COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 14.12.2011 
SEC(2011) 1575 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso țește documentul 
Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului  
privind anumite m ăsuri aplicabile țărilor care nu colaboreaz ă în vederea conserv ării 
stocurilor de pe ște. 
{COM(2011) 888 final} 
{SEC(2011) 1576 final}  
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso țește documentul 
Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului  
privind anumite m ăsuri aplicabile țărilor care nu colaboreaz ă în vederea 
conservării stocurilor de pe ște. 
1. DEFINIREA PROBLEMEI : CARE ESTE PROBLEMA EXACT Ă, CINE ESTE CEL MAI 
AFECTAT șI DE CE ESTE NECESAR Ă INTERVEN țIA PUBLIC Ă? 
Convenția ONU asupra dreptului m ării1, precum și Acordul Organiza ției Națiunilor unite 
privind stocurile de pe ște2 impune statelor de coast ă și statelor ale c ăror flote pescuiesc în 
zonele adiacente din largul m ării popula ții transzonale de pe ști și stocuri de pe ști mari 
migratori, s ă coopereze în gesti onarea responsabil ă a acestor stocuri în vederea asigur ării 
durabilității lor pe termen lung, fie prin consult ări directe între ele, fie prin intermediul 
organizațiilor regionale de ge stionare a pescuitului (ORGP) relevante. 
Se poate întâmpla ca o țară terță să nu reușească să coopereze în ge stionarea popula țiilor 
transzonale și a stocurilor de pe ști mari migratori care se afl ă și în sfera de interes a UE 
și, mai important, ca atitudinea acestei țari, care poate lua forma unei ac țiuni sau a unei 
omisiuni, s ă prezinte un risc de pescuit exce siv. Este, prin urmare, imperativ s ă se 
utilizeze toate mijloacele pos ibile pentru a convinge țara în cauz ă să renunțe la atitudinea 
care prezint ă risc. În cazul în care consult ările și schimburile tehnice uzuale nu au succes, 
o opțiune clară ar fi punerea în aplicare a unor restric ții referitoare la comer ț, însă UE nu 
dispune de un mecanism rapid care s ă permită adoptarea acestora în timp util. 
În prezent, UE se confrunt ă cu pericolul imediat de supraexploatare a stocului de macrou 
din cauza m ăsurilor de gestionare adoptate de Islanda și de Insulele Feroe f ără să țină 
seama în mod corespunz ător de drepturile altor state de coast ă și ale UE. Cu cât i se va 
permite mai repede Uniunii Europene s ă reacționeze corespunz ător, cu atât aceste 
probleme și alte probleme poten țiale vor fi solu ționate mai eficient. 
Problema pescuitului excesiv di n cauza lipsei de cooperare a țărilor terțe afecteaz ă 
aproape to ți actorii din domeniul pescuitului: 
                                                 
1 Convenția Organiza ției Națiunilor Unite asupra dreptului m ării din 10 decembrie 1982. 
2 Acordul Organiza ției Națiunilor Unite de punere în aplicare a dispozi țiilor Conven ției 
Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului m ării din 10 decembrie 1982 referitoare la 
conservarea și gestionarea popula țiilor transzonale și a stocurilor de pe ști mari migratori  (intrat în 
vigoare de la 11 decembrie 2001) 
 
RO 3   RO Industria pescuitului , atât pe termen scurt, cât și pe termen lung: concuren ța pentru pia ța 
limitată și scăderea productivit ății ca urmare a epuiz ării produc ției pot duce la importante 
pierderi economice și de locuri de munc ă. 
Industria prelucr ătoare  ar putea avea, pe te rmen scurt, o mai ma re disponibilitate a 
aprovizion ării cu materii prime la pre țuri mici, îns ă ar avea de suferi t pe termen mediu și 
lung consecin țele epuizării stocului.  
Consumatorii  nu vor beneficia, probabil, de cre șterea aprovizion ării pe termen scurt; 
efectele la nivelul pre țurilor vor fi probabil neutralizate prin cre șterea veniturilor și prin 
crearea de locuri de munc ă în industriile de prelucrare și distribuție. Consumatorii vor 
simți, la rândul lor, efectele sc ăderii aprovizion ării pe termen lung, deoarece vor trebui s ă 
plătească prețuri mai mari. 
UE și administra țiile naționale  ar fi considerate, atât pe termen scurt, cât și pe termen 
lung, incapabile s ă facă față acestei probleme. Lipsa de  încredere în institu țiile publice se 
va reflecta în sondaje de opi nie, ceea ce poate av ea repercusiuni impo rtante asupra altor 
domenii de politic ă. 
Responsabilitatea de a ac ționa în ap ărarea intereselor pe termen  lung ale acestor actori le 
revine în principal autorit ăților publice. 
2. Analiza subsidiarit ății: Este justificat ă luarea de m ăsuri de c ătre UE din motive 
de subsidiaritate (necesitate și valoare UE ad ăugată)? 
Scopul final al instrumentului propus este evitarea supraexploat ării anumitor popula ții 
transzonale și stocuri de pe ști mari migratori în cadrul politicii comune în domeniul 
pescuitului a UE, îns ă instrumentul propus (restric ționarea sau interzicerea importurilor) 
intră în sfera de competen ță a politicii comerciale comune. Ambele politici intr ă în sfera 
competen ței exclusive a UE. În consecin ță, principiul subsidiarit ății nu se aplic ă în acest 
caz.  
3. Obiectivele ini țiativei UE: Care sunt principalele obiective strategice? 
Obiectivul general de politic ă subiacent al acestei ini țiative este de a contribui la 
conservarea resurselor ha lieutice, acesta fiind și obiectivul principal al politicii comune 
în domeniul pescuitului. Obiectivul opera țional este de a pune la dispozi ția UE un 
instrument bazat pe comer ț care să contribuie la atinger ea obiectivului general. 
4. Opțiuni de politic ă: Ce opțiuni au fost luate în considerare și ce opțiuni au fost 
evaluate 
Au fost analizate urm ătoarele cinci op țiuni:  
(1) să nu se ia nicio m ăsură; 
(2) să se ia măsuri sub forma unor instrumente nelegislative, precum mecanisme de 
tipul „învinov ățire și umilire”, etichete de durabilitate sau demersuri diplomatice 
sub diferite forme; 
 
RO 4   RO (3) să se prevad ă, în cadrul politicii comune în dom eniul pescuitului, un instrument 
de reglementare care s ă permită un răspuns rapid la problem ă prin impunerea unei 
interdicții privind comer țul cu produse pesc ărești derivate din stocul de pe ște 
relevant și care au originea în țara în cauz ă; 
(4) să se impun ă restricții comerciale limitate care s ă includă doar produse pesc ărești 
ușor de identificat; 
(5) să se emită un instrument de reglementare care s ă prevadă „contram ăsuri” ca 
răspuns la un „fapt interna țional ilicit” comis de un alt stat. 
5. Evaluarea efectelor: care sunt principalele efecte economice, de mediu și 
sociale ale fiec ărei opțiuni, în special în termeni de beneficii (cuantificate/în 
valoare monetar ă) și costuri (inclusiv estim ările privind sarcina administrativ ă), 
alte costuri de conformare și costul de implementare pentru administra țiile 
publice? 
Pentru a aborda mai bine efectele economice, sociale și de mediu ale acestor op țiuni, a 
fost realizat ă o analiză a acestora din urm ă pentru situa ția stocului de macrou sub form ă 
de studiu de caz. Acest studiu se refer ă la disputa actual ă privind gestionarea stocului de 
macrou din Atlanticul de Nord-Est, în care Islanda și Insulele Feroe, f ără să țină seama în 
mod corespunz ător de drepturile altor state de coast ă, au adoptat m ăsuri care au pus în 
pericol durabilitatea acestei zone de pescuit. Datele și informațiile disponibile cu privire 
la acest stoc permit realizar ea unei analize comparative a op țiunilor men ționate mai sus. 
În măsura posibilului, analiza a inclus o simulare a evolu ției respective zone de pescuit în 
următorii doisprezece ani, bazat ă pe rezultatele celei mai recente evalu ări științifice a 
stocului. Analiza a inclus, de asemenea, estim ările ad-hoc ale sarcinii administrative și 
alte considera ții privind posibilele avantaje și dezavantaje. 
Rezultatele analizei arat ă că  
– Opțiunea 1 (op țiunea statu-quo ) nu este acceptabil ă. UE ar trebui s ă acționeze. 
– În timp ce ac țiunile nelegislative (op țiunea 2) ar putea fi eficiente în anumite cazuri, în 
majoritatea cazurilor,  este preferabil ă opțiunea de a ac ționa decisiv în justi ție. Chiar 
dacă această opțiune ar fi preferabil ă în puține cazuri, ea ar justifica adoptarea 
mecanismului juridic necesar pentru ca m ăsura să fie cu adev ărat pusă în aplicare în 
aceste puține cazuri. 
– Un scurt rezumat al impactului op țiunilor 3, 4 și 5 este prezentat în tabelul de mai jos: 
 Op țiunea 3  Opțiunea 4  Opțiunea 5  
Efecte de mediu, 
economice și sociale  
 
 
  • Recuperare foarte 
rapidă până la 
nivelurile dorite 
• Nici un pericol de 
epuizare(*) 
• Certificare CSM 
menținută 
• O încredere sporit ă • Asemenea op țiunii 3, 
însă efectele ar putea 
fi întârziate  • Asemenea op țiunii 3, 
eventual într-un mod 
mai eficient  
 
RO 5   RO în gestionari 
• Salarii majorate 
după recuperare 
• Prețuri mai bune 
pentru consumatori 
•   
 
  
 
  
GRAD:
 1 2 1 
Grea: legisla ție foarte 
detaliată (trasabilitate), 
monitorizarea multor 
produse  Ușoară: legislație mai 
simplă, mai pu ține 
produse monitorizate  Mai grea decât în cazul opțiunii 1: o gam ă mai 
detaliată de m ăsuri; 
legislație controversat ă, 
monitorizare complex ă
 Sarcina administrativ ă 
 
 
 
 GRAD
 2 1 3 
• Dificultăți legate de 
determinarea 
produselor care conțin speciile în 
cauză 
• Dovedirea 
respectării 
proporționalității și 
echității în cazul 
măsurilor  • Fără dificultăți 
majore. Mai u șor de 
dovedit respectarea 
proporționalității și a 
echității • Asemenea op țiunii 3, 
însă un set mai 
complex de m ăsuri 
se confrunt ă cu 
dificultăți complexe 
în ceea ce prive ște 
compatibilitatea cu legislația. 
 Principalele dezavantaje 
 
     GRAD 2 1 3 
(*) În studiul de caz privind stoc ul de macrou, pericolul de sc ădere a SSB sub valoarea limit ă de 
1,7 milioane de tone 
6. Compararea op țiunilor: Care este op țiunea preferat ă, pe baza c ăror criterii sau 
din ce motive? 
Efectele de mediu, economice și sociale sunt strâns corelate și foarte similare celor trei 
opțiuni; singura diferen ță este că se așteaptă ca opțiunea 4 să producă efecte la un anumit 
moment ulterior, dat fiind c ă măsurile adoptate nu sunt la fel de stricte ca în cazul 
opțiunilor 3 și 5. Eficacitatea mai sc ăzută a opțiunii 4 este totu și compensat ă printr-o 
aplicare mult mai u șoară, atât în ceea ce prive ște elaborarea legisla ției, cât și punerea în 
aplicare efectiv ă a acesteia. Gradele cumulate (5, 4, 7) nu dau rezultate spectaculoase, 
permițând să fie selectat ă sau deselectat ă o opțiune sau alta. 
Mai mult decât atât, este dificil s ă se facă o generalizarea a analizei f ăcută mai sus în 
cazul macroului pentru a cuprinde alte cazuri viitoare. Ar putea exista situa ții în care 
opțiunea 3 nu se aplic ă în cazurile în care m ărfurile importate fabricate din speciile în 
cauză au fost prelucrate sau transformate în mod substan țial. În alte situa ții, măsurile 
comerciale ar fi inaplicabile (de exemplu, dac ă speciile în cauz ă nu sunt comercializate). 
 
RO 6   RO Există totuși posibilitatea de a adopta contram ăsuri, dar lipse ște un mecanism juridic 
eficient la nivelul UE pentru a face acest lucru. 
Având în vedere toate acest ea, s-a ajuns la concluzia c ă opțiunea cea mai bun ă ar fi poate 
una suficient de flexibil ă pentru a absorbi principalele avantaje ale celor trei op țiuni de 
mai sus și capabilă să reducă la minimum dezavantajele acestor op țiuni și costurile 
administrative. Aceast ă opțiune ar putea fi un instrument juridic la nivelul UE cu 
următoarele caracteristici: 
(a) Bazat în principal pe articolul 207 din TFUE; pot fi luate în considerare și alte 
temeiuri, în cazul în care m ăsurile avute în vedere nu sunt legate de comer ț 
(b) Descrierea domeniului s ău de aplicare pentru acest exerci țiu: situații de lipsă de 
cooperare în gesti onarea pescuitului și de adoptare a unor m ăsuri care sunt 
contrare practicilor comune de  partajare la nivel interna țional și care amenin ță 
durabilitatea. 
(c) Instituie o list ă a măsurilor posibile ce pot fi ap licate, începând cu restric ții 
comerciale și până la contram ăsuri de diverse feluri. 
(d) Stabilește principalele principii și criterii în baza c ărora aceste m ăsuri ar trebui 
să fie aplicate: eficien ță, proporționalitate, echitate, compatibilitate cu dreptul, 
etc; 
(e) Acordă Comisiei competen țe de executare în vederea aplic ării măsurilor 
corespunz ătoare solu ției adecvate, în conformitate cu criteriile men ționate 
anterior; 
(f) Stabilește mecanismele specifice de control de c ătre statele membre în 
conformitate cu noul Regulament privind procedura comitetelor;  
(g) Stabilește norme clare de suspendare automat ă sau foarte rapid ă a măsurilor 
atunci când statul care nu a cooperat a adoptat m ăsurile corective 
corespunz ătoare; 
(h) Comisia ar fi, de asemenea, autorizat ă să creeze, dac ă este necesar, mecanisme 
noi de monitorizare, ori de câte ori ce le existente s-ar dovedi insuficiente. 
Domeniul de aplicare ar trebui s ă excludă cazurile reglementate de legisla ția INN și de 
alte instrumente. Lista m ăsurilor trebuie s ă aibă un spectru suficient de larg, astfel încât 
să nu exclud ă măsuri nou-elaborate eficiente și necontroversate ori de câte ori acestea 
apar. Principiile și criteriile de la litera (d) trebuie s ă fie foarte stricte, astfel încât marja 
de manevr ă a Comisiei s ă fie stabilit ă în mod clar. 
7. Monitorizare și evaluare: Care sunt modalit ățile prev ăzute pentru a stabili 
costurile și beneficiile reale și pentru ob ținerea efectelor dorite  
Obiectivul întregului exerci țiu (a se vedea sec țiunea 3) este de a contribui la conservarea 
resurselor halieutice și de a aduce aceste resurs e la niveluri care s ă permită obținerea 
producției maxime durabile. Indicatorii utiliza ți în mod obi șnuit pentru monitorizarea 
stării resurselor halieutice sunt biomas a stocului de reproducere (SSB – Spawning Stock 
 
RO 7   RO Biomass ), și anume cantitatea de pe ște care este gata s ă se reproduc ă în perioada de 
reproducere, și mortalitatea cauzat ă de pescuit (F), care indic ă rata la care pe ștele este 
extras din stoc prin activitatea de pescuit. Exist ă și alți indicatori care îi completeaz ă pe 
aceștia și care ilustreaz ă măsura în care activit ățile de pescuit nu au un efect doar asupra 
stocurilor vizate, ci și asupra altor pe ști sau organisme marine capturate sau r ănite 
accidental. 
În prezent, exist ă un sistem foarte so fisticat, proiectat s ă garanteze o monitorizare în timp 
util fundamentat ă științific. Sistemul include colectarea de date privind activitatea de 
pescuit, e șantionarea și colectarea datelo r biologice, studii științifice pe mare realizate 
prin utilizarea de na ve de cercetare și un cadru pentru cooperarea interna țională a 
cercetătorilor din domeniul pescuitului care s ă permită culegerea și schimbul de date și 
de informa ții, efectuarea unor evalu ări ale stocurilor de pe ște și acordarea de consultan ță 
științifică privind gestionarea pescuitului. În ceea ce prive ște Atlanticul de Nord-Est, 
majoritatea acestor activit ăți sunt coordonate de c ătre Consiliul Interna țional pentru 
Explorarea Apelor Maritime (ICES). Organisme similare exist ă și în alte zone de pescuit 
care prezint ă interes pentru UE. 
Cadrul actual de colectare a datelor pentru analiz ă științifică3 și mandatul Comitetului 
științific și tehnic pentru pescuit ofer ă, de asemenea, o baz ă curentă pentru produc ția de 
date economice utile în vederea monitoriz ării performan ței măsurii propuse, cu ajutorul 
unor indicatori precum randament economi c, cifra de afaceri a flotelor UE și dependen ța 
lor față de un stoc de pe ște sau altul. Monitorizarea importurilor este, de asemenea, o 
activitate de rutin ă. Prin urmare, nu exist ă niciun motiv, pentru moment, s ă se creeze noi 
sisteme sau s ă se consolideze oricare dintre sistem ele existente în vederea monitoriz ării 
stării resurselor halieutice. 
                                                 
3 Regulamentul (CE) nr. 199/2008  al Consiliului din 25 februarie 2008 privind instituirea unui 
cadru comunitar pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și 
sprijinirea consultan ței științifice cu privire la politica comun ă în domeniul pescuitului.