COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 22.6.2011 
SEC(2011) 780 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
DIRECTIVA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI  
privind eficien ța energetic ă și de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 
2004/8/CE și 2006/32/CE 
{COM(2011) 370 final} 
{SEC(2011) 779 final}  
 
RO 1   RO Europa își poate reduce consumul de energie primar ă cu 20% pân ă în 2020 prin simpla 
aplicare a unor m ăsuri rentabile de economisire a energi ei. Aceasta ar transforma economia 
UE într-o economie mai competitiv ă, ar contribui la crea rea de locuri de munc ă și la apariția 
de noi oportunit ăți de afaceri. De asemenea, eficien ța energetic ă înseamn ă o mai bun ă 
utilizare a resurselor energetice și reducerea dependen ței de importuri. Aceasta semnific ă 
reducerea CO 2 și a altor emisii nocive, precum și a impactului asupra ecosistemului și o mai 
bună calitate a vie ții pentru cet ățeni. Realizarea obiectivului de  reducere cu 20% a consumului 
de energie ar contribui, de asemenea, la îndeplinirea viziunii UE pentru 2050, definit ă în 
Foaia de parcurs pentru trecerea la o economie competitiv ă cu emisii sc ăzute de dioxid de 
carbon pân ă în 20501. 
1. INTRODUCERE șI CONTEXTUL STRATEGIC  
Liderii UE s-au angajat s ă atingă obiectivul de reducere cu 20% a consumului de energie 
primară până în 2020  în raport cu un scenariu de referin ță2. Aceasta înseamn ă economisirea 
a 368 milioane de tone echivalent pe trol (Mtep) de energie primar ă (consumul intern brut 
minus utiliz ările neenergetice) pân ă în 2020 comparativ cu consumul prev ăzut pentru anul 
respectiv, de 1 842 Mtep.  
Planul de ac țiune pentru eficien ță energetic ă (Energy Efficiency Action Plan , EEAP) din 
20063 a reprezentat un prim pas important c ătre realizarea  obiectivului de 20%, îns ă nu 
urmărea să atingă întregul poten țial economic. În pofida progresului  înregistrat cu  privire la 
punerea sa în aplicare, este necesar un no u impuls pentru intensificarea valorific ării 
potențialului neexploatat. În acest scop, s- a adoptat un nou Plan  pentru eficien ță energetic ă 
(Energy Efficiency Plan , EEP)4 în 2011. 
O parte dintre m ăsurile eviden țiate în EEP trebuie puse în aplicare prin intermediul unei 
(unor) noi propuneri legislative . Acestea includ stabilirea de  obiective politice clare, 
dezvoltarea pie ței de servicii energetice, sporirea rolului acordat sectorului public, 
sensibilizarea crescând ă a consumatorilor cu privire la consumul energetic individual și 
ameliorarea eficien ței în domeniul aprovizion ării cu energie. Aceste m ăsuri sunt strâns 
legate de domeniul de aplicare a dou ă instrumente juridice existente : Directiva privind 
serviciile energetice (DSE) și Directiva privind cogenerarea (Directiva PCCE)5. Cu toate 
acestea, evaluarea intermediar ă a directivelor arat ă că, în forma lor actual ă, acestea nu vor fi 
suficiente pentru atingerea obiectivului politic, impunându- se, prin urmare, revizuirea 
acestora. Obiectivul prezentei evalu ări a impactului este de a furniza informa ții analitice 
pentru preg ătirea revizuirii directivelor.  
2. ÎN CE CONST Ă PROBLEMA ? 
Obiectivul politic al UE privind reducerea cu 20 % a consumului de energie nu va fi îndeplinit 
prin intermediul politicilor actuale și, prin urmare, beneficiile conexe nu vor fi realizate. 
Există un poten țial economic neexploatat în fiecare sector (de la transformarea energiei la 
consumul de energie), dar se men țin anumite provoc ări importante cum ar fi angajamentele 
politice insuficiente și piețele subdezvoltate pentru îmbun ătățirea eficien ței energetice, o slab ă 
                                                 
1 COM(2011) 112. 
2 7224/1/07, REV 1, scenariul de referin ță este PRIMES 2007. 
3 COM(2006) 545. 
4 COM(2011) 109. 
5 Directivele 2006/32/CE și, respectiv, 2004/8/CE. 
 
RO 2   RO conștientizare a posibilit ăților și stimulentele insuficien te pentru adoptarea m ăsurilor de 
îmbunătățire a eficien ței energetice în raport cu cererea și oferta.  
3. UE JOACĂ UN ROL IMPORTANT  
Dreptul Uniunii de a ac ționa în ceea ce prive ște eficien ța energetic ă și economia de energie 
este instituit de Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, la articolul 194 alineatul (1). 
Deși mare parte din responsabilitate le revine statelor membre, dreptul Uniunii de a ac ționa a 
fost stabilit datorit ă importan ței eficien ței energetice și a economiei de energie pentru 
realizarea obiectivelor UE  privind schimb ările climatice, se curitatea aprovizion ării cu energie, 
competitivitatea și protecția mediului. Abordarea acestor obiective necesit ă acțiuni coordonate 
și politici coerente în domeniul eficien ței energetice și al economiei de energie.  
4. PRINCIPALELE OBIECTIVE POLITICE  
Obiectivul politic general al UE  privind eficien ța energetic ă este de a reduce cu 20% 
consumul european de energie primar ă față de previziunile pentru  2020. Întrucât progresele 
către realizarea acestui obi ectiv nu sunt satisf ăcătoare, principalul obiectiv al prezentei 
evaluări a impactului este de a contribui la acoperirea lacunelor prin explorarea 
măsurilor în toate sectoarele care prezint ă un poten țial economic neexploatat . 
5. ABORDARE ANALITIC Ă  
Pentru a stabili referin ța pentru fiecare domeniu de politic ă în parte, s-a utilizat modelul 
general de echilibru PRIMES. Pentru a analiza impactul economic, social și de mediu detaliat 
al opțiunilor politice enumerate pe sc urt s-a utilizat modelul E3ME . S-a utilizat, de asemenea, 
o serie de studii ca surse pentru datele de intrare și pentru ipotezele utilizate la modelarea 
opțiunilor individuale  privind eficien ța energetic ă. 
În cazurile în care nu a fost posibil ă modelarea, s-au utilizat pentru stabilirea impactului 
potențial al opțiunilor evalu ări ascendente și studii individuale.  
Selecția celor mai bune op țiuni s-a bazat pe prog resele înregistrate de politicile existente și pe 
evaluarea barierelor existente, a valorii europene ad ăugate, a impactului poten țial, a 
eficacității, a eficien ței și a coeren ței. 
6. OPțIUNI ANALIZATE  
Pentru analiza în cauz ă s-au avut în vedere  trei niveluri de op țiuni politice. Primul nivel se 
referă la necesitatea unor obiective na ționale în materie de eficien ță energetic ă și la forma pe 
care o vor lua acestea. Cel de-al doilea nivel vizeaz ă natura și impactul m ăsurilor politice 
individuale. În cele din urm ă, la cel de-al treilea nivel s-au reexaminat abord ările legislative 
alternative.  
Opțiunile politice de la primul nivel  
A: Obiective na ționale  
A1: Menținerea abord ării actuale  
A2: Extinderea obiectivului indicativ al directivei DSE privind utilizatorii finali pân ă în 2020  
A3: Obiectivul indicativ cuprinz ător pentru fiecare stat membru pentru 2020  
A4: Obiectivul obligatoriu pentru  fiecare stat membru pentru 2020  
Opțiunile politice de la cel de-al doilea nivel  
B: Obliga ția privind economiile de energie  
B1: Menținerea abord ării actuale  
B2: Abrogarea dispozi țiilor actuale ale directivei DSE, f ără înlocuire  
 
RO 3   RO B3: Să se solicite tuturor statelor membre s ă introduc ă obligații privind economiile de energie, 
acestea fiind libere s ă stabileasc ă modalitățile 
B4: La fel ca la op țiunea B3, îns ă cu armonizarea caracteristicilor esen țiale ale proiectului  
C: Măsuri suplimentare de realizare a poten țialului la nivelul utilizatorilor finali  
C1: Men ținerea abord ării actuale  
C2: Măsurile de reducere a consumului de energie prin renovarea cl ădirilor publice  
C2a: Introducerea obiectivului ob ligatoriu de 3% pentru renovarea cl ădirilor publice la niveluri optime 
din punctul de vedere al costurilor  
C2b: Introducerea obiectivului ob ligatoriu de 3% pentru renovarea cl ădirilor publice pentru a atinge 
niveluri ale consumului de energie aproape egale cu zero  
C2c: Stabilirea unei infrastructuri de finan țare națională și de asisten ță tehnică pentru renovarea 
clădirilor publice  
C3: Utilizarea obligatorie a eficien ței energetice drept criteriu pentru achizi țiile publice  
C4: Măsuri voluntare de promovare a eficien ței energetice prin intermediul achizi țiilor publice  
C5: Obliga ții suplimentare privind contorizarea inteligent ă și facturarea de c ătre întreprinderile din 
domeniul energetic  
C6: Măsuri voluntare privind contorizarea și facturarea  
C7: Audituri energetice obligatorii și sisteme de gestionare a energiei pentru industrie  
C8: Sisteme voluntare de promovare a auditurilor energetice și utilizarea sistemelor de gestionare a 
energiei în industrie  
C9: Obliga ția statelor membre de a promova societ ățile de servicii energetice (ESCO)  
C10: Măsuri voluntare de promovare a ESCO  
D: Măsuri de realizare a poten țialului în etapa de transformare și distribu ție a energiei  
D1: Men ținerea abord ării actuale  
D2: Eliminarea dispozi țiilor existente  
D3: PCCE obligatorie și cerința privind înc ălzirea/răcirea centralizat ă pentru noile instala ții de 
generare a energiei electrice și instalațiile industriale cu cerere ridicat ă de energie termic ă 
D4: Conectarea obligatorie și accesul prioritar al cogener ării cu randament ridicat la re țeaua 
electrică 
D5: Măsuri voluntare de promovare a PCCE și a rețelelor de înc ălzire/răcire centralizat ă 
D6: Cerin țe minime de performan ță pentru generarea de energie  
D7: Obliga ția de eficien ță energetic ă pentru autorit ățile de reglementare a re țelei energetice  
D8: Măsuri voluntare de cre ștere a eficien ței în ceea ce prive ște transformarea, transportul și 
distribuția energiei  
E: Raportarea na țională 
E1: Menținerea abord ării actuale  
E2: Solicitarea unei raport ări sumare  
E3: Solicitarea unui calcul detaliat al economiilor și evaluarea m ăsurilor din întregul sector economic  
E4: Raportare doar prin intermediul programelor na ționale de reform ă 
E5: Combinarea raport ării cu alte instrumente relevante  
Opțiunile politice de la cel de-al treilea nivel  
1: Păstrarea ca atare a celor dou ă directive (DSE și PCCE) actuale  
2: Abrogarea celor dou ă directive actuale, f ără înlocuire  
3: Propunerea a dou ă directive revizuite separate și extinderea domeniului de aplicare a acestora  
4: Fuzionarea celor dou ă directive și extinderea domeniului de aplicare  
 
RO 4   RO 5: Utilizarea regulamentului ca instru ment juridic în locul directivei  
7. CONCLUZII : NOUL CADRU POLITIC AGREAT  
7.1. Opțiuni preferate  
Analiza a concluzionat c ă nu este necesar ă propunerea de obiective na ționale obligatorii 
la momentul actual . Deși astfel de obiective pot ilustra importan ța eficienței energetice, 
transformând-o într-un aspect prio ritar al agendelor politice, m ăsurile individuale sunt cele 
care fac într-adev ăr diferența. Prin urmare, se recomand ă doar obiectivele indicative  stabilite 
de statele membre (op țiunea A3). Cu toate acestea, progresul trebuie monitorizat și evaluat. 
Dacă evaluarea din 2013 va indica faptul c ă această abordare pericliteaz ă atingerea 
obiectivului european global de  20% în materie de eficien ță energetic ă, trebuie s ă se aibă în 
vedere adoptarea de obiective na ționale obligatorii.  
Pentru a se înlocui necesitatea unui obiec tiv obligatoriu, asigurându-se, în acela și timp, 
aceleași rezultate, pot fi propuse m ăsurile prezentate mai jos.  
Obligația privind economiile de energie  (opțiunea B4)  este esen țială pentru a intensifica 
adoptarea m ăsurilor de eficien ță energetic ă și a susține dezvoltarea pie ței de servicii 
energetice. În consecin ță, se recomand ă introducerea sistemelor na ționale de obliga ții în 
ceea ce prive ște economiile de energie, care vizeaz ă o reducere energetic ă anuală totală 
de 1,5% . Este necesar ca aceast ă obligație să fie impus ă de către statele membre utilit ăților 
energetice la nivel na țional (furnizori sau distribuito ri), deoarece aceste entit ăți dispun de 
informațiile privind consumul de energie al clien ților lor. Anumite caracteristici esen țiale ale 
sistemelor de obliga ții trebuie armonizate la nivelul UE (de exemplu, nivelul de ambi ție și 
metodele de calcul), îns ă statele membre trebuie s ă aibă posibilitatea de a le ajusta la situa ția 
națională. Această cerință va atribui o valoare financiar ă economiilor de energie și va corela 
profiturile utilit ăților cu eficien ța energetic ă, nu doar cu volumul de energie furnizat ă. 
Economiile preconizate sunt considerabile (economii de energie primar ă de 108-118 Mtep 
până în 2020), în timp ce costuril e pe cap de consumator sunt  neglijabile, acestea fiind 
distribuite uniform între consumatorii finali de energie. 
Sectorul public poate fi un actor important  în ceea ce prive ște orientarea pie ței către 
produse, cl ădiri și servicii mai eficiente, datorit ă volumului ridicat al cheltuielilor publice, 
două măsuri fiind propuse în acest sens. În primul rând, 3% din cl ădirile deținute de c ătre 
organismele publice trebuie renovate anual la niveluri optime din punctul de vedere al 
costurilor (op țiunea C2a). Aceast ă măsură nu va conduce la economii energetice foarte 
ridicate (aproximativ 9 Mtep), îns ă este preluat ă datorită vizibilității sale ridicate în via ța 
publică. Chiar și din punct de vedere financ iar, beneficiile acestei op țiuni vor dep ăși costurile: 
investițiile suplimentare în domeniul energiei de 1,6 miliarde EUR pe an în perioada 2010 - 
2020 vor fi dep ășite de o economie la facturile energe tice de 1,92 miliarde EUR. În al doilea 
rând, organismele publice care achizi ționează produse și clădiri cu un nivel înalt de 
performan ță energetic ă pe baza etichetelor și a certificatelor ener getice disponibile (op țiunea 
C3) vor stimula pia ța. Aceasta va conduce la un impact direct de economisire a 9-18 Mtep în 
2020, care va necesita o cre ștere a investi țiilor inițiale, însă va scădea costurile generale 
pentru organiza țiile publice. 
Furnizarea frecvent ă de informații privind consumul energetic real  către gospod ării și 
societăți prin intermediul facturilor de energie (op țiunea C5) și privind posibilit ățile de 
economisire  pentru întreprinderile mari prin intermediul auditurilor energetice (op țiunea C7) 
este important ă în vederea reducerii decalajului informa țional, care reprezint ă una dintre 
 
RO 5   RO barierele din calea eficien ței energetice. Analiza a demonstrat c ă, în cazul ambelor op țiuni, 
povara suportat ă de consumatorii finali și de societ ăți va fi relativ mic ă comparativ cu 
beneficiile aduse acestora. Po sibilele economii ale celor dou ă opțiuni sunt, de asemenea, 
considerabile și pot ajunge pân ă la aproximativ 90 Mtep pentru op țiunea C5 și până la 30 
Mtep pentru op țiunea C7. Cu toate acestea, amploarea economiilor va depinde de reac țiile 
individuale ale consumatorilor și de interac țiunea dintre astfel de m ăsuri și alte măsuri 
naționale care vor stimula consumatorii s ă utilizeze informa țiile care le vor fi puse la 
dispoziție. 
Societățile de servicii energetice (ESC O) sunt un actor important  care ar putea elimina o 
parte din povara investi țiilor inițiale necesare în ceea ce prive ște măsurile de eficien ță 
energetică. Cu toate acestea, chiar și pe piețele bine stabilite ale ESCO, costurile de 
tranzacționare sunt prea ridicate pentru ca poten țialii consumatori s ă poată evalua cu u șurință 
oferta de servicii disponibile. Prin urmare, se recomand ă s t a t e l o r  m e m b r e  s ă stabileasc ă 
structuri care s ă monitorizeze pia ța și care să furnizeze liste cu oferta  de servicii energetice și 
contractele standard (op țiunea C9). În acest scop, statele membre pot folosi agen țiile deja 
înființate pentru a urm ări politicile de eficien ță energetic ă. În consecin ță, această opțiune nu ar 
impune statelor membre o povar ă administrativ ă semnificativ ă. 
Pentru sprijinirea generării, transportului și distribu ției mai eficiente a energiei , se 
recomand ă punerea în aplicare a unei serii de m ăsuri de reglementare. Acestea includ m ăsuri 
care asigur ă atât utilizar ea prioritar ă a surplusului de c ăldură rezultat din generarea de energie 
electrică, din procesele industriale și din alte surse de producere a energiei din de șeuri pentru 
a satisface cererea de energie termic ă pentru cl ădiri și societăți, cât și utilizarea 
combustibililor energetici primari într-o manier ă mai eficient ă. Acest lucru este realizabil prin 
intermediul cerin țelor privind echiparea instala țiilor de nou ă generație și a instala țiilor 
industriale cu cerere ridicat ă de energie termic ă cu unități de recuperare a c ăldurii (PCCE) și 
al cerințelor privind garantarea conect ării acestora la consumatori prin intermediul re țelelor de 
încălzire/răcire centralizate (op țiunea D3). În al doilea rân d, în vederea reducerii poverii 
administrative și pentru a crea condi ții egale de concuren ță, este necesar s ă se stabileasc ă 
norme clare în ceea ce prive ște conectarea la re țea și să se acorde accesul prioritar la re țeaua 
de electricitate pentru cogene rarea cu randament ridicat (op țiunea D4). Acest lucru ar situa 
PCCE pe picior de egalitate cu tehnologiile de en ergie regenerabil ă.  
În plus, trebuie s ă se solicite autorit ăților de reglementare a re țelelor energetice s ă stabileasc ă 
tarife și reglement ări privind re țeaua energetic ă care să permită furnizarea de solu ții și 
tehnologii eficiente din punct de vedere energetic c ătre consumatori (op țiunea D7). Întrucât 
aceasta nu implic ă sarcini suplimentare pentru autorit ățile de reglementare, dând în schimb în 
mod clar prioritate eficien ței energetice fa ță de alte sarcini ale aces tora, povara administrativ ă 
suplimentar ă nu va fi semnificativ ă. De asemenea, se recomand ă monitorizarea de c ătre 
Comisie a progreselor înregistrate în ceea ce prive ște randamentul gener ării de electricitate și 
căldură; iar dacă acestea nu vor fi suficiente ar trebui propuse m ăsuri suplimentare în urma 
unei analize detaliate (op țiunea D6bis). 
Pentru a se limita povara administrativ ă, asigurându-se în acela și timp monitorizarea 
corespunz ătoare a progreselor, se propune o raportare sumar ă (opțiunea E2). Aceast ă 
abordare ar reduce povara administrativ ă prin eliminarea celor mai costisitoare sarcini: 
evaluările ex ante și ex post ale m ăsurilor politice unice. Se estimeaz ă că aceasta ar reduce 
costurile la aproximativ jum ătate din nivelul actual. 
Analiza op țiunilor de la cel de-al tre ilea nivel a concluzionat c ă extinderea domeniului de 
aplicare a directivelor DSE și PCCE ar fi benefic ă. Fuzionarea acestora într-un singur text 
legislativ ar duce la simplificare și la o mai mare coeren ță. 
 
RO 6   RO Toate opțiunile propuse sunt legate între ele și se consolideaz ă reciproc . Acestea pot realiza 
reducerile solicitate ale consumului energetic la un cost acceptabil din punct de vedere social 
doar dacă sunt combinate într-un singur pachet. 
7.2. Impactul global 
Combinația de instrumente propus ă va conține o serie de suprapuneri și interacțiuni. 
Modelarea întregului pachet a demonstrat c ă cererea de energie primar ă în 2020 se va reduce 
cu aproximativ 19,7% - 20,9% în compara ție cu scenariul de referin ță PRIMES 2007, în timp 
ce cererea final ă va scădea cu 15,6% pân ă la 19,5% în 2020. Sectoare le cu cele mai mari 
reduceri ale cererii sunt sectorul transporturilor și, respectiv, sectorul reziden țial. Reducerile 
sunt, de asemenea, semnificative în sectorul ter țiar datorit ă îmbunătățirii aparatelor și a 
serviciilor de înc ălzire și răcire. Mai mult, se îmbun ătățește eficien ța generării, iar anumite 
măsuri de reducere a cererii finale de ener gie conduc la un consum mai mic de energie 
electrică, reducând deci produc ția.  
Măsurile privind atingerea obiectivului de re ducere a consumului de energie cu 20% pân ă în 
2020 vor sprijini realizarea obiectivului privi nd reducerea emisiilor de gaze cu efect de ser ă, 
în special în sectoarele din afara ETS. Confor m Foii de parcurs pentru trecerea la o economie 
competitiv ă cu emisii sc ăzute de dioxid de carbon pân ă în 2050, atingerea obiectivelor de 
20% privind economiile de energie și energia din surse rege nerabile ar permite s ă se realizeze 
o reducere cu 25% a emisiilor de gaze cu efect de ser ă. În acest context, Comisia a ar ătat că va 
monitoriza impactul noilor m ăsuri pentru a pune în apli care obiectivul de 20% privind 
economiile de energie în ETS6.  
Impactul asupra ETS este prezentat în execut ările modelelor privind economiile de 20%, de și 
rezultatele difer ă mult în func ție de modelul utilizat. Chiar dac ă ambele modele prev ăd o 
reducere suplimentar ă a gazelor cu efect de ser ă, ele prezint ă rezultate diferite în privin ța 
impactului asupra pre țului ETS: executarea mode lului E3ME proiecteaz ă o scădere până la 
zero a pre țurilor ETS în 2020, pe când scenariul PRIMES proiecteaz ă un impact mult mai 
scăzut (o reducere de la 16,5 EUR/t la 14,2 EUR /t în 2020). Acest impact mai mic asupra 
prețurilor ETS pân ă în 2020 conform PRIMES se explic ă, printre altele, prin partea mai 
important ă reprezentat ă de măsurile modelate cu reduceri a gazelor cu efect de ser ă care apar 
în sectoarele din afara ETS, prin ipoteza prognozei la nivelul întregii pie țe și prin ipoteza unei 
flexibilități nelimitate a creditelor ETS pân ă în 2050. Este necesar s ă se monitorizeze impactul 
măsurilor propuse asupra ETS. 
Costurile suplimentare pentru sistemul energetic în ansamblul s ău cresc cu 2,6% - 4,7% în 
raport cu scenariul de referin ță7. Creșterea eficien ței energetice va prezenta tendin ța de a duce 
pe termen scurt la cre șterea pre țurilor energiei electrice,  de la 141 EUR/MWh la 146 
EUR/MWh, din cauza necesit ății de a finan ța costurile fixe ale m ăsurilor de eficien ță 
energetică8. Cu toate acestea, pe  termen lung, aceast ă creștere va fi compensat ă de stabilizarea 
prețurilor energiei electrice pe baza unei cereri mai sc ăzute de energie.  
Prin urmare, se poate confirma c ă pachetul de  politici propus permite atingerea 
obiectivului de 20% și obținerea de beneficii suplimentare care r ămân tangibile dup ă 
2020 . Costurile suplimentare privind atingerea obiectivului global de 20% prin intermediul 
setului de m ăsuri propuse sunt relativ mici. Impacturile economice, sociale și de mediu 
                                                 
6 COM(2011) 112. 
7 Scenariul de referin ță PRIMES 20%. 
8 Ibid 7. 
 
RO 7   RO globale ale op țiunilor prezentate mai sus vor contri bui în mod pozitiv la politicile UE și la 
succesul Strategiei Europa 2020.