COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 13.7.2011 
SEC(2011) 892 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
PROPUNERE DE REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL 
CONSILIULUI 
privind politica comun ă în domeniul pescuitului 
{COM(2011) 425 final} 
{SEC(2011) 891 final}  
 
RO 1   RO 1. DEFINIREA PROBLEMEI  
1.1. PCP nu a ob ținut rezultatele dorite 
PCP actual ă nu a reușit să asigure exploatarea sustenabil ă a resurselor acvatice vii, în pofida 
introducerii în 2002 a unor noi instrumente de ges tionare: planuri de gestionare pe termen 
lung, care vizau exploatarea stocurilor de pe ște la niveluri sustenabile și refacerea stocurilor 
supraexploatate, și consilii consultative regionale, menite a promova dialogul între p ărțile 
interesate și cu Comisia.  
Problemele care stau la baza acestui e șec sunt interdependente. Supracapacitatea este 
principala cauz ă a pescuitului excesiv. Reducerea cotelor, menit ă a limita pescuitul excesiv, a 
determinat îns ă o creștere și mai accentuat ă a supracapacit ății. De asemenea, supracapacitatea 
implică randamentul economic sc ăzut al sectorului capturilor – îns ă slabele performan țe 
economice stimuleaz ă supraexploatarea ca rezolvare pe termen scurt a problemei diminu ării 
veniturilor. Un alt efect al supracapacit ății este constituit de cererile repetate de sprijin 
financiar public ale sectorului, ceea ce duce la men ținerea supracapacit ății și încurajeaz ă 
abaterea de la avizele științifice atunci când sunt stabilite TAC. Ținând cont de aceste leg ături, 
problemele pot fi clasificate dup ă cum urmeaz ă:  
• Principala problem ă din cadrul PCP este lipsa sustenabilit ății ecologice din cauza 
pescuitului excesiv . Toate celelalte probleme contribu ie la acest lucru. Supracapacitatea 
flotei, abaterea de la avizele științifice atunci când se stabilesc TAC și absența unei 
prioritizări a obiectivelor sunt principalii f actori care duc la pescuitul excesiv. Al ți factori 
sunt stabilitatea relativ ă, nivelul ridicat de capturi arun cate înapoi în mare, nivelul sc ăzut 
de conformare la norme și insuficien ța avizelor științifice. 
• A doua problem ă este slaba sustenabilitate economic ă, în special în cazul sectorului 
capturilor. Multe flote nu sunt rentabile și sunt vulnerabile la șocurile externe (de exemplu, 
la prețurile ridicate ale carburan ților).  
• A treia problem ă este lipsa sustenabilit ății sociale , care afecteaz ă în principal sectorul 
capturilor și zonele dependente de pescuit. Salariile sc ăzute și riscurile grave din punctul 
de vedere al siguran ței fac ca sectorul capturilor s ă nu fie o surs ă de locuri de munc ă 
atractive pentru poten țialele noi genera ții de pescari. Prin urmare, ocuparea for ței de 
muncă, în special în sectorul capturilor, a sc ăzut permanent în ultimii 15 ani în multe zone 
dependente de pescuit. 
• În al patrulea rând, PCP are un cadru juridic foarte complex , care stimuleaz ă 
microgestionarea și împiedic ă îndeplinirea obiectivului priv ind sustenabilitatea de mediu.  
• Dimensiunea extern ă a PCP  a obținut, de asemenea, rezultate mai slabe decât cele 
așteptate, în special în ceea ce prive ște sustenabilitatea ecologic ă, dar și în ceea ce prive ște 
guvernanța internațională.  
1.2. Pe cine afecteaz ă PCP și în ce mod? 
Parte interesat ă Descriere: Interese esen țiale 
Sectorul 
capturilor în UE Proprietari de nave și echipaje din UE  Menținerea rentabilit ății și a mijloacelor de 
subzistență 
 
RO 2   RO Întreprinderile și 
comunitățile 
dependente  Întreprinderile și comunit ățile dependente de 
pescuit Menținerea rentabilit ății și a mijloacelor de 
subzistență 
Sectorul 
prelucrării Cei care prelucreaz ă materiile prime, atât cele 
importate, cât și cele capturate în apele UE Menținerea rentabilit ății și a mijloacelor de 
existență, aprovizionare stabil ă 
Organismele de 
reglementare a 
sectorului Organismele na ționale, regionale și locale care 
reglementeaz ă pescuitul  Asigurarea unui cadru de gestionare eficient, 
eficace și practic care s ă realizeze un echilibru 
între nevoile foarte diferite ale p ărților interesate  
Sectorul 
cercetării Organismele de cercetare științifică ce contribuie 
la conservarea și gestionarea stocurilor Contribuția la un sistem efic ace de gestionare a 
pescăriilor prin accesul în timp util la date fiabile 
de înaltă calitate 
Consumatorii Cei care consum ă produse pesc ărești Disponibilitatea, costul, calitatea și valorile 
nutriționale ale produselor pesc ărești cu grade 
diferite de control de mediu  
Țări din afara 
UE Sectorul pescuitului în concuren ță cu flotele UE. 
Producătorii de produse de acvacultur ă, 
exportatori c ătre UE. Autorit ățile din țările terțe 
care primesc pl ăți în cadrul Acordurilor de 
parteneriat în domeniul pescuitului  Conflicte de interese între cei care privesc UE ca 
pe o foarte important ă piață de export și ca pe o 
sursă de venituri și micile comunit ăți de pescuit 
locale care se confrunt ă cu concuren ță din partea 
flotelor UE în pesc ării din afara UE în ceea ce 
privește accesul la resursele locale 
ONG-uri, 
societatea civil ă 
și cetățenii UE  ONG-uri care promoveaz ă gestionarea durabil ă a 
pescuitului 
Publicul larg interesat și preocupat de pescuit și 
de mediul marin Menținerea popula țiilor de pe ște, a biodiversit ății 
marine, a valorii recreative a oceanelor, râurilor și 
lacurilor 
1.3. De ce este necesar ă interven ția publică? 
Pescăriile sunt caracterizate de „tragedia bunurilor comune”: persoanele care ac ționează 
conform propriului interes tind s ă supraexploateze o resurs ă comună, concurând cu al ții care 
își captureaz ă „propria” cot ă. Ceea ce un pescar captureaz ă azi nu poate fi capturat mâine de 
un altul. Când iau decizii privind pescuitul, pescarii nu iau în considerare costurile de recoltare impuse asupra altora (mai pu țini pești de capturat, deteriorarea habitatului etc.). În 
lipsa unei interven ții de reglementare a accesului, stocurile vor fi exploatate la niveluri care 
vor duce la reducerea și la dispari ția lor din punct de vedere co mercial. Acest lucru justific ă 
intervenția de reglementare și implică eliminarea op țiunii „nicio ac țiune din partea UE”. 
2. D
REPTUL UE DE A INTERVENI  
În conformitate cu articolul 3 l itera (d) din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene 
(TFUE), Uniunea are competen ță exclusivă în domeniul conserv ării resurselor biologice ale 
mării în cadrul PCP. În conformitate cu articolul 4 alineatul 2 litera (d), Uniunea are 
competen ță partajată în ceea ce prive ște restul PCP.  
Ultima reform ă a PCP a avut loc în 2002. Aceasta a fost pus ă în aplicare prin Regulamentul 
(CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 dece mbrie 2002. Articolul 35 din regulamentul 
menționat con ține o dispozi ție specific ă referitoare la o reexaminare pân ă la sfârșitul anului 
2012 în ceea ce prive ște capitolele II [Conservare și durabilitate] și III [Adaptarea capacit ății 
de pescuit]. Cu toate acestea, conclu ziile Raportului special din 2007 al Cur ții de Conturi cu 
privire la PCP, precum și evaluarea de c ătre Comisie a actualei PCP au determinat Comisia s ă 
depășească această obligație și să propună o reformă profundă a PCP.  
 
RO 3   RO 3. OBIECTIVELE PCP 
3.1. Obiectivele PCP în conformitate cu tratatul 
Obiectivele PCP sunt stabilite la articolul 3 litera (d), la arti colul (4) litera (d) și la articolele 
38 și 39 din TFUE. Articolul 11 este, de as emenea, relevant, deoarece prevede c ă cerințele 
privind protec ția mediului trebuie integrate în definirea și punerea în aplicare a politicilor și 
activităților Uniunii, în special în vederea promov ării dezvolt ării durabile. În conformitate cu 
articolul 39, obiectivele PC P, care coincid cu cele ale agriculturii, sunt: 
• creșterea productivit ății agriculturii prin promovar ea progresului tehnic, prin 
asigurarea dezvolt ării raționale a produc ției agricole, precum și prin utilizarea 
optimă a factorilor de produc ție și, în special, a for ței de munc ă; 
• asigurarea în acest fel a unui nive l de trai echitabil pentru popula ția agricol ă, în 
special prin majorarea venitului individual al lucr ătorilor din agricultur ă; 
• stabilizarea pie țelor; 
• garantarea siguran ței aprovizion ărilor; 
• asigurarea unor pre țuri rezonabile de livrare c ătre consumatori. 
Aceste obiective sunt identic e cu cele ale politicii agri cole comune, dar trebuie s ă fie privite în 
contextul specific al se ctorului pescuitului. 
3.2. Obiectivele generale ale reformei 
Reforma PCP va asigura sustenabilitatea ecologic ă, economic ă și socială în ceea ce prive ște 
exploatarea resurselor de pe ște. Din punct de vedere juridic,  toate aceste obiective sunt 
importante în egal ă măsură și niciunul nu pot fi r ealizat în mod izolat.  
Cu toate acestea, sustenabilitatea ecologic ă este elementul-cheie  pentru succesul PCP.  Analiza 
din cadrul evalu ării impactului a confirmat c ă „fără o îmbunătățire mai semnificativ ă a stării 
stocurilor, susten abilitatea economic ă și socială va rămâne limitat ă”. Definirea problemei a 
subliniat situa ția precară a multor stocuri. Solu ționarea problemei necesit ă adaptarea presiunii 
exercitate de pescuit la sustenabilitatea ecologic ă.  
3.2.1.  Sustenabilitatea ecologic ă 
Prin sustenabilitatea ecologic ă se înțelege exploatarea stocurilor în a șa fel încât s ă nu fie 
periclitată exploatarea lor viitoare. Acest lucru înseamn ă exercitarea unei presiuni de pescuit 
compatibile cu produc ția maxim ă durabilă (MSY), „cu scopul îndeplinirii urgente a acestor 
obiective în ceea ce prive ște stocurile epuizate și, acolo unde este posibil, cel târziu în 2015” . 
Îndeplinirea obiectivului privind sustenabilit atea de mediu va asigura, de asemenea, 
respectarea obliga ției ca mediile marine s ă se afle într-o stare ecologic ă bună cel târziu din 
2020, astfel cum se prevede în Directiva-cad ru „Strategia pentru mediul marin”. 
Îndeplinirea obiectivului privind sustenabilitatea de mediu implic ă: 
(a) pe termen scurt, eliminarea pescuitului excesiv; 
 
RO 4   RO (b) reducerea la minimum a supracapacit ății și a capturilor aruncat e înapoi în mare; 
(c) instituirea unui sistem decizional compatibil  cu sustenabilitatea pe  termen lung, flexibil și 
adaptabil la condi țiile locale;  
(d) încurajarea sectorului pentru ca acesta s ă își asume o responsabilitate sporit ă privind 
rezultatele și să respecte legisla ția; 
(e) îmbun ătățirea disponibilit ății avizelor științifice și a datelor economice. 
3.2.2.  Sustenabilitatea economic ă 
Sustenabilitatea economic ă înseamnă a avea flote profitabile ca re sunt viabile din punct de 
vedere economic pe termen lung. Acela și lucru se aplic ă și activităților conexe de prelucrare, 
auxiliare și de acvacultur ă, în limitele stabilite de sustenabilitatea ecologic ă și în contextul 
pieței globale competitive și al modelelor de consum în evolu ție continu ă. 
3.2.3.  Sustenabilitatea social ă 
Sustenabilitatea social ă înseamn ă transformarea pescuitului și a activit ăților conexe într-o 
sursă de locuri de munc ă atractive, care permit un nivel de tr ai decent pentru cei ce depind de 
ele și asigură viabilitatea comunit ăților de pescuit. Sustenabilitatea social ă în aceste domenii 
trebuie să se bazeze pe diversificarea economic ă în activit ăți maritime conexe, precum și pe 
pescuitul în sine. 
3.2.4.  Alte obiective: Simplificarea și reducerea poverii administrative 
Reforma PCP va trebui s ă contribuie la îndeplinirea obiectivelor generale ale UE în ceea ce 
privește reducerea birocra ției. Simplificarea  implică reducerea num ărului reglement ărilor și a 
complexit ății acestora și integrarea finan țării publice într-un singur in strument financiar. În 
ceea ce prive ște povara administrativ ă, reforma nu include niciun macro-obiectiv cuantificabil 
pentru că actuala politic ă a Comisiei în acest domeniu urmeaz ă să expire la sfâr șitul 
anului 2012.  
4. OPțIUNILE DE POLITIC Ă 
Opțiunea statu quo  (SQ)  înseamnă continuarea actualei PCP, dar ținând seama de legisla ția 
recentă, în special de planurile de gestionare pe te rmen lung (PGTL) în curs de elaborare, de 
regulamentul privind controlul și de Regulamentul INN. SQ echivaleaz ă cu PCP a șa cum va fi 
ea în ianuarie 2013. Aceast ă opțiune serve ște ca indicator de referin ță pentru toate op țiunile de 
reformă. 
Opțiunea 1 vizeaz ă depunerea de eforturi pentru a asigura sustenabilitatea ecologic ă 
într-un orizont temporal flexibil, limitând în acela și timp impacturile sociale și 
economice negative pe termen scurt.  
Componentele sale principale sunt: 
a) asigurarea Fmsy cât mai curând posibil, dar cu o reducere interanual ă maximă a TAC de 
25 % (ca în PGTL actuale). Prin urmare, unele stocuri vor ajunge la Fmsy dup ă 2015 (dar nu 
mai târziu de 2020). 
 
RO 5   RO b) utilizarea regulii speciei „ce lei mai valoroase” în cazul pesc ăriilor mixte; 
c) utilizarea drepturilor transf erabile individuale (DTI) pentru  a elimina supracapacitatea. DTI 
vor fi obligatorii pent ru flotele industriale și facultative pentru flotele artizanale, și vor fi puse 
în aplicare pe o perioad ă de patru ani. Transferabilitatea va fi limitat ă la interiorul aceluia și 
stat membru; 
d) sprijin financiar public conc entrat asupra reformei; subven țiile pentru flote (axa 1 din 
actualul FEP) vor fi eliminate; 
e) OCP concentrat ă asupra comercializ ării, promov ării și a diferen țierii pieței produselor 
locale; 
f) costurile licen țelor de pescuit în temeiul acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului 
(APP) va fi suportat treptat de c ătre proprietarii de nave.  
Opțiunea 2 vizeaz ă asigurarea sustenabilit ății ecologice f ără nicio flexibilitate în privin ța 
orizontului temporal.  Obiectivul acestei op țiuni este asigurarea sustenabilit ății ecologice 
până la sfârșitul anului 2015, indiferent de impacturile economice și sociale pe termen scurt. 
Opțiunea se bazeaz ă pe prezum ția că în acest interval de timp foarte scurt vor fi disponibile 
suficiente avize științifice.  
Componentele principale ale op țiunii sunt: 
a) asigurarea Fmsy în termen de patru ani de la începutul reformei. 
b) utilizarea regulii speciei „cele i mai vulnerabile” în cazul pesc ăriilor mixte; 
c) utilizarea DTI pentru a elimina supracapacita tea, dar cu transferabilitate între statele 
membre; 
d) eliminarea sprijinului financiar public și a OCP și  
e) eliminarea treptat ă a PPA. 
Opțiunea 3 vizeaz ă asigurarea sustenabilit ății ecologice conform unui calendar, cu 
minimizarea, în acela și timp, a impacturilor sociale negative.  Această opțiune reduce la 
minimum impacturile economice și sociale pe termen scurt, aco rdând sectorului timp pentru 
asigurarea Fmsy și punerea în aplicare a DTI. 
Componentele principale ale op țiunii sunt: 
a) asigurarea Fmsy cât mai curând posibil, dar cu o reducere interanual ă maximă a TAC de 
15 %, astfel încât mai multe stocuri ar atinge nivelurile Fmsy doar spre sfâr șitul perioadei. 
b) utilizarea regulii speciei „ce lei mai valoroase” în cazul pesc ăriilor mixte; 
c) utilizarea DTI ca în cazul op țiunii 1, dar cu o perioad ă mai lung ă de punere în aplicare; 
d) sprijin financiar public concentr at asupra reformei, dar cu mai mult ă atenție acordat ă 
aspectelor sociale; 
e) reformare limitat ă a OCP, cu p ăstrarea anumitor forme de interven ție pe piață. 
Opțiunea 4 vizeaz ă asigurarea sustenabilit ății ecologice într-un orizont de timp flexibil, 
cu limitarea, în acela și timp, a impacturilor economice și sociale negative pe termen 
 
RO 6   RO scurt, dar f ără DTI gestionate de UE.  Această opțiune este echivalent ă cu opțiunea 1, dar 
fără DTI pentru solu ționarea problemei supracapacit ății. Statele membre au libertatea de a 
decide dac ă să pună în aplicare DTI. 
Au mai fost, de asemenea, analizate înc ă două opțiuni: 
Opțiunea 1a  pornește de la op țiunea 1, dar utilizeaz ă regula op țiunii 2, specia „cea mai 
vulnerabil ă” în cazul pesc ăriilor mixte. 
Opțiunea 2a  pornește de la op țiunea 2, îns ă folosește de reducerea interanual ă maximă a 
TAC cu 25 %, cuprins ă în opțiunea 1. 
5. EVALUAREA OP țIUNILOR  
Metodologia utilizat ă a definit: 
a) ținte măsurabile pentru obiective și 
b) un set de indicatori de impact pentru eviden țierea progreselor înregistrate în îndeplinirea 
obiectivelor. Indicatori suplimentari se refer ă la guvernan ță, povara administrativ ă și 
simplificare. Valoarea indicatorilor este m ăsurată și comparat ă pentru 2012, 2017 și 2022 
(2020 pentru performan țele de mediu). Evaluarea impactului combin ă analiza cantitativ ă și 
cea calitativ ă.  
5.1. Sustenabilitatea ecologic ă 
Toate opțiunile de reform ă depășesc cu mult op țiunea SQ în ceea ce prive ște sustenabilitatea 
ecologică. Opțiunea 2 pare s ă ofere cele mai bune rezultate, atât pe termen scurt, cât și pe 
termen lung. Cu toate acestea, com ponenta sa de mediu nu este fezabil ă, din cauza timpului 
foarte scurt r ămas pentru ob ținerea avizelor științifice necesare. Op țiunea 1a  oferă cele mai 
bune rezultate. Op țiunile 1, 2a și 3 au rezultate foarte bune, de și inferioare celor ale op țiunii 
1a, mai ales pân ă în 2020. Men ținerea supracapacit ății în cazul op țiunii 4 reduce semnificativ 
performan ța ecologic ă a acesteia. 
Opțiunea 1a are cel mai mare poten țial de reducere a capturilor nedorite, îmbinând cea mai 
bună performan ță ecologică, regula speciei „celei mai vulnerabile” în cazul pesc ăriilor mixte, 
DTI și componenta referitoare la regionalizare . Regula speciei „celei mai valoroase” din 
cadrul op țiunii 1 limiteaz ă potențialul opțiunii în ceea ce prive ște reducerea capturilor 
aruncate înapoi în mare. 
Opțiunea SQ și opțiunea 4 duc la cele mai mari flote, atât pe termen scurt, cât și pe termen 
lung. Opțiunile 1 și 3 indică cele mai mari reduceri ale flotelor. 
5.2. Sustenabilitatea economic ă 
Opțiunea SQ nu asigur ă sustenabilitatea economic ă. Opțiunea 1 ( și opțiunea 1a)  oferă cele 
mai bune rezultate, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung. Op țiunea 2 ofer ă rezultate 
întrucâtva mai bune decât op țiunile 2a și 3. Opțiunea 4 ofer ă rezultate semnificativ mai slabe, 
din cauza men ținerii supracapacit ății. 
Sectorul prelucr ării care depinde de importurile de ma terii prime nu ar fi afectat. Pentru 
prelucrarea debarc ărilor locale, op țiunile 1 și 1a oferă cele mai bune rezulta te pe termen scurt 
 
RO 7   RO și pe termen lung. În ceea ce prive ște serviciile auxiliar e, care depind de m ărimea flotei, cele 
mai bune rezultate le-ar oferi op țiunea SQ, urmat ă de opțiunea 4. 
5.3. Sustenabilitatea social ă 
Toate op țiunile implic ă o reducere substan țială a ocupării forței de munc ă în sectorul 
capturilor. Având în vedere o reducere mai mic ă a dimensiunilor flotelor, acest declin este 
ceva mai sc ăzut în cazul op țiunii SQ, urmat ă îndeaproape de op țiunea 4. Totu și, din punctul 
de vedere al salariilor, rezultatele op țiunii SQ sunt foarte slabe, iar ale op țiunii 1 (și ale 
opțiunii 1a) sunt foarte bune. Combina ția dintre ocuparea for ței de munc ă și salarii arat ă că 
opțiunea 1 (și opțiunea 1a) ar oferi cele mai bune rezultate .  
5.4. Simplificarea și povara administrativ ă 
În ceea ce prive ște simplificarea , orice op țiune va oferi rezultate mai bune decât op țiunea SQ. 
Abordările regionale prev ăzute la op țiunile 1 ( și 1a), 2 (și 2a) și 4 ar trebui s ă contribuie, de 
asemenea, la simplificarea PCP.  
În ceea ce prive ște costurile de gestionare , obținerea avizelor științifice și a datelor economice 
ar implica un cost suplimentar semnificativ. Introducerea DTI ar implica o oarecare povar ă 
administrativ ă pentru statele membre și UE; o parte din aceste co sturi ar putea fi transmis ă 
sectorului. În cele din urm ă, eliminarea PPA sau plata de c ătre proprietarii de nave a costurilor 
de acces ar reduce costuril e de gestionare la nivelul UE. Per ansamblu, op țiune SQ ar fi cea 
mai ieftin ă, urmată de opțiunea 4, întrucât nu ar exista costuri asociate cu DTI. Op țiunea 1a ar 
fi cea mai costisitoare, datorit ă necesității de a ob ține avize științifice privind stocurile cele 
mai vulnerabile. 
5.5. Dimensiunea extern ă 
Cele mai bune rezultate corespund op țiunii 1 (și opțiunii 1a) .  
6. COMPARAREA OP țIUNILOR OPțIUNEA PREFERAT Ă/OPțIUNILE PREFERATE  
Figura 1 – Compararea op țiunilor. Nivelul UE 2017 
Statu
quoOpțiunea
1Opțiunea
2Opțiunea
3Opțiunea
4Opțiunea
2aOpțiunea
1a
1. Ecologic 2. Economic 3. Social
4. Guvernan ță 5. Altele interne0%50%75%Procentajul indicatorilor 
care ating ținta
 
Figura 2 – Compararea op țiunilor. Nivelul UE 2022 
 
RO 8   RO Statu
quoOpțiunea
1Opțiunea
2Opțiunea
3Opțiunea
4Opțiunea
2aOpțiunea
1a
1. Ecologic 2. Economic 3. Social 4. Guvernan ță 5. Altele interne0%50%75%Procentajul indicatorilor care 
ating ținta
 
Per ansamblu, op țiunile 1 și 1a oferă cele mai bune rezultate combin ate. Un studiu referitor la 
patru regiuni care depind de pesc uit (Bretania, Galicia, Sicilia și Scoția) confirm ă aceste 
rezultate la nivel regional. Op țiunea 1 ( și opțiunea 1a) ofer ă, de asemenea, cele mai bune 
rezultate în ceea ce prive ște dimensiunea extern ă. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Progresul anual va fi mon itorizat pe baza avizelor științifice în ceea ce prive ște obiectivul 
Fmsy, precum și pe baza datelor economice/sociale prim ite de la statele membre în ceea ce 
privește sustenabilitatea economic ă și socială. 
În ceea ce prive ște evaluarea, va fi necesar s ă treacă o anumit ă perioadă pentru ca reforma 
PCP să dea roade, deci o evaluare la jum ătatea perioadei ar trebui s ă fi efectuat ă eventual 
pentru 2017, anul pentru  care a fost efectuat ă modelarea. Evaluarea ar trebui s ă compare 
valorile prognozate cu ce le reale în cazul urm ătorilor indicatori: 
• impacturile asupra mediului : stocuri la nivel Fmsy, dimensiunea flotei și progresul 
înregistrat în ceea ce prive ște DTI 
• impacturile economice : veniturile, VAB, venituri le/pragul de rentabilitate și marja 
de profit net 
• impacturile sociale : ocuparea for ței de munc ă (ENI) și salariile echipajelor per 
ENI 
Cifrele pentru 2017 ar fi disponibile în 2019. Prin urmare, evaluarea ar trebui s ă fie efectuat ă 
în 2019.