Succesul programelor finanțate prin fondurile ESI – și ale strategiilor care le susțin prin intermediul condiționalităților ex ante – va depinde de buna guvernanță și de demararea lor imediată, precum și de implementarea lor deplină în anii care urmează. Este necesară, de asemenea, disponibilitatea de adaptare la schimbările circumstanțelor, de exemplu la criza refugiaților. Domeniile în care sunt necesare eforturi continue pe parcursul întregii perioade de punere în aplicare 2014-2020 sunt legate, în special, de asigurarea concentrării asupra rezultatelor și de nivelul de ambiție al obiectivelor, de intensificarea ulterioară a utilizării instrumentelor financiare și de folosirea la maximum a sinergiilor dintre fondurile ESI, FEIS și alte surse de finanțare, precum Orizont 2020, la nivel de proiect, la nivel de instrument financiar și prin intermediul platformelor de investiții. Cele 750 de planuri de acțiune stabilite în vederea îndeplinirii condiționalităților ex ante arată că există posibilitatea de dezvoltare și că este necesar ca Comisia să ofere asistență practică unor state membre, pentru a se asigura condițiile propice pentru investiții.

Modurile în care fondurile ESI reformate contribuie la creștere în UE depășesc cu mult simpla finanțare. Condiționalitățile ex ante sprijină și oferă stimulente pentru reformele structurale și contribuie la crearea unui climat investițional mai bun, atât pentru investițiile private, cât și pentru cele publice. Mai mult, accentul mai puternic asupra bunei guvernanțe și asupra capacităților administrative ale întregului sector public va asigura funcționarea unor administrații publice modernizate și eficiente (inclusiv prin abordarea disfuncționalităților pieței și prin furnizarea de bunuri publice). În plus, programele INTERREG și strategiile macroregionale unesc cetățenii din diferite state membre și le îmbunătățesc condițiile de viață din punct de vedere social și economic, prin intermediul cooperării transfrontaliere.

sprijin pentru 39 de milioane de vizite în plus pe an la situri din patrimoniul cultural și natural.

sprijinul acordat sectorului pescuitului va fi cu preponderență sub forma sprijinului pentru pescuitul la scară mică, ce are o mare importanță socială, economică și culturală pentru comunitățile costiere locale, mai ales în bazinul Mării Mediterane. Se preconizează că în sectorul pescuitului și acvaculturii vor fi create peste 10 200 de locuri de muncă noi, alte 85 000 de locuri de muncă fiind menținute.

Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității împuternicește grupurile de acțiune locală (GAL) să pună în aplicare strategii pentru a crea locuri de muncă și creștere și pentru a spori incluziunea socială, prin combinarea diferitelor fonduri ale UE. Pe parcursul perioadei de programare, dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității finanțată din mai multe fonduri beneficiază de un sprijin de peste 12 miliarde EUR. În cadrul dezvoltării rurale, peste 2 500 de strategii locale vor genera beneficii pentru jumătate din populația rurală a UE, iar FEPAM va sprijini aproximativ 280 de astfel de strategii în comunitățile costiere și interioare. Strategiile de dezvoltare locală vor fi sprijinite, de asemenea, în cadrul politii de coeziune de 17 state membre.

Cooperarea teritorială europeană (ETC), cunoscută și sub numele de Interreg, este al doilea obiectiv al politicii de coeziune. ETC oferă un cadru de acțiune comună între statele membre, pentru găsirea unor soluții comune pentru problemele comune. ETC promovează cooperarea transfrontalieră prin intermediul a 79 de programe organizate în trei grupuri: transfrontalier, transnațional și interregional.

COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 14.12.2015 COM(2015) 639 final ANEXĂ

ANEXA II: Fișele de țară la Comunicarea Comisiei Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene



ANEXA II: FIȘELE DE ȚARĂ Cuprins Austria Belgia Bulgaria Croația Cipru Republica cehă Danemarca Estonia Finlanda Franța Germania Grecia ungaria Irlanda Italia Letonia

Lituania Luxemburg Malta țările de jos Polonia Portugalia România Slovacia Slovenia Spania Suedia regatul unit 1. Fondurile ESI în Austria Provocări economice și sociale în contextul fondurilor ESI După o fază de dezvoltare economică decentă urmată de o încetinire modestă ca urmare a crizei, Austria pare să intre acum într-o fază cu un ritm mai scăzut de creștere economică. Este posibil ca din cauza acestui lucru să fie mai dificil pentru Austria să-și atingă țintele legate de inovare, de piața muncii și de educație, de reducerea emisiilor de CO2 și de utilizarea eficientă a resurselor. În Austria există unele deficiențe specifice în domeniul inovării și al transferului tehnologic de la institutele de cercetare către IMM-uri, precum și în domeniul investițiilor private în cercetare și dezvoltare. Această țară trebuie să-și amelioreze oferta de educație științifică și tehnică, precum și oportunitățile pentru ocuparea forței de muncă în acest domeniu. În sens mai general, trebuie să ajute populația vârstnică, femeile, tinerii și persoanele care provin din familii de migranți să-și amelioreze capacitatea de inserție profesională. Totodată, Austria trebuie să-și îmbunătățească utilizarea eficientă a resurselor în scopul de a rezolva problema emisiilor de CO2 aflate în creștere, a nivelurilor ridicate ale utilizării nitraților în agricultură, precum și pe cea a lipsei biodiversității în silvicultură. Recomandările de politică adresate de UE Austriei în semestrul european abordează câteva dintre aceste probleme, care fac parte din provocările mai ample cu care se confruntă Austria, legate de vârsta de pensionare, de sustenabilitatea sistemului de pensii, de piața muncii și de educație și calificări. Principalele priorități și rezultate Promovând inovarea, cercetarea și dezvoltarea tehnologică, fondurile ESI vor ajuta Austria să-și îndeplinească obiectivul de a deveni un lider în materie de inovare și ambițiosul obiectiv din cadrul Strategiei Europa 2020 de a cheltui 3,76 % din PIB pentru cercetare și dezvoltare. Fondurile ESI vor sprijini infrastructura și capacitățile în materie de cercetare în regiunile puternice ale Austriei, precum și rolul țării în proiecte europene importante, cum ar fi Consorțiul pentru o infrastructură europeană de cercetare și Forumul strategic european privind infrastructurile de cercetare. Se vor cheltui 248 de milioane EUR pentru cercetare și dezvoltare în IMM-uri, pentru creșterea numărului de „lideri tehnologici” și pentru a face ca întreprinderile în general să devină mai inovatoare. Se vor cheltui 792 de milioane EUR pentru sporirea competitivității IMM-urilor, cu concentrare asupra agriculturii, industriei, serviciilor și acvaculturii. Finanțarea din fondurile ESI va contribui la o creștere planificată cu 3 % pe an în cazul start-up-urilor noi, în special în sectoarele inovatoare și cu grad ridicat de cunoștințe, și va sprijini creșterea anuală planificată cu 5 % a numărului de IMM-uri. O parte a finanțării va fi utilizată pentru a ajuta Austria să își îndeplinească obiectivele de a oferi, până în 2030, o infrastructură de bandă largă mai bună sau nouă pentru 2,3 milioane de locuitori din zonele rurale și de a investi în restructurarea și modernizarea a aproximativ 20 000 de ferme până în 2023, realizând totodată aproape 650 de proiecte de cooperare. Mai mult, se vor cheltui 231 de milioane EUR pentru reducerea emisiilor de CO2 în toate sectoarele economiei. Astfel, se vor finanța strategiile locale și regionale de reducere a emisiilor de CO2, iar întreprinderile vor fi stimulate să-și sporească utilizarea de energie din surse regenerabile de la 10 % la 12-13 % și vor fi ajutate să-și majoreze cu 5 % pe an eficiența utilizării resurselor. Se vor cheltui 1,27 miliarde EUR pentru adaptarea la schimbările climatice și pentru prevenirea și managementul riscurilor în zonele rurale, iar încă 1,28 miliarde EUR vor fi investiți în conservarea și protejarea mediului și în promovarea utilizării eficiente a resurselor în zonele rurale. Fondurile FEADR vor ajuta Austria să își refacă, să conserve și să consolideze biodiversitatea și sistemele agricole și forestiere cu valoare ridicată de conservare. Austria dorește ca terenurile sale agricole să fie vizate în proporție de peste 83 % de contracte de gestionare care să sprijine biodiversitatea/peisajele și, în proporție de 78 %, de contracte de gestionare pentru îmbunătățirea gestionării solului. 75 % din terenurile agricole ale țării vor beneficia de sprijin din FEADR pentru dezvoltarea gospodăririi sustenabile a apei. Finanțarea din FEPAM va fi cheltuită pentru a crește sustenabilitatea pescuitului și acvaculturii, pentru a îmbunătăți ecosistemele acvatice și biodiversitatea acvatică și pentru a spori producția anuală a țării din acvacultură cu 5 000 de tone până în 2023.

Se vor cheltui 123 de milioane EUR din fonduri ESI pentru promovarea locurilor de muncă sustenabile și de calitate și pentru sprijinirea mobilității forței de muncă, în special prin sprijinirea dezvoltării integrate și durabile în anumite zone urbane și rurale și prin îmbunătățirea capacității de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă, a femeilor, a tinerilor (în special a celor din familii de migranți) și a altor grupuri sociale care se confruntă cu riscul de excluziune socială. Sunt disponibile 553 de milioane EUR pentru promovarea incluziunii sociale și pentru combaterea sărăciei și a discriminării; această sumă este destinată în principal sprijinirii tinerilor și a grupurilor sociale formate din persoane din familii de migranți (inclusiv romi). Așadar, creșterea incluzivă este sprijinită de aproximativ 19 % din suma alocată din fondurile ESI. Urmează să fie investite 243 de milioane EUR în educație, în formare și formare profesională pentru competențe și în învățare pe tot parcursul vieții, în special pentru îmbunătățirea rezultatelor educaționale ale tinerilor defavorizați și pentru sprijinirea învățării pe tot parcursul vieții și a formării profesionale în agricultură și silvicultură. Se preconizează că aproape 610 000 de persoane vor beneficia de formare până în 2023. Utilizarea instrumentelor financiare și a instrumentelor teritoriale Austria intenționează să aloce 3 milioane EUR instrumentelor financiare pentru investiții de capital prin „HighTechFund Linz” în Austria Superioară, care furnizează capital de risc întreprinderilor noi orientate spre tehnologie în faza de înființare/lansare și pentru întreprinderile în expansiune. Deși investiția în instrumente financiare este redusă semnificativ în raport cu cifra pentru 2007-2013, Austria reușește să-și acopere necesarul utilizând instrumente naționale existente, deci nu există o diferență care să trebuiască abordată de instrumente financiare finanțate prin fondurile ESI. Se vor cheltui 27,2 milioane EUR (5 % din FEDR) pentru dezvoltare urbană durabilă integrată în Viena și Austria Superioară. Va fi cofinanțat Centrul pentru modelare responsabilă a fluviului din Viena, contribuindu-se astfel la Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării. Provincia Tirol va primi 5,5 milioane EUR pentru un caz-test de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității în șapte dintre subregiunile provinciei. Se preconizează că parteneriatele locale din zonele rurale vor crea 800 de locuri de muncă. Informații-cheie Politica de coeziune (FSE, FEDR) FEADR FEPAM ETC Număr de programe 2 (naționale) 1 1 10 Fonduri disponibile (EUR) 978 349 432 3 937 551 997 6 965 000 1 061 990 384 2. Condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI Austria a îndeplinit toate condiționalitățile ex ante aplicabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI. Înaintea adoptării programelor, Comisia s-a asigurat că Austria instituise toate condițiile de reglementare necesare pentru sprijinirea cercetării și inovării și, în special, că Austria avea o strategie de „specializare inteligentă” la nivel național și regional. 3. Gestionarea fondurilor ESI Finanțarea din fondurile ESI pentru Austria va fi coordonată de Cancelaria Federală și de Conferința austriacă pentru amenajarea teritoriului. Țara a redus numărul programelor finanțate din fondurile ESI de la 13 în perioada 2007-2013 la 4, simplificând implementarea. Acum are un program finanțat din FEDR pentru întreaga țară, în loc de nouă programe regionale, și un program finanțat prin FSE, în loc de două. De asemenea, a redus numărul autorităților de management de la 11 la 2. Numărul organismelor intermediare FEDR a scăzut de la 36 la 16 și atât autoritățile de audit, cât și autoritățile de certificare FEDR își sporesc capacitatea administrativă. Deoarece un organism intermediar important va înceta să genereze cheltuieli relevante pentru finanțarea din FSE, Comisia va monitoriza capacitatea de absorbție din FSE a Austriei și va solicita asigurări că noile sisteme de monitorizare și control sunt fiabile. 4. Simplificare pentru beneficiari Pentru a reduce și mai mult sarcina administrativă pentru beneficiari, Austria își va revizui normele de eligibilitate naționale legate de FEDR și FSE și dispozițiile legii bugetului, pentru a le face mai coerente și mai consistente. De asemenea, Austria va institui sisteme de gestionare electronică pentru cereri și pentru raportare și va analiza oportunitatea introducerii unor opțiuni de costuri simplificate și a unor rate forfetare și bareme standard pentru costurile unitare în normele naționale și regionale referitoare la eligibilitate, după caz.

1. Fondurile ESI în Belgia Provocări economice și sociale în contextul fondurilor ESI După mai mulți ani de stagnare, Belgia și-a reluat creșterea, a devenit mai competitivă și și-a îmbunătățit cadrul fiscal și se preconizează că datoria sa publică, aflată în creștere, se va stabiliza la aproximativ 107 % din PIB în 2016. Cu toate acestea, Belgia încă mai trebuie să își asigure sustenabilitatea finanțelor publice și să realizeze reforme structurale, să își crească rata de ocupare și să își sporească în continuare competitivitatea. Performanța Belgiei în raport cu obiectivele sale din cadrul Strategiei Europa 2020 și cu recomandările de politică UE din cadrul semestrului european indică faptul că este necesar să se îmbunătățească funcționarea pieței belgiene a muncii, în special prin reducerea factorilor financiari de descurajare a încadrării în muncă, prin facilitarea accesului la piața muncii pentru anumite grupuri-țintă specifice și prin rezolvarea problemei deficitului de competențe și a lipsei corelării ofertei cu cererea de competențe pe piața muncii. De asemenea, Belgia trebuie să se asigure că salariile evoluează în concordanță cu productivitatea. În plus, concentrându-se în mod mai clar asupra modernizării, inovării și cercetării și dezvoltării, Belgia și-ar putea îmbunătăți și mai mult performanța în ceea ce privește aspectele competitivității care nu sunt legate de costuri. Pentru a-și îndeplini obiectivele pentru 2020 privind emisiile de gaze cu efect de seră, Belgia trebuie să utilizeze într-o măsură sporită mijloacele de transport sustenabile și multimodale. În plus, prin stimularea producției de energie din surse regenerabile și a eficienței energetice, țara își va îmbunătăți eficiența economică generală, își va reduce dependența de importuri, își va consolida poziția balanței de plăți, va reduce vulnerabilitatea propriei economii la șocurile prețurilor externe și își va reduce emisiile de gaze cu efect de seră. Belgia are o problemă tot mai gravă de trafic congestionat, iar guvernul federal și cel regional nu au luat încă nicio măsură concretă pentru a o rezolva. Principalele priorități și rezultate Pentru perioada 2014-2020, Belgia va direcționa fonduri ESI spre obiective tematice cheie, în armonie cu obiectivele Strategiei Europa 2020. Aproximativ 28 % din totalul fondurilor ESI cheltuite în Belgia vor fi utilizate pentru promovarea unui mediu de afaceri favorabil inovării. Acest lucru va spori competitivitatea IMM-urilor, va îmbunătăți performanța inovării și cercetării și va stimula creșterea economiei digitale. În acest context, Belgia se va concentra asupra dezvoltării sinergiilor dintre întreprinderi, centrele de cercetare și dezvoltare și învățământul superior. Aproximativ 8 000 de societăți belgiene vor primi sprijin pentru investiții productive și aproximativ 1 000 de întreprinderi vor coopera cu institute de cercetare. În același timp, aproximativ 45 % dintre ferme vor fi modernizate și restructurate pentru a deveni mai competitive.

Fondurile ESI vor fi utilizate pentru a ajuta Belgia să ajungă la o rată de ocupare de 73,2 % până în 2020 (față de 67,3 % în 2014). Investiții de 1,1 miliarde EUR vor fi destinate dezvoltării creșterii capitalului uman și îmbunătățirii participării pe piața muncii prin îmbunătățirea educației la toate nivelurile, promovarea incluziunii sociale și prin acordarea de ajutor celor mai vulnerabile grupuri din societate (în special șomerilor tineri și șomerilor de lungă durată), în vederea găsirii de locuri de muncă. Obiectivul este ca aproximativ de 460 000 de persoane să fie ajutate să își găsească un loc de muncă, să își înceapă propria afacere, să își reia educația sau să participe la cursuri de formare. În ceea ce privește energia și schimbările climatice, se vor cheltui 657 de milioane EUR pentru încurajarea utilizării eficiente și durabile a resurselor naturale și pentru realizarea de investiții menite a sprijini trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, în special prin investiții în eficiența energetică. În perioada 2014-2020, se vor cheltui 114 milioane EUR din fondurile ESI pentru creșterea eficienței energetice a clădirilor (sedii de societăți, clădiri publice și de locuințe) și pentru îmbunătățirea încălzirii centralizate și a cogenerării de înaltă eficiență. Proiectele sprijinite prin fondurile ESI vor ajuta Belgia să își reducă emisiile de gaze cu efect de seră cu aproximativ 11 000 de tone echivalent CO2 și să creeze o capacitate suplimentară de producție de energie din surse regenerabile de 11 MW. Se vor aloca 64 de milioane EUR pentru trecerea la un sector al transporturilor fără emisii de dioxid de carbon, eficient din punct de vedere energetic. Fondurile ESI alocate pentru sectorul pescuitului se vor concentra în continuare pe creșterea sustenabilității pescuitului și acvaculturii, pe îmbunătățirea ecosistemelor marine și a biodiversității acvatice și pe reducerea capturilor nedorite. În ceea ce privește agricultura, modernizarea agriculturii în Belgia ar trebui să fie însoțită de practici agricole sustenabile, de gestionarea ecologică a terenurilor și de investiții în noile tehnologii. S-a alocat sprijin pentru dezvoltarea agriculturii ecologice pe mai mult de 85 000 ha de teren și se vor aplica măsuri de agromediu și climatice pentru protejarea a peste 160 000 ha de teren. Utilizarea instrumentelor financiare și a instrumentelor teritoriale Belgia investește aproximativ 98 de milioane EUR în instrumente financiare, care să sprijine mai ales IMM-urile și eficiența energetică. Instrumentele sunt planificate numai pentru Regiunea Valonă și Regiunea Bruxelles, nu și pentru Regiunea Flamandă. Belgia ar trebui să analizeze mai în detaliu posibilitatea de a utiliza instrumente financiare finanțate din fondurile ESI, împreună cu instrumentele naționale și regionale existente. Obiectivul este ca strategiile de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității să vizeze aproximativ 70 % din populația rurală a regiunii Flamande și o treime din populația rurală a regiunii Valone. Pentru regiunea Flamandă sunt planificate trei investiții teritoriale integrate (ITI) (Limburg, Kempen și Flandra de Vest). Programele pentru Regiunea Bruxelles-Capitală sunt întru totul urbane. ITI pentru Limburg și Kempen vor aborda probleme legate de conversia industrială. Informații-cheie Politica de coeziune (FSE, FEDR, FC, YEI) FEADR FEPAM ETC Număr de programe 7 (regionale) 2 1 7 Fonduri disponibile (EUR) 2 020 742 087 647 797 759 41 746 051 1 378 392 541 2. Condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI Condiționalitatea ex ante privind strategia de specializare inteligentă nu este încă îndeplinită integral pentru regiunea Valonă și pentru regiunea Bruxelles-Capitală și, în consecință, au fost stabilite planuri de acțiune. De asemenea, regiunea Bruxelles-Capitală are un plan de acțiune privind problemele energetice în cadrul programului său FEDR. 3. Gestionarea fondurilor ESI Pentru perioada 2014-2020, regiunea Valonă a decis să continue practica de a avea comitete de monitorizare comune FEDR-FSE. Pentru FEADR se vor reuni comitete de monitorizare separate. 4. Simplificare pentru beneficiari În prezent, autoritățile de management pentru fondurile ESI planifică o utilizare la scară largă a opțiunilor de costuri simplificate. Utilizarea sporită a TIC a redus în mod semnificativ sarcina administrativă pentru cei care primesc finanțare și pentru autoritățile publice.

1. Fondurile ESI în Bulgaria Provocări economice și sociale în contextul fondurilor ESI Performanța economică a Bulgariei a rămas scăzută în perioada ulterioară crizei. După un declin al activității economice în 2009, creșterea a fluctuat în jurul valorii de 1 % pe an. Creșterea durabilă pe termen lung este împiedicată de blocaje structurale, cum ar fi lipsa corelării ofertei cu cererea de competențe de pe piața muncii, scăderea continuă a populației în vârstă de muncă, cea mai scăzută productivitate a muncii și cea mai mare intensitate energetică a producției din UE și gestionarea ineficientă a resurselor naturale precum apa. Serviciile publice sunt ineficiente și de proastă calitate, ca urmare a progreselor limitate înregistrate în ceea ce privește reforma administrativă și judiciară. Drept răspuns, recomandările de politică formulate în contextul semestrului european s-au concentrat asupra pieței muncii, a incluziunii sociale, a calității educației, a mediului de afaceri favorabil inovării, a eficienței energetice și a consolidării capacității administrative. Aceste priorități se reflectă în programele finanțate din fondurile ESI în Bulgaria în perioada 2014-2020, fondurile urmând a fi investite în toate cele 11 obiective tematice. Principalele priorități și rezultate Fondurile ESI vor contribui la creșterea ratei de ocupare, la asigurarea unui capital uman de calitate superioară printr-o educație mai bună, la îmbunătățirea calificărilor și a competențelor, la îmbunătățirea sănătății și a asistenței medicale, cu un accent special asupra tinerilor, a vârstnicilor și a grupurilor demografice defavorizate, cum ar fi romii. Bulgaria își propune o creștere de la 63,5 % în 2013 la 76 % în 2020 a ratei ocupării persoanelor cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani. În cazul persoanelor în vârstă (55-64 de ani), ținta de ocupare pentru anul 2020 este de 53 %, în vreme ce obiectivul pentru 2020 în ceea ce privește șomajul în rândul tinerilor este de 7 %. Pentru a spori incluziunea socială a persoanelor defavorizate și a părții mai vulnerabile a populației sale, Bulgaria își propune să scoată din sărăcie 260 000 de persoane până în 2020. De asemenea, mai multe mii de copii, inclusiv copii cu dizabilități, urmează să beneficieze de acces facilitat la asistență medicală.

Se preconizează că fondurile ESI vor spori calificările a aproximativ 100 000 de persoane, vor ajuta 28 000 de persoane aflate în căutarea unui loc de muncă să găsească locuri de muncă, vor finanța măsuri de formare și pentru ocupare ce vor ajuta 17 000 de tineri și vor oferi învățare pe tot parcursul vieții pentru 160 000 de persoane. În ceea ce privește educația, aproximativ 1 500 de școli vor primi sprijin din fondurile ESI, oferind unui număr de 160 000 de elevi oportunitatea de a-și dezvolta cunoștințele și competențele. Aproximativ 30 000 de studenți din universități vor primi burse, iar mii de elevi din ciclul gimnazial și din cel liceal vor beneficia de orientare profesională și de formare în medii de lucru reale. Fondurile ESI vor contribui la îmbunătățirea mediului de afaceri al Bulgariei, consolidând competitivitatea bazată pe cunoaștere a IMM-urilor. Până în 2020, 1,5 % din PIB-ul Bulgariei ar trebui cheltuit pentru cercetare și dezvoltare. Un cuantum de 528 de milioane EUR din fondurile ESI va sprijini inovarea în întreprinderi, crearea de start-up-uri inovatoare și îmbunătățirea infrastructurii pentru inovare și cercetare. Se vor cheltui fonduri ESI pentru a spori competitivitatea a 3 500 de ferme și 120 de întreprinderi din sectorul forestier și pentru a le face mai respectuoase față de mediu, creând locuri de muncă în zonele rurale, atât în sectorul agricol, cât și în sectoarele neagricole. Peste 4 000 de mici fermieri vor primi sprijin pentru a-și dezvolta fermele, iar 1 630 de tineri fermieri vor primi ajutor la instalare. În sectorul pescuitului, se vor cheltui fonduri ESI pentru investiții și inovare în scopul reducerii impactului negativ al activităților de pescuit asupra mediului marin și pentru a sprijini IMM-urile din sectorul acvaculturii și din cel al prelucrării. Investițiile din fondurile ESI în Bulgaria ar trebui să ducă la o creștere cu 25 % a eficienței energetice în gospodării, industrie, servicii și transporturi. Până în 2020, ponderea energiei din surse regenerabile în consumul final brut de energie din Bulgaria ar trebui să fie de 16 %. De asemenea, se vor investi fonduri ESI în gospodărirea apei și în gestionarea deșeurilor, precum și pentru conservarea resurselor naturale și a biodiversității și pentru prevenirea riscurilor legate de schimbările climatice. Se vor aloca 1,6 miliarde EUR din fondurile ESI pentru modernizarea infrastructurii de transport a Bulgariei, pentru a se realiza conexiuni mai bune între regiuni și cu țările învecinate, pentru îmbunătățirea accesului la servicii și pentru stimularea comerțului și a turismului: se vor construi 190 km de căi ferate TEN-T, 62 km de autostrăzi TEN-T și 8 km de linii de metrou în Sofia, această ultimă realizare urmând să sporească numărul călătoriilor cu metroul de la 80 la 105 milioane pe an până în 2023. Buna guvernanță este una dintre principalele provocări cu care se confruntă Bulgaria. Sunt necesare gestionarea și dezvoltarea adecvate ale resurselor umane din administrația publică și din sistemul judiciar. Din acest motiv, fondurile ESI vor fi mobilizate în vederea dezvoltării unor domenii precum e-guvernanța și e-justiția și pentru crearea unor servicii de calitate pentru cetățeni și întreprinderi. Până în 2020, ar trebui redus cu 50 %, în comparație cu 2013, timpul necesar pentru furnizarea serviciilor de administrație publică, iar durata medie a proceselor penale și civile ar trebui redusă cu 10 %. Utilizarea instrumentelor financiare și a instrumentelor teritoriale Din FEDR, din Fondul de coeziune și din bugetele FSE, s-au alocat 612 milioane EUR pentru instrumente financiare, cu 70 % mai mult decât în perioada 2007-2013. Cea mai mare parte a sprijinului va fi direcționată către eficiența energetică, sectorul deșeurilor și cel al apei, IMM-uri, dezvoltare urbană și turism. De asemenea, Bulgaria s-a alăturat Inițiativei pentru IMM-uri, contribuind cu 102 milioane EUR. Totodată, fondurile ESI vor fi utilizate pentru a contribui la dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității în zonele rurale și în zonele dependente de pescuit, creând 600 de locuri de muncă. O treime din populația rurală a Bulgariei urmează să beneficieze de infrastructura îmbunătățită cu ajutorul fondurilor ESI. Informații-cheie Politica de coeziune (FSE, FEDR, FC, YEI) FEADR FEPAM ETC Număr de programe 7 (naționale) 1 1 8 Fonduri disponibile (EUR) 7 422 791 277 2 366 716 966 88 066 622 701 131 995 2. Condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI Trei dintre condiționalitățile ex ante specifice pentru FEPAM și 7 dintre cele 11 condiționalități ex ante tematice rămân neîndeplinite, mai ales în ceea ce privește specializarea inteligentă, apa, transporturile, sănătatea și creșterea digitală, dar și condiționalitatea ex ante generală crucială referitoare la achizițiile publice. Totuși, Bulgaria a stabilit planuri de acțiune pentru punerea în aplicare, până cel târziu la sfârșitul anului 2016, a tuturor condiționalităților sale ex ante. 3. Gestionarea fondurilor ESI Programarea, gestionarea, monitorizarea și controlul programelor finanțate din fondurile ESI în Bulgaria sunt de competența viceprim-ministrului responsabil cu gestionarea fondurilor UE, precum și a unității centrale de coordonare din cadrul Consiliului de miniștri. Viceprim-ministrul coordonează și prezidează activitatea Consiliului pentru coordonarea gestionării fondurilor UE, care implică toate ministerele responsabile cu fondurile UE. Diferitele programe finanțate din fondurile ESI includ măsuri de consolidare a capacității administrative a organismelor responsabile cu coordonarea, gestionarea, implementarea, plățile și controalele. De asemenea, beneficiarii proiectelor, cum ar fi localitățile, sistemul judiciar și beneficiarii instituționali din sectorul transporturilor, sunt eligibili pentru a primi asistență în vederea consolidării capacității lor administrative. Instituții financiare internaționale precum Banca Europeană de Investiții, Banca Mondială și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare oferă expertiză. 4. Simplificare pentru beneficiari Autoritățile bulgare depun eforturi pentru a reduce sarcina administrativă pentru beneficiarii proiectelor, digitalizând ori de câte ori este posibil comunicarea dintre beneficiari și autoritățile de management. Acest lucru implică transmiterea electronică a propunerilor de proiecte și a rapoartelor referitoare la proiecte, precum și simplificarea și eficientizarea procedurilor administrative. De exemplu: formularele de cerere și de raportare vor fi standardizate, vor fi introduse norme privind costurile simplificate în contextul raportării cheltuielilor, iar diferitele organisme de audit și inspecție își vor coordona inspecțiile.

1. Fondurile ESI în Croația Provocări economice și sociale în contextul fondurilor ESI

Recesiunea prelungită a redus PIB-ul real al Croației cu aproximativ 12,5 %, în timp ce rata șomajului s-a dublat de la 8,6 % în 2008 la 17,3 % în 2014. Ultimii ani au evidențiat necesitatea unor modificări structurale, în special pentru a aborda dezechilibrele fiscale, pentru a pune în aplicare reforma pieței muncii, pentru a dezvolta sisteme de protecție socială și de sănătate sustenabile, pentru a îmbunătăți mediul de afaceri și pentru a reforma administrația de stat și sistemul judiciar. Autoritățile naționale au realizat un set de reforme ca parte a semestrului european. O proporție semnificativă din alocarea de 10 676 de miliarde EUR din fondurile ESI pentru perioada 2014-2020 a fost alocată pentru realizarea de reforme și pentru îndeplinirea obiectivelor naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. Principalele priorități și rezultate Fondurile ESI vor fi utilizate pentru stimularea cercetării, dezvoltării și inovării în Croația, astfel încât economia Croației să devină mai inovatoare și mai competitivă, și pentru a ajuta această țară să își respecte angajamentul național de a cheltui 1,4 % din PIB pentru cercetare și dezvoltare până în 2020 (cifra pentru 2012 fiind 0,75 %). De asemenea, Croația își propune să crească valoarea adăugată per angajat în IMM-uri cu 50% până în 2023. Croația are una dintre cele mai mici rate de participare pe piața muncii înregistrate în UE, fiind afectați în special tinerii, lucrătorii slab calificați, lucrătorii în vârstă și femeile. Obiectivul național al Croației, de îndeplinit până în 2020, este o rată de ocupare de 65,2 % (cifra fiind de 55,4 % în 2012), cu un accent special pe creșterea capacității de inserție profesională a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare profesională. În acest context, fondurile ESI vor aborda lipsa corelării ofertei cu cererea de competențe ale lucrătorilor prin reforma învățământului terțiar și a serviciului public de ocupare a forței de muncă, precum și prin sprijinul acordat pentru învățământul profesional și tehnic și pentru învățarea pe tot parcursul vieții. De asemenea, se vor cheltui fonduri pentru sprijinirea activităților independente și pentru reducerea șomajului de lungă durată. Croația va cheltui fonduri ESI pentru construirea unei infrastructuri care poate stimula creșterea economică: accentul va fi pe dezvoltarea rețelelor-cheie (TEN-T), pe transportul urban sustenabil și pe facilitarea accesului la regiuni. În plus, Croația își propune ca 53 % dintre gospodării să beneficieze de acoperire de bandă largă până cel târziu în 2023 (față de 33 % în 2013). De asemenea, se vor investi fonduri ESI în punerea în aplicare a acquis-ului UE în materie de mediu: obiectivul este ca, până cel târziu în 2023, un milion de locuitori să beneficieze de o alimentare mai bună cu apă și de servicii îmbunătățite de epurare a apelor reziduale. Totodată, fondurile vor fi utilizate pentru a reduce proporția de deșeuri urbane depozitate la groapa de gunoi de la 83 % (în 2012) la 35 %, pentru a institui 40 % din cadrul de gestionare Natura 2000 al Croației și pentru a pune informațiile privind calitatea aerului la dispoziția întregii populații din zonele urbane. Se vor investi peste 160 de milioane EUR din fondurile ESI în producția de energie din surse regenerabile, în timp ce cererea medie anuală de energie pentru încălzire și răcire în clădirile publice modernizate ar trebui să ajungă la 50 kWh/m2 până în 2023 (cifra pentru 2013 a fost de 250 kWh/m2). Croația se confruntă cu provocări sociale, sub forma unor niveluri ridicate de sărăcie și excluziune socială; obiectivul național este de a reduce numărul de persoane expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială cu 150 000 până în 2020. În acest scop, vor fi investite fonduri ESI în promovarea integrării pe piața muncii și a integrării sociale a grupurilor vulnerabile, în îmbunătățirea accesului la asistența medicală, în îmbunătățirea accesului la servicii sociale de înaltă calitate, inclusiv sprijin pentru trecerea de la servicii instituționale la servicii în cadrul comunității, în prevenirea și combaterea discriminării, în dezvoltarea antreprenoriatului social și în punerea în aplicare a proiectelor de regenerare urbană. În sfârșit, vor fi utilizate fonduri ESI în sprijinul reformei naționale a administrației publice din Croația, prin gestionarea mai bună și eficace a finanțelor publice, reducerea procedurilor inutile, dezvoltarea e-administrației și lupta împotriva corupției. În plus, va fi dezvoltat în continuare dialogul cu partenerii sociali și cu societatea civilă, iar sistemul de justiție va fi eficientizat prin accelerarea procedurilor juridice și prin asigurarea imparțialității. Fondurile ESI vor contribui la sporirea competitivității și a caracterului respectuos față de mediu ale producției de alimente și ale sectorului acvaculturii și pescuitului din Croația. Se vor utiliza fonduri pentru restructurarea și modernizarea a peste 1 800 de ferme, pentru a oferi ajutor la instalare unui număr minim de 1 000 de tineri fermieri, îmbunătățindu-se astfel rata de reînnoire a generațiilor în zonele rurale, precum și pentru sprijinirea utilizării de contracte de gestionare a biodiversității care să vizeze peste 101 000 ha de terenuri agricole. De asemenea, Croația își propune să realizeze o dezvoltare regională echilibrată și să reducă rata de încetinire a creșterii economice în zonele rurale, inclusiv prin dezvoltarea de activități economice alternative. În plus, se vor utiliza fonduri ESI pentru îmbunătățirea și diversificarea economiei locale în zonele de costiere, pentru consolidarea potențialului de creștere al țării în sectorul marin și în cel maritim, pentru sporirea sustenabilității pescuitului și acvaculturii și pentru consolidarea ecosistemelor și biodiversității acvatice. În special, se preconizează o creștere cu 400 % a volumului producției din acvacultură. Utilizarea instrumentelor financiare și a instrumentelor teritoriale Croația preconizează că va aloca peste 440 de milioane EUR din fondurile ESI pentru instrumente financiare care oferă sprijin pentru IMM-uri, cercetare, dezvoltare și inovare, eficiență energetică, transport urban, activități independente și antreprenoriat social. Având în vedere că, în perioada de programare anterioară, Croația nu a avut instrumente financiare, acesta este un program ambițios. Croația trebuie să analizeze mai îndeaproape posibilitatea de a utiliza instrumente financiare în domeniul TIC, în cel al dezvoltării urbane și în cel al infrastructurii de transport. Croația va aloca cel puțin 400 de milioane EUR pentru investiții teritoriale integrate, de utilizat pentru dezvoltarea urbană durabilă, și pentru proiecte de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității în zonele rurale, în zonele de pescuit și în zonele maritime. Strategiile de dezvoltare locală din cadrul LEADER vor viza 1,5 milioane de persoane din zonele rurale în perioada de programare 2014-2020. Informații-cheie Politica de coeziune (FSE, FEDR, FC, YEI) FEADR FEPAM ETC Număr de programe 2 (naționale) 1 1 9 Fonduri disponibile (EUR) 8 463 255 776 2 026 222 500 252 643 138 1 201 084 956 2. Condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI Înainte de sfârșitul anului 2016, Croația va fi adoptat un set de strategii și planuri de investiții pentru a îndeplini condiționalitățile ex ante pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI. Printre altele, Croația intenționează să adopte o strategie de specializare inteligentă, strategii pentru banda largă și strategii digitale, o strategie pentru managementul riscurilor naturale, o strategie de stabilire a prețului apei, un plan de management al bazinului hidrografic, planuri de gestionare a deșeurilor și programe de prevenire a producerii deșeurilor, o strategie integrată de transport, un plan general pentru spitale, un program pentru dezvoltarea sistemului de învățământ profesional și tehnic și o strategie de dezvoltare pentru administrația publică. Două dintre condiționalitățile ex ante specifice pentru FEPAM, legate de capacitatea administrativă pentru implementarea controalelor și raportarea referitoare la capacitatea de pescuit sunt îndeplinite doar parțial; planurile de acțiune pentru îndeplinirea acestor condiționalități ar trebui puse în aplicare până la 31 decembrie 2016. 3. Gestionarea fondurilor ESI Un comitet de coordonare național (guvernamental) va coordona punerea în aplicare a celor patru programe naționale și a programelor de cooperare teritorială europeană. Având în vedere creșterea bruscă a alocărilor din fondurile ESI pentru Croația în perioada 2014-2020, ar trebui să crească substanțial capacitățile tehnice și administrative, atât în cadrul sistemului de gestionare și control, cât și la nivelul beneficiarilor. 4. Simplificare pentru beneficiari Vor fi dezvoltate diferite instrumente, inclusiv un site pentru beneficiari și un mecanism coordonat pentru furnizarea de informații privind fondurile ESI, și vor fi simplificate procedurile pentru prezentarea și selectarea proiectelor. De asemenea, Croația intenționează să utilizeze o opțiune de costuri simplificate.



1. Fondurile ESI în Cipru Provocări economice și sociale în contextul fondurilor ESI Primirea de către Cipru a unui pachet financiar de 10 miliarde EUR (format din 9 miliarde EUR în cadrul Mecanismului european de stabilitate și 1 miliard EUR de la FMI) a fost condiționată de aplicarea unui program de ajustare economică vizând perioada 2013-2016. În contextul unui mediu economic care încă prezintă provocări, Ciprul înregistrează întârzieri în ceea ce privește îndeplinirea unora dintre obiectivele sale naționale din cadrul Strategiei Europa 2020. De exemplu, în prezent, rata de ocupare și rata sărăciei sunt destul de departe de obiectivele naționale. Deși cei doi indicatori privind educația din cadrul Strategiei Europa 2020 s-au îmbunătățit în 2014 și ambii sunt în concordanță cu obiectivele naționale, în Cipru se înregistrează cea mai redusă capacitate de inserție profesională a proaspeților absolvenți din UE (64,9 % față de media UE de 80,7 % pentru anul 2013). Procentajul din PIB cheltuit de Cipru pentru cercetare și dezvoltare rămâne ușor sub obiectivul național. Indicatorii climatici ai Strategiei Europa 2020 sunt cei preconizați: indicatorul eficienței energetice pentru 2013 a depășit obiectivul intermediar anual, iar indicatorul privind sursele de energie regenerabile a înregistrat performanțe satisfăcătoare. Totuși, performanța de mediu a Ciprului rămâne foarte slabă, în special în ceea ce privește gestionarea deșeurilor solide, în cazul cărora nivelurile de reciclare sunt scăzute. Principalele priorități și rezultate Programele finanțate din fondurile ESI pentru perioada 2014-2020 sunt concepute în jurul a trei priorități-cheie: 1) competitivitate; 2) ocuparea forței de muncă și incluziunea socială și 3) utilizarea sustenabilă și protejarea resurselor naturale. Fondurile ESI vor fi utilizate pentru diversificarea structurii economiei și pentru a spori competitivitatea economiei prin consolidarea inovării în întreprinderi și prin încurajarea cooperării dintre întreprinderi și structurile de cercetare din zonele identificate în strategia de specializare inteligentă. Se vor promova spiritul antreprenorial și competitivitatea IMM-urilor, în special în sectorul turistic, în cel alimentar și în cel al acvaculturii (se preconizează o creștere a producției cu 46 %). Se preconizează că fondurile ESI vor sprijini peste 600 de IMM-uri și vor crea 1 200 de noi locuri de muncă, în vreme ce proporția din PIB cheltuită pentru cercetare și dezvoltare ar trebui să crească de la 0,47 % din PIB în 2012 la 0,5 % în 2020, având totodată un efect de mobilizare asupra investițiilor private. De asemenea, fondurile ESI vor sprijini investițiile în sectorul pescuitului, în scopul reducerii impactului negativ al activităților de pescuit asupra mediului marin și pentru a sprijini IMM-urile care își desfășoară activitatea in sectorul acvaculturii și în cel al prelucrării. Ciprul intenționează să stimuleze e-guvernanța și antreprenoriatul digital prin investiții în TIC și să sporească utilizarea ITC de către IMM-uri. De asemenea, Ciprul preconizează că acoperirea de bandă largă de mare viteză va ajunge la 50 % dintre gospodării și că utilizarea TIC de către public și IMM-uri va crește cu 10 %, respectiv cu 6 %. Fondurile ESI vor investi în ocuparea forței de muncă și în coeziunea socială, contribuind la sporirea oportunităților pentru ocuparea forței de muncă și concentrându-se asupra unor grupuri vulnerabile precum șomerii, șomerii de lungă durată și, mai ales, tinerii. De asemenea, pentru sprijinirea acestui din urmă grup va fi folosită și inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” (YEI). Se preconizează că peste 14 000 de șomeri vor beneficia de intervențiile din fondurile ESI, majoritatea lor (9 000) fiind tineri. Dintre aceștia, 5 800 vor primi sprijin în cadrul YEI, iar ceilalți vor primi sprijin din FSE. Se preconizează că, datorită sprijinului din fondurile ESI, vor crește participarea pe piața muncii și rata de ocupare, pentru a îndeplini obiectivul de 75-77 % în 2020 (cifra pentru 2014 a fost 67,3 %). De asemenea, se preconizează că finanțarea ESI va îmbunătăți administrația publică. În plus, va crește incluziunea socială, persoanele vulnerabile fiind ajutate să participe pe piața muncii și sprijinind înființarea a 180 de întreprinderi sociale. Toate acestea vor permite Ciprului să își îndeplinească obiectivul de a reduce sărăcia la 19,3 % în 2020 (de la 27,8 % în 2013). Totodată, se preconizează că fondurile ESI vor contribui la îmbunătățirea învățării pe tot parcursul vieții și a învățământului profesional și tehnic, în special prin apropierea ofertei de competențe de nevoile pieței muncii. Fondurile vor ajuta Ciprul să treacă la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, promovând eficiența energetică (obiectivul pentru 2020 este de 14,3 %, față de 12,3 % în 2011) și consumul de energie din surse regenerabile (13 % în 2020, față de 7,7 % în 2011). În plus, circa 3 500 de gospodării vor fi ajutate să își amelioreze consumul de energie, trecând la o clasă de eficiență energetică superioară. Se vor cheltui fonduri ESI pentru a aborda necesitatea presantă ca Ciprul să îndeplinească cerințele UE referitoare la gestionarea deșeurilor solide și lichide. Se preconizează că Ciprul își va crește rata de reciclare la 50 %, iar 2 300 de gospodării (în termeni de populație echivalentă) vor beneficia de servicii îmbunătățite de epurare a apelor reziduale. De asemenea, se vor utiliza fonduri ESI pentru completarea investițiilor în portul TEN-T al Ciprului și în conexiunile acestui port. Prin urmare, se preconizează că transportul de mărfuri va crește de la 300 000 la 1 milion TEU. Îmbunătățirile aduse mobilității transportului urban, în special în Nicosia, ar trebui să ducă la dublarea numărului de persoane care utilizează transportul public. Sprijinul din FEADR se va concentra asupra investițiilor menite a promova gestionarea și utilizarea sustenabile ale resurselor naturale, conservarea biodiversității, adaptarea la schimbările climatice și crearea de noi locuri de muncă în zonele rurale. Sprijinul din FEPAM se va concentra asupra protecției și reabilitării resurselor biologice marine. Utilizarea instrumentelor financiare și a instrumentelor teritoriale Ciprul a indicat că se vor aloca 15 milioane EUR pentru instrumente financiare destinate sprijinirii IMM-urilor. Au fost lansate evaluări ex ante menite a stabili potențialul schemelor de capital, de împrumut și de garantare pentru sprijinirea IMM-urilor, pentru TIC, pentru sectorul energetic și pentru investițiile în mediu și transporturi. Ciprul a alocat un cuantum considerabil (20 % din finanțarea FEDR, aproximativ 60,2 milioane EUR) pentru dezvoltarea urbană durabilă. Scopul este promovarea măsurilor integrate menite a aborda provocările economice, de mediu și sociale care afectează cele patru orașe principale ale țării. Această sumă depășește cu mult procentajul minim, de 5 %, impus de legislația UE. Nu se vor implementa investiții teritoriale integrate. Pe de altă parte, în cadrul programelor finanțate din FEADR și FEPAM, se va desfășura dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității. Informații-cheie Politica de coeziune (FSE, FEDR, FC, YEI) FEADR FEPAM ETC Număr de programe 2 (naționale) 1 1 5 Fonduri disponibile (EUR) 702 401 708 132 244 377 39 715 209 526 153 917 2. Condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI Condiționalitatea ex ante specifică FEPAM privind rapoartele referitoare la capacitatea de pescuit a fost parțial îndeplinită și este în curs de elaborare un plan de acțiune. Dintre cele 11 condiționalități ex ante tematice, cinci nu au fost îndeplinite. Cea mai importantă dintre ele se referă la rețeaua de bandă largă, la stabilirea prețului apei și la planurile pentru bazinele hidrografice, inclusiv la reciclarea și reutilizarea deșeurilor. Se elaborează planuri de acțiune și se stabilesc termenele-limită pentru realizare. Condiționalitatea ex ante generală referitoare la statistici și indicatori nu a fost îndeplinită, dar a fost elaborat un plan de acțiune pentru implementarea ei până în decembrie 2015. 3. Gestionarea fondurilor ESI Numărul programelor din Cipru nu s-a schimbat față de perioada de programare 2007-2013. Această țară a instituit o autoritate de management unică (Direcția generală pentru programe europene, coordonare și dezvoltare) și un comitet de monitorizare comun pentru coordonarea programelor finanțate din FEDR/Fondul de coeziune și FSE, pentru toate programele fiind utilizat un sistem de informații unic.

4. Simplificare pentru beneficiari Autoritățile din Cipru intenționează să utilizeze într-o măsură mai mare metodologiile legate de costurile simplificate și să modernizeze sistemul de informații dedicat. De asemenea, autoritățile cipriote intenționează să sporească utilizarea formularelor electronice, să îmbunătățească interoperabilitatea serviciilor administrative naționale în scopul eliberării automate și să reducă numărul documentelor și certificatelor necesare.

1. Fondurile ESI în Republica Cehă Provocări economice și sociale în contextul fondurilor ESI Tendințele macroeconomice actuale sunt pozitive: economia cehă a revenit la creștere în 2014, după doi ani de contracție. Totuși, se preconizează că tendințele demografice negative vor determina creșterea pe termen lung atât a cheltuielilor cu pensiile, cât și a cheltuielilor cu asistența medicală. În prezent, economia depinde de grupul „inovatorilor moderați” și se preconizează că va urca de-a lungul lanțului valoric. Șomajul continuă să scadă, dar piața muncii este caracterizată de participarea scăzută a anumitor grupuri și de lipsa corelării ofertei cu cererea de competențe. Analiza obiectivelor din cadrul Strategiei Europa 2020 pentru Republica Cehă indică decalaje semnificative la nivel național și regional în ceea ce privește creșterea cheltuielilor pentru cercetare și inovare (în special în ceea ce privește investițiile private), sporirea eficienței energetice, reforma învățământului terțiar, combaterea corupției și aplicarea corectă a normelor privind achizițiile publice. Recomandările de politică ale UE, ca parte a semestrului european, propun instituirea unui registru central de contracte de achiziții publice, punerea în aplicare corespunzătoare a unui plan anticorupție, adoptarea unei reforme a învățământului superior și creșterea participării la educație a copiilor defavorizați (în special romi). Principalele priorități și rezultate În perioada 2014-2020, fondurile ESI vor fi utilizate pentru a spori competitivitatea și capacitatea de inovare a economiei cehe prin investirea a 2,5 miliarde EUR în cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare. Țara recuperează decalajul investițiilor în cercetare și dezvoltare, în urma creșterii alocărilor din fondurile ESI, și se preconizează că își va majora cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare la 2,97 % ca procentaj din PIB în 2020. Investiția va fi utilizată pentru a stimula structurile și capacitatea de cercetare și inovare și pentru a îmbunătăți cooperarea dintre sectorul cercetării, întreprinderi și învățământul terțiar. Peste 2 miliarde EUR (1,4 % din PIB) vor fi utilizate ca principala sursă de finanțare pentru a sprijini trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Intensitatea utilizării energiei și a resurselor a industriei cehe (în special cărbune) este una dintre cele mai ridicate din UE. Se preconizează că principalele realizări în acest domeniu vor fi o creștere a producției de energie din surse regenerabile (cu 83 MW) și o reducere a nivelului de gaze cu efect de seră (cu 920 000 de tone de CO2/an). Fondurile ESI vor contribui cu 2,8 miliarde EUR la protecția mediului și la utilizarea eficientă a resurselor. Investiția va fi cheltuită pentru: îmbunătățirea calității apei (de exemplu, 150 000 de persoane în plus vor beneficia de o mai bună alimentare cu apă), gestionarea deșeurilor (de exemplu, o creștere anuală cu 700 000 de tone a capacității de reciclare a deșeurilor), calitatea aerului, îmbunătățirea biodiversității, introducerea în circuitul agriculturii ecologice a 400 000 ha de teren și sprijinirea fermierilor în vederea îndeplinirii angajamentelor de agromediu și legate de climă referitoare la 870 000 ha de teren. Prin utilizarea unor metode de producție mai eficiente și care nu dăunează mediului, FEPAM va spori sustenabilitatea sectorului pescuitului și acvaculturii din Cehia. În ceea ce privește transportul, o alocare de 6,2 miliarde EUR va sprijini transportul sustenabil și va contribui la eliminarea ambuteiajelor din infrastructurile rețelelor majore. De asemenea, acest lucru va contribui la acoperirea lacunelor din rețelele TEN-T și va îmbunătăți interoperabilitatea rețelei feroviare. Se vor reconstrui sau moderniza 140 km de linii de cale ferată, contribuindu-se la o trecere semnificativă la mobilitatea sustenabilă. Îmbunătățirea infrastructurii va face ca regiunile țării să fie mai accesibile și va crește numărul persoanelor care utilizează transporturile publice în marile orașe. A fost alocată o finanțare din fondurile ESI de 200 de milioane EUR pentru modernizarea și securizarea rețelelor de transport de înaltă tensiune. Se vor aloca aproape 1,4 miliarde EUR pentru promovarea locurilor de muncă sustenabile și de calitate și pentru sprijinirea mobilității forței de muncă, cu un accent special asupra grupurilor defavorizate, cum ar fi lucrătorii slab calificați, tinerii și persoanele în vârstă (sprijin pentru 585 000 de persoane, dintre care 230 000 de persoane ar urma să obțină o nouă calificare). De asemenea, se vor cheltui fonduri ESI pentru incluziunea socială și educație, alocări de câte 2 miliarde EUR fiind destinate ajutării persoanelor aflate în dificultate și a persoanelor defavorizate, îmbunătățirii calității serviciilor sociale și medicale și investițiilor în educație. În ceea ce privește serviciile publice, vor fi constituite 30 de echipe medicale mobile noi și vor fi create 83 de instituții medicale, iar educația va fi sprijinită la toate nivelurile, oferindu-se acces în mod egal la învățământ preșcolar, primar și secundar de înaltă calitate. Totodată, fondurile ESI vor fi utilizate pentru dezvoltarea universităților, prin îmbunătățirea gestionării resurselor umane ale acestora și prin facilitarea accesului la învățământul terțiar (869 de studenți în noi programe de studii de licență). Se vor cheltui aproximativ 180 de milioane EUR pentru eficientizarea și transparentizarea administrației publice și a sistemului de justiție, pentru reducerea sarcinilor administrative, pentru îmbunătățirea competențelor personalului din administrația publică și pentru eficientizarea gestionării resurselor umane. Utilizarea instrumentelor financiare și a instrumentelor teritoriale Se intenționează direcționarea prin instrumente financiare a unei sume aproximative de 763 de milioane EUR în cadrul programelor politicii de coeziune. Această sumă mai mult decât dublează sumele din perioada de programare anterioară. Principalele domenii de intervenție sunt sprijinul pentru IMM-uri, infrastructura de transport, investițiile în eficiența energetică și, într-o mai mică măsură, utilizarea eficientă a resurselor. Cerința de reglementare ca 5 % din FEDR să se cheltuiască pentru dezvoltare urbană durabilă va fi îndeplinită prin investiții din programul polului de creștere Praga și prin șapte investiții teritoriale integrate (ITI) în cele mai mari zone metropolitane. Totalul alocării ITI este de 1 miliard EUR din FEDR și de 223 de milioane EUR din Fondul de coeziune. Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității va fi deosebit de importantă pentru dezvoltarea zonelor rurale cu ajutorul abordării bazate pe finanțarea din mai multe fonduri. Aceasta va implica finanțări din FEDR (418 milioane EUR), FEADR (115 milioane EUR) și FSE (64 de milioane EUR), care pot fi utilizate în cadrul unor strategii de dezvoltare locală integrate și multisectoriale, puse în aplicare de comunitățile locale, organizate în aproximativ 160 de grupuri de acțiune locală reprezentând 55 % din populație. Informații-cheie Politica de coeziune (FSE, FEDR, FC, YEI) FEADR FEPAM ETC Număr de programe 8 (naționale) 1 1 7 Fonduri disponibile (EUR) 21 643 218 575 2 305 673 996 31 108 015 1 144 024 031 2. Condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI

Nu au fost finalizate cadrele strategice pentru anumite domenii de investiții (mai exact, cercetare și dezvoltare, TIC). Au fost adoptate planuri de acțiune pentru 11 condiționalități ex ante tematice și trei generale. 3. Gestionarea fondurilor ESI Republica Cehă a raționalizat modul în care gestionează fondurile ESI, centralizându-le în mai mare măsură prin reducerea numărului de programe (de la 17 programe ale politicii de coeziune în perioada 2007-2013 la 8) și de organisme intermediare. Ministerul Dezvoltării Regionale este autoritatea națională de coordonare. Coordonarea suplimentară dintre fonduri este asigurată prin comitete de monitorizare, cereri de propuneri coordonate și grupuri de lucru. Legea privind funcția publică adoptată în 2014 va contribui la îmbunătățirea capacității administrative. 4. Simplificare pentru beneficiari Republica Cehă intenționează să reducă sarcina administrativă pentru beneficiari și administrația publică prin reducerea numărului de programe și organisme intermediare, prin crearea unui nou sistem de monitorizate pentru întreaga structură de punere în aplicare și prin instituirea unui singur mediu metodologic pentru toate programele. Se vor utiliza pe scară mai largă instrumente financiare și opțiuni precum plățile în avans și costurile simplificate.

1. Fondurile ESI în Danemarca Provocări economice și sociale în contextul fondurilor ESI Economia daneză a fost relativ grav afectată de criza financiară, care a dus la o creștere substanțială a șomajului, în special în rândul tinerilor și al persoanelor din familii care nu sunt de origine daneză. Chiar dacă Danemarca are un mediu de afaceri favorabil, puține IMM-uri înregistrează creștere, cauzele fiind, în parte, succesul limitat în ceea ce privește transformarea inovării în profit, dezvoltarea dezamăgitoare a competențelor antreprenoriale și nevoia sectorului primar de o inovare sporită orientată spre o producție mai sustenabilă. Totuși, Danemarca se confruntă în continuare cu unele dificultăți legate de competențele forței sale de muncă. Printre aceste dificultăți se numără o proporție tot mai redusă a persoanelor care urmează cursuri de formare profesională, o proporție tot mai mică de persoane formate profesional din familii de migranți (în special bărbați) și o rată de abandon școlar care rămâne ridicată. Aceste probleme au fost abordate de una dintre recomandările de politică ale UE din 2014 adresate Danemarcei în contextul semestrului european. În general, Danemarca are o performanță de mediu bună, deși nu pare a ține pasul cu obiectivele sale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Încă există multă presiune asupra habitatelor și a corpurilor de apă, mai ales din cauza utilizării intensive a terenurilor, din cauza pescuitului intensiv și din cauza scurgerii de nutrienți din pământ etc. Danemarca este o țară bogată, cu diferențe socioeconomice interne relativ mici în comparație cu alte state membre, și abordează cu ajutorul schemelor naționale majoritatea problemelor cu care se confruntă. Întrucât sumele alocate Danemarcei din fondurile ESI sunt modeste, programele sunt concentrate asupra abordării provocărilor menționate mai sus. Principalele priorități și rezultate Fondurile ESI în cuantum de 300 de milioane EUR vor ajuta IMM-urile din industrie, servicii, agricultură, acvacultură și pescuit să fie mai inovatoare și să poată transforma mai ușor inovarea în profit. De asemenea, se investesc fonduri ESI pentru sporirea competitivității întreprinderilor, sprijinul fiind orientat spre clustere și spre rețelele de cooperare. În plus, multe dintre investițiile Danemarcei legate de mediu și climă vizează îmbunătățirea competitivității și a creșterii întreprinderilor. Totodată, Danemarca va folosi fonduri ESI pentru a dezvolta potențiale domenii de creștere identificate atât în interiorul întreprinderilor, cât și în legătură cu strategii de specializare inteligentă la nivel regional. Se preconizează că aproximativ 3 200 de întreprinderi vor intra în rețele de cooperare, inclusiv în rețele care implică instituții din domeniul cunoașterii, și că peste 4 000 de întreprinderi vor lansa soluții sau produse inovatoare. De asemenea, Danemarca va cheltui 270 de milioane EUR din fondurile ESI pentru incluziunea socială, pentru a ajuta persoanele de la periferia pieței muncii și pentru a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională, ajutând mai multe persoane să își încheie formarea profesională și studiile superioare (vor fi disponibile fonduri naționale pentru a ajuta persoanele îndepărtate de piața muncii. Astfel, se vor utiliza fonduri ESI în scopul punerii în practică a recomandărilor de politică formulate în contextul semestrului european. În total, vor fi create aproximativ 5 500 de locuri de muncă și se preconizează că investițiile în formare vor ajuta 52 000 de persoane să-și amelioreze capacitatea de inserție profesională. Danemarca va investi peste 635 de milioane EUR din fondurile ESI pentru mediu și climă. Investițiile sale pentru mediu se vor concentra asupra protejării și conservării resurselor naturale, asupra îmbunătățirii biodiversității și a calității apei și asupra utilizării terenurilor cultivate și a stocurilor de pește (inclusiv din acvacultură) într-un mod care să nu dăuneze mediului și care să fie sustenabil, în conformitate cu noua politică comună în domeniul pescuitului. De exemplu, în domeniul pescuitului, fondurile ESI vor contribui la reducerea capturilor nedorite cu 5 000 t, iar în acvacultură, fondurile ESI vor ajuta la creșterea cu 3 000 t a producției ecologice până în 2023. În sectorul agricol, fondurile ESI vor include un sprijin pentru conservarea peisajelor și a biodiversității, vizând o suprafață de cel puțin 3 400 km² (adică mai mult de 10 % din suprafața terenurilor agricole ale țării). Din totalul investițiilor Danemarcei pentru mediu și climă, se vor investi 91 de milioane EUR pentru tranziția la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, ajungându-se la o reducere cu 51 000 t a emisiilor de gaze cu efect de seră și la o reducere cu 905 000 GJ a consumului de energie. Toate acestea vor ajuta Danemarca să își îndeplinească obiectivul din cadrul Strategiei Europa 2020 de reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră. Sporirea eficienței utilizării resurselor face parte din strategia Danemarcei pentru creșterea competitivității întreprinderilor, iar fondurile cheltuite pentru competitivitate vor contribui și la tranziția țării spre o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Per total, Danemarca intenționează să cheltuiască aproximativ 577 de milioane EUR (46 % din totalul alocării sale din fondurile ESI) pentru combaterea schimbărilor climatice. Utilizarea instrumentelor financiare și a instrumentelor teritoriale În perioada 2007-2013, Danemarca a alocat 28 de milioane EUR pentru instrumente financiare. Pentru perioada 2014-2020, Danemarca a dat regiunilor posibilitatea de a utiliza finanțarea din instrumentele financiare pentru investiții în dezvoltarea întreprinderilor și în îmbunătățirea eficienței energetice și a eficienței utilizării resurselor în întreprinderi. Danemarca va cheltui 5 % din propria alocare din fondurile FEDR pentru dezvoltarea urbană durabilă, concentrându-se asupra dezvoltării întreprinderilor prin inovare și prin utilizarea eficientă a energiei/resurselor. Aceste măsuri de dezvoltare urbană vor fi integrate în strategii mai ample care vor aborda provocările sociale, economice, demografice și de mediu și/sau de climă din anumite zone urbane. În total, prin metoda LEADER sunt sprijinite 26 de grupuri de acțiune locală, atât din zone rurale, cât și din zone costiere. Aceste grupuri vor depune eforturi pentru stimularea activităților existente legate de turism, pentru dezvoltarea întreprinderilor mici, pentru crearea de servicii și pentru sprijinirea pescuitului sustenabil. Astfel, se vor crea locuri de muncă și se vor îmbunătăți condițiile de trai pentru populația locală. Informații-cheie Politica de coeziune (FSE, FEDR, FC) FEADR FEPAM ETC Număr de programe 2 (naționale) 1 1 5 Fonduri disponibile (EUR) 413 231 682 918 803 690 208 355 420 748 186 649

2. Condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI Danemarca îndeplinește toate condiționalitățile ex ante cu privire la sprijinul alocat din fonduri ESI. 3. Gestionarea fondurilor ESI Programele finanțate din FEDR și FSE sunt puse în aplicare prin intermediul a șase foruri regionale de creștere, Autoritatea daneză în domeniul afacerilor fiind autoritatea de management. Programele sunt gestionate de aceleași autorități de management la nivel regional. Atât FEADR, cât și FEPAM sunt gestionate de Autoritatea daneză pentru agricultură și pescuit (DAFA), punerea în aplicare a acțiunilor Leader fiind delegată Autorității daneze în domeniul afacerilor, asigurându-se astfel coordonarea strânsă dintre fonduri. În plus, fiecare dintre cele două autorități de management naționale face parte din comitetul de monitorizare al celeilalte (pentru FEDR/FSE și, respectiv, pentru FEADR/FEPAM). În plus, cele două autorități de management au în vedere reuniuni de coordonare între cele două seturi de fonduri, în scopul creșterii eficienței în punerea în aplicare. Deși atât FSE, cât și Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane au obiective referitoare la incluziunea socială, FSE este mai strâns legat de piața muncii. Cele două fonduri evită suprapunerile grație împărțirii clare a obiectivelor lor și datorită faptului că fiecare dintre cele două autorități de management este membră a comitetului de monitorizare al celeilalte. 4. Simplificare pentru beneficiari Potențialii beneficiari vor avea acces electronic la gestionarea fondului (în conformitate cu inițiativa „e-coeziune”). Cei care nu au acces imediat la „e-coeziune” vor avea, totuși, acces la fond prin mijloace alternative. De asemenea, Danemarca are în vedere utilizarea opțiunilor de costuri simplificate.

1. Fondurile ESI în Estonia Provocări economice și sociale în contextul fondurilor ESI Estonia a dat dovadă de o flexibilitate remarcabilă în modul în care a făcut față crizei economice. Se preconizează că, în 2016, PIB-ul real va ajunge la nivelurile de dinainte de criză. Deși economia per ansamblu este într-o situație mai bună, există în continuare provocări structurale semnificative. Pentru ca economia Estoniei să devină mai puternic bazată pe cunoaștere și mai inovatoare, mai incluzivă și mai sustenabilă, aceste dificultăți ar trebui abordate. Finanțarea publică pentru cercetare și inovare pare a fi insuficient coordonată și ar trebui să se concentreze asupra unui număr limitat de domenii de specializare inteligentă. Sistemul de învățământ superior trebuie să depună eforturi mai mari pentru a răspunde nevoilor întreprinderilor și ale institutelor de cercetare. Capacitatea de inovare este redusă și puține întreprinderi colaborează cu institutele de cercetare. Se preconizează că forța de lucru tot mai redusă, combinată cu productivitatea scăzută a muncii, va deveni o problemă pe termen mediu spre lung. Estonia a început abia recent să își pună în aplicare ambițioasa reformă privind capacitatea de muncă. Faptul că infrastructura pentru îngrijirea copilului este insuficient dezvoltată face mai dificilă întoarcerea părinților pe piața muncii. Disponibilitatea și calitatea serviciilor publice la nivel local variază. Estonia trebuie să depună mai multe eforturi pentru a îmbunătăți atractivitatea învățământului profesional, a formării și a uceniciilor. De asemenea, Estonia trebuie să promoveze spiritul antreprenorial și crearea de locuri de muncă în întreaga țară pentru a preveni creșterea discrepanțelor în materie de dezvoltare economică. În Estonia, intensitatea consumului de resurse este în continuare foarte ridicată. Este puțin probabil ca Estonia să își atingă obiectivul în materie de eficiență energetică pentru 2020. Trebuie intensificate eforturile de îmbunătățire a eficienței energetice rezidențiale și industriale. De asemenea, Estonia ar trebui să depună eforturi pentru introducerea unor tipuri de transport mai sustenabile. Aceste provocări sunt reflectate în recomandările de politică formulate în contextul semestrului european. Principalele priorități și rezultate Estonia își propune să utilizeze fondurile ESI pentru a crește cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare ale sectorului privat la 2 % din PIB până cel târziu în 2023 (de la 1,26 % în 2012). Programele de finanțare a cercetării și dezvoltării vor fi puse în conformitate cu cadrul de specializare inteligentă al Estoniei. De asemenea, Estonia va utiliza fonduri ESI pentru a stimula competitivitatea IMM-urilor și își propune să crească numărul întreprinderilor exportatoare la 15 700 (de la 11 281 în 2012). Finanțarea pentru dezvoltarea rurală va fi mai bine orientată spre realizarea unor schimbări pozitive în economia rurală. Sunt prevăzute scheme speciale pentru dezvoltarea fermelor mici și pentru sprijinirea tinerilor fermieri în scopul înființării de întreprinderi agricole. Estonia va încuraja crearea unor lanțuri scurte de aprovizionare cu alimente și va investi în prelucrarea și comercializarea produselor agricole. De asemenea, Estonia va utiliza fonduri ESI pentru stimularea economiei digitale, cu scopul de a furniza viteze de bandă largă de cel puțin 100 Mb/s pentru 60 % din țară (de la 3,6 % în 2012). Estonia va investi în ocuparea forței de muncă, pentru a crește rata de ocupare la 76 % (de la 73,3 % în 2013). Planul pentru realizarea acestui obiectiv constă în măsuri precum reformarea modului în care este evaluată capacitatea de muncă. De asemenea, există și scopul de a se menține la 30 % ponderea din PIB generată în alte zone decât Tallinn și Tartu. În domeniul educației, scopul este înălțarea ratei de finalizare a uceniciilor la 75 % (de la 50 % în 2013). Această proporție corespunde unui număr de aproximativ 8 000 de persoane. În plus, tinerilor și altor persoane în vârstă de muncă le vor fi oferite peste 350 000 de sesiuni de consiliere profesională. Finanțarea destinată incluziunii sociale va fi utilizată pentru reducerea la aproximativ 300 (de la 4 430 în 2012) a numărului de copii de pe listele de așteptare pentru locuri în creșe și în structurile de îngrijire a copilului. Serviciile de ocupare pentru tineret vor ajuta aproximativ 200 000 de participanți. Infrastructura de sănătate existentă va fi optimizată și se vor consolida asistența medicală primară și prevenirea bolilor. Finanțarea destinată consolidării capacității administrative urmează a fi utilizată pentru creșterea la aproximativ 85 % (de la 67 % în 2012) a nivelurilor de satisfacție în ceea ce privește calitatea serviciilor publice. Sprijinul pentru transporturi va fi utilizat pentru dezvoltarea rețelei TEN-T și a sistemelor de transport care nu dăunează mediului și care au emisii scăzute de dioxid de carbon. De exemplu, Estonia intenționează să crească numărul anual al pasagerilor feroviari la 8,4 milioane (de la 4,2 milioane în 2013). Se preconizează că investițiile în economia cu emisii scăzute de dioxid de carbon se vor concretiza în economii de energie de până la 45 % pentru 40 000 de locuințe. Estonia intenționează să utilizeze fondurile alocate pentru mediu și pentru adaptarea la schimbările climatice astfel încât să îndeplinească cerințele esențiale ale acquis-ului în sectorul apei și să asigure rezistența la dezastre. De asemenea, fondurile vor fi utilizate pentru conservarea biodiversității prin sprijinirea menținerii habitatelor seminaturale (2,6 % din terenurile agricole) și a agriculturii ecologice (14 % din terenurile agricole). Peste 70 % din suprafața agricolă utilizată ar trebui să facă obiectul schemelor de îmbunătățire a biodiversității și de gestionare a solurilor. Vor fi vizate protecția apei în agricultură și turbăriile abandonate. Sectorul pescuitului și acvaculturii din Estonia va deveni mai sustenabil, ecosistemele marine și biodiversitatea acvatică vor fi îmbunătățite și se preconizează o reducere cu 21 de tone a capturilor nedorite. Utilizarea instrumentelor financiare și a instrumentelor teritoriale Estonia va crește alocările pentru instrumente financiare cu aproximativ 50 % față de perioada precedentă, până la un cuantum de 215,5 milioane EUR. Urmează a se folosi instrumente de împrumut, de garantare și de capital, pentru a se sprijini IMM-urile și cercetarea și inovarea. Potrivit evaluării ex ante, nu se pot utiliza instrumente financiare finanțate din fondurile ESI în domeniul eficienței energetice și în cel al infrastructurii de mediu. O alocare de 5 % din FEDR este dedicată acțiunilor integrate pentru dezvoltarea urbană durabilă. Strategiile de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității din zonele rurale vor fi implementate de 34 de grupuri de acțiune locală, dintre care opt sunt în sectorul pescuitului.

Informații-cheie Politica de coeziune (FSE, FEDR, FC) FEADR FEPAM ETC Număr de programe 1 1 1 4 Fonduri disponibile (EUR) 3 534 560 285 823 341 558 100 970 418 449 819 256 2. Condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI Dintre cele 29 de condiționalități ex ante aplicabile, 15 nu erau îndeplinite la momentul adoptării acordului de parteneriat. De atunci, Estonia a raportat finalizarea planurilor de acțiune pentru îndeplinirea a 11 dintre acestea. Se preconizează că Estonia va îndeplini celelalte patru condiționalități ex ante în 2016: prevenirea și gestionarea riscurilor, alte moduri de transport, incluziunea activă și sistemele statistice și indicatorii de rezultat. 3. Gestionarea fondurilor ESI Estonia are un singur program finanțat din mai multe fonduri în cadrul politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020, în comparație cu trei programe în perioada anterioară. Ministerul Finanțelor acționează ca autoritate de management, autoritate de certificare (funcțiile sale au fuzionat cu cele ale autorității de management) și autoritate de audit; Cinci alte ministere îndeplinesc sarcinile organismelor intermediare de prim nivel, iar 13 agenții centrale sau alte organizații acționează ca organisme intermediare de al doilea nivel (două au fost adăugate pentru noua perioadă). Nu s-a realizat nicio schimbare semnificativă în ceea ce privește sistemele de punere în aplicare a FEADR și FEPAM. La nivel guvernamental, pentru coordonarea tuturor surselor de finanțare se utilizează strategia privind bugetul de stat. 4. Simplificare pentru beneficiari Mai multe legi și orientări au fost modificate pentru a se reduce sarcina administrativă pentru beneficiari. Schimbul de date cu solicitanții și beneficiarii va deveni integral electronic, cheltuielile vor fi rambursate pe baza opțiunilor de costuri simplificate acolo unde este posibil și există, de asemenea, posibilitatea combinării granturilor cu instrumentele financiare.

1. Fondurile ESI în Finlanda Provocări economice și sociale în contextul fondurilor ESI Restabilirea creșterii și a competitivității, cu crearea, în același timp, de locuri de muncă, reprezintă o provocare-cheie pentru economia finlandeză. Intensitatea în materie de cercetare și dezvoltare la nivelul întreprinderilor este în scădere, ceea ce înseamnă că obiectivul național de a se cheltui 4 % din PIB pentru cercetare și dezvoltare va fi dificil de îndeplinit. Trebuie abordate riscurile legate de rezultatele slabe la export în contextul restructurării industriale. Finlanda încă întâmpină dificultăți în a transforma investițiile în cercetare și dezvoltare în exporturi de succes. Această țară ar trebui să ofere finanțări mai substanțiale pentru start-up-uri și să le ofere acestora mai mult ajutor în activitățile desfășurate în străinătate. De asemenea, având în vedere îmbătrânirea populației și scăderea populației în vârstă de muncă, este important ca piața muncii să utilizeze întregul potențial al forței de muncă. Rata șomajului a fost de 8,7 % în 2014 și este în creștere, în special în rândul tinerilor și al lucrătorilor mai în vârstă. Echilibrul tot mai precar al finanțelor publice și amenințarea pe care o reprezintă tendințele demografice pentru sustenabilitatea pe termen lung a acestora constituie o altă provocare pentru Finlanda. Recomandările de politică formulate în contextul semestrului european sunt menite a aborda aceste aspecte. Principalele priorități și rezultate Finlanda își propune îmbunătățirea competitivității IMM-urilor prin investiții de 644 de milioane EUR în diversificarea structurilor de afaceri și în înmulțirea numărului de întreprinderi în creștere, inovatoare și în expansiune internațională. Așadar, măsurile se vor concentra asupra start-up-urilor și asupra dezvoltării de noi operațiuni de afaceri. FEADR va viza investițiile în cadrul fermelor, investițiile în prelucrarea produselor alimentare și diversificarea activităților agricole. Urmează să se acorde peste 1 miliard EUR ca sprijin pentru investiții. Vor fi sprijinite aproximativ 15 000 de ferme. Investițiile de 398 de milioane EUR în cercetare și inovare se vor concentra asupra stimulării activității de inovare, mai ales în companiile în creștere și în start-up-urile din domeniile de specializare inteligentă selectate. Finlanda își propune să își îmbunătățească abilitatea de a transforma cercetarea și inovarea în produse și servicii comerciale. În plus, cu ajutorul acestor investiții și al finanțării din FEADR pentru cooperare și inovare, Finlanda intenționează să crească cheltuielile pentru cercetare și inovare la 4 % din PIB până în 2020 (de la 3,31 în 2013). Finlanda va aloca 219 milioane EUR pentru tranziția la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Acest lucru va contribui semnificativ la îndeplinirea obiectivului de creștere a ponderii energiei din surse regenerabile de la 33 % (2011) la 38 % (2020). Finanțarea din fondurile ESI va sprijini, în principal, activități de cercetare și inovare privind sectorul emisiilor scăzute de dioxid de carbon, introducerea de noi tehnologii, precum și dezvoltarea și comercializarea de produse, servicii și metode de producție cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Pentru a proteja mediul și pentru a promova utilizarea eficientă a resurselor, FEPAM va contribui la sporirea sustenabilității pescuitului și acvaculturii și va îmbunătăți ecosistemele marine și biodiversitatea acvatică. O alocare de 1,6 miliarde EUR din FEADR este destinată măsurilor pentru agromediu și climă. Scopul este reducerea impactului de mediu nociv al activităților agricole asupra solului, a apelor de suprafață și subterane și a aerului, prin promovarea utilizării de practici care nu dăunează mediului și prin gestionarea condițiilor de creștere. Se preconizează că peste 81 % din terenurile agricole vor face obiectul contractelor de gestionare pentru îmbunătățirea gospodăririi apei. Au fost alocate 1,8 miliarde EUR pentru zonele agricole cu constrângeri naturale, în scopul încurajării biodiversității agricole. Urmează să se investească 347 de milioane EUR în ocuparea forței de muncă și în reducerea șomajului. Finanțarea din FES se va concentra, în special, asupra tinerilor și asupra persoanelor cu o poziție mai puțin favorabilă pe piața muncii și își propune să ajute aproximativ 40 000 de șomeri. Finanțarea va fi utilizată pentru prelungirea vieții active, pentru stabilirea unui echilibru între cerere și ofertă pe piața muncii și pentru sporirea mobilității forței de muncă. Sprijinul pentru facilitarea diversificării și pentru crearea și dezvoltarea de întreprinderi mici în zonele rurale are potențialul de a crea aproximativ 6 000 de locuri de muncă. Educația și formarea profesională vor primi sprijin în cuantum de 199 de milioane EUR. Măsurile se vor concentra asupra creșterii numărului de lucrători calificați, asupra consolidării competențelor profesionale ale tinerilor și ale celor care nu și-au încheiat învățământul profesional, asupra îmbunătățirii serviciilor din perioada de tranziție dintre educație și angajare și asupra egalității în privința educației. În zonele rurale, transferul de cunoștințe va fi realizat cu ajutorul formării a peste 20 000 de persoane (în principal fermieri).

Finanțarea din FSE pentru incluziunea socială (248 de milioane EUR) va contribui la combaterea sărăciei, a excluziunii sociale și a marginalizării. Vor fi sprijinite peste 15 000 de persoane, în principal din afara pieței muncii. Utilizarea instrumentelor financiare și a instrumentelor teritoriale Finlanda intenționează să aloce aproximativ 1,5 milioane EUR instrumentelor financiare pentru investiții de capital în cadrul programului operațional al insulelor Åland. Aceasta este o reducere semnificativă comparativ cu perioada 2007-2013. Finlanda analizează posibilitățile de extindere a utilizării instrumentelor financiare. Aproximativ 5 procente din sumele alocate din FEDR sunt dedicate dezvoltării urbane durabile în șase orașe mari (Helsinki, Espoo, Vantaa, Oulu, Tampere și Turku) prin intermediul unui instrument de investiții teritoriale integrate (ITI). Scopul principal al strategiei ITI este de a consolida competitivitatea Finlandei, folosind cele mai mari orașe ale sale ca medii de dezvoltare și medii-pilot pentru inovare. Cele opt grupuri de acțiune locală din sectorul pescuitului din Finlanda vor continua punerea în aplicare a dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității, realizată cu succes până acum. Grupurile au fost instituite în perioada de programare anterioară, dar vor pune în aplicare noi strategii de dezvoltare locală pe baza nevoilor locale. Informații-cheie Politica de coeziune (FSE, FEDR) FEADR FEPAM ETC Număr de programe 2 (regionale) 2 1 8 Fonduri disponibile (EUR) 1 304 456 595 2 380 408 338 74 393 168 605 853 163 2. Condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI În insulele Åland, trei condiționalități ex ante nu erau îndeplinite la momentul adoptării programului operațional: strategia regională de specializare inteligentă, strategia privind învățarea pe tot parcursul vieții și strategia privind învățământul profesional. Aceste condiționalități ex ante au fost îndeplinite, în conformitate cu planurile de acțiune convenite, până la 30 iunie 2015. 3. Gestionarea fondurilor ESI Finlanda a redus numărul programelor politicii de coeziune de la șapte în perioada 2007-2013 la două în perioada 2014-2020. Reforma administrativă din regiuni este în desfășurare (implicând reducerea numărului organismelor intermediare). Coordonarea este realizată prin reprezentarea diferitelor fonduri în cadrul comitetelor de monitorizare a programelor și cu ajutorul unor structuri de cooperare regională. În prezent, măsurile finanțate din FEDR și FSE sunt puse în aplicare în cadrul aceluiași program finanțat din mai multe fonduri. În Insulele Åland, programele finanțate din FEDR, FSE și FEADR au un comitet de monitorizare comun. 4. Simplificare pentru beneficiari Autoritățile de management pentru fondurile ESI iau măsuri în scopul reducerii poverii administrative pentru beneficiari. Aceste măsuri includ consolidarea funcțiilor (de exemplu, reducerea numărului de organisme intermediare) și utilizarea sporită a opțiunilor de costuri simplificate.

1. Fondurile ESI în Franța Provocări economice și sociale în contextul fondurilor ESI Franța are numeroase atuuri de netăgăduit (de exemplu, o demografie dinamică, un patrimoniu natural și cultural bogat, potențial ridicat în sectorul energiei din surse regenerabile și rețele de transport de ultimă generație), dar se confruntă cu două provocări majore. În primul rând, competitivitatea economiei franceze este în scădere treptată. În parte, cauza acestei scăderi constă în faptul că economia nu este orientată spre sectoare cu grad ridicat de cunoștințe și în faptul că activitățile de cercetare, dezvoltare și inovare nu generează produse și servicii comercializabile. În al doilea rând, rata șomajului este ridicată de 30 de ani. În 2013, era de peste 10 %, iar șomajul în rândul persoanelor cu vârste sub 25 de ani era de 23,5 % în Franța continentală și depășea 50 % în departamentele de peste mări. În plus, încă nu au fost îndeplinite obiectivele referitoare la energie și la cheltuielile pentru cercetare și dezvoltare din cadrul Strategiei Europa 2020 și sunt necesare mai multe măsuri pentru combaterea sărăciei și a abandonului școlar. Principalele priorități și rezultate Pentru perioada 2014-2020, fondurile ESI urmează a fi utilizate pentru îndeplinirea obiectivelor din cadrul Strategiei Europa 2020. Având în vedere finanțările limitate disponibile în raport cu dimensiunea economiei franceze, investițiile sunt orientate spre un număr limitat de obiective tematice cheie, în conformitate cu recomandările de politică formulate în contextul semestrului european. Aceste obiective includ cercetarea și inovarea, consolidarea competitivității IMM-urilor și asigurarea accesului grupurilor defavorizate la formarea profesională și la piața muncii. Se vor investi 3 miliarde EUR (11 % din bugetul global alocat Franței din fondurile ESI) în cercetare și inovare. Fondurile vor contribui la stimularea transferului de cunoștințe în domeniul cercetării și dezvoltării între mediul academic și întreprinderi, la consolidarea cercetării și inovării în întreprinderi și la dezvoltarea unui mediu de afaceri favorabil inovării. Peste 600 de societăți vor primi sprijin pentru dezvoltarea și lansarea de produse noi.

De asemenea, fondurile ESI vor contribui la reducerea disparităților dintre regiuni în materie de cercetare și dezvoltare – în 2014, 75 % dintre activitățile de cercetare și dezvoltare s-au concentrat în doar patru regiuni, iar accesul la banda largă de foarte mare viteză este printre cele mai restrânse din Europa. Se vor utiliza aproximativ 5 miliarde EUR (19 % din alocarea din fondurile ESI) pentru sprijinirea IMM-urilor (inclusiv în sectorul agricol, în cel al pescuitului și în cel al acvaculturii maritime), facilitându-se accesul întreprinderilor la finanțare, la servicii și la piețe și permițându-le să producă bunuri și servicii de mare valoare. Totodată, fondurile ESI vor sprijini înființarea de noi IMM-uri și vor contribui la creșterea întreprinderilor existente. Peste 160 000 de societăți vor primi sprijin din fondurile ESI. Aproximativ 6 miliarde EUR (23 % din bugetul alocat din fondurile ESI) vor fi utilizate pentru a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională și pentru a ajuta persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii să găsească un loc de muncă, accentul fiind pe integrarea tinerilor, îmbunătățirea ofertei de formare în sectoarele emergente și un acces mai bun la formare profesională continuă. Până în 2023, Franța își propune să ajute 234 000 de șomeri tineri prin intermediul inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri”. De asemenea, Franța intenționează să furnizeze formare pentru a ajuta 310 000 de persoane să găsească un loc de muncă și pentru a încuraja 90 000 de persoane (inclusiv 36 000 de femei) să înființeze o întreprindere. Se preconizează, de asemenea, că sprijinul destinat persoanelor expuse riscului de excluziune va oferi oportunități de integrare unui număr de 180 000 de persoane. Astfel, se preconizează că fondurile ESI vor ajuta Franța să atingă o rată de ocupare de 75 % până în 2020 (față de 69,8 % în 2014). Cu o alocare de 5,5 miliarde EUR (21 % din bugetul total), fondurile ESI vor oferi investițiile necesare pentru a sprijini trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, inclusiv investiții în eficiență energetică (industrie, transporturi și clădiri), dezvoltarea surselor de energie regenerabile și a unui transport urban curat. Acest buget cuprinde, de asemenea, investiții care vizează îmbunătățirea prevenirii și gestionării riscurilor (inclusiv în zonele rurale și costiere). În total, aproximativ 3 miliarde EUR din FEDR, FSE și FEPAM vor ajuta Franța să prevină și să atenueze efectele schimbărilor climatice. Scăderea anuală estimată a emisiilor de gaze cu efect de seră va fi de aproximativ 19 milioane de tone echivalent CO2. În sfârșit, se vor utiliza peste 4 miliarde EUR din bugetul fondurilor ESI (15 %) pentru îmbunătățirea performanței rețelei Natura 2000, pentru protejarea biodiversității și pentru restabilirea continuității ecologice. Se va acorda sprijin pentru îmbunătățirea stadiului de conservare a 465 000 ha de habitate. Pentru a proteja mediul și a promova utilizarea eficientă a resurselor, în conformitate cu noua politică comună în domeniul pescuitului, FEPAM va face pescuitul și acvacultura mai sustenabile și va îmbunătăți ecosistemele marine și biodiversitatea acvatică. Capturile nedorite vor fi reduse cu 12 000 de tone, iar producția din acvacultura ecologică va crește cu 282 de tone până în 2023. Utilizarea instrumentelor financiare și a instrumentelor teritoriale O parte a finanțării (698 de milioane EUR), destinată în special IMM-urilor și eficienței energetice, va fi furnizată prin intermediul instrumentelor financiare. Se preconizează că volumul indicat de împrumuturi, de capital de risc sau de capital va crește de mai mult de trei ori în comparație cu perioada 2007-2013. Ar trebui explorat potențialul de utilizare a instrumentelor financiare pentru sprijinirea TIC și a utilizării eficiente a resurselor. Pentru a se facilita dezvoltarea orașelor mari, se vor cheltui aproximativ 10 procente din alocarea din FEDR pentru acțiuni integrate pentru dezvoltarea urbană durabilă. O proporție de 70 % din bugetul urban total va fi utilizată pentru punerea în aplicare a măsurilor urbane prin intermediul unor investiții teritoriale integrate. În continuarea unei abordări de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității, FEADR va continua să sprijine strategii de dezvoltare ascendente în zonele rurale (se va ajunge la ponderea de 5 % pentru LEADER în cadrul fiecărui program de dezvoltare rurală). Informații-cheie Politica de coeziune (FSE, FEDR, YEI) FEADR FEPAM ETC Număr de programe 40 (3 naționale, 37 regionale) 30 (3 naționale, 27 regionale) 1 (național) 21 Fonduri disponibile (EUR) 14 763 176 455 11 384 844 248 587 980 173 2 893 698 773 2. Condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI La momentul adoptării acordului de parteneriat francez, fuseseră îndeplinite toate condiționalitățile ex ante la nivel național, cu o singură excepție (gestionarea deșeurilor). La nivel de program, există diverse planuri de acțiune, referitoare, printre altele, la finalizarea strategiilor de specializare inteligentă și la definirea și cuantificarea indicatorilor relevanți. 3. Gestionarea fondurilor ESI A fost introdus un nou model de guvernanță pentru punerea în aplicare a fondurilor ESI, iar consiliile regionale vor fi responsabile cu majoritatea aspectelor legate de punerea în aplicare a programelor (toate fondurile alocate din FEDR și o parte a celor alocate din FEADR și FSE). Astfel, s-a ajuns la o structură foarte complexă în ceea ce privește programele, 71 de programe (exceptând ETC) și responsabilități fiind împărțite între nivelul național și cel regional. 4. Simplificare pentru beneficiari În prezent, autoritățile de management pentru fondurile ESI iau măsuri pentru reducerea sarcinii administrative atât pentru beneficiari, cât și pentru propriii angajați. Acestea includ utilizarea sporită a sumelor forfetare, utilizarea opțiunilor de costuri simplificate pentru rambursarea cheltuielilor, raționalizarea proceselor (de exemplu, prin gestionarea electronică a fondurilor sau „e-coeziune”), asigurarea consecvenței măsurilor în cadrul fiecărui program și între programe și creșterea vizibilității valorii adăugate a UE (de exemplu, prezentare comună pentru toate fondurile cu ajutorul unui singur comitet de monitorizare regional).

1. Fondurile ESI în Germania Provocări economice și sociale în contextul fondurilor ESI În pofida tendințelor macroeconomice pozitive, Germania se confruntă cu câteva provocări majore pe termen mediu spre lung. Tendințele demografice sunt negative: se preconizează că populația în vârstă de muncă va scădea cu 11,4 % până în 2030, cu o rată medie anuală de 0,8 %. Deși tendința este ascendentă, participarea femeilor pe piața muncii este relativ redusă (55,6 în echivalent normă întreagă în 2014). Întreprinderile nou-înființate se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la capital de risc și există o lipsă de personal calificat în diverse sectoare și regiuni. În unele regiuni, șomajul rămâne relativ ridicat. Deși s-a redus în perioada 2008-2014, șomajul de lungă durată afectează în continuare aproape un milion de persoane. Analiza obiectivelor din cadrul Strategiei Europa 2020 indică decalaje semnificative la nivel regional în ceea ce privește creșterea cheltuielilor pentru cercetare și inovare, în special a investițiilor private, și îndeplinirea obiectivelor în materie de eficiență energetică. De asemenea, s-au realizat progrese limitate în îmbunătățirea rezultatelor educaționale ale persoanelor defavorizate social. Germania rămâne una dintre țările în care nivelul de educație este determinat în mare măsură de contextul socioeconomic. Principalele priorități și rezultate

Pentru perioada 2014-2020, fondurile ESI contribuie direct la îndeplinirea obiectivelor din cadrul Strategiei Europa 2020. În același timp, se pune accent pe obiective tematice cheie, coerente cu recomandările de politică formulate în contextul semestrului european. Obiectivele sunt legate de consolidarea cercetării și inovării și a competitivității, de eficiența energetică, de asigurarea unei forțe de muncă bine calificate și de sprijinirea grupurilor defavorizate. Fondurile vor contribui la îmbunătățirea capacității de inovare și a competitivității economiei și vor consolida legăturile dintre cercetare, inovare și politica industrială. Prin promovarea activă a cheltuielilor pentru cercetare și dezvoltare, fondurile vor mobiliza investiții private în cuantum de 883 de milioane EUR pentru a suplimenta finanțarea publică pentru inovare. Se preconizează că în Turingia, de exemplu, cheltuielile private pentru cercetare și dezvoltare vor crește de la 1,03 % din PIB (2011) la 2 % (2023). În plus, se preconizează că aproximativ 4 milioane de locuitori din zonele rurale vor beneficia de o infrastructură de bandă largă îmbunătățită sau nouă. Un sprijin de 4 miliarde EUR pentru IMM-uri, agricultură, pescuit și acvacultură va contribui la o rată mai mare de investiții în sectorul privat, la crearea unui număr aproximativ de 45 000 de locuri de muncă și la creșterea productivității. Se preconizează că, până în 2023, producția din acvacultură va crește cu 4 700 de tone, iar producția din sistemele de recirculare va crește cu 4 300 de tone. Se preconizează că peste 13 000 de exploatații agricole vor primi sprijin pentru restructurare și modernizare. De asemenea, 1 031 de cooperative vor primi sprijin. Fondurile vor fi utilizate pentru îmbunătățirea capacității de inserție profesională. FSE va fi utilizat pentru a ajuta oamenii să se recalifice și să intre pe piața muncii. Se estimează că vor fi instruiți 108 000 de șomeri de lungă durată, iar 314 000 de persoane, în special din grupuri defavorizate, vor avea oportunitatea de a participa la cursuri de învățare pe tot parcursul vieții, scopul fiind reducerea diferențelor dintre nivelurile de educație. De asemenea, FEADR va sprijini învățarea pe tot parcursul vieții și formarea profesională ale persoanelor care lucrează în agricultură și în silvicultură și ale altor utilizatori de terenuri și actori economici, numărul total de participanți care ar urma să fie formați fiind estimat la 80 000. În ceea ce privește obiectivele în materie de mediu și schimbări climatice, a fost alocată o finanțare de 3 miliarde EUR din fondurile ESI pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (care vor scădea, potrivit previziunilor, cu 2,2 milioane de tone de echivalent CO2 pe an) și a consumului de energie primară al clădirilor publice (cu 233 000 MWh/an). Având în vedere amplificarea fenomenelor meteorologice extreme ca urmare a schimbărilor climatice, prevenirea riscurilor este considerată o prioritate în mai multe regiuni din Germania și se preconizează că aproximativ 157 000 de persoane vor beneficia, de exemplu, de măsuri de protecție împotriva inundațiilor. În scopul protejării mediului și al promovării utilizării eficiente a resurselor în conformitate cu noua politică comună în domeniul pescuitului, FEPAM va contribui la sporirea sustenabilității pescuitului și acvaculturii și va îmbunătăți ecosistemele marine și biodiversitatea acvatică. Se preconizează o reducere cu 80 de tone a capturilor nedorite, iar producția din acvacultura ecologică ar trebui să crească până în 2023 cu 220 de tone. FEADR va sprijini refacerea, conservarea și consolidarea biodiversității și a sistemelor agricole și forestiere cu o valoare ridicată de conservare: 16 % dintre terenurile agricole urmează să facă obiectul contractelor de gestionare în sprijinul biodiversității/elementelor de peisaj. Se va acorda sprijin din FEADR pentru 7 % dintre terenurile agricole, scopul fiind dezvoltarea gospodăririi sustenabile a apei. FEDR va fi utilizat pentru a aborda problemele de mediu din zonele urbane, inclusiv pentru investiții în patrimoniul cultural. Utilizarea instrumentelor financiare și a instrumentelor teritoriale O parte din finanțare (1,2 miliarde EUR), vizând, în special, inovarea și competitivitatea, IMM-urile, eficiența energetică, activitățile independente, spiritul antreprenorial și înființarea de întreprinderi, va fi furnizată prin intermediul instrumentelor financiare. Se preconizează că volumul de împrumuturi, de capital de risc sau de capital va crește cu 18 % în comparație cu perioada 2007-2013. Ar trebui să se exploreze potențialul utilizării unor instrumente financiare pentru sprijinirea IMM-urilor. Programele finanțate din fondurile ESI asigură utilizarea eficace a instrumentelor teritoriale. Pentru a se facilita abordarea urbană integrată, se vor cheltui aproximativ 10 procente din alocarea din FEDR pentru măsuri integrate de dezvoltare urbană durabilă. Se efectuează investiții teritoriale integrate în Baden-Württemberg și Schleswig-Holstein. Parteneriatele locale vor fi îmbunătățite cu ajutorul dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității (abordare bazată pe finanțarea din mai multe fonduri). Se preconizează că LEADER va crea peste 1 500 de locuri de muncă. Informații-cheie Politica de coeziune (FSE, FEDR) FEADR FEPAM ETC Număr de programe 32 (1 național, 31 regionale) 15 (2 naționale, 13 regionale) 1 19 Fonduri disponibile (EUR) 18 269 459 134 9 445 920 050 219 596 276 2 821 002 898 2. Condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor ESI La nivel național, au fost îndeplinite toate condiționalitățile ex ante generale. Dată fiind structura federală a Germaniei, a fost furnizată o evaluare detaliată la nivel de program. Câteva condiționalități nu au fost îndeplinite la nivelul statelor federale. Cele mai multe dintre aceste condiționalități se referă la elaborarea de strategii de specializare inteligentă la nivel regional și urmează a fi îndeplinite potrivit planurilor de acțiune convenite. 3. Gestionarea fondurilor ESI Pentru maximizarea beneficiilor finanțării din fondurile ESI, se va utiliza o gamă de instrumente complementare de politică ale UE (de exemplu, Orizont 2020) și naționale. În șase state federale vor fi instituite comitete de monitorizare comune (pentru FEDR/FSE sau FEDR/FSE/FEADR). 4. Simplificare pentru beneficiari Autoritățile de management pentru fondurile ESI iau măsuri în vederea reducerii sarcinii administrative pentru beneficiari și autorități. Aceste măsuri includ consolidarea anumitor funcții (de exemplu, reducerea numărului de organisme intermediare), utilizarea mai frecventă a sumelor forfetare, raționalizarea proceselor (de exemplu, prin gestionare