În consecință, programul Ignalina (denumit în continuare „programul”) are ca obiectiv principal să sprijine Lituania în gestionarea problemelor de securitate radiologică generate de dezafectarea centralei nucleare de la Ignalina. În plus, programul are un potențial ridicat de a genera cunoștințe și de a susține statele membre ale UE în propriile lor activități de dezafectare, în special în cazul acelor state membre care trebuie să urmărească dezafectarea reactoarelor nucleare moderate cu grafit.

Asistența financiară din partea Uniunii Europene a fost implementată prin gestiune indirectă de la bun început. Comisia propune să continue încredințarea execuției bugetare a programului organismului de implementare care a făcut obiectul unei evaluări a pilonilor (gestiune indirectă), respectiv Agenției naționale lituaniene, CPMA.

•Consultări cu părțile interesate

Pentru evaluarea intermediară a programului, Comisia a lansat în iunie 2017 o consultare publică deschisă, cu o durată prelungită de 14 săptămâni. Consultarea a stârnit un interes limitat (20 de răspunsuri). Pe lângă această consultare, în iulie 2017 a fost lansat un mecanism specific de consultare e-survey, care a adus încă 17 răspunsuri (unul din Bulgaria, patru din Lituania și 12 din Slovacia), din partea unui număr total de 90 de părți interesate care au fost contactate. Răspunsurile primite au fost în general pozitive cu privire la program, dar nu au furnizat noi informații pe tema programului. Aceste două consultări au fost completate de consultări specifice, concretizate prin aproximativ 100 de interviuri cu operatorii care realizează dezafectarea și cu părțile interesate relevante.

•Expertiza externă

Următoarele documente au fost folosite ca input pentru elaborarea programului pentru următorul cadru financiar multianual:

–Support to the mid-term evaluation of the Nuclear Decommissioning Assistance Programmes, EY, o evaluare pentru DG Energie a Comisiei Europene, 2018

–Nuclear Decommissioning Assistance Programme (NDAP) – Assessment of the robustness of the financing plans considering the economic-financial-budgetary situation in each concerned Member State and of the relevance and feasibility of the detailed decommissioning plans, Deloitte, NucAdvisor, VVA Europa, studiu realizat pentru DG Energie a Comisiei Europene, 2016

–Raportul special al CCE nr. 22/2016 „Programele de asistență ale UE pentru dezafectare nucleară din Lituania, Bulgaria și Slovacia: s-au realizat unele progrese în raport cu situația din 2011, dar se prefigurează o serie de dificultăți importante în viitor”

•Evaluarea impactului

În conformitate cu Regulamentul financiar și cu cerințele politicii Comisiei pentru o mai bună legiferare, actualul program a făcut obiectul unei evaluări ex ante (sub forma unui document de lucru al serviciilor Comisiei).

•Simplificare

În prezent, programul este implementat în sistem de gestiune indirectă cu ajutorul unui organism de implementare care a făcut obiectul unei evaluări a pilonilor din statul membru în cauză (respectiv Agenției naționale lituaniene, CPMA). Evaluarea intermediară a programului a confirmat că în configurația actuală, respectiv utilizându-se un program de finanțare specific, se asigură implementarea eficace și eficientă a programului, care va continua în următorul cadru financiar multianual, cu unele simplificări pe baza lecțiilor învățate în urma evaluării intermediare. De exemplu, programul va folosi programarea multianuală prevăzută de Regulamentul financiar revizuit. Astfel, planul de dezafectare detaliat multianual va fi utilizat în mod optim ca bază de programare și monitorizare, sporindu-se eficiența și ritmul ciclului de programare. În ceea ce privește programarea, caracterul multianual al programului de dezafectare va fi reflectat în adoptarea unui program de lucru multianual și a deciziei de finanțare. Programul poate fi revizuit pe baza rezultatelor evaluării. Potrivit practicii curente, finanțarea acordată prin intermediul prezentului regulament poate fi utilizată pentru finalizarea proiectelor programate în Planul final de dezafectare a centralei Ignalina, până la data încheierii acestuia. Un alt exemplu se referă la introducerea unui cadru mai clar pentru cofinanțare, care va reduce incertitudinea privind sursa finanțării, va elimina necesitatea negocierii și a aprobării anuale a contribuției naționale și va spori gradul de asumare a programului de către statul membru respectiv. În plus, va fi utilizat cadrul unic de reglementare, încercându-se totodată exploatarea unor alte sinergii și complementarități între programe. În cele din urmă, Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european Plus (FSE +) și Fondul de coeziune ar putea susține măsuri de însoțire a tranziției economice și sociale aferente, inclusiv măsuri privind eficiența energetică și energia regenerabilă, precum și anumite alte activități care nu sunt legate de procesele de securitate radiologică. Astfel, aceste fonduri pot crea noi activități în regiunile vizate și pot utiliza cunoștințele specializate disponibile la nivel local, acționând ca un important vector al creării de locuri de muncă, al creșterii durabile și al inovării. În mod similar, ar trebui explorate sinergiile cu PC9 și/sau cu programul de cercetare și formare al Euratom în domenii precum dezvoltarea tehnologică, încercările tehnologice, formarea și învățământul.

•Drepturile fundamentale

Programul nu are niciun impact asupra drepturilor fundamentale.

4.IMPLICAȚII BUGETARE