Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI care vizează încetarea situației de deficit public excesiv în Slovenia /* COM/2013/0396 final - 2013/ () */





Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI care vizează încetarea situației de deficit public excesiv în Slovenia CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7), având în vedere recomandarea Comisiei Europene, întrucât: (1) În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive. (2) Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor propice stabilității prețurilor și unei creșteri susținute și durabile, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. (3) La 2 decembrie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE, că în Slovenia exista un deficit excesiv, astfel încât a emis o recomandare[1] pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013 cel târziu, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv[2]. Pentru reducerea deficitului public general sub nivelul de 3 % din PIB într-un mod credibil și sustenabil, s-a recomandat autorităților slovene să pună în aplicare, în 2010, măsurile de consolidare fiscală planificate, să asigure o ajustare bugetară structurală anuală medie de ¾ % din PIB în perioada 2010-2013 și să precizeze măsurile care sunt necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013, în contextul în care condițiile ciclice permit acest lucru și să accelereze reducerea deficitului în cazul în care condițiile economice sau bugetare se dovedesc a fi mai bune decât se aștepta la momentul respectiv. (4) La 15 iunie 2010, Comisia a ajuns la concluzia că, pe baza previziunilor din primăvara 2010 ale serviciilor Comisiei, Slovenia a luat măsuri eficace conforme cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 pentru a-și aduce deficitul public sub valoarea de referință de 3 % din PIB și, prin urmare, a considerat că nu mai era necesară nicio altă etapă în cadrul procedurii de deficit excesiv. (5) În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, în cazul în care s-au luat măsuri eficace și, după adoptarea recomandării respective, survin evenimente economice negative neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice. Apariția unor evenimente economice neprevăzute cu consecințe negative majore asupra bugetului trebuie evaluată în raport cu previziunile economice care au stat la baza recomandării Consiliului. (6) În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, acesta trebuie să formuleze recomandări pentru statul membru în cauză, astfel încât acesta să pună capăt situației de deficit excesiv până la sfârșitul unei anumite perioade. Pentru ca statul membru respectiv să ia măsuri eficace în vederea corectării deficitului excesiv, recomandarea trebuie să stabilească un termen maxim de șase luni. De asemenea, într-o recomandare privind corectarea unui deficit excesiv, Consiliul ar trebui să solicite îndeplinirea unor obiective bugetare anuale care, pe baza previziunilor ce stau la baza recomandării, corespund unei ameliorări anuale minime a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, însă fără măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință. (7) Pe baza analizei aprofundate din 2013 a Comisiei privind Slovenia, Comisia consideră că Slovenia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive. Pentru obținerea unor ameliorări sustenabile ale rezultatelor fiscale și macroeconomice, precum și ale celor înregistrate pe piața forței de muncă, este necesar să se realizeze progrese simultane în ceea ce privește reducerea dezechilibrelor macroeconomice și corectarea deficitului excesiv. (8) Previziunile din toamna 2009 ale serviciilor Comisiei, care au stat la baza recomandării emise de Consiliu în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE la data de 2 decembrie 2009, au estimat o creștere a economiei Sloveniei cu 1,3 % în 2010 și cu 2,0 % în 2011. Anii 2012 și 2013 au fost excluși din perioada analizată în aceste previziuni, dar, pe baza ipotezei unei eliminări treptate a deviației negative majore a producției până în 2015, pentru 2012 și 2013 se preconiza o creștere mai accentuată decât în 2011. În timp ce creșterea PIB în 2010 era aproape egală cu procentul anunțat în previziunile din toamna 2009 ale serviciilor Comisiei, în 2011 creșterea se situa sub rata prevăzută de 2,0 %. În 2012, economia Sloveniei a intrat din nou în recesiune. Previziunile actualizate din primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei[3] prezintă un scenariu mult mai nefavorabil decât se prevăzuse la data adoptării recomandării Consiliului, inclusiv pentru 2013. În ansamblu, creșterea PIB s-a dovedit a fi considerabil mai scăzută decât se prognozase în previziunile din toamna 2009 ale serviciilor Comisiei. Acest fapt are efecte negative atât asupra veniturilor, cât și asupra cheltuielilor, comparativ cu ceea ce se așteptase la momentul în care Consiliul a emis recomandarea. (9) Slovenia s-a confruntat cu o scădere considerabil mai abruptă a PIB-ului real decât în zona euro în ansamblu, ca urmare a crizei economice și financiare mondiale, precum și a dezechilibrelor interne. Scăderea cu 7,8 % a PIB-ului real în 2009 a fost determinată, în special, de evoluțiile formării brute de capital. Redresarea datorată exporturilor de care a beneficiat Slovenia în 2010 și 2011, atunci când PIB-ul real a crescut cu 1,2 % și, respectiv, cu 0,6 % a fost modestă, din cauza impactului produs de o cerere internă scăzută. În 2012, economia Sloveniei a intrat din nou în recesiune, cu o creștere negativă a PIB-ului real de -2,3 %. O contribuție pozitivă la creșterea economică datorate cererii externe nete a fost rezultatul unei creșteri puternice a exportului către piețele din afara Uniunii Europene, și al scăderii drastice a importurilor din cauza cererii interne slabe. (10) Previziunile din primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei estimează o nouă scădere a PIB-ului real cu 2,0 % în 2013 din cauza diminuării ocupării forței de muncă, a creșterii negative a salariilor reale și a declinului continuu al investițiilor. Reducerea gradului de îndatorare a societăților nefinanciare și reabilitarea sectorului bancar par să progreseze, însă nu în suficientă măsură încât să susțină începutul unui nou ciclu de investiții. Astfel, conform previziunilor, consumul privat și investițiile vor rămâne principala frână a creșterii economice. Conform previziunilor, contribuția pozitivă la creșterea economică determinată de cererea externă netă ar trebui să scadă ușor. Conform previziunilor, continuarea recesiunii cu o creștere a PIB de -0,1 % în 2014 este rezultatul întârzierilor în ceea ce privește rezolvarea crizei din sectorul bancar și restructurarea sectorului corporatist, care se confruntă cu un nivel ridicat de îndatorare. Creșterea reală a PIB este proiectată la 1,3 % în 2015, datorită cererii interne consolidate treptat, în principal ca urmare a reabilitării sectorului bancar, a progreselor privind scăderea gradului de îndatorare a societăților și a încrederii sporite în rândul consumatorilor. (11) Deficitul public general a crescut la 6,2 % din PIB în 2009, ca urmare a dinamicii endogene puternice la nivelul cheltuielilor, în principal cheltuielile cu dobânzile și transferurile sociale. Măsurile de consolidare din 2010, în mare parte măsuri ad-hoc, au vizat o creștere mai redusă a cheltuielilor salariale din sectorul public și a transferurilor sociale, în special. Indexarea coeficienților de prestație socială, inclusiv a pensiilor, precum și a salariilor din sectorul public a fost redusă la jumătate în 2010, fiind reduse și unele indemnizații de muncă. În ceea ce privește veniturile, au crescut în permanență ratele accizelor la alcool, țigări și uleiuri minerale. Aceste măsuri, aprobate înainte de adoptarea recomandării Consiliului privind procedura deficitului excesiv, au contribuit la ușoara scădere a deficitului global în 2010 la 5,9 % din PIB. (12) Bugetul 2011 a extins și a intensificat măsurile de consolidare privind cheltuielile din 2010, în cea mai mare parte pentru încă un an. În ceea ce privește veniturile, au fost majorate în continuare ratele accizelor la țigări. Cu toate acestea, deficitul global a crescut la 6,4 % din PIB în 2011, când acțiunile de recapitalizare a întreprinderilor cu capital majoritar de stat care înregistrau pierderi și măsurile cu caracter excepțional au determinat creșterea deficitului cu 1,4 % din PIB. (13) Notificarea, în martie 2013, a procedurii deficitului excesiv, validată de Comisie (Eurostat), a raportat un deficit public general în 2012 de 4,0 % din PIB. Acest rezultat a fost generat de o altă operațiune de recapitalizare a celei mai mari bănci, efectuată în iunie 2012, de aproximativ 0,2 % din PIB, fiind considerată o măsură cu caracter excepțional. Guvernul a pus în aplicare un vast mecanism de restrângere a cheltuielilor curente prin diminuări salariale în sectorul public și ale transferurilor sociale. Cu toate acestea, majoritatea măsurilor de consolidare sunt valabile și în acest caz doar temporar. În plus, investițiile publice a fost reduse din nou, procentul total al diminuării ajungând la 45 % în termeni reali, începând din 2009. În fine, injecțiile de capital, inclusiv măsurile cu caracter excepțional, în beneficiul întreprinderilor publice au fost considerabil mai scăzute decât în 2011. În ceea ce privește veniturile, guvernul a redus rata impozitului pe profit și a introdus alocații mai generoase pentru investiții și pentru cercetare și dezvoltare. (14) Previziunile actualizate din primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei prognozează un deficit public general în 2013 de 5,5 % din PIB. Cu toate acestea, dacă nu se ține seama de două conversii cu caracter excepțional ale instrumentelor hibride datorii-capital propriu în capital propriu pentru cele mai mari două bănci din țară, reprezentând 1,2 % din PIB, deficitul din 2013 ar trebui să fie estimat la 4,3 % din PIB. Deficitul prognozat, de 5,5 % din PIB, diferă de obiectivul prevăzut la nivel național pentru 2013, și anume un deficit de 7,9 % din PIB, înscris astfel în versiunea actualizată din 2013 a programului de stabilitate, care ține seama de operațiunile de recapitalizare a băncilor, de 3,7 % din PIB. Se preconizează că, în 2013, finanțele publice ar trebui să beneficieze de efectele manifestate în decurs de un an ale măsurilor de economisire prevăzute de Legea privind echilibrarea finanțelor publice, intrată în vigoare în iunie 2012, precum și de noile măsuri, aprobate și prevăzute în bugetul 2013, menite să sporească veniturile. Se preconizează că deteriorarea pieței muncii va avea drept consecință o scădere a contribuțiilor sociale. În schimb, se preconizează că transferurile sociale vor crește din nou, întrucât numărul de noi pensionari era în continuare ridicat la sfârșitul anului 2012 și la începutul anului 2013. (15) Previziunile actualizate din primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei prognozează pentru 2014 un deficit de 4,9 % din PIB, în ipoteza în care nu se produc schimbări în linia de politică. Bugetul 2014 nu include noi măsuri discreționare, cu excepția unei scăderi a ratei impozitului pe profit la 16 % și a menținerii globale a pachetului salarial din sectorul public la nivelul anului 2013. În ceea ce privește cheltuielile, se preconizează că vor continua să crească în special cheltuielile cu dobânzile și transferurile sociale din cauza unui grad mai ridicat de îndatorare, a numărului din ce în ce mai mare de persoane pensionate pentru limită de vârstă și a indexării pensiilor. În ipoteza în care se mențin politicile actuale, se prognozează un deficit de 5,5 % din PIB în 2015. Previziunile includ noi creșteri ale cheltuielilor cu dobânzile, creșterea cheltuielilor salariale din sectorul public după expirarea măsurilor temporare de reducere a salariilor angajaților din sectorul public și etapa finală a diminuării treptate a ratei impozitului pe profit cu 1 pp., pentru a ajunge la 15 %. (16) CU excepția resurselor fiscale suplimentare pentru consolidarea băncilor, riscurile legate de previziunile privind deficitul par echilibrate. Agravarea riscurilor rezultă din noile măsuri de economisire anunțate în bugetul suplimentar 2013, în timp ce agravarea riscurilor rezultă dintr-o slabă execuție bugetară, precum și din hotărârea Curții, contestată încă de guvern, care stipulează ca plata creșterilor salariale acordate angajaților să fie amânată pentru 2010. (17) Conform previziunilor din primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei, efortul fiscal anual mediu, exprimat în valoare nominală, este estimat la 0,5 % din PIB în perioada 2010-2013. Consolidarea a fost amânată pentru 2012 și 2013. După ce s-a luat în calcul impactul revizuirii creșterii potențiale a PIB în perioada dintre previziunile actuale și previziunile care stau la baza recomandărilor Consiliului din 2 decembrie 2009, precum și impactul evoluției veniturilor în raport ceea ce anunțau elasticitățile standard, efortul ajustării structurale anuale medii în perioada 2010 -2013 a fost estimat la 1,1 % din PIB. Acest procent depășește efortul bugetar anual mediu recomandat, de ¾ % din PIB. (18) Suma totală aferentă măsurilor de consolidare suplimentare puse în aplicare de autoritățile slovene în urma recomandării Consiliului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive în perioada 2010-2013 este estimată la aproximativ 6 ¾ % din PIB pe baza unei abordări ascendente. Această estimare nu include sumele aferente măsurilor de consolidare de aproximativ 0,8 % din PIB prevăzute în bugetul 2010 și incluse deja în previziunile din toamna 2009 ale serviciilor Comisiei. Măsurile care reprezintă circa 5 % din PIB au inclus, în special, mecanisme de indexare reduse și diminuări ale salariilor din sectorul public și ale prestațiilor sociale, precum și creșterea impozitelor indirecte. În plus, autoritățile au redus semnificativ investițiile publice, cu aproximativ 1¾ % din PIB în perioada 2010-2012. (19) Slovenia se confruntă cu creșterea drastică a datoriei publice din cauză că deficitele primare se mențin la un nivel ridicat și, într-o mai mică măsură, din cauza ajustărilor stocuri-flux și a plăților mai mari aferente dobânzilor. Datoria a crescut de la 22 % din PIB în 2008, la 54 % din PIB în 2012. În previziunile din primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei se prognozează o creștere la 61 % din PIB în 2013, depășind astfel valoarea de referință din tratat. În baza ipotezei în care nu se vor produce schimbări la nivelul liniei de politică actuale, se estimează că datoria va continua să crească la 69 % din PIB în 2015. Aceste previziuni nu iau în calcul garanțiile se stat care reprezintă până la 11 % din PIB pentru transferuri de active către o societate care gestionează active bancare, și nici transferurile de lichidități care reprezintă până la 3 % din PIB pentru recapitalizări, în conformitate cu Legea privind stabilitatea sectorului bancar. (20) Slovenia a fost afectată grav de evoluțiile economice negative și neprevăzute. Economia traversează o etapă de dublă recesiune, estimată să dureze până în 2014. Ocuparea forței de muncă a fost afectată în mod negativ, șomajul a crescut dramatic, iar creșterea salariilor reale a devenit negativă. De asemenea, Slovenia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive care afectează grav investițiile. Astfel, cererea internă continuă să scadă. Acest fapt are efecte negative atât asupra veniturilor, cât și asupra cheltuielilor, comparativ cu ceea ce se prevăzuse atunci când Consiliul a emis recomandarea. În conformitate cu normele din Pactul de stabilitate și de creștere, acordarea unui nou termen-limită pentru ca Slovenia să își poată corecta deficitul excesiv până în 2015 este întemeiată. (21) Acordarea unei perioade suplimentare de doi ani pentru corectarea deficitului excesiv implică realizarea unor obiective intermediare în materie de deficit global, și anume 4,9 % din PIB în 2013 (3,7 % din PIB fără 1,2 % din PIB pentru cheltuieli excepționale de recapitalizare a celor mai mari două bănci), 3,3 % din PIB în 2014 și 2,5 % din PIB în 2015. Îmbunătățirea subiacentă a soldului bugetar structural pe care o implică aceste obiective este de 0,7 % din PIB în 2013, de 0,5 % din PIB în 2014 și de 0,5 % din PIB în 2015, acestea două din urmă reprezentând îmbunătățirea minimă prevăzută de articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997. În total, pentru a atinge obiectivele structurale menționate anterior, autoritățile slovene ar trebui să pună în aplicare măsuri suplimentare de consolidare reprezentând 1 % din PIB în 2013, 1 ½ % din PIB în 2014 și 1 ½% din PIB în 2015, în plus față de măsurile deja incluse în scenariul de bază. Aceste obiective țin seama de necesitatea de a se compensa efectele secundare negative ale consolidării fiscale asupra finanțelor publice, prin impactul său asupra creșterii PIB. (22) Conform raportului din 2012 al Comisiei Europene privind sustenabilitatea fiscală, pe termen mediu și lung Slovenia se confruntă cu un nivel ridicat al riscului în materie de sustenabilitate. În raportul pe 2012 privind îmbătrânirea populației se preconizează o creștere considerabilă a cheltuielilor publice totale în anii 2010-2060 legate de îmbătrânirea populației. În acest sens, pentru a se asigura sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung sunt necesare măsuri suplimentare de control al creșterii cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, care să țină seama de toți parametrii relevanți privind sistemele de pensii și de asigurări sociale. (23) Slovenia îndeplinește condițiile necesare pentru prelungirea termenului-limită de corectare a deficitului public excesiv în conformitate cu dispozițiile articolului 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv, ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE: (1) Slovenia ar trebui să pună capăt situației actuale de deficit excesiv până în 2015. (2) Slovenia ar trebui să atingă obiectivul privind deficitul global de 4,9 % din PIB în 2013 (3,7 % din PIB fără 1,2 % din PIB pentru cheltuieli cu caracter excepțional pentru recapitalizarea celor mai mari două bănci), 3,3 % din PIB în 2014 și 2,5 % din PIB în 2015, ceea ce corespunde unei îmbunătățiri anuale a soldului structural în 2013 de 0,7 % din PIB, 0,5 % din PIB în 2014 și 0,5 % din PIB în 2015, astfel încât deficitul global să fie coborât sub pragul de 3 % din PIB până în 2015, pe baza previziunilor actualizate din primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei. (3) Slovenia ar trebui să implementeze cu rigurozitate măsurile adoptate deja pentru creșterea, în principal, a veniturilor fiscale indirecte și să reducă cheltuielile cu salariile în sectorul public și transferurile sociale, în același timp fiind pregătită să adopte măsuri suplimentare dacă rezultatul măsurilor adoptate deja se dovedesc inferioare celor prevăzute sau dacă sistemul judiciar respinge vreuna dintre măsuri. (4) În plus, Slovenia ar trebui să precizeze, să adopte și să pună în aplicare măsuri noi de consolidare structurală, în completarea celor care au fost incluse deja în previziunile actualizate din 2013 ale serviciilor Comisiei, necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2015. (5) Consiliul stabilește data-limită de [1 octombrie 2013] ca dată până la care Slovenia trebuie să ia măsuri eficace și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, să prezinte un raport detaliat privind strategia de consolidare pe care o are în vedere pentru atingerea obiectivelor. În plus, autoritățile slovene ar trebui (i) să accelereze reducerea deficitului global în 2014 și 2015, în cazul în care condițiile economice sau bugetare se dovedesc a fi mai bune decât se estimează în prezent; (ii) să precizeze, să adopte și să pună în aplicare măsuri de consolidare structurală de natură să descrească treptat ponderea cheltuielilor curente în PIB, să asigure o îmbunătățire sustenabilă a soldului structural al bugetului general, să sprijine potențialul de creștere al economiei, inclusiv prin renunțarea la alte reduceri ale investițiilor publice și, treptat, să reînscrie coeficientul de îndatorare pe o traiectorie descendentă. În fine, pentru a se asigura succesul strategiei de consolidare fiscală va fi important, de asemenea, ca aceasta să fie sprijinită de reforme structurale ample, conforme cu recomandările Consiliului adresate Sloveniei în contextul Semestrului european și al procedurilor privind dezechilibrele macroeconomice. În afară de raportul prevăzut în recomandarea (5), autoritățile slovene ar trebui ca, cel puțin o dată la [șase luni], să comunice prin rapoarte, precum și într-un capitol separat din programele de stabilitate, datele privind progresele realizate în implementarea acestor recomandări, până la corectarea în totalitate a deficitului excesiv. Prezenta recomandare se adresează Republicii Slovenia. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] Toate documentele privind procedura deficitului excesiv al Sloveniei pot fi găsite la următorul link: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/slovenia_en.htm [2] JO L 209, 2.8.1997, p. 6. [3] Aceste previziuni au la bază previziunile din primăvara 2013 ale serviciilor Comisiei, perioada analizată fiind extinsă până în 2015. În plus, previziunile actualizate includ două obligațiuni emise pe piața americană la 2 mai 2013, cu impact asupra cheltuielilor cu dobânzile, asupra deficitului și a datoriei.