ).
58 Observații 
Evaluarea caracterului eficace al măsurilor luate
Abordarea „descendentă”
În cazul în care țintele anuale de deficit nu sunt atinse, se recurge la o abordare de tip descendent pentru a se 
evalua dacă statul membru a reușit să își îmbunătățească soldul structural („efortul bugetar recomandat” sau 
„R”) cerut în recomandările PDE.
În acest sens, factorul „R” este comparat cu evoluția observată sau prevăzută a soldului structural (denumit 
în continuare „efortul bugetar observat” sau ΔS) și cu variația soldului structural ajustat pentru: (a) impactul 
revizuirii creșterii producției potențiale; (b) impactul modificărilor din componența creșterii economice sau al 
creșterii ori scăderii neprevăzute a veniturilor; și (c) impactul altor evenimente neprevăzute (denumit în conti -
nuare „efortul bugetar ajustat” sau ΔS*).
Dacă ΔS și ΔS* au valori egale sau mai mari decât R, atunci se consideră că statul membru a luat măsuri eficace 
și PDE se suspendă. În toate celelalte cazuri, evaluarea trebuie să fie confirmată printr-o analiză atentă, realiza -
tă pe baza abordărilor de tip descendent și de tip ascendent.
Abordarea „ascendentă”
Abordarea „ascendentă” urmărește să evalueze efortul bugetar pe baza unei estimări directe a impactului 
bugetar al noilor măsurilor bugetare puse în aplicare de statul membru după emiterea recomandării PDE sau 
după cea mai recentă evaluare a respectării recomandării PDE.
Efortul bugetar este calculat ca suma dintre (a) impactul bugetar estimat al măsurilor discreționare suplimen -
tare privind veniturile și (b) variația cheltuielilor nominale în raport cu un scenariu de referință prognozat 
anterior de Comisie plecând de la ipoteza menținerii politicilor actuale.Caseta 9
59 Observații 
Normele de evaluare a caracterului eficace al măsurilor luate au 
devenit din ce în ce mai complexe
91 
Introducerea abordărilor de tip ascendent și descendent a sporit complexitatea 
normelor de evaluare a caracterului eficace al măsurilor luate de statele membre.
92 
În cazul abordării „descendente”, efortul structural depinde de o estimare a devi -
ației PIB-ului, înțeleasă ca fiind diferența dintre producția reală și cea potențială. 
Producția potențială reprezintă nivelul maxim al producției care poate fi obținută 
fără a se genera presiuni inflaționiste. Este vorba de o variabilă neobservabilă, 
a cărei estimare este caracterizată de incertitudine (a se vedea caseta 10 ).
Producția potențială
Începând cu reforma din 2005, producția potențială a jucat un rol crucial în PDE. Acest concept teoretic nu 
este observabil, nici chiar în retrospectivă, și trebuie deci estimat.
Există mai multe metode de estimare a producției potențiale. Chiar dacă anumiți experți consideră că „orice 
estimare a deviației PIB-ului este caracterizată de o incertitudine considerabilă” și în pofida faptului că „nu 
ar fi înțelept ca evaluarea perspectivelor economice să se bazeze pe o singură abordare”48, Consiliul ECOFIN 
a adoptat o astfel de abordare unică, și anume metoda funcției de producție.
Această metodă utilizează o formulă funcțională predefinită pentru funcția de producție și estimează pro -
ducția potențială combinând stocul de capital, forța de muncă și productivitatea totală a factorilor, după 
eliminarea componentei ciclice din aceste elemente. Pentru toate statele membre se aplică aceeași funcție de 
producție, și anume funcția Cobb-Douglas, unde elasticitatea producției în raport cu factorul muncă este ega -
lă cu 0,65, iar elasticitatea producției în raport cu factorul capital este de 0,35. Aceste valori au fost obținute 
utilizând „o pondere medie a salariilor pentru țările UE-15 în perioada 1960-2003 [...] ca estimare a elasticității 
producției în raport cu factorul muncă, rezultatul obținut fiind de 0,63 [...] ceea ce înseamnă, prin definiție, 
o valoare de 0,37 pentru elasticitatea producției în raport cu capitalul”. Totuși, „având în vedere faptul că 
aceste valori sunt apropiate de valorile medii convenționale de 0,65 și, respectiv, 0,35, acestea din urmă vor fi 
utilizate pentru toate țările”49.
Revizuirea estimărilor cu privire la producția potențială este determinată de ajustarea datelor anterioare și de 
utilizarea de noi date privind producția și producția estimată, dar și de alți factori tehnici și ipoteze subiacente, 
cum ar fi variațiile preconizate ale inflației.
48 Oficiul pentru responsabilitate bugetară din Regatul Unit (Consiliul fiscal al Regatului Unit), Nota de informare nr. 2, Estimating the output gap , 
aprilie 2011.
49 The production function methodology for calculating potential output growth and output gaps , seria Economic Papers  535, noiembrie 2014.Caseta 10
60 Observații 
93 
Aceste explicații arată de ce estimările cu privire la producția potențială fac 
obiectul unor revizuiri frecvente și posibil semnificative, care pot afecta și esti -
mările anterioare. Valorile reale ale producției (atât date istorice, cât și previziuni) 
pot face de asemenea obiectul unor revizuiri substanțiale. Astfel, deviația PIB-ului 
este o valoare revizuită adesea, care poate fluctua foarte mult – în anumite 
cazuri, amploarea revizuirii este mai mare decât chiar deviația estimată anterior. 
Această volatilitate este ilustrată în figura 9 . De exemplu, deviația PIB-ului pentru 
Cipru în 2013 a fost estimată inițial în previziunea din 2011 la −1,32 %; această 
valoare a scăzut la −6,16 % în previziunile de primăvară din 2013 și a fost majorată 
la −4,1 % în previziunile din primăvara anului 2014. Figura 9Exemple de volatilitate a deviației PIB-ului în previziunile Comisiei
Notă:  T = toamnă, P = primăvară, I = iarnă.
Sursa:  Baza de date macroeconomice anuale a Comisiei (AMECO).P I T P I T P T P T P T
Germania 2011
Italia 2012
Cipru 20130,00 %1,00 %2,00 %
– 1,00 %
– 2,00 %
– 3,00 %
– 4,00 %
– 5,00 %
– 6,00 %
– 7,00 %200920102010201120112012201220132013201320142014
61 Observații 
94 
Abordarea de tip ascendent este și ea destul de complexă, în special deoarece 
impactul măsurilor privind veniturile este greu de definit, dar și pentru că măsuri -
le luate de guvern sunt evaluate în raport cu un scenariu de „menținere a politici -
lor actuale”. Controlul/certificarea Comisiei cu privire la impactul bugetar estimat 
al măsurilor bugetare depinde în mod inevitabil de informațiile și de cifrele co -
municate de autoritățile naționale. Or, cu resursele pe care le alocă acestei sarcini, 
Comisia nu poate evalua în mod corespunzător corectitudinea cifrelor furnizate.
Analizele realizate de Comisie cu privire la impactul măsurilor 
bugetare nu sunt suficient de transparente, ...
95 
Complexitatea crescută a normelor de evaluare a caracterului eficace al măsurilor 
a extins marja de interpretare și de discreție aflată la dispoziția Comisiei. Ca rezul -
tat, analizele acesteia au devenit mai puțin transparente.
96 
În ceea ce privește abordarea „descendentă”, efortul structural nu poate fi recal -
culat în lipsa accesului la anumite date esențiale care nu au fost comunicate în 
totalitate statelor membre înainte de previziunile de primăvară din 2015 și care 
nu au fost făcute publice nici acum (a se vedea punctele 74 și 75).
97 
Comisia a utilizat abordarea de tip ascendent pentru Franța în mai 2013. Această 
metodă a permis Comisiei să considere că Franța luase măsuri eficace; în conse -
cință, termenul stabilit în cadrul PDE a fost prelungit. Trebuie remarcat însă că 
această metodă nu a fost validată de Consiliu decât în iunie 2014. În plus, eva -
luarea impactului măsurilor privind veniturile este o proiecție și nu o evaluare 
ex post ; prin urmare, este posibil ca aceasta să fie prea optimistă în comparație cu 
rezultatele reale. Mai mult, impactul măsurilor privind cheltuielile este evaluat în 
raport cu o situație de referință definită de Comisie plecând de la ipoteza „menți -
nerii politicilor actuale” și este analizat pe baza raționamentelor experților.
62 Observații 
98 
Comisia a depus eforturi pentru a ameliora transparența. Parțial începând cu 
previziunile de primăvară din 2014 și integral începând cu previziunile de primă -
vară din 2015, Comisia a comunicat statelor membre informațiile de care acestea 
aveau nevoie pentru a reproduce calculul legat de măsurile eficace. Cu toate 
acestea, dat fiind că cea mai mare parte a acestor informații detaliate nu este 
publică, o eventuală parte terță interesată nu ar putea reproduce evaluarea.
99 
La fel ca documentele de raportare pentru PDE prezentate de autoritățile națio -
nale (a se vedea punctul 86 de mai sus), evaluările Comisiei examinate de Curte 
nu conțineau o evaluare detaliată (măsură cu măsură) sau o evaluare cuantificată 
ex post  a măsurilor corective luate de statele membre.
… iar concluziile sale nu sunt întotdeauna suficient de clare sau 
bine fundamentate
100  
După intrarea în vigoare a „pachetului privind guvernanța economică”, statele 
membre care făceau obiectul unei PDE sau cărora le fusese acordată o prelun -
gire a termenului erau obligate să prezinte un raport, în termen de șase luni, cu 
privire la măsurile corective luate (a se vedea figura 7  de la punctul 85). Două 
state membre din eșantion au fost vizate de această obligație (Malta și Franța 
în octombrie 2013). În ambele cazuri, Curtea a constatat că concluziile evaluării 
Comisiei se bazau pe date incomplete. Mai exact:
(i) Comisia a subliniat faptul că Malta (termenul-limită fixat în cadrul PDE era 
sfârșitul anului 2014) nu a reușit să îndeplinească cerințele aferente PDE pen -
tru 2014 nici în termeni nominali și nici în termeni structurali și că raportul cu 
privire la măsurile luate și proiectul de plan bugetar nu conțineau suficiente 
detalii cu privire la măsurile discreționare de la baza obiectivelor bugetare;
(ii) evaluarea de tip „descendent” a Comisiei a arătat că, în Franța (termenul fixat 
în cadrul PDE a fost prelungit până la sfârșitul anului 2015), efortul structural 
s-a dovedit a fi insuficient atât pentru 2013, cât și pentru 2014, dar efortul 
structural ajustat era pe drumul cel bun. În conformitate cu normele în vigoa -
re, s-a procedat și la o analiză de tip ascendent pentru a se confirma dacă sta -
tul membru luase măsuri eficace. A doua analiză a arătat însă că, pentru cei 
doi ani, efortul structural nu a respectat recomandările Consiliului (altfel spus, 
impactul bugetar al noilor măsuri discreționare nu a fost suficient). În ceea ce 
privește anul 2015, ultimul an al perioadei acoperite de PDE, Comisia a averti -
zat că „pentru a asigura atingerea obiectivului pentru 2015, va fi nevoie de un 
număr semnificativ de măsuri în plus față de cele prevăzute deja”. În realitate, 
Franța nu a îndeplinit acest obiectiv.
În pofida acestor observații formulate în ceea ce privește Malta și Franța, concluzia 
Comisiei referitoare la cele două rapoarte privind măsurile luate a fost că statele 
membre „au întreprins măsuri concrete și că în cazul acestor țări nu mai sunt necesa -
re acțiuni suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv”.
63 Observații 
101  
Comisia a susținut că evaluarea raportului privind măsurile luate are o natură 
retrospectivă. Acest lucru nu este însă în conformitate cu normele stabilite în 
Vademecumul privind PSC [punctul 232: „... Comisia examinează [raportul statului 
membru privind măsurile luate] pentru a analiza dacă statul membru a respectat 
recomandările prevăzute la articolul 126 alineatul (7). În acest scop, se evaluează 
dacă este probabil ca statul membru să atingă toate țintele nominale, în confor -
mitate cu previziunile Comisiei”] și înseamnă în același timp că stabilirea unor 
obiective nu foarte ambițioase pentru primul an acoperit de o procedură (cu 
alte cuvinte, pentru anul în care trebuie prezentat raportul) ar putea transfor -
ma evaluarea raportului privind măsurile luate într-o simplă formalitate care nu 
aduce nicio valoare adăugată. În acest sens, Curtea a observat, de exemplu, că în 
recomandările Consiliului emise în iunie 2013 se cerea Franței să atingă pentru 
anul respectiv un deficit global egal cu cifra din previziunile economice europe -
ne pentru 2013 care stau la baza recomandărilor PDE. De asemenea, erau cerute 
doar acele măsuri discreționare pe care statul membru le aprobase deja în cel mai 
recent buget al său de la momentul respectiv. În fine, efortul structural necesar 
era pur și simplu derivat din obiectivul bugetar global.
102  
Evaluarea caracterului eficace al măsurilor luate ar trebui să ducă la o accelerare 
a procedurii în cazul în care statul membru nu îndeplinește sau se estimează că 
nu va îndeplini toate țintele stabilite (deficitul global, efortul structural, efortul 
structural ajustat și obiectivele „ascendente”). Curtea a constatat însă că acest 
lucru nu s-a întâmplat în cazul evaluărilor continue („monitorizare cu regularita -
te”) realizate pentru Franța50 cu ocazia previziunilor din toamna și din primăvara 
anului 2014: deși această țară nu îndeplinea niciuna dintre țintele fixate, procedu -
ra nu a fost accelerată (a se vedea anexa VI ).
103  
Analiza Curții cu privire la evaluarea realizată de Comisie la momentul expirării 
termenului în cazul recomandărilor revizuite (Malta în 2010 și Franța în 2009, 
2013 și 2015) este prezentată la punctele 79 și următoarele.50 După cum se poate observa 
din anexa VI , Franța este 
singurul stat membru din 
eșantion afectat de această 
deficiență de la nivelul 
evaluării continue.
64 Observații 
104  
În ceea ce privește chestiunea datoriei publice, s-a constatat în general că, chiar 
și după aplicarea criteriului datoriei, analiza dinamicii ponderii datoriei nu este 
concludentă în cazul statelor membre care făceau obiectul unei PDE aflate deja 
în desfășurare în noiembrie 2011. Analiza descrie în linii mari tendințele istorice și 
cele prognozate cu privire la ponderea datoriei în PIB și avertizează asupra posi -
bilității ca proiecțiile statelor membre să subestimeze rata de creștere a datoriei și 
ca măsurile planificate în programele lor de stabilitate să nu fie suficiente pentru 
reducerea ponderii datoriei în PIB. Cu toate acestea, concluziile analizei nici mă -
car nu ridică problema unei eventuale nerespectări a criteriului datoriei. Comisia 
a subliniat faptul că o astfel de concluzie ar deveni relevantă doar după abroga -
rea PDE. În această privință, Curtea observă de asemenea că, în conformitate cu 
versiunea internă a Vademecumului privind PSC, procedurile care erau deschise 
în noiembrie 2011 urmează să fie abrogate doar pe baza criteriului deficitului.
Cu toate acestea, introducerea unor obiective bugetare anuale în 
recomandările PDE emise începând din 2011 constituie o referință 
clară pentru evaluarea continuă a caracterului eficace al măsurilor 
în cadrul procedurilor multianuale
105  
În principiu, o PDE ar trebui să fie închisă înainte de sfârșitul anului următor celui 
în care a fost deschisă. Țintele stabilite în recomandările PDE vizează deci o peri -
oadă de un an.
106  
În 2009 au fost lansate însă mai multe proceduri în cadrul cărora a fost stabilit 
un termen care se întindea pe mai mulți ani. Astfel, a fost stabilită o țintă pentru 
deficitul public pentru întreaga perioadă vizată, efortul bugetar fiind repartizat 
pe mai mulți ani în vederea atingerii acestei ținte (a se vedea anexa VI , celulele în 
galben). Neajunsul a fost însă că această procedură a permis statelor membre să 
amâne majoritatea măsurilor corective până în ultimul an al perioadei vizate. La 
momentul respectiv, a devenit evident faptul că, din cauza amplorii lor conside -
rabile, corecțiile necesare erau nerealiste; din acest motiv, Consiliul a trebuit să 
prelungească termenul.
107  
Pentru a remedia acest neajuns, începând din 2011, recomandările PDE includ 
ținte bugetare anuale în cadrul acestor proceduri multianuale, exprimate atât în 
termeni nominali, cât și în termeni structurali, reintroducând astfel o valoare de 
referință anuală pentru evaluarea măsurilor corective, așa cum era cazul înainte 
de 2009.
65 Observații 
În prezent, evaluarea globală a măsurilor luate în cadrul PDE ține 
seama și de reformele structurale, ...
108  
Deficitele publice excesive își pot avea cauza – cel puțin parțial – în deficiențe 
structurale. Reformele structurale urmăresc remedierea acestor deficiențe și 
eliminarea obstacolelor care afectează vectorii de bază ai creșterii, de exemplu 
prin liberalizarea pieței muncii și a piețelor de produse și servicii, demers care, la 
rândul său, încurajează crearea de locuri de muncă și investițiile și îmbunătățește 
productivitatea. Astfel, reformele structurale pot îmbunătăți competitivitatea, 
pot stimula creșterea economică și, pe termen mediu și lung, pot contribui la 
o corecție durabilă a deficitului.
109  
Începând din mai 2013, Comisia ia în considerare și reformele structurale la 
evaluarea generală a măsurilor luate în cadrul PDE. În acest scop, Comisia evalu -
ează programele de parteneriat economic. De la intrarea în vigoare a „pachetului 
privind supravegherea și monitorizarea bugetare”, statele membre din zona euro 
care fac obiectul unei PDE au obligația ca, pe lângă rapoartele privind măsurile 
luate, să prezinte și programe de parteneriat economic, acestea fiind similare 
unor foi de parcurs pentru reformele structurale planificate. În plus, începând 
din februarie 2015, Comisia consideră că reformele structurale planificate într-o 
măsură suficient de detaliată reprezintă un factor relevant pentru decizia de a nu 
lansa o PDE sau pentru acordarea unui termen multianual51.
… deși analizele realizate în această privință sunt în continuare 
limitate și nu iau în calcul într-o măsură suficientă importanța 
reformelor structurale în contextul PDE
110  
Evaluările programelor de parteneriat economic sunt un exercițiu punctual și 
Comisia nu realizează o monitorizare sistematică în ceea ce privește deficiențele 
identificate. De exemplu, în avizul său cu privire la programul prezentat de Malta 
in octombrie 2013, Consiliul a concluzionat că niciuna dintre reforme nu este încă 
definitivă, iar adoptarea și punerea lor în aplicare prezintă riscuri. În plus, unele 
dintre recomandările specifice acestei țări nu fuseseră încă pe deplin abordate. 
Prin urmare, Consiliul a invitat Malta să ofere informații suplimentare privind 
punerea în aplicare a reformelor planificate în cadrul programului național de 
reformă și al programului de stabilitate următoare și să aibă în vedere în același 
timp măsuri suplimentare pentru asigurarea sustenabilității pe termen lung 
a finanțelor publice. Cu toate acestea, în pofida faptului că Malta nu a dat curs tu -
turor aspectelor din avizul Consiliului cu privire la o serie de reforme, Comisia nu 
a menționat detaliile care lipseau în evaluarea sa cu privire la programul național 
de reformă respectiv.51 COM(2015) 12 final.
66 Observații 
111 
Cu excepția statelor membre beneficiare ale unui program de asistență financiară 
(de exemplu, Cipru), monitorizarea implementării reformelor structurale în sta -
tele membre care fac obiectul unei PDE are loc exclusiv în contextul semestrului 
european (monitorizarea implementării recomandărilor specifice fiecărei țări) și 
nu este mai strictă decât monitorizarea realizată în ceea ce privește celelalte state 
membre.
112  
Mai mult, monitorizarea implementării recomandărilor specifice fiecărei țări nu 
acoperă întotdeauna implementarea efectivă a reformelor sau o evaluare a efica -
cității lor, ci se concentrează în primul rând pe acțiunile întreprinse pentru legi -
ferarea măsurilor propuse (a se vedea caseta 11 ). În opinia Curții, o monitorizare 
insuficientă ar putea compromite impactul deciziei recente a Comisiei de a ține 
seama într-o măsură mai mare de implementarea reformelor structurale.
Evaluarea Comisiei cu privire la reformele structurale implementate de Italia
Pentru a ilustra abordarea utilizată de Comisie pentru evaluarea reformelor structurale, se face trimitere aici la 
trei reforme pe care atât Italia, cât și Comisia le considerau prioritare:
 οAnaliza cheltuielilor : în programele naționale de reformă din 2013 și din 2014, autoritățile italiene au 
subliniat numirea unui comisar însărcinat să supravegheze analiza cheltuielilor. Comisarul numit în octom -
brie 2013 a demisionat însă în octombrie 2014 (cu doi ani înainte de încheierea mandatului său), după ce 
a propus un plan de analiză a cheltuielilor. În evaluarea sa [COM(2015) 113 final], Comisia a observat doar că 
„în contextul analizei cheltuielilor, există o orientare în direcția unei aproprieri politice mai importante, dar 
numai anumite instrumente sunt pe deplin operaționale”. Comisia nu a evaluat progresele Italiei (sau lipsa 
acestora) în punerea în aplicare a propunerilor comisarului. Un nou comisar pentru analiza cheltuielilor 
a fost numit doar după cinci luni.
 οCombaterea corupției : în evaluarea sa cu privire la autoritatea de combatere a corupției, DG Afaceri Eco -
nomice și Financiare nu a detectat nicio deficiență de natură să submineze eficacitatea acestui organism. 
Aceste deficiențe au ieșit la lumină abia în iunie 2014, după publicarea unui raport al Direcției Generale Mi -
grație și Afaceri Interne în care fuseseră identificate mai multe probleme (februarie 2014) și după izbucnirea 
unui scandal major de corupție în Italia (în aprilie 2014 – cazul EXPO 2015 de la Milano). Alte două cazuri 
majore de corupție au devenit cunoscute ulterior în același an (proiectul Mose de la Veneția în iunie și cazul 
Mafia Capitale  la Roma în luna decembrie).
 οCombaterea evaziunii fiscale : în evaluarea sa, Comisia nu a examinat cifrele prezentate de Italia ca rezul -
tat al măsurilor puse în aplicare în acest domeniu din programul de stabilitate și din programul național de 
reformă.Caseta 11
67 Observații 
Rezultatul procedurii aplicabile deficitelor excesive
Reformele PDE au introdus instrumente pentru consolidarea 
disciplinei bugetare, dar procedura nu s-a dovedit a fi pe 
deplin eficace în rolul de mecanism de corecție
113  
Această secțiune prezintă pe scurt eforturile depuse pentru îmbunătățirea în 
continuare a disciplinei bugetare și examinează eficacitatea PDE ca mecanism de 
corecție și de stimulare a reformelor structurale.
Reformele succesive ale PDE au introdus instrumente pentru 
consolidarea disciplinei bugetare în statele membre, ...
114  
Reformele recente aduse cadrului bugetar al UE („pachetul privind guvernanța 
economică” în 2011 și „pachetul privind supravegherea și monitorizarea buge -
tare” în 2013 – a se vedea figura 1 ) au avut ca obiectiv asigurarea și menținerea 
solidității finanțelor publice. În contextul PDE, aceste reforme au introdus norme 
complementare, un mecanism de avertizare timpurie și o serie de noi instrumen -
te de monitorizare și de supraveghere; noile măsuri legislative au înăsprit totoda -
tă sancțiunile și au simplificat condițiile care trebuiau întrunite pentru impunerea 
acestora.
... dar PDE nu s-a dovedit a fi pe deplin eficace în rolul de mecanism 
de corecție
115  
Soldul bugetar și ponderea datoriei în PIB sunt cei doi indicatori prevăzuți în 
tratat pentru evaluarea poziției bugetare a unui stat membru (a se vedea punc -
tul 1). Reforma din 2005 a Pactului de stabilitate și de creștere a completat acești 
indicatori incluzând soldul structural52 printre țintele pe care statele membre care 
fac obiectul unei PDE trebuie să le atingă în vederea corectării situației de deficit 
excesiv.
116  
Dintre cele 23 de state membre care făceau obiectului unei PDE în noiembrie 
2011, 15 ieșiseră deja din procedură la sfârșitul anului 2015 (a se vedea tabelul 1 ). 
Toate statele membre examinate de Curte și-au ameliorat atât soldul bugetar, cât 
și soldul structural în cursul perioadei auditate (a se vedea figura 1053). Republica 
Cehă, Germania, Italia și Malta au reușit să iasă din procedură. Cipru a acceptat 
un program de asistență financiară, iar Franța continuă să se afle într-o procedură 
aplicabilă deficitelor excesive după trei prelungiri ale termenului. Franța este sin -
gurul stat membru din eșantionul Curții cu un deficit care depășea în continuare 
pragul de 3 % în 2015.52 Soldul structural este egal cu 
soldul bugetar din care se 
deduc componenta ciclică, 
măsurile cu caracter 
excepțional și alte măsuri 
temporare.
53 Datele sunt furnizate pentru 
perioada analizată, și anume 
2008-2015. Datele privind 
soldul structural sunt 
disponibile însă în AMECO 
doar începând din 2010.
68 Observații Figura 10
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor provenite din baza de date AMECO (ultima actualizare: 5 mai 2015).Soldul bugetar (2008-2015) și soldul structural (2010-2015) ale administrației publice
– 10– 8– 6– 4– 22
0Capacitatea netă de ﬁnanţare a administraţiei publice (+)/necesarul net de ﬁnanţare
a administraţiei publice (−) ca procent din PIB
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
Germania Fran/uni021Ba Italia Cipru Malta Republica Cehă
2010 2011 2012 2013 2014 2015
– 6– 5– 4– 3– 2– 1012Soldul structural al administraţiei publice ca procent din PIB-ul potenţial
Germania Fran/uni021Ba Italia Cipru Malta Republica Cehă
69 Observații 
117  
În cazul tuturor statelor membre din eșantion, ponderea datoriei în PIB era mai 
mare în 2015 decât în 2008 (a se vedea figura 11 ). Pe de altă parte, trebuie recu -
noscut faptul că PDE examinate de Curte au fost introduse în mijlocul unei crize 
financiare severe, care a contribuit la o creștere rapidă a nivelului datoriei prin 
diferite canale, de exemplu din cauza infuziilor de capital acordate băncilor ori 
a unei creșteri nominale scăzute sau negative. În medie, în UE, ponderea datoriei 
în PIB a crescut cu peste 24 % din PIB între 2008 și 2012, toate țările fiind afectate 
de acest fenomen. Figura 11Ponderea datoriei în PIB (%) între 2008 și 2015
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor provenite din baza de date AMECO (ultima actualizare: 5 mai 2015).140
120
100
80
60
40
20
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
Germania Franţa Italia Cipru Malta Republica Cehă
70 Observații 
118  
În Germania, în Malta și în Republica Cehă (unde rămâne sub pragul de refe -
rință), creșterea ponderii datoriei în PIB în perioada 2008-2015 a fost moderată 
(4,4 puncte procentuale în Malta, 6,4 în Germania și 12,8  în Republica Cehă), 
urmând în prezent o traiectorie descendentă. Cipru a trebuit să facă față unei 
crize bancare fără precedent și a cunoscut o creștere de 61,4 puncte procentuale 
a ponderii datoriei în PIB între 2008 și 2015, cea mai pronunțată creștere fiind 
înregistrată între anii 2008 și 2013 (de la 45,3 % la 102,2 %). Cu toate acestea, înce -
pând din 2013, când acest stat membru a fost plasat într-un program de asistență 
financiară, dinamica datoriei s-a atenuat, iar ponderea datoriei s-a stabilizat în 
2014 (107,5 %) și în 2015 (106,7 %). În fine, atât Franța, cât și Italia au înregistrat în 
perioada 2008-2015 o creștere continuă de aproximativ 30 de puncte procentuale 
a ponderii datoriei lor în PIB.
119  
Factorii care intervin în dinamica datoriei sunt soldul primar54, efectul de bulgăre 
de zăpadă55 și ajustarea stoc-flux56. Evoluția ponderii datoriei în PIB poate fi deci 
defalcată în funcție de impactul respectiv al acestor trei factori. Această defalcare 
este ilustrată în figura 12 , iar caseta 12  conține o analiză mai aprofundată a de -
falcării și a dinamicii datoriei pentru statele membre incluse în eșantion.
120  
După cum reiese din analiza de mai sus, cadrul PDE este potențial eficace în ceea 
ce privește ținerea sub control a datoriei. Cu toate acestea, se observă că un nivel 
inițial ridicat al datoriei (ca, de exemplu, în Italia) sau reticența unui stat membru 
(de exemplu, Franța) de a pune în aplicare recomandările PDE și de a asigura dis -
ciplina bugetară sunt factori care pot afecta eficacitatea procedurii din perspecti -
va menținerii sub control a ponderii datoriei în PIB.
121  
Datoria Italiei a continuat să crească, în pofida eforturilor depuse în direcția disci -
plinei bugetare (eforturi ilustrate de soldul primar anual pozitiv de +1,1 % înregis -
trat în medie pentru perioada vizată), din cauza unui puternic efect de bulgăre de 
zăpadă, rezultat dintr-o combinație de elemente: un stoc inițial ridicat al datoriei, 
o creștere nominală scăzută sau negativă a PIB-ului și episoade de rate ridicate 
ale dobânzii. În Franța, în pofida unui nivel inițial moderat, ponderea datoriei în 
PIB a crescut din cauza lipsei de disciplină bugetară, lipsă ilustrată de ameliorarea 
insuficientă a indicatorilor bugetari (a se vedea figura 10 ) și de un sold primar 
negativ considerabil (−2,7 % în medie în perioada vizată).54 Soldul primar este soldul 
bugetar din care se scad 
cheltuielile cu dobânzile 
aferente datoriei publice. 
Soldul primar indică valoarea 
(pozitivă sau negativă) 
a datoriei noi contractate de 
administrația publică și poate 
fi deci considerat drept un 
indicator al disciplinei 
bugetare.
55 Efectul de bulgăre de zăpadă 
se referă la efectul asupra 
acumulării datoriei publice 
care rezultă din diferența 
dintre dobânzile plătite pentru 
datoria publică și rata de 
creștere nominală a PIB-ului. 
Dacă rata dobânzii este mai 
mare decât rata nominală de 
creștere a PIB-ului, efectul de 
bulgăre de zăpadă va antrena 
o creștere a ponderii datoriei 
în PIB. În principiu, pentru 
a stabiliza ponderea datoriei în 
PIB, statul trebuie să ajungă la 
un sold primar care să 
compenseze acest efect.
56 Ajustarea stoc-flux grupează 
toate variațiile datoriei publice 
care nu pot fi explicate prin 
deficit. Aceasta include 
variațiile (acumularea și 
vânzarea) activelor financiare, 
evoluția valorii datoriei 
exprimate în valută și diferite 
ajustări statistice.
71 Observații Figura 12Defalcarea creșterii datoriei publice (în puncte procentuale) între 2008 și 2015
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor provenite din baza de date AMECO (ultima actualizare: 5 mai 2015).0,35,8
-1,7- 4,312,54,6
4,412,861,4
16,6
26,4
18,4
- 8,82,66,412,519,20,8 28,330,86,9
8,3
- 7,88,3
31,770
60
50
40
30
20
10
0
–10
Soldul primar Efectul de bulgăre
de zăpadăAjustarea stoc-/f_lux Ponderea datoriei
în PIBItalia Fran/uni021Ba Germania Cipru Republica Cehă Malta
72 Observații 
Analiza evoluției datoriei publice între 2008 și 2015
La începutul crizei financiare din 2008, datoria publică a Italiei se ridica la 102,3 % din PIB. Între anii 
2009 și 2015, Italia a trebuit să facă față unei situații economice dificile, care s-a reflectat printr-o deviație ne -
gativă puternică a PIB-ului (−3,3 % în medie) și o rată medie de creștere anuală nominală de 0,0 %. Deși Italia 
și-a îmbunătățit soldul structural începând din 2009 (a se vedea figura 10 ), ponderea datoriei în PIB a crescut 
cu 30,8 puncte procentuale. Dinamica datoriei a fost influențată în primul rând de un puternic efect de bulgă -
re de zăpadă, având în vedere că excedentul primar a compensat în mare parte ajustarea stoc-flux (a se vedea 
figura 12 ). Efectul de bulgăre de zăpadă poate fi explicat prin nivelul ridicat de îndatorare, prin rata scăzută 
a creșterii nominale și prin impactul crizei datoriilor suverane asupra dobânzilor.
În Franța, în 2008, ponderea datoriei în PIB a fost de 68,1 %. În perioada 2009-2015, Franța s-a confruntat cu 
o recesiune economică mai puțin severă decât în Italia, înregistrând o creștere nominală anuală de +1,3 % și 
o deviație medie a PIB-ului de −1,6 %. În pofida unui nivel inițial mai scăzut de îndatorare și a unor condiții 
ciclice mai bune, Franța a cunoscut totuși o creștere comparabilă a ponderii datoriei în PIB în cursul perioadei 
vizate (și anume de 28,3 puncte procentuale). Această creștere se explică în principal (aproape două treimi) 
printr-o lipsă de disciplină bugetară: în cursul perioadei vizate, Franța a înregistrat un deficit anual primar de 
2,7 %. Restul de o treime din creșterea ponderii datoriei poate fi explicat prin efectul de bulgăre de zăpadă.
În Germania, în 2008, ponderea datoriei în PIB a fost de 65,1 %. În perioada 2009-2015, Germania a cunoscut 
o rată de creștere anuală nominală (2,4 %) mai mare decât cea din Franța și Italia și a înregistrat o deviație 
a PIB-ului mai puțin negativă (−1,1 % în medie); ponderea datoriei în PIB a crescut cu 6,4 puncte procentuale. 
Acest lucru poate fi explicat prin condițiile ciclice mai bune, combinate cu o perioadă prelungită de consolida -
re bugetară. Cu toate acestea, excedentul primar a compensat doar parțial ajustările stoc-flux, care au repre -
zentat principalul factor al creșterii datoriei, efectul de bulgăre de zăpadă jucând de asemenea un rol limitat.
În 2008, Cipru înregistra o pondere a datoriei în PIB de 45,3 %. În cursul perioadei vizate, această țară s-a 
confruntat cu o criză profundă, cunoscând o creștere nominală medie negativă (−1,0 %) și o deviație a PIB-ului 
de −2,1 %. Creșterea cu 61,4 puncte procentuale (de la 45,3 % în 2008 la 106,7 % în 2015) a ponderii datori -
ei sale în PIB poate fi explicată prin impactul negativ al tuturor celor trei factori menționați: soldul primar 
(−18,4 puncte procentuale), efectul de bulgăre de zăpadă (−26,4 puncte procentuale) și ajustarea stoc-flux 
(−16,6 puncte procentuale).
În Republica Cehă, ponderea datoriei în PIB a crescut de la 28,7 % la 41,5 % între 2008 și 2015, situându-se 
așadar sub pragul de referință. Într-un mediu economic caracterizat de o creștere nominală medie de 1,5 % și 
de o deviație a PIB-ului de −1,5 %, creșterea datoriei (+12,8 puncte procentuale) poate fi explicată în principal 
prin deficitul primar (−12,5 puncte procentuale), în condițiile în care ajustarea stoc-flux a compensat efectul de 
bulgăre de zăpadă.
În 2008, Malta a înregistrat o pondere a datoriei în PIB de 62,7 %. În perioada 2009-2015, țara a cunoscut 
o creștere nominală medie de 4,6 % și un deficit nominal mediu de −2,8 %. Ca urmare, ponderea datoriei sale 
în PIB a rămas în cea mai mare parte stabilă, înregistrând totuși o creștere de 4,4 puncte procentuale, care poa -
te fi explicată în primul rând prin ajustarea stoc-flux.Caseta 12
73 Observații 
122  
Procedura aplicabilă deficitelor excesive prevede posibilitatea unor sancțiuni 
împotriva statelor membre din zona euro care dau dovadă de o disciplină bu -
getară deficitară. Astfel, procedura poate fi accelerată ori de câte ori evaluarea 
Comisiei arată că un stat membru nu a luat măsuri eficace în vederea corectării la 
timp a deficitului său excesiv. De asemenea, sancțiunile ar putea lua forma unei 
amenzi de până la 0,5 % din PIB.
123  
Cu toate acestea, de la introducerea sa, procedura a fost accelerată doar o singură 
dată, și anume în cazul Belgiei, și, până în prezent, nu au fost aplicate sancțiuni. 
În opinia Curții, există din această cauză un risc ca statele membre să creadă 
că impunerea de sancțiuni este foarte puțin probabilă. O astfel de percepție ar 
submina eficacitatea și credibilitatea procedurii aplicabile deficitelor excesive. 
Într-adevăr, chiar dacă impunerea de sancțiuni nu este veritabilul obiectiv al pro -
cedurii, un sistem fără sancțiuni este un sistem care se bazează pe simpla presi -
une morală; într-un astfel de scenariu, cu excepția situației în care Comisia poate 
câștiga cooperarea statelor membre, procedura este condamnată să fie ineficace.
Procedura a avut un impact limitat și în ceea ce privește asigurarea 
implementării reformelor structurale recomandate
124  
Reformele structurale nu au un caracter obligatoriu și nici executoriu; prin urma -
re, statele membre le vor subordona probabil agendei politice a guvernelor lor. 
Comisia nu poate influența și nici stimula punerea lor în aplicare. În consecință, 
majoritatea statelor membre incluse în eșantion au înregistrat doar progrese 
parțiale sau progrese limitate în direcția îndeplinirii obiectivelor lor de reformă 
(a se vedea anexa VIII ). Rezultatul monitorizării în cadrul PDE a implementării 
reformelor structurale a constat adesea pur și simplu în repetarea de la an la an 
a recomandărilor Consiliului specifice fiecărei țări.
125  
Din rândul țărilor incluse în eșantionul Curții, numai Cipru a realizat progrese sub -
stanțiale în implementarea reformelor structurale după ce a fost de acord cu un 
program de asistență financiară (aprilie 2013). Cele mai recente evaluări disponi -
bile arată că Cipru a pus în aplicare în integralitate majoritatea măsurilor conveni -
te, deși cu o oarecare întârziere. În cadrul programului de asistență, această țară 
a fost plasată sub o monitorizare mai atentă și mai cuprinzătoare și făcea obiectul 
unor norme de aplicare mai stricte.
74 Observații 
Semne pozitive – și o provocare – pentru viitor
126  
Când și-a prezentat propunerile privind punerea în aplicare a „raportului celor 
cinci președinți” (a se vedea punctul 4), Comisia a recunoscut că „în ultimii ani, 
a avut loc o aprofundare și o extindere a cadrului de guvernanță economică și, 
de asemenea, acesta a câștigat în complexitate”57 și că o primă revizuire a cadru -
lui consolidat de guvernanță „a identificat unele domenii în care sunt necesare 
îmbunătățiri, mai precis în ceea ce privește transparența, complexitatea și pre -
vizibilitatea procesului de elaborare a politicilor, care prezintă un interes pen -
tru eficacitatea instrumentelor utilizate”58. În continuare, Comisia și-a exprimat 
angajamentul de a continua „să aplice în mod integral și transparent instrumen -
tele și dispozitivele disponibile”, intenționând în paralel să amelioreze claritatea 
și să reducă complexitatea, cu scopul ultim de a îmbunătăți eficacitatea normelor 
existente.
127  
Curtea consideră că aceste propuneri reprezintă o evoluție pozitivă și încurajează 
Comisia să își respecte cu strictețe angajamentele.57 Comunicatul de presă 
disponibil la adresa http://
europa.eu/rapid/
press-release_IP-15-5874_
ro.htm .
58 COM(2015) 600 final.
75
 Concluzii și recomandări
128  
Comisia a făcut pași importanți în direcția raționalizării și a simplificării modului 
în care utilizează procedura aplicabilă deficitelor excesive ca instrument de ame -
liorare a guvernanței economice în UE, într-un context din ce în ce mai complex. 
Comisia și-a exprimat recent angajamentul de a aduce schimbări în domeniile în 
care Curtea a identificat probleme în perioada auditată: acestea privesc necesi -
tatea unei viziuni de ansamblu, dar și nevoia de a îmbunătăți claritatea și trans -
parența cu scopul de a maximiza eficacitatea normelor și a orientărilor detaliate. 
Normele există și implementarea procedurii aplicabile deficitelor excesive se află 
deja pe drumul cel bun, dar aceasta va avea și mai mult de câștigat în urma anga -
jamentului asumat de Comisie de a aduce și alte îmbunătățiri.
129  
În continuare sunt prezentate o serie de concluzii mai detaliate privind domeniile 
de aplicare acoperite de audit și sunt formulate recomandări specifice.
Eurostat
Examinarea datelor
130  
Începând din 2011, Comisia (Eurostat) și-a îmbunătățit procesele de evaluare 
a calității datelor, atât la nivelul resurselor, cât și la nivelul procedurilor. Standar -
dizarea cererilor de informații și creșterea numărului acestora au permis o analiză 
mai completă a datelor PDE.
131  
Curtea a constatat că procesul de examinare a datelor statistice nu este suficient 
de bine documentat pentru a permite înțelegerea cu ușurință a analizei care stă 
la baza evaluărilor de calitate. În plus, acest proces se bazează pe date care nu 
sunt întotdeauna complete. De asemenea, ar fi utilă clarificarea modului în care 
normele și orientările existente trebuie aplicate (a se vedea punctele 47-51).
76 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 1
Comisia (Eurostat) ar trebui să își documenteze mai bine activitatea legată de 
verificările realizate în intern și să îmbunătățească transparența acesteia. Astfel, 
conducerea și alți referenți responsabili de diferite țări ar putea dispune de o ima -
gine de ansamblu mai clară cu privire la conținutul analizelor.
Comisia (Eurostat) ar trebui să stabilească proceduri interne scrise care să orien -
teze activitatea de analiză desfășurată în contextul evaluărilor de calitate și ar 
trebui să evalueze și să documenteze mai bine verificările în intern ale datelor în 
domenii cum ar fi delimitarea sectorului administrației publice sau operațiunile 
specifice ale administrației publice.
Evaluarea sistemelor de control
132  
Comisia (Eurostat) nu evaluează în mod corespunzător sistemele de control ale 
statelor membre pentru a se asigura că, în pofida diferențelor dintre sistemele 
lor statistice, statele membre aplică o abordare coerentă în compilarea datelor. 
Având în vedere lipsa generală a documentației cu privire la sistemele de supra -
veghere și de control existente pentru compilarea datelor, este imposibil să fie 
implementată o abordare bazată pe sisteme pentru examinarea calității datelor 
primite (a se vedea punctul 55).
Recomandarea 2
Comisia (Eurostat) ar trebui să își îmbunătățească evaluările de calitate prin inclu -
derea unei examinări a sistemelor de supraveghere și de control existente în sta -
tele membre și să își documenteze cu claritate analizele. Ar trebui să fie elaborate 
proceduri scrise care să fie apoi aplicate în vederea asigurării coerenței.
Vizitele de dialog și verificarea directă
133  
Între 2011 și 2013, Comisia (Eurostat) și-a completat vizitele „standard” de dialog 
cu vizite „în amonte”, al căror scop consta în analiza modului de gestionare și 
de control al fluxurilor de date din amonte. Vizitele de dialog „în amonte” s-au 
dovedit a fi foarte utile pentru sarcinile de evaluare a calității care constau în 
identificarea, evaluarea și monitorizarea riscurilor și a problemelor. În 2014, aceste 
vizite au fost fuzionate cu vizitele standard. Fiecare vizită rezultată din această 
combinație avea o durată de două zile. Având în vedere numărul mare de puncte 
de pe ordinea de zi a unei astfel de vizite, durata acesteia nu este suficientă pen -
tru a permite o examinare adecvată a aspectelor importante legate de calitatea 
datelor (a se vedea punctele 52 și 54).
77 Concluzii și recomandări 
134  
Verificările directe desfășurate de Eurostat în cursul vizitelor sale la fața locului 
sunt limitate. A fost introdusă o analiză de risc bine structurată, dar aceasta nu 
este utilizată pentru a selecta în avans aspectele cu grad ridicat de risc în vede -
rea abordării lor în cadrul vizitelor. Elementele analizei de risc utilizate pentru 
a se determina ce state membre ar trebui să facă obiectul unei vizite de dialog și 
subiectele de abordat în cadrul acestor vizite ar putea fi documentate mai bine 
(a se vedea punctul 53).
135  
Rapoartele întocmite în urma vizitelor de dialog ale Eurostat sunt publicate 
într-un interval de timp care variază între nouă și 52 de săptămâni după vizitele 
respective. Întârzierile în publicarea acestor rapoarte nu permit statelor membre 
să facă schimb de bune practici și pot împiedica alte părți interesate/alți utiliza -
tori să recunoască în timp util că într-un stat membre există anumite probleme 
(a se vedea punctul 56).
Recomandarea 3
Comisia (Eurostat) ar trebui să adapteze durata vizitelor sale de dialog în statele 
membre sau să desfășoare mai multe vizite de acest tip pentru a asigura o acope -
rire mai completă.
Comisia (Eurostat) ar trebui să pună mai mult accentul pe verificările directe ca 
parte a vizitelor la fața locului.
Comisia (Eurostat) ar trebui să reducă și mai mult timpul necesar pentru publica -
rea rapoartelor elaborate în urma vizitelor.
Acțiuni de întreprins
136  
Adeseori, acțiunile de întreprins recomandate nu sunt puse în aplicare în terme -
nul stabilit. Există astfel riscul ca probleme legate de aspecte importante să nu fie 
luate în considerare în mod corespunzător în evaluările de calitate ale Eurostat (a 
se vedea punctul 56).
Recomandarea 4
Comisia (Eurostat) ar trebui să își utilizeze pe deplin competențele pentru a asigu -
ra punerea în aplicare a acțiunilor în ceea ce privește exhaustivitatea, responsabi -
litatea metodologică și furnizarea documentelor.
78 Concluzii și recomandări 
Orientări
137  
În cazul în care i se solicită acest lucru din motive de confidențialitate, Eurostat nu 
transmite Comitetului economic și financiar sau nu face publice toate îndrumările 
ex ante/ex post  pe care le oferă statelor membre pe bază bilaterală. Această prac -
tică este de natură să compromită transparența și comparabilitatea (a se vedea 
punctele 57 și 58).
Recomandarea 5
Pentru a ameliora transparența, Comisia (Eurostat) ar trebui să comunice Comite -
tului economic și financiar și să facă publice toate îndrumările pe care le oferă cu 
privire la aspecte metodologice. În cazul în care un document nu poate fi publi -
cat în integralitate din motive de confidențialitate, ar trebui să fie pus la dispozi -
ție cel puțin un rezumat.
Rezultate
138  
Motivele de la baza rezervelor emise de Eurostat și a modificărilor aduse de aces -
ta datelor ar putea fi mai transparente (a se vedea punctul 65).
139  
Eurostat nu a stabilit în mod explicit proceduri interne scrise cu privire la emi -
terea rezervelor legate de calitatea datelor sau la efectuarea de modificări (a se 
vedea punctul 65).
Recomandarea 6
Comisia (Eurostat) ar trebui să își documenteze mai bine procedurile interne și 
criteriile utilizate pentru a emite rezerve sau pentru a modifica datele, astfel încât 
să demonstreze că toate problemele metodologice cu un impact potențial/real 
asupra capacității nete de finanțare/necesarului net de finanțare sunt abordate în 
mod coerent.
79 Concluzii și recomandări 
DG Afaceri Economice și Financiare
Transparența
140  
În general, analizele care stau la baza propunerilor Comisiei privind deciziile și 
recomandările din cadrul unei proceduri aplicabile deficitelor excesive suferă de 
o lipsă de transparență și, în ceea ce privește anumite aspecte-cheie, se bazează 
pe definiții vagi. Mai mult, reformele ulterioare ale procedurii au sporit complexi -
tatea procesului de analiză. Toți acești factori contribuie la dificultatea de a stabili 
în anumite cazuri o legătură clară între analiza realizată și concluziile la care s-a 
ajuns (a se vedea punctele 59-62, 72-83, 91-97 și 100-104).
141  
Prin urmare, trebuie găsit un echilibru între complexitatea sporită și marja mai 
largă de apreciere economică, printr-o îmbunătățire a transparenței și, astfel, prin 
facilitarea controlului public. În ultimii ani, Comisia a depus eforturi lăudabile 
pentru a îmbunătăți transparența. Aceste eforturi nu sunt deocamdată suficiente 
și trebuie să fie continuate (a se vedea punctul 98).
Recomandarea 7
Comisia (DG Afaceri Economice și Financiare) ar trebui să îmbunătățească în 
continuare transparența și claritatea procedurii aplicabile deficitelor excesive în 
următoarele domenii:
 ο Procesul de evaluare: Comisia ar trebui să dea dovadă de o mai mare trans -
parență cu privire la principalele aspecte ale analizelor sale. Acest plus de 
transparență ar putea fi obținut, de exemplu, prin elaborarea unei metodo -
logii pentru identificarea și cuantificarea impactului măsurilor cu caracter ex -
cepțional și al măsurilor temporare, prin prezentarea unor explicații suficient 
de detaliate în evaluările și concluziile sale din documentele specifice fiecărei 
țări – în ceea ce privește, în special, conceptul de „evenimente economice ne -
gative și neprevăzute” atunci când evaluează caracterul eficace al măsurilor 
luate – și prin stabilirea unui cadru metodologic pentru a pondera impactul 
factorilor relevanți pe care îi ia în considerare în evaluările sale.
 ο Accesibilitatea datelor: Comisia ar trebui să facă publice toate informațiile 
detaliate necesare pentru efectuarea calculelor pe care se bazează analizele 
sale, permițând astfel oricăror părți terțe interesate să reproducă evaluările.
 ο Evaluarea „ascendentă”: consiliile fiscale naționale ar trebui să fie implicate în 
procesul de evaluare, invitându-le să asigure un control independent cu privi -
re la fiabilitatea cifrelor și a informațiilor furnizate de ministerele de finanțe și 
utilizate de către Comisie în analizele sale.
 ο Soliditatea analizei: Comisia ar trebui să utilizeze în mod sistematic toate infor -
mațiile relevante puse la dispoziție în previziunile sale, să respecte metodolo -
giile relevante și să le difuzeze cât mai rapid posibil și pe o scară cât mai largă.
80 Concluzii și recomandări 
Criteriul datoriei
142  
Până în prezent, procedura aplicabilă deficitelor excesive s-a axat mai mult pe 
deficitul public decât pe datoria publică. Criteriul datoriei a devenit operațional 
de abia în 2012, este încă în curs de introducere și nu se va aplica pentru toate 
statele membre înainte de 2020, cel mai devreme. Evaluarea dinamicii datoriei 
statelor membre care făceau obiectul unei proceduri inițiate înainte de noiem -
brie 2011 nu este concludentă: aceste proceduri urmează să fie abrogate doar pe 
baza criteriului deficitului, urmând apoi un regim de tranziție de trei ani în ceea 
ce privește criteriul datoriei (a se vedea punctele 68, 69 și 104).
143  
Flexibilizarea procedurii a însemnat că, în perioade economice nefavorabile, con -
formitatea cu criteriile poate fi recunoscută chiar dacă ponderea datoriei în PIB 
crește. Acest lucru ar putea submina credibilitatea procesului și pune în pericol 
sustenabilitatea datoriei publice, în special în perioadele de recesiune prelungită 
(atunci când datoria poate crește chiar dacă criteriul datoriei este respectat). În 
cele din urmă, indiferent dacă criteriul datoriei este îndeplinit sau nu, ceea ce 
contează este ca datoria reală să fie plătită sau refinanțată în mod sustenabil (a se 
vedea punctele 76-78).
Recomandarea 8
Comisia ar trebui să se concentreze mai îndeaproape asupra evoluțiilor datoriei, 
în special în statele membre puternic îndatorate, pentru a preveni acumularea 
datoriei până la niveluri nesustenabile.
În cazul în care pragul de îndatorare de 60 % este depășit, iar statul membru 
în cauză face obiectul unei proceduri aplicabile deficitelor excesive, Comisia ar 
trebui să se asigure că ajustările necesare asigură o traiectorie de convergență re -
alistă și credibilă în vederea respectării criteriului datoriei, ținând seama în special 
de nivelul inițial al acesteia.
În recomandările formulate în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive 
pentru statele membre care depășesc pragul stabilit al datoriei, Comisia ar trebui, 
atunci când fixează țintele anuale de deficit, să specifice și nivelurile anuale ale 
ponderii datoriei în PIB care corespund cu țintele respective.
81 Concluzii și recomandări 
Reformele structurale
144  
Deficitele publice excesive își pot avea cauza – cel puțin parțial – în deficiențe 
structurale. Reformele structurale bine orientate pot contribui, prin urmare, la 
corecții de durată ale deficitului. Începând din mai 2013, reformele structurale 
au devenit din ce în ce mai importante ca factor în evaluările Comisiei din cadrul 
procedurii aplicabile deficitelor excesive. Pentru moment, acestea nu au însă un 
caracter executoriu, iar Comisia nu dă dovadă de mai multă strictețe în monitori -
zarea implementării lor decât în cazul statelor membre care nu fac obiectul unei 
proceduri aplicabile deficitelor excesive (a se vedea punctele 108-111).
145  
Mai mult, monitorizarea implementării recomandărilor specifice fiecărei țări nu 
acoperă întotdeauna implementarea efectivă a reformelor și eficacitatea aces -
tora. Acest lucru ar putea să compromită impactul deciziei recente a Comisiei de 
a ține seama într-o măsură mai mare de implementarea reformelor structurale (a 
se vedea punctul 112).
Recomandarea 9
În paralel cu procedura privind dezechilibrele macroeconomice, Comisia (DG 
Afaceri Economice și Financiare) ar trebui să valorifice pe deplin posibilitățile 
oferite de semestrul european pentru monitorizarea implementării reformelor 
structurale în statele membre care fac obiectul unei proceduri aplicabile deficite -
lor excesive, în special în cazul în care reformele structurale bugetare sunt incluse 
într-un program de parteneriat economic. Alături de accentul pus pe aspectele 
legislative, Comisia ar trebui să depună eforturi pentru a evalua eficacitatea refor -
melor implementate.
Comisia ar trebui să își utilizeze pe deplin competențele pentru a se asigura că 
statele membre care fac obiectul unei proceduri aplicabile deficitelor excesive își 
îndeplinesc angajamentele în ceea ce privește reformele structurale.
82 Concluzii și recomandări 
Raportarea
146  
„Pachetul privind guvernanța economică” și „pachetul privind supravegherea 
și monitorizarea bugetare” au introdus noi cerințe de raportare pentru statele 
membre, cu scopul de a consolida supravegherea asigurată de Comisie în cadrul 
procedurii aplicabile deficitelor excesive. Aceste cerințe nu au însă forță execu -
torie, în sensul că nu există dispoziții legislative care să garanteze conformarea 
statelor membre sau impunerea de sancțiuni în caz contrar. Astfel, eficacitatea 
supravegherii asigurate de Comisie depinde de cooperarea activă a statelor 
membre. Curtea a identificat un caz în care statul membru nu trimisese docu -
mentele de raportare solicitate. Comisia nu a făcut însă public acest fapt în evalu -
ările sale respective (a se vedea punctele 85 și 86).
147  
Chiar și atunci când primește toate documentele necesare, Comisia nu evaluează 
întotdeauna informațiile furnizate sau nu ia măsurile ulterioare care se impun; 
apare astfel temerea că aceasta nu reușește să utilizeze în cel mai bun mod posi -
bil rapoartele statelor membre sau că statele membre trebuie să suporte cerințe 
birocratice inutile (a se vedea punctele 99 și 110).
Recomandarea 10
Comisia (DG Afaceri Economice și Financiare) ar trebui să precizeze întotdeauna 
cu claritate în evaluările sale dacă statele membre și-au îndeplinit sau nu obligați -
ile de raportare.
Comisia ar trebui să facă uz de posibilitatea de a lansa o procedură de constatare 
a neîndeplinirii obligațiilor atunci când statele membre nu își îndeplinesc obliga -
țiile de raportare.
Sancțiuni
148  
Reformele succesive ale procedurii aplicabile deficitelor excesive au înăsprit 
sancțiunile împotriva statelor membre care nu respectă recomandările și au sim -
plificat condițiile de impunere a sancțiunilor. De la începuturile procedurii și până 
în acest moment nu au fost aplicate niciodată sancțiuni (a se vedea punctele 114 
și 122).
83 Concluzii și recomandări 
149  
Este adevărat că sancțiunile sunt utile și prin prisma caracterului lor disuasiv, dar 
neaplicarea acestora în cazul statelor membre care nu își respectă angajamentul 
în materie de disciplină bugetară antrenează riscul perceperii sancțiunilor ca un 
instrument ce nu va fi probabil niciodată utilizat. O astfel de percepție ar submi -
na credibilitatea și eficacitatea sancțiunilor și deci a procedurii aplicabile deficite -
lor excesive în ansamblu.
Recomandarea 11
În conformitate cu legislația existentă, Comisia (DG Afaceri Economice și Finan -
ciare) ar trebui să recomande Consiliului să accelereze procedura și să aplice 
sancțiuni atunci când există probe care arată că un stat membru nu a respectat 
recomandările emise în cadrul procedurii și, prin urmare, nu și-a respectat angaja -
mentul în materie de disciplină bugetară în temeiul tratatului.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Milan 
Martin CVIKL, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 
25 februarie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte
84
 Anexe Anexa ILegislația privind procedura aplicabilă deficitelor excesive
– Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului din 22 noiembrie 1993 privind aplicarea Protocolului privind 
procedura de deficit excesiv anexat la Tratatul de instituire a Uniunii Europene, astfel cum a fost modificat 
prin:
√ Regulamentul (CE) nr. 475/2000 al Consiliului din 28 februarie 2000. Acest regulament a actualizat cadrul 
conceptual de la baza PDE în raport cu SEC 95.
√ Regulamentul (CE) nr. 351/2002 al Comisiei din 25 februarie 2002. Acest regulament a clarificat trimiterile la 
SEC 95 în contextul PDE prin înlocuirea codurilor „B.9” și „D.41” cu „EDP B.9” și, respectiv, „EDP D.41” .
√ Regulamentul (CE) nr. 2103/2005 al Consiliului din 12 decembrie 2005 cu privire la calitatea datelor statistice 
în contextul procedurii deficitului excesiv.
– Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea Protocolului privind 
procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (a înlocuit 
Regulamentul modificat nr. 3605/93). Modificat prin:
√ Regulamentul (UE) nr. 679/2010 al Consiliului din 26 iulie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 479/2009 
cu privire la calitatea datelor statistice în contextul procedurii deficitului excesiv.
– Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea implementă -
rii procedurii de deficit excesiv, astfel cum a fost modificat de Consiliu.
– Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 din 27 iunie 2005 și Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 din 8 noiem -
brie 2011 – componenta corectivă a Pactului de stabilitate și de creștere.
– Din „pachetul privind guvernanța economică”:
√ Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) 
nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv;
√ Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind 
aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro.
– Din „pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetare”:
√ Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispoziți -
ile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării 
deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro.
– Tratatul interguvernamental privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și 
monetare (Pactul bugetar) – 2 martie 2012
85 Anexe Anexa IIExemple de informații obligatorii care lipseau din documentele provenite de la cele 
șase state membre examinate
Informații lipsă din notificările din aprilie pentru anii 2012, 2013 și 2014
Pentru anul N-1:
– Într-un stat membru:
(i) anumite date detaliate pentru subsectorul fondurilor de securitate socială și pentru administrațiile locale (inclusiv soldul execuției bugetare) 
lipseau în cazul entităților care nu fac parte din administrația locală și pentru alte ajustări ale datelor referitoare la administrațiile locale;
(ii) nu au fost furnizate date referitoare la contribuția la nivelul datoriei pe care o au creditele pe termen lung (creștere și descreștere) pentru toate 
nivelurile administrației publice (doar în aprilie 2012) și nici date privind defalcarea acțiunilor și a altor participații pentru administrația de stat și 
cea locală.
– Într-un alt stat membru, nu au fost furnizate date pentru anumite subsectoare (soldul execuției bugetare, tranzacțiile financiare incluse în acest sold 
și „alte ajustări” pentru administrația de stat, administrația locală și fondurile de securitate socială). Majoritatea detaliilor neobligatorii solicitate 
lipseau pentru toate nivelurile administrației publice.
Date lipsă privind creditele comerciale și avansurile (AF.71 L) din tabelul 4
În cazul unui stat membru, aceste date lipseau înainte de 2009, iar un altul nu a furnizat aceste date până în 2011.
Date lipsă în chestionarele PDE
Cinci dintre cele șase state membre examinate au returnat chestionarele PDE fără să completeze toate câmpurile obligatorii. Exemple de informații 
incomplete:
(i) patru state membre au transmis date incomplete pentru toți anii privind injecțiile de capital sau nu au furnizat niciun fel de astfel de date, iar un 
stat membru a trimis date numai pentru anul N-1;
(ii) trei state membre au transmis date incomplete în tabelul 4 (Defalcarea altor sume de primit/de plătit raportate în tabelele PDE);
(iii) deși s-a observat o ameliorare în ceea ce privește caracterul complet al datelor primite, două state membre au prezentat date incomplete în 
tabelul 5 (Taxe și contribuții sociale: alte sume de primit/de plătit către administrația publică), în tabelul 8 (Creanțele administrației centrale, 
anularea datoriilor) și în tabelul 9 (Garanții).
Alte informații
În perioada 2008-2014, un stat membru nu a trimis tabelele de corespondență1 și inventarul conform celor solicitate, iar trei state membre au trimis aceste 
documente după ce termenul fixat expirase. Inventarele PDE trebuiau să fie transmise până în decembrie 2013, dar două state membre le-au trimis după 
acest termen – în aprilie și, respectiv, în noiembrie 2014.
1 Tabelele de corespondență arată legătura dintre elementele din conturile publice și clasificările SEC.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Eurostat.
86 Anexe Anexa IIIExemple de deficiențe de clasificare în documentele provenite de la cele șase state 
membre examinate
Cazuri principale care nu sunt pe deplin conforme cu SEC 95, dar care au fost acceptate de Eurostat
 ο În trei state membre, registrul statistic al unităților publice nu asigura o acoperire exhaustivă, în special la nivelul administrațiilor locale.
 ο Un stat membru a adoptat o abordare prudentă, alocând în mod automat în sectorul administrației publice – ca unități auxiliare – toate unitățile 
publice ale căror vânzări către administrația publică reprezentau peste 80 % din veniturile totale și a aplicat criteriul de 50 % pentru restul unităților 
publice. Această abordare prudentă se bazează pe un criteriu automat, care nu ia în considerare activitatea unității (tipul de servicii prestate) sau alte 
condiții, cum ar fi licitațiile și piața. Normele contabile nu precizează cum trebuie procedat în aceste cazuri. Mai mult, unele unități au fost clasificate 
la nivel de grup (de exemplu, spitalele) în loc să fie clasificate în mod individual, în funcție de caracterul lor piață/non-piață.
 ο Un stat membru a aplicat o abordare prudentă, dar numai pentru unitățile care nu depășeau o anumită mărime; în cazul acestora, criteriul de 50 % 
a fost aplicat astfel încât să se excludă din vânzări postul „alte venituri” și să se includă în costul de producție toate tipurile de impozite. S-a procedat 
astfel deoarece statul membru nu a putut identifica subvențiile pe care trebuie să le deducă din vânzări. Cu toate acestea, deși toate impozitele au 
fost incluse în categoria costurilor, normele contabile prevăd că ar fi trebuit incluse aici numai „alte impozite pe producție”.
Principalele deficiențe în clasificarea unităților instituționale publice
 ο Un stat membru a clasificat unitatea de supraveghere a piețelor financiare, care este o unitate instituțională, în cadrul sectorului administrației publi -
ce. În conformitate cu SEC 95, unitățile de acest tip ar trebui să fie clasificate în afara administrației publice (și anume, ca auxiliari financiari în cadrul 
sectorului societăților financiare). Alte state membre au clasificat în mod corect aceste unități instituționale în afara administrației publice.
 ο Într-un stat membru, Curtea a examinat unitățile publice care erau non-piață și care fuseseră reclasificate în octombrie 2014 ca urmare a revizuirii de 
referință în contextul SEC 2010. Statul membru reclasificase un total de 158 de unități publice în sectorul administrației publice: 20 din cauza noilor 
norme SEC 2010, iar restul de 138, ca parte a unei revizuiri normale de referință. Al doilea grup ar fi fost reclasificat în cadrul sectorului administrației 
publice dacă ar fi fost analizat în mod corect anterior.
Alte deficiențe
 ο În ceea ce privește procedurile și calendarul de analiză și de (re)clasificare a unităților în cadrul/în afara sectorului administrației publice, Curtea 
a identificat abordări diferite în cele șase stare membre:
(i) două state membre analizează și (re)clasifică unitățile o dată la cinci ani în cadrul revizuirilor succesive de referință, dar monitorizează noile 
unități în fiecare an. Cu toate acestea, în 2011, unui stat membru i s-a adresat o recomandare de acțiune de întreprins în care se preciza că cri -
teriul de 50 % nu ar trebui să depășească o perioadă de trei-patru ani, în timp ce unui alt stat membru i se recomanda testarea piață/non-piață 
a tuturor unităților publice pe bază anuală;
(ii) trei state membre analizează unitățile în fiecare an și le reclasifică dacă natura lor (piață/non-piață) rămâne diferită timp de trei ani consecutivi;
(iii) un stat membru analizează unitățile de două ori pe an sau în cazul unei modificări a condițiilor de finanțare a acestora și le reclasifică atunci 
când natura unităților suferă modificări.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor de la Eurostat și a documentelor provenite de la cele șase state membre care au făcut 
obiectul examinării.
87 Anexe Anexa IVExemple de acțiuni de întreprins cu un impact potențial asupra datelor privind defi -
citul și datoria
Republica CehăTestul piață/non-piață a fost aplicat doar rareori și un număr mare de unități publice (societăți) nu au fost testate
În cursul vizitei sale din 2009, Eurostat a constatat că unitățile cu statut juridic „comercial” (de exemplu, societățile pe acțiuni sau 
societățile cu răspundere limitată) nu fuseseră testate până la acel moment; în consecință, Eurostat a formulat o recomandare 
privind o acțiune de întreprins în acest sens. În cursul vizitei standard de dialog din 2012, Eurostat a recomandat o acțiune de în -
treprins deoarece testul de control al guvernului pentru societățile mari cu capital de stat mai mic de 50 % nu a fost aplicat și, prin 
urmare, aceste unități nu au fost analizate. În pofida impactului potențial al acestei situații, nu a fost exprimată nicio rezervă.
GermaniaReclasificarea unor unități non-piață în sectorul administrației publice din primul an de aplicare a  statutului lor 
non-piață
În cadrul vizitei sale din februarie 2014, Eurostat a detectat această problemă și a stabilit un termen de remediere, și anume luna 
mai 2014. Chestiunea a fost considerată închisă în iulie 2014. Clarificările transmise în octombrie 2014 au arătat însă că institutul 
național de statistică aplicase recomandarea doar în cazul unităților clasificate după luna februarie 2014. În pofida impactului 
potențial (necunoscut) al acestei situații, nu a fost exprimată nicio rezervă.
Lipsa unor date detaliate necesare pentru analiza injecțiilor de capital, a  instrumentelor financiare derivate și 
a distribuției venitului
Eurostat a abordat pentru prima dată problema nedisponibilității datelor în urma vizitei sale din 2007. În cadrul vizitei din 2009, s-a 
constatat că situația se îmbunătățise în ceea ce privește swapurile administrației centrale și dividendele. Chiar dacă a identificat 
anumite probleme, Eurostat nu a formulat o recomandare de acțiune de întreprins, iar chestiunea dividendelor nu a fost discutată 
în detaliu. În 2011 și 2013 au fost formulate recomandări privind acțiuni de întreprins. În 2011, Eurostat a observat că nu existau 
date detaliate disponibile pentru o analiză adecvată a injecțiilor de capital și a distribuției veniturilor și că lipseau date privind 
swapurile realizate de administrația locală, dar nu a fost formulată nicio recomandare de acțiune. Vizita de dialog „în amonte” 
din 2013 a dus la formularea unor recomandări de acțiune, dar problema persistă. În pofida impactului potențial (necunoscut) al 
acestei situații, nu a fost exprimată nicio rezervă.
FranțaDezafectarea instalațiilor nucleare  – Marcoule [1,6  miliarde (0,1  % din PIB) pentru 2004]
Această acțiune de întreprins a fost discutată inițial în cursul vizitei din 2006, dar, din cauza unui dezacord cu institutul național 
de statistică cu privire la clasificarea corectă, Eurostat a amânat luarea unei decizii. Cazul privea înregistrarea unei plăți forfetare 
primite de către o unitate a administrației publice pe baza costurilor estimate de dezafectare, toate celelalte obligații urmând a fi 
suportate de către operator. În 2005, Eurostat sugerase ca această tranzacție să fie clasificată ca plată anticipată pentru achizițio -
narea de servicii, dar institutul național de statistică nu a fost de acord cu această idee și a înregistrat un transfer de capital, ceea ce 
a îmbunătățit cifrele privind capacitatea netă/necesarul net de finanțare. Această chestiune a fost discutată din nou în 2008, dar nu 
s-a luat nicio altă măsură. În pofida impactului cunoscut al acestei situații, nu a fost exprimată nicio rezervă.
Delimitarea sectorului
În urma vizitei sale din 2012, Eurostat a formulat o recomandare de acțiune de întreprins în legătură cu faptul că sectorul adminis -
trației publice era incomplet, întrucât nu includea societățile publice aparținând administrației locale sau controlate de aceasta. La 
sfârșitul anului 2014, institutul național de statistică nu furnizase încă o listă exhaustivă. În pofida impactului potențial (necunos -
cut) al acestei situații, nu a fost exprimată nicio rezervă.
88 Anexe Anexa IVItaliaÎnregistrarea formării brute de capital fix pe baza contabilității de angajamente
În cadrul vizitelor sale de dialog „în amonte” din 2012, Eurostat a formulat o recomandare de acțiune în legătură cu faptul că 
investițiile cu un cuantum ridicat au fost înregistrate pe baza contabilității de casă și nu a contabilității de angajamente. Terme -
nul stabilit pentru calcularea sumelor corecte de către institutul național de statistică era anul 2014. În 2013 a fost formulată 
o recomandare de acțiune prin care se solicita un raport privind progresele înregistrate. Institutul național de statistică a corectat 
sumele în notificarea PDE din octombrie 2014. În pofida impactului potențial (necunoscut) al acestei situații, nu a fost exprimată 
nicio rezervă.
MaltaProiectul Malita și City Gate
Eurostat detectase o problemă în analiza sa cu privire la revizuirile din notificarea PDE din octombrie 2011. În 2012, Eurostat 
a formulat o recomandare de acțiune pentru a se da curs discuțiilor purtate: institutul național de statistică a fost invitat să trimită 
către Eurostat, în cel mai scurt timp, o descriere a aspectelor relevante din punct de vedere statistic ale proiectului Malita și City 
Gate, alături de punctul său de vedere privind înregistrarea statistică a operațiunilor. Această chestiune a fost analizată de Eurostat 
în cadrul unor orientări furnizate pe bază bilaterală; s-a ajuns la un acord în august 2012 și acțiunea a fost implementată în luna 
octombrie a aceluiași an. Impactul asupra deficitului a fost de 0,4 % din PIB. În aprilie 2012 nu a fost exprimată nicio rezervă.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza rapoartelor Eurostat privind vizitele desfășurate în cele șase state membre care au făcut obiectul 
examinării.
89 Anexe Anexa VRata de creștere nominală anuală a PIB-ului
Rata de creștere anuală nominală (y)
 y < 3 % y ≥ 5 %SEFIATUKPTNLLUITFRESGRIEDEDKBE
5 % > y ≥ 3 %20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 199819971996199519941993199219911990198919881987198619851984198319821981
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor provenite din baza de date AMECO.
90 Anexe Anexa VRata de creștere nominală anuală a PIB-ului
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor provenite din baza de date AMECO.BG
RO
HR20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 19981997199619951994
CZ
EE
CY
LV
LT
HU
MT
PL
SI
SK
 
y ≥ 5 %Rata de creștere anuală nominală ( y)
5 % > y ≥ 3 %
 y < 3 %
91 Anexe 
Respectarea țintelor nominale și structurale stabilite în recomandările PDE și prelun -
girile termenelor fixate în cadrul acestei proceduri
Anexa VI  ilustrează modul în care au evoluat procedurile aplicabile deficitelor excesive lansate pentru statele 
membre incluse în eșantion. În fiecare caz, celulele albastre indică anul fixat ca termen în cadrul procedurilor, iar 
săgețile albastre arată eventualele prelungiri. Celelalte culori sunt utilizate pentru a indica dacă statele membre 
au respectat (verde) sau nu (roșu) țintele stabilite în recomandările PDE ale Consiliului pentru indicatorii rele -
vanți (deficitul global, efortul structural și, în cazul recomandărilor emise după intrarea în vigoare a „pachetului 
privind guvernanța economică”, deficitul structural ajustat și indicatorul „ascendent”). Primul număr dintr-o 
celulă reprezintă ținta stabilită, iar cel de al doilea număr este valoarea reală obținută. Culoarea galbenă a fost 
utilizată pentru cazurile în care nu a fost stabilită o țintă anuală pentru anul în cauză, culoarea neagră pentru 
a semnala că indicatorul specific nu era aplicabil (nu era încă în vigoare), iar culoarea gri indică faptul că, deși 
erau disponibile date, Comisia nu a ținut cont de acestea la evaluarea caracterului eficace al măsurilor luate.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza deciziilor și a recomandărilor Consiliului referitoare la PDE, pe baza rapoartelor elaborate de Comisie 
în temeiul articolului 126 alineatul (3) și a documentelor de lucru ale serviciilor Comisiei utilizate pentru evaluările programelor de stabilitate și de 
convergență, precum și pe baza proiectelor de planuri bugetare și a celei de a 4-a, a 6-a și a 7-a evaluări ale programului de ajustare economică 
pentru Cipru.Anexa VI
92 Anexe Anexa VI
7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1 % →
 „Per ansamblu, informa/uni021Biile disponibile nu 
permit să se concluzioneze că efortul recomandat nu a fost realizat în perioada 2013-2014.”Evaluarea „ascendentă” arată că Fran/uni021Ba a 
realizat efortul bugetar necesar (metodolo-gia evaluării ascedente nu fusese însă 
validată încă de Consiliu la momentul 
evaluării).Evenimente economice negative și neprevăzute cu consecin/uni021Be nefavora-bile majore pentru /f_inan/uni021Bele publice
TERMENUL FIXAT ÎN PDEPS 2015 ( 27.05.2015)TERMENUL FIXAT ÎN PDE(27.02.2015)  Evaluarea măsurilor e/f_icaceTERMENUL FIXAT ÎN PDEProiectul de plan bugetar 2014 (28.11.2014)TERMENUL FIXAT ÎN PDEPS 2014 ( 02.06.2014)TERMENUL FIXAT ÎN PDE(19.11.2013)Evaluarea măsurilor e/f_icaceTERMENUL FIXAT ÎN PDEProiectul de plan bugetar 2014 (15.11.2013)TERMENUL FIXAT ÎN PDE(29.05.2013)Evaluarea măsurilor e/f_icace> 1 % > 1 %TERMENUL FIXAT ÎN PDEPS 20 13 (29.05.2013)TERMENUL FIXAT ÎN PDEPS 2012 ( 30.05.2012)TERMENUL FIXAT ÎN PDEPS 2011 ( 07.06.2011)TERMENUL FIXAT ÎN PDE(15.06.2010)Evaluarea măsurilor e/f_icace
> 1 % →
> 1 % → 0,2 %> 1 % → 0  %
> 1 % → 1  %
> 1 % → 1,1 % > 1 % → 1,1 %
> 1 % → 1,1 %> 1 % → 1,4 %
> 1 % → 1,3 %> 1 % → 0,4 %
> 1 % → 0 %nstnst → - 7,7 %
nst → - 7,4 %
nst → - 5,8 % nst → - 5,3 %nst
nstnst → - 8,2 % 
nst → - 8 % 
nst → - 7 % nstTERMENUL FIXAT ÎN PDEPS 2010 ( 31.03.2010)> 1 % →
> 1 % →1 % → 0,1 %
> 1 % → 0,1 %1 % → 0,5 % nst> - 3 % → nst → - 7,7 % nst → - 8,2 % - 5,6 % → -  8,3 %TERMENUL FIXAT ÎN PDE(11.11.2009)Evaluarea măsurilor e/f_icaceEvaluare 
globalăEvaluarePRELUNGIREA TERMENULUI FIXAT ÎN CADRUL PDETERMENUL FIXAT ÎN CADRUL PDELEGENDĂ:Fran/uni021Ba
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % → 0,9 % > 1 % → 0,8 %
> 1 % → 0,3 %
> 1 % → 0,2 % > 1 % → 0,9 %nst → - 5,2 %
nst → - 7,1 %
nst → - 0,75 % nst → - 1,5 % nst → 1,5 % nst → 1,5 %nst → - 5,3 % nst → - 4,8 %nst → - 4,5 %
nst → - 4,8 %> 1 % → 0,4 %> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 3,9 % 
> - 3 % → - 3,9 % > - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % > 0,8 % → - 0,4 % - 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % 0,8 % →- 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,3 % > - 3,6 % → - 3,9 % 
1,3 % → 0,8 % 1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1 % >1 % →0,8 % →
>1 % →0,8 % →0,8 % →- 2,8 % →> 0,8 % → 0,6 % - 2,8 % → - 3,4 % 
0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,4 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,1 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % > 0,8 % → 0,3 % - 2,8 % → - 4,5 % 
0,8 % → 0,1 % 
0,8 % → 0,0 % 
> 1 % → 0,7 % > 0,8 % → 0,5 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,3 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1,1 % 0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
- 4,0 % → - 3,8 % > - 3,4 % → - 3,5 % 
0,5 % → 0,3 % 
0,5 % → 0,4 % 
0,2 % → 0 % 1,2 % → 0,3 % 0,8 % → 0,0 % 
0,8 % → - 0,1 % 
PDE suspendatăPDE ini/uni021Biată la
 6 aprilie 2009
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”/uni021AINTĂ ÎNDEPLINITĂ
/uni021AINTĂ NEÎNDEPLINITĂNU A FOST STABILITĂ O /uni021AINTĂ (nst)
NU SE APLICĂ* (n/a)
NU EXISTĂ DATE DISPONIBILEDATE DISPONIBILE, DAR CARE NU AU FOST LUATE ÎN CONSIDERARE DE COMISIE
93 Anexe7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1 % →
 „Per ansamblu, informa/uni021Biile disponibile nu 
permit să se concluzioneze că efortul recomandat nu a fost realizat în perioada 
2013-2014.”Evaluarea „ascendentă” arată că Fran/uni021Ba a 
realizat efortul bugetar necesar (metodolo-gia evaluării ascedente nu fusese însă validată încă de Consiliu la momentul 
evaluării).Evenimente economice negative și 
neprevăzute cu consecin/uni021Be nefavora-bile majore pentru /f_inan/uni021Bele publice
TERMENUL FIXAT ÎN PDEPS 2015 ( 27.05.2015)TERMENUL FIXAT ÎN PDE(27.02.2015)  Evaluarea măsurilor e/f_icaceTERMENUL FIXAT ÎN PDEProiectul de plan bugetar 2014 
(28.11.2014)TERMENUL FIXAT ÎN PDEPS 2014 ( 02.06.2014)TERMENUL FIXAT ÎN PDE(19.11.2013)Evaluarea măsurilor e/f_icaceTERMENUL FIXAT ÎN PDEProiectul de plan bugetar 2014 
(15.11.2013)TERMENUL FIXAT ÎN PDE(29.05.2013)Evaluarea măsurilor e/f_icace> 1 % > 1 %TERMENUL FIXAT ÎN PDEPS 20 13 (29.05.2013)TERMENUL FIXAT ÎN PDEPS 2012 ( 30.05.2012)TERMENUL FIXAT ÎN PDEPS 2011 ( 07.06.2011)TERMENUL FIXAT ÎN PDE(15.06.2010)Evaluarea măsurilor e/f_icace
> 1 % →
> 1 % → 0,2 %> 1 % → 0  %
> 1 % → 1  %
> 1 % → 1,1 % > 1 % → 1,1 %
> 1 % → 1,1 %> 1 % → 1,4 %
> 1 % → 1,3 %> 1 % → 0,4 %
> 1 % → 0 %nstnst → - 7,7 %
nst → - 7,4 %
nst → - 5,8 % nst → - 5,3 %nst
nstnst → - 8,2 % 
nst → - 8 % 
nst → - 7 % nstTERMENUL FIXAT ÎN PDEPS 2010 ( 31.03.2010)> 1 % →
> 1 % →1 % → 0,1 %
> 1 % → 0,1 %1 % → 0,5 % nst> - 3 % → nst → - 7,7 % nst → - 8,2 % - 5,6 % → -  8,3 %TERMENUL FIXAT ÎN PDE(11.11.2009)Evaluarea măsurilor e/f_icaceEvaluare 
globalăEvaluarePRELUNGIREA TERMENULUI FIXAT ÎN CADRUL PDETERMENUL FIXAT ÎN CADRUL PDELEGENDĂ:Fran/uni021Ba
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % → 0,9 % > 1 % → 0,8 %
> 1 % → 0,3 %
> 1 % → 0,2 % > 1 % → 0,9 %nst → - 5,2 %
nst → - 7,1 %
nst → - 0,75 % nst → - 1,5 % nst → 1,5 % nst → 1,5 %nst → - 5,3 % nst → - 4,8 %nst → - 4,5 %
nst → - 4,8 %> 1 % → 0,4 %> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 3,9 % 
> - 3 % → - 3,9 % > - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % > 0,8 % → - 0,4 % - 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % 0,8 % →- 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,3 % > - 3,6 % → - 3,9 % 
1,3 % → 0,8 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1 % >1 % →0,8 % →
>1 % →0,8 % →0,8 % →- 2,8 % →> 0,8 % → 0,6 % - 2,8 % → - 3,4 % 
0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,4 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,1 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % > 0,8 % → 0,3 % - 2,8 % → - 4,5 % 
0,8 % → 0,1 % 
0,8 % → 0,0 % 
> 1 % → 0,7 % > 0,8 % → 0,5 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,3 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1,1 % 0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
- 4,0 % → - 3,8 % > - 3,4 % → - 3,5 % 
0,5 % → 0,3 % 
0,5 % → 0,4 % 
0,2 % → 0 % 1,2 % → 0,3 % 0,8 % → 0,0 % 
0,8 % → - 0,1 % 
PDE suspendatăPDE ini/uni021Biată la
 6 aprilie 2009
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”/uni021AINTĂ ÎNDEPLINITĂ
/uni021AINTĂ NEÎNDEPLINITĂ
NU A FOST STABILITĂ O /uni021AINTĂ (nst)
NU SE APLICĂ* (n/a)NU EXISTĂ DATE DISPONIBILEDATE DISPONIBILE, DAR CARE NU AU FOST LUATE ÎN CONSIDERARE DE COMISIE
94 Anexe Anexa VIGermania
LEGENDĂ:
2013 2012 2011 2010 Evaluare
PS 2010 ( 31.03.2010)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
nst → - 5,7 %
nst → - 1,7 %nst → - 5,7 %
0,5 % →  0,1 %nst →
0,5 % →  0,1 %> - 3 % →
0,5 % →
nst → - 3,3 %
nst → 0,0 %nst → - 2,0 %
0,5 % →  0,5 %nst → - 1,2 % 
0,5 % →  0,6 %> - 3 % →
0,5 % →
nst → - 1,0 %
0,5 % →  1,1 %nst → - 0,9 % 
0,5 % →  0,4 %> - 3 % → - 0,7 %
0,5 % → 0,1 %nst → - 5,7 %
nst → 0,5 %nst → - 5,7 %
0,5 % →  0,0 %nst →
0,5 % →  > - 3 % →
0,5 % →Evaluarea măsurilor e/f_icace
(15.06.2010)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2011 ( 07.06.2011) 
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2012 ( 30.05.2012)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publish ed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI DEPDE ini/uni021Biată la
 30 noiembrie 2009
PDE abrogată la
22/uni00A0iunie/uni00A02012/uni021AINTĂ ÎNDEPLINITĂ
/uni021AINTĂ NEÎNDEPLINITĂ
NU A FOST STABILITĂ O /uni021AINTĂ (nst)
NU SE APLICĂ* (n/a)NU EXISTĂ DATE DISPONIBILE
DATE DISPONIBILE, DAR CARE NU AU FOST LUATE ÎN CONSIDERARE DE COMISIE
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”TERMENUL FIXAT
ÎN CADRUL PDE
95 Anexe Anexa VICipru
LEGENDĂ:
6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 Evaluare
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(27.01.2011)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
 - 6 % → - 5,9 %
 - 6 % → - 5,3 %nst → - 5,7 %
nst → - 5,1 %
nst → - 6,7 %
nst → - 5,3 % nst → - 6,3 %
nst → + 0,8 %nst → - 6,3 %
- 6,5 % →  - 8,4 %
+ 4,75 % →  + 4,5 %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 1,2 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 0,9 %
- 6,5 % →  - 5,4 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 3,0 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 8,4 %
+ 1,75 % →  + 2,5 %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  + 0,1 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  + 0,7 %
- 8,4 % →  - 5,3 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  - 0,2 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %- 6,3 % →  %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %
- 6,3 % →  - 5,1 %
+ 0,7 % (min. 0.5 %) →  + 0,2 %
+ 0,7 % (min. 0.5 %) →  %- 2,9 % →
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
- 2,9 % →  - 2,4 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  + 1,7 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
- 6,5 % →  - 5,4 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 3,0 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 5,3 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  - 0,2 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %- 6,3 % →  - 5,1 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  + 0,2 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %- 2,9 % →  - 2,4 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  + 1,7 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
- 6,5 % →  - 4,9 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 4,3 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 0,2 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  - 0,7 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %- 6,3 % →  - 1,5 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  + 1,4 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %- 2,9 % →  - 0,1 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  + 0,1 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %
- 6,5 % →  - 4,9 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  + 4,4 %
+ 1,3 % (min. 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 8,8 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  + 3,9 %
+ 0,3 % (min. 0,5 %) →  %- 6,3 % →  - 0,9 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  - 1,6 %
+ 0,7 % (min. 0,5 %) →  %- 2,9 % →  - 0,1 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  + 0,0 %
+ 1,8 % (min. 0,5 %) →  %> 1 % →  - 0,4 %
> 1 % →  - 0,9 %
> 1 % →  + 2,2 %
> 1 % →  + 1,5 %> - 3% →
> - 3 % →  - 4,9 %
> - 3 % →  - 2,7 %
> 1 % →  + 2,9 %> - 3 % →  - 3,4 %
> - 3 % →  - 6,3 %
> 1 % →  - 0,1 %
> 1 % →  + 2,4 %
> 1 % →  + 4,25 %> - 3 % →  - 1,8 %
> 1 % →  + 1,0 %> - 3 % →  - 2,5 %nst → 0,0 %
nst → + 0,7 %1,5 % →  + 0,7 %
1,5 % →  + 0,5 %
1,5 % →  - 0,2 %
1,5 % →  - 0,2 %1,5 % →  %
1,5 % →  - 0,2 %
cum. 1,5 % →  + 0,7 %
cum. 1,5 % →  + 0,8 %PS 2012 ( 07.06.2011)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(11.01.2012)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2012 ( 30.05.2012)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(07.05.2013)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(06.09.2013)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
 
A 4-a evaluare a programului
(date acoperite până la: 20 mai 2014)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
A 6-a evaluare a programului
 (date acoperite până la: 15 mai 2015)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
A 7-a evaluare a programului
 (date acoperite până la: 24 iulie 2015)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI CY/uni021AINTĂ ÎNDEPLINITĂ
/uni021AINTĂ NEÎNDEPLINITĂ
NU A FOST STABILITĂ O /uni021AINTĂ (nst)
NU SE APLICĂ* (n/a)
NU EXISTĂ DATE DISPONIBILEDATE DISPONIBILE, DAR CARE NU AU FOST LUATE ÎN CONSIDERARE DE COMISIE
Stat membru bene/f_iciar al unui 
program de asisten/uni021Bă /f_inanciară 
începând cu 2 aprilie 2013PDE ini/uni021Biată la
 6 iulie 2010
PDE suspendatăDe/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”TERMENUL FIXAT ÎN CADRUL PDE
PRELUNGIREA TERMENULUI FIXAT ÎN CADRUL PDE
Evenimente economice negative 
și neprevăzute cu consecin/uni021Be nefavorabile majore pentru 
/f_inan/uni021Bele publice
96 Anexe Anexa VIItalia
2015 2014 2013 2012 2011 2010
PS 2010 (31.03.2010)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
0,5 % → 0,0 %nst → - 5,3 %
0,5 % → 0,0 %nst → - 5,1 %
0,5 % →> - 3 % →
+ 0,5 % → - 0,5 %nst → - 5,7 %
+ 0,5 % → 0,0 %nst → - 5,7 %
0,5 % →> - 3 % →
+ 0,5 % → + 2,3 %nst → - 4,6 %
+ 0,5 % → + 0,4 %nst → - 4,0 %
+ 0,5 % → + 0,4 %> - 3 % → - 3,2 %
+ 0,5 % → - 0,9 %nst → - 3,9 %
+ 0,5 % → - 0,6 %> - 3 % → - 2,0 % > - 3 % → - 1,1 %
+ 0,5 % → + 2,2 %> - 3 % → - 3,0 % > - 3 % → - 2,9 % > - 3 % → - 2,5 %Evaluarea măsurilor e/f_icace
(15.06.2010)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2011 (07.06.2011)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2012 (30.05.2012)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2013 (29.05.2013)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI ITDe/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul globalEfortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul globalEfortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul globalEfortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”PDE ini/uni021Biată la
 30 noiembrie 2009
PDE abrogată la 
21/uni00A0iunie/uni00A02013/uni021AINTĂ ÎNDEPLINITĂ
/uni021AINTĂ NEÎNDEPLINITĂ
NU A FOST STABILITĂ O /uni021AINTĂ (nst)
NU SE APLICĂ* (n/a)
NU EXISTĂ DATE DISPONIBILEDATE DISPONIBILE, DAR CARE NU AU FOST LUATE ÎN CONSIDERARE DE COMISIETERMENUL FIXAT ÎN CADRUL PDELEGENDĂ:
Evaluare
97 Anexe Anexa VIRepublica Cehă
LEGENDĂ:
TERMENUL FIXAT
ÎN CADRUL PDE
2010 2011 2012 2013 2014 2015 Evaluare
2010 SP (31.03.2010)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
nst → % - 5,5 %
1 % →  % + 1,4 %nst → % - 5,7 % nst → % > - 3 % →
1 % →  % 1 % →  % 1 % →  % - 0,2 %
nst → - 5,7 %
1 % →  0,5 %nst → - 5,7 % nst → % > - 3 % →
1 % → 1 % → 1 % →  0 %
nst → - 4,7 %
→ + 2,2 %nst → - 4,4 % nst → - 4,1 % > - 3 % →
1 % → 1 % →  -0,1 % 1 % →  + 0,6 %
nst → - 3,1 % nst → - 2,9 % > - 3 % →  - 2,6 %
1 % →  + 0,3 % 1 % →  + 0,2 % 1 % →  + 1,5 %
nst → - 4,4 % > -3 % →  - 2,9 % > - 3 % →  - 3,0 %
1 % →  + 0,1 % 1 % →  + 0,9 %
> - 3 % →  - 1,5 % > -3 % →  - 1,9 % > - 3 % → - 2,4 %
1 % →  + 1,5 %Evaluarea măsurilor e/f_icace
(15.06.2010)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2011 (07.06.2011)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2012 (30.05.2012)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2013 (29.05.2013)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2014 (02.06.2014)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not published\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.xlsxAnnex VI CZ/uni021AINTĂ ÎNDEPLINITĂ
/uni021AINTĂ NEÎNDEPLINITĂ
NU A FOST STABILITĂ O /uni021AINTĂ (nst)
NU SE APLICĂ* (n/a)
NU EXISTĂ DATE DISPONIBILE
DATE DISPONIBILE, DAR CARE NU AU FOST LUATE ÎN CONSIDERARE DE COMISIE
De/f_icitul globalEfortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”PDE ini/uni021Biată la
 30 noiembrie 2009
PDE abrogată la 
20/uni00A0iunie/uni00A02014
98 Anexe Anexa VI
Malta
LEGENDĂ:
/uni021AINTĂ ÎNDEPLINITĂ
/uni021AINTĂ NEÎNDEPLINITĂNU A FOST STABILITĂ O /uni021AINTĂ (nst)NU SE APLICĂ* (n/a)
NU EXISTĂ DATE DISPONIBILE
DATE DISPONIBILE, DAR CARE NU AU FOST LUATE ÎN CONSIDERARE DE COMISIETERMENUL FIXAT ÎN CADRUL PDE
PRELUNGIREA TERMENULUI FIXAT ÎN CADRUL PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(09.02.2010)
nst → %
nst > - 3,0 % →  - 4,5 %
nst 
nst → - 4,5 %
nst → + 0,7 %nst → - 4,4 %
nst → + 0,2 % > - 3,0 % →  - 4,3 %
> 0,75 % →  - 0,3 % 
nst → - 3,8 %
nst → + 1,8 %nst → - 4,2 %
nst → - 1,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 % > - 3,0 % →  - 3,6 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
nst → - 3,6 %
nst → 0,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
nst → - 3,6 %
nst →> - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  + 3,5 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> 0,75 % →  + 0,7 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,1 % 
+ 3,0 % →  - 2,7 % - 2,7 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  0,0 %> - 3,0 % →  - 2,6 %
 + 0,7 % →  + 1,4 % 
+ 3,4 % →  - 2,6 % - 2,7 % →  - 2,1 %
cum 1,4 % → + 1,3 %> - 3,0 % →  - 1,8 % > - 3,0 % →  - 1,5 %- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  + 0,5 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,34 % 
- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  - 0,1 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,2 % 
+ 3,4 % →  - 2,8 % - 2,7 % →  - 2,5 % > - 3,0 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  + 1,2 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
cum 1,4 % →  + 1,6 % 
cum 1,15 % →  - 0,1 % PS 2010 ( 07.04.2010)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(06.01.2011)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2011 ( 07.06.2011)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Situa/uni021Bia bugetară 2011
(11.01.2012)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2012 ( 30.05.2012)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(14.11.2012)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(15.11.2013)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Proiectul de plan bugetar 2014
(19.11.2013)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2014 ( 02.06.2014)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Proiectul de plan bugetar 2015
(28.11.2014) 
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(13.05.2015) 
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.x lsxAnne x VI MTEvaluare 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Evaluare globală
Evenimente economice negative /uni0219i 
neprevăzute cu consecin/uni021Be nefavorabile majore pentru /f_inan/uni021Bele publicePDE ini/uni021Biată la
 6 iulie 2009
PDE abrogată la 
27/uni00A0decembrie/uni00A02012
PDE ini/uni021Biată la
 18 iunie 2013
PDE abrogată la
19/uni00A0iunie/uni00A02015De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul globalEfortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul globalEfortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul globalEfortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
99 AnexeMalta
LEGENDĂ:
/uni021AINTĂ ÎNDEPLINITĂ
/uni021AINTĂ NEÎNDEPLINITĂNU A FOST STABILITĂ O /uni021AINTĂ (nst)NU SE APLICĂ* (n/a)NU EXISTĂ DATE DISPONIBILE
DATE DISPONIBILE, DAR CARE NU AU FOST LUATE ÎN CONSIDERARE DE COMISIETERMENUL FIXAT ÎN CADRUL PDE
PRELUNGIREA TERMENULUI FIXAT ÎN CADRUL PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(09.02.2010)
nst → %
nst > - 3,0 % →  - 4,5 %
nst 
nst → - 4,5 %
nst → + 0,7 %nst → - 4,4 %
nst → + 0,2 % > - 3,0 % →  - 4,3 %
> 0,75 % →  - 0,3 % 
nst → - 3,8 %
nst → + 1,8 %nst → - 4,2 %
nst → - 1,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 % > - 3,0 % →  - 3,6 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
nst → - 3,6 %
nst → 0,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
nst → - 3,6 %
nst →> - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  + 3,5 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> 0,75 % →  + 0,7 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,1 % 
+ 3,0 % →  - 2,7 % - 2,7 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  0,0 %> - 3,0 % →  - 2,6 %
 + 0,7 % →  + 1,4 % 
+ 3,4 % →  - 2,6 % - 2,7 % →  - 2,1 %
cum 1,4 % → + 1,3 %> - 3,0 % →  - 1,8 % > - 3,0 % →  - 1,5 %- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  + 0,5 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,34 % 
- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  - 0,1 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,2 % 
+ 3,4 % →  - 2,8 % - 2,7 % →  - 2,5 % > - 3,0 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  + 1,2 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
cum 1,4 % →  + 1,6 % 
cum 1,15 % →  - 0,1 % PS 2010 ( 07.04.2010)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(06.01.2011)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2011 ( 07.06.2011)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Situa/uni021Bia bugetară 2011
(11.01.2012)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2012 ( 30.05.2012)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(14.11.2012)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(15.11.2013)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Proiectul de plan bugetar 2014
(19.11.2013)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
PS 2014 ( 02.06.2014)
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Proiectul de plan bugetar 2015
(28.11.2014) 
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
Evaluarea măsurilor e/f_icace
(13.05.2015) 
TERMENUL FIXAT ÎN PDE
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.x lsxAnne x VI MTEvaluare 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Evaluare globală
Evenimente economice negative /uni0219i 
neprevăzute cu consecin/uni021Be nefavorabile majore pentru /f_inan/uni021Bele publicePDE ini/uni021Biată la
 6 iulie 2009
PDE abrogată la 
27/uni00A0decembrie/uni00A02012
PDE ini/uni021Biată la
 18 iunie 2013
PDE abrogată la
19/uni00A0iunie/uni00A02015De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul globalEfortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustat
Abordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul globalEfortul structuralEfortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
De/f_icitul global
Efortul structural
Efortul structural ajustatAbordare „ascendentă”
100 Anexe Anexa VIIDiferențe între recomandările Comisiei și cele ale Consiliului
Recomandarea Comisiei Recomandarea Consiliului
Cipru
6.7. 2010Autoritățile cipriote ar trebui să asigure un efort bugetar anual mediu 
de cel puțin 1¾ % din PIB în perioada 2010-2012Autoritățile cipriote ar trebui să asigure un efort bugetar 
anual mediu de cel puțin 1½ % din PIB în perioada 
2011-2012
Republica Cehă
30.11.2009Consiliul invită autoritățile cehe să continue reformele necesare din 
sistemul de pensii și din cel de sănătate, cu scopul de a mări oferta 
de forță de muncă și de a îmbunătăți nivelul de calificare, pre -
cum și reformele destinate să crească volumul și eficacitatea 
cheltuielilor publice pentru cercetare și dezvoltareConsiliul invită autoritățile cehe să continue reformele 
necesare din sistemul de pensii și din cel de sănătate
Franța
6.4.2009Autoritățile franceze ar trebui  să fie pregătite  să depună eforturi 
anuale  mai mari decât cele prevăzute pentru perioada 
ulterioară corecției pentru a  garanta respectarea țintelor 
anuale și  aducerea deficitului sub valoarea de referință până în 
2012, chiar dacă riscurile care amenință țintele bugetare se 
materializeazăAutoritățile franceze ar trebui să depună eforturile necesare 
pentru a aduce  deficitul sub valoarea de referință până în 
2012
Franța
30.11.2009Autoritățile franceze ar trebui să asigure o ajustare bugetară structura -
lă anuală medie de 1¼ % din PIB în perioada 2010-2013Autoritățile franceze ar trebui să garanteze un efort bugetar 
anual mediu de peste 1 % din PIB  pentru perioada 
2010-2013
Franța ar trebui să amelioreze cadrul general de concurență, cu 
o atenție specială asupra: industriilor de rețea , să continue re -
formarea sistemului de pensii, să modernizeze protecția forței de 
muncă și să consolideze sistemul de formare continuă pentru 
a îmbunătăți creșterea PIB-ului potențialFranța ar trebui să continue reformele privind sistemul de 
pensii, astfel cum sunt planificate, ceea ce ar contribui la 
sustenabilitatea fiscală pe termen lung
Franța
18.6.2013Autoritățile franceze ar trebui să raporteze cu privire la 
progresele realizate în implementarea recomandărilor cel 
puțin o dată la șase luni, precum și într-un capitol separat din 
programele de stabilitate, până la corectarea în totalitate 
a deficitului excesiv–
Germania
30.11.2009Consiliul invită autoritățile germane să pună în aplicare reforme în 
vederea sporirii creșterii potențiale a PIB-ului. Acestea includ [...] 
reforme pentru a  îmbunătăți cadrul reglementar al concu -
renței în domeniul serviciilor și pentru a  promova integrarea 
persoanelor cu un nivel scăzut de calificare și a șomerilor pe 
termen lung pe piața muncii, prin intermediul unei abordări 
bazate pe flexicuritate, care asigură atât un acces mai bun la 
calificări, cât și stimulente mai eficiente pentru muncăConsiliul invită autoritățile germane să pună în aplicare 
reforme în vederea sporirii creșterii potențiale a PIB-ului
Italia
30.11.2009Autoritățile italiene ar trebui să garanteze un efort fiscal anual mediu 
de 0,5 puncte procentuale din PIB în perioada 2010-2012Autoritățile italiene ar trebui să garanteze un efort fiscal 
anual mediu de cel puțin 0,5 puncte procentuale din PIB în 
perioada 2010-2012
De asemenea, autoritățile italiene sunt invitate să își intensi -
fice eforturile în vederea consolidării concurenței pe piețele 
produselor și serviciilor, să simplifice legislația, să reducă 
sarcinile administrative la toate nivelurile administrației 
și, în cadrul abordării bazate pe „flexicuritate” și în vederea 
reducerii discrepanțelor la nivel regional, să îmbunătățească 
funcționarea pieței muncii, precum și eficiența, rezultatele și 
standardele sistemului de învățământ–
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
101 Anexe Anexa VIIIImplementarea reformelor structurale planificate
2011 2012 2013
FRANȚA
CSR1 Implementată parțial Unele progreseUnele progrese/progrese limitate/unele 
progrese
CSR2 Implementată parțial Unele progreseUnele progrese/unele progrese/unele 
progrese
CSR3 Implementată parțial Unele progreseUnele progrese/unele progrese/unele 
progrese
CSR4 Implementată parțial Progrese substanțialeProgrese limitate/progrese limitate/unele 
progrese
CSR5 Implementată parțial Progrese limitateNiciun progres/niciun progres/unele 
progrese
ITALIA
CSR1 Implementată parțial Unele progrese Progrese limitate
CSR2 Implementată parțial Integral pusă în aplicare/unele progrese Progrese limitate
CSR3 Implementată parțial Unele progrese Unele progrese
CSR4 Implementată parțial Unele progrese Progrese limitate
CSR5 Implementată parțial Progrese limitate Progrese limitate
CSR6 Implementată parțial Unele progrese Progrese limitate
MALTA
CSR1 Implementată parțial Neimplementată Unele progrese
CSR2 Neimplementată Niciun progres Progrese limitate
CSR3 Implementată parțial Unele progrese Unele progrese
CSR4 Neimplementată Niciun progres Progrese limitate
CSR5 Implementată parțial Progrese limitate Unele progrese
CSR6 Unele progrese
GERMANIA
CSR1 Implementată parțial
CSR2 Implementată parțial
CSR3 Implementată parțial
CSR4 Implementată parțial
102 Anexe Anexa VIII2011 2012 2013
CIPRU
CSR1 Implementată parțial Implementată parțial
CSR2 Implementată parțial Implementată parțial
CSR3 Implementată parțial Implementată parțial
CSR4 Implementată parțial Implementată parțial
CSR5 Implementată parțial Implementată parțial
CSR6 Implementată parțial Implementată parțial
CSR7 Implementată parțial Implementată parțial
REPUBLICA CEHĂ
CSR1 Majoritatea măsurilor au fost implemen -
tate în totalitate/unele măsuri nu au fost 
abordate în întregimeUnele progrese Unele progrese
CSR2 Implementată parțial Niciun progres Progrese limitate
CSR3 Implementată parțial Progrese limitate Niciun progres
CSR4 Implementată parțial Unele progrese Progrese limitate
CSR5 Implementată parțial Unele progrese Progrese limitate
CSR6 Implementată parțial Progrese limitate Progrese limitate
CSR7 Progrese limitate
 
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza evaluărilor Comisiei cu privire la programele de stabilitate/programele naționale de reformă.
103 Răspunsul  
Comisiei
Sinteză
V
Au fost adoptate proceduri și orientări detaliate în ceea ce privește evaluarea calității datelor, precum și analiza și evalua -
rea conformității cu normele bugetare. Comisia ar dori să sublinieze faptul că datele privind procedura aplicabilă defici -
telor excesive (PDE) raportate de către statele membre au fost perfecționate considerabil din 2005. Chestionarele privind 
PDE cu o multitudine de date și informații suplimentare detaliate completează rapoartele obligatorii privind PDE prezen -
tate de statele membre și sprijină evaluarea calității datelor efectuată de Comisie.
Comisia nu este de acord cu concluziile referitoare la un feedback necorespunzător și la neajunsurile privind ținerea evi -
dențelor, întrucât informațiile importante au fost evaluate corespunzător, iar documentația s-a îmbunătățit semnificativ în 
ultimii ani.
Recomandările Consiliului și deciziile de punere în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere sunt pregătite de 
Comitetul economic și financiar (CEF). Comisia raportează în mod sistematic Comitetului economic și financiar cu privire 
la punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere, în special în ceea ce privește PDE. În plus față de rapoartele 
Comisiei către CEF, textele juridice și documentele de lucru însoțitoare ale serviciilor Comisiei, care sunt puse la dispoziția 
publicului, conțin numeroase informații suplimentare și explicații cu privire la deciziile privind PDE. Printre membrii CEF se 
numără reprezentanți ai tuturor statelor membre, ai Comisiei Europene și ai Băncii Centrale Europene. Sunt păstrate pro -
cese-verbale pentru toate reuniunile CEF în vederea consemnării activității comitetului spre a putea fi consultate ca docu -
mente de referință în prezent sau în viitor. Procesele-verbale rezumă schimbul de opinii dintre membri și consemnează 
deciziile care au fost luate. Secretariatul pregătește proiectele de procese-verbale după fiecare reuniune și le distribuie 
membrilor pentru ca aceștia să formuleze observații. Procesele-verbale sunt adoptate în cadrul următoarei reuniuni a CEF. 
Membrii pot să ia notițe pentru uz propriu în timpul reuniunilor, însă divulgarea neautorizată a oricăror informații care nu 
sunt publice este interzisă.
În urma aprobării de către CEF a proiectelor de documente ale Consiliului de punere în aplicare a Pactului de stabilitate și 
de creștere, Secretariatul CEF transmite proiectele de documente către Secretariatul Consiliului. Recomandările și deciziile 
Consiliului sunt adoptate de Consiliul Afaceri Economice și Financiare (ECOFIN). Comisarul european competent participă 
la reuniunile Consiliului ECOFIN. De asemenea, sunt păstrate procese-verbale pentru toate reuniunile Consiliului ECOFIN.
VI
Comisia consideră că transparența a fost îmbunătățită în mod semnificativ în ultimii ani. Comisia nu este însă de acord cu 
concluzia potrivit căreia, în general, multe informații nu au fost disponibile.
Dimpotrivă, Comisia este angajată pe deplin în ceea ce privește transparența. În domeniul statistic, Comisia publică reco -
mandări și orientări metodologice, cu condiția ca aceasta să nu constituie o încălcare a confidențialității privind datele 
statistice prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului. În ceea ce privește sistemul european de conturi, 
abordarea Comisiei este bazată în mod clar pe norme, iar Comisia nu se abate de la procedurile stabilite. Aplicarea unor 
raționamente solide, în conformitate cu normele, în locul unei abordări pur mecanice constituie, cu toate acestea, o misi -
une centrală a Comisiei și este singura modalitate de a reflecta în mod corespunzător diversitatea statelor membre și 
a aspectelor în discuție.
În ultimii ani, cadrul fiscal al UE a suferit mai multe modificări în vederea introducerii unor norme complementare, a con -
solidării mecanismelor de asigurare a conformității și a creșterii gradului de asumare la nivel național.
Răspunsul Comisiei 104
Modificările legislative introduse au trebuit să fie operaționalizate din punct de vedere tehnic. În acest scop, metodolo -
giile și clasificările utilizate în evaluarea conformității cu Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) trebuiau să fie adaptate. 
Acest proces a avut loc prin intermediul unor discuții ample în cadrul Comitetului economic și financiar (CEF) și al altor 
instanțe competente ale Consiliului. Discuțiile au fost facilitate printr-o serie de note explicative. Complexitatea sporită 
a cadrului de supraveghere a necesitat explicații suplimentare în scopul asigurării transparenței.
Prin urmare, toate abordările referitoare la punerea în aplicare a cadrului revizuit au fost sintetizate în Vademecumul 
privind Pactul de stabilitate și de creștere, pus la dispoziția publicului pe site-ul internet al Comisiei. Vademecumul va fi 
de acum actualizat anual, în conformitate cu un angajament prevăzut în Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 
privind finalizarea Uniunii economice și monetare.
Pentru a spori și mai mult transparența, începând cu primăvara anului 2014, Comisia a convenit să furnizeze statelor mem -
bre toate informațiile necesare pentru reproducerea calculelor subiacente legate de evaluarea conformității, având în 
vedere atât componenta preventivă, cât și cea corectivă, inclusiv foi de calcul Excel detaliate cuprinzând calcule amănun -
țite. În ceea ce privește măsurile discreționare, Comisia a făcut pe deplin publice serii de date agregate privind impactul 
măsurilor discreționare și nivelul măsurilor cu caracter excepțional începând din primăvara anului 2014 și, în conformitate 
cu concluziile Consiliului ECOFIN din iunie 2014, a realizat progrese suplimentare prin punerea la dispoziția statelor mem -
bre a rezultatelor principalelor măsuri fiscale individuale incluse în abordarea ascendentă pentru țările care fac obiectul 
unei PDE, începând cu primăvara anului 2015.
În plus, Comisia a pus la dispoziție informații detaliate privind principalele măsuri în documentele de lucru ale serviciilor 
Comisiei care însoțesc noile recomandări privind PDE, inclusiv estimarea variabilelor esențiale pentru calcularea efortului 
bugetar în scenariul de referință (de exemplu, punctul de referință în raport cu care vor fi comparate previziunile viitoare 
în vederea calculării atât a abordării descendente, cât și a celei ascendente).
VII
În ceea ce privește punerea în aplicare a reformelor structurale, Comisia ar dori să clarifice faptul că, deși reformele struc -
turale adecvate pot juca un rol important în eliminarea deficitelor excesive, punerea lor în aplicare nu este un element 
relevant din punct de vedere juridic pentru abrogarea unei PDE.
În ceea ce privește punerea în aplicare, legislația care reglementează PDE este axată pe rezultatele fiscale și, ca atare, 
legislația relevantă nu conține dispoziții specifice pentru a asigura punerea în aplicare a reformelor structurale. Într-ade -
văr, este important să se reafirme faptul că evaluarea măsurilor concrete în cadrul unei PDE se axează pe realizarea 
ajustării fiscale necesare și nu este afectată de evaluarea reformelor structurale. Punerea în aplicare a reformelor struc -
turale, inclusiv a celor întreprinse în cadrul unui program de parteneriat economic (PPE), este monitorizată în contextul 
semestrului european, inclusiv în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice. Cu toate acestea, articolul 9 
din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 din 21 mai 2013 nu prevede măsuri specifice în cazurile în care punerea în aplicare 
a reformelor structurale nu reușește să realizeze ceea ce este recomandat în analiza PPE. În cazul țărilor care fac obiectul 
unei monitorizări specifice datorate prezenței unor dezechilibre excesive, punerea în aplicare a reformelor este monitori -
zată în cadrul procedurii de dezechilibru excesiv.
Având în vedere acestea, în momentul examinării necesității lansării unei PDE pentru un anumit stat membru, Comisia 
analizează cu atenție toate evoluțiile relevante pe termen mediu în ceea ce privește pozițiile economice, bugetare și 
referitoare la datorie. Printre acești „factori relevanți” se numără punerea în aplicare a reformelor structurale în contextul 
semestrului european, de exemplu în cadrul procedurii de dezechilibru excesiv. Comisia consideră că lipsa punerii în apli -
care a reformelor structurale constituie un factor relevant agravant.
Răspunsul Comisiei 105
Comisia nu este de acord cu faptul că PDE pune accentul în mod excesiv pe componenta de deficit în detrimentul 
criteriului datoriei. În special, de la momentul reformei din 2011 a legislației cunoscute sub denumirea „pachetul privind 
guvernanța economică”, nerespectarea pragului datoriei de 60 % din PIB a fost ridicată la nivelul de factor de declanșare 
a PDE. Comisia a lansat o PDE bazată pe nerespectarea criteriului datoriei (și a criteriului privind deficitul) pentru Malta în 
2013, care a încheiat cu succes procedura în 2015. În același timp, conceptul de reducere a datoriei într-un ritm satisfăcător 
a fost operaționalizat prin intermediul criteriului de referință privind reducerea datoriei și, în prezent, este evaluat ca parte 
a monitorizării periodice de către Comisie a pozițiilor bugetare ale statelor membre.
VIII
Comisia s-a angajat să asigure egalitatea de tratament pentru toate statele membre. Atunci când au fost identificate defi -
ciențe în acest sens, Comisia a luat măsuri pentru a asigura aplicarea consecventă a normelor și va continua să procedeze 
astfel.
Comisia și-a îmbunătățit în mod considerabil transparența începând din 2005. În domeniul datelor privind PDE și al aspec -
telor metodologice, Comisia publică toate rapoartele de misiune, recomandările bilaterale oferite statelor membre și alte 
informații relevante.
Deși Comisia recunoaște că a existat o lipsă de transparență în ceea ce privește procesul de supraveghere bugetară până 
în urmă cu câțiva ani, Comisia subliniază că deficiențele respective au fost abordate în mod decisiv în ultimii ani prin 
intermediul acțiunilor menționate mai sus (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul VI), inclusiv prin punerea la dispoziție 
a unor informații mai detaliate, precum și codificarea în avans a principalelor concepte și metodologii.
IX (a)
Comisia acceptă recomandările similare (deși nu identice) formulate în secțiunea „Concluzii și recomandări” a raportului 
(recomandările 1-4).
IX (a) (i)
Comisia consideră că actualele proceduri de evaluare a calității sunt adecvate. Comisia va continua să depună eforturi 
pentru a documenta mai bine această activitate.
IX (a) (ii)
Comisia consideră că sistemele de control sunt evaluate în cadrul vizitelor de dialog și al chestionarelor specifice.
IX (a) (iii)
Comisia consideră că verificările la fața locului sunt eficace (adecvate scopului) și ar dori să reamintească faptul că este 
efectuată, de asemenea, o verificare amănunțită la nivel intern. Această recomandare nu ar fi neutră din punctul de 
vedere al resurselor.
IX (b) (i)
Comisia acceptă doar parțial această recomandare. Având în vedere realizările semnificative și efective din ultimii ani în 
ceea ce privește codificarea conceptelor și a metodologiilor utilizate în evaluarea conformității cu PDE, precum și în ceea 
ce privește punerea la dispoziția statelor membre a tuturor calculelor care stau la baza evaluărilor sale, transparența a fost 
deja îmbunătățită. Procesul de verificare independentă va fi consolidat prin activitatea Consiliului fiscal european înființat 
recent ca organism independent din punct de vedere funcțional, alcătuit din cinci experți, însărcinat cu evaluarea coeren -
ței orizontale a deciziilor și a punerii în aplicare a supravegherii bugetare.
Răspunsul Comisiei 106
IX (b) (ii)
Comisia acceptă recomandarea. În conformitate cu răspunsul Comisiei la punctul VII, de la reforma din 2011 a legislației 
cunoscute sub denumirea „pachetul privind guvernanța economică”, un accent mai mare a fost plasat, din punct de 
vedere operațional, pe nivelurile datoriei. De fapt, nerespectarea pragului datoriei de 60 % a fost ridicată la nivelul de 
factor de declanșare a PDE. Concret, Comisia a lansat o PDE bazată pe nerespectarea criteriului datoriei (și a criteriului 
privind deficitul) pentru Malta în 2013, care a încheiat cu succes procedura în 2015. În același timp, conceptul de reducere 
a datoriei într-un ritm satisfăcător a fost operaționalizat prin intermediul criteriului de referință privind reducerea datoriei 
și, în prezent, este evaluat ca parte a monitorizării periodice de către Comisie a pozițiilor bugetare ale statelor membre.
IX (b) (iii)
Comisia acceptă parțial această recomandare. În conformitate cu răspunsul la punctul VII, punerea în aplicare a reforme -
lor structurale, inclusiv a celor întreprinse în cadrul unui program de parteneriat economic (PPE), este monitorizată în 
contextul semestrului european, inclusiv în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice. Cu toate acestea, 
articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 din 21 mai 2013 nu prevede măsuri specifice în cazurile în care punerea în 
aplicare a reformelor structurale nu reușește să realizeze ceea ce este recomandat în analiza PPE. În cazul țărilor care fac 
obiectul unei monitorizări specifice datorate prezenței unor dezechilibre excesive, punerea în aplicare a reformelor este 
monitorizată în cadrul procedurii de dezechilibru excesiv. Comisia consideră că acționează deja în limita competențelor 
care îi revin în temeiul legislației.
IX (b) (iv)
Comisia acceptă parțial recomandarea cu privire la obligațiile sale referitoare la raportarea statelor membre, întrucât utili -
zarea procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor ar trebui să fie evaluată în funcție de cerințele PDE.
IX (b) (v)
Comisia nu acceptă recomandarea, întrucât accelerarea PDE și impunerea de sancțiuni sunt reglementate de norme 
juridice clare și de procese pe care Comisia este obligată să le respecte. Comisia va continua să recomande Consiliului să 
impună sancțiuni, acolo unde este cazul, în conformitate cu legislația.
Introducere
10
Descrierea evaluărilor Eurostat este, în realitate, mai complexă. Evaluările Eurostat includ, de asemenea, alte instrumente/
măsuri, cum ar fi coerența internă/verificări ale plauzibilității (atât în cadrul datelor privind PDE, cât și între datele privind 
PDE și statisticile privind finanțele publice – SFP), verificări ale datelor trimestriale etc.
16
Consiliul stabilește obiective bugetare anuale pentru PDE multianuale, în timp ce Comisia poate formula recomandări 
în acest sens. În ceea ce privește măsurile bugetare structurale, „pachetul privind guvernanța economică” și „pachetul 
privind supravegherea și monitorizarea bugetare” includ cerințe specifice privind planificarea bugetară pe termen mediu. 
În special, Directiva privind cadrele bugetare (parte a pachetului privind guvernanța economică) prevede (în capitolul V) 
cerințe privind cadrele bugetare pe termen mediu, inclusiv proceduri pentru stabilirea obiectivelor multianuale pentru 
agregate fiscale, proiecții de politică pe termen mediu și evaluarea impacturilor pe termen lung, asigurând totodată coe -
rența între bugetele anuale și cifrele multianuale. Pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetare solicită, de 
asemenea, prezentarea unor planuri bugetare naționale pe termen mediu bazate pe previziuni independente.
Răspunsul Comisiei 107
20
Comisia remarcă faptul că statele membre au obligația de a raporta, de asemenea, cu privire la măsurile planificate și/sau 
adoptate și la evoluția situației lor fiscale și economice.
Observații
Răspuns la titlul care precede punctul 32
Cadrul a suferit mai multe modificări în ultimii ani în vederea îmbunătățirii calității datelor PDE, a introducerii de norme 
complementare, a consolidării mecanismelor de asigurare a conformității și a creșterii gradului de asumare la nivel nați -
onal. Sistemul de supraveghere bugetară în UE a devenit astfel mai complex. Această complexitate a apărut parțial din 
dorința de a reflecta mai bine realitatea economică.
Modificările legislative introduse au trebuit să fie operaționalizate din punct de vedere tehnic. În acest scop, metodolo -
giile și clasificările utilizate în evaluarea conformității cu Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) trebuiau să fie adaptate. 
Acest proces a avut loc prin intermediul unor discuții ample în cadrul Comitetului economic și financiar (CEF) și al altor 
instanțe competente ale Consiliului. Discuțiile au fost facilitate printr-o serie de note explicative. Complexitatea sporită 
a cadrului de supraveghere a necesitat explicații suplimentare în scopul asigurării transparenței.
Prin urmare, toate abordările referitoare la punerea în aplicare a cadrului revizuit au fost rezumate în Vademecumul 
privind Pactul de stabilitate și de creștere, pus la dispoziția publicului pe site-ul internet al Comisiei. Vademecumul va fi 
de acum actualizat anual, în conformitate cu un angajament prevăzut în Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 
privind finalizarea uniunii economice și monetare.
Pentru a spori și mai mult transparența, începând cu primăvara anului 2014, Comisia a convenit să furnizeze statelor mem -
bre toate informațiile necesare pentru reproducerea calculelor subiacente legate de evaluarea conformității, având în 
vedere atât componenta preventivă, cât și cea corectivă, inclusiv foi de calcul Excel detaliate cuprinzând calcule amănun -
țite. În ceea ce privește măsurile discreționare, Comisia a făcut pe deplin publice serii de date agregate privind impactul 
măsurilor discreționare și nivelul măsurilor cu caracter excepțional începând din primăvara anului 2014 și, în conformitate 
cu concluziile Consiliului ECOFIN din iunie 2014, a realizat progrese suplimentare prin punerea la dispoziția statelor mem -
bre a rezultatelor principalelor măsuri fiscale individuale incluse în abordarea ascendentă pentru țările care fac obiectul 
unei PDE, începând cu primăvara anului 2015.
În plus, Comisia a pus la dispoziție informații detaliate privind principalele măsuri în documentele de lucru ale serviciilor 
Comisiei care însoțesc noile recomandări privind PDE, inclusiv estimarea variabilelor esențiale pentru calcularea efortului 
bugetar în scenariul de referință (de exemplu, punctul de referință în raport cu care vor fi comparate previziunile viitoare 
în vederea calculării atât a abordării descendente, cât și a celei ascendente).
Răspunsul Comisiei 108
35
Comisia ar dori să sublinieze faptul că toate documentele relevante, inclusiv Codul de conduită și Vademecumul privind 
Pactul de stabilitate și de creștere și Codul de conduită, precum și alte documente explicative relevante privind funcțio -
narea Pactului de stabilitate și de creștere sunt disponibile pe site-ul internet al DG Afaceri Economice și Financiare: http://
ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm .
41
Comisia subliniază că procesul este deja pe deplin transparent în ceea ce privește toate statele membre în cauză. Servici -
ile Comisiei furnizează detaliile necesare privind ipotezele care stau la baza previziunilor.
42
Deși documentația, incluzând mai ales ipotezele birourilor geografice (care trebuie deosebite de ipotezele externe 
comune menționate mai sus) este, fără îndoială, complexă, aceasta s-a îmbunătățit în mod semnificativ în ultimii ani și 
respectă bunele practici.
45
Comisia subliniază că ipotezele care stau la baza previziunilor sunt descrise în documentul de poziție care este elaborat la 
începutul fiecărui ciclu de previziuni. Ipotezele sunt apoi actualizate înaintea fiecărei compilări ulterioare a previziunilor 
și sunt publicate în fiecare previziune. Mai multe reuniuni organizate pe durata pregătirii de către Comisie a previziunilor 
periodice reunesc agenți ai birourilor geografice, experți din unitățile orizontale și persoane din structurile superioare de 
conducere. Discutarea ipotezelor care stau la baza previziunilor constituie unul dintre principalele subiecte de discuție ale 
acestor reuniuni.
48
Eurostat consideră că evaluările calității sunt efectuate într-o manieră consecventă. Controlul intern este susținut de SEC 
2010 și de Manualul privind deficitul public și datoria publică (MGDD).
În plus, coerența evaluărilor Eurostat este asigurată de proceduri interne explicite și care au un grad ridicat de centrali -
zare. Acestea includ proceduri pentru analizarea și luarea de decizii cu privire la aspecte metodologice, inclusiv reuniuni 
metodologice la nivel intern, recomandări oficiale sau constatări formulate în urma vizitelor privind PDE.
Caseta 2 – Primul paragraf
Comisia își bazează întotdeauna și în mod sistematic evaluarea pe elemente de probă. Acestea pot lua diferite forme, cum 
ar fi documentația completă privind un aspect specific transmisă de statele membre, discuții în cursul vizitelor de dialog 
și explicații suplimentare în cadrul schimburilor periodice și continue cu statele membre. În plus, cele mai importante 
aspecte sunt documentate în inventarul PDE. În general, aspectele legate de clasificare sunt clarificate în cadrul unui 
proces cuprinzător de evaluare.
Caseta 2 – Al patrulea paragraf
Eurostat nu efectuează o analiză sistematică sau detaliată a tabelelor de corespondență în scopul PDE. Tabelele de 
corespondență detaliază toate tranzacțiile SFP raportate în programul de transmitere SEC și, în general, nu sunt relevante 
pentru datele PDE. În cazul în care acest lucru este important, Eurostat poate examina un tabel de corespondență pentru 
clarificare.
Răspunsul Comisiei 109
49
Comisia primește într-adevăr date obligatorii, pe care le consideră necesare în vederea efectuării evaluării sale a calității. 
Din motive tehnice, datele din tabelele PDE ar putea să nu fie complete, situație justificată de regulă de sursele de date și 
de sistemul de colectare din anumite țări, descrise în inventarul PDE. De exemplu, în notificarea din primăvară, datele pri -
vind anul N-1 sunt raportate pentru prima dată, însă este posibil ca nu toate sursele de date să fie disponibile la momen -
tul respectiv, ceea ce face necesară realizarea de estimări.
50
Comisia aplică în mod consecvent normele și orientările în toate statele membre. Comisia subliniază că delimitarea secto -
rului administrațiilor publice este consacrată în cadrul juridic. SEC, susținut de MGDD, specifică criteriile pentru clasificarea 
în funcție de sector, incluzând un arbore decizional foarte detaliat (care este aplicat în mod consecvent).
În plus, în scopul verificării delimitării sectorului administrațiilor publice, Eurostat are la dispoziție Registrul entităților 
guvernamentale, inventarul PDE, chestionarul privind entitățile controlate de stat care nu sunt clasificate în sectorul admi -
nistrației publice (disponibil din 2011) și documentele privind reclasificările solicitate înaintea vizitelor PDE.
De asemenea, aspectul delimitării administrației publice constituie una dintre temele centrale în cadrul fiecărei vizite PDE 
și prin urmare, este acoperit în constatările misiunii.
În sfârșit, aceste evidențe sunt actualizate, întrucât toate statele membre sunt obligate să raporteze anual lista entităților 
controlate de administrația publică, inclusiv informații privind clasificarea NACE a acestora, pasivele și, pentru entitățile cu 
cele mai mari datorii, rezultatele celor mai recente teste de piață/non-piață.
Observațiile privind anexa III sunt prezentate în cele ce urmează.
51
Comisia se asigură că statele membre aplică SEC. În acest scop și pentru a asigura un tratament consecvent în toate 
cazurile și în toate statele membre, precum și pentru a elimina eventualele diferențe de interpretare, Eurostat a furnizat 
orientări prin intermediul MGDD. Comisia ar dori să clarifice faptul că Eurostat și directorul general al acestuia au respon -
sabilitatea exclusivă pentru deciziile în domeniul statistic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 223/2009.
În ceea ce privește intervalele de timp necesare pentru analizarea și clasificarea unităților publice, Comisia consideră că 
diferențele sunt nu doar legitime, ci și necesare, întrucât acestea reflectă diferitele măsuri juridice, administrative sau de 
afaceri.
Răspunsul Comisiei 110
Caseta 3 – Prima liniuță
În ceea ce privește caracterul complet al registrelor și analiza fiecărei entități în parte, Eurostat a convenit, în mod excep -
țional, ca, în statele membre care dețin mii (sau zeci de mii) de entități mai mici la nivelul administrațiilor locale, testul 
piață/non-piață să poată fi efectuat la nivel de grup. În cazul unităților mari și complexe, se efectuează o analiză detaliată 
la nivel de unitate (și nu la nivel de grup). Eurostat a convenit, de asemenea, asupra unei abordări prudente cu privire la 
un alt stat membru. Aceasta este abordarea cea mai eficientă din punctul de vedere al costurilor în contextul unor resurse 
limitate, atât în cadrul institutelor naționale de statistică, cât și în cadrul Eurostat.
Eurostat nu poate verifica separat fiecare unitate din statele membre. Eurostat verifică, în fiecare an, informațiile furnizate 
în chestionarul privind entitățile controlate de administrația publică clasificate în afara sectorului administrației publice, 
precum și oricare alte materiale disponibile.
În plus, Eurostat este de acord cu reclasificările în cadrul revizuirilor de referință, cu condiția să nu existe niciun impact sau 
să existe un impact neglijabil asupra datelor privind deficitul și datoria.
Caseta 3 – A doua liniuță
Comisia consideră că au fost respectate normele SEC 95 în exemplele incluse.
Considerând numai primul exemplu din această secțiune (acest lucru este valabil pentru toate exemplele, doar din motive 
de eficiență), se menționează în anexa III:
„Un stat membru a clasificat unitatea de supraveghere a piețelor financiare, care este o unitate instituțională, în cadrul 
sectorului administrației publice. În conformitate cu SEC 95, unitățile de acest tip ar trebui să fie clasificate în afara 
administrației publice (și anume, ca auxiliari financiari în cadrul sectorului societăților financiare). Alte state membre au 
clasificat în mod corect aceste unități instituționale în afara administrației publice.”
Cu toate acestea, unitățile de supraveghere a piețelor financiare pot fi clasificate în sectorul administrației publice. În plus, 
aceasta pune sub semnul întrebării tratamentul metodologic convenit de către experții din statele membre și Eurostat.
Caseta 3 – A treia liniuță
Eurostat recomandă statelor membre să analizeze și să reclasifice unitățile în fiecare an. În prezent, acest lucru este valabil 
pentru toate unitățile care au o datorie mai mare de 0,01 % din PIB și toate statele membre se orientează către un pro -
gram anual de reclasificare cu o frecvență mai mare, de asemenea, pentru unitățile mai mici.
Comisia colectează anual chestionarul privind entitățile controlate de administrația publică și îl analizează pentru a veri -
fica dacă toate unitățile îndeplinesc în continuare testul de 50 %.
Răspunsul Comisiei 111
53
Comisia utilizează propria analiză de risc pentru a selecta statele membre și temele pentru vizitele sale de dialog. Subiec -
tele cu grad ridicat de risc au fost incluse întotdeauna pe ordinea de zi atât a vizitelor de dialog „în amonte” (VDA), cât și 
a vizitelor standard de dialog (VSD) (provenind fie din evaluarea riscurilor, fie din alte surse). Pe lângă aspectele generale 
cu grad ridicat de risc care se regăsesc întotdeauna pe ordinea de zi a misiunilor, sunt incluse, de asemenea, aspecte spe -
cifice bazate pe riscuri. După încorporarea vizitelor de dialog în amonte în vizitele standard de dialog, rezultatele au fost 
utilizate pentru a identifica domeniile de risc care erau abordate ulterior în cursul unei vizite de dialog. Eurostat consideră 
că a abordat aspecte cu grad ridicat de risc în cadrul unei vizite (de exemplu, pentru Italia, discuțiile privind înregistrarea 
FBCF pe bază de numerar au fost rezultatul evaluării riscurilor din 2012).
În timp ce, în trecut, nu exista nicio justificare pentru marcarea unei modificări, sub forma unei observații, această practică 
a fost deja modificată, iar în prezent observațiile sunt obligatorii.
În timp ce exercițiul de evaluare a riscurilor privind PDE este bine documentat, pe tot parcursul procesului anual, furniza -
rea de observații specifice privind fiecare dimensiune a exercițiului de evaluare a riscului a fost opțională. Eurostat este de 
acord că modificările nivelului de risc necesită o motivare mai detaliată și observații prezentate în scris.
54
Eurostat consideră că durata vizitelor este suficientă pentru a examina în mod adecvat aspectele legate de calitatea 
datelor. Dacă este necesar, Eurostat are posibilitatea de a prelungi vizitele sau de a efectua vizite de monitorizare. Comisia 
consideră că „numărul de teme” este unul dintre criterii, însă complexitatea unui aspect și/sau impactul potențial asupra 
datelor PDE sunt, de asemenea, importante.
Comisia subliniază că vizita de dialog nu este un instrument de sine stătător pentru examinarea aspectelor legate de 
calitatea datelor. Vizita de dialog vizează mai curând să identifice riscurile sau potențialele probleme privind calitatea datelor 
raportate  (Regulamentul nr. 479/2009 al Consiliului), în timp ce datele sunt evaluate de două ori pe an, în lunile aprilie și 
octombrie. Toate vizitele de dialog sunt monitorizate și completate de activitatea periodică de evaluare și viceversa.
55
Mecanismele instituționale și sistemele de supraveghere și de control s-au aflat pe ordinea de zi atât a VDA, cât și a VSD 
și există o secțiune în toate ordinele de zi ale vizitelor în vederea abordării acestor aspecte. În plus, un chestionar specific 
referitor la aceste aspecte a fost lansat în 2012. În sfârșit, informații suplimentare privind mecanismele instituționale sunt 
furnizate prin intermediul exercițiului de „evaluare inter pares ” efectuat cu privire la institutele naționale de statistică, 
inventarele PDE și memorandumurile de înțelegere semnate de instituțiile naționale în ceea ce privește PDE.
Comisia este de acord să analizeze modul în care acest aspect ar putea fi mai bine documentat în viitor.
Răspunsul Comisiei 112
56
Ar trebui remarcat faptul că această observație este calculată folosind cazurile extreme în locul cazurilor medii, care ar fi 
mai adecvate (figura 6). Aceste „cazuri extreme” au o justificare în majoritatea situațiilor: de exemplu, în cazul Germaniei, 
vizita de dialog „în amonte” privind PDE din 2013 a inclus două reuniuni ale Eurostat cu autoritățile naționale. După fie -
care reuniune, au fost elaborate constatări provizorii și puncte de acțiune, însă raportul final comun cuprinzând princi -
palele concluzii și recomandări a fost elaborat după finalizarea întregii vizite formate din două părți, și anume după cea 
de a doua reuniune. Același raționament este valabil, de asemenea, pentru Republica Cehă: în 2012, raportul privind VDA 
a fost trimis după 14 săptămâni, dar a fost publicat abia după 25 săptămâni, împreună cu concluziile formulate în urma 
VSD.
Punctele de acțiune sunt convenite între Eurostat și statele membre în urma vizitei de dialog și sunt transmise statului 
membru în săptămâna următoare vizitei (așadar acestea sunt extrem de punctuale). Statele membre se angajează prin -
tr-un acord cu Eurostat cu privire atât la conținut, cât și la termenul prevăzut. În funcție de natura acțiunii și de faptul dacă 
aceasta are un impact asupra datelor privind deficitul și datoria, sunt stabilite termene care sunt atent monitorizate îna -
intea fiecărei notificări privind PDE. Lista punctelor de acțiune în curs este revizuită în cadrul fiecărei vizite. Există o serie 
de puncte de acțiune care, date fiind acordurile instituționale necesare în țară sau necesitatea de a pune în aplicare noi 
sisteme de colectare a datelor, au nevoie de mai mult timp pentru a fi puse în aplicare. În plus, punctele de acțiune sunt 
incluse în rapoartele vizitelor, care sunt puse la dispoziția publicului pe site-ul internet al Eurostat.
Punctele de acțiune cu impact asupra datelor raportate privind deficitul și datoria sunt luate în considerare în evaluarea 
calității. Punctele de acțiune nesoluționate privind aspectele cu un impact semnificativ asupra deficitului și asupra dato -
riei pot conduce, de asemenea, la emiterea unei rezerve.
57 (b)
Aspectele metodologice sunt discutate periodic cu experți din statele membre în cadrul Grupului de lucru pentru statis -
tici referitoare la PDE, de două ori pe an.
De asemenea, Eurostat a prezidat, în ultimii ani, un grup de acțiune privind MGDD care se reunește de două-trei ori pe an 
în vederea ajungerii la un acord cu privire la o versiune actualizată a manualului.
58
Politica Eurostat este de a publica toate orientările oferite statelor membre. Cu toate acestea, în cazul în care un stat mem -
bru se opune publicării orientărilor din motive de confidențialitate (de exemplu, deoarece orientările conțin informații 
comerciale sensibile, întrucât sunt axate de cele mai multe ori pe cazuri specifice, sau pentru că operațiunea nu va avea 
loc în urma publicării orientărilor), Eurostat ține seama de acest lucru.
Eurostat este de acord cu această observație și, în acest context, este pregătit să discute cu statele membre cu privire la 
modalitățile de comunicare a îndrumărilor formulate, fără a încălca confidențialitatea. Acesta a inițiat deja acest proces 
prin includerea informațiilor privind îndrumările formulate în cel mai recent raport către CEF.
Răspunsul Comisiei 113
59
Capacitatea de a identifica în mod corect măsurile cu caracter excepțional, astfel cum sunt definite în Pactul de stabilitate 
și de creștere, este crucială pentru realizarea supravegherii fiscale. În urma reformei din 2005 a Pactului de stabilitate și 
de creștere, au fost elaborate orientări specifice, incluzând o listă orientativă și deschisă a măsurilor cu caracter excep -
țional, care a fost publicată în Raportul privind finanțele publice în UEM din 2006 (a se vedea Raportul privind finanțele 
publice în UEM din 2006: „ Definirea și identificarea măsurilor cu caracter excepțional și temporare ”, secțiunea II.4.2, dispo -
nibil la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf ). De atunci, Comisia a utilizat 
orientările respective ca punct de referință pentru activitățile sale de supraveghere. Orientările din 2006 au fost extinse 
recent prin stabilirea unor „principii directoare” și prin actualizarea listei cu exemple „tipice”. Aceste orientări revizuite au 
fost publicate în Raportul privind finanțele publice în UEM din 2015: „ Măsuri cu caracter excepțional – principii de clasificare 
utilizate în supravegherea fiscală ”, secțiunea II.3 (publicat în decembrie 2015, disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/
economy_finance/publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf ).
60
Definiția măsurilor cu caracter excepțional, precum și o listă orientativă și deschisă a cazurilor „tipice”, au fost publi -
cate în Raportul privind finanțele publice în UEM din 2006: „Definirea și identificarea măsurilor cu caracter excepțional 
și temporare”, partea a II-a, secțiunea 4.2, disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/
publication423_en.pdf .
Comisia subliniază că a extins recent orientările și a publicat principiile de clasificare folosite pentru identificarea măsuri -
lor cu caracter excepțional, precum și o listă orientativă a cazurilor „standard” în Raportul privind finanțele publice în UEM 
din 2015: „ Măsuri cu caracter excepțional – principii de clasificare utilizate în supravegherea fiscală ”, secțiunea II.3 (publicat în 
decembrie 2015, disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf ).
Ar trebui subliniat, cu toate acestea, că este necesar întotdeauna avizul experților, întrucât caracteristicile fiecărei măsuri 
individuale trebuie să fie examinate cu atenție pe baza principiilor de clasificare aplicate de Comisie.
Caseta 4
În urma actualizării, în decembrie 2015 (ulterior auditului Curții), a listei cazurilor „standard” de măsuri cu caracter excep -
țional, astfel cum a fost publicată în Raportul privind finanțele publice în UEM din 2015: „ Măsuri cu caracter excepțional – 
principii de clasificare utilizate în supravegherea fiscală ”, secțiunea II.3, căsuța 4 nu reflectă situația actuală.
Măsuri cu efect de creștere a deficitului
Comisia subliniază că costurile bugetare ale unor astfel de evenimente excepționale au tendința de a fi mai mari în raport 
cu dimensiunea economiei în țările mai mici.
Răspunsul Comisiei 114
61
Comisia subliniază faptul că, pentru a putea să surprindă mai bine realitatea economică, normele convenite de comun 
acord ale Pactului de stabilitate și de creștere includ dispoziții menite să vizeze și să reglementeze evoluții neanticipate 
și evenimente neprevăzute. Operaționalizarea acestuia a fost definită în Nota pentru membrii supleanți ai Comitetului 
economic și financiar: „ Îmbunătățirea evaluării măsurilor concrete întreprinse în contextul procedurii aplicabile deficitelor exce -
sive  – o descriere a metodologiei ”, din 12 iunie 2014.
62
Comisia recunoaște că noțiunea de „evenimente economice negative și neprevăzute” nu a făcut, în prealabil, obiectul 
unei definiții definitive. Cu toate acestea, metodologia pentru evaluarea măsurilor concrete, astfel cum este detaliată în 
Nota pentru membrii supleanți ai Comitetului economic și financiar: „ Îmbunătățirea evaluării măsurilor concrete întreprinse 
în contextul procedurii aplicabile deficitelor excesive  – o descriere a metodologiei ”, din 12 iunie 2014, a precizat în mod clar că 
o creștere mai redusă decât cea stabilită în previziunile care stau la baza recomandărilor privind PDE reprezintă, în mod 
tipic, un caz de „eveniment economic negativ și neprevăzut”.
Prin urmare, Comisia nu este de acord cu observația Curții în ceea ce privește Franța1.
Consiliul a lansat o PDE pentru Franța, la 27 aprilie 2009, având ca termen inițial anul 2012. Termenul a fost prelungit până 
în 2013 la data de 2 decembrie 2009 și până în 2015 la data de 21 iunie 2013, pe baza constatării că nu au fost întreprinse 
măsuri concrete, dar că au survenit evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore 
pentru finanțele publice.
Comisia a aplicat cadrul juridic existent, astfel cum se explică în recomandările din 2009, 2013 și 2015 și în documentele de 
lucru însoțitoare ale serviciilor Comisiei.
Răspuns la titlul dinaintea punctului 63
Comisia ar dori să sublinieze faptul că baza pentru evaluarea calității datelor s-a îmbunătățit considerabil, având în vedere 
că datele PDE raportate de către statele membre au fost perfecționate din 2005 și au fost completate cu informații supli -
mentare detaliate.
Deși Comisia este de acord cu faptul că, în mod tradițional, s-a pus un accent mai mare pe deficit decât pe datorie în 
punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere, Comisia subliniază că datoria publică brută și sustenabilita -
tea acesteia au fost întotdeauna luate în considerare drept un factor relevant în rapoartele prevăzute la articolul 126 
alineatul (3).
Începând cu reforma din 2011 a legislației cunoscute sub numele de „pachetul privind guvernanța economică”, s-a plasat 
un accent mai mare, la nivel operațional, pe nivelurile datoriei. Nerespectarea pragului datoriei de 60 % din PIB a fost 
ridicată la nivelul de factor de declanșare a PDE, iar conceptul de datorie care scade într-un ritm satisfăcător a fost opera -
ționalizat prin intermediul valorii de referință privind reducerea datoriei și este evaluat, în prezent, ca parte a monitorizării 
periodice de către Comisie a pozițiilor bugetare ale statelor membre.
1 http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm
Răspunsul Comisiei 115
64
Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului oferă cadrul general pentru exprimarea rezervelor cu privire la calitatea 
datelor efective și modificarea datelor efective raportate de statele membre. În conformitate cu regulamentul, Eurostat 
poate utiliza astfel de competențe în cazul în care există dovezi că datele raportate de statele membre nu respectă nor -
mele contabile și, în special, metodologia privind PDE.
Rezervele sunt exprimate de Eurostat numai în cazuri excepționale și sunt justificate numai în anumite condiții. Eurostat 
aplică propriul raționament profesional în acest sens. Cu toate acestea, lipsa unei rezerve sau a unei modificări specifice 
nu înseamnă că nu există probleme de rezolvat cu statul membru ci că Eurostat consideră că aceste aspecte nu au un 
impact semnificativ asupra nivelului deficitului și al datoriei prevăzute în Tratatul de la Maastricht. O alternativă ar fi să se 
emită rezerve cu privire la toate țările în fiecare exercițiu de notificare, ceea ce ar fi disproporționat și nu ar servi scopului 
rezervelor.
În plus, se întâmplă adesea ca statele membre să-și adapteze datele ca urmare a întrebărilor formulate de Eurostat în 
cursul perioadei de clarificare. Astfel de adaptări nu sunt vizibile în comunicatul de presă final deoarece Eurostat nu 
a emis nicio rezervă sau nu a efectuat nicio modificare.
65
Eurostat dispune de o procedură care precizează etapele, calendarul și rolul fiecărui actor pe parcursul analizei notifică -
rilor înaintea comunicatului de presă. Această procedură include reuniuni periodice cu personalul de conducere de nivel 
superior și cu directorul general, în calitate de șef statistică Uniunea Europeană.
Rezervele sau modificările aduse datelor sunt întemeiate pe raționamentul profesional, pe baza informațiilor calitative 
și cantitative disponibile înaintea și în timpul procesului de clarificare și sunt analizate cu multă atenție, astfel cum s-a 
menționat anterior. Acest proces este realizat numai pe baza statisticilor, folosind autoritatea statistică conferită Eurostat 
în acest sens și fără nicio intervenție din partea vreunui alt serviciu al Comisiei sau din partea oricărui alt organism extern.
Revizuirile ulterioare ale datelor au dovedit, în principiu, că abordarea adoptată de Eurostat în ceea ce privește rezervele 
este eficientă și eficace: „fără surprize mari”, și anume atunci când o problemă era cunoscută însă Eurostat a decis că emi -
terea unei rezerve nu era justificată, nefiind necesare revizuiri semnificative ale datelor privind deficitul sau datoria.
Caseta 5
Republica Cehă – Prima liniuță
Începând cu 2010, testul piață/non-piață este efectuat în fiecare an atât pentru societățile nefinanciare publice, cât și 
pentru instituțiile fără scop lucrativ clasificate în S.15. Rezultatele testului sunt prezentate către Eurostat în chestionarul 
privind entitățile controlate de stat care nu sunt clasificate în sectorul administrației publice sau sub forma unei liste de 
unități ale administrației publice care este solicitată înaintea vizitei de dialog privind PDE.
Răspunsul Comisiei 116
Franța – Prima liniuță
Tratamentul aplicabil dezafectării instalațiilor nucleare și eventualelor plăți forfetare aferente se află încă la nivel de discu -
ții (inclusiv în cadrul SEC 2010). Până la adoptarea unui acord, nu există, în prezent, orientări specifice pentru tratamentul 
aplicabil în cazul dezafectării instalațiilor nucleare și al plăților forfetare aferente.
Franța – A doua liniuță
Având în vedere numărul foarte ridicat de unități ale administrației publice în Franța (peste 80 000 de unități în S.13 și 
peste 8 000 de entități controlate de stat care nu sunt clasificate în sectorul administrației publice), Eurostat a ajuns la un 
acord cu grupul de unități de la nivelul administrațiilor publice locale.
Eurostat nu poate emite rezerve cu privire la un aspect pentru care nu există norme în SEC sau MGDD.
Germania – Prima liniuță
În perioada 2011-2013, nu au avut loc reclasificări periodice majore ale unităților cu impact semnificativ asupra ratelor 
deficitului și datoriei publice (și anume, aproape sau peste 0,1 % din PIB). Prin urmare, amploarea revizuirilor aferente nu 
ar fi avut un impact asupra ratelor deficitului și datoriei publice stabilite în scopul supravegherii bugetare.
Pentru toate reclasificările întreprinse în contextul: 1) revizuirilor metodologice punctuale; 2) revizuirii de referință din 
2011 a conturilor naționale ale Germaniei; și 3) al trecerii la SEC 2010, pentru care impactul asupra cifrelor deficitului public 
și ale datoriei publice a fost considerabil (aproape de sau peste 0,1 % din PIB), datele pentru întreaga perioadă de referință 
PDE au fost revizuite în mod corespunzător.
Germania – A doua liniuță
Subiectul în cauză constituie un risc pentru calitatea datelor și, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 479/2009 
al Consiliului, odată ce a fost identificat acesta a fost abordat de către Eurostat adoptând o abordare etapizată, având în 
vedere complexitatea sistemului de statistică german și dimensiunea sectorului administrației publice germane.
Comisia nu are cunoștință de faptul că riscul respectiv s-a materializat. Nu au fost identificate probleme conexe de cali -
tate, de către Eurostat, pe baza evaluării datelor.
În cadrul sistemului statistic complex din Germania, mandatul legal care stă la baza colectării periodice a datelor statis -
tice, precum și resursele limitate, procesul de punere în aplicare a procedurilor relevante pentru operațiunile individuale, 
mici în ceea ce privește dimensiunea, nesoluționate de la nivel de stat și de la nivel local, necesită o soluție structurală.
Având în vedere dimensiunea tranzacțiilor și faptul că, în această etapă, nu pot fi formulate concluzii cu privire la rezul -
tatul analizei, Comisia nu consideră că ar fi trebuit să se emită, pe baza acestor justificări, o rezervă cu privire la datele 
Germaniei privind deficitul.
Malta – Prima liniuță
Acordul de novație în vederea transferării dreptului legal de proprietate asupra proiectului Malita a fost semnat la 
28 decembrie 2011 (modificat în februarie 2012), așadar după notificarea PDE din octombrie 2011. În mod similar, contrac -
tele de leasing au fost semnate la 26 iunie 2012, de asemenea, la mult timp după notificarea PDE din octombrie 2011.
În notificarea PDE din aprilie 2012, Biroul Național de Statistică din Malta a tratat în mod corect toate punctele relevante. 
În scrisoarea sa din august 2012, Eurostat a confirmat, în urma unei analize amănunțite, că Malita ar trebui să fie clasificat 
în sectorul societăților nefinanciare.
Prin urmare, Comisia consideră că nu era necesară o rezervă.
Răspunsul Comisiei 117
Italia – Prima liniuță
Comisia (Eurostat) a urmărit îndeaproape progresele înregistrate cu privire la acest aspect. Italia a pus în aplicare o abor -
dare pas cu pas, incluzând crearea de noi surse de date și realizarea de estimări.
Caseta 6
Curtea se referă la ipotezele macroeconomice fundamentale care stau la baza pragurilor pentru deficit și datorie pre -
văzute în tratat. În timp ce mediul macroeconomic se poate schimba, Comisia rămâne obligată să acționeze conform 
dispozițiilor tratatului și ale legislației secundare care îl susține.
Cadrul bugetar general a evoluat considerabil, nu în ultimul rând ca urmare a reformelor introduse în ultimii ani prin inter -
mediul pachetului privind guvernanța economică și al pachetului privind supravegherea și monitorizarea bugetare, cu 
obiectivul de a oferi „norme inteligente” care să permită reacții și răspunsuri mai eficiente la realitățile economice actuale.
Deși, în mod tradițional, s-a pus un accent mai mare pe deficit decât pe datorie în punerea în aplicare a Pactului de stabi -
litate și de creștere, Comisia subliniază că acest cadru a abordat în mod consecvent aspectul legat de datorie. În special, 
ar trebui reamintit faptul că o componentă legată de Obiectivul bugetar pe termen mediu privind pasivele și datoriile 
implicite (MTOILD) include un element integrat reprezentând soldul bugetar care ar stabiliza ponderea datoriei în PIB la 
60 % și o componentă complementară reprezentând soldul bugetar suplimentar necesar pentru țările cu o datorie care 
depășește 60 % din PIB.
Începând cu reforma din 2011 a legislației cunoscute sub denumirea de „pachetul privind guvernanța economică”, un 
accent mai mare a fost plasat, la nivel operațional, pe nivelurile datoriei. Nerespectarea pragului datoriei de 60 % din PIB 
a fost ridicată la nivelul de factor de declanșare a PDE, iar conceptul de datorie care scade într-un ritm satisfăcător a fost 
operaționalizat prin intermediul valorii de referință privind reducerea datoriei și este evaluat, în prezent, ca parte a moni -
torizării periodice a Comisiei a pozițiilor bugetare ale statelor membre.
70
Comisia subliniază că nivelul inițial al datoriei intră în definiția valorii de referință privind reducerea datoriei prin diferența 
față de pragul de 60 %.
Pentru statele membre cu o datorie care depășește 60 % din PIB, traiectoria de ajustare recomandată trebuie să țină 
seama de necesitatea ca datoria să respecte cel puțin valoarea de referință prospectivă a datoriei la sfârșitul perioadei de 
corecție. Ca urmare, nivelul de deficit recomandat pentru ultimul an poate fi mai mic de 3 % din PIB și, în cazul statelor 
membre puternic îndatorate, termenul pentru corecție poate fi mai lung, întrucât amploarea ajustării structurale care 
urmează să fie efectuată trebuie să fie comparată cu fezabilitatea acesteia într-un anumit număr de ani.
Faptul că, pentru a respecta valoarea de referință privind datoria, deficitul public trebuie adus sub pragul de 3 % din PIB 
a fost reflectat în recomandările PDE emise până în prezent privind nerespectarea criteriului datoriei.
71
Comisia observă că proiecțiile menționate sunt realizate pe baza menținerii politicilor existente. Presupunerea că statele 
membre își respectă pe deplin obligațiile care le revin în temeiul PSC ar oferi mai multe rezultate pozitive.
Mai exact, într-un scenariu al respectării depline a dispozițiilor PSC, Italia ar respecta valoarea de referință privind redu -
cerea datoriei (varianta prospectivă) până în 2019, iar Franța, până în 2018. Datele FMI utilizate pentru Cipru prezintă 
o discrepanță semnificativă față de cele utilizate de către Comisie.
Răspunsul Comisiei 118
72
Analiza factorilor relevanți este efectuată în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1467/97 al Consiliului.
Legislația prevede într-adevăr o listă cuprinzătoare a posibililor factori relevanți care nu este exhaustivă, întrucât aceasta 
obligă Comisia să ia în considerare, de asemenea, factorii considerați relevanți de către statul membru în cauză.
Comisia precizează și cuantifică, în măsura în care este posibil, impactul diverșilor factori relevanți. Nu există o formulă 
care să cuprindă ponderea tuturor factorilor și care să conducă la o concluzie automată. Comisia își publică analiza detali -
ată în documentele de lucru ale serviciilor Comisiei.
73
Comisia nu este de acord cu afirmația potrivit căreia raționamentul care stă la baza concluziilor sale este neclar. Analiza 
factorilor relevanți este prevăzută în legislație [Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului], conform căreia Comisia 
trebuie să ia în considerare toți factorii relevanți, în măsura în care aceștia influențează semnificativ evaluarea respectării 
criteriilor privind deficitul și datoria. În plus, directiva impune Comisiei să ia, de asemenea, în considerare factorii conside -
rați relevanți de către statul membru în cauză. Scopul este de a asigura o evaluare economică adecvată a situației înainte 
de a decide cu privire la lansarea unei PDE.
În caz de nerespectare a criteriului deficitului, legislația prevede o listă cuprinzătoare a posibililor factori relevanți, care 
însă nu este exhaustivă și nu face referire la niciun fel de prioritizare. În cazul în care datoria publică depășește 60 % din 
PIB, factorii relevanți vor fi luați în considerare în decizia cu privire la posibilitatea de a lansa o PDE numai dacă deficitul 
rămâne apropiat de valoarea de referință, iar nerespectarea criteriului este considerată ca fiind temporară.
În caz de nerespectare a criteriului datoriei, toți factorii relevanți pot fi luați în considerare, indiferent de nivelul deficitului.
În conformitate cu dispozițiile descrise mai sus, atunci când pregătește un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3), 
Comisia precizează și estimează, în măsura în care este posibil, impactul diverșilor factori relevanți.
În acest sens, Comisia subliniază faptul că, în ceea ce privește rapoartele prevăzute la articolul 126 alineatul (3) care au fost 
emise cu privire la Italia, Belgia (februarie 2015) și Finlanda (februarie, mai și noiembrie 2015), s-au depus eforturi semnifi -
cative pentru ca analiza factorilor relevanți să fie mult mai amplă și mai transparentă decât în trecut.
În același timp, în conformitate cu spiritul legislației, nu există o formulă care să cuprindă ponderea tuturor factorilor și 
care să conducă la o concluzie automată.
74
Comisia se străduiește să colaboreze îndeaproape cu statele membre, în cadrul procesului continuu de punere în aplicare 
a Pactului de stabilitate și de creștere, inclusiv în ceea ce privește PDE. Un element esențial al acestei abordări bazate pe 
cooperare îl reprezintă interacțiunea și discuțiile facilitate prin intermediul comitetelor economice relevante, în special, 
Comitetul economic și financiar – Supleanți (CEF-S). Periodic, Comisia elaborează note analitice și operaționale pentru 
CEF-S în scopul de a explica statelor membre abordarea pe care o adoptă în interpretarea și punerea în aplicare a PSC și 
pentru a obține opiniile acestora cu privire la raționamentul Comisiei.
Răspunsul Comisiei 119
Pentru a spori transparența, începând din primăvara anului 2014, Comisia a furnizat statelor membre toate informațiile 
necesare pentru ca acestea să reproducă integral calculul evaluării măsurilor concrete, incluzând, prin urmare, foi de 
calcul Excel detaliate care oferă calcule amănunțite atât pentru abordarea ascendentă, cât și pentru cea descendentă. Pe 
lângă aceasta, toate datele și calculele privind conformitatea cu valoarea de referință privind reducerea datoriei și MLSA 
sunt puse la dispoziția statelor membre. Cu toate acestea, pe baza unei cereri specifice din partea statelor membre, datele 
nu sunt în totalitate publice, ci partajate prin intermediul unei platforme comune denumite CIRCA, la care au acces numai 
membrii și membrii supleanți ai CEF.
75
Comisia recunoaște că documentele de lucru ale serviciilor Comisiei publicate înainte de februarie 2015 ar fi putut fi mai 
transparente în ceea ce privește datele incluse în scenariul de referință care a stat la baza recomandărilor PDE. Cu toate 
acestea, Comisia subliniază că aceste informații au fost disponibile începând cu primăvara anului 2014 în foile de cal -
cul Excel detaliate care oferă calcule amănunțite ale evaluării conformității efectuate de Comisie și care sunt transmise 
statelor membre prin intermediul platformei CIRCA. În consecință, statele membre au beneficiat de acces deplin la setul 
de date necesare pentru a reproduce calculele eforturilor bugetare și ale celorlalte variabile care stau la baza evaluă -
rii conformității cu recomandarea PDE, precum în cazul Franței, în februarie 2015. În plus, începând cu februarie 2015, 
informațiile relevante sunt furnizate în fișierele cu previziuni publicate în versiunea publică a bazei de date AMECO și sunt 
accesibile publicului larg.
Informațiile cuprinse în aceste fișiere sunt suficiente pentru a reproduce calculul efortului ascendent, astfel cum este 
calculat de către Comisie. Acestea includ, în special, valoarea totală a măsurilor discreționare privind veniturile (incluzând 
și excluzând măsurile cu caracter excepțional), evoluția cheltuielilor, evoluția ratelor dobânzii și datele privind șomajul. 
Aceștia sunt singurii indicatori necesari pentru calcularea scenariului de referință. În plus, documentul de lucru explică 
clar modul în care este conceput scenariul de bază.
76
Comisia subliniază că, în cazul unei încălcări a criteriului datoriei, regulamentul stipulează că toți factorii relevanți trebuie 
să fie luați în considerare, indiferent de nivelul deficitului.
Caseta 7 (i)
Comisia consideră că valoarea de referință privind reducerea datoriei, ajustată ciclic, nu surprinde pe deplin impactul unei 
inflații foarte scăzute pe perioade îndelungate. Deși nivelul datoriei ajustat ciclic este dezvoltat cu scopul de a exclude 
influența ciclului economic asupra evaluării respectării regulii privind datoria, merită subliniat faptul că ajustarea corec -
tează numai diferența dintre rata de creștere potențială și rata de creștere reală a PIB-ului pe o perioadă de trei ani. Prin 
urmare, creșterea nominală modestă și cu întârziere a PIB-ului înregistrată de mai multe state membre în ultimii ani poate 
să afecteze în continuare respectarea regulii privind datoria, inclusiv atunci când aceasta este evaluată pe baza nivelu -
lui datoriei ajustat ciclic. În plus, valoarea de referință privind datoria nu controlează evoluția prețurilor. Nivelul datoriei 
ajustat ciclic utilizează rezultatul deflatorului PIB, și anume nu se operează nicio corecție pentru o inflație neașteptat de 
redusă. Cu toate acestea, pentru mai multe țări, reducerea neprevăzută a inflației a condus la o creștere semnificativă 
a costurilor de finanțare reale privind datoria. Creșterea diferenței dintre costurile de finanțare reale și rata de creștere 
reală a PIB-ului a avut un impact negativ considerabil asupra dinamicii datoriei în mai multe țări.
Răspunsul Comisiei 120
Caseta 7 (ii)
În ceea ce privește respectarea de către Italia a valorii de referință privind reducerea datoriei, Comisia subliniază că nu 
a putut să efectueze o evaluare privind anul 2016, întrucât raportul în temeiul articolului 126 alineatul (3) a fost elaborat la 
începutul anului 2015.
Pentru a putea fi efectuată o evaluare pentru anul următor, trebuie stabilită o cerință valabilă din punct de vedere juridic 
de către Consiliu. Recomandările Consiliului sunt formulate în primăvară. Pentru statele membre din cadrul componen -
tei preventive a PSC, aceste cerințe sunt stabilite pe baza poziției ciclice a economiei statelor membre în cauză (astfel 
cum este măsurată prin deviația PIB-ului) și pe baza riscurilor pentru sustenabilitate ale acesteia (detalii se regăsesc 
în Comunicarea Comisiei din ianuarie 2015 privind utilizarea optimă a flexibilității, disponibilă la adresa: https://web -
gate.acceptance.ec.testa.eu/docfinder/extern/aHR0cDovLw==/ZXVyLWxleC5ldXJvcGEuZXU=/legal-content/RO/TXT/
PDF/?uri=CELEX:52015DC0012&rid=1
Prima evaluare a conformității pentru 2016 a fost realizată în primăvara anului 2015 și a vizat conformitatea, în ansamblu, 
cu cerințele prevăzute. Mai multe detalii pot fi consultate în documentele de lucru ale serviciilor Comisiei disponibile la 
adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm .
Caseta 7 (iii)
Comisia subliniază faptul că un cadru metodologic de evaluare a impactului reformelor structurale asupra sustenabilității 
fiscale a fost prezentat într-o notă pusă la dispoziția statelor membre prin intermediul CEF-S în februarie 2015. În evalua -
rea Programului de stabilitate al Italiei, efectuată în luna mai 2015, Comisia a afirmat că a efectuat o evaluare a potențialu -
lui impact asupra sustenabilității finanțelor publice al planului de reforme structurale prezentat de autorități și că, având 
în vedere metodele utilizate pentru simularea efectelor acestora (în special, QUEST), Comisia a evaluat impactul cuantifi -
cat al reformelor ca fiind plauzibil.
78
Comisia a acționat în deplină conformitate cu normele. Obligația (mai curând decât posibilitatea) de a lua în considerare 
factorii relevanți este explicită în regulament, care se referă la liste neexhaustive de factori care trebuie avuți în vedere. 
Printre aceștia, ajustarea în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu, punerea în aplicare a unor politici care să pre -
vină și să corecteze dezechilibrele și punerea în aplicare a unor politici în contextul strategiei comune de creștere econo -
mică a Uniunii sunt menționate în mod explicit.
Regula privind datoria nu implică în mod automat faptul că un stat membru face obiectul unei PDE imediat ce nu este 
atins obiectivul cuantificat. Lipsa caracterului automat este prevăzută în mod explicit în regulament.
80
Comisia consideră că măsura în cauză nu ar trebui să fie clasificată drept măsură cu caracter excepțional, în conformitate 
cu principiile directoare actualizate din Raportul privind finanțele publice în UEM din 2015 în vederea garantării aplicării 
consecvente a acestora. Conform orientărilor, suprataxa nu a avut, în principiu, un caracter temporar, nici un caracter 
non-recurent, preconizându-se ca aceasta să aibă un impact de durată (din 2012 până în 2017), și, prin urmare, nu putea 
fi clasificată drept măsură cu caracter excepțional. Raportul privind finanțele publice din 2015 este disponibil la adresa: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/public_finances_emu_en.htm
Răspunsul Comisiei 121
81
La 10 martie 2015, Consiliul a considerat că dovezile disponibile nu permit formularea unor concluzii cu privire la faptul că 
nu s-au întreprins măsuri concrete, întrucât efortul fiscal cumulat s-a dovedit a fi în conformitate cu nivelul cerut de Con -
siliu (pe baza metodologiei de tip ascendent, cea descendentă fiind afectată de inflația scăzută) și că o prelungire a ter -
menului pentru corecție era, prin urmare, justificată. În plus, datele privind rezultatele (precum și previziunile Comisiei din 
primăvara anului 2015 privind soldul global pentru 2015) au fost mai bune decât cele preconizate de Comisie în martie 
2015.
82
Comisia nu este de acord cu această observație deoarece, conform informațiilor disponibile la momentul evaluării, 
o corecție în timp util până în 2015 nu mai părea realizabilă. În astfel de circumstanțe, este necesar ca, în contextul cadru -
lui juridic al PSC: (i) să se analizeze cauzele acestui fapt, care au condus la constatarea conform căreia „la nivel global, 
informațiile disponibile nu permit să se concluzioneze că efortul recomandat nu a fost realizat în perioada 2013-2014”; 
și (ii) să se prevadă o nouă traiectorie de ajustare validă în vederea furnizării unor orientări adecvate pentru elaborarea 
politicilor pentru țara în cauză.
83
Comisia reamintește obligația care îi revine în temeiul regulamentului de a ține cont de factorii relevanți. Legislația stabi -
lește o listă neexhaustivă a factorilor care trebuie avuți în vedere. Printre aceștia, ajustarea în vederea atingerii OTM, pune -
rea în aplicare a unor politici care să permită prevenirea și corectarea dezechilibrelor și punerea în aplicare a unor politici 
în contextul strategiei comune de creștere economică a Uniunii sunt menționate în mod explicit.
Pentru raționamentul aplicat în cazurile specifice, documentele relevante sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/
economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm  și http://ec.europa.eu/economy_finance/
economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm  pentru Franța și, respectiv, Italia.
84
Comisia subliniază că, în conformitate cu cadrul juridic, Consiliul este instituția care deține competențe decizionale. Prin 
urmare, acesta are dreptul de a respinge recomandarea Comisiei privind PDE și nu este răspunzător în fața Comisiei.
Rapoartele statelor membre cu privire la măsurile corective ar putea fi îmbunătățite
Comisia consideră că dispozițiile și/sau orientările existente cu privire la conținutul documentelor de supraveghere fiscală, 
inclusiv cu privire la măsurile corective în cadrul PDE, oferă o bază solidă pentru ca aceasta să-și continue activitatea de 
monitorizare și supraveghere fiscală efectivă a faptului dacă acestea sunt urmate în mod corespunzător de statele mem -
bre. Prin urmare, Comisia nu vede nicio nevoie specifică de modificare a legislației existente în vederea impunerii unor 
obligații de raportare mai ferme pentru statele membre.
Răspunsul Comisiei 122
85
În vederea asigurării respectării cerințelor privind raportarea, posibilitatea de a aplica sancțiuni în cadrul PDE se limitează 
la nerespectarea obiectivelor bugetare din cadrul PDE. Cu toate acestea, lipsa unei raportări adecvate poate fi în dezavan -
tajul statului membru în cauză, întrucât lipsa unor informații suficient de detaliate puse la dispoziția Comisiei cu privire la 
acțiunile întreprinse și la evoluțiile bugetare ar putea determina accelerarea PDE dacă acest lucru conduce la concluzia că 
obiectivele PDE nu sunt îndeplinite.
În orice caz, Comisia se implică în monitorizarea continuă a pozițiilor bugetare ale statelor membre prin intermediul 
birourilor geografice relevante, care se angajează în misiuni de supraveghere periodice în statele membre. Cu privire la 
raportarea mai frecventă, cum ar fi cea introdusă în temeiul pachetului privind guvernanța economică și al pachetului 
privind supravegherea și monitorizarea bugetare prin programele de stabilitate din primăvară și proiectele de planuri 
bugetare din toamnă, există cerințe detaliate stabilite în ceea ce privește elementele pe care un stat membru este obligat 
să le raporteze. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, în cazul în care Comisia 
consideră că proiectele de planuri bugetare ale unui stat membru nu demonstrează în mod corespunzător că sunt în con -
formitate cu cerința sa, Comisia poate solicita ca statul membru în cauză să retransmită proiectele de planuri bugetare. 
Cu toate acestea, în cazul în care statul membru nu se conformează cerințelor de raportare mai generală, este adevărat că 
opțiunile Comisiei în ceea ce privește punerea în executare sunt limitate, în special cu privire la programele de stabilitate.
86
Documentele de supraveghere fiscală (de exemplu, programele de stabilitate și de convergență sau proiectele de planuri 
bugetare), inclusiv cele care raportează cu privire la conformitatea cu recomandările Consiliului (rapoarte privind acțiunile 
întreprinse), pot să nu conțină, uneori, informații concrete privind măsurile corective, în special în ceea ce privește ultimii 
ani ai perioadei. Acest lucru este reflectat în previziunile Comisiei, care constituie baza evaluărilor de risc ale planurilor 
statelor membre. Într-adevăr, în cazul în care măsurile corective sunt considerate a nu fi suficient de detaliate, acestea 
nu sunt luate în calcul în previziuni. În plus, dacă lipsa informațiilor concrete influențează balanța riscurilor, acestea sunt 
întotdeauna menționate explicit în evaluările Comisiei.
Caseta 8 – Prima liniuță
Lista măsurilor cu impact bugetar face parte din programul de convergență și nu din programul național de reformă, în 
principal.
Caseta 8 – A doua liniuță
Comisia subliniază faptul că programul de convergență pentru 2012 prezintă impactul măsurilor în trei tabele separate, 
unul din perspectiva reformei fiscale directe (măsuri privind componenta de venituri), al doilea oferind o defalcare deta -
liată a măsurilor de consolidare planificate cu un impact asupra deficitului și al treilea rezumând modificările mai mici 
valabile începând cu anul 2012 (numai componenta de cheltuieli). Deși în textul însoțitor nu este descrisă fiecare măsură 
în parte, titlurile sunt suficient de detaliate și ușor de înțeles.
Răspunsul Comisiei 123
Răspuns la titlul dinaintea punctului 88
Comisia nu este de acord cu faptul că activitatea sa de monitorizare și supraveghere este lipsită de transparență. Cadrul 
fiscal al UE a suferit o serie de schimbări în ultimii ani în vederea introducerii de norme complementare, a consolidării 
mecanismelor de asigurare a conformității și a creșterii gradului de asumare la nivel național. Comisia consideră că 
aceasta este o evoluție binevenită.
Modificările legislative introduse au trebuit să fie operaționalizate din punct de vedere tehnic. În acest scop, metodolo -
giile și clasificările utilizate în evaluarea conformității cu Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) trebuiau să fie adaptate. 
Acest proces a avut loc prin intermediul unor discuții ample în cadrul Comitetului economic și financiar (CEF) și al altor 
instanțe competente ale Consiliului. Discuțiile au fost facilitate printr-o serie de note explicative. Complexitatea sporită 
a cadrului de supraveghere a necesitat explicații suplimentare în scopul asigurării transparenței.
Prin urmare, toate abordările referitoare la punerea în aplicare a cadrului revizuit au fost rezumate în Vademecumul 
privind Pactul de stabilitate și de creștere, pus la dispoziția publicului pe site-ul internet al Comisiei. Vademecumul va fi, 
de acum înainte, actualizat anual, în conformitate cu un angajament prevăzut în Comunicarea Comisiei din 21 octom -
brie 2015 privind finalizarea Uniunii economice și monetare.
Pentru a spori și mai mult transparența, începând cu primăvara anului 2014, Comisia a convenit să furnizeze statelor mem -
bre toate informațiile necesare pentru reproducerea calculelor subiacente legate de evaluarea conformității, având în 
vedere atât componenta preventivă, cât și cea corectivă, inclusiv foi de calcul Excel detaliate care oferă calcule amănun -
țite. În ceea ce privește măsurile discreționare, Comisia a făcut pe deplin publice serii de date agregate privind impactul 
măsurilor discreționare și nivelul măsurilor cu caracter excepțional începând din primăvara anului 2014 și, în conformitate 
cu concluziile Consiliului ECOFIN din iunie 2014, a realizat progrese suplimentare prin punerea la dispoziția statelor mem -
bre a rezultatelor principalelor măsuri fiscale individuale incluse în abordarea ascendentă pentru țările care fac obiectul 
unei PDE, începând cu primăvara anului 2015.
În plus, Comisia a pus la dispoziție informații detaliate privind principalele măsuri în documentele de lucru ale serviciilor 
Comisiei care însoțesc noile recomandări privind PDE, inclusiv estimarea variabilelor esențiale pentru calcularea efortului 
bugetar în scenariul de referință (de exemplu, punctul de referință în raport cu care vor fi comparate previziunile viitoare 
în vederea calculării atât a abordării descendente, cât și a celei ascendente).
Cadrul metodologic pentru evaluarea impactului reformelor structurale asupra sustenabilității fiscale a fost prezentat 
într-o notă pusă la dispoziția statelor membre prin intermediul CEF-S în februarie 2015.
89 (ii)
Comisia ar dori să clarifice, în ceea ce privește observația Curții de la punctul 89 subpunctul (ii), că metodologia privind 
măsurile concrete, care a fost aprobată de Consiliu în 2014, este mai cuprinzătoare decât simpla metodă ascendentă, 
incluzând, de asemenea, o abordare descendentă în ceea ce privește evaluarea măsurilor concrete. Metodologia este 
explicată în partea II.1 din Raportul privind finanțele publice din 2014.
Răspunsul Comisiei 124
90
Respectarea recomandărilor PDE este verificată, în final, folosindu-se date reale, verificate de către Eurostat, mai degrabă 
decât previziunile Comisiei. În plus, o evaluare a măsurilor concrete, cunoscută sub denumirea de analiză atentă, este 
efectuată în cazul în care statul membru fie nu și-a atins țintele de deficit global, fie nu a realizat îmbunătățirea necesară 
a soldului structural.
Caseta 9 – A șasea liniuță
În general, Comisia este de acord că evaluarea măsurilor concrete a devenit din ce în ce mai complexă. Aceasta ia în mai 
mare măsură în considerare situațiile economice complexe, adăugând, de asemenea, noi elemente de supraveghere, 
asigurând egalitatea de tratament între țări și timpul necesar pentru operaționalizarea transparentă a regulilor (a se vedea 
răspunsul Comisiei la punctul 89).
91
Abordările de tip ascendent și descendent sunt reflectarea necesității de a surprinde mai bine situațiile economice actu -
ale. Nota de revizuire a metodologiei privind evaluarea măsurilor concrete, inclusiv operaționalizarea abordării ascen -
dente (Revizuirea metodologiei de evaluare a măsurilor concrete) a fost discutată prima dată la 26 februarie 2014 în cadrul 
CEF-S, aprobată de CEF la 12 iunie 2014 și aprobată de Consiliul ECOFIN la data de 20 iunie 2014.
Comisia recunoaște că există un compromis natural între definirea abordării adoptate pe cât pe posibil în termeni de sur -
prindere a situației macroeconomice subiacente și a evoluțiilor acesteia și gradul de complexitate a sistemului de norme.
În vederea creșterii transparenței, Comisia a convenit să furnizeze statelor membre toate informațiile necesare pentru 
a reproduce calculul evaluării măsurilor concrete, inclusiv foi de calcul Excel detaliate care oferă calcule amănunțite atât 
pentru abordarea ascendentă, cât și pentru cea descendentă. Cu toate acestea, în urma unei cereri specifice din partea 
statelor membre, aceste date nu sunt în totalitate publice, ci partajate prin intermediul unei platforme comune denumite 
CIRCA, la care au acces numai membrii CEF și supleanții acestora din cadrul Ministerelor.
92
Ca urmare a reformelor PSC din 2005, care au vizat să țină mai bine seama de efectele ciclului economic asupra pozițiilor 
bugetare ale statelor membre, evaluarea efortului bugetar este axată pe soldul structural. Este adevărat că soldul struc -
tural este legat în mod intrinsec de estimările creșterii potențiale, care este o variabilă neobservabilă. Acest lucru reflectă 
limitele macroeconomiei și nu poate fi evitat, atât timp cât soldul structural rămâne un element esențial al evaluării buge -
tare, astfel cum este prevăzută în regulament.
Statele membre au convenit, în cadrul Grupului de lucru privind deviația PIB-ului, asupra unei abordări comune detaliate 
privind estimarea deviației potențiale, abordare care a fost aprobată de Consiliu.
Răspunsul Comisiei 125
94
Codul de conduită sugerează că o estimare de tip „ascendent” a efortului bugetar (și anume, una care se axează în mod 
tipic pe impactul bugetar estimat al măsurilor bugetare discreționare) ar trebui să completeze estimarea efortului bugetar 
generat de variația soldului structural (sau abordarea „descendentă”). Nota de revizuire a metodologiei privind evaluarea 
măsurilor concrete, inclusiv operaționalizarea abordării ascendente (Revizuirea metodologiei de evaluare a măsurilor con -
crete) a fost discutată prima dată la 26 februarie 2014, în cadrul CEF-S, fiind aprobată de CEF la 12 iunie 2014 și de Consiliul 
ECOFIN la data de 20 iunie 2014.
Această metodologie se bazează pe impactul bugetar estimat al măsurilor discreționare privind veniturile și ia în conside -
rare atât măsurile explicite, cât și cele implicite privind cheltuielile.
În ceea ce privește măsurile discreționare, Comisia a asigurat o monitorizare concretă a angajamentelor sale în materie 
de transparență, prin: (i) punerea la dispoziție, pentru fiecare țară, a impactului măsurilor discreționare (venituri curente/
din capital, precum și cheltuieli curente/de capital) și a nivelului măsurilor cu caracter excepțional în baza de date online 
AMECO (baza de date a Comisiei, publică integral), începând cu primăvara anului 2014; și prin (ii) partajarea cu statele 
membre, prin intermediul platformei CIRCA, a principalelor măsuri fiscale discreționare incluse în abordarea ascendentă 
pentru țările care fac obiectul unei PDE, începând cu primăvara anului 2015.
În plus, Comisia a pus la dispoziție informații detaliate privind principalele măsuri în documentele de lucru ale serviciilor 
Comisiei care însoțesc noile recomandări privind PDE, inclusiv estimarea variabilelor esențiale pentru calcularea efortului 
bugetar în scenariul de referință (de exemplu, punctul de referință în raport cu care vor fi comparate previziunile viitoare 
în vederea calculării atât a abordării descendente, cât și a celei ascendente).
95
Comisia nu este de acord cu afirmația potrivit căreia analizele sale au devenit mai puțin transparente.
Cadrul fiscal al UE a suferit o serie de schimbări în ultimii ani în vederea introducerii de norme complementare, a con -
solidării mecanismelor de asigurare a conformității și a creșterii gradului de asumare la nivel național. Normele au fost 
adaptate, de asemenea, pentru a fi în măsură să abordeze condiții economice diferite.
Modificările legislative au trebuit să fie operaționalizate din punct de vedere tehnic. În acest scop, metodologiile și 
clasificările utilizate în evaluarea conformității cu Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) trebuiau să fie adaptate. Acest 
proces a avut loc prin intermediul unor discuții ample în cadrul Comitetului economic și financiar (CEF) și al altor instanțe 
competente ale Consiliului. Discuțiile au fost facilitate printr-o serie de note explicative. Complexitatea sporită a cadrului 
de supraveghere a necesitat explicații suplimentare în scopul asigurării transparenței.
Prin urmare, toate abordările referitoare la punerea în aplicare a cadrului revizuit au fost rezumate în Vademecumul 
privind Pactul de stabilitate și de creștere, pus la dispoziția publicului pe site-ul internet al Comisiei. Vademecumul va fi, 
de acum înainte, actualizat anual, în conformitate cu un angajament prevăzut în Comunicarea Comisiei din 21 octom -
brie 2015 privind finalizarea uniunii economice și monetare (a se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 88-94).
Răspunsul Comisiei 126
96
În ceea ce privește abordarea descendentă, în timp ce datele necesare pentru reproducerea calculelor Comisiei nu erau 
disponibile în mod sistematic în afara Comisiei până în 2014, Comisia a depus eforturi semnificative pentru a corecta 
această situație și, în prezent, are ca scop asigurarea transparenței depline, oferind statelor membre acces la toate datele 
relevante. În acest scop, Comisia a pus la dispoziție informații detaliate cu privire la principalele măsuri în documentele de 
lucru ale serviciilor Comisiei care însoțesc noile recomandări PDE, inclusiv estimarea variabilelor esențiale pentru calcula -
rea efortului bugetar în scenariul de referință (de exemplu, punctul de referință în raport cu care vor fi comparate previ -
ziunile viitoare în vederea calculării atât a abordării descendente, cât și a celei ascendente). În plus, după fiecare ciclu de 
previziuni (începând cu previziunea Comisiei din primăvara anului 2014), Comisia furnizează statelor membre o foaie de 
calcul Excel cu toate datele de intrare pentru ca acestea să poată reproduce exact calculele Comisiei.
97
Comisia ar dori să clarifice faptul că o cuantificare de tip ascendent a măsurilor, ca parte a analizei atente care trebuie 
efectuată în cazul neatingerii țintelor bugetare recomandate, a fost propusă pentru prima dată într-o notă a Comisiei pri -
vind „Evaluarea măsurilor concrete” adresată membrilor supleanți ai Comitetului economic și financiar (instanța relevantă 
a Consiliului) în decembrie 2012 și, de atunci, a fost realizată ca indicator complementar al efortului bugetar în cadrul 
analizei atente, în special în documentele de lucru ale serviciilor Comisiei care însoțesc recomandările PDE sau în notele 
de supraveghere bugetară discutate periodic cu statele membre. În încercarea de a asigura o mai mare transparență în 
ceea ce privește metodologiile utilizate pentru evaluarea conformității cu recomandările PDE, o notă de revizuire a meto -
dologiei și de detaliere a operaționalizării ascendente (Revizuirea metodologiei de evaluare a măsurilor concrete) a fost 
prezentată prima dată la 26 februarie 2014 în cadrul CEF-S. Comitetul economic și financiar (CEF, comitetul principal), 
a aprobat nota la 12 iunie 2014, aceasta fiind aprobată de Consiliul ECOFIN la 20 iunie 2014.
Comisia a constatat că se estima atingerea de către Franța a obiectivelor bugetare structurale conform metodologiei 
stabilite de comun acord și a decis să suspende procedura. Motivele sunt detaliate în documentul de lucru al servi -
ciilor Comisiei disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/30_edps/
communication_to_the_council/2015-07-01_fr_communication_swd_en.pdf
98
Comisia a convenit să furnizeze statelor membre toate informațiile necesare pentru ca acestea să poată reproduce cal -
culul evaluării măsurilor concrete incluzând, prin urmare, foi de calcul Excel detaliate care oferă calcule amănunțite atât 
pentru abordarea ascendentă, cât și pentru abordarea descendentă. Cu toate acestea, conform unei solicitări specifice din 
partea statelor membre, datele nu sunt în totalitate publice, ci partajate prin intermediul unei platforme comune denu -
mite CIRCA, la care au acces numai membrii CEF și supleanții acestora din cadrul ministerelor.
Răspunsul Comisiei 127
99
Evaluarea ex post  a impactului măsurilor individuale nu poate produce rezultate concludente. Într-adevăr, un astfel de 
impact poate fi dificil de calculat ca urmare a dificultăților de separare a efectului măsurii de vectorii mai generali ai modi -
ficărilor survenite în ceea ce privește veniturile și cheltuielile, cum ar fi mediul economic, precum și în contextul tendinței 
de menținere a politicilor actuale care ar fi prevalat. În general, eficacitatea măsurilor bugetare discreționare ex post  este 
reflectată, în esență, în execuția bugetului și în îndeplinirea (sau nu) a obiectivelor bugetare care au fost stabilite. Comisia 
evaluează dacă statul membru a luat suficiente măsuri de politică pentru a atinge obiectivele bugetare recomandate pe 
baza a două instrumente complementare, de exemplu abordarea ascendentă și abordarea descendentă pentru evaluarea 
măsurilor concrete.
Comisia (și statele membre) monitorizează, de asemenea, randamentul fiecărei măsuri fiscale discreționare. Seriile agre -
gate sunt disponibile în baza de date AMECO. Randamentele sunt estimate ex ante  și revizuite dacă este necesar în cursul 
punerii în aplicare (de exemplu, în cazul în care proiectul de măsuri este modificat, în cazul în care acestea sunt doar 
parțial puse în aplicare, dacă există motive pentru revizuirea ipotezelor subiacente, printre altele).
100 (i)
În cazul Maltei, raportul privind acțiunile întreprinse a fost prezentat la 1 octombrie 2013 (la 3 luni după adoptarea reco -
mandării Consiliului la 21 iunie 2013). Acesta a precizat măsurile pentru 2013, în timp ce măsurile pentru 2014 nu conți -
neau suficiente detalii. În special, raportul a anunțat măsuri expansioniste privind cheltuielile, compensate de majorări ale 
impozitelor indirecte și restricții de recrutare, însă, pentru detalii, acesta a făcut referire la viitorul buget.
Lipsa detaliilor a fost o consecință a faptului că procedura bugetară din Malta nu era aliniată la calendarul european. În 
special, autoritățile malteze nu au fost în măsură să comunice măsurile bugetare nici în raportul privind acțiunile între -
prinse, nici în proiectul de plan bugetar care, în consecință, nu a oferit suficiente detalii privind măsurile discreționare care 
au stat la baza obiectivelor bugetare. Toate detaliile necesare au fost puse la dispoziție abia după prezentarea bugetului 
pentru anul 2014 (care a fost prezentat în Parlament la 4 noiembrie 2013 și adoptat la 21 noiembrie 2013). Evaluarea reali -
zată de Comisie, care s-a bazat pe previziunile din toamnă publicate la 5 noiembrie, nu a inclus măsurile anunțate pentru 
2014. Aceste măsuri au fost incluse în cele din urmă în următoarele previziuni din iarnă.
100 (ii)
Raportul privind acțiunile întreprinse, transmis de Franța în octombrie 2013, a fost, de fapt, integrat în „Rapport éco -
nomique social et financier” (RESF) care oferă în mod obișnuit o evaluare a finanțelor publice ca parte a procesului de 
elaborare a proiectului de buget. Analizând proiectul de plan bugetar, Comisia a considerat că documentul nu a încălcat 
cerințele formale de raportare ci, mai degrabă, că, în această etapă, măsurile prezentate au fost considerate insuficiente 
pentru a readuce deficitul la 3 %. Fiind vorba despre o corecție multianuală, evaluarea s-a axat pe anii 2013 și 2014, astfel 
cum se prevede în Codul de conduită. Cu toate acestea, riscurile asociate cu lipsa de informații pentru anii următori au 
fost evidențiate în mod corespunzător în documentul de lucru al serviciilor Comisiei disponibil la adresa: http://ec.europa.
eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/dbp/fr_2013-11-15_swd_en.pdf
Comisia a reevaluat situația din Malta în următoarele previziuni din iarnă, publicate în februarie 2014. Conform noilor 
previziuni privind deficitul, care au inclus măsurile anunțate în cadrul bugetului pentru 2014, cerințele PDE pentru 2014 au 
fost îndeplinite în termeni nominali.
Răspunsul Comisiei 128
101
Comisia nu este de acord cu această observație, întrucât evaluarea acțiunilor întreprinse este, în același timp, retrospec -
tivă și prospectivă, în măsura în care aceasta implică o analiză a conformității cu obiectivele PDE în ultimii ani (pe baza 
rezultatelor), în prezent și în anii viitori (pe baza previziunilor), în special prin evaluarea caracterului adecvat și a credibili -
tății măsurilor avute în vedere de statul membru în cauză pentru a realiza obiectivele PDE viitoare. Aceasta este abordarea 
urmată în general în toate documentele Comisiei, cum ar fi Comunicarea privind acțiunile întreprinse, documentul de 
lucru al serviciilor Comisiei care însoțește evaluarea CSP sau avizul Comisiei referitor la proiectul de plan bugetar, inclu -
siv în notele privind „Implicațiile previziunilor Comisiei pentru supravegherea bugetară” care furnizează în mod regulat 
o prezentare generală a conformității cu cerințele PSC pentru toate statele membre după fiecare ciclu de previziuni și care 
sunt discutate cu instanța relevantă în cadrul Consiliului.
Cu toate acestea, întrucât, în cazul în care nu se întreprind acțiuni concrete ca răspuns la recomandarea Consiliului, eta -
pele procedurale ale PDE trebuie să se bazeze pe un set solid de dovezi, acestea s-au întemeiat, în mare parte, pe datele 
observate. Comisia consideră că evaluarea inițială a conformității în urma raportului privind acțiunile întreprinse mențio -
nat în Vademecum are un caracter preliminar de reflectare a comunicărilor publice, astfel cum se explică, de asemenea, în 
Codul de conduită.
În plus, Comisia ar dori să reamintească faptul că, în urma intrării în vigoare a pachetului privind guvernanța economică, 
respectarea componentei preventive și a componentei corective a Pactului de stabilitate și de creștere face, în prezent, 
obiectul unei monitorizări continue. Previziunile Comisiei, care sunt emise de trei ori pe an – iarna, primăvara și toamna –, 
constituie reperele-cheie pentru aceste evaluări fiscale periodice, inclusiv pentru evaluarea măsurilor concrete pentru 
statele membre a căror PDE este suspendată. În cazul în care în evaluarea Comisiei se ajunge la concluzia că nu s-au res -
pectat recomandările PDE, acest lucru va conduce la accelerarea PDE. Prin urmare, implicațiile obiectivelor prea relaxate 
pentru primul an nu sunt semnificative pentru evaluarea măsurilor concrete.
102
Recomandarea Comisiei din 2 iunie 2014 pentru o recomandare a Consiliului privind programul național de reformă și 
programul de stabilitate a inclus recomandarea de a „consolida strategia bugetară, inclusiv prin detalierea măsurilor care 
stau la baza acesteia, pentru anul 2014 și ulterior, pentru a asigura corectarea deficitului excesiv în mod sustenabil până în 
2015, prin realizarea efortului de ajustare structurală specificat în recomandarea Consiliului în cadrul PDE”. În plus, Comisia 
a adoptat avizul privind proiectul de plan bugetar și a publicat la 28 noiembrie 2014 un document de lucru al serviciilor 
Comisiei. În general, pe baza previziunilor sale, Comisia a considerat că Franța risca să nu respecte dispozițiile Pactului de 
stabilitate și de creștere, întrucât se preconizase că deficitul global și ajustarea soldului structural nu vor atinge nivelul sta -
bilit în recomandarea din 2013. Comisia a invitat autoritățile să ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar național 
pentru ca bugetul pe 2015 să fie conform cu Pactul de stabilitate și de creștere.
106
Atunci când recomandările au fost formulate în termeni de cifre medii anuale, Comisia a observat că acest lucru a avut 
adesea drept rezultat o lipsă de măsuri concrete, în primii ani, care nu a determinat accelerarea PDE. Din acest motiv, 
Comisia a decis să își revizuiască practica în ceea ce privește modul de elaborare a recomandărilor PDE, iar acest lucru 
explică de ce, începând din 2011, toate noile recomandări în temeiul articolului 126 alineatul (7) au obiective nominale și 
structurale anuale pe o perioadă multianuală.
Răspunsul Comisiei 129
Răspuns comun al Comisiei la punctele 108 și 109
Comisia ar dori să clarifice rolul reformelor structurale în cadrul unei PDE.
Comisia a subliniat faptul că punerea în aplicare a unor reforme structurale de stimulare a creșterii care pot, în cele din 
urmă, să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice este un factor care trebuie avut în vedere 
atunci când se decide lansarea sau prelungirea unei PDE. În această privință, ar trebui notată obligația care îi revine 
Comisiei, în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, de a lua în considerare astfel de factori relevanți atunci 
când formulează recomandări. Cu toate acestea, în ceea ce privește punerea în aplicare, legislația care reglementează PDE 
este axată pe rezultatul bugetar și, ca atare, legislația relevantă nu conține dispoziții specifice pentru a asigura punerea 
în aplicare a reformelor structurale. Într-adevăr, este important să se reafirme faptul că evaluarea măsurilor concrete în 
cadrul unei PDE se axează pe realizarea ajustării fiscale necesare și nu este afectată de evaluarea reformelor structurale. 
Punerea în aplicare a reformelor structurale, inclusiv a celor întreprinse în cadrul unui program de parteneriat economic 
(PPE), este monitorizată în contextul semestrului european, inclusiv prin intermediul procedurii privind dezechilibrele 
macroeconomice.
110
În Avizul privind PPE din decembrie 2013, deși a recunoscut că toate reformele sunt în curs de desfășurare, Consiliul a sub -
liniat necesitatea de a aborda integral unele recomandări specifice fiecărei țări (RST), în special tendința de îndatorare în 
impozitarea întreprinderilor din RST 1 și sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice din RST 2.
În fapt, documentul de lucru al serviciilor Comisiei evaluează progresele înregistrate de autorități în ceea ce privește 
punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări din anul precedent adoptate de Consiliu. Regulamentul nu pre -
vede o monitorizare specifică a avizului Consiliului privind PPE, nici de către Comisie, nici de către statul membru. Infor -
mații suplimentare privind măsurile planificate și cele puse în aplicare ulterior publicării recomandărilor specifice fiecărei 
țări din anul precedent au fost furnizate în anexa la programul național de reformă pentru 2014, astfel cum s-a solicitat din 
partea tuturor statelor membre. Calitatea și credibilitatea informațiilor furnizate au fost pe deplin reflectate în evaluarea 
punerii în aplicare și în propunerea Comisiei de noi recomandări specifice fiecărei țări.
Caseta 11 – Prima liniuță – Analiza cheltuielilor
Toate documentele emise recent de Comisie privind finanțele publice din Italia, de exemplu, raportul în temeiul articolu -
lui 126 alineatul (3) din februarie 2015, avizele privind PPB din 2015 și din 2016, menționează necesitatea de integra analiza 
cheltuielilor în procesul bugetar la toate nivelurile de guvernare.
Caseta 11 – A doua liniuță – Combaterea corupției
Comisia nu este de acord cu observația Curții din caseta 11, întrucât toate evaluările realizate de Comisie de la înființarea 
Autorității italiene de combatere a corupției (ANAC) prin Legea anticorupție din noiembrie 2012 au evidențiat provocările, 
atât procedurale, cât și de fond, care afectează eficacitatea operațională a noii instituții.
Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2013) 362 final din luna mai 2013 arăta deja că, în ceea ce privește Legea 
anticorupție recent aprobată, aceasta „necesită în continuare acte de punere în aplicare și, de asemenea, nu abordează 
câteva aspecte critice”. După aprobarea a diferite decrete de punere în aplicare a Legii anticorupție, documentul de lucru 
al serviciilor Comisiei SWD(2014) 413 final din luna iunie 2014 a subliniat: „Autoritatea Națională Anticorupție pentru 
Evaluarea și Transparența Administrațiilor Publice (ANAC), responsabilă pentru coordonarea politicilor naționale antico -
rupție preventive, al cărei număr de membri a crescut de la trei la cinci în 2013, dispune de personal limitat și nu deține 
competențe de sancționare”. În plus, Comisia s-a axat, în mod sistematic, pe necesitatea ca Italia să își revizuiască statutul 
limitărilor pentru a spori eficacitatea măsurilor de combatere a corupției începând din 2012, când a fost adoptată pentru 
prima dată o recomandare specifică pentru Italia cu privire la această chestiune.
Răspunsul Comisiei 130
Caseta 11 – A treia liniuță – Combaterea evaziunii fiscale
Comisia nu este de acord cu sugestiile potrivit cărora aceasta nu acordă suficientă atenție evaziunii fiscale din Italia prin 
examinarea tuturor cifrelor relevante luate în considerare în evaluarea mai generală a Comisiei. De exemplu, raportul de 
țară pe 2015 pentru Italia a prezentat pe larg amploarea provocării reprezentate de evaziunea fiscală în Italia. Și anume, 
acesta a subliniat că „respectarea obligațiilor fiscale rămâne în continuare la un nivel scăzut și este de durată, fapt care ar 
putea afecta condițiile de concurență echitabilă și egalitatea socială” (pagina 70 și următoarele). Mai mult, „evaluarea teh -
nică a Programului de stabilitate pentru 2015” prezintă o evaluare critică de către Comisie a eficacității – de asemenea, din 
punctul de vedere al veniturilor preconizate – măsurilor puse în aplicare de guvernul italian în vederea intensificării luptei 
împotriva evaziunii/fraudei fiscale (a se vedea pagina 10): „măsurile în vederea îmbunătățirii conformității prin comunicări 
din partea administrației fiscale către contribuabili pe baza verificării încrucișate a bazelor de date (inclusiv «spesometro») 
și a posibilității oferite acestora din urmă de a-și revizui ulterior, în mod autonom, declarațiile de impunere cu mult înainte 
de etapa contencioasă («adempimento volontario»). În timp ce această din urmă măsură, dacă este pusă corect în aplicare 
conform așteptărilor, ar putea părea promițătoare, previziunile Comisiei nu includ veniturile previzionate aferente, având 
în vedere că punerea în aplicare este încă în faza inițială”.
Răspuns la titlul dinaintea punctului 113
În legătură cu eficacitatea PDE, Comisia remarcă faptul că, dintre cele 23 de state membre care au făcut obiectul unei PDE 
în noiembrie 2011, 15 au încheiat procedura până la sfârșitul anului 2015, iar toate statele membre examinate și-au îmbu -
nătățit atât bugetul, cât și soldul structural. În conformitate cu previziunile Comisiei pentru iarna 2016, Grecia, Spania, 
Franța și Finlanda au fost singurele state membre al căror deficit global a continuat să depășească pragul de 3 % în 2015.
118
În Franța, datoria publică a crescut proporțional cu deficitul bugetar încă relativ ridicat, într-un context de creștere nomi -
nală scăzută.
În Italia, rata datoriei a crescut în medie cu 4,7 puncte procentuale din PIB pe an în perioada de criză 2008-2014, ponderea 
datoriei în PIB ajungând la puțin peste 132 % în 2014 de la nivelul cel mai scăzut de 100 % din perioada de dinainte de 
criză (2007). Vectorul acestei creșteri substanțiale a fost impactul de creștere a datoriei generat de diferența semnifica -
tivă dintre ratele implicite destul de ridicate ale dobânzii acordate pentru creanțe (4,2 % în medie) și creșterea nominală 
medie anuală a PIB-ului de aproape zero (−1,3 % real și +1,4 % deflator), și anume așa-numitul efect de bulgăre de zăpadă. 
În același timp, soldul primar a rămas în medie excedentar (1,2 % din PIB), continuând să contribuie la scăderea datoriei. 
Acesta din urmă a fost compensat, cu toate acestea, de ajustarea amplă stoc-flux, legată în principal de sprijinul financiar 
acordat țărilor participante la program din zona euro și de acumularea de lichidități în anii respectivi.
În Germania, în Malta și în Republica Cehă (unde acesta s-a situat sub prag), creșterea în perioada 2008 - 2015 a fost mode -
rată (1,3 % în Malta, 6,6 % în Germania și 12,3 % în Republica Cehă), iar rata prezintă actualmente o traiectorie descen -
dentă. Cipru a trebuit să facă față unei crize bancare fără precedent și a înregistrat o creștere de 63,3 % a ponderii datoriei 
sale în PIB în perioada 2008  -2015, cea mai mare creștere fiind înregistrată în perioada 2008-2013 (de la 45,1 % la 102,5 %). 
Cu toate acestea, începând din 2013, când a fost introdusă într-un program de asistență financiară, dinamica datoriei 
a început să se modifice, iar ponderea s-a stabilizat în 2014 (108,2 %) și în 2015 (108,4 %). În cele din urmă, atât Franța, cât 
și Italia au înregistrat o creștere constantă de aproximativ 30 % a ponderii datoriilor acestora în PIB în perioada 2008-2015.
Caseta 12
În ceea ce privește caseta 12, Comisia ar dori să sublinieze faptul că rezultatele validate statistic pentru 2015 vor fi disponi -
bile abia în aprilie 2016.
Răspunsul Comisiei 131
120
Comisia consideră că, deși nivelurile ridicate ale datoriei în Italia au avut un efect negativ asupra eficienței PDE în Italia, 
recomandarea PDE din 2009 pentru Italia a stabilit un termen-limită pentru efectuarea corecției în anul 2012 și acest lucru 
a fost îndeplinit, PDE fiind abrogată în 2013. Aceasta a contribuit la reducerea primei de risc aferente nivelului ridicat al 
datoriei publice și, astfel, la facilitarea reducerii acesteia.
123
Comisia este pe deplin angajată să aplice sancțiuni atunci când acest lucru este necesar și prevăzut în conformitate cu 
normele.
124
PDE are, în mod tradițional, un obiectiv fiscal și nu a fost concepută cu scopul punerii în aplicare a unor reforme structu -
rale. Într-adevăr, posibilitatea aplicării unor sancțiuni este limitată la nerespectarea obiectivelor bugetare ale PDE.
Măsurile de politică cu un potențial efect fiscal și un impact considerabil asupra unor domenii structurale specifice sunt 
monitorizate în contextul semestrului european. Cu toate acestea, în cazul țărilor care fac obiectul unei monitorizări spe -
cifice datorate prezenței unor dezechilibre excesive, punerea în aplicare a reformelor este monitorizată în cadrul acestui 
proces specific în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM). Există posibilități diferite de punere în 
aplicare a PSC și a PDM:
Politici fiscale : măsuri de punere în aplicare atât în cadrul componentei preventive, cât și în cadrul componentei corec -
tive a PSC.
Dezechilibre macroeconomice: măsuri de punere în aplicare în cadrul componentei corective (procedura de dezechili -
bru excesiv).
Comisia este de acord că gradul de punere în aplicare nu este adecvat și că acesta ar trebui îmbunătățit. În acest scop, au 
fost întreprinse o serie de acțiuni, după cum urmează:
Comisia sprijină dialogul periodic cu statele membre (de exemplu, prin intermediul reuniunilor bilaterale), partenerii 
sociali și părțile interesate la toate nivelurile pentru a asigura o monitorizare atentă, precum și pentru a revizui perfor -
manța și a sprijini schimbul de experiență. În cadrul ciclului semestrului european de anul trecut, Comisia și-a intensificat 
contactele cu statele membre cu privire la recomandări. În plus, Comisia și-a consolidat prezența în statele membre și și-a 
intensificat contactele politice, inclusiv cu parlamentele naționale și cu partenerii sociali.
Noul proces simplificat introdus pentru ciclul semestrului european de anul trecut acordă o perioadă mai mare de timp 
pentru examinarea și discutarea orientărilor UE pentru statele membre. Analizele specifice fiecărei țări pentru fiecare 
stat membru (și anume, rapoartele de țară), sunt disponibile cu două luni și jumătate înainte de recomandările specifice 
fiecărei țări, împreună cu rapoartele detaliate care urmează Raportului privind mecanismul de alertă. Acest lucru permite 
o mai mare transparență și feedback din partea statelor membre înainte de adoptarea recomandărilor specifice fiecărei 
țări și se așteaptă ca acesta să conducă la o creștere a asumării responsabilității și, în cele din urmă, a punerii efective în 
aplicare a recomandărilor.
De asemenea, Comisia se asigură că finanțarea UE este direcționată către prioritățile naționale și cele ale UE. Fondurile 
structurale și de investiții ale UE reprezintă principalele instrumente de investiții la nivelul UE pentru îndeplinirea obiecti -
velor Strategiei Europa 2020 și a recomandărilor specifice fiecărei țări. Noul plan de investiții pentru Europa și crearea unui 
fond european pentru investiții strategice vor urmări, de asemenea, acest obiectiv. Fondurile UE vor fi plătite, în principal, 
pentru investiții de stimulare a creșterii, cum ar fi cele identificate în recomandările specifice fiecărei țări și care permit 
ca UE să îndeplinească obiectivele Strategiei Europa 2020. În plus, Comisia a încheiat acorduri de parteneriat cu statele 
membre pentru fondurile respective numai în cazurile în care au fost îndeplinite condițiile necesare. Dacă este necesar, 
Comisia poate solicita statelor membre să își modifice planurile în vederea sprijinirii principalelor reforme structurale și 
poate suspenda finanțarea dacă recomandările sunt încălcate în mod grav și repetat.
Răspunsul Comisiei 132
În cele din urmă, pentru a spori punerea eficientă în aplicare a reformelor (CSR) și pentru o utilizare cât mai eficientă a fon -
durilor structurale, Comisia poate furniza, de asemenea, asistență tehnică tuturor statele membre, la cerere.
127
Comisia subliniază planurile de îmbunătățire a cadrului de guvernanță economică stabilite în raportul celor cinci 
președinți.
Concluzii și recomandări
128
Comisia evidențiază progresele considerabile realizate în direcția îmbunătățirii procedurii aplicabile deficitelor excesive ca 
instrument pentru guvernanța economică.
Începând din primăvara anului 2014, Comisia a acordat acces statelor membre la toate datele, indicatorii și instrumentele 
corespunzătoare pentru calcularea indicatorilor relevanți aplicați în procesul de supraveghere bugetară. Pe această bază, 
statele membre sunt capabile să reproducă integral calculele Comisiei. Pentru a spori și mai mult transparența în ceea ce 
privește procedura aplicabilă deficitelor excesive, începând cu previziunile de primăvară din 2015, Comisia împărtășește, 
de asemenea, cu statele membre randamentul principalelor măsuri fiscale discreționare individuale pentru statele mem -
bre, în temeiul procedurii aplicabile deficitelor excesive pentru care se aplică o abordare ascendentă.
131
Examinarea datelor statistice este documentată într-o serie de documente interne și externe, care descriu procesele de 
verificare a notificărilor și chestionarelor PDE și în orientările misiunii.
Baza pentru delimitarea sectorului administrației publice este detaliată în SEC 2010 și în Manualul privind deficitul public 
și datoria publică și include un arbore decizional. În scopul verificării delimitării sectorului administrației publice, Eurostat 
dispune, de asemenea, de registrul entităților guvernamentale, care face parte din inventarul PDE, de chestionarul privind 
entitățile controlate de stat care nu sunt clasificate în sectorul administrației publice, disponibile din 2011, și de documen -
tele privind reclasificările solicitate înaintea vizitelor PDE. Chestiunea delimitării sectorului administrației publice este unul 
dintre subiectele principale ale fiecărei vizite legate de PDE.
Recomandarea 1 – Primul paragraf
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 1 – Al doilea paragraf
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia dispune de proceduri interne adecvate privind activitatea de evaluare a calității. Acestea sunt stabilite prin docu -
mente interne și sunt adecvate scopului.
Cu toate acestea, Comisia își va revizui procedurile în aceste domenii și va depune toate eforturile pentru îmbunătățirea 
acestora, dacă este necesar.
132
În cursul vizitelor sale, Comisia evaluează sistemele de control din statele membre, chestionarele PDE, evaluările inter 
pares , chestionarele și alte instrumente. De exemplu, aceasta a promovat semnarea de memorandumuri de înțelegere 
între principalele instituții responsabile pentru datele PDE, cu toate că aceasta nu constituie o obligație juridică. Prin 
urmare, sistemul Eurostat, compus din diferite elemente constitutive, este adecvat scopului.
Răspunsul Comisiei 133
Comisia poate îmbunătăți documentația privind componentele identificate de Curte, după caz (sistemele de suprave -
ghere și de control din statele membre).
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 59.
Recomandarea 2
Comisia acceptă recomandarea.
Acordurile instituționale și sistemele de supraveghere și control fac parte din ordinea de zi atât a vizitei de dialog „în 
amonte”, cât și a vizitei „standard” de dialog. Comisia va analiza modul în care acest aspect ar putea fi mai bine documen -
tat în viitor.
133
Comisia consideră că durata vizitelor este suficientă pentru o examinare adecvată a aspectelor legate de calitatea datelor. 
Atunci când este necesar, Eurostat are posibilitatea de a face vizite mai lungi sau mai frecvente. De asemenea, Eurostat 
a reușit întotdeauna să adapteze punctele de pe ordinea de zi în cursul misiunilor și, dacă nu a fost cazul, să monito -
rizeze punctele după încheierea misiunii. Acest lucru este din ce în ce mai eficace datorită tehnologiei informației (TI) 
disponibile.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 52 și 54.
Numărul, durata și domeniul de aplicare al vizitelor depind de disponibilitatea resurselor umane și financiare.
134
Se efectuează verificări directe privind o serie de aspecte în cursul vizitelor [și nu numai în cursul vizitelor: de exemplu, 
atunci când oficialii Eurostat revizuiesc din punct de vedere documentar contractele pentru parteneriatele public-privat 
(PPP)].
Aspectele cu grad ridicat de risc au fost incluse pe ordinea de zi a vizitelor de dialog „în amonte” și a vizitelor „standard” 
de dialog. Pe lângă aspectele cu grad ridicat de risc care sunt incluse întotdeauna pe ordinea de zi a misiunilor, sunt 
cuprinse aspecte specifice bazate pe riscuri.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 53.
135
Comisia va asigura faptul că rapoartele finale ale vizitelor de dialog sunt publicate într-un termen rezonabil. Cu toate 
acestea, schimbul de bune practici nu depinde de data publicării raportului misiunii, întrucât statele membre și Comisia 
dispun de diverse forumuri consacrate în acest sens (de exemplu, grupul de lucru PDE, grupul operativ privind metodolo -
gia etc.).
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 56.
Răspunsul Comisiei 134
Recomandarea 3 – Primul paragraf
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia consideră că durata vizitelor de dialog pe care le efectuează este adecvată.
Efectuarea unor vizite mai frecvente ar avea implicații legate de resurse, atât umane, cât și financiare. Comisia va compara 
costurile și avantajele acestei recomandări.
Recomandarea 3 – Al doilea paragraf
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 3 – Al treilea paragraf
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia va asigura faptul că rapoartele finale ale vizitelor de dialog sunt publicate într-un termen rezonabil.
136
În cazul în care un punct de acțiune se referă la o chestiune majoră, Comisia îi dă curs întotdeauna. Uneori termenele 
trebuie prelungite din motive pragmatice sau organizatorice.
Evaluările de calitate ale Eurostat includ toate aspectele importante și chestiunile majore care sunt abordate de punctele 
de acțiune.
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 56.
Recomandarea 4
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia va analiza dacă și în ce domenii trebuie să își exercite pe deplin competențele.
137
Eurostat publică recomandări numai de comun acord cu statele membre. Pentru creșterea transparenței, Eurostat a înce -
put să includă informarea Comitetului economic și financiar (CEF) cu privire la recomandările nepublicate.
A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 57 și 58.
Răspunsul Comisiei 135
Recomandarea 5
Comisia acceptă recomandarea.
138
Eurostat a instituit o procedură care precizează etapele, calendarul și rolul fiecărui actor pentru analiza datelor PDE notifi -
cate. Aceasta include reuniuni periodice cu personalul de conducere de nivel superior și cu directorul general. Cu câteva 
zile înainte de comunicatul de presă, directorul general, în calitate de statistician-șef al Uniunii Europene, evaluează situa -
ția pentru fiecare stat membru și decide cu privire la rezerve și modificări.
Rezervele sau modificările aduse datelor se bazează pe o evaluare profesională, pe informațiile calitative și cantitative 
disponibile înaintea și în timpul procesului de clarificare. Acest proces se realizează exclusiv pe o bază statistică, Eurostat 
exercitându-și autoritatea statistică prevăzută în acest scop și consacrată în legislație.
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 65.
139
Eurostat a instituit o procedură care precizează etapele, calendarul și rolul fiecărui actor pentru analiza datelor PDE notifi -
cate. Aceasta include reuniuni periodice cu personalul de conducere de nivel superior și cu directorul general. Cu câteva 
zile înainte de comunicatul de presă, directorul general, în calitate de statistician-șef al Uniunii Europene, evaluează situa -
ția pentru fiecare stat membru și decide cu privire la rezerve și modificări.
Rezervele sau modificările aduse datelor se bazează pe o evaluare profesională, pe informațiile calitative și cantitative 
disponibile înaintea și în timpul procesului de clarificare. Acest proces se realizează exclusiv pe o bază statistică, Eurostat 
exercitându-și autoritatea statistică prevăzută în acest scop și consacrată în legislație.
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 65.
Recomandarea 6
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia asigură faptul că toate problemele metodologice cu un impact potențial/real asupra capacității nete de finan -
țare/necesarului net de finanțare sunt abordate în mod coerent. Cu toate acestea, Comisia va completa documentația 
internă scrisă utilizată pentru a emite rezerve sau pentru a modifica date, dacă este necesar.
140
Comisia nu este de acord cu observația conform căreia analiza care stă la baza recomandărilor sale în contextul PDE este 
lipsită de transparență. Transparența evaluărilor și a recomandărilor ulterioare ale Comisiei a crescut semnificativ în ultimii 
ani.
Cadrul fiscal al UE a suferit mai multe schimbări în ultimii ani, în vederea introducerii unor norme complementare, pentru 
consolidarea mecanismelor de asigurare a conformității și creșterea nivelului de asumare a responsabilității la nivel 
național. Modificările legislative au trebuit să fie operaționalizate din punct de vedere tehnic și metodologiile trebuiau 
adaptate.
Răspunsul Comisiei 136
Acest lucru a implicat stabilirea de către Comisie a metodologiilor pe care le utilizează atunci când evaluează confor -
mitatea cu Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) – cum ar fi metodologia privind măsurile eficace pentru evaluarea 
conformității în contextul procedurii aplicabile deficitelor excesive și principiile de clasificare privind măsurile cu caracter 
excepțional, astfel cum au fost publicate în Raportul privind finanțele publice în uniunea economică și monetară 2015 
(UEM) – și a fost facilitat, în principal, printr-o serie de note explicative introduse la instanțele competente ale Consiliu -
lui, al căror conținut este prezentat pe scurt în Vademecumul pus la dispoziția publicului pe site-ul internet al Comisiei. 
Acestea din urmă vor fi actualizate anual, în conformitate cu angajamentul asumat de Comisie în Comunicarea sa din 
21 octombrie 2015 privind finalizarea uniunii economice și monetare (UEM).
Pentru a spori și mai mult transparența, începând cu primăvara anului 2014, Comisia a convenit să furnizeze statelor 
membre toate informațiile necesare pentru a reproduce calculele subiacente legate de evaluarea conformității în cadrul 
componentei preventive și corective, inclusiv foi de calcul Excel detaliate care prezintă calculele pas cu pas. În ceea ce 
privește măsurile discreționare, Comisia a făcut publice toate seriile de date agregate privind impactul măsurilor discre -
ționare și nivelul măsurilor cu caracter excepțional începând cu primăvara anului 2014 și, în conformitate cu concluziile 
Consiliului ECOFIN din iunie 2014, a înregistrat progrese suplimentare prin partajarea cu statele membre a randamentului 
principalelor măsuri fiscale individuale incluse în abordarea ascendentă pentru țările care fac obiectul PDE din primăvara 
anului 2015.
De asemenea, Comisia a pus la dispoziție informații detaliate privind principalele măsuri în documentele de lucru ale 
serviciilor Comisiei care însoțesc noile recomandări PDE, inclusiv previziunile privind variabilele -cheie pentru calcularea 
efortului bugetar în cadrul scenariului de referință (de exemplu, punctul de referință cu care vor fi comparate previziunile 
viitoare, pentru a determina atât abordarea descendentă, cât și abordarea ascendentă).
Comisia recunoaște că a crescut complexitatea cadrului de supraveghere. Într-adevăr, există un compromis natural 
între definirea pe cât posibil a unor norme și abordări în ceea ce privește analiza situației și evoluțiilor macroeconomice 
subiacente și gradul de complexitate a întregului cadru. Codificarea și publicarea transparentă a metodologiilor a redus 
puterea de apreciere și marja de interpretare în cadrul sistemului.
Astfel cum se indică în comunicarea sa din 21 octombrie 2015, Comisia intenționează să depună eforturi suplimentare 
pentru a îmbunătăți claritatea și a reduce complexitatea cadrului existent, în cooperare cu statele membre, de fiecare 
dată când acest lucru este posibil în actualul cadru legislativ. Obiectivul Comisiei va fi simplificarea metodologiei de eva -
luare a conformității cu Pactul de stabilitate și de creștere.
141
O mare parte a complexității crescânde la care face referire Curtea a apărut ca urmare a unei încercări de a oferi o mai 
mare transparență. În același timp, complexitatea sporită a cadrului de supraveghere a necesitat explicații detaliate în 
spiritul transparenței.
Comisia consideră că transparența a fost ameliorată în mod semnificativ recent și, deși recunoaște că sunt necesare 
îmbunătățiri, aceasta nu este de acord cu faptul că eforturile depuse până în prezent au fost insuficiente. Într-adevăr, 
Comisia și-a asumat pe deplin angajamentul cu privire la transparență. În domeniul statistic, Comisia publică consiliere 
și îndrumări privind aspectele metodologice, cu condiția ca aceasta să nu încalce principiul confidențialității statistice 
consacrat în Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului. În ceea ce privește Sistemul European de Conturi, abordarea 
Comisiei este în mod clar bazată pe norme, iar Comisia nu se îndepărtează de la procedurile stabilite. Cu toate acestea, 
aplicarea unei bune capacități de analiză, în conformitate cu normele, în locul unei abordări pur mecanice reprezintă 
o sarcină esențială a Comisiei și singurul mijloc de a reflecta în mod adecvat diversitatea statelor membre și a chestiunilor 
în discuție.
Răspunsul Comisiei 137
De asemenea, modificările legislative introduse în ultimii ani în cadrul fiscal al UE au trebuit să fie operaționalizate din 
punct de vedere tehnic. În acest scop, a fost necesară o adaptare a metodelor și clasificărilor utilizate în evaluarea con -
formității cu Pactul de stabilitate și de creștere (PSC). Acest proces a avut loc prin discuții ample în cadrul Comitetului 
economic și financiar (CEF), precum și în cadrul altor instanțe competente ale Consiliului. Discuțiile au fost facilitate prin -
tr-o serie de note explicative. Complexitatea sporită a cadrului de supraveghere a necesitat explicații detaliate în spiritul 
transparenței.
Prin urmare, toate abordările legate de punerea în aplicare a cadrului revizuit au fost rezumate în Vademecumul privind 
Pactul de stabilitate și de creștere, pus la dispoziția publicului pe site-ul internet al Comisiei. Vademecumul va fi actualizat 
anual, în conformitate cu un angajament prevăzut în Comunicarea Comisiei din 21 octombrie 2015 privind finalizarea 
UEM.
Cu toate acestea, formalizarea acestor metodologii tinde să reducă puterea de apreciere și marja de interpretare în cadrul 
sistemului, datorită necesității de a respecta metodologia publicată.
Pentru a spori și mai mult transparența, începând cu primăvara anului 2014, Comisia a convenit să furnizeze statelor 
membre toate informațiile necesare pentru a reproduce calculele subiacente legate de evaluarea conformității în cadrul 
componentei preventive și corective, inclusiv foi de calcul Excel detaliate care prezintă calculele pas cu pas. În ceea ce 
privește măsurile discreționare, Comisia a făcut publice toate seriile de date agregate privind impactul măsurilor discre -
ționare și nivelul măsurilor cu caracter excepțional începând cu primăvara anului 2014 și, în conformitate cu concluziile 
Consiliului ECOFIN din iunie 2014, a înregistrat progrese suplimentare prin partajarea cu statele membre a randamentului 
principalelor măsuri fiscale individuale incluse în abordarea ascendentă pentru țările care fac obiectul PDE din primăvara 
anului 2015.
De asemenea, Comisia a pus la dispoziție informații detaliate privind principalele măsuri în documentele de lucru ale 
serviciilor Comisiei care însoțesc noile recomandări PDE, inclusiv previziunile privind variabilele-cheie pentru calcularea 
efortului bugetar în cadrul scenariului de referință (de exemplu, punctul de referință cu care vor fi comparate previziunile 
viitoare, pentru a determina atât abordarea descendentă, cât și abordarea ascendentă).
Recomandarea 7 – Prima liniuță – Procesul de evaluare
Comisia acceptă parțial recomandarea, având în vedere progresul semnificativ înregistrat în sporirea transparenței anali -
zelor sale.
În ceea ce privește măsurile cu caracter excepțional și măsurile temporare, Codul de conduită precizează că măsurile cu 
caracter excepțional și măsurile temporare sunt măsuri care au un efect bugetar tranzitoriu care nu conduce la o schim -
bare sustenabilă, în timp, a poziției bugetare și prezintă în continuare câteva exemple. Cu toate acestea, datorită variațiilor 
foarte mari în ceea ce privește particularitățile țărilor, este foarte posibil să apară măsuri care nu se încadrează perfect în 
nicio categorie întâlnită anterior și este de dorit ca, în astfel de circumstanțe, Comisia să își păstreze marja de manevră 
pentru a aplica analiza sa economică. În această privință, Comisia publicat, în ultimele rapoarte privind finanțele publice, 
materiale care prezintă abordarea analitică și motivația adoptată și a desfășurat activități interne pentru actualizarea aces -
tor materiale. Orientări interne actualizate și mai detaliate (inclusiv o serie de principii directoare și cazuri tipice) privind 
măsurile cu caracter excepțional au fost publicate în rapoartele privind finanțele publice din 2015.
În mod similar, nu a fost elaborată, în prealabil, o definiție definitivă a conceptului de „evenimente economice negative 
și neprevăzute, întrucât nu este posibil să se definească în mod exhaustiv circumstanțele individuale ale fiecărei țări pe 
care aceasta le poate aplica ex ante , în special dacă se ia în considerare faptul că astfel de evenimente sunt prin natura 
lor imprevizibile. Cu toate acestea, Comisia consideră că metodologia convenită pentru evaluarea caracterului eficace al 
măsurilor luate asigură o abordare cuprinzătoare cu privire la această chestiune.
Răspunsul Comisiei 138
Comisia furnizează o analiză a factorilor relevanți, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, 
luând în considerare factorii enumerați direct în legislație, precum și cei considerați relevanți de statul membru în cauză.
Regulamentul prevede că, în cazul în care se încalcă criteriul deficitului și datoria publică depășește 60 % din PIB, fac -
torii relevanți vor fi luați în considerare în adoptarea deciziei cu privire la posibilitatea de a lansa o procedură aplicabilă 
deficitelor excesive, numai dacă deficitul rămâne aproape de valoarea de referință, iar încălcarea este considerată a fi 
temporară.
Într-adevăr, legislația prevede o listă amplă a posibililor factori relevanți, care nu este exhaustivă, întrucât aceasta impune 
Comisiei să ia în considerare, de asemenea, factori considerați relevanți de către statul membru în cauză. Acesta este un 
element esențial de contabilitate, care stă la baza circumstanțelor specifice fiecărei țări, circumstanțe care au un caracter 
și o gravitate diferite de la o țară la alta și care nu pot fi cuantificate.
În plus, evaluarea caracterului eficace al măsurilor luate pe baza abordării descendente permite, de asemenea, corectarea 
impactului evenimentelor neprevăzute.
Recomandarea 7 – A doua liniuță – Accesibilitatea datelor
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 7 – A treia liniuță – Evaluarea „ascendentă”
Comisia nu acceptă recomandarea, întrucât Comisia nu are competența juridică de a apela la serviciile consiliilor fiscale 
naționale independente.
Recomandarea 7 – A patra liniuță – Soliditatea analizei
Comisia acceptă recomandarea.
142
Observația Curții conform căreia, în mod tradițional, PDE se concentrează mai mult pe deficitele publice decât pe datorii 
este bine întemeiată. Înainte de intrarea în vigoare a pachetului privind guvernanța economică, componenta privind 
datoria prevăzută în PSC nu a fost suficient de operațională în ceea ce privește supravegherea periodică a proceselor. Din 
acest motiv, una dintre principalele reforme prevăzute în pachetul privind guvernanța economică a fost operaționaliza -
rea regulii privind gradul de îndatorare, în special prin ridicarea încălcării pragului de 60 % din PIB la nivelul de factor de 
declanșare a PDE și prin definirea datoriei care scade într-un ritm satisfăcător, astfel cum prevede regulamentul.
Țările care făceau obiectul procedurii aplicabile deficitelor excesive la data la care au fost adoptate amendamentele 
pachetului privind guvernanța economică – și anume 8 noiembrie 2011 – fac obiectul dispozițiilor tranzitorii în următorii 
trei ani după corectarea deficitului excesiv. În cursul celor trei ani, respectarea criteriului datoriei este evaluată în funcție 
de progresele înregistrate de statul membru în cauză în vederea respectării acestui criteriu.
Răspunsul Comisiei 139
Acest acord reprezintă o recunoaștere practică a faptului că statele membre care se aflau deja într-o procedură aplicabilă 
deficitelor excesive la momentul adoptării pachetului privind guvernanța economică conveniseră deja traiectorii de con -
solidare bugetară, care nu erau în mod necesar în conformitate cu cerințele regulii recent operaționalizate privind gradul 
de îndatorare. Prin urmare, ar fi existat o neconcordanță între procedurile aplicabile deficitelor excesive aflate în curs și 
cerințele regulii privind gradul de îndatorare. În consecință, perioada de tranziție este o recunoaștere necesară a faptului 
că respectivele state membre au nevoie de timp pentru a-și adapta reformele structurale la nivelul necesar în scopul de 
a respecta noul criteriu de referință. Trebuie menționat faptul că țările trebuie în continuare să facă progrese în vederea 
respectării criteriului respectiv în cursul perioadei în cauză și să se confrunte cu posibile consecințe procedurale în caz de 
nerespectare; nu este cazul ca cerința datoriei să nu se aplice deloc în timpul perioadei de tranziție. De asemenea, deși 
perioada de tranziție este definită ca având o durată de trei ani, în cursul ultimului an, statele membre trebuie să demon -
streze respectarea criteriului datoriei, astfel încât, în realitate, dispozițiile tranzitorii diferă de criteriul de referință obișnuit 
privind reducerea datoriei numai în primii doi ani.
143
Comisia nu este de acord cu punctul de vedere al Curții conform căruia, prin Comunicarea privind utilizarea optimă 
a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere, s-a subminat în vreun fel credibilitatea 
procesului sau s-au generat riscuri legate de sustenabilitatea datoriei. Într-adevăr, comunicarea nu constituie o deviere de 
la scenariul preexistent, întrucât aceasta nu extinde conceptul factorilor care trebuie luați în considerare în decizia de a nu 
lansa o procedură aplicabilă deficitelor excesive. Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 privind lansarea unei PDE 
prevede în mod clar că, la elaborarea raportului în temeiul articolului 126 alineatul (3), Comisia ia în considerare toți facto -
rii relevanți, în măsura în care aceștia influențează semnificativ evaluarea respectării criteriilor privind deficitul și datoria – 
inclusiv evoluția potențialului de creștere pe termen mediu, implementarea politicilor în contextul prevenirii și corectării 
dezechilibrelor macroeconomice excesive și implementarea politicilor în contextul strategiei comune de creștere econo -
mică a Uniunii.
Regula privind gradul de îndatorare (atât regula comună, cât și regula tranzitorie) nu implică în mod automat faptul că un 
stat membru este supus unei PDE odată ce obiectivul cuantificat nu este atins. Acest non-automatism este prevăzut în 
mod explicit în regulament și este justificat din punct de vedere economic, având în vedere că evoluția datoriei (mai mult 
decât evoluția deficitului) nu este pe deplin controlată de guvern. Într-adevăr, ponderea datoriei în PIB depinde în special 
atât de evoluția creșterii PIB-ului real, cât și de evoluția inflației. Aceasta vizează, de asemenea, ajustarea stoc-flux, care 
este influențată, printre altele, de cursurile de schimb valutar și de reclasificările statistice.
Recomandarea 8
Comisia acceptă recomandarea.
Obiectivele PDE credibile și realiste ar trebui să reflecte necesitatea de a acționa cu precauție în considerarea realizării 
țintelor privind ponderea datoriei în PIB drept o componentă a recomandărilor PDE.
Guvernele nu exercită același nivel de control asupra dezvoltării și ponderii datoriei în PIB precum în cazul deficitului. În 
special, tranzacțiile financiare care nu sunt legate de deficit (așa-numitele ajustări stoc-flux) pot avea un impact semnifi -
cativ asupra ponderii datoriei în PIB într-un anumit an. Întrucât, prin natura dinamicii datoriei, un an depinde de celălalt, 
astfel de evenimente cu caracter excepțional pot avea efecte de domino pentru anii următori, care ar putea crea o necon -
cordanță între țintele bazate pe deficit și țintele bazate pe datorii.
Răspunsul Comisiei 140
144
În ceea ce privește aplicarea, legislația care reglementează procedura aplicabilă deficitelor excesive vizează rezultate 
bugetare; prin urmare, legislația relevantă nu conține dispoziții specifice pentru a asigura punerea în aplicare a reformelor 
structurale. Într-adevăr, evaluarea caracterului eficace al măsurilor luate în cadrul unei PDE se concentrează pe realizarea 
ajustării fiscale necesare și nu este afectată de evaluarea reformelor structurale. Punerea în aplicare a reformelor struc -
turale, inclusiv a celor întreprinse în cadrul unui program de parteneriat economic (EPP), este monitorizată în contextul 
semestrului european. Cu toate acestea, regulamentul nu prevede măsuri specifice în cazurile în care măsurile structurale 
sunt insuficiente în raport cu recomandarea prevăzută în analiza programului de parteneriat economic. Pentru țările care 
fac obiectul unei monitorizări specifice ca urmare a existenței unor dezechilibre excesive, punerea în aplicare a reformelor 
este monitorizată în cadrul procedurii de dezechilibru excesiv.
145
Necesitatea de a evita duplicarea și procedurile de supraveghere complicate în mod nejustificat explică motivul pentru 
care monitorizarea este asigurată în documentele privind PDE.
O astfel de monitorizare este justificată în cadrul semestrului european, care a fost creat pentru a garanta faptul că poli -
tica economică și bugetară sunt tratate în mod integrat, ținând cont de interacțiunile și interdependențele dintre acestea.
Modificările introduse de Comisie în cadrul semestrului european 2015 au vizat creșterea nivelului de asumare a respon -
sabilității la nivel național și a responsabilității procesului decizional la nivel european și național.
Ca parte a semestrului european consolidat, începând din 2015, în luna februarie a fiecărui an este elaborat un raport de 
țară pentru fiecare stat membru și pentru zona euro, care identifică provocările specifice fiecărei țări, legate în special de 
procesul de reformă, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește soluționarea aspectelor identificate în prece -
denta rundă de recomandări specifice fiecărei țări. Aceste evaluări detaliate contribuie la formularea următorului ciclu de 
recomandări specifice fiecărei țări.
De asemenea, în cazul țărilor supuse monitorizării specifice datorită prezenței unor dezechilibre excesive, punerea în apli -
care a reformelor este monitorizată în cadrul acestui proces specific, în temeiul procedurii generale privind dezechilibrele 
macroeconomice.
În ceea ce privește decizia recentă a Comisiei de a ține cont într-o mai mare măsură de punerea în aplicare a unor reforme 
structurale, trebuie subliniat faptul că aceasta nu afectează evaluarea caracterului eficace al acțiunilor întreprinse în 
cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive.
Recomandarea 9 – Primul paragraf
Comisia acceptă recomandarea.
Introducerea unui program de parteneriat economic (EPP) se bazează pe faptul că deficitele publice excesive pot fi cau -
zate, cel puțin parțial, de deficiențe structurale. În cazul în care aceste deficiențe nu sunt abordate în mod direct, măsurile 
bugetare ar putea fi insuficiente pentru a genera o corecție durabilă a deficitului. În schimb, este probabil ca abordarea 
deficiențelor subiacente să fie mai eficace și mai eficientă din punct de vedere economic, pe termen mediu și lung. De 
la intrarea în vigoare a pachetului privind supravegherea și monitorizarea bugetare, statele membre pentru care a fost 
deschisă PDE sau pentru care a fost revizuit, în urma unei măsuri eficace, termenul PDE vor prezenta un program de par -
teneriat economic în același timp cu raportul privind acțiunile întreprinse care trebuie prezentat în termen de 3-6 luni de 
la lansarea unei PDE.
Răspunsul Comisiei 141
Programele de parteneriat economic sunt documente cu caracter excepțional al căror rol este de a acționa ca o foaie de 
parcurs pentru reformele structurale bugetare pe care statele membre le consideră necesare pentru a asigura corectarea 
eficientă și durabilă a deficitelor lor excesive. În programele lor de parteneriat economic, statele membre trebuie să își 
identifice și să își selecteze prioritățile în ceea ce privește competitivitatea, creșterea durabilă pe termen lung și soluționa -
rea deficiențelor structurale. Programele de parteneriat economic completează măsurile bugetare adoptate în cursul unei 
proceduri aplicabile deficitelor excesive cu o strategie mai amplă care vizează evitarea apariției unui deficit excesiv. Cu 
toate acestea, caracterul excepțional al acestor programe nu implică absența monitorizării. Comisia și Consiliul monitori -
zează punerea în aplicare a reformelor structurale bugetare în contextul semestrului european. În acest sens, ar trebui să 
se țină seama de necesitatea de a evita duplicarea și procedurile de supraveghere complicate în mod nejustificat.
Recomandarea 9 – Al doilea paragraf
Comisia nu acceptă recomandarea, întrucât consideră că aceasta acționează deja în limita competențelor care îi revin în 
temeiul legislației și a subliniat în mod public, în mai multe rânduri, necesitatea ca statele membre să întreprindă refor -
mele structurale necesare.
146
În ceea ce privește noile cerințe de raportare, nu există dispoziții legislative (explicite) pentru a asigura că statele membre 
respectă aceste cerințe, nici sancțiuni în caz de nerespectare a lor. Cu toate acestea, întrucât aceasta este o cerință care 
rezultă din regulament, cerințele de raportare ar putea avea forță executorie având în vedere posibilitatea inițierii, de 
către Comisie, a procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în caz de nerespectare. Eficacitatea măsurii corective 
ar trebui să fie evaluată în conformitate cu cerințele procedurii aplicabile deficitelor excesive.
147
Ca răspuns la recomandarea b (iv), regulamentul nu prevede întotdeauna publicarea de către Comisie a unei evaluări 
sistematice/a unui feedback. Raportarea suplimentară este luată în considerare pe deplin de către Comisie în cadrul 
supravegherii periodice (și anume, în cadrul fiecărei runde de previziuni; în general, o scurtă evaluare este prevăzută 
în secțiunea specifică țării din notele „Implicațiile previziunii pentru supravegherea bugetară” începând cu previziunile 
din toamna anului 2013). Numai în cazurile de nerespectare a cerințelor, acest lucru ar fi marcat și evidențiat în mod clar 
într-un document adecvat al Comisiei (în funcție de situația specifică, acesta poate fi fie o notă specială, fie un document 
care face parte din documentele de evaluare a Pactului de stabilitate și de creștere sau a proiectului de plan bugetar). În 
caz de nerespectare a cerințelor, pot fi lansate proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor.
Recomandarea 10 – Primul paragraf
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 10 – Al doilea paragraf
Comisia nu acceptă recomandarea, întrucât eficacitatea acestei măsuri corective ar trebui să fie evaluată în conformitate 
cu cerințele procedurii aplicabile deficitelor excesive.
149
Comisia își reafirmă angajamentul de a aplica sancțiuni corespunzătoare în conformitate cu dispozițiile pachetului privind 
guvernanța economică.
Recomandarea 11
Comisia nu acceptă recomandarea.
Comisia a acționat întotdeauna în conformitate cu tratatul. Comisia va continua să recomande Consiliului să accelereze 
procedura și să aplice sancțiuni, după caz, în conformitate cu legislația.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Procedura aplicabilă deficitelor excesive este un element 
esențial al guvernanței economice în UE. Această 
procedură este utilizată în situațiile în care se impune 
corectarea traiectoriei deficitului și a  datoriei în statele 
membre. În cadrul auditului său, Curtea de Conturi 
Europeană a  examinat calitatea procedurii în recentul 
climat economic dificil, de la datele care au stat la baza 
deciziilor de a iniția procedura și până la rezultatele finale 
ale acesteia. Conform constatărilor Curții, nu este încă pe 
deplin asigurată o  implementare eficace, dar Comisia s-a 
angajat să aducă în continuare îmbunătățirile necesare.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ