[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 29.4.2008

COM(2008) 231 final

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC Ș I SOCIAL EUROPEAN Ș I COMITETUL REGIUNILOR

privind punerea în aplicare a programului Cultura 2000

CUPRINS

1. INTRODUCERE 3

2. CONTEXTUL PROGRAMULUI 3

3. EVALUAREA EXTERNĂ 4

3.1. Modalitățile de evaluare și obiectivul evaluării 4

3.2. Metodologia 4

3.3. Constatări 5

4. Principalele recomandări în urma evaluării și observațiile Comisiei 7

5. Concluziile Comisiei 11

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

privind punerea în aplicare a programului Cultura 2000

1. INTRODUCERE

Prezentul raport este prezentat în temeiul articolului 8 din Decizia 508/2000/CE[1] din 14 februarie 2000 de instituire a programului Cultura 2000 (denumit în continuare „programul”), care prevede realizarea unei evaluări finale privind punerea în aplicare a programului care urmează să fie realizată după încheierea acestuia. Raportul prezintă poziția Comisiei cu privire la principalele concluzii și recomandări formulate în urma evaluării externe finale a programului, care pot fi obținute accesând adresa:

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

Aceste concluzii și recomandări se bazează pe anchete aprofundate realizate în rândul participanților la programul Cultura 2000 și al principalelor părți interesate, ale căror rezultate sunt detaliate în anexa la raportul de evaluare finală.

2. CONTEXTUL PROGRAMULUI

Conform Deciziei nr. 508/2000 (denumită în continuare „decizia”), programul a vizat susținerea promovării unui spațiu cultural comun popoarelor europene prin sprijinirea activităților de cooperare între artiști, operatori culturali, promotori publici și privați și rețele culturale.

Aceste activități au trebuit să contribuie sau să fie capabile a contribui la îndeplinirea următoarelor obiective:

- promovarea dialogului cultural și a cunoștințelor reciproce ale popoarelor europene

- promovarea creativități și a difuzării transnaționale a culturii, punând un accent puternic asupra persoanelor tinere și defavorizate din punct de vedere social și asupra diversității culturale

- punerea în valoare a diversității culturale și a dezvoltării noilor forme de expresie culturală

- folosirea în comun a moștenirii culturale de importanță europeană

- luarea în considerare a rolului culturii în dezvoltarea socio-economică

- promovarea rolului intercultural și a schimbului reciproc între culturile europene și non-europene

- recunoașterea culturii ca factor economic, precum și ca factor de integrare socială și cetățenească

- îmbunătățirea accesului și a participării cetățenilor UE la activități culturale

Programul a cuprins trei acțiuni principale. Acestea sunt: acțiunea 1 – acțiuni specifice inovatoare și/sau experimentale; acțiunea 2 – acțiuni integrate incluse în structuri și acorduri de cooperare culturală multianuală transnațională; și 3 – evenimente culturale speciale având o dimensiune europeană sau internațională.

Programul a fost instituit pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2000 și 31 decembrie 2004; întrucât în 2004 durata sa a fost prelungită[2], acesta s-a încheiat de fapt la 31 decembrie 2006. Cu toate acestea, principalele sale componente au fost integrate în actualul program Cultura pentru perioada 2007-2013.

3. EVALUAREA EXTERNĂ

3.1. Modalitățile de evaluare și obiectivul evaluării

Pe baza contractului-cadru de servicii nr. EAC/03/06[3], ECOTEC Ltd a fost selectată să efectueze evaluarea.

Obiectivul evaluării externe a fost de a analiza punerea în aplicare a programului și îndeplinirea obiectivelor sale, de a raporta măsura în care acțiunile adoptate până atunci au contribuit în mod semnificativ la realizarea obiectivelor specificate în decizie și a obiectivelor generale ale acțiunii comunitare în domeniul culturii astfel cu prevede articolul 151 din tratat[4] și de a transmite mai departe experiențele acumulate în vederea sprijinirii punerii în aplicare a oricăror noi programe în domeniul culturii, în special a noului program Cultura 2007-2013.

Evaluarea finală pornește de la prima și de la cea de-a doua evaluare externă provizorie[5]. Aceasta cuprinde toate acțiunile finanțate în perioada 2000-2006. Analiza Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) s-a limitat la rolul de a gestiona și de a pune în aplicare programul Cultura 2000 de la data instituirii acesteia în ianuarie 2006.

3.2. Metodologia

Metodologia folosită de către evaluatorul extern poate fi rezumată astfel:

- revizuirea documentară a documentelor din dosarele de proiect;

- interviuri cu personalul Comisiei Europene și al EACEA;

- sondaje structurate în rândul membrilor Comitetului de gestionare a programului și ai punctelor de contact culturale, în rândul experților implicați în acțiunile de selecție și al altor experți culturali, precum și al operatorilor culturali implicați în derularea programului în calitate de conducători de proiect sau de co-organizatori;

- studii de caz pe țară și proiect;

- un seminar de evaluare; și

- consultare on-line.

Aceste puncte au generat o serie de recomandări în privința cărora Comisia și-a exprimat poziția în prezentul raport.

3.3. Constatări

1. Coerența externă

Noțiunea de coerență externă se referă la modul în care Cultura 2000 se integrează în contextul mai larg al politicilor și programelor culturale.

În urma evaluării, s-a constatat faptul că un procent ridicat al programelor UE, cum ar fi fondurile structurale, mass-media și cetățenia activă conțin elemente culturale și că există similitudini între obiectivele, grupurile țintă, realizările, rezultatele și impacturile acestora și cele ale programului Cultura 2000. În mod similar, există, de asemenea, un număr de inițiative de cooperare interculturală regională și inițiative bilaterale.

Cu toate acestea, datele obținute în urma analizei programelor UE și a sondajelor efectuate prin e-mail în rândul părților interesate indică în mod clar faptul că programul Cultura 2000 a ocupat o poziție unică. Nu a existat niciun alt program la nivelul Uniunii Europene menit să sprijine și să promoveze cooperarea culturală europeană, iar atunci când se iau în considerare obiectivele distincte și rezultatele preconizate ale fiecărui program regional și al UE, este evident că orice aparentă suprapunere a fost doar superficială.

Potrivit concluziilor evaluatorului, programul Cultura 2000 a fost în întregime complementar altor programe culturale regionale/naționale și ale UE și nu a realizat activități identice în cadrul altor programe de acest fel.

Îmbunătățirea schimbului de informații și de cele mai bune practici între țările participante rămâne o provocare, dar evaluarea arată că programul Cultura 2000 a sporit importanța și gradul de conștientizare a dialogului intercultural între țările participante.

Persoanele intervievate și respondenții la sondaje au fost de acord că obiectivele programului sunt relevante și că activitățile sprijinite sunt adecvate pentru realizarea acestora. Unele părți interesate au pus sub semnul întrebării capacitatea programelor de a îndeplini obiectivele având în vedere resursele financiare relativ mici.

2. Eficacitatea

Datele obținute în urma revizuirii documentului de proiect și a sondajului on-line în privința proiectelor arată că programul a fost eficient în ceea ce privește realizarea obiectivelor și a impacturilor, cel puțin într-o oarecare măsură.

Evaluatorul concluzionează că au existat unele obstacole care au împiedicat participarea actorilor culturali în cadrul programului, mai exact în ceea ce privește experiența organizatorică și resursele financiare. Cu toate acestea, s-a constatat că, având în vedere bugetul limitat al programului Cultura 2000, aceste obstacole ar fi putut fi cu greu depășite în cadrul programului.

Vizibilitatea generală a programului Cultura 2000 în rândul operatorilor culturali s-a considerat a fi bună, dar respondenții la sondaje au exprimat îndoieli cu privire la nivelul de înțelegere a programului de către operatorii culturali.

3. Eficiența

Personalul Comisiei și al EACEA au indicat faptul că volumul mare de muncă a inclus în mod constant sarcini administrative multiple care au limitat posibilitatea acestora de a oferi sprijin în cadrul proiectelor. Luând în considerare valabilitatea caracteristică a datelor oferite de personalul respondent, evaluatorul concluzionează că a existat o discrepanță între desfășurarea resurselor de personal și volumul de muncă pe durata derulării programului, în special în momentele de vârf.

În ceea ce privește sistemele TI folosite, analiza evaluatorului a evidențiat faptul că administratorii de program nu au fost sprijiniți de o infrastructură adecvată.

Au fost instituite puncte de contact cultural în statele membre și în majoritatea celorlalte țări participante pentru promovarea programului și facilitarea accesului la acesta. Conform evaluării, acestea și-au utilizat, în general, subvențiile pentru a oferi operatorilor culturali un sprijin eficient și eficace.

Participanții au fost satisfăcuți în privința prelucrării cererilor și au fost mulțumiți deopotrivă în ceea ce privește informațiile oferite legate de program. Majoritatea respondenților on-line au afirmat că procesul s-a desfășurat în mod corespunzător/transparent și că frecvența cererilor de propuneri a fost relativ corectă, cu toate că orarul acestora era necorespunzător. Al doilea punct criticat a fost durata lungă a procesului în sine.

Cu toate acestea, evaluarea recunoaște că factori precum procedura comitetului de gestionare și dreptul de control al Parlamentului European afectează durata procesului și nu pot fi evitați. Evaluatorul a concluzionat faptul că principala posibilitate de simplificare a procedurii de selecție pentru Cultura 2000 ar fi fost utilizarea de resurse umane suplimentare care să grăbească prelucrarea cererilor și evaluarea acestora.

Potrivit respondenților la sondaje, activitățile de difuzare a programului ar fi putut fi îmbunătățite în mod substanțial.

În urma evaluării, s-a constatat că rapoartele finale ale proiectului erau incoerente în ceea ce privește calitatea și utilitatea acestora, întrucât informațiile privind realizările, rezultatele și impacturile nu au fost culese și analizate în mod sistematic în funcție de obiectivele programului. Aproximativ toți respondenții au afirmat că formularele de monitorizare și cele de raportare au fost ușor de utilizat, iar instrucțiunile de completare a acestora au fost calitativ satisfăcătoare, cu toate că s-au identificat unele aspecte care necesitau îmbunătățiri.

Evaluările Comisiei și ale EACEA privind rapoartele finale au cuprins verificări financiare substanțiale în vederea identificării și înlăturării cheltuielilor neeligibile. În această privință, procesul de monitorizare a fost eficient în identificarea și înlăturarea acestor cheltuieli din plățile finale pentru proiecte.

4. Utilitatea

În ceea ce privește schimbările pe care Cultura 2000 le-a produs în Europa, conform evaluatorului, a existat un impact evident și pe scară largă, în special asupra operatorilor culturali, asupra practicilor și politicii culturale. Instituirea programului Cultura 2000 a oferit operatorilor culturali din Europa oportunitatea de a participa în cadrul unui program global de cooperare transnațională cu parteneriate care cuprind peste 30 de țări. Niciun alt mecanism nu oferă și nu a oferit această posibilitate, rezultatul fiind faptul că operatorii culturali care tindeau să se concentreze înainte asupra activităților din cadrul țărilor lor dovedesc o mai mare deschidere și apropiere înspre o cooperare interculturală transnațională.

5. Durabilitatea

Operatorii culturali au raportat că au instituit, întărit și extins în Europa rețele transnaționale care nu numai că susțin legăturile și activitățile acestora, ci și generează noi proiecte de cooperare. Aceste noi proiecte de cooperare se desfășoară atât în contextul programelor culturale ale UE, cât și independent de acestea.

În plus, analiza evaluatorului, bazată atât pe documente de proiect cât și pe studii de caz, demonstrează faptul că cel puțin o parte din activitățile și rezultatele proiectelor Cultura 2000 continuă după expirarea finanțării.

Cu toate că nu există dovezi conform cărora Cultura 2000 a generat crearea unor inițiative noi de cooperare interculturală regională sau națională, programul a avut un impact evident asupra politicilor culturale din unele țări participante. Programul a stimulat modificarea unor structuri de cooperare existente și a determinat stabilirea unor noi proceduri de cofinanțare în multe țări, rezultatul fiind creșterea valorii generale a finanțării disponibile în special pentru dialogul intercultural.

4. PRINCIPALELE RECOMANDăRI ÎN URMA EVALUăRII șI OBSERVAțIILE COMISIEI

Principalele recomandări[6] ale evaluatorului sunt prezentate în caractere italice și sunt grupate în funcție de temă, după caz, în timp ce poziția Comisiei este formulată în caractere standard.

1. Sistemul de gestionare a programului

Recomandarea 1

Autoritățile de gestionare ar trebui să evalueze modalitățile de lucru existente în relație cu modelele actuale ale bunelor practici, în vederea investigării discrepanțelor între desfășurarea resurselor de personal și volumul de muncă pe durata derulării programului.

Recomandarea 2

Autoritățile de gestionare ar trebui să organizeze un program de vizite anuale la o serie de proiecte pentru a oferi sprijin și îndrumări privind aspectele tehnice.

Recomandarea 3

Autoritățile de gestionare ar trebui să ofere un răspuns calitativ detaliat tuturor solicitanților pentru programul de cultură. Acest lucru le va permite să decidă dacă vor depune o nouă propunere de proiect revizuită și să stabilească mijloacele de îmbunătățire a propunerii acestora.

Recomandarea 8

Autoritățile de gestionare ar trebui să exploreze posibilitatea dezvoltării unei baze de date on-line de căutare de parteneri pentru a ajuta operatorii culturali să găsească parteneri și să dezvolte concepte de proiect.

Recomandarea 9

Autoritățile de gestionare ar trebui să preia responsabilitatea gestionării și întreținerii bazei de date a proiectului CUPID sau să dezvolte un echivalent.

Recomandarea 14

Autoritățile de gestionare ar trebui să dezvolte o bază de date provizorie pentru gestionarea programului pentru a sprijini monitorizarea aplicațiilor și a proiectelor până în momentul în care va fi disponibilă baza de date SYMMETRY. Aceasta ar trebui să conțină informații de bază despre fiecare aplicație (de exemplu detaliile de contact ale partenerului principal, detaliile de contact ale co-organizatorului și planul general al bugetului) și să înregistreze indicatorii administrativi principali (de exemplu contractarea, plățile și raportarea).

Recomandarea 15

Autoritățile de gestionare ar trebui să continue acțiunile de îmbunătățire a orientărilor disponibile pentru a sprijini candidații să depună cererile. Aceste orientări ar trebui extinse pentru a include rapoartele de proiect provizorii și finale și de gestionare a proiectului. Orientările adecvate și sprijinul oferit candidaților și promotorilor proiectului vor îmbunătăți calitatea cererilor prezentate și vor spori calitatea proiectelor finanțate. Ediția din iunie 2004 a Ghidului SOCRATES pentru candidați oferă un bun exemplu.

Recomandarea 16

Autoritățile de gestionare ar trebui să ia măsuri în vederea reducerii duratei de prelucrare a cererilor folosind resurse administrative pe termen mai scurt pentru prelucrarea cererilor și contractarea proiectelor și implicând experți culturali suplimentari în evaluarea cererilor.

Poziția Comisiei

În general, Comisia este de acord cu aceste recomandări. Aceasta a inițiat deja un proces de simplificare amplu care a generat îmbunătățiri semnificative în 2007, respectiv, o revizuire detaliată a cererilor de propuneri și a procedurii de prelucrare a cererilor, o definire mai transparentă a criteriilor de atribuire, simplificarea formularelor și a documentelor care trebuie prezentate, formularea unui răspuns mai detaliat către solicitanți, raționalizarea bazei de date existente a programului, o mai mare flexibilitate în ceea ce privește durata acordării de sprijin organismelor active în domeniul culturii și anume, noua posibilitate de finanțare în regim multianual.

Sunt în pregătire alte măsuri care vor fi puse în aplicare în cea mai mare parte sau integral în 2008, cum ar fi introducerea unui ghid de program pentru anii viitori pentru a facilita planificarea și pregătirea solicitanților, monitorizarea mai atentă prin vizite mai frecvente în cadrul proiectelor, utilizarea mai amplă a ratelor forfetare, dezvoltarea treptată a unui sistem on-line de înscriere și raportare.

Mai mult, s-au luat măsuri la nivel intern în vederea reducerii, pe cât posibil, a duratei de prelucrare a cererilor. În 2008, deciziile de subvenționare vor înlocui contractele pentru un număr tot mai mare de componente, ceea ce ar trebui să reducă durata procesului în medie cu o lună. Utilizarea crescută a ratelor forfetare, pe lângă simplificarea procedurii de înscriere, va accelera prelucrarea cererilor în cadrul DG EAC și EACEA. După cum afirmă evaluatorul, există totuși factori externi și constrângeri juridice care împiedică simplificarea radicală a procesului. Cu toate acestea, Comisia încearcă să obțină o modificare a bazei juridice care i-ar permite – excepție făcând proiectele multianuale – să adopte direct deciziile de atribuire. În cazul în care Consiliul și Parlamentul European aprobă această modificare, procesul de selecție s-ar putea reduce cu câteva săptămâni.

În vederea abordării discrepanțelor dintre desfășurarea resurselor de personal și volumul de muncă pe durata programului, a fost creată în cadrul Comisiei o unitate specială însărcinată cu programul iar unitatea respectivă a EACEA a fost restructurată. Cu toate că acest lucru va aduce îmbunătățiri importante, rămâne valabilă concluzia evaluatorului potrivit căreia volumul mare de muncă depusă de Comisie și EACEA, care a inclus în mod constant sarcini administrative multiple, poate limita posibilitatea acestora de a oferi sprijin în cadrul proiectelor.

2. Sistemul de comunicare a programului

Recomandarea 4

Comisia ar trebui desemneze un funcționar pentru publicații și comunicări. Acesta este responsabil cu crearea, conținutul editorial și controlul calității paginilor web pentru Cultură și ale tuturor publicațiilor Unității „Cultură” / Programului „Cultură”, cum ar fi rapoartele tematice ale programului, compendiul proiectului și buletinul informativ al Unității „Cultură”.

Recomandarea 5

Autoritățile de gestionare ar trebui să publice un compendiu anual al proiectelor care să fie pus la dispoziție pe paginile web ale DG EAC. Compendiul ar trebui să cuprindă un index, iar lista proiectelor să fie prezentată în funcție de domeniul cultural și țara solicitantului principal.

Recomandarea 6

Autoritățile de gestionare ar trebui să reintroducă un buletin informativ regulat al Cultura 2007. Se recomandă ca acesta să cuprindă mai curând politica culturală a UE decât programul Cultura, pentru a permite existența unui conținut mai variat.

Recomandarea 7

Paginile de cultură ale DG EAC ar trebui să fie relansate într-o nouă grafică web pentru a fi în conformitate cu ghidul furnizorilor de informații al Comisiei și cu cerințele de bază privind accesibilitatea.

Poziția Comisiei

Comisia consideră că activitățile de comunicare adecvate reprezintă un instrument cheie pentru punerea în aplicare eficientă a programului. Paginile de cultură ale DG EAC au fost modificate complet în ceea ce privește grafica web la începutul anului 2008, iar buletinul informativ Cultura va fi relansat. Activitățile privind comunicarea și publicațiile au fost raționalizate ca parte a restructurării DG EAC și EACEA menționate mai sus. EACEA va publica compendiile proiectului. Zilele de informare „Cultura”, care au fost lansate în 2007, vor fi organizate în mod regulat în viitor și vor servi drept o bună oportunitate de a furniza informații posibililor candidați.

3. Activitățile de difuzare a programului

Recomandarea 10

Autoritățile de gestionare ar trebui să publice rapoartele tematice ale programului pentru a sprijini difuzarea realizărilor programului și a experiențelor bunelor practici.

Recomandarea 11

Autoritățile de gestionare ar trebui să desfășoare un program al evenimentelor (sau al unui singur eveniment) prin care proiectele existente să poată fi prezentate factorilor de decizie, iar noile proiecte selectate să poată participa la sesiuni de informare legate de desfășurarea proiectelor pentru gestionarea programului de cultură (de exemplu monitorizare, evaluare, registru financiar etc.)

Recomandarea 12

Comisia Europeană ar trebui să își îmbunătățească procesul de culegere a informațiilor privind bunele practici care decurg din programele culturale ale UE și să promoveze în rândul ministerelor culturii ale țărilor participante concluziile desprinse din aplicarea politicilor, în vederea dialogului intercultural.

Recomandarea 13

Autoritățile de gestionare ar trebui să restructureze modelele de raport final pentru a colecta informații detaliate legate de realizările, rezultatele și impacturile proiectelor. Aceste informații ar trebui folosite în sprijinul activităților de difuzare a programului.

Poziția Comisiei

Comisia a făcut eforturi considerabile în 2007 pentru a îmbunătăți și mai mult procesul de culegere și difuzare a rezultatelor, inclusiv prin introducerea unui criteriu specific de atribuire în ceea ce privește cererile de propuneri. Se iau măsuri menite să faciliteze descărcarea rezultatelor într-o nouă bază de date cu schimb de informații, procedură care este aproape încheiată. Rezultatele acestor schimburi vor fi disponibile pe termen mediu după un ciclu de viață complet al proiectelor. Sunt prevăzute alte inițiative, cum ar fi organizarea de seminarii sau conferințe (posibil tematice) în care proiectele să poată prezenta bunele practici, acumularea bunelor practici privind dialogul intercultural în cadrul programului care va fi dezvoltat în contextul Anului European 2008 al dialogului intercultural sau exploatarea mai eficientă a punctelor de contact culturale pentru activitățile de difuzare atât la nivel european, cât și la nivel local.

5. CONCLUZIILE COMISIEI

Comisia este de acord cu analiza generală a evaluatorului apreciind faptul că programul a stimulat cooperarea culturală transfrontalieră și a încurajat abordări mai deschise având drept rezultat o contribuție unică la promovarea unei zone culturale comune tuturor popoarelor din Europa.

În urma acestei evaluări finale, rezultă în mod clar faptul că programul Cultura 2000 a pus în aplicare în mod corespunzător acțiunea comunitară în domeniul culturii, astfel cum prevede articolul 151 din tratat, și a îndeplinit obiectivele prevăzute în decizie.

Peste 1500 de subvenții au fost acordate operatorilor culturali în cadrul acțiunilor programului pentru perioada 2000-2006, plățile depășind 190 milioane EUR.

Concluziile evaluatorului arată că, deși în unele domenii situația poate fi îmbunătățită, participanții și-au exprimat totuși satisfacția în ceea ce privește programul și i-au recunoscut valoarea adăugată europeană.

Comisia a intensificat considerabil consultările cu sectorul cultural și acordă o atenție riguroasă observațiilor exprimate de părțile interesate în cadrul acestui proces și care se reflectă în prezentul raport de evaluare.

Pe baza experiențelor acumulate în timpul derulării programului Cultura 2000, au fost integrate deja noi caracteristici și îmbunătățiri în actualul program Cultura pentru perioada 2007-2013. Altele sunt în curs și vor fi puse în aplicare în cea mai mare parte în 2008.

Comisia va lua în considerare pe termen lung rezultatele acestei evaluări, atunci când va pregăti noua generație de programe comunitare în domeniul culturii pentru perioada de după 2013.

[1] JO L 63 din 10 martie 2000.

[2] Decizia nr. 626/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004, JO L 99 din 3 aprilie 2004.

[3] Contractul-cadru privind evaluarea, serviciile legate de evaluare și sprijinul pentru evaluarea impactului

[4] Tratatul prevede: „Comunitatea contribuie la înflorirea culturilor statelor membre, respectând diversitatea lor națională și regională și punând în evidență moștenirea culturală comună.” De asemenea, acesta subliniază domeniile specifice în care Comunitatea poate acorda sprijin.

[5] Evaluările sunt disponibile la adresa internet: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm

[6] Atunci când acestea se adresează „autorităților de gestionare”, se înțelege că destinatarii sunt atât Comisia Europeană cât și Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA).