(Text cu relevanță pentru SEE)

EXPUNERE DE MOTIVE

1.CONTEXTUL PROPUNERII

•Motivele și obiectivele propunerii

Având în vedere că serviciile reprezintă aproximativ 70 % din PIB-ul și ocuparea forței de muncă în UE, promovarea competitivității piețelor serviciilor din UE este esențială pentru crearea de locuri de muncă și creșterea economică în Uniune. Directiva privind serviciile, adoptată în 2006, a prevăzut dispoziții generale care facilitează stabilirea prestatorilor de servicii și capacitatea acestora de a oferi servicii transfrontaliere pe piața unică. Directiva a determinat o serie de reforme în mai multe state membre ale UE, adăugând o valoare estimată de 0,9 % la PIB-ul UE în zece ani.

Cu toate acestea, există în continuare un mare potențial pentru creștere economică și locuri de muncă, care rămâne să fie valorificat. Piețele serviciilor din UE ar putea beneficia de o creștere mai rapidă a productivității și o alocare mai eficientă a resurselor. Comerțul transfrontalier și investițiile în servicii rămân scăzute. Eliminarea obstacolelor rămase în calea intensificării activității transfrontaliere în domeniul serviciilor va contribui la consolidarea concurenței, având ca rezultat mai multe opțiuni și prețuri mai bune pentru consumatori, precum și creșterea inovării. Abordarea acestor bariere în temeiul cadrului deja prevăzut de Directiva privind serviciile oferă potențialul de a genera o creștere cu 1,7 % a PIB-ului UE. În plus, o mai bună funcționare a piețelor de servicii va influența în mod pozitiv competitivitatea industriei, întrucât industria prelucrătoare a UE reprezintă un important cumpărător și utilizator final de servicii. În fapt, serviciile reprezintă 40 % din valoarea unui produs final al industriei prelucrătoare din UE. O industrie prelucrătoare competitivă este condiționată, prin urmare, de piețe de servicii care funcționează bine.

Din aceste motive, Consiliul European a subliniat faptul că „realizarea unei piețe unice mai aprofundate și mai echitabile va fi esențială pentru crearea de noi locuri de muncă, promovarea productivității și asigurarea unui climat atractiv pentru investiții și inovare”. O mai bună funcționare a pieței interne este una dintre cele zece priorități ale Comisiei Europene. În strategia sa privind piața unică adoptată în octombrie 2015, Comisia a anunțat o serie de acțiuni pentru ca piața unică fără frontiere pentru servicii să devină realitate. Obiectivul este clar: reducerea obstacolelor pentru a permite prestatorilor de servicii să urmărească noi oportunități de afaceri, garantând în același timp servicii de calitate pentru consumatori. Prezenta propunere reprezintă o continuare a strategiei privind piața unică.

Directiva privind serviciile oferă un cadru juridic echilibrat pentru atingerea acestor obiective. Aceasta garantează că reglementarea națională este nediscriminatorie, justificată și proporțională pentru îndeplinirea obiectivelor de interes public. În plus, aceasta impune statelor membre să reducă obstacolele de natură administrativă care descurajează în practică prestatorii de servicii să opereze la nivel transfrontalier. Directiva privind serviciile și principiile importante stabilite de aceasta nu vor fi afectate de prezenta propunere.

Principiile introduse prin Directiva privind serviciile au permis un progres către o mai bună funcționare a piețelor de servicii din UE. În același timp, obstacolele din calea creșterii integrării pieței unice sunt încă prezente într-o serie de sectoare-cheie din domeniul serviciilor. Acesta este cazul, în special, în sectoarele de servicii precum serviciile pentru întreprinderi și sectorul construcțiilor unde, de multe ori, prestatorii de servicii nu pot beneficia cu ușurință de oportunitățile de afaceri din alte state membre. Aceștia se confruntă cu obstacole administrative atunci când își extind activitatea în străinătate. Acest fapt a fost confirmat prin contacte extinse cu prestatorii de servicii. Aceasta include o lipsă de claritate cu privire la modul de conformare cu normele existente care descurajează întreprinderile, în special IMM-urile, să încerce să exploateze oportunități de afaceri în alte state membre. Prestatorii de servicii consideră că este dificil să obțină informații cu privire la cerințele și procedurile de reglementare aplicabile care trebuie finalizate pentru a avea acces la piața unui alt stat membru. În plus, adesea, normele naționale se referă numai la situațiile naționale, fără a preciza modul în care acestea ar trebui aplicate prestatorilor de servicii din alte state membre ale UE. Ca urmare, pentru prestatorii de servicii care încearcă să stabilească o prezență permanentă într-un alt stat membru sau să presteze servicii transfrontaliere cu titlu temporar este deseori dificil de înțeles ce norme trebuie să aplice și modul de aplicare a acestora. Adesea, formalitățile administrative din diferite state membre pe care trebuie să le finalizeze prestatorii de servicii sunt complicate și costisitoare.

Prin urmare, cardul electronic european pentru servicii are drept scop reducerea complexității administrative pentru prestatorii de servicii care doresc să își extindă activitățile în alte state membre. Acesta va garanta, în același timp, că statele membre pot aplica reglementări justificate. Cardul ar fi oferit prestatorilor de servicii în mod voluntar, ca o cale alternativă pentru a demonstra conformitatea cu normele naționale aplicabile. Acesta permite prestatorilor de servicii să utilizeze o procedură la nivelul UE complet electronică, pentru a finaliza formalitățile atunci când își extind activitatea în străinătate, oferindu-le creșterea securității juridice și reducerea semnificativă a complexității administrative. Prin intermediul cardului electronic, aceștia vor putea să evite obstacolele administrative, cum ar fi incertitudinea cu privire la cerințele care se aplică, completarea de formulare disparate în limbi străine, traducerea, certificarea sau autentificarea documentelor și etape procedurale neelectronice. Economiile de costuri aferente formalităților care fac obiectul procedurii cardului electronic ar fi semnificative în comparație cu situația existentă și s-ar putea ridica până la 50 % sau chiar mai mult.

În cazul în care un prestator de servicii intenționează să presteze temporar un serviciu la nivel transfrontalier, cardul electronic va fi emis de statul membru de origine. Statul membru gazdă ar avea posibilitatea de a se opune emiterii cardului electronic în cazul în care Directiva privind serviciile îi permite deja să facă acest lucru în temeiul unuia dintre motivele imperative de interes general enumerate la articolul 16. Odată emis, cardul electronic ar permite prestatorului de servicii să presteze temporar servicii la nivel transfrontalier în statul membru gazdă. Competențele decizionale ale statelor membre gazdă de a respinge o cerere pentru eliberarea unui card european pentru servicii rămân astfel neschimbate, în conformitate cu articolul 16 din Directiva privind serviciile.

În cazul în care un prestator de servicii intenționează să presteze servicii prin intermediul unei sucursale, al unei agenții sau al unui birou într-un alt stat membru, cardul electronic este emis de statul membru gazdă. În acest caz, prestatorul de servicii ar solicita cardul electronic, de asemenea, autorităților din țara sa de origine, care ar verifica faptul că prestatorul de servicii este stabilit pe teritoriul lor, în conformitate cu normele lor aplicabile. Cu toate acestea, într-o a doua etapă, autoritățile statelor membre de origine vor iniția un proces cu administrația relevantă a țării-gazdă, pentru a permite acesteia din urmă să decidă dacă prestatorul de servicii solicitant satisface cerințele de reglementare din țara sa gazdă, în conformitate cu Directiva privind serviciile. Ca urmare, nu ar exista o inegalitate de tratament între prestatorii de servicii naționali și străini. Odată emis, cardul electronic ar permite titularului acestuia să presteze servicii prin intermediul unui sediu secundar (sub forma unei sucursale, a unei agenții sau a unui birou), în statul membru gazdă în cauză.

Ideea cardului electronic european pentru servicii este similară celei a cardului profesional european (CPE), cu care autoritățile statelor membre sunt deja familiarizate. CPE a fost pus la dispoziție în ianuarie 2016 și a fost adoptat în mod semnificativ de către profesioniștii selectați vizați, ceea ce arată că acest tip de instrument de simplificare oferă beneficii practice pentru utilizatorii săi. Atât cardul electronic european pentru servicii, cât și CPE sunt proceduri electronice voluntare care se aplică la nivelul UE. Utilizarea unui card electronic european pentru servicii este voluntară pentru prestatorii de servicii. Autoritatea din țara de origine a solicitantului acționează ca ghișeu unic. În plus, funcționarea ambelor sisteme se bazează pe fluxuri de lucru predefinite și obligatorii de cooperare între statul membru de origine și statul membru gazdă puse în aplicare prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne (IMI) existent. În același timp, cele două sisteme au obiective diferite. CPE facilitează prestarea de servicii la nivel transfrontalier prin recunoașterea calificărilor profesionale pentru persoanele fizice, în calitate de lucrători sau prestatori de servicii independenți, în conformitate cu Directiva privind calificările profesionale. Cardul electronic european pentru servicii abordează o gamă mult mai largă de cerințe. Acesta ar fi disponibil atât pentru persoanele fizice care desfășoară activități independente, cât și pentru întreprinderile care doresc să presteze servicii într-un alt stat membru. Spre deosebire de CPE, cardul electronic european pentru servicii ar oferi, de asemenea, instrumentul tehnic pentru a facilita formalitățile administrative legate de detașarea personalului pe teritoriul acelor state membre care au comunicat Comisiei faptul că doresc să utilizeze IMI în acest scop. Această posibilitate de a utiliza IMI nu va afecta în niciun fel conținutul normelor aplicabile prevăzute în Directiva 2014/67/UE. De asemenea, sunt incluse norme pentru a facilita obținerea asigurării pentru serviciile prestate la nivel transfrontalier.

Cardul electronic ar acoperi cerințele care intră sub incidența Directivei privind serviciile și, în consecință, nu ar viza domenii precum fiscalitatea, munca și securitatea socială. Cu toate acestea, autoritățile din statele membre nu solicită titularilor de carduri electronice să furnizeze informații care sunt deja incluse pe cardul electronic pentru procedurile sau formalitățile impuse unui prestator în legătură cu atribuirea unui contract de achiziții publice, a unui concurs de proiecte sau a unei concesiuni, constituirea de filiale sau înregistrarea de sucursale în temeiul dreptului societăților comerciale și înregistrarea în sistemele de asigurări sociale obligatorii. Cardul electronic european pentru servicii s-ar aplica – într-o primă etapă – serviciilor pentru întreprinderi și serviciilor în domeniul construcțiilor – în măsura în care activitățile conexe intră deja sub incidența Directivei privind serviciile. Ambele sectoare sunt de o importanță majoră pentru economia UE. Prestatorii de servicii de construcții sau de servicii pentru întreprinderi se confruntă adesea cu o complexitate administrativă ridicată atunci când își extind activitatea în străinătate. În plus, creșterea productivității pe parcursul ultimului deceniu a fost foarte scăzută în ambele sectoare, iar comerțul transfrontalier și investițiile transfrontaliere sunt limitate. Concurența transfrontalieră sporită ar contribui la menținerea și îmbunătățirea competitivității ambelor sectoare.

Prezenta propunere include, de asemenea, clauze de revizuire pentru examinarea ulterioară a oportunității de a aborda barierele de reglementare, a eficienței cardului electronic european pentru servicii și a posibilei extinderi a acestuia la alte sectoare.

•Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

Directiva este prezentată împreună cu un regulament. Directiva stabilește cadrul juridic și operațional al cardului electronic european pentru servicii, care reglementează, printre altele, condițiile de eligibilitate, competențele statului membru de origine și ale statului membru gazdă, valabilitatea cardului electronic european pentru servicii și condițiile de revocare sau de suspendare a acestuia. Regulamentul stabilește instrumente care sunt disponibile pentru prestatorii de servicii pe întreg teritoriul UE. În plus, regulamentul facilitează rezolvarea aspectelor legate de asigurare ale unui prestator de servicii activ la nivel transfrontalier.

Prezenta directivă păstrează în totalitate dispozițiile existente ale UE cu privire la aspectele sociale, condițiile de încadrare în muncă (în special, detașarea lucrătorilor, drepturile lucrătorilor și pilonul social), sănătate și siguranță, precum și protecția mediului înconjurător. Aceasta nu modifică, nici nu pune în discuție măsurile de protecție existente în acest sens. Cardul electronic ar oferi informații suplimentare cu privire la întreprindere. Competența statului membru de a efectua inspecții la fața locului nu este deloc afectată. Normele privind detașarea lucrătorilor în conformitate cu Directiva 96/71/CE și cu Directiva 2014/67/UE vor continua să se aplice în contextul cardului electronic european pentru servicii, însă vor fi furnizate mijloace suplimentare în vederea respectării acestor norme. În cazul în care statele membre au instituit proceduri care permit completarea prin mijloace electronice a declarației cu privire la detașarea lucrătorilor în temeiul articolului 9 din Directiva 2014/67/UE, cardul electronic european pentru servicii îl orientează pe titularul cardului către procedurile naționale relevante. Prestatorii de servicii care dețin un card electronic european pentru servicii pot, de asemenea, prezenta această declarație prin intermediul unei platforme electronice conectate la IMI, în cazul în care statul membru gazdă a comunicat Comisiei că această posibilitate ar trebui să se aplice pentru detașarea lucrătorilor pe teritoriul său.

Propunerea de card electronic european pentru servicii este complementară altor inițiative de politică din domeniul serviciilor anunțate în strategia privind piața unică pentru a preveni introducerea unor obstacole, la nivel național, în calea prestării de servicii la nivel transfrontalier. În acest sens, este complementară propunerii Comisiei [XX] de directivă privind reforma procedurii prin care statele membre trebuie să notifice regimurile de autorizare și cerințele referitoare la servicii.

De asemenea, prezenta propunere va fi completată de inițiativa privind portalul digital unic, anunțată în Strategia privind piața unică pentru 2017. Portalul, pentru care s-a realizat o consultare publică în toamna anului 2016, va aborda lacunele informaționale actuale pentru întreprinderi și cetățeni prin integrarea, completarea și îmbunătățirea informațiilor online relevante la nivelul UE și la nivel național. De asemenea, portalul va face conexiunea cu serviciile de asistență. În plus, acesta va avea ca scop promovarea digitalizării în continuare a procedurilor naționale relevante pentru cetățenii și întreprinderile care își exercită drepturile în cadrul pieței unice. Domeniul de aplicare a portalului digital unic este destinat să depășească sectoarele vizate de prezenta inițiativă.