AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 2 decembrie 2022

cu privire la o propunere de regulament al Consiliului de instituire a unui mecanism de corecție a pieței pentru a proteja cetățenii și economia împotriva prețurilor excesiv de mari

(CON/2022/44)

(2023/C 41/03)

Introducere și temei juridic

La 25 noiembrie 2022, Banca Centrală Europeană (BCE) a primit din partea Consiliului Uniunii Europene o solicitare de emitere a unui aviz cu privire la o propunere de regulament al Consiliului de instituire a unui mecanism de corecție a pieței pentru a proteja cetățenii și economia împotriva prețurilor excesiv de mari (1) (denumit în continuare „regulamentul propus”).

Competența BCE de a emite un aviz se întemeiază pe articolul 127 alineatul (4) și pe articolul 282 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, întrucât regulamentul propus conține dispoziții care au incidență asupra BCE și a contribuției Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) la buna desfășurare a politicilor promovate de autoritățile competente în ceea ce privește stabilitatea sistemului financiar în conformitate cu articolul 127 alineatul (5) din tratat și cu articolul 3.3 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”). În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

Observații generale

BCE ia act de regulamentul propus și de obiectivul acestuia de a institui un mecanism temporar de corecție a pieței și recunoaște provocările grave pe care le reprezintă prețurile excesiv de mari la energie pentru cetățenii UE și pentru economia Uniunii.

Regulamentul propus instituie un mecanism de corecție a pieței pentru tranzacțiile cu gaze naturale de pe piața instrumentelor financiare derivate TTF cu scadența cea mai apropiată, care este activat atunci când sunt îndeplinite două condiții în mod cumulativ („eveniment de corecție a pieței”). Propunerea de regulament prevede că Agenția Europeană pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) este responsabilă de monitorizarea îndeplinirii acestor condiții și, în cazul în care constată că a avut loc un eveniment de corecție a pieței, trebuie să publice fără întârziere un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene („anunț de corecție a pieței”) și să informeze Comisia Europeană, Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) și BCE cu privire la evenimentul de corecție a pieței. Regulamentul propus prevede, de asemenea, suspendarea mecanismului de corecție a pieței de către Comisie în orice moment, în cazul în care apar perturbări neintenționate ale pieței sau riscuri evidente de astfel de perturbări, care afectează în mod negativ securitatea aprovizionării, fluxurile intra-UE sau stabilitatea financiară („decizie de suspendare”).

BCE recunoaște că mecanismele care vizează moderarea nivelurilor extreme ale prețurilor și volatilitatea piețelor angro ale gazelor pot, în principiu, să atenueze o serie de riscuri la adresa stabilității financiare, inclusiv riscurile expuse în perioadele în care prețurile gazelor au fost ridicate și volatile în anul 2022. Cu toate acestea, BCE consideră că structura actuală a mecanismului propus de corecție a pieței poate, în anumite circumstanțe, să pună în pericol stabilitatea financiară în zona euro. Structura actuală a mecanismului poate spori volatilitatea și apelurile în marjă aferente, poate submina capacitatea contrapărților centrale de a gestiona riscurile financiare și poate stimula, de asemenea, migrarea de la locurile de tranzacționare la piața extrabursieră (OTC), care nu este compensată la nivel central. Aceste considerații, relevante pentru stabilitatea sistemului financiar, ar trebui luate în considerare de Consiliu în deliberările sale cu privire la regulamentul propus.

Observații specifice

1. Rolul BCE

1.1 Regulamentul propus prevede mai multe situații în care BCE trebuie să joace sau poate juca un rol în furnizarea de avize, rapoarte, monitorizare și asistență pentru Comisie în îndeplinirea atribuțiilor care îi revin în temeiul regulamentului propus. În primul rând, în ceea ce privește activarea mecanismului de corecție a pieței, în cazul în care, pe baza rezultatelor monitorizării ACER, există indicii concrete că un eveniment de corecție a pieței este iminent, Comisia, pentru a putea suspenda rapid activarea mecanismului de corecție a pieței, trebuie să solicite un aviz din partea BCE, ESMA și, după caz, a Rețelei europene a operatorilor de sistem și de transport de gaze (ENTSOG) și a Grupului de coordonare pentru gaz instituit în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului (2) cu privire la impactul unui posibil eveniment de corecție a pieței asupra securității aprovizionării, fluxurilor intra-UE și stabilității financiare (3). În al doilea rând, în cazul unui eveniment de corecție a pieței, Comisia trebuie, fără întârzieri nejustificate, să solicite BCE un raport privind riscul unor perturbări neintenționate pentru stabilitatea și funcționarea ordonată a piețelor instrumentelor financiare derivate pe energie (4). În al treilea rând, în ceea ce privește suspendarea mecanismului de corecție a pieței, propunerea impune ESMA, BCE, ACER, Grupului de coordonare pentru gaz și ENTSOG să monitorizeze în mod constant efectele limitei de ofertare asupra piețelor și a securității aprovizionării (5). În al patrulea rând, atunci când analizează oportunitatea adoptării unei decizii de suspendare, Comisia trebuie să ia în considerare dacă activarea continuă a mecanismului de corecție a pieței afectează stabilitatea și funcționarea ordonată a piețelor instrumentelor financiare derivate pe energie, printre altele, pe baza unui raport privind impactul activării măsurii de corecție a pieței de către ESMA și a unui aviz al BCE solicitat de Comisie în acest scop. Avizul BCE trebuie emis în termen de cel mult 48 de ore sau în aceeași zi, în cazuri urgente, la solicitarea Comisiei (6). În al cincilea rând, ACER, BCE, ESMA, Grupul de coordonare pentru gaz și ENTSOG trebuie să asiste Comisia în îndeplinirea sarcinilor sale stabilite prin regulamentul propus (7). În cele din urmă, înainte de a prezenta Consiliului o propunere de revizuire a condițiilor de activare a mecanismului, Comisia ar trebui să consulte BCE (8).

1.2 BCE amintește că, în temeiul articolului 127 alineatul (5) TFUE și al articolului 3.3 din Statutul SEBC, SEBC trebuie să contribuie la buna desfășurare a politicilor promovate de autoritățile competente în ceea ce privește supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar. În plus, în conformitate cu articolul 25.1 din Statutul SEBC, BCE poate să adopte avize și să fie consultată de Consiliu, de Comisie și de autoritățile competente din statele membre cu privire la domeniul de aplicare și punerea în aplicare a legislației Uniunii privind supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și stabilitatea sistemului financiar. În acest context și în conformitate cu principiul cooperării loiale reciproce prevăzut la articolul 13 alineatul (2) TUE, BCE este pregătită, în limitele atribuțiilor care îi sunt conferite prin tratate, să sprijine Comisia în exercitarea atribuțiilor sale stabilite prin regulamentul propus. BCE este, de asemenea, conștientă de importanța și dificultatea obiectului regulamentului propus și de efectele potențiale asupra piețelor financiare.

1.3 În primul rând , o astfel de clarificare este necesară pentru a asigura că regulamentul propus, care urmează să fie adoptat în temeiul articolului 122 alineatul (1) TFUE, nu conferă noi misiuni BCE. Conferirea de noi misiuni sau responsabilități BCE poate avea loc numai în acele cazuri specifice și limitate enumerate în tratate, de exemplu în temeiul articolului 127 alineatul (6) TFUE și sub rezerva limitelor prevăzute în dispozițiile respective În al doilea rând , o astfel de clarificare este necesară pentru a reflecta rolurile prevăzute pentru alte autorități și organisme în temeiul dreptului Uniunii, care pot fi mai relevante pentru obiectul regulamentului propus. De exemplu, ESMA este responsabilă, printre altele, să contribuie la integritatea, transparența, eficiența și buna funcționare a piețelor financiare În al treilea rând , clarificarea rolului BCE în cadrul regulamentului propus ar evita o implicare excesiv de formalistă a BCE și ar facilita mai bine cooperarea eficientă în termene scurte. În sfârșit, o astfel de clarificare corespunde mai bine misiunii conferite SEBC în temeiul articolului 127 alineatul (5) TFUE și al articolul 3.3 din Statutul SEBC de a contribui la buna desfășurare a politicilor promovate de autoritățile competente în ceea ce privește stabilitatea sistemului financiar. Cu toate acestea, BCE consideră că trimiterile la rolul BCE în furnizarea de avize, rapoarte, monitorizare și asistență pentru Comisie în îndeplinirea atribuțiilor care îi revin în temeiul regulamentului propus ar trebui clarificate în continuare pentru a reflecta cu acuratețe misiunile și independența BCE în temeiul tratatelor și alocarea clară a expertizei tehnice și a responsabilităților în temeiul dreptului Uniunii ( 9 ) , o astfel de clarificare este necesară pentru a asigura că regulamentul propus, care urmează să fie adoptat în temeiul articolului 122 alineatul (1) TFUE, nu conferă noi misiuni BCE. Conferirea de noi misiuni sau responsabilități BCE poate avea loc numai în acele cazuri specifice și limitate enumerate în tratate, de exemplu în temeiul articolului 127 alineatul (6) TFUE și sub rezerva limitelor prevăzute în dispozițiile respective ( 10 ) , o astfel de clarificare este necesară pentru a reflecta rolurile prevăzute pentru alte autorități și organisme în temeiul dreptului Uniunii, care pot fi mai relevante pentru obiectul regulamentului propus. De exemplu, ESMA este responsabilă, printre altele, să contribuie la integritatea, transparența, eficiența și buna funcționare a piețelor financiare ( 11 ) , clarificarea rolului BCE în cadrul regulamentului propus ar evita o implicare excesiv de formalistă a BCE și ar facilita mai bine cooperarea eficientă în termene scurte.o astfel de clarificare corespunde mai bine misiunii conferite SEBC în temeiul articolului 127 alineatul (5) TFUE și al articolul 3.3 din Statutul SEBC de a contribui la buna desfășurare a politicilor promovate de autoritățile competente în ceea ce privește stabilitatea sistemului financiar. În cazul în care BCE recomandă modificarea regulamentului propus, propunerile de redactare specifice însoțite de o explicație în acest sens se regăsesc într-un document tehnic de lucru separat. Documentul tehnic de lucru este disponibil în limba engleză pe EUR-Lex.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 2 decembrie 2022. Președinta BCE Christine LAGARDE

(1) COM (2022) 668 final.

(2) Regulamentul (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2017 privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 994/2010 (JO L 280, 28.10.2017, p. 1).

(3) Articolul 3 alineatul (3) din regulamentul propus.

(4) Articolul 3 alineatul (8) din regulamentul propus.

(5) Articolul 5 alineatul (1) din regulamentul propus..

(6) Articolul 5 alineatul (2) litera (d) și articolul 5 alineatul (4) din regulamentul propus..

(7) Articolul 5 alineatul (4) din regulamentul propus.

(8) Articolul 5 alineatul (6) din regulamentul propus.

(9) A se vedea punctul 1 din Avizul CON/2018/20 al Băncii Centrale Europene din 11 aprilie 2018 cu privire la o propunere de regulament privind înființarea Fondului Monetar European (CON/2018/20) (JO C 220, 25.6.2018, p. 2). Toate avizele BCE sunt disponibile pe EUR-Lex.

(10) A se vedea punctul 3.1 din Avizul CON/2016/11 al Băncii Centrale Europene din 11 martie 2016 cu privire la (a) o propunere de regulament de stabilire a unor norme comune privind securitizarea și de creare a unui cadru european pentru o securitizare simplă, transparentă și standardizată și cu privire la (b) o propunere de regulament de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții (JO C 219, 17.6.2016, p. 2); a se vedea observațiile generale din Avizul CON/2017/39 al Băncii Centrale Europene din 4 octombrie 2017 cu privire la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1095/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) și a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 în ceea ce privește procedurile și autoritățile implicate în autorizarea CPC și cerințele pentru recunoașterea CPC din țări terțe (JO C 385, 15.11.2017, p. 3); a se vedea punctul 2 din Avizul CON/2020/22 al Băncii Centrale Europene din 23 septembrie 2020 cu privire la propunerile de regulamente de modificare a cadrului de securitizare al Uniunii ca răspuns la pandemia de COVID-19 (JO C 377, 9.11.2020, p. 1); și Recomandarea BCE/2017/18 privind o decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a articolului 22 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (JO C 212, 1.7.2017, p. 14).

(11) A se vedea articolul 1 alineatul (5) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).