Fundația IFRS este condusă de un consiliu format din 22 de administratori care împreună sunt responsabili pentru supravegherea generală și numirile în IASB. Administratorii s-au reunit de trei ori în 2018. Desemnarea administratorilor se supune unei repartizări în funcție de originea geografică și aprobării prealabile din partea Consiliului de monitorizare, care este menită să ofere o legătură cu autoritățile publice. Comisia Europeană este membru al Consiliului de monitorizare. Consiliul de monitorizare s-a reunit de două ori în 2018. IASB are 14 membri numiți de administratori, cu respectarea cerințelor privind echilibrul geografic. Membrii IASB sunt numiți pentru un mandat de cinci ani care poate fi reînnoit o singură dată. IASB este responsabil de stabilirea standardelor. Acesta a organizat 11 reuniuni ale consiliului în cursul anului 2018. Administratorii desemnează, de asemenea, cei 14 membri ai Comitetului pentru interpretarea IFRS (IFRIC) care este dedicat interpretării aplicării standardelor IFRS și care furnizează orientări cu privire la chestiuni legate de raportarea financiară. În plus, Consiliul consultativ pentru IFRS oferă un forum pentru participarea organizațiilor și a persoanelor fizice. Membrii acestuia sunt numiți de către administratori și sunt consultați de consiliu cu privire la deciziile referitoare la proiectele majore.

Fundația IFRS este o corporație fără scop lucrativ în temeiul Legii generale a societăților din statul Delaware (Statele Unite) și operează în Regatul Unit ca societate de peste mări. Alegerea unei persoane juridice americane a fost determinată de considerente fiscale într-un moment în care o parte substanțială a finanțării și sprijinului provenea de la părțile interesate din Statele Unite. În temeiul acestui statut juridic, Fundația are capacitatea de a se localiza în orice jurisdicție din lume, beneficiind în același timp de avantajele oferite de statutul non-profit în Statele Unite, precum și de tratatele fiscale ale SUA cu mai multe jurisdicții.

Cerințele impuse de IASB sunt prezentate în Manualul de proceduri. Aplicarea sa în practică este supravegheată de un comitet director dedicat cunoscut sub numele de Comitetul de supraveghere a procedurilor (Due Process Oversight Committee – DPOC). În 2018, cerințele privind procedura corespunzătoare au rămas neschimbate. Cu toate acestea, în noiembrie 2017 Comitetul de supraveghere a procedurilor a efectuat o revizuire a Manualului de proceduri, care se preconizează că va fi finalizată până în 2020. Domeniul de aplicare al revizuirii include reflectarea evoluțiilor legate de procesul de analiză a efectelor. În aprilie 2019 a fost publicat un proiect de expunere pentru consultare cu privire la modificările propuse. O modificare inclusă în proiectul de expunere sugerează că IASB ar putea publica materiale explicative pentru a răspunde la întrebările legate de punerea în aplicare care decurg dintr-un standard emis, dar înainte de data aplicării. Obiectivul este de a sprijini o punere în aplicare coerentă înainte de data aplicării efective.

În martie 2018, IASB a publicat versiunea revizuită a cadrului conceptual de raportare financiară. Principalele modificări au fost evidențiate în Raportul anual pe 2017 al Comisiei privind activitățile Fundației IFRS. Cadrul conceptual oferă Consiliului IAS orientări fără caracter obligatoriu pentru elaborarea de standarde IFRS și îi sprijină pe responsabilii de elaborarea standardelor și pe auditori să interpreteze standardele existente. Acesta nu a fost adoptat de Uniunea Europeană deoarece, astfel cum prevede deja IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare, se presupune că aplicarea standardelor internaționale de contabilitate și a interpretărilor [...], cu prezentarea de informații suplimentare, atunci când este necesar, are drept rezultat situații financiare care realizează o prezentare fidelă. În consecință, în 2003 Comisia Europeană a apreciat că nu este necesară aprobarea cadrului conceptual.

În plus, IASB a efectuat o consultare publică cu privire la îmbunătățirile propuse la standardul IAS 32 Instrumente financiare pentru a clarifica distincția dintre datoriile financiare și capitalurile proprii (Instrumente financiare cu caracteristici de capitaluri proprii). În cele din urmă, ca parte a acțiunilor întreprinse ca urmare a revizuirii ulterioare punerii în aplicare a IFRS 3 Combinări de întreprinderi, consiliul a decis să exploreze posibile simplificări ale contabilizării fondului comercial și îmbunătățiri specifice ale testului de depreciere.

Comisia va analiza oportunitatea luării în considerare a unor măsuri alternative de stabilire a unor standarde. În special, ca parte a planului său de acțiune privind finanțarea creșterii durabile, Comisia s-a angajat să evalueze soliditatea cerințelor de raportare în materie de durabilitate incluse în Directiva privind prezentarea de informații nefinanciare în contextul verificării adecvării legislației UE privind comunicarea publică a informațiilor de către întreprinderi. În funcție de constatări, Comisia poate avea în vedere noi inițiative pentru a spori transparența întreprinderilor în ceea ce privește aspectele legate de durabilitate și crearea de valoare pe termen lung. În plus, în 2019 Comisia a completat orientările neobligatorii privind raportarea nefinanciară cu orientările privind raportarea informațiilor legate de climă, astfel încât să integreze recomandările din partea grupului operativ al Consiliului pentru Stabilitate Financiară privind publicarea informațiilor financiare legate de climă.

Statutul Fundației IFRS prevede numirea a 6 administratori din fiecare dintre cele trei regiuni plus un administrator din Africa și trei administratori din orice zonă care face obiectul menținerii unui echilibru geografic global. În mod similar, criteriile pentru numirea în calitate de membru al Consiliului de administrație al IASB prevăd patru membri din fiecare regiune, un membru din Africa și un membru din orice zonă.

Rolul principal al EFRAG este de a consilia Comisia Europeană cu privire la măsura în care standardele IFRS noi sau revizuite îndeplinesc criteriile de aprobare stabilite de Regulamentul IAS privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate. Aceste criterii ar trebui să includă menținerea cerinței privind „imaginea fidelă” și interesul public european. Testele efectuate pe teren, evaluările impactului și activitățile de informare constituie o parte semnificativă din activitatea de aprobare a EFRAG atunci când se evaluează dacă un standard este favorabil pentru interesul public european.

În 2018, EFRAG a fost activ în ceea ce privește avizul cu privire la aprobarea IFRS 17 Contracte de asigurări. Acesta a efectuat o analiză a impacturilor majore privind impactul anticipat al IFRS 17, constând într-un amplu studiu de caz cu 11 asigurători, un studiu de caz simplificat cu 49 de asigurători și o activitate de informare a utilizatorilor.

În plus, EFRAG a comandat un studiu economic pentru a obține o analiză economică în domenii precum tendințele din sectoarele de activitate, orice impact potențial asupra concurenței pentru capital și clienți, precum și orice impact potențial asupra ofertelor de produse și servicii prezentate de asigurători. Acest studiu contribuie la analiza impactului efectuată de EFRAG. În octombrie 2018, Parlamentul European a adoptat o propunere de rezoluție referitoare la IFRS 17, care a exprimat unele preocupări cu privire la impactul mai larg al IFRS 17 asupra stabilității financiare, asupra investițiilor pe termen lung și asupra pieței europene de asigurări și a evidențiat aspecte tehnice specifice pentru examinare în avizul cu privire la aprobare. EFRAG a inclus aspectele identificate de Parlament în planul său de lucru, astfel încât acestea să fie considerate ca făcând parte din proiectul de aviz cu privire la aprobare.

Calendarul inițial al EFRAG a prevăzut furnizarea de consultanță Comisiei până la sfârșitul anului 2018, dar de atunci proiectul a urmat un curs diferit. Studiul de caz al EFRAG și activitățile de informare au identificat mai multe preocupări, iar Consiliul EFRAG a hotărât să se adreseze IASB pentru a evidenția anumite aspecte ale IFRS 17 care, în opinia EFRAG, necesită o examinare suplimentară. De atunci, IASB a decis, în mod provizoriu, să modifice standardul și, în iunie 2019, a emis un proiect de expunere pentru a aborda o parte din preocuparea identificată de EFRAG. EFRAG a adoptat în iulie 2019 proiectul său de scrisoare de observații și a lansat o consultare publică pentru a colecta punctele de vedere ale componentelor europene. În proiectul de scrisoare de observații se subliniază, în special, faptul că cerințele de tranziție prevăzute de IFRS 17 și nivelul de agregare aplicat pentru măsurarea contractelor de asigurare prezintă în continuare provocări operaționale semnificative. Ambele preocupări au fost identificate în Propunerea de rezoluție a Parlamentului European din 2018 referitoare la IFRS 17.

În cursul anului 2018, EFRAG a participat la procesul de consultare al IASB și a emis scrisori cu observații după consultarea publică cu privire la toate propunerile IASB (proiecte de expunere și documente de dezbatere). În iunie 2019, EFRAG a emis o scrisoare de observații finale cu privire la reforma indicilor de referință bazați pe rata dobânzii, care a evidențiat caracterul urgent al abordării consecințelor sale asupra relațiilor contabile de acoperire împotriva riscurilor pentru a permite aprobarea la timp de către Uniunea Europeană. Alte domenii de interes au inclus proiectele IASB referitoare la Activitățile cu rate reglementate și la Situațiile financiare primare.

3.1.2.Alte cereri de consultanță tehnică

În urma unei rezoluții a Parlamentului European referitoare la IFRS 9 și pentru a răspunde solicitărilor Comisiei de a lua în considerare efectele potențiale ale IFRS 9 asupra investițiilor pe termen lung în instrumente de capitaluri proprii (care au fost subliniate, de asemenea, în planul de acțiune al Comisiei privind Finanțarea creșterii durabile), EFRAG a publicat un document de dezbatere intitulat Instrumentele de capitaluri proprii – deprecierea și reciclarea în vederea consultării publice. De asemenea, EFRAG a efectuat o analiză a literaturii de specialitate cu privire la IFRS 9 și la investițiile pe termen lung. În noiembrie 2018, EFRAG a emis un aviz cu privire la tratamentul contabil al instrumentelor de capitaluri proprii conform IFRS 9, ajungând la concluzia că nu a obținut dovezi suficiente cu privire la un efect negativ asupra deciziilor de investiții (pe termen lung) în capitaluri proprii pentru a recomanda o modificare a standardului pe termen scurt. Cu toate acestea, EFRAG a început, de asemenea, să lucreze la cea de a doua solicitare a Comisiei de a explora potențiale tratamente contabile alternative pentru evaluarea la valoarea justă a portofoliilor de investiții pe termen lung de instrumente de capitaluri proprii și instrumente asimilabile instrumentelor de capitaluri proprii.

De asemenea, la solicitarea Comisiei și în conformitate cu calendarul prevăzut în planul de acțiune din martie 2018 privind finanțarea creșterii durabile, EFRAG a instituit laboratorul european privind comunicarea informațiilor de către întreprinderi în cadrul EFRAG (Laboratorul European). Laboratorul European este conceput pentru a stimula inovarea în domeniul comunicării informațiilor de către întreprinderi prin schimbul de bune practici. Grupul de coordonare Laboratorul European a avut prima sa reuniune în noiembrie 2018 și a confirmat primul proiect privind raportarea în domeniul climei. În urma unui anunț de depunere a candidaturilor din decembrie, a fost instituit primul grup operativ privind raportarea în domeniul climei, care și-a început activitatea în februarie 2019. Grupul de coordonare Laboratorul European a luat decizia de a adăuga un proiect la agenda Laboratorului European, luând în considerare contribuțiile părților interesate în cadrul unei consultări publice publicate în iulie, cu termen-limită la 30 septembrie 2019.

3.1.3.Activități de cercetare

În 2018, EFRAG a organizat o consultare publică privind agenda sa de cercetare pentru a se asigura că EFRAG desfășoară proiectele de cercetare care sunt cele mai relevante pentru Europa. Consultarea publică a oferit o perspectivă asupra priorităților entităților europene componente pentru această parte esențială a activităților EFRAG. Ca urmare a acestei consultări, EFRAG a inițiat trei noi proiecte de cercetare la sfârșitul anului 2018 intitulate O mai bună informare cu privire la activele necorporale; Criptomonedele; și Plățile variabile și contingente. Ca parte a activității sale de cercetare, EFRAG a publicat, de asemenea, un document de dezbatere intitulat Alte tipuri de transferuri decât cele de schimb: un rol în beneficiul societății? și și-a intensificat activitatea cu privire la planurile de pensii, cu sprijinul Grupului consultativ privind planurile sale de pensii. Prin intermediul grupului științific și al rețelei universitare, EFRAG și-a consolidat cooperarea cu mediul academic.

În ceea ce privește influența EFRAG în dezbaterea privind standardele internaționale de raportare financiară, trebuie menționat faptul că, înainte de documentul de dezbatere al IASB intitulat Instrumente financiare cu caracteristici de capitaluri proprii (Financial Instruments with Characteristics of Equity – FICE), Secretariatul EFRAG a efectuat, ca proiect-pilot, o analiză în stadiu incipient, în urma apelului său privind efectuarea analizelor de impact pe tot parcursul procesului de stabilire a standardelor, iar nu doar la final. EFRAG a realizat o activitate amplă de informare cu entitățile naționale de stabilire a standardelor și o activitate de informare orientată spre utilizator ca parte a consultării cu privire la proiectul de scrisoare cu observații pentru evaluarea efectelor mai ample și a consecințelor neintenționate potențiale ale modificărilor aduse normelor de raportare a FICE, pentru a reduce riscul apariției unor probleme în faza de aprobare a standardelor, în cazul în care IASB ar urma să inițieze stabilirea unui standard. La sfârșitul lunii februarie 2019, Secretariatul EFRAG a publicat un document de lucru privind analiza preliminară.

3.2.Guvernanța, transparența și responsabilitatea publică

3.2.1.Guvernanța EFRAG ca urmare a recomandării formulate în raportul Maystadt

Reforma în materie de guvernanță a EFRAG, care a fost pusă în aplicare la 31 octombrie 2014, a sporit legitimitatea și reprezentativitatea organizației și a creat condiții mai favorabile pentru participarea UE la procesul de stabilire a standardelor de către IASB.

Reforma în materie de guvernanță a fost încheiată în iulie 2016, odată cu desemnarea de către Adunarea generală a EFRAG a dlui Jean-Paul Gauzès, fost deputat în Parlamentul European, pentru funcția de președinte al Consiliului de administrație al EFRAG, în urma numirii de către Comisie și a aprobării de către Parlamentul European și Consiliu. Mandatul domnului Gauzès a fost reînnoit pentru încă o perioadă de trei ani, începând cu 1 iulie 2019.

Autoritățile europene de supraveghere și Banca Centrală Europeană au ales să fie observatori oficiali cu dreptul de a lua cuvântul în cadrul Consiliului de administrație al EFRAG. Contribuția acestora a fost analizată cu atenție pentru a ajunge la pozițiile EFRAG și acestea au adus o contribuție importantă la analiza impactului realizată de EFRAG, în special în domeniul stabilității financiare.

Merită subliniat faptul că, în 2018, toate concluziile Consiliului de administrație al EFRAG au fost adoptate pe bază de consens, fără a fi necesar să se recurgă la votare. În 2017 a avut loc prima rotație a Consiliului de administrație al EFRAG și a fost numit un nou consiliu de administrație. În spiritul raportului Maystadt, a fost creat un loc de observator pentru organizațiile europene care reprezintă investitori privați („utilizatori finali”).

Consiliul de administrație al EFRAG desfășoară anual o evaluare a performanței și a eficacității propriilor membri, sub supravegherea Adunării generale a EFRAG. Revizuirea din 2018, care a vizat o combinație de aspecte strategice, de guvernanță și operaționale, a demonstrat că, în ansamblu, structura de guvernanță funcționează bine, conducând la creșterea credibilității organizației. Au fost adoptate unele recomandări pentru a îmbunătăți și mai mult eficacitatea viitoarelor activități ale EFRAG.

În 2017, EFRAG a comandat un audit al percepțiilor părților interesate externe cu privire la vizibilitatea și eficacitatea EFRAG, efectuat de o agenție independentă, Fleishman-Hillard. Raportul final al acesteia, publicat în martie 2018, a confirmat influența pozitivă a activității EFRAG asupra părților interesate, progresele înregistrate în ceea ce privește vizibilitatea și credibilitatea EFRAG de către echipa de comunicare pusă în aplicare sub conducerea președintelui Consiliului de administrație al EFRAG și a identificat vizibilitatea ca fiind unul dintre domeniile pentru îmbunătățire continuă.

În ceea ce privește situația potențială de conflicte de interese, nu există probleme de menționat. Normele interne ale EFRAG stabilesc cerințe privind conflictele de interese, iar Consiliul de administrație al EFRAG are o politică privind conflictele de interese pentru membrii consiliului care este publicată pe site-ul web al EFRAG. Obiectivul acestei politici este de a garanta credibilitatea EFRAG ca organizație care acționează în interesul public european. Scopul politicii este de a evita situațiile în care pot apărea conflicte de interese sau percepții de conflict de interese care ar putea să descurajeze discuțiile libere, să conducă la decizii sau acțiuni care nu sunt în interesul publicului larg european sau care dau impresia că EFRAG a acționat în mod necorespunzător. Membrii Consiliului de administrație al EFRAG și personalul EFRAG semnează declarații anuale în acest sens.