RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 4.11.2010 
SEC(2010) 1278 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
de însoțire pentru 
 
Propunere de 
 
REGULAMENT (UE) NR. …/... AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL 
CONSILIULUI 
 
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 648/2004 în ceea ce prive ște utilizarea 
fosfaților și a altor compu și ai fosforului în detergen ții de rufe de uz casnic 
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
COM(2010) 597  
SEC(2010) 1277  
 
RO 2   RO 1. I NTRODUCERE  
Fosfații sunt utiliza ți în detergen ți pentru a redu ce duritatea apei și pentru a le permite 
detergenților să acționeze eficient. Cu toate acestea, fosfa ții din detergen ți pot afecta în mod 
negativ mediul acvatic și pot perturba echilibrul ecologic, determinând o dezvoltare accelerat ă 
a algelor, fenomen denum it eutrofizare. Exist ă ingrediente alternative pentru dedurizarea apei 
care prezint ă însă diverse limite de performan ță, în special în ceea ce prive ște operațiunile de 
curățare mai exigente. 
Regulamentul (CE) nr. 648/2004 privind detergen ții1 armonizeaz ă introducerea pe pia ță a 
detergenților cu privire la etichetarea detergen ților și la biodegradabilitatea agen ților 
tensioactivi pe care îi au în compozi ție. Având în vedere preocup ările referitoare la fenomenul 
de eutrofizare, articolul 16 di n regulament a solicitat Comisiei, „s ă procedeze la evaluare și să 
prezinte un raport cu privire la aceasta și, după caz, să prezinte o propunere legislativ ă privind 
utilizarea fosfa ților în vederea unei retrageri treptate sau restric ții care se impune la aplica țiile 
specifice”. Comisia a prezentat raportul în 2007 și a ajuns la concluzia c ă volumul de 
informații cunoscute despre rolul fosfa ților din detergen ți în materie de eutrofizare este 
incomplet, dar se amplific ă rapid2. Lucrările realizate ulterior pent ru a acoperi deficitul de 
cunoștințe stau la baza prezentului raport de ev aluare a impactului care analizeaz ă diferite 
opțiuni politice referitoare la utilizarea fosfa ților în detergen ți. 
2. D EFINIREA PROBLEMEI  
2.1. De ce prezen ța fosfaților în detergen ți reprezint ă o problem ă? 
Fosfații din detergen ți contribuie la eutrofizare, un fenomen complex în cadrul c ăruia 
nivelurile ridicate de fosfa ți reduc calitatea ap elor de suprafa ță. Principalele surse de fosfa ți 
care ajung în mediul înconjur ător sunt îngr ășămintele, de șeurile metabolice de la oameni și 
animale domestice (urin ă + materii fecale) și detergen ții. Importan ța relativă a aporturilor 
variază de la un stat membru la altul și de la un bazin hidr ografic la altul. De și cantitatea de 
fosfor prezent ă în detergen ți (110 000 tone) reprezint ă mai puțin de 10% din cea prezent ă în 
îngrășăminte (1,5 milioane tone), to ți fosfații care provin din detergen ți sunt desc ărcați în 
apele reziduale și contribuie în mod poten țial la eutrofizare, în timp ce majoritatea fosfa ților 
din îngrășăminte rămân în solurile agricole și numai o propor ție minoră (care nu poate fi 
totuși complet cuantificat ă) este deversat ă sau transportat ă către apele de suprafa ță sub efectul 
eroziunii. Directiva-cadru pr ivind apa (Directiva 2000/60/CE) a avut rolul de a atrage mai 
mult atenția asupra combaterii fenome nului de eutrofizare. 
Conform unui model de evaluare probabilistic ă a riscurilor (INIA 2009)3, contribu ția 
fosforului din detergen ți la riscurile de eutrofizare pe întreg teritoriul UE se situeaz ă între 
2,3% în ecoregiunea mediteranean ă și 5,8% în ecoregiunea baltic ă centrală. Aceste previziuni 
sunt totuși incerte. Comitetul științific pentru riscurile asupra s ănătății și mediului (CSRSM)4 
                                                 
1 Regulamentul (CE) nr. 648/2004 al Parlamentului European și al Consiliului , JO L 104, 8.4.2004, p. 1. 
2 [COM(2007) 234], disponibil la adresa:  
http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm  
3 Disponibil la adresa de internet: 
http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm  
4 Disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/health /ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_116.pdf  
 
RO 3   RO a ajuns la concluzia c ă modelul INIA este un instrument inovator care permite efectuarea unor 
calcule la nivel paneuropean, de și nu este adaptat pentru a estima contribu țiile la eutrofizare la 
nivel regional sau local. Mai mult,  CSRSM nu a putut determina dac ă datele care au fost 
disponibile pentru modelizarea probabilistic ă sunt reprezentative pentru întreaga UE. 
Calcule deterministe realizate pentru bazinul Dun ării (DRB)5 indică faptul c ă înlocuirea 
fosfaților din detergen ți poate avea ca rezultat o reducere cu 24% a cantit ății de fosfor (P) care 
provine din surse punctuale6 și cu 12% a cantit ății de fosfor care provine din toate sursele.  
Atât modelizarea probabilistic ă, cât și modelizarea determinist ă arată că fosfații din detergen ți 
contribuie într-adev ăr într-o anumit ă măsură la riscurile de eutrofizare îns ă nici una, nici 
cealaltă nu poate cuantifica în întregime aceast ă contribuție. Pentru anumite regiuni sensibile, 
contribuția fosfaților din detergen ți la eutrofizare a fost cuantificat ă în mod fiabil și s-a 
dovedit a fi semnificativ ă. Prin urmare, utilizarea fosfa ților în detergen ți determin ă o 
externalitate negativ ă (eutrofizarea) ale c ărei costuri sunt suporta te în general de c ătre 
societate, mai mult decât de produc ătorii de detergen ți care nu au niciun interes economic în 
ceea ce prive ște conceperea unor detergen ți care să reducă riscurile de eutrofizare.  
2.2. Costurile elimin ării fosfaților prin tratarea apelor reziduale 
Stațiile de epurare a apei ca re dispun de tratament ter țiar pot elimina fosfa ții din apele 
reziduale. Cu toate acestea, numai o parte a popula ției UE este racordat ă la o stație de epurare 
municipal ă și nu toate sta țiile existente sunt echipate cu tratament ter țiar. Majoritatea 
proceselor de eliminare a fosfa ților se bazeaz ă pe precipitarea chimic ă cu săruri de fier, ceea 
ce determin ă costuri de investi ție (pentru instalar ea tratamentului ter țiar) și costuri de 
exploatare care variaz ă în funcție de cantitatea de fosfa ți eliminați. 
Conform estim ărilor, costurile de exploa tare anuale pentru eliminarea din apele reziduale a 
fosfaților care provin din detergen ți s-ar situa între 10 milioane EUR și 693 milioane EUR7.  
2.3. Fragmentarea pie ței interne și impactul recunoa șterii reciproce 
În lipsa legisla ției UE în materie, anumite state membre au adoptat m ăsuri naționale de 
restricționare a utiliz ării fosfaților în detergen ți. Alte state s-au bazat pe ac țiunea voluntar ă a 
industriei de a înlocui fosfa ții. Acest lucru a determinat reducerea utiliz ării fosfaților de la 
aproximativ 250 000 t la jum ătatea anilor 1980 pân ă la 110 000 t în momentul de fa ță. Fosfații 
din detergen ți nu sunt restric ționați în zece state membre. În consecin ță, piața internă a 
detergenților este fragmentat ă în ceea ce prive ște conținutul de fosfa ți al acestora, iar 
producătorii de detergen ți se confrunt ă cu norme divergente. 
                                                 
5 Harmonised Inventory of Point and Diffuse Emissions of Nitrogen and Phosphorus for a 
Transboundary River Basin  (disponibil la adresa: http://www.icpdr.org/icpdr-pages/phosphorus.htm ). 
6 Sursele punctuale de fosfor cuprind detergen ții, metabolismul uman și industria, dar nu și 
îngrășămintele. 
7 Cifrele utilizate provin din urm ătoarele surse: DEFRA, Regatul Unit, 2008: 
http://www.defra.gov.uk/environment/ quality/water/waterquality/diffuse/non-
agri/documents/consultation2008-detergents.pdf ;  
A.O. Tanyi. Comparison of chemical and biological phosphorus removal in waste water – a modelling 
approach.   
EUREAU în 2010: Suedia 1-5 €/kg P, Ungaria 7 €/kg P, Belgia 4,2 – 5 €/kg P (inclusiv eliminarea 
nămolurilor). 
 
RO 4   RO Regulamentul (CE) nr. 764/2008 privind recunoa șterea reciproc ă8 solicită statelor membre s ă 
accepte orice produse (inclusiv detergen ții cu conținut de fosfa ți) care sunt introduse în mod 
legal pe pia ța altui stat membru cu excep ția cazului în care pot fi demonstrate motive specifice 
care arată contrariul. Statele membre au la dispozi ție 20 de zile lucr ătoare (sau 40 de zile în 
cazuri complexe) pentru a le r ăspunde fabrican ților care solicit ă recunoașterea reciproc ă. 
Administra țiile statelor membre ar  putea fi debordate dac ă numeroase produse comercializate 
legal în alte state membre, dar cu un con ținut diferit de fosfa ți, ar fi introduse pe pie țele lor 
într-o scurt ă perioadă de timp. 
2.4. Pe cine afecteaz ă situația actuală, cum și în ce măsură? 
• În lipsa unei pie țe armonizate în ceea ce prive ște conținutul de fosfa ți din detergen ți, 
producătorii de detergen ți din UE trebuie s ă respecte reguli diferite în fiecare stat membru 
și să se confrunte cu co sturi suplimentare. Importurile de detergen ți în UE sunt 
nesemnificative. 
• Administra țiile publice na ționale din statele membre care au instituit deja o legisla ție cu 
privire la con ținutul de fosfa ți din detergen ți în vederea combaterii eutrofiz ării riscă să 
întâmpine din ce în ce mai multe dificult ăți în ceea ce prive ște aplicarea legisla ției lor în 
contextul obliga țiilor referitoare la recunoa șterea reciproc ă. 
• Operatorii sta țiilor de epurare a apelor reziduale echipate cu tratament ter țiar trebuie s ă 
suporte costuri de eliminare din apele reziduale a fosfa ților care provin din detergen ți. 
• Fosfații din detergen ți contribuie la eutrofizare în ma i multe regiuni ale UE, ceea ce 
creează efecte nocive asupra mediului și poate determina consecin țe economice negative 
pentru industria pescuitului și a turismului. Regiunile veci ne ale UE care au ape de 
suprafață comune sufer ă, de asemenea, consecin țele fluxului de fosfa ți care provine din 
UE. 
3. A NALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Deși eutrofizarea poate fi o problem ă locală sau regional ă, majoritatea bazi nelor hidrografice 
din UE se întind dincolo de grani țele naționale. În special, în bazi nele hidrografice mai mari 
(de exemplu Dun ărea) și în masele de ap ă marină (precum Marea Baltic ă) intră fluxuri care 
provin din numeroase state membre  diferite. Potrivit experien ței dobândite, cooperarea 
regională nu este complet eficient ă în ceea ce prive ște reducerea eutrofiz ării la nivel regional. 
În plus, normele na ționale divergente împiedic ă libera circula ție a mărfurilor. Întreprinderea 
unei acțiuni la nivelul UE este singura  cale de a asigura libera circula ție a mărfurilor și de a 
rezolva în mod eficient problema eutrofiz ării la nivel regional. Statele membre sus țin acțiunea 
UE în temeiul articolului 114 din TFUE. 
                                                 
8 Regulamentul (CE) nr. 764/2008  al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de 
stabilire a unor proceduri de aplicare a anumitor norme tehnice na ționale pentru produsele 
comercializate în mod legal în alt stat membru și de abrogare a Deciziei nr. 3052/95/CE. JO L 218, 
13.8.2008, p. 21. 
 
RO 5   RO 4. O BIECTIVELE INI țIATIVEI  
4.1. Obiectiv general 
Obiectivul general este acela de a asigura un nivel ridicat de protec ție a mediului împotriva 
efectelor nocive poten țiale ale fosfa ților din detergen ți, precum și de a proteja pia ța internă a 
detergenților.  
4.2. Obiective specifice 
– Reducerea efectelor nocive asupra mediului ale fenomenului de eutrofizare în apele de 
suprafață, determinate, în special, de fluxurile transfrontaliere de ap ă cu conținut de fosfa ți 
care provin din detergen ți. 
– Reducerea evacu ării fosfaților în apele de suprafa ță în mod rentabil. 
– Îmbunătățirea liberei circula ții a detergen ților pe pia ța internă prin armonizarea normelor 
naționale divergente cu privire la con ținutul de fosfa ți. 
– Evitarea unor posibile sarcini excesive pentru administra țiile publice în ceea ce prive ște 
elaborarea și justificarea m ăsurilor na ționale, în lipsa unor m ăsuri armonizate la nivelul 
UE. 
5. O PțIUNI POLITICE  
5.1. Op țiunea -1: Nicio ac țiune la nivelul UE (op țiune de baz ă) 
Statele membre ar men ține restric țiile deja existente cu privire la fosfa ții din detergen ți sau ar 
introduce noi restric ții. 
5.2. Op țiunea -2: Ac țiunea voluntar ă a industriei 
Producătorii de detergen ți s-ar angaja în mod voluntar s ă înlocuiasc ă STPP cu alternative. 
5.3. Op țiunea -3: Interzicerea total ă a utilizării fosfaților în toți detergen ții; 
Utilizarea fosfa ților ar fi interzis ă în toate tipurile de detergen ți. 
5.4. Op țiunea -4: Restric ționarea con ținutului de fosfa ți în detergen ții de rufe  
Fosfații ar fi restric ționați numai în detergen ții de rufe, nu și în detergen ții pentru ma șinile de 
spălat vase sau în detergen ții industriali și instituționali. 
5.5. Op țiunea -5: Stabilirea unor valori-limit ă pentru con ținutul de fosfa ți din 
detergenți.  
Conținutul de fosfa ți din diferite tipuri de detergen ți ar fi limitat la anumite niveluri de 
concentra ție. 
 
RO 6   RO 6. E VALUAREA IMPACTURILOR  
6.1. Op țiunea 1:  Nicio acțiune la nivelul UE, responsabilitatea de a ac ționa revenind 
statelor membre (op țiune de baz ă) 
Eutrofizarea la nivel local ar putea fi comb ătută în mod corespunz ător fără intervenția UE. Cu 
toate acestea, la nivel regional situa ția este diferit ă, deoarece chiar și acțiunea coordonat ă a 
mai multor state membre nu a fost complet eficient ă. Statele membre care coopereaz ă în 
cadrul strategiei privind Marea Baltic ă și în bazinul Dun ării au solicitat o ac țiune la nivelul 
UE. Aceast ă opțiune nu ar îmbun ătăți funcționarea pie ței interne, nici nu ar înl ătura sarcina 
excesivă a administra țiilor și a industriei în ceea ce prive ște recunoa șterea reciproc ă. Având în 
vedere tendin țele actuale ale pie ței, se estimeaz ă că riscurile de eutrofizare determinate de 
detergenți se vor diminua, îns ă lent. Se estimeaz ă că respectivele costuri ale elimin ării 
fosfaților din apele reziduale vor atinge valori maxime în jurul anului 2015, din cauza cre șterii 
ratei de racordare la sta țiile de epurare (mai ales în UE-12) și că apoi se vor diminua încet 
conform tendin țelor pieței în materie de utilizare a fosfa ților. 
6.2. Op țiunea 2:  Acțiunea voluntar ă a industriei 
Un angajament voluntar la nive lul UE ar putea, teoretic, s ă îndeplineasc ă obiectivele 
prevăzute. Cu toate acestea, A.I.S.E., Asocia ția interna țională pentru săpunuri, detergen ți și 
produse de între ținere, care reprezint ă 90% din pia ță nu dorește să își asume un astfel de 
angajament. 
6.3. Op țiunea 3:  Interzicerea total ă a utilizării fosfaților în totalitatea detergen ților 
O interzicere total ă a utilizării fosfaților în detergen ți ar fi foarte eficient ă pentru reducerea 
riscurilor de eutrofizare la nivelul UE. Beneficiile, care s- ar diminua încet conform tendin țelor 
pieței în materie de utilizare a fosfa ților, nu pot fi nici cuantificat e, nici exprimate în valori 
financiare.  
Opțiunea ar reduce costurile de exploatare ale sta țiilor de epurare cu 10 pân ă la 693 milioane 
EUR pe an. În timp, costurile evitate ini țial ar crește și ar atinge valori maxime în jurul anului 
2015 din cauza cre șterii ratelor de racordare la sta țiile de epurare, apoi s-ar diminua încet 
conform tendin țelor pieței în materie de utilizare a fosfa ților. Fabrican ții ar suporta costuri 
totale de reformulare a detergen ților (punctuale) cuprinse  între 20-142 milioane EUR. 
Beneficiile nete ar cre ște, astfel, în termen de 1-2 ani. Cu toate acestea, în prezent nu exist ă 
alternative posibile din punct de  vedere tehnic pentru detergen ții industriali și instituționali, în 
timp ce aspectele refer itoare la performan ța tehnică nu au fost înc ă soluționate complet pentru 
detergenții pentru ma șinile automate de sp ălat vase. Acest lucru ar conduce la costuri 
suplimentare semnificative în materie de cercetare și inovare. De altfel, produc ătorii de 
detergenți din cadrul IMM-urilor și-au exprimat deja preocuparea în acest sens. O 
performan ță mai scăzută a detergen ților ar reprezenta o problem ă pentru consumatorii și 
utilizatorii profesionali.  
Producătorii de fosfa ți s-ar confrunta cu închiderea unor uzine și cu pierderea a 3 000-5 000 
locuri de munc ă, pierderi ce ar putea fi compensate par țial numai prin câ știgurile fabrican ților 
de produse de înlocuire.  
 
RO 7   RO Nu au fost identificate riscuri pentru s ănătatea uman ă sau mediu în ceea ce prive ște 
alternativele pentru fosfa ți însă, din cauza unor date incomplete, continu ă să existe 
incertitudini cu privire la fosfona ți, policarboxila ți și EDTA. 
Această opțiune ar armoniza complet pia ța internă a detergen ților, eliminând, as tfel, orice alte 
costuri suplimentare pentru industrie și administra ții determinate de fragmentarea actual ă și 
evitând o serie de sarcini impuse de obliga ția de recunoa ștere reciproc ă. 
6.4. Op țiunea 4:  Restricționarea con ținutului de fosfa ți în detergen ții de rufe 
Restricționarea con ținutului de fosfa ți în detergen ții de rufe ar fi mai pu țin eficient ă decât 
opțiunea 3 în ceea ce prive ște reducerea riscurilor de eutrofizare (60% din fosfa ți sunt utiliza ți 
în detergen ții de rufe). Cu toate acestea, diferen ța nu poate fi cuantificat ă sau exprimat ă în 
valoare financiar ă. 
Reducerea costurilor de  exploatare a sta țiilor de epurare este estimat ă între 6 milioane și 415 
milioane EUR pe an și ar trebui s ă evolueze în timp la fel cum este descris în cadrul op țiunii 
3. Costurile totale de reformul are (punctuale) pentru produc ătorii de detergen ți de rufe sunt 
estimate la circa 13 milioane EUR. Beneficiile nete ar cre ște, astfel, în termen de 1-3 ani. 
Nu ar exista probleme în ma terie de fezabilitate tehnic ă sau economic ă în ceea ce prive ște 
soluțiile de înlocuire și nici probleme legate de performan ță pentru consumatori și utilizatorii 
profesionali. Produc ătorii de fosfa ți estimeaz ă că se vor pierde în jur de 1 000-1 650 locuri de 
muncă, pierdere care, probabil, nu va fi compensat ă complet de câ știgurile fabrican ților de 
produse de înlocuire. 
Această opțiune ar asigura o armonizare complet ă a pieței interne a detergen ților de rufe, dar 
nu și a detergen ților pentru ma șinile automate de sp ălat vase sau a detergen ților industriali și 
instituționali. Pân ă în prezent numai dou ă state membre (Suedia și Franța) plănuiesc în 
viitorul apropiat s ă restricționeze utilizarea fosfa ților în detergen ții industriali și instituționali 
și în detergen ții pentru ma șinile automate de sp ălat vase. 
Opțiunea 4 a fost preferat ă de 14 state membre în cadrul într unirii grupului de lucru privind 
detergenții care s-a desf ășurat în noiembrie 2009. Aceast ă opțiune se apropie cel mai mult de 
majoritatea normelor na ționale existente care nu interzic, totu și, complet fosforul ci impun 
limite cuprinse între 0,2 și 0,5%. Prin urmare, în cadrul urm ătoarelor consult ări cu statele 
membre, ar trebui selectat ă o valoare limit ă la nivelul UE. 
6.5. Op țiunea 5:  Stabilirea unor valori-limit ă pentru con ținutul de fosfa ți din toți 
detergenții 
Această opțiune politic ă ar putea fi eficient ă în reducerea riscului de eutrofizare prin stabilirea 
unor limite diferite pentru detergen ții de rufe, pentru detergen ții pentru ma șinile automate de 
spălat vase și pentru detergen ții industriali și instituționali. Cu toate acestea, nu ar fi u șor să se 
convină asupra unor limite pentru detergen ții pentru ma șinile automate de sp ălat vase și cu 
atât mai pu țin pentru detergen ții industriali și instituționali, din cauza diversit ății cerințelor 
tehnice (mul ți detergen ți industriali și instituționali sunt special formula ți pentru instala ția 
industrial ă a fiecărui client în parte).  Impunerea unei valori limit ă oarecare ar fi de a șteptat să 
declanșeze numeroase solicit ări de derogare în temeiul articolului 114 din TFUE, precum și 
sarcini administrative pentru administra țiile naționale și Comisie. 
 
RO 8   RO 7. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
OPțIUNE  Eficacitate  Eficiență Impactul asupra 
mediului  Costuri/beneficii  
Opțiunea -1 : 
Nicio acțiune la 
nivelul UE (opțiune de 
bază)
  (0)Tendințele 
actuale continu ă.  (0)Nicio schimbare.  (0) 
Reducerea lent ă a 
riscurilor de eutrofizare.
 (0) 
Costurile pentru îndep ărtarea 
fosfaților se men țin între 
10 milioane – 693 milioane 
EUR anual, înregistreaz ă 
valori maxime în 2015 apoi 
scad încet.  
Opțiunea-2 :  
Acțiune 
voluntară (+)  
Ar putea fi eficace.  (-)  
Industria nu este 
dispusă să 
coopereze.  (+)  
Reducerea riscurilor 
de eutrofizare.  (-) 
Sarcină excesivă de 
monitorizare pentru industrie.  
Opțiunea -3:  
Interzicerea 
totală a utilizării 
fosfaților în 
detergenți (++) 
Ar elimina fosfa ții 
din detergen ți în 
proporție de 100%.  (++) 
Armonizarea deplin ă 
a pieței interne 
printr-o singur ă 
acțiune a UE.  (++) 
Cea mai important ă 
și cea mai rapid ă 
cale de reducere a 
riscurilor de 
eutrofizare.  (--) 
Costurile reformul ării pentru 
IMM-uri se situeaz ă între 20 
milioane EUR și 142 
milioane EUR (o dat ă). 
Economiile pentru sta țiile de 
epurare sunt cuprinse între 10 
milioane EUR și 693 
milioane EUR pe an. Beneficii nete în 1-2 ani, dar 
nicio alternativ ă pentru 
detergenții pentru ma șinile 
automate de sp ălat vase și 
pentru detergen ții industriali 
și instituționali – efecte 
negative asupra utilizatorilor. 
3 000-5 000 locuri de munc ă 
pierdute.
 
Opțiunea -4 : 
Restricționarea 
conținutului de 
fosfați în 
detergenții de 
rufe (+) 
Ar elimina fosfa ții 
din detergen ți în 
proporție de 60 %.  (+) 
Armonizarea deplin ă 
a pieței interne 
numai cu privire la detergenții de rufe.
 (+) 
Reducere 
semnificativ ă și 
rapidă a riscurilor de 
eutrofizare.  (++) 
Costurile reformul ării pentru 
IMM-uri ~ 13 milioane EUR. 
Economii pentru sta țiile de 
epurare cuprinse între 6 
milioane EUR și 415 
milioane EUR pe an. Beneficii nete în 1-3 ani. 
Alternative disponibile. 
1 000-1 650 locuri de munc ă 
pierdute.
 
Opțiunea -5 : 
Stabilirea unor 
valori-limit ă 
pentru 
conținutul de 
fosfați din 
detergenți. (+) 
Între opțiunea 3 și 
opțiunea 4.  (-) 
Dificil să se ajungă 
la un acord cu privire la valorile-
limită pentru 
detergenții 
industriali și 
instituționali și 
pentru detergen ții 
pentru ma șinile 
automate de sp ălat (+) 
Între opțiunea 3 și 
opțiunea 4.
 (-)  
Efecte asupra operatorilor și 
utilizatorilor: între op țiunea 3 
și opțiunea 4.  
Un volum semnificativ de 
sarcini din cauza cererilor de derogare în temeiul 
articolului 114 din TFUE.  
 
 
RO 9   RO vase.  
 
Opțiunea 4 pare a fi cea mai bun ă. Aceasta ar reduce riscul de eu trofizare determinat de fluxul 
transfrontalier de fosfa ți din detergen ți mai eficient decât dac ă statele membre ar ac ționa 
individual. 
Această măsură ar fi propor țională de îndat ă ce vor fi disponibile alternative posibile din 
punct de vedere tehnic și economic pentru fosfa ții din detergen ții de rufe. Produc ătorii de 
detergenți ar trebui s ă cheltuiasc ă în jur de 13 milioane EUR pentru reformulare, o singur ă 
dată, acest cost putând fi compensat în mare m ăsură în termen de 1-3 ani de o diminuare a 
costurilor de eliminare a fosfa ților în sta țiile de epurare de ordinul a 6-415 milioane EUR pe 
an. În ceea ce prive ște eliminarea nutrien ților, înlăturarea fosfa ților din detergen ții de rufe este 
mai rentabil ă decât tratarea apelor reziduale. În compara ție cu opțiunea 3, nu sunt probleme în 
ceea ce prive ște găsirea unor alternat ive performante și, prin urmare, nu exist ă efecte negative 
asupra utilizatorilor de detergen ți. 
Efectele negative ar fi resim țite de produc ătorii de fosfa ți care și-ar pierde o parte din pia ță 
închizând uzine și suprimând 1 000-1 650 locuri de munc ă. Cu toate acestea, utilizarea 
fosfaților în detergen ți a înregistrat deja o sc ădere semnificativ ă în trecut, iar produc ătorii de 
fosfați ar trebui, în orice caz, s ă se adapteze acestei tendin țe. 
Această opțiune ar asigura armonizarea pie ței interne a detergen ților de rufe. Majoritatea 
statelor membre prefer ă această opțiune. 
Această opțiune nu ar avea un impact  asupra bugetului UE și nu ar determina sarcini 
administrative importante pentru întreprinderi. 
8. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Pot fi utilizate mecanismele de monitorizare  stabilite în regulamentul privind detergen ții sau 
în regulamentul REACH, iar monitorizarea con ținutului de fosfa ți din detergen ți ar constitui 
numai o obliga ție secundar ă în cadrul obliga țiilor existente. Eutrofizarea este deja 
monitorizat ă în cadrul Directivei-cadru privind apa.