COMUNICARE A COMISIEI privind inițiativa cetățenească europeană „Unul dintre noi” /* COM/2014/0355 final */





1. INTRODUCERE Inițiativa cetățenească europeană, introdusă prin Tratatul de la Lisabona pentru a încuraja o mai mare implicare democratică a cetățenilor în afacerile europene[1], permite unui milion de cetățeni din Uniunea Europeană (UE), provenind din cel puțin șapte state membre, să solicite Comisiei Europene propunerea de legislație în domenii care țin de competența UE. Informații complete referitoare la acest nou instrument juridic și la toate inițiativele lansate până în prezent pot fi găsite în Registrul oficial privind inițiativa cetățenească europeană[2]. „Unul dintre noi” este a doua inițiativă cetățenească europeană care a îndeplinit cerințele stabilite în Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind Inițiativa cetățenească. Inițiativa a fost transmisă oficial Comisiei de către organizatori la data de 28 februarie 2014, bucurându-se de sprijinul a peste 1,7 milioane de cetățeni cu praguri atinse în 18 state membre. În conformitate cu dispozițiile Regulamentului privind inițiativa cetățenească, Comisia are trei luni în care să își prezinte răspunsul într-o comunicare care stabilește „concluziile juridice și politice privind Inițiativa, acțiunile pe care intenționează să le întreprindă, dacă este cazul, și motivele acțiunilor sau ale refuzului de a acționa”[3]. Comisia a primit organizatorii la data de 9 aprilie 2014; la data de 10 aprilie 2014, organizatorilor le-a fost oferită ocazia de a-și prezenta inițiativa în cadrul unei audieri publice organizate de Comisie și Parlamentul European la sediul acestuia din urmă. Anexa 1 oferă informații suplimentare privind aspectele procedurale ale inițiativei cetățenești. Subiectul inițiativei „Unul dintre noi” se referă la „protecția juridică a demnității, a dreptului la viață și a integrității fiecărei ființe umane începând de la concepție în domeniile de competență ale UE în care o astfel de protecție are o importanță deosebită”[4]. La obiectivele principale organizatorii afirmă: „embrionul uman merită respect pentru demnitatea și integritatea sa. Acest lucru este enunțat de Curtea Europeană de Justiție în cauza Brüstle, care definește embrionul uman ca fiind începutul dezvoltării ființei umane. Pentru a asigura coerența în domeniile sale de competență în care viața embrionului uman este în joc, UE ar trebui să interzică și să încheie finanțarea activităților care presupun distrugerea embrionilor umani, în special în domeniul cercetării, al ajutorului pentru dezvoltare și al sănătății publice.” Anexa solicită trei modificări legislative: – Regulamentul financiar[5]: Principiul coerenței: Nu se vor face alocări bugetare pentru finanțarea activităților care distrug embrioni umani sau care presupun distrugerea lor; – Finanțarea cercetării - Regulamentul privind Orizont 2020[6]: Principii etice: Nu se finanțează următoarele domenii de cercetare: […] activitățile de cercetare care distrug embrioni umani, inclusiv cele care vizează obținerea de celule stem, și cercetarea care implică utilizarea celulelor stem embrionare umane în etape ulterioare pentru a le obține; – Cooperarea pentru dezvoltare - Regulamentul privind Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD)[7]: Domeniul de aplicare: Asistența Uniunii, pe baza acestui regulament, nu se utilizează pentru a finanța avorturile, direct sau indirect, finanțând organizații care încurajează sau promovează avorturile. Nu se face nicio trimitere în acest regulament la sănătatea, asistența medicală, drepturile, serviciile, furnizarea de servicii, educarea și informarea sexuale și privind reproducerea în cadrul Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare, principiile sale și programul de acțiune, Agenda de la Cairo și obiectivele de dezvoltare ale mileniului, în special ODM 5 cu privire la sănătate și mortalitatea maternă poate fi interpretat ca furnizând un temei juridic pentru utilizarea fondurilor UE pentru a finanța, direct sau indirect, avorturile; Inițiativa trebuie să fie luată în considerare în conformitate cu normele Tratatului UE, și anume incluzând principiile atribuirii, proporționalității și subsidiarității. 2. Situația actuală 2.1. Demnitatea umană în legislația UE Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) consacră în mod explicit demnitatea umană, dreptul la viață și dreptul la integritate al persoanei. În conformitate cu articolul 2 din TUE, „Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților.” În conformitate cu articolul 21 din TUE, „Acțiunea Uniunii pe scena internațională are la bază principiile care au inspirat crearea, dezvoltarea și extinderea sa și pe care intenționează să le promoveze în lumea întreagă: democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și a dreptului internațional”. Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care constituie o parte integrantă a Tratatelor UE și care este obligatorie pentru instituțiile UE, protejează în primele sale trei articole demnitatea umană, dreptul la viață și, respectiv, dreptul la integritate al persoanei. Întreaga legislație a UE și toate cheltuielile UE trebuie să fie în conformitate cu Tratatele și Carta și, prin urmare, trebuie să respecte demnitatea umană, dreptul la viață și dreptul la integritate al persoanei. Prin urmare, aceasta se aplică și în cazul legislației UE și al cheltuielilor cu cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane și cu cooperarea pentru dezvoltare. Este de remarcat faptul că așa-numita decizie Brüstle a Curții Europene de Justiție (cauza C-34/10, Brüstle împotriva Greenpeace), la care organizatorii fac trimitere în obiectivele lor, menționează că „directiva [Biotech] nu are drept obiect reglementarea utilizării embrionilor umani în cadrul cercetărilor științifice. Obiectul acesteia se limitează la brevetarea invențiilor biotehnologice”.[8] Directiva nu a luat în discuție dacă o astfel de cercetare poate fi efectuată și finanțată. 2.2. Cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane 2.2.1. Cercetarea în domeniul celulelor stem Cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane are potențialul de a contribui la următoarea generație de asistență medicală oferind tratamente sau remedii posibile pentru boli care nu pot fi tratate și/sau care pun viața în pericol, cum ar fi boala Parkinson, diabetul, atacurile cerebrale, bolile de inimă și orbirea. De exemplu, se estimează că în prezent 1,2 milioane de cetățeni europeni suferă de boala Parkinson[9]. Celulele stem embrionare sunt unice pentru că pot forma oricare dintre celulele organismului, iar oamenii de știință utilizează această caracteristică pentru a crea noi celule care pot fi transplantate la pacienți pentru a înlocui țesuturi distruse sau bolnave. În plus, studierea celulelor stem embrionare le permite biologilor[10] să înțeleagă modul în care țesuturile noastre se dezvoltă și se mențin, iar celulele stem sunt utilizate, de asemenea, pentru a monitoriza noi medicamente în scopul scăderii riscului de toxicitate al acestora și al înregistrării de progrese în domeniul cercetării farmaceutice. Celulele stem embrionare sunt linii celulare capabile să producă un număr infinit de celule identice care pot fi congelate, depozitate și transportate către alte laboratoare în scopul culturii și al experimentelor ulterioare. Prin urmare, cercetătorii utilizează aproape întotdeauna linii celulare care există deja mai degrabă decât să creeze altele noi utilizând blastociste disponibile[11] rămase în urma tratamentelor de fertilitate care sunt donate pentru cercetare printr-un consimțământ explicit, scris și în cunoștință de cauză. Sunt în curs de desfășurare studii clinice ale tratamentelor bazate pe celule stem embrionare umane, care vizează boli precum leziunile coloanei vertebrale, insuficiența cardiacă și diverse forme de orbire; aceste studii clinice se desfășoară în Statele Unite, Franța, Coreea de Sud și Regatul Unit.[12] Au fost identificate, de asemenea, celule stem specifice anumitor țesuturi sau celule stem adulte; acestea se găsesc în anumite țesuturi ale corpului și sunt valoroase, în unele cazuri, pentru terapie. Celulele stem pluripotente induse sunt celule adulte, specializate care au fost reprogramate genetic. Cercetătorul care a descoperit această tehnică, bazându-se pe cunoștințele prealabile obținute în urma cercetării celulelor stem embrionare, a primit Premiul Nobel în 2012. Celulele stem pluripotente induse au multe proprietăți similare cu celulele stem embrionare, iar cercetarea continuă să facă progrese în acest sens; totuși, aceste celule nu pot fi încă produse ca standard clinic sau tratate ca celule naturale. În Japonia începe un studiu clinic care utilizează celule stem pluripotente induse[13]. Descoperirea și dezvoltarea în curs a celulelor stem pluripotente induse se bazează pe cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane, iar celulele stem embrionare sunt în continuare importante pentru dezvoltarea cercetării în domeniul celulelor stem pluripotente induse, cunoștințele deduse din acestea completându-se reciproc. Având în vedere faptul că terapiile bazate pe celule stem sunt promițătoare în cazul multor boli și că cercetarea în acest domeniu avansează rapid, se pot exploata mai multe domenii de cercetare în mod simultan în scopul de a găsi cea mai bună sursă de celule pentru o anumită aplicație medicală.[14] 2.2.2. Competențe și activități ale statelor membre în acest domeniu Cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane din Europa face obiectul actelor cu putere de lege și normelor administrative naționale care variază de la țară la țară. Acestea variază între țări care permit stabilirea liniilor celulare stem embrionare umane la cele care nu permit această etapă, dar permit importul de linii celulare stem embrionare, cele care interzic orice formă de cercetare a celulelor stem embrionare umane și cele care nu dispun de legislație specifică în domeniu. În prezent, cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane este permisă, făcând obiectul unor controale și condiții, în 18 state membre, în timp ce trei o interzic, iar celelalte nu dispun de legislație specifică.[15] 2.2.3. Competențe și activități la nivelul Uniunii în acest domeniu Dispoziții ale tratatului privind cercetarea Articolul 182 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) oferă temeiul juridic pentru programele de cercetare ale UE: „Parlamentul și Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, după consultarea Comitetului Economic și Social, adoptă un program-cadru multianual, în care sunt prevăzute toate acțiunile Uniunii.” Aceste programe de cercetare ale UE sunt adoptate fără a aduce atingere activităților statelor membre în domeniul cercetării. Motivul este că, în conformitate cu legislația primară a UE - Tratatul de la Lisabona, cercetarea este o competență paralelă. În conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din TFUE, „În domeniile cercetării, dezvoltării tehnologice și spațiului, Uniunea dispune de competență pentru a desfășura acțiuni și, în special, pentru definirea și punerea în aplicare a programelor, fără ca exercitarea acestei competențe să poată avea ca efect împiedicarea statelor membre de a-și exercita propria competență.” Orizont 2020 - Programul UE pentru cercetare și inovare Orizont 2020 este Programul UE pentru cercetare și inovare care dispune de o finanțare de aproape 80 de miliarde de euro pentru următorii șapte ani (2014 - 2020). Pentru elaborarea acestui nou program, Comisia a lansat o consultare amplă care a implicat toate părțile interesate principale și a luat în considerare discuțiile cu Parlamentul European și cu Consiliul, precum și învățămintele desprinse din programele anterioare. De asemenea, Comisia a luat în considerare recomandările Grupului european pentru etică[16] și constatările unui sondaj Eurobarometru, în care s-a solicitat unui eșantion aleatoriu de cetățeni din întreaga Europă să își exprime părerile asupra mai multor aspecte, inclusiv cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare. Majoritatea au fost de acord cu cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare.[17] Comisia, luând în considerare toate aspectele sprijinului pentru cercetare, inclusiv valoarea adăugată a sprijinului la nivelul UE, considerațiile etice și beneficiile potențiale pentru sănătate ale tuturor tipurilor de cercetare în domeniul celulelor stem, și-a prezentat propunerea în noiembrie 2011. În cadrul procesului democratic care a condus, în decembrie 2013, la un acord între Consiliu și Parlament în ceea ce privește Orizont 2020, Comisia, Consiliul și Parlamentul au luat în considerare, de asemenea, toate aspectele sprijinului pentru cercetare. Rezultatul discuțiilor referitoare la Orizont 2020 purtate de către reprezentanții aleși este că se prevede sprijin din partea UE pentru cercetarea în domeniul sănătății și că este posibilă cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane, restricționată la cercetarea ulterioară stabilirii liniilor celulare stem. S-a convenit că proiectele de cercetare în domeniul celulelor stem embrionare umane la nivelul UE adaugă valoare activităților statelor membre din acest domeniu, în conformitate cu principiul subsidiarității.[18] În domeniul cercetării, UE adaugă valoare activităților statelor membre sprijinind cercetarea colaborativă transfrontalieră în cazul căreia, pentru a realiza descoperiri revoluționare, este necesară o masă critică de cunoștințe complementare și resurse financiare. Acesta este în special cazul cercetării în domeniul celulelor stem embrionare umane, care, pentru a aduce în spitale o nouă posibilitate de terapie bazată pe celulele stem, necesită multe discipline științifice și multe competențe și resurse diferite. Proiectele de cercetare colaborativă transfrontalieră contribuie, de asemenea, la creșterea coordonării și la reducerea producerii și utilizării repetitive și, prin urmare, inutile, a liniilor celulare stem. S-a convenit, de asemenea, că cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane are potențial pentru descoperiri revoluționare valoroase în ceea ce privește cercetarea în domeniul sănătății și că sistemul de control și echilibru, identic cu cel convenit în cadrul PC7, prevede garanții corespunzătoare pentru a asigura conformitatea cu normele stricte în vigoare. Cadrul Orizont 2020 care reglementează cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane Sprijinul în cadrul Orizont 2020 pentru cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane este strict reglementat atât de dispoziții generale, cât și de dispoziții specifice. Ca și în conformitate cu ultimul program-cadru de cercetare (PC7), Orizont 2020 conține dispoziții specifice care reglementează sprijinul financiar direct pentru cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane. Acestea sunt stabilite la articolul 19 din Regulamentul privind Orizont 2020 (ANEXA II) și în Declarația Comisiei care însoțește regulamentul menționat (ANEXA III), care a fost solicitată în timpul negocierilor interinstituționale privind acordul dintre Consiliul Uniunii Europene și Parlamentul European și care a fost prezentată de Comisie în momentul adoptării actului legislativ. Declarația face parte integrantă din pachetul de legi Orizont 2020 și servește pentru a interpreta implementarea practică a dispozițiilor legislative, date fiind diversitatea opiniilor privind acest domeniu de cercetare și diferitele situații și practici juridice din statele membre. Pachetul Orizont 2020, inclusiv dispozițiile privind cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane, a făcut obiectul procesului legislativ ordinar și a fost adoptat în mod democratic, în deplină conformitate cu dispozițiile tratatului, cu majoritate clară de către ambii colegiuitori - Parlamentul European a adoptat regulamentul în cadrul sesiunii sale plenare din 21 noiembrie 2013[19], iar Consiliul Uniunii Europene în cadrul reuniunii sale din 3 decembrie 2013.[20] Cadrul etic strict în interiorul căruia operează Orizont 2020 reflectă cu exactitudine dispozițiile convenite cu grijă pentru PC7 (ANEXELE IV și V). Astfel cum se menționează în Declarația Comisiei privind Orizont 2020, Comisia a propus continuarea cadrului etic al PC7 deoarece „[Comisia]a evoluat, în urma experienței, într-o abordare responsabilă a unui domeniu științific cu mult potențial și s-a dovedit a fi un cadru cu rezultate satisfăcătoare în contextul unui program de cercetare la care participă cercetători din multe țări cu reglementări foarte diverse în acest domeniu”. Cadrul se bazează pe recomandările Grupului european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii[21] și este alcătuit din sistemul „blocajului triplu”: În primul și în primul rând, că se respectă legislația națională - proiectele UE trebuie să urmeze legile țării în care se desfășoară cercetarea. În plus, că toate proiectele trebuie să fie validate științific prin evaluare inter pares și trebuie să fie supuse unei analize etice riguroase. În cele din urmă, că fondurile UE nu pot fi utilizate pentru derivarea de noi linii celulare stem sau pentru cercetarea care distruge embrioni - și nici pentru procurarea de celulele stem. Programul Orizont 2020 are o abordare societală bazată pe provocări, abordând preocupări majore împărtășite de cetățenii din Europa și nu numai. În domeniul sănătății, acesta include, de exemplu, cercetarea în domeniul cancerului, diabetului, bolii Alzheimer și bolii Parkinson. În punerea în aplicare a programelor sale de cercetare, Comisia nu publică cereri pentru propuneri de cercetare în mod specific asupra cercetării în domeniul celulelor stem embrionare umane. Le revine mai degrabă oamenilor de știință să propună, de jos în sus, cele mai bune abordări posibile pentru un anumit studiu. Cercetarea la nivelul UE permite, de asemenea, derularea proiectelor care pot include o comparație a diferitelor tipuri de celule, inclusiv celulele stem embrionare umane și celulele stem pluripotente induse, păstrând deschise toate căile de cercetare ținând cont de progresele științifice. Registrul european[22] al liniilor celulare stem embrionare umane, sprijinit de Comisia Europeană, facilitează monitorizarea celulelor stem embrionare umane existente în Europa și dincolo de granițele sale, le face să fie mai disponibile pentru oamenii de știință și contribuie la evitarea stabilirii inutile de noi linii celulare stem. Articolul 19 alineatul (3) din Regulamentul privind Orizont 2020 prevede: „Sunt excluse de la finanțare următoarele domenii de cercetare: activitatea de cercetare care urmărește clonarea umană în scop de reproducere; activitatea de cercetare care urmărește modificarea moștenirii genetice a ființelor umane și care poate duce la transformarea acestor modificări în caracteristici ereditare; activități de cercetare destinate creării de embrioni umani numai în scopul cercetării sau al procurării de celule sușă, inclusiv prin intermediul transferului de nuclee de celule somatice.” Articolul prevede că aceste domenii de cercetare pot fi revizuite în contextul evaluării intermediare a Orizont 2020, ținând cont de progresele științifice. Articolul 19 alineatul (4) prevede: „Cercetarea asupra celulelor sușă umane, atât adulte, cât și embrionare, poate fi finanțată în funcție de conținutul propunerii științifice și de cadrul juridic al statelor membre implicate. Nu se acordă finanțare activităților de cercetare interzise în toate statele membre. Nu se finanțează nicio activitate în cadrul unui stat membru în care activitatea respectivă este interzisă”. Evaluarea, subvenționarea și finanțarea propunerilor de proiecte de cercetare ale UE care implică celule stem embrionare umane este strict legiferată. Conformitatea cu normele stabilite la articolul 19 din regulament și în declarație este evaluată prin mai multe verificări de monitorizare ex ante și ex post. Verificări ex ante și ex post în cadrul Orizont 2020 privind cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane Fiecare propunere care implică celule stem embrionare umane este evaluată științific prin evaluări inter pares independente internaționale. Această evaluare examinează necesitatea utilizării unor astfel de celule stem în scopul atingerii obiectivelor științifice. Fiecare propunere trebuie să fie supusă, de asemenea, unei analize etice riguroase[23], care ia în considerare principiile reflectate în Carta drepturilor fundamentale a UE și în convențiile internaționale relevante[24] și care este realizată de experți independenți desemnați de Comisie; orice cerințe specificate de către acești evaluatori devin obligații contractuale pentru participanții la proiect. Fiecare propunere care a trecut atât de faza evaluării științifice, cât și de cea a analizei etice este supusă apoi deciziei de către Comisie și face obiectul unei proceduri de aprobare specifice fiecărui stat membru la nivel de proiect individual, pentru a se asigura că urmează legile țării în care se efectuează cercetarea. Comitetul pentru programe, compus din reprezentanți din toate statele membre și observatori din țările asociate la programul-cadru, operează în conformitate cu procedura de examinare pentru aprobarea finanțării acestor proiecte. Doar atunci se încheie contracte care includ dispoziții clare referitoare la etică și cerințe privind raportarea. În plus față de monitorizarea proiectelor în timpul implementării, Comisia va efectua verificări etice ale proiectelor selectate asistată de experți externi independenți pentru a verifica dacă cercetarea este efectuată în conformitate cu cerințele enunțate în analiza etică. În cadrul unui audit privind aspectele de etică a șase proiecte finanțate în cadrul PC7 care au implicat utilizarea celulelor stem embrionare umane, grupul de experți externi independenți a fost satisfăcut de faptul că au fost îndeplinite toate cerințele referitoare la etică și la reglementare și că proiectele erau în conformitate cu condițiile contractului lor și cu dispozițiile textului legislativ al PC7. În cazul în care s-ar constata că un proiect contravine principiilor etice acceptate și condițiilor de efectuare a cercetării utilizând celulele stem embrionare umane, sunt în vigoare toate dispozițiile necesare pentru a opri proiectul și pentru a impune sancțiunile corespunzătoare. Nu a fost detectat niciun caz de lipsă de conformitate în ceea ce privește proiectele PC7 care implică celule stem embrionare umane. Comisia a respectat cu strictețe angajamentul și monitorizarea acestor principii în programele-cadru anterioare și a informat regulat Comitetul pentru programe cu privire la progresul înregistrat, în ansamblu, referitor la implementarea programului. Comisia va urma același proces de monitorizare și de verificare pentru Orizont 2020. În cadrul Programului PC7 în domeniul sănătății (2007-2013), UE a finanțat 27 de proiecte de cercetare colaborativă care au implicat utilizarea celulelor stem embrionare umane; cele mai recente dintre acestea includ și activități în domeniul celulelor stem pluripotente induse. Granturile Consiliului European pentru Cercetare (10) și acțiunile Marie Skłodowska-Curie (24) au implicat, de asemenea, cercetări în domeniul celulelor stem embrionare umane[25]. Nu s-au creat noi linii celulare stem embrionare umane cu sprijinul fondurilor din proiectele de cercetare ale UE. Comisia este deschisă și transparentă în ceea ce privește promovarea cercetării responsabile și furnizează cetățenilor și oamenilor de știință informații despre aceasta. În plus față de a prezenta detaliile proiectelor pe site-ul internet CORDIS al Comisiei, proiectele sunt încurajate să își creeze propriile site-uri internet, iar Comisia sprijină site-ul internet EuroStemCell[26], care oferă informații fiabile și independente și resurse educaționale testate privind celulele stem și impactul lor asupra societății. 2.3. Cooperarea pentru dezvoltare 2.3.1 Sănătatea mamei și a copilului în țările în curs de dezvoltare În 2010, s-au înregistrat în întreaga lume 287 000 de decese în urma complicațiilor legate de sarcină sau de naștere. Aproape toate aceste decese (99%) au avut loc în țările în curs de dezvoltare și au afectat în mod disproporționat populațiile sărace și cele mai vulnerabile. Abordările pentru a proteja sănătatea mamelor protejează și sănătatea bebelușilor acestora. De exemplu, rata nașterilor premature, care este cauza principală a deceselor în rândul nou-născuților, poate fi abordată în mod eficient ameliorând accesul la planificarea familială și la îngrijirea de bună calitate pentru femei, în special pentru adolescente. Prin urmare, îngrijirea competentă înainte, în timpul și după naștere este necesară pentru a salva atât viața mamelor, cât și a bebelușilor și necesită accesul la servicii de sănătate globale care includ, în cadrul continuității îngrijirilor, servicii de sănătate în domeniul sexual, al reproducerii, matern, al nou-născuților și al copiilor. Avorturile în condiții de risc reprezintă una dintre cauzele mortalității materne, reprezentând aproximativ 13% din întreaga mortalitate maternă și având ca rezultat 47 000 de decese în fiecare an, dintre care aproape toate în țările în curs de dezvoltare. Conform Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), cea mai eficientă intervenție pentru a reduce sarcinile nedorite și avorturile provocate este îmbunătățirea accesului la servicii de planificare familială și a eficienței utilizării contraceptivelor[27]. Prin urmare, numărul avorturilor ar putea fi redus. În aproape toate țările din lume[28], legislația permite avorturile pentru a salva viața femeilor, iar în majoritatea țărilor, avorturile sunt permise pentru a menține sănătatea fizică și/sau mentală a femeilor. 2.3.2 Competențe și activități ale statelor membre ale UE Cooperarea pentru dezvoltare a statelor membre ale UE în domeniul sănătății mamei și a copilului este orientată de Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) și de programul de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare. Programul de acțiune al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare În cadrul Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare (CIPD) care a avut loc la Cairo în 1994, 179 de țări - incluzând toate cele 28 de state membre ale UE - au adoptat un program de acțiune care definește egalitatea și emanciparea femeilor ca o prioritate globală, din perspectiva drepturilor universale ale omului, dar și ca o etapă esențială pentru eradicarea sărăciei[29]. Capacitatea femeilor de a avea acces la sănătatea reproducerii și la recunoașterea drepturilor lor privind reproducerea este o piatră de temelie a emancipării femeilor și contribuie la dezvoltarea durabilă. Programul face apel la acțiuni care să ofere accesul universal la planificarea familială, la servicii de sănătate în domeniul sexual și al reproducerii și la drepturile privind reproducerea. Printre altele, programul identifică avorturile în condiții de risc drept o preocupare majoră de sănătate publică și solicită ca prevenirea sarcinilor nedorite să beneficieze de cea mai mare prioritate. Nu ar trebui, în niciun caz, ca avorturile să fie promovate drept metodă de planificare familială. Îngrijirea în cazul avorturilor trebuie să aibă loc în contextul juridic al fiecărei țări. CIPD subliniază că, atunci când nu sunt interzise de lege, avorturile ar trebui să aibă loc în condiții de siguranță. O dată la cinci ani, începând din 1994, țările se întrunesc din nou pentru a reconfirma aceste angajamente și pentru a evalua progresele înregistrate în ceea ce privește programul de acțiune. Criteriile de referință adăugate la prima dintre aceste conferințe de revizuire ale CIPD din 1999 au fost folosite drept bază pentru cele opt obiective de dezvoltare ale mileniului. Obiectivele de dezvoltare ale mileniului În 2000, șefii de stat și de guvern din 189 de țări - inclusiv din toate cele 28 de state membre ale UE - au adoptat, în cadrul Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, Declarația Mileniului cu un set de opt obiective de dezvoltare ale mileniului (ODM) printre care se numărau obiective ambițioase pentru reducerea mortalității materne și infantile până în 2015. ODM 4 vizează reducerea cu două treimi a ratei mortalității în rândul copiilor sub cinci ani. ODM 5 vizează reducerea mortalității materne cu trei sferturi între 1990 și 2015 și obținerea accesului universal la sănătatea reproducerii. De atunci, obiectivele de dezvoltare ale mileniului au devenit criteriul de referință pentru politica globală de dezvoltare. Ele au condus la o concentrare fără precedent asupra bunăstării, dezvoltării și sărăciei umane în comunitatea internațională. Organizația Națiunilor Unite coordonează în prezent un proces structurat pentru a defini un cadru de dezvoltare dincolo de 2015, când expiră actualele ODM. 2.3.3 Competențe și activități desfășurate la nivelul Uniunii Dispoziții ale tratatului privind cooperarea pentru dezvoltare Obiectivul principal al politicii de cooperare pentru dezvoltare a UE este reducerea și apoi eradicarea sărăciei[30], respectând pe deplin demnitatea umană. Acesta reiese puternic din angajamentul UE în ceea ce privește ODM de a reduce sărăcia extremă și foamea, de a îmbunătăți bunăstarea oamenilor prin reducerea mortalității materne și infantile, de a combate HIV/SIDA, malaria și alte boli. Noua politică a UE în domeniul dezvoltării, Agenda schimbării,[31] reamintește abordarea centrată pe oameni, instituind drepturile omului (democrația și statul de drept) și creșterea favorabilă incluziunii și durabilă pentru dezvoltarea umană ca obiective importante ale ajutorului pentru dezvoltare. Măsurile UE de cooperare pentru dezvoltare sunt adoptate fără a aduce atingere activităților statelor membre în domeniul cooperării pentru dezvoltare. În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) din TFUE, cooperarea pentru dezvoltare este o competență paralelă: „În domeniile cooperării pentru dezvoltare și ajutorului umanitar, Uniunea dispune de competență pentru a întreprinde acțiuni și pentru a duce o politică comună, fără ca exercitarea acestei competențe să poată avea ca efect lipsirea statelor membre de posibilitatea de a-și exercita propria competență”. Articolele 208-211 din TFUE oferă temeiul juridic pentru măsurile UE de cooperare pentru dezvoltare. Articolul 208 alineatul (2) din TFUE stabilește că „Uniunea și statele membre își respectă angajamentele și obiectivele pe care le-au acceptat în cadrul Organizației Națiunilor Unite și al altor organizații internaționale competente”. Valoarea adăugată a acțiunii la nivelul Uniunii se bazează pe prezența pe teren la nivel mondial a UE, expertiza sa amplă, natura sa supranațională, rolul său ca factor care facilitează coordonarea și potențialul de a realiza economii de scară. „Consensul european”[32] adoptat de statele membre, Comisia Europeană, Parlament și Consiliu în 2005 identifică valori, obiective, principii și angajamente comune pentru punerea în aplicare a programelor de dezvoltare la nivelul statelor membre și al Uniunii: reducerea sărăciei, respectarea drepturilor omului, a democrației, a libertăților fundamentale și a statului de drept, buna guvernanță, egalitatea de șanse între femei și bărbați, solidaritatea, justiția socială și acțiunea multilaterală eficientă. Principalele instrumente de finanțare ale UE pentru cooperarea pentru dezvoltare Principalele instrumente de finanțare ale UE pentru cooperarea pentru dezvoltare sunt Fondul european de dezvoltare (FED)[33] și Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD)[34]. FED sprijină cooperarea cu țări din Africa, Caraibi și Pacific și se concentrează asupra dezvoltării economice, sociale și umane și asupra integrării și cooperării regionale. FED este gestionat de Comisie, statele membre contribuind direct la acesta. Pe de altă parte, ICD oferă sprijin bilateral țărilor în curs de dezvoltare care nu sunt acoperite de FED și sprijin tematic tuturor țărilor partenere pe teme prioritare cum ar fi drepturile omului, democrația și buna guvernanță și creșterea durabilă și favorabilă incluziunii. Cel de al 11-lea FED pentru perioada 2014-2020 va avea un buget de 30,5 miliarde EUR. ICD va beneficia de o alocare de 19,7 miliarde EUR de la bugetul UE pentru perioada 2014-2020. Înainte de a propune aceste noi instrumente de finanțare pentru perioada 2014-2020 și în plus față de evaluarea impactului și analiza internă a diferitelor evaluări, rapoarte de audit și de revizuiri la jumătatea perioadei, Comisia a realizat o consultare publică între 26 noiembrie 2010 și 31 ianuarie 2011 privind viitoarea finanțare pentru acțiunea externă a UE. Acest proces s-a bazat pe un chestionar public online însoțit de un document de bază „Care vor fi instrumentele financiare pentru acțiunile externe ale UE după 2013?”[35] Comisia a prezentat o propunere legislativă în decembrie 2011, luând în considerare toate aspectele politicii în domeniul dezvoltării, inclusiv valoarea adăugată a sprijinului la nivelul UE pentru țările în curs de dezvoltare în conformitate cu principiile Consensului european privind dezvoltarea (2005) și cu „Agenda schimbării”. Regulamentul privind ICD a fost adoptat la 11 martie 2014 în conformitate cu articolul 209 din TFUE: „Parlamentul European și Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, stabilesc măsurile necesare pentru punerea în aplicare a politicii de cooperare pentru dezvoltare, măsuri care pot consta în programe multianuale de cooperare cu țări în curs de dezvoltare sau în programe având o abordare tematică.” Procesul democratic a arătat că atât Parlamentul European, cât și Consiliul (Parlamentul European a adoptat regulamentul în cadrul sesiunii sale plenare din 6 decembrie 2013, iar Consiliul Uniunii Europene în cadrul reuniunii sale din 11 martie 2014) sprijină cu o majoritate clară obiectivele și prioritățile politice pentru politica în domeniul dezvoltării, inclusiv cooperarea pe teme prioritare, astfel cum a propus Comisia. Priorități pentru finanțarea UE pentru dezvoltare în sectorul sănătății, inclusiv sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente Regulamentul privind ICD reamintește la articolul 2 că lupta împotriva sărăciei în conformitate cu ODM rămâne obiectivul primar al cooperării pentru dezvoltare. Acesta include promovarea implementării complete și eficace a Programului de acțiune al CIPD, astfel cum se indică în anexele I și II la regulament.[36] În conformitate cu Regulamentul privind ICD, prioritățile pentru finanțarea UE sunt reflectate în programele indicative multianuale geografice și tematice care fac obiectul unui dialog strategic cu Parlamentul European. În timpul dialogului strategic care a avut loc în primul trimestru al anului 2014, Parlamentul a solicitat să se acorde mai multă atenție drepturilor femeii și egalității de șanse între femei și bărbați în programele indicative multianuale. Ca urmare a dialogului strategic, aceste modificări sunt integrate în programele indicative multianuale. De asemenea, prioritățile de finanțare ale UE se determină împreună cu guvernele țărilor partenere. În domeniul sănătății, finanțarea UE se concentrează, prin urmare, asupra consolidării sistemelor de sănătate ale țărilor partenere astfel încât acestea să poată furniza acces universal la un pachet cuprinzător de servicii de sănătate de calitate. Acțiunea UE se bazează pe planurile naționale de asistență medicală definite de autoritățile publice ale țărilor beneficiare. Atât timp cât aceste sisteme de sănătate sunt conforme cu drepturile omului și cu cerințele internaționale, este dreptul suveran al fiecăreia dintre țările noastre partenere să decidă în ceea ce privește gama serviciilor și modul în care acestea sunt furnizate cetățenilor lor. Rolul UE este să sprijine eforturile acestor țări de a elabora sisteme eficiente pentru furnizarea de servicii de sănătate în cadrul continuității îngrijirilor. Finanțarea UE poate să sprijine construirea și reabilitarea spațiilor în care se oferă asistență medicală, formarea personalului medical, furnizarea de echipamente, medicamente și materiale sanitare esențiale, precum și furnizarea de asistență tehnică și consiliere strategică pentru guverne, în scopul de a sprijini strategiile naționale din domeniul sănătății. Modul preferat pentru acest tip de finanțare este prin intermediul bugetului ordinar al țărilor partenere pentru a îmbunătăți responsabilitatea țării și sustenabilitatea programelor. Această modalitate de ajutor, denumită „sprijin bugetar”, se concentrează pe a sprijini politici și reforme sectoriale care să îmbunătățească guvernanța și furnizarea de servicii către populație, ducând la rezultate concrete și măsurabile prin intermediul unui dialog politic cu guvernul și al definirii indicatorilor care trebuie să fie atinși. În perioada 2002-2010, UE a angajat 5 miliarde EUR pentru a sprijini bugetele publice ale țărilor partenere și încă 1,3 miliarde EUR special pentru bugetele de sănătate sau programele guvernamentale ale țărilor partenere. [37] Un alt canal important al finanțării UE este prin intermediul agențiilor Organizației Națiunilor Unite active în sectorul sănătății și al inițiativelor mondiale privind sănătatea cum ar fi Fondul global de luptă împotriva HIV/SIDA, tuberculozei și malariei și Alianța GAVI. În perioada 2002-2010, UE a angajat 1 miliard EUR pentru acești beneficiari. Finanțarea UE poate fi folosită, de asemenea, pentru a finanța organizații ale societății civile, în special în cazul în care accesul la servicii de sănătate de bază trebuie să fie îmbunătățit pentru populațiile marginalizate și greu accesibile, în special în contextul unei urgențe sau al unui conflict, și anume în situații în care guvernele nu sunt capabile sau nu doresc să ia singure măsuri eficiente. Totuși, majoritatea finanțării pentru organizații ale societății civile este direcționată către dezvoltarea capacității lor de sensibilizare și consolidarea rolului lor de a contribui la elaborarea politicilor, de a monitoriza reformele și de a trage la răspundere guvernele. În perioada 2002-2010, UE a angajat 1,3 miliarde EUR pentru organizațiile societății civile care își desfășoară activitatea în sectorul sănătății. Din cele 3,2 miliarde EUR ale fondurilor pentru dezvoltare pe care UE le-a cheltuit în cei cinci ani ai perioadei 2008-2012 în sectorul sănătății din țările partenere, 1,5 miliarde EUR au fost cheltuiți pentru sănătatea maternă, a nou-născuților și a copiilor, calculată printr-o metodologie convenită cu G8. Mai concret, 87 de milioane EUR au fost cheltuiți pentru asistența medicală privind reproducerea, 17 milioane EUR pentru planificarea familială și 95 de milioane EUR pentru a controla bolile cu transmitere sexuală. Contribuțiile la Fondul global de luptă împotriva HIV/SIDA, tuberculozei și malariei reprezintă încă 503 milioane EUR. Alinierea la programul de acțiune al CIPD și la ODM Finanțarea UE pentru dezvoltare este strâns aliniată la obiectivele și angajamentele internaționale convenite în cadrul programului de acțiune al CIPD și la ODM. Chiar dacă Uniunea nu a fost semnatară a acestor acorduri internaționale de referință atunci când au fost adoptate, obiectivele și angajamentele acestora au fost ulterior integrate în legislația UE de stabilire a politicii Uniunii privind cooperarea pentru dezvoltare, făcându-se trimiteri clare la acestea în Consensul european privind dezvoltarea, în Concluziile Consiliului privind rolul UE în materie de sănătate globală[38], în Concluziile Consiliului privind agenda generală pentru perioada de după 2015[39], precum și în Regulamentele privind ICD pentru perioadele 2007-2013 și 2014-2020. Parlamentul European a adoptat mai multe rezoluții[40] în sprijinul ODM și al CIPD, în care a solicitat ca „UE să apere insistent dreptul la cel mai înalt standard de sănătate realizabil, inclusiv la sănătate sexuală și reproductivă și la drepturile aferente și integrarea persoanelor afectate de HIV/SIDA, printre altele, în cadrul serviciilor de planificare familială voluntară, avorturi în condiții de siguranță și contracepție”[41]. Pe deplin aliniată la principiile CIPD, asistența UE pentru dezvoltare nu promovează avorturile ca o metodă de planificare familială. Ea vizează mai degrabă reducerea recursului la avorturi prin servicii de planificare familială extinse și îmbunătățite, acordarea de prioritate prevenirii sarcinilor nedorite și eliminarea necesității avorturilor. Finanțarea UE se concentrează asupra satisfacerii nevoilor femeilor vulnerabile și defavorizate, a adolescentelor, a femeilor singure, a refugiatelor și a femeilor strămutate, a femeilor care au HIV și a victimelor violului. Controale privind utilizarea fondurilor UE pentru dezvoltare Condițiile contractuale ale UE[42] sunt stricte pentru a garanta că toate intervențiile finanțate prin asistența UE pentru dezvoltare respectă legislația țărilor în care au loc. Toți beneficiarii de granturi UE și angajații lor trebuie să respecte drepturile omului. Utilizarea fondurilor UE pentru scopurile preconizate este asigurată prin diverse activități de control și sisteme de control și echilibru de-a lungul ciclului de gestionare a proiectului. Comisia monitorizează performanța proiectelor și a programelor prin intermediul evaluărilor independente efectuate de experți externi utilizând standarde acceptate internațional. În 2013, acest sistem al monitorizării axate pe rezultate a revizuit peste 1 600 de proiecte și programe în curs și încheiate (inclusiv operațiuni de sprijin bugetar) din toate sectoarele sprijinului din partea UE.[43] 64 dintre aceste proiecte și programe vizau sectorul sănătății, iar 22 vizau sectorul politicilor/programelor referitoare la populație și la sănătatea reproductivă. 81% din proiectele monitorizate în aceste două sectoare au fost evaluate ca fiind „foarte bune” sau „bune” (în comparație cu 75% în medie pentru proiectele din toate sectoarele cooperării din UE). Pentru proiectele în cazul cărora se identifică dificultăți majore, Comisia asigură o monitorizare specifică. Această monitorizare independentă „la fața locului” completează propria monitorizare internă efectuată de personalul Comisiei. În plus față de evaluările la nivel de proiect sau de program, evaluările strategice realizate de experți externi independenți furnizează un feedback important privind impactul și rezultatele obținute. Acesta a fost cazul evaluării sprijinului Comisiei Europene pentru sectorul sănătății din 2012, care a constatat că acesta este coerent cu politica UE în domeniul dezvoltării și bine concentrat asupra reducerii sărăciei[44]. S-a constatat că sprijinul UE a contribuit în mod semnificativ la ameliorarea calității serviciilor de sănătate și a consolidat sistemele instituționale și procedurale din punctul de vedere al transparenței și responsabilității în țările în care a pus în aplicare programe. Curtea de Conturi Europeană examinează anual gestionarea ajutorului pentru dezvoltare a UE. În raportul său recent privind FED, Curtea afirmă că delegațiile UE au avut o bună imagine de ansamblu a punerii în aplicare operaționale a proiectelor, în principal prin vizite de monitorizare.[45] Rezultatele tuturor evaluărilor și auditurilor au fost luate în considerare pentru a defini noile instrumente financiare pentru cadrul financiar 2014-2020, inclusiv ICD. În completarea monitorizării și a evaluărilor, auditurile și verificările financiare furnizează garanții privind legalitatea și regularitatea operațiunilor de ajutor extern. Beneficiarilor ajutorului UE care au dat declarații false, au comis erori grave, nereguli sau fraude li se vor suspenda granturile; ei pot fi excluși de la o finanțare ulterioară din partea UE și pot face obiectul sancțiunilor financiare. 3. EVALUAREA CERERILOR INIȚIATIVEI CETĂȚENEȘTI EUROPENE 3.1. Observații generale Astfel cum se menționează în introducerea prezentei comunicări, obiectivul inițiativei cetățenești europene „Unul dintre noi” este ca UE să interzică și să încheie finanțarea activităților care presupun distrugerea embrionilor umani, în special în domeniul cercetării, al ajutorului pentru dezvoltare și al sănătății publice, pentru a respecta demnitatea și integritatea umană. În acest scop, regulamentul financiar, regulamentul pentru programul-cadru de cercetare Orizont 2020 și regulamentul de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare ar trebui să fie modificate în mod corespunzător. Comisia a examinat cu atenție această cerere. În ceea ce privește cererea ca UE să nu mai finanțeze aceste activități și să modifice regulamentul financiar, este de remarcat faptul că, în conformitate cu articolul 87 din regulamentul financiar, toate cheltuielile UE trebuie să fie în conformitate cu Tratatele UE și Carta drepturilor fundamentale. Prin urmare, regulamentul financiar al UE asigură deja că toate cheltuielile UE, inclusiv în domeniul cercetării, al cooperării pentru dezvoltare și al sănătății publice trebuie să respecte demnitatea umană, dreptul la viață și dreptul la integritate al persoanei. Mai mult, scopul regulamentului financiar este de a furniza reglementări financiare în termeni generali și nu pentru un domeniu specific al politicii UE, în special pentru stabilirea și executarea bugetului UE. 3.2. Cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane Comisia Europeană a analizat cu atenție cererea inițiativei cetățenești europene de a introduce legislație care să interzică orice finanțare din partea UE „a activităților de cercetare care distrug embrioni umani, inclusiv a celor care vizează obținerea de celule stem, și cercetarea care implică utilizarea celulelor stem embrionare umane în etape ulterioare pentru a le obține”. Astfel cum se descrie mai sus, legislația în domeniul programelor actuale de cercetare ale UE conține dispoziții detaliate care reglementează sprijinul UE pentru cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane. Aceste dispoziții au fost convenite doar recent (decembrie 2013) de către colegiuitorul UE, și anume Parlamentul European și Consiliul, prin procedura legislativă ordinară, în deplină conformitate cu articolul 182 din TFUE. Dispozițiile pentru finanțarea în cadrul Orizont 2020 au fost convenite ținând cont de toate aspectele, inclusiv considerațiile etice, de valoarea adăugată a UE și de beneficiile potențiale pentru sănătate ale tuturor tipurilor de cercetare în domeniul celulelor stem. Dispozițiile Orizont 2020 privind cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane sunt calibrate cu atenție și constituie împreună un sistem de „blocaj triplu” care implică: În primul și în primul rând, că se respectă legislația națională - proiectele UE trebuie să urmeze legile țării în care se desfășoară cercetarea. În plus, că toate proiectele trebuie să fie validate științific prin evaluare inter pares și trebuie să fie supuse unei analize etice riguroase. În cele din urmă, că fondurile UE nu pot fi utilizate pentru derivarea de noi linii celulare stem sau pentru cercetarea care distruge embrioni - și nici pentru procurarea de celulele stem. Ele includ un set de excluderi și condiționalități explicite, mai multe verificări ex ante riguroase (evaluări științifice, analize etice), structuri suplimentare de luare a deciziilor la nivelul proiectelor individuale implicând statele membre, obligații contractuale, cerințe detaliate privind raportarea și audituri ex post (a se vedea anexele II și III pentru textele complete ale articolului 19 și ale Declarației Comisiei). Auditurile la nivel de sistem au demonstrat că sistemul pus în aplicare este bine conceput și respectat în conformitate cu cele mai înalte standarde etice. În plus, Comisia nu solicită în mod explicit propuneri de cercetare care implică celulele stem embrionare umane. Comisia consideră că dispozițiile Orizont 2020 privind cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane sunt în deplină conformitate cu Tratatele UE și cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.[46] Ea consideră, de asemenea, că aceste dispoziții abordează deja mai multe cereri importante ale organizatorilor, și anume ca UE să nu finanțeze distrugerea embrionilor umani și să se realizeze controale corespunzătoare. Totuși, Comisia consideră că nu poate da curs cererii organizatorilor ca UE să nu finanțeze cercetarea în urma stabilirii liniilor celulare stem embrionare umane. Motivul este faptul că propunerea a fost formulată de Comisie ținând cont de considerațiile etice, de beneficiile potențiale pentru sănătate și de valoarea adăugată a sprijinului la nivelul UE, pentru toate tipurile de cercetare în domeniul celulelor stem. Această propunere a fost adoptată de către colegiuitor, și anume de către Parlamentul European și Consiliu, pe baza unui acord la care s-a ajuns în mod democratic în timpul negocierilor interinstituționale. 3.3. Cooperarea pentru dezvoltare Comisia Europeană a analizat cu atenție cererea inițiativei cetățenești europene de a introduce legislație care să interzică orice eventuală finanțare din partea UE a activităților care distrug embrioni umani sau presupun distrugerea lor, și anume în mod expres orice finanțare directă sau indirectă a avorturilor prin intermediul ajutorului pentru dezvoltare. Obiectivul care stă la baza inițiativei cetățenești este o reducere a numărului de avorturi efectuate în țările în curs de dezvoltare. În țările partenere în curs de dezvoltare în care UE sprijină sectorul sănătății, aceasta furnizează asistență sistemelor de sănătate, fie sprijinind furnizarea de servicii integrate care include servicii de sănătate în domeniul sexual, al reproducerii, matern, al noilor-născuți și al copiilor în cadrul continuității îngrijirilor, fie furnizând sprijin bugetar pentru a asista țările în scopul de a îmbunătății furnizarea de servicii naționale de sănătate. Prin definiție, asistența respectivă va contribui direct sau indirect la întregul spectru al serviciilor de sănătate oferit de țările partenere, care poate să includă sau nu servicii legate de avorturi pentru a salva viața mamelor. Acest sprijin cuprinzător al UE contribuie în mod substanțial la o reducere a numărului de avorturi deoarece crește accesul la servicii sigure și de calitate, inclusiv planificare familială de bună calitate, o gamă largă de metode contraceptive, contracepție de urgență și educație sexuală completă. Deși obiectivul cooperării pentru dezvoltare a UE este accesul universal și echitabil la îngrijire de bună calitate pentru toți cetățenii, UE respectă pe deplin deciziile suverane ale țărilor partenere în privința alegerii serviciilor de sănătate furnizate și a modului în care acestea sunt grupate în pachete de servicii de sănătate atât timp cât sunt în conformitate cu principiile drepturilor omului convenite. Prin urmare, Comisia nu este în favoarea alocării de ajutoare numai pentru anumite servicii, deoarece ar face ca sprijinul global și efectiv al strategiei privind sănătatea al unei țări să fie mai dificil. Comisia consideră că UE trebuie să își respecte angajamentul său internațional pentru realizarea ODM 5. În ciuda progreselor impresionante înregistrate în ceea ce privește utilizarea contraceptivelor, un număr considerabil de mame mor încă în fiecare an ca urmare a avorturilor care sunt realizate fără competențele necesare sau într-un mediu care nu respectă standarde medicale minime. Conform OMS, decesele și bolile în rândul mamelor pot fi reduse drastic prin îmbunătățirea siguranței acestor servicii de sănătate. Comisia aplică norme stricte și orice finanțare respectă și va respecta întotdeauna pe deplin cadrul de reglementare al UE și legislația națională relevantă. Odată ce finanțarea este acordată, se creează mecanisme de supraveghere cuprinzătoare și transparente. Supravegherea este efectivă, iar Comisia se angajează să aplice în continuare garanții contractuale și de monitorizare într-un mod pe deplin transparent. În cele din urmă, în timp ce Organizația Națiunilor Unite a demarat procesul de a defini o nouă agendă de dezvoltare dincolo de 2015, UE lucrează în prezent la garantarea faptului că principiile și angajamentele cheie ale programului de acțiune al CIPD și ODM sunt integrate în cadrul pentru perioada de după 2015. Consensul internațional puternic privind domeniul de aplicare și definirea sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente codificat în programul de acțiune al CIPD în 1994 tocmai a fost confirmat din nou în revizuirea din aprilie 2014 a acestuia[47] care va servi ca bază pentru sesiunea specială privind CIPD a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din septembrie 2014. Principiile convenite în cadrul CIPD continuă să modeleze cooperarea globală pentru dezvoltare și sunt sprijinite puternic de UE și de statele membre ale acesteia. 4. Concluzii Ca răspuns la inițiativa cetățenească europeană „Unul dintre noi”, Comisia concluzionează după cum urmează: 4.1 Generalități Legislația primară a UE consacră în mod explicit demnitatea umană, dreptul la viață și dreptul la integritate al persoanei. Regulamentul financiar al UE afirmă că toate cheltuielile UE trebuie să fie conforme cu legislația primară a UE. Prin urmare, Comisia nu vede necesitatea de a propune modificări ale regulamentului financiar. 4.2 Cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane Colegiuitorul UE a decis doar recent (în decembrie 2013) în ceea ce privește dispozițiile Orizont 2020 referitoare la cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane. Ele implică un set de excluderi și condiționalități atent calibrate, verificări ex ante riguroase, luarea de decizii de la caz la caz care implică statele membre, obligații contractuale, cerințe de raportare și audituri ex post. Aceste dispoziții exclud explicit de la finanțarea UE distrugerea blastocistelor în scopul cercetării și respectă pe deplin legislația națională privind cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane. Auditurile la nivel de sistem au demonstrat că sistemul pus în aplicare este bine conceput și respectat în conformitate cu cele mai înalte standarde etice. Comisia subliniază faptul că nu se solicită explicit propuneri de cercetare care implică celule stem embrionare umane. Comisia consideră că dispozițiile Orizont 2020 privind cercetarea în domeniul celulelor stem embrionare umane sunt în deplină conformitate cu Tratatele UE și cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.[48] Ea consideră, de asemenea, că aceste dispoziții abordează deja mai multe cereri importante ale organizatorilor, și anume ca UE să nu finanțeze distrugerea embrionilor umani și să se realizeze controale corespunzătoare. Totuși, Comisia consideră că nu se poate da curs cererii organizatorilor ca UE să nu finanțeze cercetare în urma stabilirii liniilor celulare stem embrionare umane. Motivul este faptul că propunerea a fost formulată de Comisie ținând cont de considerațiile etice, de beneficiile potențiale pentru sănătate și de valoarea adăugată a sprijinului la nivelul UE, pentru toate tipurile de cercetare în domeniul celulelor stem. Această propunere a fost adoptată de către colegiuitor, și anume de către Parlamentul European și Consiliu, pe baza unui acord la care s-a ajuns în mod democratic în timpul negocierilor interinstituționale. Comisia va continua să aplice în mod strict sistemul „blocajului triplu” și să respecte normele de monitorizare și de verificare respectate deja în PC7 și așa cum s-a subliniat la articolul 19 din Regulamentul privind Orizont 2020 și Declarația Comisiei care îl însoțește (a se vedea ANEXELE II și III pentru textele complete ale articolului 19 și ale Declarației Comisiei). Acest lucru se va realiza într-un mod pe deplin transparent. La articolul 19 alineatul (5) din Regulamentul privind Orizont 2020 se afirmă că domeniile de cercetare care nu sunt finanțate incluse la alineatul (3) pot fi revizuite în contextul evaluării intermediare a Orizont 2020 care urmează să aibă loc până la 31 decembrie 2017. Decizia de a efectua această revizuire specifică va depinde de dezvoltarea domeniilor științifice și a tehnologiilor în cauză. În ceea ce privește viitorul sprijin al UE pentru cercetarea în domeniul sănătății, Comisia va urmări cu atenție progresele științifice în domeniul cercetării, în special în domeniul cercetării celulelor stem pluripotente induse, care au multe proprietăți similare cu celulele stem embrionare, dar nu pot fi încă produse la standard clinic complet sau tratate ca celule naturale, și va oferi sprijin după caz. Comisia este de acord cu avizul 22 al Grupului european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii cu privire la faptul că „în cazul în care se găsesc în viitor alternative pentru celulele stem embrionare umane care să aibă același potențial ca și celulele stem derivate din embrioni, implicațiile acestor evoluții atât pentru aspectele științifice, cât și pentru cele etice ale proiectelor de cercetare bazate pe celule stem embrionare umane trebuie să fie luate în considerare cât se poate de repede”[49]. Aceasta înseamnă că imediat ce sunt disponibile alternative pe deplin echivalente pentru celulele stem embrionare umane, Comisia le va exploata pe deplin dezvoltarea și potențialul și va reveni la Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii pentru un aviz ținând cont de rezultatele cercetării în domeniul celulelor stem embrionare umane și ale progreselor științifice privind alternativele la celulele stem embrionare umane. Între timp, Comisia va continua să furnizeze sprijin Registrului european pentru linii celulare stem embrionare umane în scopul de a facilita monitorizarea celulelor stem embrionare umane existente în Europa și de a contribui la optimizarea utilizării lor evitând derivările inutile de noi linii celulare stem embrionare umane. 4.3 Cooperarea pentru dezvoltare Comisia concluzionează că UE dispune în prezent de cadrul juridic necesar pentru a gestiona efectiv finanțarea UE pentru dezvoltare într-un mod care să contribuie la reducerea la minimum a numărului de avorturi realizate în țările în curs de dezvoltare. Deși inițiativa cetățenească nu contestă în mod direct obiectivele și angajamentele centrale ale ODM și ale programului de acțiune al CIPD, Comisia consideră că o interdicție a finanțării ar constrânge capacitatea Uniunii de a realiza obiectivele stabilite în obiectivele de dezvoltare ale mileniului, în special în ceea ce privește sănătatea maternă, și în CIPD, care au fost recent confirmate din nou, atât la nivel internațional, cât și la nivelul UE. Organizația Națiunilor Unite a demarat procesul de a defini o nouă agendă de dezvoltare dincolo de 2015, iar UE lucrează în prezent la garantarea faptului că principiile și angajamentele cheie ale programului de acțiune al CIPD și ale ODM sunt integrate în cadrul pentru perioada de după 2015. Consensul internațional puternic privind domeniul de aplicare și definirea sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente codificat în programul de acțiune al CIPD în 1994 tocmai a fost confirmat din nou în revizuirea din aprilie 2014 a acestuia[50] care va servi ca bază pentru sesiunea specială privind CIPD a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din septembrie 2014. Principiile convenite în cadrul CIPD continuă să modeleze cooperarea globală pentru dezvoltare și sunt sprijinite puternic de UE și de statele membre ale acesteia. Comisia va face eforturi pentru a informa părțile interesate și societatea civilă prin intermediul unei conferințe internaționale organizate în 2015, care va promova o mai bună înțelegere a noilor instrumente internaționale în vederea îmbunătățirii eficacității politicii și cooperării din domeniul dezvoltării și al ajutorului umanitar. Comisia va continua să își îmbunătățească sistemele de monitorizare și de supraveghere și să prezinte regulat Curții de Conturi Europene rapoarte privind progresele înregistrate. De exemplu, Comisia elaborează instrumente și orientări pentru a consolida sistemele de monitorizare și pentru a evalua calitatea rapoartelor de audit. De asemenea, Comisia prezintă o mai bună raportare a rezultatelor operaționale ale programelor de dezvoltare finanțate de UE. Aceste sisteme de raportare vor oferi informații pentru practicile de gestionare, vor duce la o mai mare responsabilitate, transparență și vizibilitate a ajutorului UE și, în cele din urmă, vor consolida impactul obiectivelor de dezvoltare ale UE astfel cum s-a stabilit în Agenda schimbării.[51] O revizuire la jumătatea perioadei a ICD urmează să aibă loc până cel târziu la sfârșitul anului 2017. Revizuirea de la jumătatea perioadei va analiza dovezile obținute în urma evaluărilor, atât tematice, cât și programatice, și va contribui la dialogul strategic cu colegiuitorii. Astfel, abordarea Comisiei este bazată pe o revizuire completă, democratică și transparentă care este în curs și permanentă. În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul privind inițiativa cetățenească europeană, prezenta comunicare va fi notificată organizatorilor inițiativei, precum și Parlamentului European și Consiliului și va fi făcută publică. [1] REGULAMENTUL (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenească; JO L 65, 11.3.2011, p. 1 [2] Registrul oficial poate fi consultat online la adresa: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/welcome [3] În conformitate cu dispozițiile articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul privind inițiativa cetățenească [4] http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/ongoing/details/2012/000005 [5] REGULAMENTUL (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului, JO L 298, 26.10.2012, p. 1; REGULAMENTUL DELEGAT (UE) nr. 1268/2012 AL COMISIEI din 29 octombrie 2012 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii? JO L 362, 31.12.2012, p. 1 [6] REGULAMENTUL (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE, JO L 347, 20.12.2013, p. 104. [7] REGULAMENTUL (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare în perioada 2014-2020, JO L 77, 13.3.2014, p. 44 [8] Punctul 40 din hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene (Marea Cameră), 18 octombrie 2011, Culegere de jurisprudență 2011 I-09821 [9] http://www.epda.eu.com/en/# [10] http://workshops.biologists.com/workshop_sept_2014.html [11] Un blastocist este structura constituită din aproximativ o sută de celule formate la aproximativ cinci sau șase zile după fertilizare, care nu au fost încă implantate în uter. [12] www.clinicaltrials.gov; http://www.advancedcell.com [13] http://apps.who.int/trialsearch/ [14] Referitor la acest aspect, Yamanaka, câștigătorul Premiului Nobel în 2012, a declarat: „Celulele stem embrionare sunt importante încă pentru dezvoltarea cercetării în domeniul celulelor stem pluripotente induse. Descoperirile în urma cercetărilor celulelor stem embrionare, precum metodele de a crea diverse tipuri de celule, au fost aplicate în domeniul cercetării celulelor stem pluripotente induse. Din acest motiv cercetarea celulelor stem pluripotente induse a evoluat atât de rapid. În plus, celulele stem embrionare sunt utilizate ca materiale de control [comparație] atunci când cercetătorii desfășoară experimente asupra celulelor stem pluripotente induse și le analizează calitatea.”(http://articles.latimes.com/2010/nov/27/science/la-sci-yamanaka-20101127). [15] ESF Science Policy Briefing 38, http://www.esf.org/publications/science-policy-briefings.html [16] Recomandări privind analiza etică a proiectelor de cercetare din cadrul PC7 privind celulele stem embrionare umane (avizul 22) ale Grupului european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii, 20 iunie 2007. http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion_22_final_follow_up_en.pdf Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii este un organism independent, pluralist și multidisciplinar care oferă consultanță Comisiei Europene în ceea ce privește etica în domeniul științei și al noilor tehnologii în legătură cu legislația sau politicile comunitare. [17] http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf [18] În conformitate cu articolul 5 din TUE, „În temeiul principiului subsidiarității, în domeniile care nu sunt de competența sa exclusivă, Uniunea intervine numai dacă şi în măsura în care obiectivele acțiunii preconizate nu pot fi realizate în mod satisfăcător de statele membre nici la nivel central, nici la nivel regional şi local, dar datorită dimensiunilor şi efectelor acțiunii preconizate, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii”. [19] 533 pentru, 29 împotrivă, 22 de abțineri. [20] 2 abțineri. [21] http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion_22_final_follow_up_en.pdf [22]www.hescreg.eu hESCreg a fost creată pentru a oferi comunității de cercetare, legiuitorilor, autorităților de reglementare și publicului general o privire de ansamblu aprofundată asupra stării actuale a cercetării în domeniul celulelor stem pluripotente umane în Europa. [23] Pe baza avizului 22 al Grupului european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii. http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion_22_final_follow_up_en.pdf [24] Convenția Consiliului Europei privind drepturile omului și biomedicina semnată la Oviedo la 4 aprilie 1997 și protocoalele sale adiționale, precum și Declarația universală privind genomul uman și drepturile omului adoptată de UNESCO. [25] Detalii complete privind proiectele se pot găsi pe site-ul internet al CORDIS http://cordis.europa.eu/ [26] http://www.eurostemcell.org/ [27] OMS (2012): Avorturile în condiții de siguranță: orientări tehnice și politice pentru sistemele de sănătate; p.87, 90 [28] Doar șase țări interzic avorturile în orice situație. Sursă: Națiunile Unite; Politici mondiale privind avorturile 2013; www.unpopulation.org [29] UNFPA (1995): Conferința Internațională pentru Populație și Dezvoltare - CIPD - Programul de acțiune A/CONF.171/13/Rev.1 [30] Articolul 208, TFUE [31] Concluziile Consiliului, 14 mai 2012: Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării [32] Declarație comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, Parlamentului European și Comisiei privind politica Uniunii Europene în domeniul dezvoltării: „Consensul european” (JO 2006/C 46/01), JO C 46, 24.2.2006, p. 1 [33] REGULAMENTUL (CE) nr. 617/2007 AL CONSILIULUI din 14 mai 2007 privind punerea în aplicare a celui de-al zecelea Fond European de Dezvoltare în cadrul Acordului de parteneriat ACP-CE, JO L 152, 13.6.2007, p. 1 [34] REGULAMENTUL (UE) nr. 233/2014 [35] http://ec.europa.eu/europeaid/how/public-consultations/5240_en.htm [36] REGULAMENTUL (UE) nr. 233/2014 [37] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2012/1308_docs_en.htm, Anexa II [38] Concluziile Consiliului privind rolul UE în materie de sănătate globală, 10 mai 2010 [39] Concluziile Consiliului privind agenda generală pentru perioada de după 2015, 25 iunie 2013 [40] Rezoluțiile Parlamentului European din 23.10.2012 [2012/2002(INI)]; din 12.3.2013 [2012/2222(INI)]; din 11.12.2013 [2013/2057(INL)] [41] Rezoluția Parlamentului European din 13.6.2013 privind obiectivele de dezvoltare ale mileniului - definirea cadrului pentru perioada de după 2015 [2012/2289(INI)] [42] PRAG 2014: Achiziții publice și granturi pentru acțiunile externe ale Uniunii Europene. a se vedea capitolele 2.3.3; 2.3.4; 2.4.14; și anexa e3h2; http://ec.europa.eu/europeaid/prag [43] Comisia Europeană: Raportul anual pentru 2014 privind politicile de dezvoltare și asistență externă ale Uniunii Europene și punerea în aplicare a acestora în 2013 (urmează să fie publicat la adresa: http://ec.europa.eu/europeaid/multimedia/publications/index_en.htm ) [44] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2012/1308_docs_en.htm [45] Curtea de Conturi Europeană (2013): Raportul anual referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea și Al zecelea fond european de dezvoltare; (2013/C 331/02) [46] Regulamentul privind Orizont 2020, articolul 19 alineatul (1): „Toate activitățile de cercetare și inovare desfășurate în cadrul Orizont 2020 sunt în conformitate cu principiile etice și cu legislația relevantă la nivel național și internațional și la nivelul Uniunii, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană privind drepturile omului și protocoalele adiționale”. [47] http://www.un.org/en/development/desa/population/commission/sessions/2014/index.shtml [48] Regulamentul privind Orizont 2020, articolul 19 alineatul (1): „Toate activitățile de cercetare și inovare desfășurate în cadrul Orizont 2020 sunt în conformitate cu principiile etice și cu legislația relevantă la nivel național și internațional și la nivelul Uniunii, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană privind drepturile omului și protocoalele adiționale”. [49] Recomandări privind analiza etică a proiectelor de cercetare din cadrul PC7 privind celulele stem embrionare umane - Avizul 22 - 20 iunie 2007, p. 41. [50] http://www.un.org/en/development/desa/population/commission/sessions/2014/index.shtml [51] Documentul de lucru al serviciilor Comisiei „Pregătirea terenului pentru un cadru al UE privind rezultatele dezvoltării și cooperării”, 10.12.2013, SWD(2013) 530 ANEXA I: Aspecte procedurale ale inițiativei cetățenești UNUL DINTRE NOI În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 211/2011, prezenta inițiativă a fost înregistrată la 11.5.2012 și publicată în registrul online al Comisiei. Membrii comitetului cetățenilor înregistrați la Comisie sunt rezidenți ai următoarelor state membre: Franța, Italia, Regatul Unit, Ungaria, Polonia, Spania și Germania. Inițiativa a fost înregistrată în limba italiană. Ulterior, organizatorii au furnizat traduceri ale titlului, subiectului și obiectivelor inițiativei în toate limbile oficiale ale UE. În conformitate cu Regulamentul privind inițiativa cetățenească, formularele utilizate de către cetățeni pentru a susține inițiativa au inclus titlul, subiectul și obiectivele inițiativei. Linkul către registrul online al Comisiei a figurat, de asemenea, pe formulare, permițându-le cetățenilor care au dorit acest lucru să găsească informații mai detaliate referitoare la inițiativă, după cum au fost furnizate de către organizatori într-un proiect de act juridic, în cadrul cererii lor de înregistrare. Organizatorii au furnizat traduceri ale respectivului proiect de act juridic în 19 limbi oficiale ale UE. Proiectul de act juridic menționat nu a fost neapărat consultat de toți cetățenii care au susținut inițiativa. Perioada oficială de 12 luni pentru colectarea declarațiilor de susținere a inițiativei s-a încheiat la 11 mai 2013. Cu toate acestea, Comisia a acceptat declarații de susținere a inițiativei până la 1 noiembrie 2013, ca urmare a dificultăților cu care s-au confruntat majoritatea organizatorilor în ceea ce privește crearea sistemelor lor de colectare online în etapa de lansare a inițiativei cetățenești europene[1]. După verificarea de către autoritățile competente relevante din statele membre a declarațiilor de susținere colectate, organizatorii au prezentat Comisiei, la 28 februarie 2014, inițiativa cetățenească însoțită de certificatele eliberate de autoritățile competente din cele 28 de state membre și de informații cu privire la sursele de susținere și de finanțare de care dispuneau, în conformitate cu articolul 9 din regulament. Numărul declarațiilor de susținere valabile indicat în certificate și în informațiile furnizate de autoritățile competente ale statelor membre sunt prezentate în tabelul de mai jos. Aceste cifre iau în calcul perioada suplimentară de colectare, care a fost prelungită până la 1 noiembrie 2013. Statul membru || Numărul de semnatari || Pragul care trebuie atins într-un număr minim de șapte state membre Belgia || 5 478 || 16 500 Bulgaria || 906 || 13 500 Republica Cehă || 11 468 || 16 500 Danemarca || 7 563 || 9 750 Germania || 137 874 || 74 250 Estonia || 2 417 || 4 500 Irlanda || 6 679 || 9 000 Grecia || 52 977 || 16 500 Spania || 144 827 || 40 500 Franța || 83 503 || 55 500 Croația || 12 778 || 9 000 Italia || 623 947 || 54 750 Cipru || 6 407 || 4 500 Letonia || 9 132 || 6 750 Lituania || 11 646 || 9 000 Luxemburg || 5 469 || 4 500 Ungaria || 45 933 || 16 500 Malta || 23 017 || 4 500 Țările de Jos || 27 271 || 19 500 Austria || 24 973 || 14 250 Polonia || 235 964 || 38 250 Portugalia || 65 564 || 16 500 România || 110 405 || 24 750 Slovenia || 3 481 || 6 000 Slovacia || 31 951 || 9 750 Finlanda || 1 230 || 9 750 Suedia || 2 468 || 15 000 Regatul Unit || 26 298 || 54 750 Total || 1 721 626 || Pragul a fost atins în 18 state membre În conformitate cu articolul 10 din regulament, Comisia: - a publicat, la 28 februarie 2014, informațiile relevante în registru, la adresa: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/finalised/details/2012/000005?lg=ro - a primit organizatorii la 9 aprilie 2014. La 10 aprilie 2014, în conformitate cu articolul 11 din regulament, organizatorilor li s-a oferit posibilitatea să prezinte inițiativa cetățenească în cadrul unei audieri publice organizate la Parlamentul European. La reuniunea care a avut loc la sediul Comisiei, Comisia a fost reprezentată de comisarul Geoghegan-Quinn și de înalți funcționari de la DG DEVCO și de la alte servicii implicate. La audierea publică, Comisia a fost reprezentată atât de comisarul Geoghegan-Quinn, cât și de comisarul Piebalgs. ANEXA II: Regulamentul privind Orizont 2020 – articolul 19[2] Articolul 19 Principii etice (1) Toate activitățile de cercetare și inovare desfășurate în cadrul Orizont 2020 sunt în conformitate cu principiile etice și cu legislația relevantă la nivel național și internațional și la nivelul Uniunii, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană privind drepturile omului și protocoalele adiționale. Se acordă o atenție deosebită principiului proporționalității, dreptului la viață privată, dreptului la protecția datelor cu caracter personal, dreptului la integritate fizică și mentală a persoanei, dreptului la nediscriminare și necesității de a asigura nivele ridicate de protecție a sănătății umane. (2) Activitățile de cercetare și inovare desfășurate în cadrul Orizont 2020 se concentrează în mod exclusiv asupra aplicațiilor civile. (3) Sunt excluse de la finanțare următoarele domenii de cercetare: (a) activitatea de cercetare care urmărește clonarea umană în scop de reproducere; (b) activitatea de cercetare care urmărește modificarea moștenirii genetice a ființelor umane și care poate duce la transformarea acestor modificări în caracteristici ereditare ( 1 ); (c) activități de cercetare destinate creării de embrioni umani numai în scopul cercetării sau al procurării de celule sușă, inclusiv prin intermediul transferului de nuclee de celule somatice. (4) Cercetarea asupra celulelor sușă umane, atât adulte, cât și embrionare, poate fi finanțată în funcție de conținutul propunerii științifice și de cadrul legal al statelor membre implicate. Nu se acordă finanțare activităților de cercetare interzise în toate statele membre. Nu se finanțează nicio activitate în cadrul unui stat membru în care activitatea respectivă este interzisă. (5) Domeniile de cercetare stabilite la alineatul (3) din prezentul articol pot fi revizuite în cadrul evaluării intermediare prevăzute la articolul 32 alineatul (3), pentru a ține seama de progresele științifice. ANEXA III: Orizont 2020 – Declarația Comisiei[3] Declarații ale Comisiei (Programul-cadru) 2013/C 373/02 DECLARAȚIE A COMISIEI Pentru programul-cadru Orizont 2020, Comisia Europeană propune ca deciziile privind finanțarea de către UE a cercetărilor pe celule stem embrionare umane să se bazeze pe cadrul etic aplicat în Al șaptelea program-cadru. Comisia Europeană propune aplicarea în continuare a acestui cadru etic deoarece a evoluat, în urma experienței, într-o abordare responsabilă a unui domeniu științific cu mult potențial și s-a dovedit a fi un cadru cu rezultate satisfăcătoare în contextul unui program de cercetare la care participă cercetători din multe țări cu reglementări foarte diverse în acest domeniu. 1. || Decizia privind programul-cadru Orizont 2020 interzice în mod explicit finanțarea din fonduri comunitare a trei domenii de cercetare: — || activități de cercetare care urmăresc clonarea umană în scop de reproducere; — || activități de cercetare care urmăresc modificarea moștenirii genetice a ființelor umane și care pot duce la transformarea acestor modificări în caracteristici ereditare; — || activități de cercetare destinate creării de embrioni umani exclusiv în scopul cercetării sau al procurării de celule stem, inclusiv prin intermediul transferului de nuclee de celule somatice. 2. || Nu va fi finanțată nicio activitate interzisă de toate statele membre. Nu vor fi finanțate activități într-un stat membru în care acestea sunt interzise. 3. || Decizia privind programul-cadru Orizont 2020 și dispozițiile referitoare la cadrul etic care reglementează finanțarea comunitară a cercetărilor pe celule stem embrionare umane nu presupun în niciun caz o judecată de valoare cu privire la cadrul normativ sau etic care reglementează acest tip de cercetări în statele membre. 4. || Atunci când solicită propuneri, Comisia Europeană nu solicită în mod explicit utilizarea celulelor stem embrionare umane. Utilizarea eventuală a celulelor stem umane, indiferent dacă sunt adulte sau embrionare, este lăsată la latitudinea oamenilor de știință în funcție de obiectivele pe care le urmăresc. În practică, fondurile comunitare destinate cercetărilor pe celule stem sunt utilizate în proporție net preponderentă pentru celule stem adulte. Nu există niciun motiv care ar justifica schimbarea acestei abordări în cazul programului Orizont 2020. 5. || Fiecare proiect care propune utilizarea celulelor stem embrionare umane trebuie să fi trecut cu succes o evaluare științifică în cadrul căreia experți științifici independenți analizează necesitatea de a se utiliza respectivele celule stem pentru atingerea obiectivelor științifice stabilite. 6. || Propunerile care trec cu succes această evaluare științifică sunt apoi supuse unei analize etice stricte, organizată de Comisia Europeană. În cadrul acestei analize etice se ține seama de principiile reflectate în Carta drepturilor fundamentale a UE și în convențiile internaționale pertinente, cum ar fi Convenția Consiliului Europei privind drepturile omului și biomedicina semnată la Oviedo la 4 aprilie 1997 și protocoalele sale adiționale, precum și Declarația universală privind genomul uman și drepturile omului adoptată de UNESCO. Un alt rol al analizei etice este de a verifica dacă propunerile respectă normele din țările în care se vor desfășura cercetările. 7. || În anumite cazuri, se poate efectua o verificare etică în cursul desfășurării proiectului. 8. || Fiecare proiect în cadrul căruia se vor utiliza celule stem embrionare umane trebuie să obțină aprobarea comitetului competent la nivel național sau local în materie de etică înainte de demarare. Trebuie respectate toate normele și procedurile de la nivel național, inclusiv cele privind aspecte precum consimțământul părinților, lipsa de stimulente financiare etc. Se va verifica dacă în proiect se menționează măsurile de autorizare și control ce trebuie luate de autoritățile competente din statul membru în care se vor desfășura cercetările. 9. || O propunere care trece cu succes evaluarea științifică, analizele de etică de la nivel național sau local și analiza de etică de la nivel european va fi prezentată spre aprobare, în mod individual, statelor membre, acestea întrunindu-se sub forma unui comitet care acționează în conformitate cu procedura de examinare. Nu va fi finanțat niciun proiect în care se vor utiliza celule stem embrionare umane și care nu obține aprobarea statelor membre. 10. || Comisia Europeană va depune în continuare eforturi pentru a face pe larg accesibile tuturor cercetătorilor rezultatele cercetărilor pe celule stem care au fost finanțate de Comunitate, întru beneficiul pacienților din toate țările. 11. || Comisia Europeană va sprijini măsuri și inițiative care contribuie la coordonarea și la optimizarea cercetărilor pe celule stem embrionare umane și care manifestă o abordare responsabilă din punct de vedere etic. În special, Comisia va sprijini în continuare un registru european al surselor de celule stem embrionare umane. Sprijinirea unui astfel de registru va permite monitorizarea celulelor stem embrionare umane existente în Europa, va contribui la maximizarea utilizării lor de către cercetători și poate contribui la evitarea generării inutile de noi surse de celule stem. 12. || Comisia Europeană își va continua practica actuală și nu va prezenta comitetului care acționează în temeiul procedurii de examinare propuneri de proiecte care conțin activități de cercetare în urma cărora sunt distruși embrioni umani, inclusiv în scopul obținerii de celule stem. Excluderea finanțării pentru această etapă a cercetării nu va împiedica finanțarea comunitară a etapelor ulterioare care implică celule stem embrionare umane. ANEXA IV: Decizia privind PC7 – articolul 6[4] Articolul 6 Principii etice (1) Toate activitățile de cercetare desfășurate în cadrul celui de-al șaptelea program-cadru se desfășoară în conformitate cu principiile etice fundamentale. (2) Următoarele domenii de cercetare nu sunt finanțate în cadrul prezentului program-cadru: — activități de cercetare având ca scop clonarea umană în scopul reproducerii; — activități de cercetare având ca scop modificarea patrimoniului genetic al ființelor umane care ar putea determina ca aceste modificări să devină ereditare (2); — activități de cercetare având ca scop crearea embrionilor umani doar în scopul cercetării sau al prelevării celulelor stem, inclusiv prin transferul nucleului celulelor somatice. (3) Cercetarea celulelor șușă umane, atât adulte, cât și embrionare, poate fi finanțată în funcție de conținutul scopului științific și de cadrul legal al statelor membre implicate. Orice aplicație pentru obținerea finanțării pentru cercetarea celulelor șușă embrionare umane trebuie să includă, după caz, detalii privind obținerea licenței și măsurile de control care vor fi luate de autoritățile competente ale statelor membre, precum și detalii ale aprobărilor etice care urmează să fie acordate. În ceea ce privește prelevarea celulelor șușă embrionare umane, instituțiile, organizațiile și cercetătorii vor fi supuși unor proceduri stricte de obținere a licențelor și de control în conformitate cu cadrul legal existent în statele membre implicate. (4) Domeniile de cercetare stabilite anterior se revizuiesc în a doua etapă a prezentului program (2010-2013) prin prisma avantajelor științifice. ANEXA V: PC7 - Declarația Comisiei[5] Re Articolul 6 Pentru cel de-Al șaptelea program-cadru, Comisia Europeană propune ca deciziile privind finanțarea de către UE a cercetărilor pe celule stem embrionare umane să se bazeze pe cadrul etic aplicat în Al șaselea program-cadru. Comisia Europeană propune aplicarea în continuare a acestui cadru etic deoarece a evoluat, în urma experienței, într-o abordare responsabilă a unui domeniu științific cu mult potențial și s-a dovedit a fi un cadru cu rezultate satisfăcătoare în contextul unui program de cercetare la care participă cercetători din multe țări cu reglementări foarte diverse în acest domeniu. 1. || Decizia privind Al șaptelea program-cadru interzice în mod explicit finanțarea din fonduri comunitare a trei domenii de cercetare: — || activități de cercetare care urmăresc clonarea umană în scop de reproducere; — || activități de cercetare care urmăresc modificarea moștenirii genetice a ființelor umane și care pot duce la transformarea acestor modificări în caracteristici ereditare; — || activități de cercetare destinate creării de embrioni umani exclusiv în scopul cercetării sau al procurării de celule stem, inclusiv prin intermediul transferului de nuclee de celule somatice. 2. || Nu va fi finanțată nicio activitate interzisă de toate statele membre. Nu vor fi finanțate activități într-un stat membru în care acestea sunt interzise. 3. || Decizia privind PC7 și dispozițiile referitoare la cadrul etic care reglementează finanțarea comunitară a cercetărilor pe celule stem embrionare umane nu presupun în niciun caz o judecată de valoare cu privire la cadrul normativ sau etic care reglementează acest tip de cercetări în statele membre. 4. || Atunci când solicită propuneri, Comisia Europeană nu solicită în mod explicit utilizarea celulelor stem embrionare umane. Utilizarea eventuală a celulelor stem umane, indiferent dacă sunt adulte sau embrionare, este lăsată la latitudinea oamenilor de știință în funcție de obiectivele pe care le urmăresc. În practică, fondurile comunitare destinate cercetărilor pe celule stem sunt utilizate în proporție net preponderentă pentru celule stem adulte. Nu există niciun motiv care ar justifica schimbarea acestei abordări în cazul PC7. 5. || Fiecare proiect care propune utilizarea celulelor stem embrionare umane trebuie să fi trecut cu succes o evaluare științifică în cadrul căreia experți științifici independenți analizează necesitatea de a se utiliza respectivele celule stem pentru atingerea obiectivelor științifice stabilite. 6. || Propunerile care trec cu succes această evaluare științifică sunt apoi supuse unei analize etice stricte, organizată de Comisia Europeană. În cadrul acestei analize etice se ține seama de principiile reflectate în Carta drepturilor fundamentale a UE și în convențiile internaționale pertinente, cum ar fi Convenția Consiliului Europei privind drepturile omului și biomedicina semnată la Oviedo la 4 aprilie 1997 și protocoalele sale adiționale, precum și Declarația universală privind genomul uman și drepturile omului adoptată de UNESCO. Un alt rol al analizei etice este de a verifica dacă propunerile respectă normele din țările în care se vor desfășura cercetările. 7. || În anumite cazuri, se poate efectua o analiză etică în cursul desfășurării proiectului. 8. || Fiecare proiect în cadrul căruia se vor utiliza celule stem embrionare umane trebuie să obțină aprobarea comitetului competent la nivel național sau local în materie de etică înainte de demarare. Trebuie respectate toate normele și procedurile de la nivel național, inclusiv cele privind aspecte precum consimțământul părinților, lipsa de stimulente financiare etc. Se va verifica dacă în proiect se menționează măsurile de autorizare și control ce trebuie luate de autoritățile competente din statul membru în care se vor desfășura cercetările. 9. || O propunere care trece cu succes evaluarea științifică, analizele etice de la nivel național sau local și analiza etică de la nivel european va fi prezentată spre aprobare, în mod individual, statelor membre, care se întrunesc sub forma unui comitet de reglementare. Nu va fi finanțat niciun proiect în care se vor utiliza celule stem embrionare umane și care nu obține aprobarea statelor membre. 10. || Comisia Europeană va depune în continuare eforturi pentru a face pe larg accesibile tuturor cercetătorilor rezultatele cercetărilor pe celule stem care au fost finanțate de Comunitate, întru beneficiul pacienților din toate țările. 11. || Comisia Europeană va sprijini măsuri și inițiative care contribuie la coordonarea și la optimizarea cercetărilor pe celule stem embrionare umane și care manifestă o abordare responsabilă din punct de vedere etic. În special, Comisia va sprijini un registru european al surselor de celule stem embrionare umane. Sprijinirea unui astfel de registru va permite monitorizarea celulelor stem embrionare umane existente în Europa, va contribui la maximizarea utilizării lor de către cercetători și poate contribui la evitarea generării inutile de noi surse de celule stem. 12. || Comisia Europeană își va continua practica actuală și nu va prezenta comitetului de reglementare propuneri de proiecte care conțin activități de cercetare în urma cărora sunt distruși embrioni umani, inclusiv în scopul obținerii de celule stem. Excluderea finanțării pentru această etapă a cercetării nu va împiedica finanțarea comunitară a etapelor ulterioare care implică celule stem embrionare umane. [1] Comunicatul de presă 18/7/2012: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/sefcovic/headlines/press-releases/2012/07/2012_07_18_eci_en.htm [2] REGULAMENTUL (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE. [3] Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, C 373/1220.12.2013. [4] DECIZIA NR. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013). [5] Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, L 412/42, 30.12.2006.