[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 26.3.2009

COM(2009) 141 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN

Al patrulea raport de monitorizare cu privire la restructurarea industriei siderurgice în Republica Cehă și Polonia

INTRODUCERE

Prezentul raport cuprinde rezultatele obținute în cursul ultimului an de restructurare a industriilor siderurgice ale Republicii Cehe și Poloniei. El a fost elaborat în conformitate cu cerințele de monitorizare menționate în Protocolul 2[1] și, respectiv, în Protocolul 8[2] , protocoale specifice integrate în Tratatul de aderare a Republicii Cehe și a Poloniei.

Protocoalele menționate anterior indicau perioada de tranziție pentru finalizarea restructurării industriilor siderurgice, precum și principalii indicatori pentru evaluarea realizării acestei restructurări.

Comisia a adoptat rapoarte de monitorizare în 2004[3], 2005[4] și 2006[5]. Prezentul raport de monitorizare, al patrulea și ultimul, completează rapoartele anterioare ale Comisiei și evaluează rezultatele obținute în 2006, ultimul an al perioadei de tranziție, luând în considerare informațiile relevante puse la dispoziție în 2007 și 2008.

RESTRUCTURAREA INDUSTRIEI SIDERURGICE ÎN REPUBLICA CEHĂ

Întreprinderile vizate de dispozițiile Protocolului 2 au fost următoarele: Ispat Nova Hut (în prezent Mittal Steel Ostrava - MSO), Valcovny Plechu Fridek-Mystek (VPFM) și Vitkovice Steel (VS). Aceste întreprinderi reprezentau în 2006 57% din producția de oțel brut în Republica Cehă.

Ajutor de stat pentru restructurare

Comisia a concluzionat pe baza informațiilor disponibile că Republica Cehă și-a respectat obligațiile care îi revin în temeiul protocolului în materie de ajutoare de stat. Evaluarea finală a arătat că valoarea totală a ajutorului de stat acordat întreprinderilor beneficiare în vederea restructurării s-a ridicat la 8,3 miliarde CZK, reprezentând 59% din plafonul de 14,15 miliarde CZK stabilit în protocol. Acest ajutor a fost acordat până la sfârșitul anului 2003. De asemenea, Comisia a concluzionat că, valoarea ajutorului acordat efectiv, inferioară celei prevăzute, nu a avut efecte negative asupra rezultatelor financiare ale întreprinderilor.

Acest ajutor a vizat în primul rând restructurarea financiară. Reducerea datoriilor întreprinderilor beneficiare a facilitat achiziționarea acestora de către investitori strategici și a permis accesarea fondurilor necesare pentru finanțarea programelor de modernizare. Valoarea ajutorului acordat a fost stabilită pe baza programului național de restructurare (PNR) și a planurilor individuale de afaceri (PIA) care au fost aprobate. În cadrul acestor programe, investițiile au jucat un rol central în ceea ce privește reducerea costurilor și îmbunătățirea calității produselor finite, în vederea creșterii veniturilor operaționale ale întreprinderilor. În evaluarea sa finală, Comisia a acordat o atenție deosebită raportului dintre ajutorul de stat acordat și investițiile realizate.

Analiza arată pentru fiecare întreprindere următoarele rezultate:

a) MSO a primit 86% din valoarea maximă a ajutorului pentru restructurare permisă de protocol; cea mai mare parte a acestui ajutor a fost oferită în 2003, în legătură cu anularea datoriilor.

b) VPFM a primit 99% din valoarea maximă a ajutorului de stat autorizată de protocol; ajutorul a fost acordat integral în 2003 și a acoperit în principal schimbul de creanțe contra participații cu agențiile publice de privatizare. O parte din acest ajutor a fost rambursată ( a se vedea punctul 3.4.2. de mai jos).

c) VS a primit 37% din plafonul prevăzut în protocol, în principal în cursul perioadei 1997-2001, și niciun ajutor pentru restructurare nu a fost acordat întreprinderii după 2002. Ajutorul a avut drept obiective reducerea datoriilor întreprinderii față de principalii creditori și, într-o mai mică măsură, acoperirea costurilor operaționale.

Conform protocolului, niciun ajutor pentru restructurare nu putea fi acordat întreprinderilor care nu erau incluse în PNR. Comisia a deschis o anchetă cu privire la o întreprindere siderurgică cehă, Trinecke, care nu intra sub incidența protocolului, însă a concluzionat că acestei întreprinderi nu i s-a acordat niciun ajutor de stat ilegal[6].

Reducerea capacității

Pentru a compensa avantajul competitiv obținut de întreprinderile beneficiare prin intermediul ajutorului pentru restructurare acordat, în anexa 2 la protocol se solicita închiderea mai multor instalații de producție. Reducerea netă a capacității pe care trebuia să o realizeze Republica Cehă pentru produsele finite în perioada 1997-2006 a fost stabilită la 590 000 de tone.

Închiderea acestor instalații extrem de învechite a fost benefică în ceea ce privește rezultatele financiare ale întreprinderilor și a contribuit la reducerea consumului de energie și a emisiilor de poluanți în mediu. Monitorizarea a arătat că toate închiderile au fost efectuate în conformitate cu decizia corespunzătoare a Comisiei[7].

Laminoarele la cald nr. 1 și 2 ale VPFM, a căror închidere definitivă a fost amânată cu șase luni, astfel cum s-a indicat în al treilea raport privind progresele înregistrate[8], au fost demontate în cursul primului semestru al anului 2006.

MSO a modificat capacitatea laminorului de profile în conformitate cu decizia Comisiei[9]. Modificarea respectivă a permis modernizarea laminorului existent fără a construi un nou laminor, limitând astfel considerabil cheltuielile de capital prevăzute. Comisia a concluzionat că această modificare nu avea consecințe în ceea ce privește ajutorul de stat, în măsura în care întreprinderea a primit un ajutor de stat de o valoare mai mică decât cea prevăzută.

Alți indicatori esențiali de restructurare

Viabilitate și rezultate financiare

În 2006, la sfârșitul perioadei de restructurare, toate întreprinderile beneficiare au trecut testul de viabilitate al Comisiei, astfel cum se menționează în protocol[10]. Rezultatele EBITDA s-au situat între 20,2% și 23,4%, obiectivul fiind de 10%, iar rezultatele EBIT s-au situat între 17,1% și 23%, obiectivul fiind de 1,5%. Aceste rezultate sunt mai bune decât cele preconizate în raportul anterior privind progresele înregistrate[11].

Productivitatea și ocuparea forței de muncă

În cursul anului 2006, reducerea numărului de locuri de muncă de către întreprinderile beneficiare a fost mai importantă decât se prevăzuse (nivelul mediu anual al ocupării forței de muncă a fost de 11 905, în timp ce obiectivul PNR era de 12 222). Acest rezultat a fost atins, în principal, prin externalizare, pensionare anticipată și printr-un program de disponibilizare voluntară. Cu toate acestea, ca urmare a întârzierii în ceea ce privește programele lor de investiții, două întreprinderi beneficiare nu și-au îndeplinit acest obiectiv până la sfârșitul anului 2006, însă au reușit să facă acest lucru până la sfârșitul anului 2007.

Reducerea numărului de locuri de muncă, în cursul perioadei de monitorizare, alături de creșterea producției întreprinderilor beneficiare, a avut drept rezultat creșterea nivelurilor de productivitate. Deși productivitatea finală (aproximativ 365 de tone per persoană) rămâne cu puțin sub media UE, ea depășește cu mult nivelurile prevăzute în PIA, cu excepția VPFM.

Reducerea costurilor

Procesele de producție au fost raționalizate și bunele practici de gestionare, cum ar fi crearea de echipe de reducere a costurilor și investițiile în noile tehnologii ale informației, au contribuit la reducerea costurilor. Un număr mare de inițiative de mică amploare legate de întreținere și reparații au contribuit la atingerea acestui obiectiv de restructurare. După preluarea fostelor întreprinderi de stat de către noii investitori strategici privați, s-a observat o îmbunătățire radicală a situației, ca urmare a faptului că reducerea costurilor a fost integrată în mare măsură în cultura de întreprindere.

De asemenea, ratele îmbunătățite de utilizare a instalațiilor au contribuit la reducerea costului energiei per unitate produsă, un element de cost fundamental pentru rezultatele de mediu și cele economice ale întreprinderilor.

Alte cerințe cuprinse în protocol

Strategii comerciale/de piață

S-a realizat o modificare semnificativă a strategiilor comerciale ale întreprinderilor beneficiare. Abolirea barterului a reprezentat o realizare majoră. Stimulate de privatizare și ajutate de evoluția extrem de favorabilă a pieței, întreprinderile beneficiare și-au revizuit gama de produse, au îmbunătățit calitatea produselor finite, au intrat pe piețe cu o valoare adăugată mai ridicată, ceea ce le-a permis să fie competitive mai degrabă pe baza calității decât a prețurilor. Aceste eforturi trebuie să continue și vor fi sprijinite de realizarea viitoarelor modernizări ale liniilor de finisare, permițând astfel îmbunătățirea calității produselor finite.

Investiții

Niciuna dintre întreprinderile care intră sub incidența protocolului nu a putut realiza toate investițiile prevăzute în PIA. În final, până la sfârșitul anului 2006, întreprinderile realizaseră, sau se angajaseră în mod irevocabil să realizeze, doar între 22% și 71% din obiective. Cu toate acestea, având în vedere că valoarea ajutorului de stat acordat a rămas sub valorile autorizate, Comisia a concluzionat că restructurarea a beneficiat de un ajutor adecvat și că valoarea ajutorului de stat primit nu a depășit minimul necesar.

Doar nivelul investițiilor realizate de VPFM, comparat cu valoarea ajutorului pentru restructurare primit, a determinat Comisia să deschidă o anchetă și să solicite rambursarea parțială a ajutorului[12]. Prin urmare, întreprinderea beneficiară a înapoiat suma de 24,88 milioane CZK.

Comisia a continuat să monitorizeze realizarea investițiilor în curs, care au făcut obiectul unor angajamente irevocabile și care urmau a fi finalizate în cursul anilor 2007 și 2008. Unele investiții fiind programate după 2008, Comisia își rezervă, de asemenea, posibilitatea de a lua măsurile adecvate în cazul în care investițiile nu sunt efectuate.

Protecția mediului

Conform protocolului, întreprinderilor beneficiare li se solicita să garanteze conformitatea lor cu legislația comunitară în domeniul protecției mediului relevantă în momentul aderării. Au fost acordate deja autorizații integrate în conformitate cu directiva privind prevenirea și controlul integrat al poluării[13] pentru toate instalațiile siderurgice din sector.

RESTRUCTURAREA INDUSTRIEI SIDERURGICE ÎN POLONIA

Întreprinderile vizate de dispozițiile Protocolului 8 au fost următoarele: Polskie Huty Stali (în prezent Mittal Steel Poland - MSP), Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek (în prezent Technologie Buczek), Huta L.W. (în prezent Arcelor Huta Warszawa - AHW), Huta Labedy și Huta Pokoj. Între timp, două întreprinderi, Huta Andrzej și Huta Batory, au fost retrase din programul național de restructurare (PNR), din cauza instituirii unei proceduri de administrare judiciară. Întreprinderile beneficiare au reprezentat 70% din producția de oțel brut a Poloniei.

Ajutor de stat pentru restructurare

Comisia a concluzionat pe baza informațiilor disponibile că Polonia și-a respectat obligațiile care îi revin în temeiul protocolului în materie de ajutoare de stat. Ea a plătit un ajutor pentru restructurare în valoare de 2,73 miliarde PLN, care reprezenta doar 82% din plafonul de 3,38 miliarde PLN stabilit în temeiul protocolului. Acest ajutor a fost acordat înainte de sfârșitul anului 2003, în conformitate cu protocolul. De asemenea, evaluarea a arătat că ajutorul redus nu a avut consecințe negative asupra rezultatelor financiare ale întreprinderilor. Ca și în cazul Republicii Cehe, ajutorul de stat acordat întreprinderilor siderurgice poloneze s-a axat în principal pe restructurarea financiară.

Distribuirea detaliată a ajutorului de stat către întreprinderi individuale a fost precizată în PNR aprobat de Polonia. Datele furnizate i-au permis Comisiei să concluzioneze că valoarea și intensitatea ajutorului s-au limitat la minimul strict necesar pentru a permite întreprinderilor să devină viabile. Rezultatele fiecărei întreprinderi beneficiare au fost următoarele:

a) MSP a primit 85% din suma maximă de 3,14 miliarde PLN, cea mai mare parte fiind legată de anularea datoriilor sau de garanțiile privind împrumuturile. Filiala sa Huta Bankowa care s-a separat de grupul Arcelor Mittal în 2006 (în urma unei decizii a Comisiei privind fuziunea[14]) a primit 92% din suma maximă convenită.

b) AHW a primit 63% din valoarea maximă a ajutorului de stat, fapt confirmat pe baza procedurii privind ajutorul de stat, deschisă de Comisie pentru a ancheta cu privire la o posibilă utilizare abuzivă a ajutorului de către AHW[15]. Comisia a concluzionat în cadrul anchetei sale că o garanție în valoare de 31,2 milioane de EUR a fost parțial utilizată în mod abuziv și a cerut o recuperare parțială. În noiembrie 2007, AHW a rambursat în mod voluntar suma de 2,09 milioane de EUR.

c) Huta Labedy și Huta Pokoj au primit 40% și, respectiv, 66% din plafon. Acest fapt a permis Comisiei să concluzioneze că, în pofida nivelurilor mici de investiții ale acestora, valoarea și intensitatea ajutorului s-au limitat la minimul strict necesar al costurilor de restructurare.

d) Technologie Buczek a primit 41% din valoarea maximă aprobată a ajutorului de stat. Ca urmare a procedurii de faliment anunțate în 2006, Comisia a emis[16] o decizie privind utilizarea abuzivă a ajutorului de stat și a cerut recuperarea acestuia.

Reducerea capacității

Protocolul a precizat un anumit număr de linii de finalizare care trebuiau închise în legătură cu ajutorul pentru restructurare acordat, pentru a compensa posibilul avantaj concurențial și efectele de denaturare conexe. Reducerea netă a capacității pe care trebuia să o realizeze Polonia pentru produsele finite în perioada 1997-2006 a fost stabilită la 1 231 000 de tone.

Comisia a verificat reducerile capacității prin intermediul certificatelor de închidere și al verificării efectuate de consultantul independent, în conformitate cu dispozițiile relevante din decizia Comisiei[17]. În cazul special al MSP și al modificării aprobate a planului său de afaceri[18], laminorul la cald existent va fi închis doar după instalarea unui nou laminor la cald la sediul din Cracovia, prevăzută pentru sfârșitul anului 2008.

Pe baza informațiilor furnizate, Comisia a concluzionat că toate închiderile au fost efectuate în conformitate cu planurile aprobate.

Pe lângă obligațiile prevăzute în protocol, întreprinderile siderurgice poloneze au decis să lichideze în mod voluntar un anumit număr de instalații ineficiente, cum ar fi baterii de cocsificare, laminoare de profiluri grele și laminoare cu brame, precum și linii de galvanizare electrolitică.

Alți indicatori esențiali de restructurare

În urma procedurii de faliment a Technologie Buczek, Comisia a concluzionat că întreprinderea nu a respectat obiectivele de restructurare și, prin urmare, a emis o decizie privind utilizarea abuzivă a ajutorului de stat și a cerut recuperarea acestuia.

Viabilitate și rezultate financiare

Toate întreprinderile, cu excepția Huta Bankowa, au trecut cu ușurință testul de viabilitate al CE la sfârșitul perioadei de restructurare în 2006. Rezultatele lor EBITDA s-au situat între 10,1% și 21,6%, obiectivul fiind de 10%, iar rezultatele EBIT s-au situat între 5,2% și 16,6%, obiectivul fiind de 1,5%.

Huta Bankowa nu a trecut testul de viabilitate al Comisiei în 2006, din cauza unor dificultăți tehnologice neprevăzute. Cu toate acestea, pe baza rezultatelor pozitive obținute mai întâi în 2005 și mai apoi în 2007, se concluzionează că beneficiile obținute în urma eforturilor de restructurare depuse i-au permis întreprinderii Huta Bankowa să ajungă la o viabilitate pe termen lung.

Productivitatea și ocuparea forței de muncă

În cazul a două întreprinderi, nivelurile finale de ocupare a forței de muncă s-au situat sub cele prevăzute, o întreprindere a atins nivelurile de ocupare a forței de muncă planificate, iar două întreprinderi au obținut niveluri cu mult superioare față de cele prevăzute. Numărul total de locuri de muncă a rămas superior față de previziuni (nivelul mediu anual al ocupării forței de muncă a fost de 15 564, în timp ce obiectivul PNR era de 13 702), în principal ca urmare a întârzierilor în ceea ce privește închiderile și finalizarea investițiilor majore. Cu toate acestea, modernizarea în curs ar trebui să permită rectificarea acestei situații într-un viitor apropiat.

Cu toate că nivelul productivității globale a beneficiarilor s-a îmbunătățit, el a rămas cu mult sub media UE, astfel cum este menționată în protocol. La sfârșitul anului 2006, s-a observat un nivel mediu al productivității de aproximativ 321 tone per persoană. Rezultatele diferă foarte mult de o întreprindere la alta: cele înregistrate de AHW se situează cu mult peste rezultatele prevăzute, iar cele înregistrate de MSP sunt cu mult inferioare față de obiectivul PAI.

Reducerea costurilor

Întreprinderile beneficiare au demonstrat în mod clar evoluția culturii lor de întreprindere, ceea ce le-a permis să își reducă costurile. Rezultatele obținute la nivelul fiecărei întreprinderi demonstrează că au fost întreprinse câteva acțiuni în vederea reducerii costurilor operaționale. S-a acordat o atenție deosebită unor noi instrumente IT pentru monitorizarea și controlul costurilor pe parcursul procesului de producție. S-au efectuat investiții tehnologice pentru a moderniza și înlocui instalațiile existente și pentru a contribui în mod substanțial la reducerea costurilor. Pe plan financiar, cheltuielile bancare au fost renegociate și contractele pentru achiziționarea de materii prime au fost revizuite.

Alte cerințe cuprinse în protocol

Strategii comerciale/de piață

Au fost îndeplinite obiectivele menționate în PAI în ceea ce privește reorganizarea instalațiilor de producție și ameliorarea structurilor organizaționale. De asemenea, întreprinderile și-au revizuit structura de vânzare și au obținut niveluri mai ridicate în ceea ce privește vânzările directe. Gama de produse a fost modificată și, după caz, întreprinderile au intrat pe piața produselor cu o valoare adăugată mai ridicată.

Investiții

Două întreprinderi beneficiare, Huta Pokoj și Huta Bankowa, și-au îndeplinit obiectivele în materie de investiții. Huta Labedy a finalizat cu succes aproximativ 75% din investițiile aprobate. AHW a realizat în proporție de 37% planul aprobat inițial, însă după preluarea sa în anul 2005, întreprinderea a investit într-un nou laminor și a ajuns astfel la 170% din suma prevăzută inițial.

MSP, astfel cum se prevedea în protocol, a realizat investițiile legate de modificarea gamei de produse și de îmbunătățirea calității produselor sale. Cu toate acestea, din cauza modificării planului său individual de afaceri, obiectivele în materie de eficacitate energetică și de randament nu au putut fi îndeplinite în 2006, însă au fost planificate pentru a fi realizate în 2008.

Protecția mediului

Conform protocolului, întreprinderilor beneficiare nu li se solicita, spre deosebire de cazul industriei siderurgice din Republica Cehă, să garanteze conformitatea lor cu legislația comunitară în domeniul protecției mediului relevantă în momentul aderării. Prin urmare, măsurile tranzitorii privind aplicarea în Polonia a acquis-ului comunitar în domeniul mediului, astfel cum s-a stabilit prin Tratatul de aderare[19], oferă o listă a instalațiilor siderurgice care, prin derogare, nu sunt obligate să se conformeze directivei privind prevenirea și controlul integrat al poluării. Prin derogare de la directiva privind prevenirea și controlul integrat al poluării, cerințele privind acordarea autorizațiilor pentru instalațiile existente nu se aplică pentru Huta Sendzimira (care, în prezent, face parte din MSP), Huta Andrzej, Huta Czestochowa, Huta Batory, Huta Jednosc și Huta Laziska până în decembrie 2010. Pentru aceste instalații, s-au emis autorizații tranzitorii care conțineau calendare cu caracter obligatoriu pentru fiecare instalație în parte, în vederea realizării unei conformități depline.

CONCLUZII

Prezentul raport este ultimul raport de monitorizare cu privire la restructurarea industriilor siderurgice din Republica Cehă și Polonia. Având în vedere rezultatele obținute, Comisia a estimat că dispozițiile din Protocolul 2 și din Protocolul 8 la Tratatul de aderare au fost respectate:

- valoarea totală a ajutorului pentru restructurare acordat întreprinderilor beneficiare a fost inferioară plafoanelor,

- obiectivul în materie de reducere netă a capacității a fost realizat,

- indicatorii de restructurare menționați în anexa 3 la protocoale (viabilitate, productivitate și reduceri ale costurilor) au fost respectați.

Comisia concluzionează că procesul de restructurare din perioada de tranziție s-a încheiat, în general, cu succes. Din 2007, producătorii siderurgici din Polonia și Republica Cehă își desfășoară activitatea conform acelorași condiții care se aplică tuturor întreprinderilor siderurgice de pe piața europeană.

Procesul de restructurare a fost facilitat, în special, de doi factori: privatizarea și condițiile generale ale pieței în cursul perioadei de tranziție (2003-2006). Atât în Republica Cehă, cât și în Polonia, sectorul siderurgic a făcut obiectul unor importante transferuri de proprietate în această perioadă. În timp ce în 2002 întreprinderile siderurgice erau deținute încă într-o mare măsură de stat, până în 2008 privatizarea lor s-a încheiat prin transferul acțiunilor către investitori strategici. De asemenea, Comisia consideră că evoluția culturii interne a întreprinderilor și punerea în aplicare riguroasă a planurilor de afaceri au avut un rol major în pregătirea întreprinderilor respective pentru a face față provocărilor viitoare.

Pe de altă parte, întreprinderile au beneficiat într-o mare măsură de pe urma expansiunii pieței siderurgice și a creșterii conexe a prețurilor de vânzare, care, din 2003 și până la mijlocul anului 2008, le-au permis să își îmbunătățească în mod considerabil performanțele. Ratele de creștere deosebit de ridicate de pe piețele naționale ale oțelului din ambele state membre au jucat un rol major în sprijinirea întreprinderilor beneficiare pentru a deveni viabile.

Monitorizarea restructurării sectorului siderurgic a permis o cooperare strânsă și periodică între Comisie, autoritățile naționale și întreprinderi. Aceasta a contribuit la îndeplinirea adecvată a obligațiilor impuse de protocoale.

[1] JO L 236 , 23.9.2003, p. 934.

[2] JO L 236 , 23.9.2003, p. 948.

[3] COM(2004) 443 final

[4] COM(2005) 359 final

[5] COM(2006) 814 final

[6] 2007/319/CE: Decizia Comisiei din 8 septembrie 2006 privind ajutorul de stat C 45/04 (ex NN 62/04) în favoarea producătorului de oțel ceh Tinecké železárny a.s., JO L 119, 9.5.2007 p.37-44

[7] Decizia 3010/91/CECO JO L 286, 16.10.1991, p. 20

[8] COM(2006) 814 final

[9] Cazul referitor la ajutorul de stat nr. 350/06 – Modificarea planului de restructurare al MSO – Republica Cehă din data de 13.9.2006, JO C 280, 18.11.2006, p.4

[10] Întreprinderile trebuie să obțină:- un profit brut din exploatare din cifra de afaceri: și anume, procentul EBITDA (profitul înainte de deducerea dobânzilor, a impozitului și de includerea deprecierii și a amortizării) din cifra de afaceri este de cel puțin 10% pentru societățile siderurgice neintegrate și de 13,5% pentru laminoarele integrate;- un randament al cifrei de afaceri raportat la capital, și anume, procentul EBIT (profitul înainte de deducerea dobânzilor și a impozitelor) din cifra de afaceri este de cel puțin 1,5%

[11] COM(2006) 814 final

[12] Cazul referitor la ajutorul de stat nr. 350b/06 – Modificarea planului de restructurare al VPFM din data de 8.6.2007, JO C 200, 28.8.2007, p.1

[13] Directiva 96/61/CE, JO L 257, 10.10.1996, p. 26

[14] Cauza nr. COMP/M.4137 - Mittal /Arcelor, notificarea din 7.4.2006 în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului

[15] Decizia Comisiei din 11 decembrie 2007 privind ajutorul de stat C 51/06 (ex N 748/06) acordat de Polonia în cazul Arcelor Huta Warszawa, JO L 143, 3.6.2008

[16] Decizia Comisiei din 23 octombrie 2007 privind ajutorul de stat C 23/06 (ex NN 35/06) acordat de Polonia producătorului siderurgic Technologie Buczek Group, JO L 116, 30.4.2008

[17] Decizia 3010/91/CECO JO L 286, 16.10.1991, p. 20

[18] Cazul referitor la ajutorul de stat nr. N 186/05 – Modificarea planului de afaceri al MSP din data de 20.7.2005, JO C 12, 18.1.2006, p.2

[19] JO L 236 , 23.9.2003, p. 875-905