Propunere de DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2011/344/UE privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Portugalia /* COM/2013/0330 final - 2013/0171 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE La 17 mai 2011, Consiliul a acordat Portugaliei, la cererea acesteia, asistență financiară (Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului), cu scopul de a sprijini un solid program economic și de reforme care vizează redobândirea încrederii, permițând economiei să revină la o creștere sustenabilă și asigurând stabilitatea financiară în Portugalia, în zona euro și în UE. În conformitate cu articolul 3 alineatul (9) din Decizia 2011/344/UE, Comisia a efectuat, împreună cu FMI și în colaborare cu BCE, a șaptea evaluare a progreselor înregistrate în implementarea măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora. Ținând seama de evoluțiile economice, bugetare și financiare recente și de măsurile de politică, Comisia consideră că, pentru a se asigura atingerea obiectivelor programului, sunt necesare unele modificări ale condițiilor de politică economică pe care s-a bazat asistența, conform explicațiilor din considerentele propunerilor de modificare ale deciziei de punere în aplicare a Consiliului. În plus, în conformitate cu declarația Eurogrupului și a miniștrilor Ecofin din 12 aprilie 2013, pentru a se facilita rambursarea datoriilor și a se reduce nevoile de refinanțare în anii de după încheierea programului, decizia de punere în aplicare a Consiliului ar trebui modificată în sensul extinderii scadenței medii a împrumutului în ansamblu de la „până la 12,5 ani” la „până la 19,5 ani” prin prelungirea scadențelor plăților individuale. La cererea Portugaliei și în cazul în care condițiile de pe piață permit acest lucru, Comisia poate refinanța integral sau parțial împrumutul luat de Comisie inițial, pentru a prelungi scadența unei rate sau a unei tranșe, cu condiția ca scadența medie maximă de 19,5 ani să fie respectată. Orice sume luate ca împrumut în avans de Comisie se păstrează într-un cont la BCE, pe care Comisia l-a deschis pentru gestionarea asistenței financiare. Comisia se va asigura, de asemenea, că scadența operațiunilor de refinanțare garantează buna gestionare a marjei în cadrul plafonului resurselor proprii ale UE, inclusiv profilul de rambursare al obligațiunilor UE. Operațiunile de refinanțare sunt prevăzute să aibă loc începând din 2016, iar toate cheltuielile efectuate de UE pentru încheierea și desfășurarea fiecărei operațiuni vor fi suportate de Portugalia. Trebuie remarcat faptul că prezenta decizie urmărește, de asemenea, îmbunătățirea condițiilor de împrumut suveran, precum și crearea de efecte pozitive pentru sectorul privat. Aceste efecte sunt benefice atât pentru țările creditoare, cât și pentru cele debitoare, contribuind astfel la stabilitatea zonei euro. Luând în considerare factorii de mai sus, Comisia consideră că modificările care constau în prelungirea scadenței medii a împrumutului acordat Portugaliei prin intermediul MESF vor avea drept rezultat asigurarea îndeplinirii obiectivelor programului. 2013/0171 (NLE) Propunere de DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2011/344/UE privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Portugalia CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară[1], în special articolul 3 alineatul (2), având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) În conformitate cu articolul 3 alineatul (9) din Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE, Comisia, împreună cu Fondul Monetar Internațional (FMI) și în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE), a efectuat a șaptea evaluare a progreselor înregistrate de autorități în perioada 25 februarie-14 martie în ceea ce privește implementarea măsurilor convenite. Ulterior, între 14 și 17 aprilie 2013 și între 8 și 11 mai 2013, a fost efectuată o evaluare suplimentară a anumitor măsuri fiscale. (2) O prelungire a scadenței medii maxime a împrumuturilor UE ar fi benefică, deoarece ar susține Portugalia în eforturile sale de a recâștiga accesul deplin pe piață și de a încheia cu succes programul. Pentru ca Portugalia să beneficieze pe deplin de prelungirea scadenței medii maxime a împrumutului acordat de UE, Comisia ar trebui să fie autorizată să prelungească scadența ratelor și a tranșelor. (3) PIB-ul real a scăzut cu 3,2 % în 2012, după o reducere neașteptat de mare a activității economice și a ocupării forței de muncă în ultimul trimestru al anului. Aceste evoluții au impus o revizuire în sens descrescător a perspectivei economice: în prezent, se estimează că PIB-ul real va scădea cu 2,3 % în 2013, ca urmare a reportului negativ mai semnificativ din 2012, a reducerii mai accentuate a consumului intern, generată de o creștere a șomajului mai mare decât cea prevăzută anterior, precum și a deteriorării perspectivei în cazul cererii externe. Redresarea economică este, de asemenea, prevăzută a fi mai atenuată decât se anticipase inițial, PIB-ului real urmând să atingă un nivel minim, potrivit previziunilor, în a doua jumătate a anului, și să crească în 2014 cu o rată medie anuală de 0,6 la sută, creșterea PIB-ului real urmând să ajungă la 1,5 % în 2015. Este de așteptat ca rata șomajului să atingă o valoare maximă de 18½ % din forța de muncă în 2014. (4) Deficitul public a fost de 6,4 % din PIB în 2012, peste ținta stabilită în program, de 5 % din PIB. Deficitul global a fost afectat de o serie de operațiuni semnificative cu caracter excepțional al căror impact bugetar nu era cunoscut la momentul reexaminării precedente. Operațiunile includ injecția de capital (0,5 % din PIB) în banca CGD, deținută de stat, redirecționarea prin intermediul guvernului a conversiei în acțiuni a împrumuturilor acordate de acționarii Parpública societății SAGESTAMO, două companii din afara perimetrului administrației publice (0,5 % din PIB) și deprecierile asociate transferului de active de la BPN (0,1 % din PIB). În plus, la recomandarea Eurostat, veniturile obținute din vânzarea licenței de exploatare a principalelor aeroporturi din Portugalia au fost tratate ca o retragere a capitalurilor și nu au avut, prin urmare, un impact asupra soldului bugetului general, spre deosebire de ceea ce fusese prevăzut în buget de către autoritățile publice (0,7 % din PIB). Fără a se ține seama de impactul acestor factori cu caracter excepțional asupra soldului global, deficitul public s-ar fi ridicat la 4,7 % din PIB, valoare inferioară obiectivului. Limitarea deficitului la acest nivel a fost o provocare, deoarece performanța slabă a veniturilor generată de contextul macroeconomic a trebuit să fie compensată prin economii mai mari decât s-a prevăzut în buget, în special la nivelul masei salariale din sectorul public, al consumului intermediar și al creditelor bugetare pentru noi proiecte de investiții. (5) Per ansamblu, efortul fiscal din 2012, măsurat prin îmbunătățirea soldului structural, a ajuns la 2,4 % din PIB și este în concordanță cu recomandarea Consiliului din 9 octombrie 2012 de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Portugalia. Îmbunătățirea soldului structural primar a fost chiar mai mare, de 2,7 % din PIB. (6) În urma evoluțiilor din 2012, noul nivel bugetar de referință pentru 2013 are la bază premisa că pierderile de venituri și transferurile sociale în natură crescute sunt reportate, în vreme ce o mare parte a economiilor la nivelul cheltuielilor din ultimul trimestru din 2012 sunt considerate nepermanente, ceea ce a dus la un report negativ de aproximativ 0,4 % din PIB în 2013. În plus, deteriorarea semnificativă a perspectivelor macroeconomice pentru 2013 a redus nivelul bugetar de referință cu încă 0,5 % din PIB. Având în vedere aceste evoluții, obiectivele bugetare pentru perioada 2013-2015, astfel cum au fost prezentate în a cincea revizuire a programului (4,5 % din PIB în 2013 și 2,5 % din PIB în 2014), nu mai pot fi îndeplinite. Deoarece, potrivit evaluării, în esență, guvernul nu poate controla devierea, pare oportună o revizuire a ajustării bugetare. (7) Prin urmare, țintele de deficit au fost ajustate la 5,5 % din PIB pentru 2013, 4,0 % din PIB pentru 2014 și 2,5 % din PIB pentru 2015. Această strategie fiscală a fost recalibrată, astfel încât să se mențină o ajustare structurală primară de aproape 9 % în perioada 2011-2015, permițându-se, în același timp, funcționarea stabilizatorilor automați și ținându-se cont atât de constrângerile legate de finanțare și de datorii, cât și de costurile sociale ale ajustării. Chiar și în contextul obiectivelor revizuite, vor fi necesare măsuri de consolidare semnificative, în valoare de 3,5 % din PIB în 2013 și 2 % din PIB în 2014. O serie de măsuri structurale referitoare la cheltuieli și venituri se află la baza ajustării vizate pe parcursul perioadei de desfășurare a programului. Este de așteptat ca traiectoria de consolidare să continue după perioada programului, astfel încât să aducă efectiv deficitul sub pragul de 3 % până în 2015. (8) Legea bugetului pentru 2013 cuprindea măsuri discreționare de natură structurală în valoare de puțin peste 3 % din PIB, după luarea în calcul a reluării plății uneia dintre cele două prime pentru angajații din sectorul public și a 110 % din plățile celor două prime pentru pensionari (100 % din prima și 10 % din a doua) care fuseseră eliminate în 2012. Totuși, la 5 aprilie, Curtea Constituțională a emis o hotărâre împotriva unora dintre dispozițiile bugetului pentru 2013, inclusiv împotriva eliminării plății unei prime pentru angajații din sectorul public, a 90 % din prima pentru pensionari și a unei noi suprataxe pe șomaj și pe plățile aferente concediului medical, creând astfel un decalaj bugetar de 0,8 % din PIB. În cursul lunilor aprilie și mai, pentru a reduce acest decalaj și pentru a susține ajustarea fiscală necesară în 2014 și 2015, guvernul a adoptat un pachet de măsuri permanente de reducere a cheltuielilor, urmând să se obțină astfel, în total, 4,7 miliarde EUR sau 2,8 % din PIB în perioada 2013-2014, în 2013 fiind concentrate măsuri în valoare de 0,8 % din PIB. (9) De asemenea, ca urmare a reluării plății în totalitate a celor două prime pentru angajații și pensionarii sectorului public, majorările veniturilor reprezintă mai mult de două treimi din efortul de consolidare fiscală total din 2013, în vreme ce reducerea cheltuielilor reprezintă mai puțin de o treime, în pofida intențiilor inițiale de a concentra consolidarea asupra cheltuielilor. (10) În 2013, măsurile referitoare la venituri includ o restructurare a impozitării veniturilor personale, o suprataxă de 3,5 % pe partea impozitabilă a venitului care depășește salariul minim, o suprataxă de solidaritate pentru veniturile cele mai mari, extinderea bazei de impozitare și alte modificări aduse sistemului de impozitare a societăților cu scopul creșterii veniturilor, creșterea accizelor la tutun, băuturi alcoolice și gaze naturale, extinderea bazei de impozitare a proprietăților în urma reevaluării acestora, precum și o contribuție extraordinară cu caracter solidar la fondul de pensii pentru a face față provocărilor legate de sustenabilitate în contextul îmbătrânirii populației. În ceea ce privește cheltuielile, măsurile vizează reducerea semnificativă a masei salariale din sectorul public, prin optimizarea alocării resurselor, prin redimensionarea forței de muncă din sectorul public și prin reducerea plăților pentru orele suplimentare, a veniturilor suplimentare și a compensațiilor în timpul concediilor cu caracter excepțional. Alte măsuri de reducere a cheltuielilor includ continuarea eforturilor de raționalizare în sectorul sănătății, raționalizarea prestațiilor sociale și selectarea mai rațională a beneficiarilor de asistență socială, reducerea consumului intermediar în ministerele de resort, realizarea de economii prin renegocierea contractelor de parteneriat public-privat și prin eforturi suplimentare de restructurare a întreprinderilor deținute de stat. Unele dintre economiile preconizate vor rezulta din concentrarea aplicării în perioada inițială a măsurilor elaborate în cadrul revizuirii cheltuielilor publice (PER). (11) Primele măsuri menționate sunt de natură permanentă, însă guvernul va adopta, de asemenea, și măsuri nepermanente, inclusiv mobilizarea anticipată a veniturilor obținute din fondurile UE, printre altele prin transferul resurselor din cadrul Fondului de coeziune de la proiecte aflate în stadii mai puțin avansate la proiecte mai avansate, și o reducere suplimentară a cheltuielilor de capital (programul Polis). (12) Pe lângă unele dintre măsurile de consolidare incluse în bugetul suplimentar, toate celelalte modificări și propuneri legislative necesare pentru punerea în aplicare a reformelor legate de PER vor fi adoptate de guvern sau transmise parlamentului, după caz, până la sfârșitul sesiunii legislative de la mijlocul lunii iulie 2013. (13) În 2014, ajustarea fiscală se va desfășura pe baza PER desfășurate de guvern în ultimele luni și include măsuri permanente pentru reducerea cheltuielilor în valoare de 2 % din PIB în 2014. Principalul impact al măsurilor din cadrul PER se va înregistra de-a lungul a trei axe principale: (1) reducerea masei salariale din sectorul public; (2) reducerea prestațiilor de pensii și (3) reduceri ale cheltuielilor sectoriale în ministerele de resort și în programele aferente. Măsurile din cadrul PER sunt parte a unui efort mai amplu de reformare a statului, în scopul creșterii echității și eficacității în ceea ce privește furnizarea de transferuri sociale și serviciile publice. Reducerea masei salariale în 2014 vizează reducerea dimensiunii forței de muncă din sectorul public și, în același timp, schimbarea compoziției acesteia în favoarea angajaților cu calificări de nivel mai ridicat, armonizarea între normele privind munca din sectorul public și cele din sectorul privat, precum și transformarea politicii de remunerare într-una mai transparentă și bazată pe recompensarea meritelor. Reformele specifice includ transformarea schemei speciale pentru mobilitate într-un program de recalificare, alinierea orelor de lucru din sectorul public la cele din sectorul privat (mai exact, creșterea de la 35 la 40 a numărului de ore de muncă pe săptămână), înființarea unei bănci de ore, reducerea drepturilor la concediu, punerea în aplicare a unui program de disponibilizare voluntară (care, potrivit estimărilor, va genera un cost inițial unic de aproximativ 0,3 % din PIB), precum și introducerea unei singure grile pentru salarii și prime. O reformă cuprinzătoare a pensiilor va genera o altă parte importantă a economiilor și se va baza pe principiile echității și pe progresivitatea veniturilor, protejând astfel pensiile cele mai mici. Mai exact, scopul reformelor va fi reducerea diferențelor actuale dintre sistemul funcționarilor publici (CGA) și sistemul general, crescând vârsta legală de pensionare prin modificări ale factorului de sustenabilitate și prin introducerea — dacă este strict necesar — a unei contribuții progresive pentru sustenabilitate. În sfârșit, se vor realiza economii mai mari în ceea ce privește consumul intermediar și programele de cheltuieli în ministerele de resort. (14) Având în vedere riscurile politice și juridice pe care le implică procesul de punere în aplicare, măsurile din cadrul PER pot fi înlocuite cu altele de dimensiuni și calitate echivalente pe parcursul procesului de consultare cu partenerii sociali și politici. (15) Procesul de ajustare bugetară este însoțit de o serie de măsuri structurale fiscale menite a îmbunătăți controlul asupra cheltuielilor publice și colectarea veniturilor. În special, o reformă cuprinzătoare a cadrului bugetar, inclusiv la nivelurile administrative central, regional și local, aliniază acest proces la cele mai bune practici existente în materie de proceduri bugetare și de gestionare. Noul sistem de control al angajamentelor dă rezultate, dar punerea în aplicare trebuie să fie monitorizată îndeaproape pentru a se garanta că angajamentele corespund finanțării. Reformele din administrația publică vor continua cu o importantă raționalizare a ocupării forței de muncă din sectorul public și a entităților publice. Progresele în ceea ce privește agenda de reforme privind administrația fiscală continuă, iar autoritățile îmbunătățesc monitorizarea și sporesc rigoarea în privința veniturilor. A început renegocierea parteneriatelor public-privat și sunt prevăzute economii semnificative în 2013 și în anii următori. În medie, întreprinderile de stat au ajuns la echilibrul operațional până la sfârșitul anului 2012 și sunt prevăzute reforme suplimentare orientate spre eficiență care să ducă la îmbunătățirea în continuare a rezultatelor. Reformele din sectorul serviciilor medicale produc economii semnificative, iar punerea lor în aplicare continuă, respectându-se, în linii mari, obiectivele. (16) În conformitate cu previziunile actuale ale Comisiei în ceea ce privește creșterea PIB-ului nominal (-1,0 % în 2013, 1,6 % în 2014 și 3,3 % în 2015) și deficitul public de 5,5 % din PIB în 2013, 4,0 % din PIB în 2014 și 2,5 % din PIB în 2015, se estimează că ponderea datoriei în PIB va evolua după cum urmează: 122,9 % din PIB în 2013, 124,2 % din PIB în 2014 și 123,1 % din PIB în 2015. Prin urmare, ponderea datoriei în PIB s-ar afla pe o traiectorie descendentă după 2014, în ipoteza continuării reducerii deficitului. Evoluția datoriei este afectată de mai multe operațiuni financiare în afara bugetului, inclusiv de achiziții importante de active financiare, în special în vederea unei eventuale recapitalizări a băncilor și a finanțării întreprinderilor de stat, precum și de diferențele dintre dobânzile acumulate și dobânzile plătite efectiv. (17) În 2012, operațiunea de majorare a capitalului băncilor s-a încheiat și a permis băncilor participante să realizeze rezervele de capital impuse de ABE și să îndeplinească obiectivul de 10 % până la sfârșitul anului, fixat prin program pentru fondurile proprii de nivel 1. Obiectivul indicativ de 120 % până în 2014 pentru raportul dintre împrumuturi și depozite va fi probabil îndeplinit, unele bănci situându-se deja sub acest prag. De asemenea, se intensifică eforturile de diversificare a surselor de finanțare ale sectorului întreprinderilor. Posibilitatea de îmbunătățire a performanței și a guvernanței liniilor de creditare existente subvenționate de stat este în curs de evaluare. Planurile de redresare ale băncilor sunt în curs de analizare, iar planurile de rezoluție sunt în curs de elaborare. (18) Au fost realizate progrese suplimentare în punerea în aplicare a unor reforme structurale de stimulare a creșterii economice și a competitivității. Pe lângă consolidarea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, autoritățile au adoptat o amplă reformă a pieței forței de muncă. Pentru a promova flexibilitatea pieței forței de muncă și crearea de locuri de muncă, noul cadru juridic reduce plățile compensatorii pentru încetarea raporturilor de muncă, relaxează condițiile pentru concedierile justificate, crește flexibilitatea timpului de lucru, sporește posibilitățile de negociere la nivelul întreprinderilor și revizuiește sistemul asigurărilor de șomaj în sensul creșterii stimulentelor pentru găsirea rapidă a unui loc de muncă, garantând în același timp un nivel suficient de protecție. Punerea în aplicare a planurilor de acțiune privind învățământul secundar și formarea profesională se desfășoară, în ansamblu, conform planificării. (19) Avansează într-un ritm adecvat și implementarea directivei privind serviciile, care vizează reducerea barierelor la intrarea pe piață și încurajarea concurenței și a activității economice prin facilitarea accesului pentru întreprinderile nou-intrate pe piață în diferitele regimuri economice. Urmează a fi transmisă parlamentului o lege-cadru de stabilire a principiilor de bază ale funcționării celor mai importante autorități naționale de reglementare (ANR), prin care acestea vor beneficia de o independență și o autonomie considerabile. S-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește transpunerea celui de-al treilea pachet privind energia și este în curs reducerea datoriei aferente tarifelor la energie, în scopul asigurării sustenabilității sistemului. Sunt în curs de simplificare atât procedurile de acordare a licențelor, cât și alte sarcini administrative din diferite sectoare economice, cum ar fi mediul și amenajarea teritoriului, agricultura și dezvoltarea rurală, industria, turismul sau geologia. (20) În noiembrie 2012 a intrat în vigoare o reformă cuprinzătoare a pieței închirierilor de locuințe care ar urma să dinamizeze piața locuințelor. Reformele sistemului judiciar avansează conform calendarului stabilit. S-au înregistrat progrese privind reducerea numărului cauzelor nesoluționate și în privința unor reforme mai ample, precum reorganizarea geografică a jurisdicțiilor și reforma Codului de procedură civilă. ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 1. Articolul 1 din Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE se modifică după cum urmează: (a) Alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: „(1) Uniunea acordă Portugaliei un împrumut de maximum 26 miliarde EUR, cu o scadență medie maximă de 19,5 ani. Scadența plăților individuale ale împrumutului poate fi de până la 30 de ani.” (b) Se adaugă următorul alineat: „(9) La cererea Portugaliei, Comisia poate prelungi scadența unei rate sau a unei tranșe, cu condiția ca scadența medie maximă prevăzută la alineatul (1) să fie respectată. Comisia poate refinanța integral sau parțial împrumutul luat de ea în acest scop. Orice sume luate ca împrumut în avans se păstrează într-un cont la BCE, pe care Comisia l-a deschis pentru gestionarea asistenței financiare.” 2. Articolul 3 din Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE se modifică după cum urmează: (a) Alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text: „(3) Deficitul public nu trebuie să depășească 5,9 % din PIB în 2011, 5 % din PIB în 2012, 5,5 % din PIB în 2013 și 4 % din PIB în 2014. La calcularea acestui deficit nu se iau în considerare eventualele costuri bugetare ale măsurilor de sprijinire a băncilor în contextul strategiei guvernului portughez pentru sectorul financiar. Consolidarea bugetară se realizează prin măsuri permanente de înaltă calitate, reducându-se la minimum impactul acesteia asupra grupurilor vulnerabile. 4. Portugalia adoptă măsurile menționate la alineatele (5)‑(8) înainte de sfârșitul anului indicat, termenele exacte pentru anii 2011-2014 fiind precizate în memorandumul de înțelegere. Portugalia trebuie să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare de consolidare pentru atingerea țintelor de deficit pe parcursul întregii perioade a programului.” (b) Alineatele (7)-(9) se înlocuiesc cu următorul text: „(7) În 2013, Portugalia adoptă următoarele măsuri, conform prevederilor memorandumului de înțelegere: (a) deficitul public nu trebuie să depășească 5,5 % din PIB în 2013. Măsurile de consolidare incluse în bugetul pentru 2013, inclusiv în bugetul suplimentar care urmează a fi adoptat până la sfârșitul lunii mai, se pun în aplicare pe parcursul anului. Printre măsurile de creștere a veniturilor se numără o reformă a impozitului pe venitul personal care simplifică structura impozitului, lărgește baza de impozitare prin eliminarea unor avantaje fiscale și crește rata medie de impozitare, menținând totodată caracterul progresiv, o lărgire a bazei de impozitare în ceea ce privește impozitul pe profit, o creștere a accizelor și a impozitelor recurente pe proprietate, precum și o contribuție extraordinară cu caracter solidar la fondul de pensii. Măsurile de reducere a cheltuielilor includ o raționalizare a administrației publice, a educației, a serviciilor medicale și a prestațiilor sociale, o reducere a costurilor salariale prin intermediul unei reduceri atât a personalului permanent și temporar, cât și a remunerațiilor pentru ore suplimentare, o reducere a cheltuielilor operaționale și de capital efectuate de întreprinderile de stat, renegocierea contractelor de parteneriat public-privat și reducerea consumului intermediar în ministerele de resort; (b) Unele dintre măsurile luate ca urmare a revizuirii cheltuielilor publice trebuie aplicate anticipat, în 2013. Aceste măsuri constau în principal într-o o reducere suplimentară a personalului din sectorul public prin transformarea schemei speciale pentru mobilitate într-un program de recalificare, în convergența normelor privind munca din sectorul public cu cele din sectorul privat, în special prin creșterea de la 35 la 40 a numărului de ore de muncă pe săptămână în sectorul public, în creșterea contribuțiilor angajaților din sectorul public la sistemele speciale de asigurări de sănătate și în reducerea veniturilor suplimentare. Eforturile de raționalizare în ministerele de resort trebuie intensificate dincolo de planurile bugetare inițiale, iar cheltuielile sociale vor fi raționalizate și mai mult. În plus, măsurile permanente menționate anterior ar trebui să fie completate de măsuri temporare care să fie înlocuite cu măsuri permanente în 2014 și care să constea mai ales în concentrarea în prima parte a perioadei a veniturilor din fondurile UE și în reducerea suplimentară a cheltuielilor de capital (programul Polis); (c) Pe lângă unele dintre măsurile de consolidare incluse în bugetul suplimentar, toate celelalte modificări și propuneri legislative necesare pentru punerea în aplicare a reformelor legate de PER se adoptă de guvern sau se transmit parlamentului, după caz, până la sfârșitul sesiunii legislative de la mijlocul lunii iulie 2013. (d) Portugalia continuă punerea în aplicare a programului de privatizare; (e) Portugalia coordonează schimbul de informații între nivelurile administrației publice pentru a facilita prognozarea veniturilor pentru bugetele din 2014 ale regiunilor autonome și ale autorităților locale; (f) Portugalia intensifică utilizarea serviciilor partajate în administrația publică; (g) Portugalia reduce numărul de sucursale locale ale ministerelor de resort (de exemplu, serviciile fiscale, securitatea socială, justiția), prin reunirea acestora în „ghișee pentru cetățeni” și prin intermediul dezvoltării în continuare a e-administrației pe durata programului; (h) Portugalia continuă reorganizarea și raționalizarea rețelei de spitale prin specializarea, concentrarea și reducerea serviciilor spitalicești, prin gestionarea comună și operarea comună a spitalelor. De asemenea, Portugalia finalizează punerea în aplicare a planului de acțiune până la sfârșitul anului 2013; (i) Portugalia realizează o evaluare cuprinzătoare a funcționării pieței locuințelor, cu sprijinul unor experți de renume internațional și în urma adoptării modificărilor la Legea nr. 6/2006 privind noile contracte de închiriere în mediul urban și la decretul-lege care simplifică procedura administrativă în cazul renovărilor; (j) Portugalia elaborează un sistem de înregistrare funciară la nivel național pentru a permite o distribuție mai echitabilă a costurilor și a beneficiilor la executarea planificării urbane; (k) Portugalia pune în aplicare măsurile stabilite în planurile sale de acțiune pentru ameliorarea calității învățământului secundar și profesional și a formării profesionale; în special, instrumentul de gestionare menit să analizeze, să monitorizeze și să evalueze rezultatele și impactul politicilor de educație și de formare trebuie să fie pe deplin operațional și trebuie instituite școli profesionale de referință; (l) Portugalia încheie procesul de adoptare a modificărilor sectoriale restante care sunt necesare pentru aplicarea integrală a Directivei privind serviciile; (m) Portugalia pune în aplicare măsuri specifice pentru a realiza o reducere constantă a numărului cauzelor nesoluționate referitoare la măsuri de asigurare a punerii în aplicare, în vederea reducerii numărului de cauze restante aflate pe rol; (n) Portugalia transmite parlamentului legea-cadru privind principalele autorități naționale de reglementare care le garantează acestora independența deplină, precum și autonomia financiară, administrativă și de gestiune; (o) Portugalia își ameliorează mediul de afaceri prin completarea reformelor în curs privind reducerea sarcinii administrative (punct de contact unic pe deplin operațional și proiecte fără autorizare prealabilă) și printr-o mai mare simplificare a procedurilor actuale de acordare a licențelor, a reglementărilor și a altor sarcini administrative din economie care constituie un obstacol major pentru dezvoltarea activităților economice; (p) Portugalia încheie procesul de reformă a sistemului de guvernanță portuară, inclusiv revizuirea concesiunilor referitoare la operațiunile portuare; (q) Portugalia pune în aplicare măsurile de îmbunătățire a funcționării sistemului de transport; (r) Portugalia pune în aplicare măsurile de eliminare a datoriei aferente tarifelor la energie și transpune integral cel de al treilea pachet de măsuri UE privind sectorul energiei; (s) Portugalia se asigură că se aplică noul cadru juridic și instituțional referitor la parteneriatele public-privat (PPP), iar contractele PPP în sectorul rutier continuă să fie renegociate în conformitate cu planul strategic prezentat de guvern și cu revizuirea cadrului de reglementare, pentru a se obține câștiguri bugetare substanțiale, în special în 2013; (t) Portugalia continuă să se concentreze asupra măsurilor de combatere a fraudei și evaziunii fiscale și de îmbunătățire a respectării legii de către contribuabili; (u) Portugalia introduce ajustări la regimul plăților compensatorii pentru încetarea raporturilor de muncă, în conformitate cu dispozițiile memorandumului de înțelegere; (v) Portugalia promovează o politică salarială compatibilă cu obiectivele de stimulare a creării de locuri de muncă și de îmbunătățire a competitivității societăților comerciale în vederea corectării dezechilibrelor macroeconomice. Pe perioada programului, orice fel de creșteri ale salariilor minime au loc numai dacă acest lucru este justificat de evoluțiile economice și de pe piața muncii; (w) Portugalia continuă să sporească eficacitatea politicilor sale active privind piața forței de muncă în conformitate cu rezultatele raportului de evaluare și cu planul de acțiune pentru îmbunătățirea funcționării serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. (8) Deficitul public nu trebuie să depășească 4,0 % din PIB în 2014. Pentru a îndeplini acest obiectiv, Portugalia pune în aplicare măsurile de reducere a cheltuielilor care au fost pregătite în cadrul revizuirii cheltuielilor publice. În general, valoarea aferentă acestor măsuri trebuie să reprezinte 2 % din PIB în 2014 și trebuie să includă reducerea costurilor salariale, care vizează reducerea dimensiunii forței de muncă din sectorul public și, în același timp, schimbarea compoziției acesteia în favoarea angajaților cu calificări de nivel mai ridicat, convergența sporită a normelor privind munca din sectorul public și a celor din sectorul privat, mai exact, creșterea numărului de ore de muncă, înființarea unei bănci de ore, reducerea drepturilor la concediu, punerea în aplicare a unui program de disponibilizare voluntară, reducerea diferențelor actuale dintre sistemul de pensii al funcționarilor publici (CGA) și sistemul de pensii general, creșterea vârstei legale de pensionare și, dacă este strict necesar, introducerea unei contribuții progresive pentru sustenabilitatea sistemului de pensii. În plus, trebuie realizate economii mai mari în ceea ce privește consumul intermediar și programele de cheltuieli în ministerele de resort. Unele dintre aceste măsuri pot fi înlocuite parțial sau integral cu altele de amploare și calitate echivalente. (9) Pentru a restabili încrederea în sectorul financiar, Portugalia urmărește să păstreze un nivel adecvat al capitalului în sectorul bancar și asigură un proces riguros de reducere a gradului de îndatorare, în conformitate cu termenele stabilite în memorandumul de înțelegere. În această privință, Portugalia pune în aplicare strategia privind sectorul bancar portughez convenită împreună cu Comisia, BCE și FMI, astfel încât să se poată menține stabilitatea financiară. Mai exact, Portugalia: (a) încurajează băncile să își consolideze în mod sustenabil rezervele de capital; (b) asigură o reducere echilibrată și ordonată a gradului de îndatorare în sectorul bancar, care rămâne esențială pentru eliminarea permanentă a dezechilibrelor de finanțare și pentru reducerea dependenței de finanțarea din partea Eurosistemului pe termen mediu. Finanțarea băncilor și planurile de capital sunt revizuite trimestrial; (c) încurajează diversificarea alternativelor de finanțare pentru sectorul corporativ, în special pentru IMM-uri, printr-o serie de măsuri care vizează îmbunătățirea accesului acestora la piețele de capital și la asigurarea creditelor de export; (d) continuă să raționalizeze grupul CGD, deținut de stat; (e) optimizează procesul de recuperare a activelor transferate de la BPN la cele trei vehicule cu scop special deținute de stat prin externalizarea administrării activelor la un terț profesionist, cu un mandat de recuperare treptată a activelor în timp. Guvernul portughez selectează partea responsabilă cu administrarea creditelor prin intermediul procedurii de licitație concurențiale aflate în desfășurare și include stimulente adecvate pentru a maximiza recuperările și a reduce la minimum costurile operaționale în cadrul mandatului. Guvernul portughez asigură transferul la timp al filialelor și al activelor în celelalte două societăți-vehicul investițional de stat; (f) elaborează și pune în aplicare soluții care oferă alternative de finanțare pentru sectorul corporativ în afara creditelor bancare tradiționale, pe baza setului prezentat de propuneri preliminare de încurajare a diversificării alternativelor de finanțare pentru sectorul corporativ. Guvernul portughez evaluează eficacitatea sistemelor de asigurare a creditelor la export finanțate de la bugetul public cu scopul de a adopta măsuri corespunzătoare, compatibile cu legislația Uniunii, de promovare a exporturilor; (g) analizează planurile de redresare ale băncilor, furnizează sistemului orientări privind planurile de redresare și elaborează planuri de rezoluție pe baza rapoartelor prezentate de către bănci. Asigură modalitățile de finanțare inițiale și anuale pentru fondul de soluționare a situațiilor de criză bancară. La punerea în aplicare a planurilor de redresare și rezoluție ale băncilor se acordă prioritate băncilor de importanță sistemică; (h) pune în aplicare un cadru prin care instituțiile financiare să utilizeze restructurarea extrajudiciară a datoriilor gospodăriilor, facilitează depunerea cererilor de restructurare a datoriilor întreprinderilor și pune în aplicare un plan de acțiune pentru a sensibiliza publicul cu privire la instrumentele de restructurare; (i) elaborează rapoarte trimestriale privind punerea în aplicare a noilor instrumente de restructurare și efectuează un studiu în rândul părților interesate de insolvență pentru a le solicita informații cu privire la caracterul adecvat al instrumentelor existente de restructurare a datoriilor și posibilele lacune sau blocaje și analizează opțiunile pentru a permite redresarea cât mai multor societăți care aderă la Procedura specială de revitalizare pentru societățile confruntate cu dificultăți financiare grave și SIREVE (sistemul de redresare a societăților prin acorduri extrajudiciare pentru societățile aflate într-o situație economică dificilă sau în insolvență iminentă sau efectivă); (j) evaluează posibilitățile de îmbunătățire a performanței și a guvernanței liniilor de creditare existente finanțate de stat, stabilește un mecanism de monitorizare și de raportare trimestrială privind alocarea liniilor de creditare finanțate de stat care vizează facilitarea accesului IMM-urilor la finanțare; efectuează un audit extern al sistemului național de garantare.” Articolul 2 Prezenta decizie se adresează Portugaliei. Articolul 3 Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Preşedintele [1] JO L 118, 12.5.2010, p. 1.