Îngrijirea pe termen lung are un rol social și economic important. Ea contribuie la asigurarea unei vieți demne și a bunăstării persoanelor care au nevoie de îngrijire, precum și la protejarea drepturilor fundamentale ale acestora. De asemenea, contribuie la reducerea inegalităților, îmbunătățind astfel echitatea socială și solidaritatea între generații. Investițiile în îngrijirea pe termen lung au beneficii economice: creează locuri de muncă și deblochează resurse de forță de muncă pentru alte sectoare prin reducerea sarcinii de îngrijire a familiei. Un sector puternic al îngrijirii pe termen lung poate contribui la promovarea egalității de gen, întrucât responsabilitățile de îngrijire țin milioane de femei în afara pieței muncii și/sau le obligă să lucreze cu fracțiune de normă, ceea ce are un impact negativ asupra ofertei globale de forță de muncă și, prin urmare, asupra creșterii potențiale. Responsabilitățile de îngrijire pot avea, de asemenea, un impact negativ asupra remunerării și a pensiilor pentru limită de vârstă ale femeilor, ceea ce înseamnă că multe femei în vârstă sunt mai puțin capabile să își permită îngrijirea de care au nevoie. Lipsa unei îngrijiri formale adecvate pe termen lung înseamnă că sarcina îngrijirii revine uneori membrilor familiei, ceea ce le poate afecta sănătatea și bunăstarea.

Conform previziunilor, cheltuielile publice pentru îngrijirea pe termen lung vor crește în continuare în mod semnificativ, necesitând o finanțare sustenabilă. Acestea ar urma să crească de la 1,7 % din PIB în 2019 la 2,5 % din PIB în 2050, cu variații semnificative de la un stat membru la altul. În plus, această creștere preconizată ar putea fi în mare măsură subestimată. Ea nu ia în considerare faptul că este puțin probabil ca actuala contribuție substanțială a persoanelor care asigură servicii informale de îngrijire, estimată în prezent la 2,4 % din PIB-ul Uniunii, să rămână la același nivel în viitor, din cauza modificării structurilor familiale și a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor. Sustenabilitatea bugetară poate fi îmbunătățită prin asigurarea eficienței din punctul de vedere al costului a îngrijirii pe termen lung, de exemplu, printr-un cadru de guvernanță coerent și integrat, prin sprijinirea unei vieți independente și printr-o mai bună direcționare a îngrijirii pe termen lung către nevoile personale, pentru a se asigura, de exemplu, că persoanele cu nevoi reduse de îngrijire nu sunt îngrijite în structuri mai scumpe care se adresează nevoilor severe. În plus, sunt necesare acțiuni mai ambițioase de promovare a sănătății și de prevenire a bolilor pentru a asigura faptul că cetățenii își mențin o stare bună de sănătate mintală și fizică, că există o forță de muncă puternică și că sistemele de sănătate rămân sustenabile și reziliente.

Propunerea are legături strânse cu Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap , deoarece există o corelație puternică între handicap și nevoia de îngrijire pe termen lung. Ea are legături și cu Agenda pentru competențe în Europa , care contribuie la perfecționare și recalificare în întreaga Uniune, inclusiv în sectorul îngrijirii pe termen lung. Există, de asemenea, legături cu noul Pact privind migrația și azilul , în special cu pachetul privind competențele și talentele , care include un accent pe atragerea lucrătorilor pentru sectorul îngrijirii pe termen lung.

· Mapping long-term care quality practices in the EU (Cartografierea practicilor de calitate a îngrijirii pe termen lung în UE), Rețeaua europeană de politici sociale (2020);

· Challenges in long-term care in Europe (Provocări în domeniul îngrijirii pe termen lung în Europa), Rețeaua europeană de politici sociale (2018);

·„Estimating the Effects of Social Protection for Long-Term Care in Old Age in Europe” (Estimarea efectelor protecției sociale pentru îngrijirea pe termen lung la bătrânețe în Europa), Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) (în curs de apariție);

· Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care in the European Union (Studiu privind explorarea incidenței și a costurilor îngrijirii informale pe termen lung în Uniunea Europeană), Ecorys (2021);

· Study on the long-term care supply and market in EU Member States (Studiu privind oferta și piața serviciilor de îngrijire pe termen lung în statele membre ale UE), KPMG, 2021;

· COVID-19 and older people: Impact on their lives, support and care (COVID-19 și persoanele în vârstă: impactul asupra vieții, sprijinirii și îngrijirii lor), Eurofound, 2021;

· Who Cares? Attracting and Retaining Care Workers (Cine oferă îngrijire? Atragerea și păstrarea lucrătorilor din domeniul îngrijirii), OCDE (2020);

· Long-term care workforce: employment and working conditions (Forța de muncă din domeniul îngrijirii pe termen lung: ocuparea forței de muncă și condițiile de muncă), Eurofound (2021);

· The 2021 Ageing Report: Economic and Budgetary Projections for the EU Member States (2019-2070) [Raportul din 2021 privind îmbătrânirea populației – Proiecții economice și bugetare pentru statele membre ale UE (2019-2070)], Comisia Europeană (DG ECFIN), Comitetul pentru politică economică (Grupul de lucru privind îmbătrânirea).

• Evaluarea impactului

Instrumentul propus oferă orientări statelor membre cu privire la modalitățile de îmbunătățire a accesului la servicii de îngrijire pe termen lung accesibile din punct de vedere financiar și de înaltă calitate, oferindu-le acestora flexibilitate pentru conceperea și aplicarea de măsuri în conformitate cu practicile lor naționale. Prin urmare, nu este necesară o evaluare a impactului. În plus, impactul acestei recomandări va depinde nu numai de modul în care statele membre pun în aplicare măsurile, ci și de circumstanțele specifice fiecărei țări, cum ar fi situația macroeconomică, conceperea sistemelor de protecție socială și a serviciilor sociale, precum și structura și funcționarea pieței muncii. Aceste circumstanțe fac dificilă disocierea impactului specific al propunerii de alți factori. Propunerea este însoțită de un document de lucru al serviciilor Comisiei, care face bilanțul provocărilor legate de îngrijirea pe termen lung și analizează posibilele căi de acțiune.

• Adecvarea reglementărilor și simplificarea

Nu se aplică.

• Drepturile fundamentale

Prezenta recomandare respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene . În special, prezenta recomandare respectă principiul nediscriminării (articolul 21 din cartă) și contribuie la protejarea drepturilor copilului (articolul 24 din cartă), a dreptului persoanelor în vârstă de a duce o viață demnă și independentă și de a participa la viața socială și culturală (articolul 25 din cartă), a dreptului persoanelor cu handicap de a beneficia de măsuri care să le asigure autonomia, integrarea socială și profesională, precum și participarea la viața comunității (articolul 26 din cartă), a dreptului unei familii de a se bucura de protecție juridică, economică și socială (articolul 33 din cartă) și a dreptului de acces la prestațiile de securitate socială și la serviciile sociale care acordă protecție în caz de maternitate, boală, accident de muncă, dependență de alte persoane sau bătrânețe, precum și în caz de pierdere a locului de muncă, în conformitate cu normele stabilite de dreptul Uniunii și de legislațiile și practicile naționale (articolul 34 din cartă).

4. IMPLICAȚIILE BUGETARE

Prezenta propunere nu are implicații financiare asupra bugetului Uniunii.

5. ALTE ELEMENTE

• Planuri de punere în aplicare și modalități de monitorizare, evaluare și raportare

Se propune Comisiei să monitorizeze punerea în aplicare a acestei recomandări în contextul semestrului european și împreună cu Comitetul pentru protecție socială și Comitetul pentru ocuparea forței de muncă. Monitorizarea ar trebui să se bazeze pe planurile de acțiune naționale care urmează să fie prezentate Comisiei de către statele membre în termen de un an de la adoptarea recomandării și pe rapoartele ulterioare privind progresele înregistrate.

Propunerea recomandă statelor membre să desemneze un coordonator național pentru îngrijirea pe termen lung, care să dispună de resurse adecvate și să fie autorizat în mod corespunzător pentru a coordona și a monitoriza în mod eficient punerea în aplicare a recomandării și care să acționeze în calitate de persoană de contact la nivelul Uniunii. Comisia va colabora cu coordonatorii pentru îngrijirea pe termen lung, cu Comitetul pentru protecție socială și cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă, precum și cu toate celelalte părți interesate, pentru a facilita învățarea reciprocă, schimbul de experiență și monitorizarea acțiunilor întreprinse de statele membre pentru a pune în aplicare această recomandare.

Se propune ca Comisia să evalueze periodic progresele înregistrate, împreună cu Comitetul pentru protecție socială și, după caz, cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă, în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentei recomandări, pe baza planurilor de acțiune naționale și a rapoartelor privind progresele înregistrate prezentate de statele membre. Comisia va colabora, de asemenea, cu Comitetul pentru protecție socială în vederea dezvoltării în continuare a cadrului de indicatori privind îngrijirea pe termen lung pentru a contribui la monitorizarea punerii în aplicare a recomandării și în vederea elaborării de rapoarte comune pentru a analiza provocările comune în materie de îngrijire pe termen lung.

În fine, după o perioadă inițială de punere în aplicare, Comisia va evalua progresele înregistrate și va raporta Consiliului în termen de 5 ani de la adoptare.