COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

„Strategia 2.0 privind dronele pentru un ecosistem inteligent și durabil al aeronavelor fără pilot la bord în Europa”

Context

1.Uniunea Europeană și-a fixat obiectivul ambițios de a fi liderul tranziției către o planetă sănătoasă și o nouă lume digitală. Într-adevăr, obiectivul Pactului verde european este de a atinge neutralitatea climatică până în 2050. Digitalizarea economiei ar trebui să sporească competitivitatea Uniunii și să consolideze capacitatea de acțiune a cetățenilor cu o nouă generație de tehnologii, fără a lăsa pe nimeni în urmă, în concordanță cu Pilonul european al drepturilor sociale. Pe baza a două comunicări strategice, și anume „Conturarea viitorului digital al Europei” și „Deceniul digital al Europei”, Comisia a stabilit acțiunile specifice pe care le va întreprinde pentru a contribui la crearea de servicii și piețe digitale sigure și securizate.

2.Sectorul transporturilor, inclusiv sectorul emergent al dronelor și al aeronavelor electrice cu decolare și aterizare verticală (electric Vertical Take Off and Landing – eVTOL) cu pilot la bord, ar trebui să contribuie la realizarea acestei duble tranziții verzi și digitale. Strategia Comisiei pentru o mobilitate durabilă și inteligentă (Sustainable and Smart Mobility Strategy – SSMS), adoptată în decembrie 2020, oferă o foaie de parcurs ambițioasă menită să plaseze transportul european pe calea cea bună către un viitor durabil, inteligent și rezilient. Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării este corelat în cadrul SSMS cu ținte și acțiuni privind măsura în care obiectivul de prevenire a poluării ar trebui să fie inclus în noile politici ale UE în domeniul transporturilor, de exemplu în ceea ce privește zgomotul și poluanții atmosferici.

3.Printre acțiunile prevăzute în SSMS, Comisia a anunțat elaborarea „Strategiei 2.0 privind dronele pentru un ecosistem inteligent și durabil al aeronavelor fără pilot la bord în Europa”, care urmează să fie adoptată până la sfârșitul anului 2022 și care va stabili posibile modalități de orientare a dezvoltării în continuare a acestei tehnologii și a cadrului său de reglementare și comercial. Prezenta comunicare reflectă acest anunț.

4.Începând din 2014, Comisia a depus eforturi intense pentru construirea bazelor unei politici cuprinzătoare a UE în domeniul dronelor. O primă comunicare care stabilește bazele acestei politici a fost adoptată în 2014 și a fost urmată de mai multe etape importante, printre care Strategia în domeniul aviației pentru Europa din 2015 și mai multe declarații de referință aprobate în cadrul conferințelor la nivel înalt privind dronele desfășurate la Riga, Varșovia, Helsinki și Amsterdam.

5.Uniunea a jucat un rol esențial în elaborarea unui cadru de reglementare cuprinzător privind dronele pentru cele 27 de state membre ale sale, care contribuie cu succes la dezvoltarea acestui sector promițător. În temeiul noului regulament de bază adoptat în 2018, toate dronele, indiferent de greutatea lor, fac obiectul normelor de siguranță armonizate ale Uniunii. Pe baza acestor cerințe esențiale de siguranță și urmând abordarea centrată pe operațiuni și bazată pe riscuri încorporată în regulamentul de bază, Comisia a adoptat în 2019 o serie de norme care reglementează operațiunile cu drone [și anume Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/947 al Comisiei privind normele și procedurile de operare a aeronavelor fără pilot la bord și Regulamentul delegat (UE) 2019/945 al Comisiei privind operatorii de sisteme de aeronave fără pilot la bord]. În plus, pentru a garanta siguranța operațiunilor cu drone în spațiul aerian, Comisia a adoptat în 2020 trei regulamente de punere în aplicare privind U-space, care prevăd sistemul de management al traficului aerian pentru drone. Aceste norme reprezintă piatra de temelie a noului cadru de reglementare privind dronele al Uniunii, facilitând dezvoltarea industriei dronelor și a pieței serviciilor cu drone.

6.Elaborarea normelor Uniunii pentru drone a fost cu atât mai importantă cu cât există foarte puține cadre naționale de reglementare în vigoare în statele membre ale UE sau la nivel mondial. Spre deosebire de alte sectoare, în care procesul de armonizare a reglementărilor UE a început după adoptarea la nivel național a unor reglementări uneori divergente, în cazul de față a fost posibil să se pornească de la început cu un set de norme cu adevărat comun. Acest lucru continuă să reprezinte o oportunitate unică ce nu trebuie ratată.

7.În prezent, acțiunile anunțate în Strategia în domeniul aviației din 2015 au fost în mare parte finalizate, iar acum este momentul pentru actualizarea politicii Uniunii privind dronele, pe baza realizărilor de până acum și ținând seama de noile priorități de politică și de noile provocări, precum și de evoluțiile tehnologice, de reglementare și comerciale recente.

8.Pe plan militar, dronele au fost utilizate în sectorul apărării în ultimii 30 de ani, dar capabilitățile militare europene în materie de drone sunt în continuare mai puțin mature decât în alte regiuni ale lumii, deși contribuția potențială a dronelor militare la viitoarea autonomie strategică europeană este recunoscută pe scară largă. Comisia Europeană și-a demonstrat disponibilitatea, împreună cu Înaltul Reprezentant , de a consolida rolul UE ca actor geopolitic, poziție recunoscută de Consiliul European în avizul dat Busolei strategice aprobate de Consiliu la 21 martie 2022, cu obiectivul clar de a construi o UE mai puternică și mai capabilă în materie de securitate și apărare.

9.Prin urmare, prezenta strategie privind dronele ar trebui să contribuie nu doar la atingerea obiectivelor stabilite în SSMS, ci și a obiectivelor Planului de acțiune privind sinergiile dintre industria civilă, industria de apărare și industria spațială, adoptat în februarie 2020, care include un proiect emblematic al UE privind tehnologiile dronelor. Acest plan de acțiune a identificat mai multe domenii de potențială interacțiune constructivă prin care proiectele de apărare să poată beneficia de evoluțiile inovatoare generate de IMM-uri pentru dronele civile, iar aeronautica civilă să poată beneficia de evoluțiile din domeniul apărării.

10.În 2020, Comisia a adoptat două comunicări, ambele introducând noi măsuri de politică pentru a contracara posibilele amenințări pe care le-ar putea prezenta dronele. Atât în Strategia UE privind uniunea securității, cât și în Agenda privind combaterea terorismului s-a afirmat că amenințarea reprezentată de dronele necooperante constituie o preocupare serioasă în Europa, care trebuie abordată. În plus, propunerea de Directivă privind reziliența entităților critice (Directiva REC) va introduce obligația ca statele membre și entitățile critice să efectueze evaluări ale riscurilor, precum și obligația ca entitățile critice să ia măsuri tehnice, de securitate și organizatorice care să le asigure reziliența față de riscurile identificate. Prin urmare, această dimensiune de securitate trebuie, de asemenea, abordată în prezenta strategie privind dronele.

11.Prezenta comunicare este însoțită de un document de lucru al serviciilor Comisiei care prezintă o evaluare a provocărilor cu care se confruntă sectorul dronelor, precum și analiza și datele care stau la baza noii Strategii 2.0 privind dronele, care au fost efectuate de Comisie cu sprijinul unui consultant extern.

Valorificarea potențialului de creștere al dronelor

12.Dronele sunt deja utilizate ca instrumente în activitatea zilnică, într-o gamă tot mai largă de sectoare economice care necesită utilizarea intensivă a datelor, cum sunt agricultura, construcțiile, supravegherea, producția de filme, asistența medicală, urgențele medicale, energia, mediul, siguranța și securitatea publică. În viitor dronele ar putea fi utilizate, de exemplu, și ca platforme pentru noduri de comunicare sau pentru monitorizarea condițiilor meteorologice și a poluării, precum și pentru întreținerea instalațiilor de energie din surse regenerabile, în special pentru energia eoliană offshore.

13.În sectorul transporturilor, în multe țări se testează deja utilizarea dronelor pentru livrări. Se preconizează că în următorii ani vor avea loc în Uniunea Europeană primele testări pilot în domeniul transportului de pasageri. Este important ca Uniunea să își păstreze autonomia strategică deschisă în acest domeniu.

14.Ecosistemul dronelor include și dimensiunea militară/de apărare în scopul realizării de sinergii tehnologice între sectorul civil, cel al securității și cel al apărării. Valorificarea sinergiilor dintre utilizarea civilă și cea militară a dronelor, inclusiv a tehnologiilor de contracarare a dronelor, este un factor important de succes pentru competitivitatea ecosistemului european al dronelor, precum și pentru capabilitățile de apărare ale Uniunii.

15.Pe plan civil, piața serviciilor cu drone cuprinde trei segmente interconectate: noile servicii aeriene inovatoare (Innovative Aerial Services – IAS) , care includ două segmente: „operațiuni aeriene” (supraveghere, inspecție, cartografiere, redarea imaginii etc.) și „mobilitate aeriană inovatoare” (Innovative Air Mobility – IAM), care acoperă mobilitatea aeriană urbană (Urban Air Mobility – UAM), regională și internațională, și în al treilea rând „U-space”. Deși se preconizează că primele operațiuni IAM vor fi efectuate cu aeronave eVTOL cu pilot la bord, în viitor astfel de operațiuni vor fi efectuate probabil pe platforme similare, dar pilotate de la distanță și apoi complet autonome.