COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR Evaluare intermediară a programului multianual al Uniunii privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare /* COM/2012/033 final */





COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR Evaluare intermediară a programului multianual al Uniunii privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare 1. Introducere Prezenta comunicare se referă la evaluarea intermediară a Programului pentru un internet mai sigur 2009-2013, denumit în continuare „programul”. Grupul Technopolis a fost însărcinat să efectueze evaluarea. Principalul obiectiv al acesteia a fost evaluarea programului din perspectiva relevanței, a eficacității și a eficienței, pe lângă evaluarea mai amplă a efectelor și sustenabilității pe bază de date concrete oferite de chestionare, consultări cu părțile interesate și rapoarte anuale. Principalele obiective ale programului sunt: – creșterea gradului de sensibilizare a publicului; – punerea la dispoziția publicului a unei rețele de puncte de contact pentru raportarea conținuturilor și comportamentelor ilegale și dăunătoare, în special în ceea ce privește materialele prezentând rele tratamente aplicate minorilor, manipularea psihologică (grooming) și hărțuirea pe internet (cyber bullying); – încurajarea inițiativelor de autoreglementare în acest domeniu și implicarea copiilor în crearea unui mediu online mai sigur; – crearea unei baze de cunoștințe privind noile tendințe în utilizarea tehnologiilor online și consecințele acestora asupra vieții copiilor. În comparație cu programele anterioare, domeniul general de aplicare al programului actual a fost extins pentru a include noile tehnologii online și reglementarea conținuturilor și comportamentelor dăunătoare (precum manipularea psihologică și hărțuirea pe internet), cu scopul de crea o bază cunoștințe în acest domeniu. Principalul mecanism de implementare a programului este cofinanțarea proiectelor selectate pe baza unor cereri publice de propuneri. În acest mod au fost finanțate, în cadrul diverselor linii de acțiune, o gamă largă de proiecte completate, după caz, cu activități care nu au beneficiat de finanțare. Proiectele vizează crearea unui mediu online mai sigur pentru tineri, dar există și numeroase inițiative nefinanțate, de la sprijinirea Zilei pentru un internet mai sigur, organizarea Forumului pentru un internet mai sigur, până la promovarea și sprijinirea autoreglementării sectorului și cooperarea la nivel internațional cu alte organizații relevante. În cadrul acțiunilor sale, programul cofinanțează centrele pentru un internet mai sigur care sunt esențiale în activitatea de sensibilizare a publicului[1]. Astfel de centre există în toate statele membre ale UE, dar și în Islanda, Norvegia și Rusia. Toate centrele, cu excepția Portugaliei, operează linii de asistență telefonică de unde părinții și copiii pot primi recomandări cu privire la aspectele referitoare la utilizarea de către copii a tehnologiilor online. Centrele și liniile de asistență telefonică fac parte din rețeaua INSAFE[2]. În majoritatea țărilor, centrele pentru un internet mai sigur includ și linii de asistență telefonică; principala lor sarcină este să primească rapoarte de la public cu privire la conținuturile online ilegale. Atunci când este identificat conținutul ilegal, linia telefonică transmite acest lucru agențiilor competente responsabile cu aplicarea legislației din țara în cauză și/sau furnizorului de servicii de internet, solicitând eliminarea conținutului respectiv sau, în cazul în care conținutul este găzduit în altă țară, unui membru al INHOPE (International Association of Internet Hotlines - Asociația internațională a liniilor telefonice de urgență referitoare la internet). Liniile telefonice de urgență sunt coordonate de asociația INHOPE[3]. Aprofundarea cunoștințelor privind utilizarea tehnologiei de către tineri reprezintă un obiectiv central al activității desfășurate în cadrul programului. Programul sprijină mai multe proiecte de cercetare care acoperă o gamă largă de teme și discipline. Pe lângă ameliorarea profilului de cercetare al aspectelor legate de un internet mai sigur, aprofundarea cunoștințelor prin intermediul a numeroase proiecte relevante consolidează baza de cunoștințe utilizată pentru toate activitățile programului. Printre actualele proiecte vizând aprofundarea cunoștințelor se numără următoarele: – Proiectul EU Kids Online II (selecționat în cadrul programului precedent) vizează consolidarea bazei de cunoștințe în ceea ce privește experiențele și practicile copiilor și ale părinților legate de risc și siguranță în utilizarea internetului și a noilor tehnologii în Europa. Proiectul este primul care analizează atitudinile și acțiunile privind siguranța online atât a copiilor, cât și a părinților din majoritatea statelor membre ale UE. Proiectul se bazează pe programul anterior, EU Kids Online I, dar numărul țărilor participante a crescut de la 21 la 25. – Proiectul european intitulat Online Grooming Project (POG) (selecționat în cadrul programului precedent) are ca scop investigarea tehnicilor de identificare a victimelor, utilizate de infractorii condamnați pentru manipulare psihologică online. POG este primul proiect european de cercetare care studiază caracteristicile și comportamentul unor infractori care au utilizat internetul pentru a identifica victime în rândul tinerilor. Este vorba despre un proiect de cooperare între șase parteneri reprezentând patru țări: Regatul Unit, Italia, Belgia și Norvegia. Printre activități se numără un studiu exploratoriu care analizează dosarele cazurilor de manipulare psihologică online. Proiectul va furniza rapoarte privind documentele de cercetare și strategice elaborate de țările partenere la proiect. În plus, proiectul include interviuri cu părțile interesate strategice privind gestionarea și prevenirea manipulării psihologice online. – Proiectul Risk taking Online Behaviour - Empowerment through Research and Training (ROBERT) își propune să facă interacțiunea online sigură pentru copii și pentru tineri, trăgând învățăminte din experiențele legate de infracțiunile online, din factorii care îi fac pe tineri vulnerabili, precum și din cei care oferă protecție[4]. De asemenea, sunt studiate strategiile infractorilor legate de manipularea psihologică a copiilor online, căutându-se totodată a se înțelege modul în care se pot produce abuzurile în mediul online. Se prevede responsabilizarea copiilor și a tinerilor pentru ca aceștia să se poată proteja mai bine online. Grupurile de copii percepute ca fiind mai expuse riscului vor beneficia, în mod special, de îmbunătățirea posibilităților de autoprotecție. În cadrul acțiunii de combatere a conținutului ilegal, programul cofinanțează inițiative de sprijinire a organismelor responsabile cu aplicarea legislației în lupta împotriva materialelor conținând abuzuri sexuale asupra copiilor. – Proiectul FIVES (Forensic Image and Video Examination Support) a fost selecționat în cadrul programului precedent și s-a derulat în perioada 1.2.2009 ‑ 31.1.2011. Obiectivul proiectului a fost dezvoltarea de noi instrumente TIC adaptate pentru investigarea imaginilor și a înregistrărilor video reprezentând abuzuri sexuale asupra copiilor, pentru ca poliția să poată gestiona mai bine numărul mare de echipamente confiscate. – ICSEDB (International Child Sexual Exploitation Image Database) a INTERPOL este un proiect care vizează creșterea numărului de copii identificați și salvați de la abuzuri. Un instrument central îl constituie programele informatice sofisticate de comparare a imaginilor, care pot face conexiuni între victime și locuri. De asemenea, acest instrument permite utilizatorilor autorizați din țările membre ale INTERPOL să acceseze direct și în timp real baza de date. Scopul este de a asigura, în cele din urmă, accesul la acest sistem pentru încă 30 de țări.. Pentru a asigura participarea societății civile, centrele pentru un internet mai sigur au creat grupuri naționale de tineret pe care le consultă în mod regulat. În octombrie 2010, Grupul european de tineret al INSAFE a reunit pentru a doua oară tineri din 30 de țări europene. Discuțiile purtate de aceștia cu privire la opiniile și sugestiile referitoare la siguranța online au stat la baza unei dezbateri mai ample desfășurate în 2010, în cadrul Forumului pentru un internet mai sigur. O altă modalitate de implicare a societății civile este rețeaua eNACSO (European NGO Alliance for Child Safety Online II). Aceasta beneficiază de finanțare până la 31.8.2012 și este formată din organizațiile europene pentru drepturile copiilor implicate în garantarea siguranței lor online. Rețeaua își promovează strategiile comune și recomandările în favoarea schimbării la nivelul factorilor de decizie naționali, europeni și internaționali, precum și al altor părți interesate relevante. De asemenea, programul vizează să faciliteze utilizarea programelor informatice de filtrare, a etichetării și serviciilor în materie de de conținut. Un studiu comparativ – SIP-Bench study – elaborat în perioada 2010 ‑ 2012 oferă o listă de clasificare cu ajutorul căreia părinții europeni pot alege instrumentul de control parental cel mai bine adaptat necesităților lor. Primele rezultate au fost disponibile în decembrie 2010. Primul studiu de acest gen (SIP-Bench study 2006-2008) a arătat că, în general, în cursul acestei perioade de trei ani, instrumentele s-au îmbunătățit și au devenit mai ușor de instalat. Internetul și tehnologiile mobile se dezvoltă într-un ritm rapid, iar autoreglementarea industriei de profil este importantă pentru dezvoltarea capacității de reacție rapidă la noile evoluții legate de utilizarea lor de către copii și de riscurile la care sunt expuși aceștia. Programul sprijină două inițiative de autoreglementare luate de industria de profil la nivel european. În 2007, principalii operatori de telefonie mobilă și furnizori de conținut informațional au semnat un cadru european pentru o utilizare mai sigură a telefoanelor mobile de către adolescenții mai tineri și copii. În 2009, principalele rețele sociale active în Europa au semnat principiile UE pentru rețele de socializare mai sigure. Programul sprijină evenimente și campanii, cum sunt Ziua pentru un internet mai sigur și Forumul pentru un internet mai sigur. 2. OBIECTIVELE EVALUĂRII Evaluarea acoperă prima parte a programului pentru un internet mai sigur 2009-2013 și, prin urmare, principalul său obiectiv este să analizeze modul în care evoluează acesta, însă evaluarea respectivă va fi, de asemenea, integrată în recomandări referitoare la orice inițiativă subsecventă. O evaluare a programului în acest stadiu, fiind o evaluare intermediară, oferă o analiză a relevanței programului în ceea ce privește structura, eficiența și eficacitatea acestuia. În plus, ea reflectă sustenabilitatea și impactul pe care l-a avut programul până în prezent, punând accentul, în special, pe coerența acestuia. Pentru a analiza relevanța programului, evaluarea a căutat răspunsuri la următoarele întrebări: – Au evoluat problemele abordate de Programul pentru un internet mai sigur? – S-au schimbat condițiile, tehnologia sau factorii economici și sociali de la inițierea programului? – Activitățile centrale și domeniile-țintă ale programului sunt cele mai relevante și mai sunt ele relevante pentru realizarea obiectivului general al programului? Obiectivele actuale mai sunt relevante pentru viitor? – În ce măsură obiectivele sunt relevante pentru utilizatorii de internet, pentru părinți, copii, profesori și pentru industria de profil? A existat o valoare adăugată pentru grupurile-țintă? Eficiența programului a fost evaluată pe baza următoarelor întrebări: – A fost satisfăcătoare implementarea programului? Sunt procedurile suficient de simple? – Activitățile din cadrul programului au fost realizate în mod eficient și au fost rentabile? – Nivelurile de finanțare și alte resurse disponibile au fost adecvate? Pentru a analiza eficacitatea programului, au fost adresate următoarele întrebări: – Cum au contribuit rezultatele programului la îmbunătățirea protecției copiilor pe internet și în mediul digital mai larg? – A adus programul vreo schimbare? I-a determinat acesta pe participanți să întreprindă activități care nu ar fi fost posibile în afara programului? – Există alte activități care ar putea obține rezultate într-un mod mai eficace? Care sunt principalele obstacole și oportunități în ceea ce privește creșterea eficacității programului? Impactul și sustenabilitatea programului au fost abordate prin următoarele întrebări: – Pot fi trase din această evaluare învățăminte care să poată fi utilizate în proiectarea și implementarea unor eventuale programe subsecvente? – În ce măsură a fost acest program complementar altor programe și inițiative ale UE, astfel încât să se evite duplicarea și să se obțină un impact maxim? – Au demonstrat activitățile desfășurate posibilitatea de a genera efecte sustenabile? – În ce măsură schimbările pozitive determinate de program ar fi fost posibile fără nicio intervenție din partea UE? Metodologia de evaluare Activitatea de evaluare a fost împărțită în trei etape care se suprapun; etapa incipientă, etapa de colectare/analizare și etapa de evaluare intermediară/raport final. Principala metodă de colectare a datelor a constat în două anchete online: una realizată în rândul participanților la proiect și alta, mai amplă, realizată în rândul părților interesate. Întrebările adresate în cazul acestor anchete corespund principalelor întrebări adresate în cadrul evaluării. Anchetele au fost completate cu consultări privind o gamă mai largă de aspecte, la care au participat 25 de părți interesate reprezentând participanții la proiect, industria, factorii decizionali, alte direcții generale și ONG-uri. 3. CONCLUZIILE EVALUĂRII Rezultatele evaluării sunt pozitive. Ele arată că programul a evoluat pentru a ține pasul cu considerente de ordin tehnologic și sociologic legate de o utilizare mai sigură a internetului de către minori. Programul răspunde satisfăcător la exigențele schimbătoare din mediul extern, după cum reiese din atenția care se acordă în prezent mijloacelor de comunicare „sociale” și hărțuirii pe internet. Cu toate acestea, pentru a se asigura includerea de noi aspecte, programul trebuie să continue să exploreze astfel de aspecte și să aibă o viziune strategică pe termen lung. Rezultatele evaluării mai indică și faptul că programul este influent în raport cu alte activități naționale și internaționale; documentele elaborate, cercetarea și rezultatele programului sunt utilizate și citate la scară largă. În plus, recomandările din cadrul ultimelor evaluări ale programului au fost în mare măsură introduse în program. Programul a fost gestionat în mod eficient. Comunicarea între programele conexe ale UE este satisfăcătoare la nivel de politică. De asemenea, potrivit evaluării, programul este eficace. În evaluare se evidențiază realizările programului în ceea ce privește existența, în majoritatea statelor membre, a liniilor telefonice de urgență, a liniilor de asistență telefonică și a centrelor de sensibilizare. De asemenea, evaluarea concluzionează că orientarea și structura actuale ale programului sunt adecvate și nu necesită schimbări semnificative în perioada următoare. Sprijinul și finanțarea din cadrul programului sunt esențiale pentru existența proiectelor, în special având în vedere constrângerile economice actuale. Imaginea de ansamblu a programului este foarte pozitivă; potrivit însă concluziilor evaluării, unele aspecte ar putea fi îmbunătățite. Unele părți interesate consideră că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se asigura implicarea directă a copiilor. Proiectul necesită perioade mai lungi de finanțare, pentru a se asigura o mai bună continuitate și perioade mai lungi de reflecție. Este necesar ca programul să fie menținut la zi în ceea ce privește progresul tehnologic – prin intermediul informațiilor comerciale, al proiectelor de aprofundare a cunoștințelor și al schimbului de cunoștințe generale. De asemenea, programul trebuie să poată urmări evoluțiile care au loc în context național în ceea ce privește aspectele legate de legislație. Riscul de reduceri bugetare la nivel național și modificarea ulterioară a priorităților implică necesitatea de a garanta coerența priorităților naționale și regionale cu prioritățile europene, pentru a obține în viitor efectul maxim. 4. RECOMANDĂRILE DIN CADRUL EVALUĂRII Evaluarea intermediară a permis identificarea mai multor recomandări pentru creșterea impactului inițiativelor viitoare. În conformitate cu recomandările privind relevanța, programul pentru un internet mai sigur ar trebui să își continue eforturile pentru a se asigura că cercetează și finanțează activitățile cele mai relevante pentru protecția minorilor pe internet. Programul nu ar trebui să își lărgească obiectivele, ci să își mențină obiectivele actuale. Se recomandă menținerea unei viziuni strategice pe termen lung asupra programului și asupra aspectelor acestuia. Baza de cunoștințe se poate îmbunătăți prin crearea de legături cu principalii actori din industrie, cu organizații internaționale, furnizori de conținut și producători de tehnologii. Multe legături cu părțile interesate existente pot fi mai bine exploatate. Ar trebui avută in vedere consolidarea participării și implicării copiilor în program, inclusiv metode, activități, forumuri etc. Eficiența programului ar putea fi îmbunătățită prin prelungirea perioadelor de finanțare a proiectelor și prin reducerea restricțiilor impuse alocării interne a fondurilor. În plus, ar trebui avută în vedere implementarea programului împreună cu alte proiecte desfășurate de Comisie. Rețelele de linii telefonice de urgență, linii de asistență telefonică și centre de sensibilizare ar trebui să fie mai bine coordonate prin intermediul unor evenimente și grupuri de lucru comune. Colaborarea dintre INHOPE și INSAFE ar trebui să fie în continuare încurajată. INTERPOL dorește să își continue colaborarea cu proiecte din cadrul programului pentru un internet mai sigur. În ceea ce privește eficacitatea, va fi recomandabilă creșterea gradului de conștientizare în privința activităților din cadrul programului pentru un internet mai sigur, pentru a anticipa o reducere potențială a sprijinului politic național/regional. Programul ar trebui, de asemenea, să aibă în vedere măsuri pentru creșterea coerenței angajamentului din partea industriei și pentru intensificarea dezbaterii cu privire la aspectele juridice legate de protecția minorilor. În ceea ce privește crearea de rețele la nivel internațional, se recomandă ca țările candidate la extindere și Rusia / Europa de Sud-Est să fie implicate atât în sensul contribuției la baza de date, cât și ca receptori ai cunoștințelor/bunelor practici puse la dispoziție de părțile interesate experimentate. Programul ar trebui să asigure îmbunătățirea bazei de cunoștințe prin contribuții în domeniul cercetării bazate, în ceea ce privește forma și conținutul, pe volumul tot mai mare al informațiilor deja publicate. Rapoartele anuale ale proiectelor ar trebui să fie îmbunătățite în ceea ce privește rezultatele și efectele. De asemenea, programul ar trebui să asigure utilizarea ulterioară a cunoștințelor în școli și în programele școlare. Raportul de evaluare sugerează unele inițiative pentru îmbunătățirea impactului și sustenabilității programului. În primul rând, s-ar putea avea în vedere crearea a două tipuri de forum: unul pentru discutarea aspectelor tehnologice care apar în legătură cu programul și cu obiectivele sale, și altul pentru discutarea aspectelor legislative relevante care apar în diverse țări. În al doilea rând, se propune elaborarea de indicatori suplimentari pentru măsurarea impactului activităților de sensibilizare. De asemenea, programul ar trebui să sporească oportunitățile proiectelor finanțate prin diferite programe ale Comisiei în ceea ce privește schimbul de cunoștințe și discutarea problemelor comune. 5. OBSERVAȚIILE ȘI CONCLUZIILE COMISIEI Evaluarea intermediară confirmă succesul activităților și al inițiativelor din cadrul Programului pentru un internet mai sigur, măsurate cu ajutorul indicatorilor de evaluare. Un aspect pozitiv este, în special, faptul că programul a reușit să se adapteze la schimbările rapide din domeniu, inclusiv din punct de vedere tehnologic și sociologic. Comisia ia notă pe deplin de concluziile evaluării și va ține seama de recomandări în cadrul activităților și strategiilor în curs și viitoare ale programului. Comisia invită Parlamentul European, Consiliul, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: (1) să ia notă de faptul că programul a fost implementat cu succes până la jumătatea perioadei; (2) să asiste Comisia în eforturile sale de sporire a vizibilității, să stimuleze dialogul continuu și să sprijine reunirea actorilor și a părților interesate din domeniul siguranței internetului. [1] Centre pentru un internet mai sigur: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/projects/centres/index_en.htm. [2] Rețeaua europeană de centre de sensibilizare http://www.saferinternet.org/web/guest/home;jsessionid=CFCEC3A1AE9934CF71917E6C207ABB2C. [3] Asociația internațională a liniilor telefonice de urgență referitoare la internet INHOPE http://www.inhope.org/gns/home.aspx. [4] Risktaking Online Behaviour - Empowerment through Research and Training http://www.childcentre.info/robert/about-the-project/.