Raportul special Utilizarea granturilor ca 
metodă de finanțare de către 
agenții nu este întotdeauna 
opțiunea cea mai adecvată, 
iar eficacitatea sa nu poate fi 
demonstrată în toate cazurileRO 2016  nr. 12
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA EUROPEANĂ DE CONTURI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări: eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-4727-8 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/8155 QJ-AB-16-009-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-4699-8 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/490507 QJ-AB-16-009-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-4655-4 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/285280 QJ-AB-16-009-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Utilizarea granturilor ca 
metodă de finanțare de către 
agenții nu este întotdeauna 
opțiunea cea mai adecvată, 
iar eficacitatea sa nu poate fi 
demonstrată în toate cazurile
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 12
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit a fost efectuat de Camera de audit IV – condusă de domnul Milan Martin Cvikl, membru al Curții de Conturi 
Europene –, cameră specializată în auditul veniturilor, al politicilor interne și de cercetare, al guvernanței financiare și eco -
nomice și al instituțiilor și organismelor Uniunii Europene. Auditul a fost condus de domnul Louis Galea, membru al Curții 
de Conturi Europene, care a fost asistat de Jacques Sciberras, șef de cabinet, și de Anna Fiteni, atașat în cadrul cabinetului. 
Marc Mc Guinness a coordonat echipa de audit formată din următorii auditori: Jasmine Mitterbuchner, Christos  
Alexandrou, Kostadin Dimov, Nour-Eddine Hachiby, Paris Kaklamanos, Alexandre-Kim Hugé, Juan Antonio Vazquez  
Rivera, Wolfgang Stolz și Eddy Struyvelt.
De la stânga la dreapta:  J. Mitterbuchner, L. Galea, A. Fiteni, M. Mc Guinness.

03
 Cuprins
Puncte
 Lista acronimelor și alte definiții
 Glosar
I-IV Sinteză
1-10  Introducere
7-8 Caracteristicile granturilor acordate de agenții
9-10  Roluri și responsabilități
11-15  Sfera și abordarea auditului
11-13  Sfera auditului
14-15  Abordarea auditului
16-51  Observații
17-31  Agențiile nu au avut în vedere toate opțiunile de finanțare posibile, granturile nu reprezentau 
întotdeauna cel mai adecvat instrument, iar documentele de programare ale agențiilor nu erau pe 
deplin aliniate la mandatul încredințat și la obiectivele lor strategice
17-27  Urmările inadecvate date evaluărilor ex ante  au contribuit la alegerea de către agenții a unor instrumente de 
finanțare necorespunzătoare și la o concepție deficitară a granturilor
28-31  În documentele lor de programare anuale, care sunt incomplete, agențiile nu aliniau întru totul acțiunile 
finanțate prin granturi la mandatele și la obiectivele lor strategice
32-41  Agențiile au implementat granturile respectând în general normele, dar au existat deficiențe în 
anumite proceduri de acordare a granturilor, de selecție a experților și de control intern
32-37  În anumite cazuri, procedurile de selecție și cele de acordare a granturilor nu au respectat pe deplin 
principiile de bază și există în continuare riscul de apariție a unor potențiale conflicte de interese
38-41  Agențiile și-au îmbunătățit în general modul de implementare a granturilor și controalele cu privire la 
acestea, dar există în continuare unele deficiențe
42-51  Granturile au contribuit în general la punerea în aplicare a politicilor agențiilor auditate, dar 
acestea din urmă nu au reușit să instituie sisteme adecvate de monitorizare pentru a măsura 
eficacitatea globală a activităților lor finanțate prin granturi, iar evaluările ex post  fie lipseau, fie 
erau incomplete
04 Cuprins 
52-57  Concluzii și recomandări
53 Utilizarea corespunzătoare a granturilor ca instrument de finanțare
54 Programarea anuală a acțiunilor finanțate prin granturi
55 Procedura de atribuire a granturilor
56 Controalele ex ante  și controalele ex post
57 Indicatorii-cheie de performanță și evaluările ex post
 Anexă  — Eșantioane
 Răspunsurile Comisiei și ale EIT
 Răspunsurile ECDC
 Răspunsurile AEM
 Răspunsurile EFSA
 Răspunsurile Frontex
05
 Lista acronimelor  
și alte definiții
AEM : Agenția Europeană de Mediu (Copenhaga)
Cedefop : Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Salonic)
CEPOL : Colegiul European de Poliție (Budapesta)
Comunitate de cunoaștere și inovare : O comunitate de cunoaștere și inovare ( Knowledge and Innovation 
Community  – KIC) este un parteneriat cu un grad de autonomie ridicat, format din instituții de învățământ superior, 
organizații de cercetare, întreprinderi și alte părți interesate de prim rang implicate în procesul de inovare, care 
abordează provocări societale prin dezvoltarea de produse, servicii și procese și prin sprijinirea persoanelor 
inovatoare și cu spirit antreprenorial.
ECDC : Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (Stockholm)
EFSA : Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (Parma)
EIONET : Rețeaua europeană de informare și observare pentru mediu
EIT: Institutul European de Inovare și Tehnologie (Budapesta)
EPIET : Programul european de formare în domeniul epidemiologiei de intervenție
ETC : Centrele tematice europene (ETC – European Topic Centre ) sunt consorții formate din instituții din țările membre 
ale Spațiului Economic European care se ocupă de un anumit subiect legat de mediu. Centrele sunt contractate de 
către Agenția Europeană de Mediu să efectueze activități specifice, definite în strategia acestei agenții și în planul 
său anual de management. Au fost create șase astfel de centre pentru următoarele domenii tematice: Poluarea 
aerului și atenuarea schimbărilor climatice, Diversitatea biologică, Efectele schimbărilor climatice, vulnerabilitatea 
și adaptarea la acestea, Deșeurile și materialele în economia ecologică, Apele interioare, apele de coastă și apele 
marine, Zonele urbane, amenajarea teritoriului și soluri.
Eurojust : Unitatea de cooperare judiciară a Uniunii Europene (Haga)
Frontex : Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe (Varșovia)
GIO land : Operațiunile inițiale ale GMES
GMES : Monitorizare globală pentru mediu și securitate ( Global Monitoring for Environment and Security )
GSA : Agenția pentru Sistemul Global de Navigație prin Satelit European (Praga)
Indicator-cheie de performanță : Indicatorii-cheie de performanță sunt utilizați pentru a măsura factorii esențiali 
pentru succesul unei organizații.
Normele de aplicare : Normele de aplicare a Regulamentului financiar [Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al 
Comisiei]. Acestea clarifică modalitățile de punere în aplicare a normelor prevăzute în Regulamentul financiar.
Obiective SMART : Obiective specifice, măsurabile, realizabile, relevante și încadrate în timp (SMART – specific, 
measurable, achievable, relevant, timed ).
OCSP : Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante (Angers)
06 Lista acronimelor și alte definiții  
OEDT : Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (Lisabona)
Orizont 2020 : Orizont 2020 este programul succesor al PC7. Dotat cu un buget inițial de aproape 80 de miliarde de 
euro pentru perioada 2014-2020, obiectivul principal al acestui program este de a asigura faptul că Europa produce 
o cercetare științifică de nivel mondial, elimină barierele din calea inovării și facilitează colaborarea dintre sectorul 
public și cel privat în vederea inovării.
PC7 : Al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative a fost 
principalul instrument prin care Uniunea Europeană a finanțat cercetarea și inovarea în perioada 2007-2013.
RACER : Indicatori-cheie de performanță relevanți (legați de obiective), acceptați, credibili, facili și robuști (RACER – 
relevant, accepted, credible, easy, robust ).
Regulamentul financiar : Regulamentul financiar privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii 
[Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului]. Acesta stabilește normele 
pentru întocmirea și executarea bugetului UE, asigurând buna gestiune financiară, controlul și protecția intereselor 
financiare ale UE.
Regulamentul financiar cadru : Regulamentul financiar cadru aplicabil agențiilor/organismelor delegate ale UE 
[Regulamentul delegat (UE) nr. 1271/2013 al Comisiei]
UE, Uniunea : Uniunea Europeană
07
 Glosar
Acord de cooperare : Un acord de cooperare este un instrument care permite evitarea dublării activităților și care 
încurajează crearea de sinergii în domeniile de activitate relevante, fiind adesea oficializat printr-un memorandum 
de înțelegere. Un exemplu ar fi consolidarea cooperării tehnice între părți, în vederea schimburilor de cunoștințe, de 
experiență și de bune practici cu privire la chestiuni de interes comun.
Acord privind nivelul serviciilor : Acordul privind nivelul serviciilor poate face parte dintr-un contract de servicii 
și definește nivelul serviciilor solicitat într-un anumit număr de domenii-cheie de activitate care reprezintă cele mai 
importante elemente livrabile pe care autoritatea contractantă dorește să le obțină.
Acord-cadru de parteneriat : Acordul-cadru de parteneriat este un mecanism de cooperare pe termen lung între 
o agenție și beneficiarii granturilor. Acesta precizează obiectivele comune, natura acțiunilor planificate finanțate 
prin granturi, procedura de acordare a granturilor specifice, precum și drepturile și obligațiile generale ale fiecărei 
părți în temeiul acordurilor specifice. Durata unui acord-cadru de parteneriat este limitată la patru ani (cu excepția 
cazului EIT, care încheie astfel de acorduri cu comunitățile de cunoaștere și inovare pentru o perioadă de șapte ani).
Agenție : Agențiile descentralizate sunt organisme distincte de instituțiile UE și au personalitate juridică separată; 
ele sunt înființate pentru o perioadă nedeterminată, cu scopul de a efectua sarcini de natură tehnică, științifică sau 
de gestionare care ajută instituțiile UE să elaboreze și să pună în aplicare politici. De asemenea, agențiile sprijină 
cooperarea dintre instituțiile UE și autoritățile naționale prin punerea în comun a expertizei tehnice și de specialitate 
din ambele părți.
Organismele vizate la articolul 36 : Articolul 36 din regulamentul de înființare a EFSA stabilește baza pentru 
crearea de rețele cu și între organizațiile din statele membre care își desfășoară activitatea în domeniile de 
competență ale acestei agenții. Consiliul de administrație al EFSA a întocmit și actualizează lista organismelor 
competente care sunt eligibile pentru granturile prevăzute la articolul 36.
Triunghiul cunoașterii : Contribuția învățământului superior la ocuparea forței de muncă și la creșterea economică 
poate fi îmbunătățită prin stabilirea unor legături strânse și eficace între educație, cercetare și inovare – cele trei 
laturi ale triunghiului cunoașterii.
08
 Sinteză
I
De mai mulți ani, Curtea critică unele aspecte ale modului de gestionare a granturilor în rapoartele sale anuale 
specifice cu privire la conturile anumitor agenții. În perioada de trei ani cuprinsă între 2013 și 2015, cheltuielile com -
binate efectuate de agenții pentru granturi s-au ridicat la 740 de milioane de euro. Pentru a obține o perspectivă 
orizontală cu privire la utilizarea granturilor, Curtea a decis să examineze sistemele și controalele existente în cinci 
agenții: Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT), Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Opera -
tive la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (Frontex), Agenția Europeană de Mediu (AEM), 
Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) și Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor 
(ECDC). Împreună, acestor cinci agenții le corespunde aproximativ 92 % din valoarea totală a granturilor acordate de 
agenții în perioada vizată.
II
Curtea a analizat:
— dacă utilizarea granturilor – spre deosebire de alte mijloace, cum ar fi achizițiile publice, acordurile privind nive -
lul serviciilor etc. – era o metodă adecvată pentru a realiza obiectivele de politică ale agențiilor selectate;
— dacă, în cazul în care se utilizează granturi, propunerile sunt selectate în conformitate cu normele aplicabile și 
dacă granturile sunt monitorizate în mod eficace; și
— dacă rezultatele și eficacitatea sunt măsurate și evaluate.
III
Curtea a ajuns la concluzia că, în general, agențiile auditate au acordat și au plătit granturile în conformitate cu nor -
mele. Majoritatea agențiilor auditate nu au analizat în mod corespunzător opțiunile alternative de finanțare; astfel, 
granturile nu au fost întotdeauna cea mai bună modalitate de realizare a obiectivelor lor. Agențiile auditate nu au 
măsurat eficacitatea granturilor acordate. Se mai pot aduce îmbunătățiri în ceea ce privește procedurile de atribuire, 
sistemele de control și măsurarea performanțelor. Unele deficiențe sunt specifice unei anumite agenții, însă majori -
tatea afectează mai multe dintre acestea sau chiar toate agențiile.
09 Sinteză 
IV
Curtea formulează următoarele cinci recomandări, care ar trebui să prezinte utilitate pentru toate agențiile care 
recurg în prezent la granturi, precum și pentru agențiile care intenționează să utilizeze acest instrument în viitor:
(a) înainte de a lansa proceduri de acordare a unor granturi, agențiile ar trebui să analizeze dacă acestea sunt cel 
mai eficace instrument pe care îl pot folosi. Opțiunile simplificate în materie de costuri și atribuirea directă ar 
trebui să fie utilizate ori de câte ori acest lucru este justificat;
(b) programele de lucru ale agențiilor ar trebui să indice activitățile care urmează să fie puse în aplicare prin in -
termediul unor granturi, obiectivele specifice și rezultatele preconizate care trebuie să fie îndeplinite în urma 
acțiunilor finanțate prin granturi, precum și resursele umane și financiare planificate care sunt necesare pentru 
punerea în aplicare a acestor acțiuni;
(c) agențiile care aplică proceduri specifice de acordare a granturilor ar trebui să instituie proceduri interne formale 
care să reglementeze principiile transparenței și egalității de tratament și care să asigure o protecție împotriva 
eventualelor conflicte de interese;
(d) agențiile ar trebui să își consolideze sistemul de verificare în ceea ce privește punerea în aplicare a proiectelor 
finanțate prin granturi;
(e) agențiile ar trebui să instituie sisteme de monitorizare și de raportare cu privire la granturi, bazate pe indica -
tori-cheie de performanță axați pe rezultate și pe impact, precum și pe rezultatele evaluărilor ex post .
10
 Introducere
01 
Parlamentul European și Consiliul au înființat 41 de agenții și alte organisme des -
centralizate. Bugetul total pe 2015 al agențiilor s-a ridicat la aproximativ 2,4 mili -
arde de euro, ceea ce reprezintă aproape 1,5 % din bugetul general al UE pentru 
exercițiul respectiv. Aceste agenții și organisme sunt entități juridice distincte, 
înființate pentru o perioadă nedeterminată, cu scopul de a efectua sarcini de 
natură tehnică, științifică sau de gestionare care ajută instituțiile UE să elaboreze 
și să pună în aplicare politici. De asemenea, ele sprijină cooperarea dintre institu -
țiile UE și autoritățile naționale prin punerea în comun a expertizei tehnice și de 
specialitate din ambele părți. Pentru a-și îndeplini sarcinile, agențiile pot utiliza 
diverse instrumente de finanțare: granturi, achiziții publice sau alte mecanisme, 
cum ar fi acordurile de cooperare sau externalizarea (prin acorduri privind nivelul 
serviciilor).
02 
Valoarea granturilor acordate de agenții s-a dublat, de la aproximativ 166 de 
milioane de euro în 2013 la 333 de milioane de euro în 2015 (a se vedea figura 1 ). 
Această evoluție se datorează în primul rând intensificării activităților în trei 
agenții: EIT, AEM și GSA (Agenția pentru Sistemul Global de Navigație prin Satelit 
European). Figura 1Valoarea plăților efectuate de agenții în cadrul granturilor între 2013 și 2015
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de agenții.în milioane de euro350
300
250
200
150
100
50
0
2013 2014 2015166 de
milioane de euro240 de
milioane de euro333 de
milioane de euro
11 Introducere 
03 
Unsprezece agenții utilizează granturi pentru a-și realiza obiectivele de politică (a 
se vedea tabelul 1) .Tabelul 1Valoarea plăților efectuate de agenții în cadrul granturilor între 2013 și 2015, per 
activitate finanțată
 Cercetare, 
dezvoltare și 
inovareCooperare 
științifică cu 
și între state -
le membreStudiiColectarea 
și analiza 
datelorFormareTotal  
(milioane de 
euro)Proporția 
pentru 
fiecare 
agenție
EIT1478,1     478,1 65 %
Frontex1 147, 8    147, 8 20 %
AEM1 17, 2 25,1   42,3 5 %
GSA 42,0     42,0 5 %
EFSA1 4,1 1,5 3,0  8,6 1 %
OEDT  7,1    7,1 1 %
ECDC1  0,8  5,5 6,3 1 %
CEPOL     3,5 3,5 1 %
Cedefop  2,0    2,0 <1 %
Eurojust  1,8    1,8 <1 %
OCSP   0,3   0,3 <1 %
Totalul plăților aferente 
granturilor520,1 180,0 27,7 3,0 9,0 739,8 100 %
Procentaj per activitate 70 % 24 % 4 % 1 % 1 % 100 %
1 Agenție selectată în vederea auditului.
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de agenții.
12 Introducere 
04 
Curtea a auditat cinci agenții (EIT, Frontex, AEM, EFSA și ECDC), care totalizează 
92 % din totalul cheltuielilor efectuate de agenții pentru activități finanțate prin 
granturi. Selecția acestor agenții s-a făcut pe baza tipului de activități finan -
țate prin granturi, a profilului beneficiarilor și a volumul plăților din perioada 
2013-2015 (a se vedea figura 2 ).Figura 2Cheltuielile efectuate în cadrul granturilor de către agențiile selectate 
între 2013 și 2015
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de agenții.în milioane de euro256
64
16
4
1
ECDC AEM EFSA EIT Frontex2013
2014
2015
05 
Caseta 1  conține o descriere a activităților finanțate prin intermediul granturilor 
acordate de agențiile selectate.
13 Introducere Caseta 1
Activități finanțate prin intermediul granturilor acordate de agențiile auditate
Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT)
EIT oferă granturi „comunităților de cunoaștere și inovare”, care sunt alcătuite din rețele de întreprinderi priva -
te existente, institute de cercetare și instituții de învățământ. Acestea lucrează împreună la proiecte de inovare 
și asistă sau finanțează inovatori și întreprinzători individuali peste tot în Europa. În 2014, EIT a acordat 214 mi -
lioane de euro pentru activități ale comunităților finanțate prin granturi (97 % din bugetul său anual).
Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Mem -
bre ale Uniunii Europene (Frontex)
Frontex coordonează operațiuni comune (aeriene, terestre și maritime) între statele participante cu scopul de 
a consolida securitatea frontierelor externe. În 2014, operațiunile aeriene s-au ridicat la 2 milioane de euro, 
operațiunile maritime, la 28 de milioane de euro, iar operațiunile terestre, la 7 milioane de euro. De asemenea, 
Frontex asigură coordonarea între statele Schengen în cazul acțiunilor de repatriere pentru a maximiza efici -
ența și raportul cost-eficacitate al operațiunilor comune de returnare. Frontex are obligația de a se asigura că 
sprijinul său financiar este acordat cu condiția respectării depline a Cartei drepturilor fundamentale. În 2014, 
Frontex a acordat 8 milioane de euro pentru acest tip de operațiuni. Astfel de operațiuni finanțate prin gran -
turi au reprezentat 50 % din bugetul anual al agenției pentru exercițiul 2014.
Agenția Europeană de Mediu (AEM)
AEM are misiunea de a furniza Uniunii și statelor membre informații obiective, fiabile și comparabile privind 
situația mediului la nivel european. În acest scop, AEM sprijină șase centre tematice europene (ETC) prin inter -
mediul granturilor (8 milioane de euro sau 18,5 % din bugetul anual al AEM în 2014). În plus, Comisia a delegat 
către AEM punerea în aplicare a operațiunilor inițiale privind serviciile de monitorizare a teritoriului ( GIO land ) 
din cadrul programului Monitorizare globală pentru mediu și securitate. În cadrul acestui program, în 2014, 
AEM a acordat statelor participante granturi în valoare de 15 milioane de euro.
14 Introducere Caseta 1
Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA)
EFSA acordă periodic granturi pentru proiecte și activități științifice comune care contribuie la misiunea sa de 
a promova siguranța alimentară în UE: colectarea de date, activități pregătitoare pentru formularea avizelor 
științifice și alte tipuri de asistență științifică și tehnică. Numai organismele publice incluse în lista organiza -
țiilor competente1, în urma desemnării de către statele membre, pot solicita un grant. În 2014, EFSA a acordat 
granturi în valoare de aproximativ 3,5 milioane de euro, ceea ce reprezintă 4 % din bugetul său anual.
Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC)
ECDC finanțează activități de formare care sprijină consolidarea capacităților în statele membre, prin organiza -
rea de cursuri specifice și prin intermediul Programului european de formare în domeniul epidemiologiei de 
intervenție (EPIET). În 2014, aceste activități de formare au reprezentat aproximativ 2 milioane de euro sau 3 % 
din bugetul anual al centrului.
1 Articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și 
a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în 
domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1) stabilește baza pentru crearea de rețele cu și între organizațiile din statele 
membre. Consiliul de administrație al EFSA a întocmit și actualizează lista organismelor competente care sunt eligibile în temeiul articolului 36.
15 Introducere 
06 
Activitățile finanțate de agenții prin granturi sunt reglementate de Regulamentul 
financiar general2 și de normele de aplicare a acestuia3, precum și de Regulamen -
tul financiar cadru4, cu excepția cazului în care se prevede altfel în regulamentele 
de înființare a agențiilor (cum ar fi cazul EIT și al Frontex) sau în actele de bază ale 
acestora. De asemenea, normele aferente PC7 sau programului Orizont 2020 se 
aplică în cazul agențiilor implicate în finanțarea activităților de cercetare în cadrul 
programelor respective (EIT, GSA).
Caracteristicile granturilor acordate de agenții
07 
Granturile puse la dispoziție de agenții sunt contribuții financiare directe acorda -
te beneficiarilor (de obicei, instituții/organisme specializate din statele membre 
sau organizații nonprofit). Rezultatele activităților finanțate prin granturi rămân 
în proprietatea beneficiarilor. Prin granturi se finanțează:
(a) acțiuni destinate să contribuie la realizarea unui obiectiv de politică al Uniunii 
(așa-numitele „granturi pentru acțiuni”); sau
(b) funcționarea unui organism care urmărește un obiectiv special sau general de 
politică al unei agenții (al Uniunii) (așa-numitele „granturi de funcționare”)5.
08 
Următoarele principii de bază aplicabile granturilor sunt prevăzute în Regula -
mentul financiar:
— principiul cofinanțării: beneficiarii ar trebui să suporte o parte a costurilor;
— principiul de nonprofit: granturile nu pot avea ca obiectiv sau efect obținerea 
unui profit pentru beneficiari;
— principiul neretroactivității: granturile nu ar trebui să fie acordate retroactiv;
— principiul atribuirii necumulative: nu se poate acorda decât un singur grant 
pentru una și aceeași acțiune;
— principiile transparenței și egalității de tratament trebuie să fie respectate 
de-a lungul întregului proces de acordare a grantului, de la publicarea cererii 
de propuneri și până la închidere.2 Regulamentul (UE, Euratom) 
nr. 966/2012 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
25 octombrie 2012 privind 
normele financiare aplicabile 
bugetului general al Uniunii și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002 al 
Consiliului (JO L 298, 
26.10.2012, p. 1).
3 Regulamentul delegat (UE) 
nr. 1268/2012 al Comisiei din 
29 octombrie 2012 privind 
normele de aplicare 
a Regulamentului (UE, 
Euratom) nr. 966/2012 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind normele 
financiare aplicabile bugetului 
general al Uniunii (JO L 362, 
31.12.2012, p. 1).
4 Regulamentul delegat (UE) 
nr. 1271/2013 al Comisiei din 
30 septembrie 2013 privind 
regulamentul financiar cadru 
pentru organismele 
menționate la articolul 208 din 
Regulamentul (UE, Euratom) 
nr. 966/2012 al Parlamentului 
European și al Consiliului 
(JO L 328, 7.12.2013, p. 42).
5 A se vedea articolul 121 din 
Regulamentul financiar.
16 Introducere 
Roluri și responsabilități
09 
Granturile sunt executate de către agenții prin intermediul metodei de gestiune 
centralizată indirectă. Astfel, agențiile sunt responsabile de programarea multi -
anuală și anuală, precum și de implementarea (operațională și financiară) a acți -
unilor lor finanțate prin granturi. În cazurile în care Comisia deleagă unei agenții 
implementarea unei acțiuni specifice finanțate prin grant, ea este cea căreia îi 
revine responsabilitatea finală pentru execuția generală a bugetului alocat gran -
tului respectiv6. Prin urmare, o gestionare eficace de către agenții a activităților 
finanțate prin granturi este crucială pentru realizarea obiectivelor și a politicilor 
Uniunii.
10 
La nivelul agențiilor, controalele legate de gestionarea granturilor cuprind urmă -
toarele sisteme7:
(a) evaluarea ex ante  și evaluarea ex post  a acțiunilor și a proiectelor finanțate de 
agenție prin granturi;
(b) proceduri privind lansarea cererilor de propuneri și comitete de evaluare;
(c) controale ex ante  și controale ex post  pentru a verifica legalitatea și regularita -
tea declarațiilor de cheltuieli depuse de beneficiari;
(d) monitorizare și raportare pentru a măsura realizările și rezultatele activităților 
finanțate prin granturi pe baza indicatorilor-cheie de performanță.6 De exemplu, Comisia 
a descentralizat către Agenția 
Europeană de Mediu 
implementarea operațiunilor 
inițiale privind serviciile de 
monitorizare a teritoriului 
(GIO land ) din cadrul GMES.
7 A se vedea articolele 133 și 135 
din Regulamentul financiar, 
precum și articolul 29 
alineatul (4) din Regulamentul 
financiar cadru.
17
 Sfera și abordarea auditului
Sfera auditului
11 
În rapoartele sale anuale specifice, Curtea a subliniat în repetate rânduri o serie 
de deficiențe în gestionarea granturilor, în special în ceea ce privește controlul 
ex ante  și controlul ex post  al declarațiilor de cheltuieli, fiabilitatea activității de 
verificare ex ante  desfășurate de auditorul extern, monitorizarea execuției la nivel 
operațional a granturilor și recuperarea plăților necuvenite.
12 
Astfel, Curtea a evaluat modul în care agențiile au gestionat granturile și dacă 
acestea au fost executate în conformitate cu normele aplicabile. În acest sens, 
Curtea a căutat să obțină răspunsuri la următoarele întrebări secundare de audit:
(a) Atunci când agențiile aleg să recurgă la granturi, sunt acestea cel mai adec -
vat instrument de finanțare? Activitățile finanțate prin granturi sunt aliniate 
în mod corespunzător la misiunea, la sarcinile și la obiectivele strategice ale 
agențiilor?
(b) Procedurile aplicate de agenții asigură selectarea propunerilor în confor -
mitate cu normele aplicabile și o monitorizare eficace a punerii în aplicare 
a acestora?
(c) Agențiile măsoară și evaluează în mod corespunzător rezultatele activităților 
finanțate prin granturi?
13 
Auditul s-a axat pe întregul proces de gestionare a granturilor. Nu a fost analizat 
impactul socioeconomic al granturilor acordate de agenții.
18 Sfera și abordarea auditului 
Abordarea auditului
14 
Auditul s-a bazat pe:
(a) vizite la fața locului la cinci agenții (EIT, Frontex, AEM, EFSA și ECDC) în vede -
rea obținerii de probe de audit privind practicile de gestionare a granturilor, 
prin interviuri cu personalul-cheie de la nivel operațional și administrativ, 
prin examinarea documentației, prin analiza proceselor de control intern și 
prin examinarea eșantionului prezentat în anexă ;
(b) analiza regulamentelor de înființare, a programelor de lucru multianuale și 
anuale, a documentelor de programare a granturilor, a orientărilor privind 
gestionarea granturilor, precum și a rapoartelor de evaluare a granturilor 
elaborate de cele cinci agenții selectate pentru vizite de audit;
(c) o analiză detaliată a 16 proceduri de cereri de propuneri și a 75 de plăți de 
granturi efectuate în cursul perioadei cuprinse între ianuarie 2013 și mar -
tie 2015 în cadrul celor cinci agenții selectate (a se vedea anexa ).
15 
Auditul a fost efectuat ținându-se seama de prevederile Regulamentului financiar 
general și de normele de aplicare a acestuia, de standardele de control intern ale 
agenției auditate respective și de regulamentul de înființare a acesteia, precum 
și de cadrele de politică multianuale relevante pentru domeniul de politică tratat 
de agenția în cauză.
19
 Observații
16 
Observațiile Curții sunt structurate în trei părți, care corespund întrebărilor 
secundare de audit prezentate la punctul 12: (a) alegerea strategică a instru -
mentului de finanțare; (b) punerea în aplicare a acestei decizii; și (c) măsurarea 
rezultatelor.
Agențiile nu au avut în vedere toate opțiunile 
de finanțare posibile, granturile nu reprezentau 
întotdeauna cel mai adecvat instrument, 
iar documentele de programare ale agențiilor nu erau 
pe deplin aliniate la mandatul încredințat 
și la obiectivele lor strategice
Urmările inadecvate date evaluărilor ex ante  au contribuit 
la alegerea de către agenții a unor instrumente de finanțare 
necorespunzătoare și la o concepție deficitară a granturilor
Urmări inadecvate date evaluărilor  ex ante
17 
Agențiile trebuie să realizeze evaluări ex ante  ale programelor și ale activităților 
lor, pentru a respecta principiul bunei gestiuni financiare. Printre altele, aceste 
evaluări ar trebui să abordeze valoarea adăugată adusă de implicarea UE, alege -
rea celei mai potrivite metode de punere în aplicare, raportul cost-eficacitate al 
metodei selectate, precum și lecțiile învățate din experiențe anterioare similare8.
18 
Atât AEM, cât și EFSA au realizat evaluări ex ante  temeinice înainte de a-și lansa 
respectivele cereri de propuneri. Foaie de parcurs a EFSA privind cooperarea 
științifică în perioada 2014-2016 este un exemplu de bună practică de evaluare 
ex ante . Obiectivul principal al foii de parcurs este de a îmbunătăți eficacitatea și 
eficiența viitoarelor granturi, ținând în același timp seama de valoarea adăugată 
a implicării agenției (a se vedea caseta 2 ).8 Articolul 18 alineatul (1) din 
Normele de aplicare.
20 Observații 
19 
Un element important al unei evaluări ex ante  eficace este punerea în aplica -
re a lecțiilor învățate în trecut. În 2011, o evaluare de impact a EIT – integrând 
cerințele unei evaluări  ex ante9, a subliniat importanța introducerii unor proceduri 
solide de monitorizare pentru măsurarea performanței EIT și a comunităților de 
cunoaștere și inovare10. EIT este în curs de introducere a unui astfel de sistem de 
monitorizare (a se vedea caseta 6  și punctul 45). Aceste deficiențe legate de mo -
nitorizarea performanței afectează implementarea de către EIT a mecanismului 
concurențial de analiză11.9 Evaluarea ex ante  a fost realizată 
de către Comisie și a însoțit 
propunerea de modificare 
a regulamentului de înființare 
a EIT.
10 Recomandările 4 și 5 din 
SEC(2011) 1433 final din 
30 noiembrie 2011, Impact 
Assessment - integrating ex-ante 
evaluation requirements  (Evaluare 
a impactului integrând cerințele 
unei evaluări ex ante ).
11 Mecanismul concurențial de 
analiză este stabilit la articolul 14 
alineatul (7) din regulamentul de 
înființare a EIT și constituie baza 
pentru alocarea contribuției 
financiare acordate de EIT 
comunităților de cunoaștere și 
inovare. Contribuția financiară 
include un element de sprijin 
financiar (în procent de 60 % și 
distribuit în mod egal între 
comunități) și un element de 
finanțare pe bază competitivă 
(40 %). Această finanțare pe bază 
competitivă este alocată în 
funcție de trei criterii cu pondere 
egală: (1) performanțele din trecut 
ale comunităților; (2) planurile de 
afaceri propuse ale comunităților 
și bugetul estimat; (3) punerea în 
aplicare a strategiilor multianuale 
ale comunităților. A se vedea, de 
asemenea, Raportul special 
nr. 4/2016 al Curții, intitulat 
„Institutul European de Inovare și 
Tehnologie trebuie să își modifice 
mecanismele operaționale și 
anumite elemente de la baza 
concepției sale pentru a produce 
impactul scontat”, punctul 73 
(http://eca.europa.eu ).EFSA a aplicat lecțiile învățate în trecut în vederea introducerii unor concepte noi 
și mai eficace pentru granturi în 2015
EFSA a realizat această evaluare ex ante  în vederea consolidării cooperării sale științifice viitoare cu statele 
membre. În acest scop, EFSA a lansat în 2013 consultări cu rețeaua sa de puncte focale și cu Grupul de discuție 
al forumului consultativ privind cooperarea științifică. De asemenea, EFSA a comandat o examinare externă 
pentru evaluarea impactului pe care îl au proiectele sale existente în materie de granturi și achiziții asupra 
modului în care își îndeplinește sarcinile. EFSA a analizat concluziile și recomandările rezultate în urma acestor 
examinări atunci când a elaborat foaia de parcurs privind cooperarea științifică pentru perioada 2014-2016, 
care a introdus concepte noi și mai eficace în legătură cu granturile, și anume granturile tematice (de exem -
plu, în legătură cu organisme patogene microbiene cu transmitere prin alimente) și granturi pentru proiecte 
realizate în colaborare (de exemplu, VectorNet).
Granturile tematice sunt atribuite în prezent pentru teme prioritare generale, stabilite în prealabil în cooperare cu 
statele membre. EFSA majorează valoarea maximă a unui grant la 500 000 de euro, încurajând astfel propuneri de 
proiecte strategice de anvergură, dar limitează în același timp rata de cofinanțare la 50 % (în comparație cu rata 
anterioară de 90 % pentru granturile specifice). EFSA estimează că aceste noi granturi au potențialul de a aduce 
o mai mare valoare adăugată și de a ameliora raportul cost-eficacitate al activităților sale de cooperare științifică.Caseta 2
21 Observații 
Instrumente de finanțare necorespunzătoare
20 
Instrumentele de finanțare pe care agențiile le pot alege pentru a-și îndeplini 
sarcinile specifice se limitează la următoarele: granturi, achiziții publice sau alte 
mecanisme, cum ar fi acordurile de cooperare, și externalizarea (prin acorduri 
privind nivelul serviciilor). Alegerea ar trebui să se facă pe baza unei analize a ne -
voilor și a resurselor agenției, a obiectivelor urmărite, a potențialilor beneficiari 
vizați, precum și a nivelului de concurență necesar pentru a asigura eficacitatea 
din punctul de vedere al costurilor. Entitățile participante trebuie să se conforme -
ze cerințelor relevante aferente opțiunii de finanțare alese de agenție.
21 
Procedurile de acordare a granturilor utilizează criterii mai restrictive de eligi -
bilitate și criterii financiare de atribuire mai puțin riguroase decât cele aferente 
procedurilor de achiziții publice. De exemplu, bugetul propus al grantului nu este 
evaluat în funcție de propunerea cea mai avantajoasă din punct de vedere eco -
nomic12, cum se întâmplă în procedurile de achizițiile publice. Ori de câte ori se 
recurge la finanțarea prin granturi, concurența în general și concurența la nivelul 
prețurilor în special pot fi foarte limitate. Prin urmare, granturile nu ar trebui să 
fie opțiunea implicită de finanțare, ci ele ar trebui să fie utilizate atunci când, din 
motive justificate temeinic, utilizarea procedurilor de achiziții publice nu este 
adecvată.
22 
Agențiile auditate nu au elaborat orientări și criterii specifice, astfel cum prevăd 
standardele de control intern, care să ajute conducerea la luarea deciziilor privind 
cel mai adecvat mecanism de finanțare pentru punerea în aplicare a unei sarcini 
sau a unei activități specifice.
23 
Unele dintre agențiile auditate (Frontex, EFSA, ECDC) au utilizat granturi pentru 
a achiziționa servicii sau produse specifice de la organisme publice cu grad înalt 
de specializare în domeniul sarcinilor agenției. Pentru a justifica această aborda -
re, agențiile respective au invocat obligația lor de a spori cooperarea și colabo -
rarea în rețea cu partenerii lor publici și au subliniat faptul că, dacă ar fi recurs la 
proceduri de achiziții publice, faptul că limitau accesul la consorții și excludeau 
organismele private cu un posibil conflict de interese ar fi fost problematic. Cu 
toate acestea, Curtea a identificat cazuri în care aceste agenții fie au utilizat 
atât granturi, cât și proceduri de achiziții publice pentru servicii similare (EFSA, 
Frontex), fie nu au analizat alte opțiuni (EFSA, ECDC). A se vedea exemplele din 
caseta 3 .12 Articolul 203 din Normele de 
aplicare se referă la criteriile de 
atribuire a granturilor și 
prevăd doar că evaluarea 
trebuie să asigure buna 
gestionare a fondurilor 
Uniunii.
22 Observații 
Exemple de cazuri în care granturile nu sunt cel mai eficace instrument de finanțare
EFSA utilizează granturi specifice și proceduri de achiziții pentru studii științifice și pentru sarcini de 
colectare a datelor
EFSA acordă periodic granturi specifice pentru proiecte și activități care contribuie la misiunea sa în domeniul 
colectării de date, al activităților pregătitoare pentru avizele științifice și al altor studii științifice. Numai parte -
nerii publici incluși în lista organizațiilor competente pot participa la o cerere de propuneri.
De asemenea, EFSA lansează proceduri de achiziții pentru pregătirea avizelor științifice și a studiilor științifice 
pe termen scurt, aceste proceduri fiind deschise atât organismelor publice, cât și celor private. În astfel de 
cazuri, rata de succes a organizațiilor vizate de articolul 36 din regulamentul de înființare13 în comparație cu 
alte organizații este de 50:50. Cu toate acestea, EFSA nu a analizat opțiunea procedurilor de achiziții pentru 
proiectele finanțate prin grant auditate.
Supraveghere aeriană pentru operațiunile comune ale Frontex
Frontex finanțează în mod normal aceste operațiuni prin granturi acordate autorităților statelor participante, 
tariful variind între 4 800 și 6 900 de euro per oră de patrulare. În 2012 și 2013, FRONTEX a lansat proiecte-pilot 
pentru a evalua viabilitatea contractării de supraveghere aeriană printr-o procedură de achiziții. Rezultatul 
obținut a fost o rată forfetară convenită de 2 250 de euro per oră de patrulare. În 2015, pe baza rezultatelor 
proiectelor-pilot, Frontex a lansat o procedură de achiziții pentru încheierea de contracte-cadru cu reluarea 
procedurii concurențiale. Procedura s-a încheiat cu 11 oferte câștigătoare (șase contracte au fost atribuite 
pentru operațiuni de supraveghere aeriană maritimă și cinci contracte au fost atribuite pentru supraveghere 
aeriană terestră). Analiza comparativă realizată de Curte cu privire la supravegherea aeriană maritimă indică 
faptul că organismele private ar putea furniza avioane mai mici și mai adecvate, specializate în supraveghere 
aeriană, spre deosebire de avioanele mai mari utilizate în mod normal în scopuri militare sau pentru aviația 
civilă de către statele membre participante. În consecință, prețul mediu pe oră a scăzut la 2 300 de euro față 
de rata anterioară în valoare de 5 700 de euro.
ECDC utilizează granturi pentru studii științifice
ECDC a utilizat granturi pentru studii științifice: „Noul efort de colaborare integrată europeană în materie de 
vaccinuri” (VENICE III) și „Rețeaua europeană a laboratoarelor de referință pentru tuberculoză” (ERLTB-net). 
Agenția a justificat recurgerea la granturi invocând motive istorice, precum și cunoașterea de către parteneri 
a modelului de finanțare prin granturi, proprietatea comună și importanța confidențialității datelor obți -
nute. ECDC nu a analizat însă posibilitatea de a utiliza o procedură de achiziții înainte de a lansa cererea de 
propuneri.
13 Articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 stabilește baza pentru crearea de rețele cu organizațiile din statele membre care își desfășoară 
activitatea în domeniile vizate de misiunea EFSA. Consiliul de administrație al EFSA întocmește și actualizează lista organismelor publice 
competente desemnate de statele membre. În prezent, lista include aproximativ 330 de organisme publice.Caseta 3
23 Observații 
Concepție deficitară a granturilor
24 
Pentru a evita ca agențiilor și beneficiarilor să li se impună o sarcină administrati -
vă inutilă, Regulamentul financiar și normele sale de aplicare prevăd că, în situații 
excepționale14, granturile pot fi atribuite în mod direct, fără a se organiza o cerere 
de propuneri, și încurajează utilizarea unor opțiuni simplificate în materie de 
costuri pentru a facilita gestionarea granturilor, în special a celor cu valoare mică 
(mai mici de 60 000 de euro)15.
25 
În cadrul auditului, au fost identificate o serie de cazuri în care, atunci când aceste 
opțiuni de atribuire nu au fost utilizate, procedura aplicată de agențiile auditate 
pentru acordarea granturilor a generat sarcini administrative considerabile atât 
pentru agenție, cât și pentru beneficiari (a se vedea exemplul din caseta 4 ).14 Articolul 190 din Normele de 
aplicare permite atribuirea 
directă de granturi către 
organismele publice sau către 
statele membre identificate 
într-un act de bază ca 
beneficiari sau în cazul 
acțiunilor cu caracteristici 
specifice, care necesită un 
anumit tip de organism 
datorită competenței sale 
tehnice și gradului ridicat de 
specializare.
15 Articolele 123 și 124 din 
Regulamentul financiar și 
articolul 181 din Normele de 
aplicare prevăd rambursarea 
pe bază de costuri unitare, de 
sume forfetare sau de 
finanțare pe baza unei rate 
forfetare.
Exemplu de procedură de acordare a granturilor inutil de împovărătoare
Acordurile privind bursele ECDC
În fiecare an, ECDC invită centrele recunoscute de formare care au găzduit bursieri EPIET în anul precedent să 
prezinte o propunere pentru un acord-cadru de parteneriat. Înainte de încheierea acordului-cadru de partene -
riat privind bursele EPIET, ECDC desfășoară o procedură completă de evaluare pe baza criteriilor comunicate 
în cererea restrânsă de propuneri. Această procedură constituie o sarcină administrativă inutil de împovără -
toare atât pentru ECDC, cât și pentru centrele de formare, cu atât mai mult cu cât ECDC a certificat deja aceste 
organisme ca locuri de formare recunoscute. ECDC ar fi putut recurge la procedura de atribuire directă16.
16 Articolul 190 alineatul (1) litera (f) din Normele de aplicare.Caseta 4
26 
Utilizarea unei forme necorespunzătoare de grant poate duce, de asemenea, la 
ineficiențe considerabile în implementarea și în monitorizarea activităților finan -
țate prin granturi. Agențiile pot utiliza în mai mare măsură opțiunile simplificate 
în materie de costuri (a se vedea mai multe exemple în caseta 5 ).
24 Observații 
27 
Opțiunile simplificate în materie de costuri utilizate de EFSA pentru finanțarea 
prin granturi a punctelor sale focale este un exemplu de bună practică pentru pu -
nerea eficientă în aplicare a granturilor cu valoare mică. Punctele focale sprijină 
EFSA în punerea în practică a colaborării în rețea și a activităților de cooperare 
științifică. Ele acționează ca o interfață între EFSA și autoritățile naționale din 
domeniul siguranței alimentare, institutele de cercetare, consumatori și alte părți 
interesate. În 2015, EFSA a încheiat în mod direct cu punctele sale focale acorduri 
multianuale de grant pentru prestarea unor servicii recurente predefinite. Grantul 
anual pentru fiecare punct focal (granturi cu valoare mică, sub 60 000  de euro) 
s-a bazat pe sume forfetare calculate de EFSA pe baza a două surse: (a) datele 
privind declarațiile de costuri din trecut (colectate în cursul ultimilor șapte ani de 
cooperare); și (b) datele Eurostat privind salariile angajaților din sectorul public 
din statele membre respective. La sfârșit de an, EFSA putea plăti cuantumul total 
anual al grantului pe baza serviciilor prestate, fără să trebuiască să solicite do -
cumente justificative pentru costurile exacte suportate, reducând astfel în mod 
semnificativ sarcina administrativă pentru partenerii săi, precum și costul verifi -
cărilor sale ex ante .Exemple de utilizare a unei forme necorespunzătoare de grant
Centrele tematice europene ale AEM și Eionet
Centrele tematice europene fac parte din Rețeaua europeană de informare și observare pentru mediu 
(EIONET) și sprijină AEM în punerea în aplicare a programelor sale de lucru. În vederea înființării fiecărui centru 
tematic, agenția încheie acorduri-cadru de parteneriat cu consorții, întrucât organizațiile partenere trebuie să 
își pună în comun expertiza necesară pentru a aborda fiecare temă. Majoritatea partenerilor AEM sunt orga -
nisme din sectorul public, deoarece colectarea, evaluarea și raportarea datelor privind mediul sunt activități 
care sunt realizate în cea mai mare parte în acest sector. Pregătirea și analiza ulterioară a declarațiilor de cos -
turi a peste 40 de parteneri reprezintă un important efort administrativ, care este necesar deoarece granturile 
se acordă pe baza costurilor directe eligibile. AEM ar putea analiza mai îndeaproape posibilitatea de a utiliza 
opțiunile simplificate în materie de costuri pentru aceste granturi17.
Cheltuieli curente cu mijloacele rambursate de Frontex pentru operațiunile de supraveghere aeriană
Frontex finanțează operațiunile statelor participante de la frontierele terestre/maritime/aeriene prin inter -
mediul granturilor. Unul dintre elementele acestor operațiuni se referă la supravegherea aeriană. Sistemul 
de granturi pentru astfel de operațiuni de supraveghere se bazează pe rambursarea cheltuielilor curente cu 
mijloacele care au fost declarate, acestea acoperind în principal cheltuielile legate de amortizare, mentenanță, 
carburant și indemnizațiile echipajului per oră de zbor. Autoritățile participante utilizează abordări diferite 
pentru calcularea și declararea costurilor de mentenanță și a cheltuielilor de misiune (în principal, indemniza -
țiile personalului); în consecință, gestionarea acestor granturi este deosebit de ineficientă și de împovărătoare.
17 Articolele 123 și 124 din Regulamentul financiar.Caseta 5
25 Observații 
În documentele lor de programare anuale, care sunt 
incomplete, agențiile nu aliniau întru totul acțiunile finanțate 
prin granturi la mandatele și la obiectivele lor strategice
Nu au fost stabilite obiective SMART pentru rezultate și impacturi
28 
Agențiile au obligația de a elabora programe de lucru anuale și multianuale în 
care să descrie obiectivele, rezultatele preconizate și indicatorii de performanță18. 
Obiectivele stabilite ar trebui să fie specifice, măsurabile, realizabile, relevante și 
încadrate în timp (SMART) și ar trebui să se refere la toate sectoarele de activitate 
ale agenției19. Programul anual de lucru ar trebui să fie aliniat la programul de 
lucru multianual și ar trebui să includă acțiunile care urmează să fie finanțate20. 
Activitățile finanțate prin granturi ar trebui să fie legate în mod clar de obiective -
le stabilite în programele de lucru ale agențiilor21.
29 
În cazul tuturor agențiilor auditate, analiza celor mai recente programe anuale de 
lucru (2013-2015) a arătat că, în general, obiectivele SMART lipseau. În cele mai 
multe cazuri, obiectivele erau fie descrieri generale ale activităților finanțate prin 
granturi planificate pentru anul respectiv, fie descrieri vagi ale realizărilor preco -
nizate. Lipsa unor obiective SMART a subminat capacitatea agențiilor auditate de 
a demonstra că activitățile lor finanțate prin granturi erau aliniate la obiectivele 
lor strategice și la mandatul prevăzut în regulamentele de înființare respective (a 
se vedea exemplele din caseta 6 ).18 Articolul 32 din Regulamentul 
financiar cadru.
19 Articolul 29 alineatul (4) din 
Regulamentul financiar cadru.
20 Articolul 32 alineatul (3) din 
Regulamentul financiar cadru.
21 Articolul 121 alineatul (1) din 
Regulamentul financiar.
26 Observații 
Exemple de obiective definite în mod necorespunzător în programele anuale 
de lucru
Programele anuale de lucru ale EIT nu conțin obiective SMART de nivel înalt referitoare la 
îmbunătățirile preconizate în materie de inovare
EIT nu a definit în programul său anual de lucru obiective SMART de nivel înalt privind sustenabilitatea comu -
nităților existente și inovarea preconizată a fi realizată grație sinergiilor rezultate din triunghiul cunoașterii 
(cercetare, educație și inovare) promovat de comunitățile de cunoaștere. În consecință, programele anuale de 
lucru nu asigurau faptul că obiectivele vizate de granturi și prevăzute în planul de afaceri al unei comunități 
erau pe deplin aliniate la obiectivele strategice ale EIT, ale Agendei strategice de inovare și ale Orizont 2020 și 
că sprijineau realizarea acestor obiective.
Programele anuale de lucru ale ECDC nu conțin obiective SMART pentru activitățile sale recurente 
finanțate prin granturi
De la data preluării de către ECDC a programului EPIET de la Comisie în 2006, aceasta a format aproximativ 
450 de epidemiologi și formează în prezent 12 epidemiologi pe an. Statele membre și-au format însă și ele 
proprii epidemiologi, iar ECDC nu dispune de date privind numărul de specialiști formați la nivelul statelor 
membre. Prin urmare, strategia sa de formare în domeniul sănătății publice (adoptată în iunie 2015) nu dis -
pune de ținte strategice relevante și programate în timp. Programele anuale de lucru ale ECDC nu puteau de -
monstra în ce mod contribuie granturile recurente acordate de această agenție pentru formarea în domeniul 
sănătății publice la îndeplinirea mandatului său general și a obiectivelor sale strategice privind supravegherea 
epidemiologică în Europa și capacitățile necesare pentru definirea și controlul focarelor de boli.
Frontex nu dispune de obiective cantitative și de niveluri-țintă pentru operațiunile sale comune
Frontex a elaborat programe operaționale pentru fiecare dintre operațiunile sale comune finanțate prin gran -
turi. În ultimii ani, Frontex a primit sarcina de a se ocupa de operațiuni ad-hoc de căutare și salvare, ca răs -
puns la multiplele crize legate de migrație, ceea ce a avut un impact asupra planificării sale. Deși majoritatea 
programelor operaționale – inclusiv cele mai mari trei programe ale Frontex (Hermes, Triton și Poseidon Sea) – 
aveau stabilite obiective, acestea nu erau cantitative și nu erau însoțite de valori-țintă. Lipsa unor niveluri-țintă 
cuantificate îngreunează măsurarea eficacității pe termen lung a operațiunilor comune.Caseta 6
27 Observații 
Deciziile de finanțare erau incomplete
30 
Agențiile trebuie să adopte o decizie de finanțare înainte de lansarea unei cereri 
de propuneri22. În lipsa unei astfel de decizii, programele lor anuale de lucru 
trebuie să includă obiectivele urmărite, cuantumul orientativ și rata maximă de 
cofinanțare a activităților planificate și finanțate prin granturi23, acestea servind, 
prin urmare, drept decizii de finanțare conforme din punct de vedere juridic24.
31 
În majoritatea cazurilor, agențiile auditate nu adoptaseră decizii de finanțare 
separate, iar programele anuale de lucru nu includeau informațiile25 necesare 
pentru a constitui decizii de finanțare valide pentru acțiunile lor finanțate prin 
granturi (a se vedea exemplele din caseta 7 ).22 Articolul 68 alineatele (2) și (3) 
din Regulamentul financiar 
cadru.
23 Articolul 188 din Normele de 
aplicare.
24 Articolul 94 din Normele de 
aplicare și articolul 68 din 
Regulamentul financiar cadru.
25 Programele anuale de lucru 
trebuie să indice care dintre 
activitățile anuale planificate 
sunt puse în aplicare prin 
parteneriate-cadru sau prin 
acorduri specifice de grant, 
forma granturilor, obiectivele 
urmărite și rezultatele 
așteptate, cuantumul 
orientativ și rata maximă de 
cofinanțare a activităților 
planificate și finanțate prin 
granturi.
Exemple de programe anuale de lucru care nu constituie decizii de finanțare valide
Programul anual de lucru pe 2013 al AEM nu includea cuantumul orientativ
În 2013, AEM a semnat acorduri-cadru de parteneriat cu centre tematice europene, pentru o perioadă de patru 
ani. Cu toate acestea, documentele de programare aferente (programul anual de lucru, cererile de propuneri) 
nu includeau cuantumul orientativ.
Programele anuale de lucru ale EIT nu includeau informații importante cu privire la granturile 
acordate comunităților de cunoaștere și inovare
Programele anuale de lucru ale EIT nu conțineau o serie de informații importante legate de acordurile anuale 
planificate privind granturi specifice destinate comunităților de cunoaștere și inovare, cum ar fi cuantumul 
maxim anual al granturilor specifice per comunitate, obiectivele anuale aferente ale EIT, rezultatele preconiza -
te și indicatorii.Caseta 7
28 Observații 
Agențiile au implementat granturile respectând 
în general normele, dar au existat deficiențe în 
anumite proceduri de acordare a granturilor, 
de selecție a experților și de control intern
În anumite cazuri, procedurile de selecție și cele de acordare 
a granturilor nu au respectat pe deplin principiile de bază 
și există în continuare riscul de apariție a unor potențiale 
conflicte de interese
32 
Agențiile ar trebui să adere la principiile transparenței și egalității de tratament 
în contextul atribuirii granturilor, precum și în cadrul selecției oricăror experți 
implicați în procedurile de atribuire. În plus, agențiile ar trebui să ia măsurile de 
protecție necesare împotriva eventualelor conflicte de interese.
33 
Agențiile care au utilizat procedurile de selecție și de atribuire a granturilor 
prevăzute în Regulamentul financiar (și anume: AEM, EFSA și ECDC) au respectat 
aceste principii. Au fost constatate însă neajunsuri în cazul agențiilor care au utili -
zat proceduri specifice de selecție a experților și de atribuire a granturilor, bazate 
pe derogări prevăzute în regulamentul de înființare și în actul de bază (cazul EIT 
și al Frontex).
Riscul de nerespectare a principiilor transparenței și egalității 
de tratament
34 
Atribuirea granturilor este reglementată de principiile transparenței și egalității 
de tratament26. Procedurile de selecție și de atribuire specificate în cererile de 
propuneri și utilizate de agenții ar trebui să asigure faptul că toate cererile sunt 
tratate în mod egal și că grantul este atribuit celei mai bune propuneri, pe baza 
criteriilor publicate în anunțul de cerere de propuneri27. În cererea de propuneri 
ar trebui să se facă în mod clar diferența între criteriile de selecție și cele de 
atribuire. Criteriile de selecție trebuie să permită evaluarea capacității financiare, 
profesionale și operaționale a solicitantului de a finaliza propunerea de acțiune 
finanțată prin grant. Criteriile de atribuire trebuie să permită evaluarea calității 
propunerilor depuse (luând în considerare obiectivele și prioritățile fixate pentru 
acțiunea finanțată prin grant)28.
35 
Curtea a constatat că EIT și Frontex adoptaseră proceduri în baza derogărilor 
prevăzute în regulamentele lor de înființare. Astfel de proceduri nu garantează 
însă pe deplin respectarea de către agenții a principiilor transparenței și egalității 
de tratament (a se vedea caseta 8  pentru detalii suplimentare).26 Articolul 125 alineatul (1) din 
Regulamentul financiar.
27 Articolul 203 alineatul (2) și 
articolul 204 alineatul (1) din 
Normele de aplicare.
28 Articolul 132 din Regulamentul 
financiar și articolele 202 și 203 
din Normele de aplicare.
29 Observații 
Proceduri de cereri de propuneri bazate pe derogări prevăzute în regulamentele 
de înființare
Utilizarea de către Frontex a echipelor de negociere în cadrul discuțiilor bilaterale
În conformitate cu regulamentul său de înființare, Frontex nu lansează cereri de propuneri pentru atribuirea 
granturilor destinate operațiunilor comune, ci încheie în mod direct acorduri-cadru de parteneriat, pe o du -
rată de patru ani, cu autoritățile din statele participante. În fiecare an, Direcția Operațiuni din cadrul Frontex 
desemnează în mod neoficial echipe de negociere și stabilește resursele anuale necesare pentru operațiunile 
comune din anul următor. Frontex negociază apoi la nivel bilateral cu statele participante și stabilește con -
tribuția acestora în materie de resurse umane și de echipamente tehnice. Echipele de negociere ale Frontex 
au competența de a accepta sau de a renegocia resursele propuse de statele participante. Cu toate acestea, 
nici decizia privind componența echipelor și nici cea privind resursele care urmează să fie solicitate nu erau 
adoptate de director sau de către Consiliul de administrație. În plus, echipele de negociere nu sunt numite în 
mod oficial de către director sau de Consiliul de administrație. În consecință, procedura care duce la acordarea 
de granturi specifice pentru operațiuni comune nu garantează pe deplin respectarea principiilor transparenței 
și egalității de tratament.
Procedura aplicată de EIT pentru desemnarea comunităților de cunoaștere și inovare
Criteriile specificate în cererea de propuneri publicată în 2014 pentru comunitățile de cunoaștere și inovare 
reflectă dispozițiile regulamentului de înființare a EIT referitoare la selectarea și desemnarea de astfel de 
comunități29. Aceste criterii au fost însă utilizate atât cu rolul de criterii de selecție (capacitatea tehnică, ope -
rațională și financiară), cât și drept criterii de atribuire (calitatea și potențialul strategiei de inovare propuse), 
cu o oarecare suprapunere observată la nivelul subcriteriilor. În plus, cererea nu prevedea niciun prag pe care 
propunerile trebuiau să îl îndeplinească pentru a putea trece în etapa de audiere.
În vederea desemnării unei comunități de cunoaștere și inovare, Consiliul de conducere al EIT ia în considerare 
rezultatul comisiei de evaluare format din experți externi, raportul comisiei însărcinate cu formularea reco -
mandărilor finale și rezultatul audierii primilor cei mai buni trei candidați în fața Consiliului de conducere. În 
ceea ce privește cererea de propuneri din 2014, Curtea a constatat că evaluarea de către Consiliu a fost reali -
zată pe bază calitativă și fără să se acorde punctaje. În plus, nici cererea de propuneri și nici orientările interne 
ale EIT nu specificau modul în care Consiliul ar trebui să acorde ponderi rezultatelor obținute în urma evaluă -
rilor de către diferitele comisii. Aceste deficiențe pot afecta tratamentul egal al candidaților și pot constitui un 
obstacol în calea eficacității procesului de selecție și de desemnare a comunităților de cunoaștere și inovare.
29 Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 294/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2008 de înființare a Institutului 
European de Inovare și Tehnologie (JO L 97, 9.4.2008, p. 1).Caseta 8
30 Observații 
Există în continuare riscul unor potențiale conflicte de interese
36 
Atunci când o agenție selectează experții externi ce urmează să o asiste la evalua -
rea cererilor de grant, ea trebuie să acorde atenția cuvenită potențialelor conflic -
te de interese30. Listele de experți trebuie să fie întocmite în urma unei cereri de 
exprimare a interesului31.
37 
Curtea a constatat că Frontex și EIT nu analizaseră în mod suficient posibilitatea 
existenței unor conflicte de interese (pentru detalii, a se vedea caseta 9 ).30 Articolul 204 alineatul (1) din 
Normele de aplicare. A se 
vedea și Raportul special 
nr. 15/2012 al Curții: 
„Gestionarea conflictelor de 
interese în cadrul unor agenții 
selectate ale UE” ( http://eca.
europa.eu ).
31 Articolul 287 din Normele de 
aplicare.
Numirea experților și eventualele conflicte de interese
Frontex: lipsa unui politici corespunzătoare privind conflictele de interese
Toți membrii personalului Frontex trebuie să semneze o declarație anuală de interese, dar nu există nicio 
cerință formală privind depunerea unei declarații de absență a conflictului de interese înainte de a participa 
la echipele de negociere bilaterală. Prin urmare, Frontex nu a stabilit o politică adecvată privind conflictele de 
interese pentru membrii personalului care participă la echipele de negociere.
EIT: numirea experților
Pentru selecția experților externi care evaluează propunerile și planurile de afaceri ale comunităților de cu -
noaștere și inovare, EIT recurge la articolul 89 din regulamentul său financiar pentru a deroga de la obligația 
de a lansa o cerere de exprimare a interesului. EIT nu a stabilit însă proceduri interne complete care să regle -
menteze punerea în aplicare a acestei derogări.
În practică, EIT și-a întocmit o rezervă de experți utilizând listele și bazele de date existente ale altor instituții 
ale UE (în principal, ale Comisiei), incluzând însă și persoane care nu figurau pe aceste liste, în urma recoman -
dărilor formulate de Consiliul de conducere al EIT și de unii membri ai personalului. Contractul pentru unul 
dintre principalii experți externi a fost atribuit în mod direct în cazul cererii de propuneri din 2014 pentru 
comunitățile de cunoaștere și inovare.
Posibilele conflicte de interese sunt evaluate de către directorul EIT, iar măsurile de atenuare sunt decise de 
la caz la caz. Nu există nicio probă care să demonstreze faptul că EIT a evaluat în mod eficace situațiile în care 
un expert are mai multe angajamente simultane, fiecare implicând un potențial conflict de interese. Aceste 
deficiențe măresc riscul încălcării principiului nediscriminării, precum și riscul unor conflicte de interese.Caseta 9
31 Observații 
Agențiile și-au îmbunătățit în general modul de 
implementare a granturilor și controalele cu privire la 
acestea, dar există în continuare unele deficiențe
38 
Plățile trebuie să facă obiectul unui control ex ante  și al unui control ex post  pen -
tru a se confirma că acestea respectă dispozițiile în vigoare și că principiul bunei 
gestiuni financiare a fost aplicat32. În ceea ce privește granturile care depășesc 
pragurile, este obligatorie prezentarea unui certificat justificativ emis de către 
un auditor extern independent și autorizat sau de către un funcționar public cu 
privire la declarațiile financiare referitoare la acțiunea respectivă33. Sunt eligibile 
pentru rambursare doar costurile care au fost suportate efectiv și în mod nece -
sar de către beneficiar pentru realizarea acțiunii și care sunt indicate în bugetul 
acesteia34.
Controalele ex ante  și controalele  ex post
39 
Din cauza lipsei unor controale ex ante  și ex post  eficace cu privire la plățile 
aferente granturilor, Curtea a emis opinii cu rezerve privind legalitatea și regu -
laritatea operațiunilor subiacente conturilor EIT și ale Frontex pentru exerciții -
le 2012 și 2013. Curtea a formulat observații similare în ceea ce privește AEM și 
ECDC, dar, în cazul acestor agenții, s-a exprimat o opinie de audit fără rezerve. 
Ca reacție la aceste opinii, agențiile auditate și-au consolidat în mod semnificativ 
procedurile de verificare și și-au revizuit politicile de verificare ex post  și strategi -
ile de audit. Totuși, chiar dacă Curtea a emis, pe baza auditurilor sale financiare 
și de conformitate, o opinie de audit fără rezerve pentru exercițiul 2014 în cazul 
tuturor agențiilor, au fost observate unele deficiențe persistente în ceea ce pri -
vește procedurile de verificare pentru plățile aferente granturilor. Pentru exemple 
concrete de deficiențe de sistem persistente, a se vedea caseta 10 .32 Articolul 45 din Regulamentul 
financiar cadru.
33 Articolul 207 din Normele de 
aplicare prevede obligația de 
prezentare a unui certificat în 
cazul acțiunilor finanțate prin 
granturi care depășesc 
750 000 de euro și în cazul 
granturilor de funcționare care 
depășesc 100 000 de euro. 
Unele agenții prevăd praguri 
mai reduse în politicile lor 
interne.
34 Articolul 126 din Regulamentul 
financiar.
32 Observații 
Alte deficiențe ale controalelor interne
40 
Curtea a observat că, în medie, în perioada 2011-2014, acordurile de grant ale EIT 
au fost semnate în termen de trei luni de la începutul anului calendaristic. Semna -
rea acordurilor de grant din 2015 a avut loc de abia în luna iunie 2015.
41 
În 2013 și 2014, AEM a semnat cu cinci centre tematice europene acorduri-cadru 
de parteneriat care vor rămâne în vigoare până în 2018. AEM nu a estimat și nici 
nu a publicat bugetul pentru întreaga perioadă acoperită de aceste acorduri. 
În consecință, nu a fost stabilit niciun plafon financiar. Deși face obiectul unei 
monitorizări anuale, utilizarea acordurilor-cadru de parteneriat pentru a încheia 
acorduri specifice de grant este efectiv nelimitată.Exemple de deficiențe ale procedurilor de verificare ex ante pentru granturi
AEM
Un centru tematic european a prezentat o declarație finală de cheltuieli pentru activități în legătură cu care un 
partener declarase cheltuieli în valoare de 180 000 de euro pentru anul încheiat la 31 decembrie 2013. Întrea -
ga sumă a fost plătită, deși verificarea ex ante  a permis detectarea unor erori în metoda de calcul al remune -
rațiilor brute declarate de partener pentru personalul său (peste 40 % din suma declarată a fost considerată 
neeligibilă).
Frontex
Rapoartele cu privire la activitățile desfășurate în cadrul operațiunilor comune de supraveghere a frontierelor 
aeriene, a frontierelor maritime și a frontierelor terestre variază considerabil ca lungime, structură și conținut 
de la un stat participant la altul. Acest lucru a compromis realizarea în mod eficient a verificării ex ante  a decla -
rațiilor de cheltuieli.
ECDC
În 2014, au avut loc verificări ex post  ale activităților finanțate prin granturi ale ECDC din 2012 și din 2013. Au 
fost auditate șase astfel de acțiuni, care implicau patru beneficiari. În urma verificării ex post , s-a constatat că, 
în cazul unuia dintre beneficiari, nu existau probe suficiente pentru a se stabili costul legat în mod direct de 
acțiunea respectivă. De fapt, personalul beneficiarului lucra în același timp în cadrul mai multor proiecte și nu 
exista niciun sistem de înregistrare a orelor de lucru prestate. O astfel de situație indică faptul că sistemul de 
verificare ex ante  ar trebui să fie îmbunătățit în continuare ținând cont de rezultatele auditului ex post .Caseta 10
33 Observații 
Granturile au contribuit în general la punerea 
în aplicare a politicilor agențiilor auditate, dar acestea 
din urmă nu au reușit să instituie sisteme adecvate 
de monitorizare pentru a măsura eficacitatea globală 
a activităților lor finanțate prin granturi, iar evaluările 
ex post  fie lipseau, fie erau incomplete
Lipsa unor indicatori-cheie de performanță
42 
Pentru fiecare activitate, realizarea obiectivelor trebuie monitorizată prin inter -
mediul unor indicatori de performanță35. Aceștia trebuie să fie incluși în pro -
gramele anuale de lucru ale agențiilor36 (a se vedea figura 3  pentru exemple de 
indicatori).35 Articolul 29 alineatul (4) din 
Regulamentul financiar cadru.
36 Articolul 32 alineatul (3) din 
Regulamentul financiar cadru.Figura 3Exemple de indicatori de resurse, de realizare, de rezultat și de impact
Schimbare care rezultă în urma implementării unei acţiuni. Indicatorii de rezultat măsoară efectele imediate ale activităţii 
respective și privesc destinatarii direcţi.De exemplu: numărul de întreprinderi de tip start-up sau de întreprinderi rezultate prin divizare (spin-oﬀs) care au fost create ca o consecinţă directă a activităţii unei comunităţi de cunoaștere și inovare; numărul de transferuri și de adoptări de cunoștinţe care rezultă din activitatea unei astfel de comunităţi.Ceea ce se produce sau se obţine în mod direct cu ajutorul fondurilor UE alocate unei activităţi/acţiuni. Indicatorii de realizare monitorizează elementele livrabile scontate ale unei activităţi, cum ar ﬁ: achiziţionarea de servicii de formare universitară la nivelul unei universităţi.Fondurile mobilizate de agenţii și de beneﬁciari în vederea atingerii obiectivelor de politică ale agenţiilor.
Efectele deﬁnitive și de mare anvergură ale acţiunii (pe termen lung). Acestea fac obiectul unei game largi de alte inﬂuenţe (externe). Indicatorii de impact se referă la efectele pozitive ale unei activităţi/acţiuni din perspectiva impactului asupra economiei/societăţii, dincolo de persoanele direct afectate de respectiva activitate/acţiune.De exemplu, în ceea ce privește creșterea performanţei sistemului de inovare din UE, indicatorii ar putea ﬁ numărul de produse lider de piaţă introduse de companii din UE; cheltuielile brute pentru cercetare și dezvoltare în UE; intrările și ieșirile nete în materie de investiţii străine directe.RESURSE
REALIZĂRI
REZULTATE
IMPACT
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza orientărilor Comisiei referitoare la indicatorii pentru programul Orizont 2020: Assessing the results 
and impact of Horizon 2020  (Evaluarea rezultatelor și a impactului programului Orizont 2020).
34 Observații 
43 
Deși agențiile auditate au definit în programele lor de lucru anuale și multianuale 
o serie de indicatori de bază de performanță referitori la realizările obținute în 
cadrul activităților finanțate prin granturi, ele nu au stabilit și indicatori-cheie de 
performanță pentru rezultate și impact care să îndeplinească criteriile RACER37. 
Prin urmare, agențiile nu au putut monitoriza coerența și eficacitatea activităților 
finanțate prin granturi și nu au putut măsura impactul și rezultatele obținute.
44 
Programul de lucru anual al Frontex conținea 38 de indicatori de performanță 
pentru monitorizarea operațiunilor și a activităților agenției, dar numai câțiva 
dintre acești indicatori sunt utilizați în scopul raportării, iar cei care sunt utilizați 
totuși în acest sens nu permit măsurarea adecvată a eficacității activităților agen -
ției care sunt finanțate prin granturi. Numărul mare de indicatori de performanță, 
comparat cu cei câțiva indicatori efectiv analizați în scopul raportării, subminează 
eficacitatea sistemului de monitorizare și de raportare al Frontex.
45 
EIT nu a instituit încă un sistem cuprinzător de evaluare pentru monitorizarea 
activităților sale proprii și a activităților comunităților de cunoaștere și inovare, 
ceea ce contravine prevederilor din regulamentul său de înființare, celor din 
regulamentul privind programul Orizont 2020 și celor din Agenda strategică de 
inovare a EIT38. Principalii indicatori de performanță ai EIT se axează în continuare 
pe resurse sau pe realizări și nu pe rezultate sau impacturi. Prin urmare, nu este 
posibil să se evalueze impactul din perspectiva inovării creat de efectele de siner -
gie ale triunghiului cunoașterii.
Evaluările ex post  fie lipsesc, fie sunt incomplete
46 
În vederea îmbunătățirii eficacității și a procesului decizional, agențiile ar trebui 
să realizeze evaluări ex post  ale activităților semnificative39. Rezultatele activități -
lor finanțate pe bază anuală ar trebui să fie evaluate cel puțin o dată la șase ani40. 
Aceste evaluări ar trebui să analizeze rezultatele activităților multianuale finanța -
te prin granturi, precum și rezultatele acțiunilor anuale recurente astfel finanțate, 
pentru a se verifica în ce măsură sunt conforme acestea cu obiectivele stabilite41.
47 
Cu toate acestea, agențiile auditate nu au procedat întotdeauna la evaluări 
ex post , iar cele care au realizat astfel de evaluări nu au reușit să utilizeze rezulta -
tele obținute pentru a-și ameliora sistemele de monitorizare și de raportare cu 
privire la activitățile finanțate prin granturi.37 Indicatori relevanți (legați de 
obiective), acceptați, credibili, 
facili și robuști (RACER – 
relevant, accepted, credible, 
easy, robust ).
38 Articolul 7a din Regulamentul 
(CE) nr. 294/2008.
39 Articolul 29 alineatul (5) din 
Regulamentul financiar cadru 
și articolul 18 alineatul (3) din 
Normele de aplicare.
40 Articolul 18 alineatul (3) litera 
(b) din Normele de aplicare.
41 Articolul 18 alineatul (3) din 
Normele de aplicare.
35 Observații 
48 
În 2013, EFSA a efectuat o evaluare ex post  cu privire la impactul granturilor acor -
date și al achizițiilor sale publice. Pe baza rezultatelor acestei evaluări, EFSA a pus 
în aplicare noi concepte legate de granturi în cadrul strategiei sale de cooperare 
științifică pentru perioada 2014-2016 (a se vedea punctul 18). Programele anuale 
de lucru se limitează însă în continuare doar la o descriere vagă a obiectivelor 
granturilor și doar la indicatori de bază referitori la execuția bugetară și la reali -
zările obținute (de exemplu, proporția din bugetul grantului angajată/plătită la 
sfârșitul exercițiului sau numărul de lucrări științifice adoptate). În absența unor 
indicatori-cheie de performanță relevanți și axați pe rezultate, EFSA nu a putut 
monitoriza eficacitatea acțiunilor sale anterioare finanțate prin granturi și nu va fi 
în măsură să evalueze valoarea adăugată adusă de UE și nici eficacitatea progra -
melor de grant pe care le-a introdus recent.
49 
În 2012, Consiliul de administrație al AEM a solicitat o evaluare ex post  cu privire la 
eficacitatea centrelor tematice europene. Această evaluare a subliniat importanța 
exploatării sinergiilor în vederea obținerii de câștiguri de eficiență în domenii te -
matice, precum și nevoia din ce în ce mai stringentă de a dispune de analize mai 
cuprinzătoare și mai integrate ale datelor privind mediul. Evaluarea a permis obți -
nerea anumitor elemente în sprijinul procesului de luare a deciziilor strategice cu 
privire la viitoarele granturi (de exemplu, pentru dezvoltarea, în cadrul agenției, 
a unor capacități informatice specializate în materie de analiză integrată a datelor 
de mediu). Cu toate acestea, ea nu a inclus și o evaluare a sistemului de măsurare 
a impactului activităților desfășurate de AEM și de centrele tematice europene.
50 
Evaluările ex post  ar trebui să fie suficient de complete pentru a permite evalu -
area gradului de îndeplinire a obiectivelor strategice. Nici Frontex și nici ECDC 
nu dispuneau de suficiente date și informații din partea statelor membre pentru 
a face posibilă o astfel de evaluare. În plus, cele două agenții nu au identificat 
această problemă fundamentală în cadrul evaluărilor lor ex post  și al analizelor 
lor interne. În consecință, ele nu și-au îndeplinit obligațiile de a stabili obiective 
strategice relevante pentru activitățile lor finanțate prin granturi și de a crea un 
sistem eficace (axat pe rezultate) de monitorizare și de raportare, însoțit de indi -
catori-cheie de performanță relevanți și măsurabili.
51 
Implicațiile acestei situații asupra activităților ECDC și ale Frontex finanțate prin 
granturi sunt prezentate în caseta 11 .
36 Observații 
Exemple de evaluări ex post  incomplete
Imposibilitatea de a evalua eficacitatea activităților ECDC finanțate prin granturi
Mandatul ECDC prevede, printre altele, susținerea și coordonarea programelor de formare, cu scopul de a aju -
ta statele membre și Comisia să își asigure un număr suficient de specialiști formați, în special în domeniile 
supravegherii epidemiologice și al investigațiilor pe teren, și să își asigure capacitățile necesare pentru defini -
rea măsurilor de sănătate care se impun în vederea controlării focarelor de boli42.
Literatura științifică evaluată inter pares  recomandă un raport de 1 epidemiolog la 100 000 de persoane. 
Având în vedere faptul că UE are o populație de peste 500 de milioane de locuitori, rezultă că ar fi necesar 
un număr de aproximativ 5 000 de epidemiologi. Conform estimărilor, ECDC și statele membre ar trebui să 
formeze aproximativ 500 de bursieri pe an. ECDC nu deține informații cu privire la numărul efectiv de bursieri 
formați anual în statele membre și nici cu privire la numărul actual de epidemiologi activi din UE. Prin urmare, 
ECDC se află în imposibilitatea de a monitoriza eficacitatea sarcinii sale de formare finanțate prin granturi.
Imposibilitatea de a evalua eficacitatea activităților Frontex finanțate prin granturi
Frontex coordonează operațiuni comune cu statele Schengen, ceea ce poate presupune asistarea acestora în 
operațiuni umanitare de salvare pe mare.
În 2014, în cursul diverselor sale operațiuni, Frontex a înregistrat aproximativ 340 000 de intrări de persoane 
aflate în situație neregulamentară în spațiul Schengen. Responsabilitatea de a determina statutul acestor per -
soane (azilant, persoană returnată, persoană care se sustrage procedurilor) revine statelor membre. Schimbu -
rile de date între FRONTEX și statele membre în această privință nu sunt însă suficiente. Prin urmare, eficacita -
tea operațiunilor comune ale Frontex finanțate prin granturi nu poate fi evaluată.
42 Articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 851/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 de creare a unui Centru 
European de Prevenire și Control al Bolilor (JO L 142, 30.4.2004, p. 1).Caseta 11
37
 Concluzii și recomandări
52 
Auditul a arătat că granturile nu au fost întotdeauna instrumentul cel mai adecvat 
pentru realizarea sarcinilor și a obiectivelor de politică ale agențiilor. De aseme -
nea, auditul a arătat că agențiile au gestionat granturile în cea mai mare parte în 
conformitate cu normele, cu excepția cazurilor în care s-au utilizat proceduri de 
selecție specifice. Deși granturile au contribuit, în general, la punerea în aplica -
re a politicilor agențiilor și au stimulat cooperarea cu organismele publice din 
statele membre, agențiile nu au măsurat într-un mod mai aprofundat valoarea 
adăugată adusă de UE și nici eficacitatea globală a activităților lor finanțate prin 
granturi. Recomandările care urmează se adresează tuturor agențiilor și organis -
melor care utilizează granturi sau care preconizează utilizarea acestora în viitor.
Utilizarea corespunzătoare a granturilor ca instrument 
de finanțare
53 
Majoritatea agențiilor auditate nu au evaluat în mod adecvat dacă utilizarea gran -
turilor ca metodă de finanțare era cel mai eficace și mai eficient instrument de 
realizare a unei anumite sarcini sau activități (a se vedea punctele 17-19) sau dacă 
alte opțiuni, cum ar fi achizițiile publice, acordurile privind nivelul serviciilor sau 
acordurile de cooperare, ar fi fost soluții mai potrivite sau mai economice (a se 
vedea punctele 20-23). Mai mult, există neajunsuri în ceea ce privește procedura 
sau forma de grant aleasă (a se vedea punctele 24-27).
Recomandarea 1
Înainte de a lansa proceduri de acordare a unor granturi, 
agențiile ar trebui să analizeze dacă acestea sunt cel mai 
eficace instrument pe care îl pot folosi. Opțiunile simplificate 
în materie de costuri și atribuirea directă ar trebui să fie 
utilizate ori de câte ori acest lucru este justificat.
Ori de câte ori agențiile recurg la granturi pentru finanțarea unei anumite acțiuni, 
alegerea acestui instrument de finanțare ar trebui să se facă pe baza unei analize 
riguroase a nevoilor agenției, a obiectivelor strategice, a valorii adăugate europe -
ne care se dorește a fi obținută, a potențialilor candidați vizați, precum și a nive -
lului de concurență necesar pentru a asigura eficacitatea din punctul de vedere 
al costurilor. Agențiile ar trebui să recurgă la opțiunile simplificate în materie de 
costuri ori de câte ori acest lucru este adecvat. Granturile ar trebui să fie acordate 
fără să se mai lanseze o cerere de propuneri (altfel spus, în mod direct) ori de câte 
ori acest lucru este justificat în temeiul articolului 190 din Normele de aplicare. 
Agențiile ar trebui să stabilească orientări și criterii clare pentru a ajuta conduce -
rea să aleagă instrumentul cel mai eficace, mai eficient și mai economic pentru 
realizarea unei anumite sarcini sau activități.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: de îndată ce este 
posibil.
38 Concluzii și recomandări 
Programarea anuală a acțiunilor finanțate 
prin granturi
54 
Programele de lucru anuale și multianuale ale agențiilor auditate nu dispuneau 
de obiective specifice, măsurabile și încadrate în timp cu privire la rezultatele 
acțiunilor planificate și finanțate prin granturi. Această deficiență subminează 
capacitatea agențiilor de a-și alinia activitățile (anuale) finanțate prin granturi 
la obiectivele strategice ale documentelor lor de programare multianuale și la 
mandatul care le-a fost încredințat prin regulamentul de înființare (a se vedea 
punctele 28-29). Adesea, aceste programe nu conțineau informații importante re -
feritoare la cererea de propuneri planificată. În astfel de cazuri, programul anual 
de lucru nu constituie o decizie validă de finanțare a acțiunilor agenției subvenți -
onate prin granturi (a se vedea punctele 30-31).
Recomandarea 2
Programele de lucru ale agențiilor ar trebui să indice 
activitățile care urmează să fie puse în aplicare prin 
intermediul unor granturi, obiectivele specifice și rezultatele 
preconizate care trebuie îndeplinite în urma acțiunilor 
finanțate prin granturi, precum și resursele umane și 
financiare planificate care sunt necesare pentru punerea 
în aplicare a acestor acțiuni.
Atunci când își elaborează programul anual de lucru, agențiile ar trebui să stabi -
lească obiective specifice axate pe rezultate pentru acțiunile lor finanțate prin 
granturi, care trebuie să se înscrie în mod clar în logica obiectivelor lor strategice 
și a mandatului încredințat prin regulamentul de înființare. Pentru ca programul 
lor anual de lucru să constituie o decizie de finanțare validă, agențiile trebuie 
să indice în acest document care sunt resursele financiare și umane autorizate 
pentru punerea în aplicare a acțiunilor finanțate prin granturi (linia bugetară și 
creditele), precum și informații esențiale privind cererea de propuneri planificată 
(criteriile de selecție și criteriile de atribuire, valoarea maximă a grantului, rata 
maximă posibilă de cofinanțare, calendarul). În cazul unor acorduri-cadru de 
parteneriat multianuale, trebuie să fie stabilite prioritățile anuale și rezultatele 
preconizate pentru granturile specifice.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: programele anuale 
de lucru pentru 2018.
39 Concluzii și recomandări 
Procedura de atribuire a granturilor
55 
Au existat neajunsuri în cazurile în care agențiile auditate au aplicat proceduri 
specifice de selecție a experților și de atribuire a granturilor, bazate pe derogări 
prevăzute în regulamentul de înființare (și anume, cazul EIT și al Frontex). Prin 
urmare, riscurile care există în ceea ce privește principiul egalității de tratament, 
principiul transparenței și potențialele conflicte de interese nu au fost pe deplin 
acoperite (a se vedea punctele 34-37).
Recomandarea 3
Agențiile care aplică proceduri specifice de acordare 
a granturilor ar trebui să instituie proceduri interne formale 
care să respecte principiile transparenței și egalității 
de tratament și care să asigure o protecție împotriva 
eventualelor conflicte de interese.
În cazul în care regulamentul de înființare a unei agenții derogă de la Regulamen -
tul financiar, agenția în cauză ar trebui să stabilească proceduri interne formale 
pentru punerea în aplicare a derogării respective. Procedurile interne ar trebui să 
asigure în special:
— transparența: membrii interni ai personalului implicați în procedurile aferente 
granturilor ar trebui să fie numiți oficial și să fie autorizați în mod clar de către 
autoritatea competentă (ordonatorul de credite/Consiliul de administrație). Ar 
trebui să se elaboreze rapoarte de consens în care să se justifice cu claritate 
toate deciziile majore; pentru fiecare etapă a evaluării, criteriile subiacente și 
ponderea relativă a etapei de evaluare respective ar trebui să fie publicate în 
cererea de propuneri;
— tratamentul egal al candidaților: comunicarea metodologiilor armonizate și 
a pragurilor către toți membrii comisiei/grupului de selecție; stabilirea în mod 
clar a unor criterii de eligibilitate, de selecție și de atribuire distincte; stabi -
lirea unor criterii de selecție și de atribuire care să nu fie nici prea specifice 
și nici prea vagi; nedesemnarea în mod direct a experților externi; stabilirea 
unor praguri care trebuie atinse de către propuneri pentru a putea trece în 
etapa de audiere finală și publicarea acestor praguri în cererea de propuneri;
— lipsa conflictului de interese: ar trebui să se elaboreze politici formale privind 
conflictele de interese în cazul experților externi, al personalului intern și al 
membrilor consiliilor de administrație implicați în procesul de selecție și de 
atribuire; aceste politici ar trebui să clasifice chestiunile legate de conflictul 
de interese ținând seama de efectul cumulat al mai multor conflicte minore 
de interese și ar trebui să definească măsuri eficace de atenuare.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: de îndată ce este 
posibil.
40 Concluzii și recomandări 
Controalele ex ante  și controalele ex post
56 
Deși agențiile auditate și-au îmbunătățit modul de implementare a granturilor și 
procedurile de monitorizare, o serie de deficiențe persistă la nivelul sistemului de 
control intern (a se vedea punctele 39-41).
Recomandarea 4
Agențiile ar trebui să își consolideze sistemul de verificare 
în ceea ce privește punerea în aplicare a proiectelor finanțate 
prin granturi.
Agențiile ar trebui să stabilească cerințe de raportare standardizate pentru bene -
ficiari, astfel încât să poată implementa un sistem eficient și eficace de monito -
rizare. Rezultatele controalelor ex post  ar trebui să fie examinate cel puțin anual, 
pentru a se identifica și soluționa eventualele probleme sistemice din cadrul 
sistemului de control ex ante . Acordurile-cadru de parteneriat ar trebui să indice 
un cuantum maxim. Acordurile specifice prin care se implementează granturi re -
curente și acordurile-cadru de parteneriat ar trebui să fie semnate înainte de data 
planificată pentru demararea acțiunii finanțate prin grant, cu excepția cazurilor 
justificate în mod corespunzător.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: de îndată ce este 
posibil.
Indicatorii-cheie de performanță și evaluările ex post
57 
Deși agențiile auditate au definit în programele lor de lucru o serie de indicatori 
de bază referitori la realizările obținute în cadrul acțiunilor lor finanțate prin 
granturi, ele nu au stabilit și indicatori-cheie de performanță relevanți cu privire 
la rezultate și la impact. Mai mult, agențiile auditate fie nu au procedat la evaluări 
ex post  ale activităților semnificative, fie nu au dat curs rezultatelor obținute în 
urma acestor evaluări în vederea ameliorării sistemelor lor de monitorizare și de 
raportare cu privire la activitățile finanțate prin granturi. În fine, unele evaluări nu 
au identificat problema lipsei de date esențiale provenind din statele membre. 
Ca urmare, agențiile nu au putut monitoriza coerența și eficacitatea acțiunilor lor 
finanțate prin granturi, iar rapoartele nu au demonstrat în mod adecvat impactul 
și rezultatele obținute (a se vedea punctele 42-51).
41 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 5
Agențiile ar trebui să instituie sisteme de monitorizare și de 
raportare cu privire la granturi bazate pe indicatori-cheie de 
performanță axați pe rezultate și pe impact, precum și pe 
rezultatele evaluărilor ex post .
Pentru fiecare obiectiv axat pe impact și pe rezultate stabilit în programele de 
lucru anuale și multianuale, agențiile ar trebui să stabilească cel puțin un in -
dicator-cheie de performanță pertinent cu privire la impact și la rezultate. În 
plus, agențiile ar trebui să efectueze evaluări ex post  ale acțiunilor semnificative 
finanțate prin granturi (inclusiv ale activităților recurente finanțate anual prin 
granturi), ținând seama de nevoia de date și de informații importante din partea 
statelor membre implicate, pentru a se asigura că acțiunile respective se înscriu 
în logica obiectivelor strategice stabilite.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: programul anual de 
lucru pentru 2018.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Milan Martin 
CVIKL, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 2 martie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

42
 Anexă AnexăEșantionul de cereri de propuneri auditate (2013-2015)
Numele 
agențieiTipul procedurii Descrierea acțiuniiNumărul de referință al 
grantuluiValoarea 
grantului
EFSA Cerere de propuneriRelația dintre seroprevalență în principalele specii de șeptel și 
prezența Toxoplasma gondii în carneGP/EFSA/BIOHAZ/2013/01 400 000
EFSA Cerere de propuneriColectarea de date în vederea întocmirii de grupuri de evaluare 
a riscurilor cumulate ale pesticidelorGP/EFSA/PRAS/2013/02 160 000
EFSA Cerere de propuneriBiomarkeri ai expunerii la micotoxine, în special deoxinivalenol – 
colectarea și generarea de dateGP/EFSA/CONTAM/2013/04 300 000
EFSA Cerere de propuneriStudiu privind implicațiile pentru sănătatea publică și 
consecințele administrative ale proiectului de orientări revizuite 
privind materialele care intră în contact cu produsele alimentareGP/EFSA/FIP/2013/01 250 000
EFSA Cerere de propuneri Date privind prezența alcaloizilor tropanici în alimente și furaje GP .EFSA.BIOCONTAM.2014.01 530 000
EFSAFără cerere de propuneri 
– articolul  190 alinea -
tul (1) litera (c)Implementarea acordului-cadru de parteneriat – Sprijin pentru 
punerea în aplicare din punct de vedere normativ a evaluării 
riscurilor cumulate ale pesticidelor, semnat la 15.12.2014GP/EFSA/PRAS/2014/02 400 000
EFSAFără cerere de propuneri 
– articolul  190 alinea -
tul (1) litera (c)Acorduri de grant multianuale privind punctele focaleBELGIA – ACORD DIN 2015 
PRIVIND PUNCTELE FOCALE45 000
ECDCCerere deschisă de 
propuneri (acord-cadru 
de parteneriat)Monitorizarea programelor de vaccinare în Uniunea Europea -
nă și în țările SEE/AELS: schimburi de informații în vederea 
îmbunătățirii performanțeiGRANT/2013/001 1 600 000 
ECDCCerere restrânsă de 
propuneri (acord-cadru 
de parteneriat)Burse EPIET GRANT/2013/002 6 000 000 
ECDCCerere deschisă de 
propuneri (acord-cadru 
de parteneriat)Rețeaua europeană a laboratoarelor de referință pentru tuber -
culoză (ERLTB-net) – ameliorarea diagnosticării tuberculozei, 
testarea sensibilității la medicamente și coordonarea la nivelul 
Uniunii EuropeneGRANT/2013/003 800 000 
ECDCCerere de propuneri 
(acord-cadru de 
parteneriat)Burse EPIET GRANT/2014/001 6 000 000 
ECDCCerere de propuneri 
(acord-cadru de 
parteneriat)Coordonare științifică pentru bursele EPIET [specializări în 
epidemiologie și în microbiologia aplicată în sănătatea publică 
(EUPHEM)]GRANT/2014/002 3 000 000 
AEMCerere de propuneri 
(acord-cadru de 
parteneriat)Centrul tematic european privind zonele urbane, amenajarea 
teritoriului și solurile, perioada 2015-2018EEA/NSV/14/001-ETC/ULS Nu este cazul
AEMCerere de propuneri 
(acord-cadru de 
parteneriat)Centrul tematic european privind deșeurile și materialele în 
economia ecologică, perioada 2014-2018EEA/IEA/13/003-ETC/WMGE Nu este cazul
EITCerere de propuneri 
(acord-cadru de 
parteneriat)Comunitatea de cunoaștere și inovare pentru o viață sănătoasă și 
îmbătrânire activăNu este cazul Nu este cazul
EITCerere de propuneri 
(acord-cadru de 
parteneriat)Comunitatea de cunoaștere și inovare pentru materii prime Nu este cazul Nu este cazul
Frontex nu lansează cereri de propuneri. Această agenție negociază anual direct cu autoritățile din statele membre participante resursele umane necesare 
și cerințele legate de echipamentele tehnice pentru anul următor.
43 Anexă AnexăEșantionul de operațiuni de plăți aferente granturilor, care au făcut obiectul 
auditului (2013-2015)
Numele 
agențieiPostul 
bugetar 
oficialSursa de 
finan -
țareAnul 
opera -
țiuniiCodul 
tipului de 
platăBeneficiarValoarea 
acceptată la 
plată
EFSA B3-010 C1 2013 FinalăOSTERREICHISCHE AGENTUR FUR GESUNDHEIT UND ERNAHRUNGSSI -
CHERHEIT GMBH (AGENȚIA NAȚIONALĂ PENTRU SĂNĂTATE PUBLICĂ ȘI 
SIGURANȚA ALIMENTELOR – AUSTRIA)57 125,40
EFSA B3-110 C1 2013 FinalăNEMZETI ELELMISZERLANC -BIZTONSAGI HIVATAL (BIROUL NAȚIONAL 
PENTRU SIGURANȚA LANȚULUI ALIMENTAR – UNGARIA)327 865,88
EFSA B3-110 C1 2013 FinalăISTITUTO ZOOPROFILATTICO SPERIMENTALE DELL’ABRUZZO E DEL 
MOLISE G CAPORALE ENTE32 160,00
EFSA B3-010 C1 2014 FinalăINSTITUT SCIENTIFIQUE DE LA SANTE PUBLIQUE WETENSCHAPPELIJK 
INSTITUUTVOLKSGEZONDHEID WISSENSCHAFTLICHESINSTITUT FUR 
VOLKSGESUNDHEIT IPH86 012,72
EFSA B3-110 C1 2014 Finală STICHTING DLO STICHTING DIENST LANDBOUWKUNDIG ONDERZOEK 59 276,45
EFSA B3-110 C1 2013 Finală REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD 45  787, 8 3
EFSA B3-110 C1 2014 FinalăELINTARVIKETURVALLISUUSVIRASTO EVIRA (AUTORITATEA NAȚIONALĂ 
PENTRU SIGURANȚA ALIMENTARĂ, EVIRA – FINLANDA)54 871,30
ECDC B03002 C1 2013 Prefinanțare ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 70 362,56
ECDC B03002 C8 2014 Finală ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 73 264,06
ECDC B03003 C1 2014 PrefinanțareNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY ZAKLAD 
HIGIENY35 955,64
ECDC B03003 C8 2015 FinalăNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY ZAKLAD 
HIGIENY13 881,00
ECDC B03003 C8 2014 Finală MINISTERIE VAN VWS AGENTSCHAP RIVM 148 925,66
ECDC B03003 C8 2014 Finală INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 101 937,18
ECDC B03003 C8 2014 Finală INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 51 749,50
ECDC B3-003 C8 2013 Finală REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD 242 090,00
ECDC B3-003 C8 2013 FinalăSMITTSKYDDSINSTITUTET SMI (INSTITUTUL NAȚIONAL PENTRU CON -
TROLUL BOLILOR TRANSMISIBILE – SUEDIA)100 476,59
ECDC B3-003 C8 2013 Finală REGATUL ȚĂRILOR DE JOS 149  6 87, 0 0
ECDC B3-002 C8 2013 FinalăHEALTH PROTECTION AGENCY CENTRE FOR RADIATION CHEMICAL AND 
ENVIRONMENTAL HAZARDS RADIATION PROTECTION DIVISION200 000,00
ECDC B3-002 C8 2014 Finală REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD 228 599,60
ECDC B03003 C8 2014 Finală INSTITUTUL NAȚIONAL PENTRU SĂNĂTATE PUBLICĂ – NORVEGIA 71 129,00
AEM B3-331 C8 2013 FinalăRIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEIDEN MILIEU (INSTITUTUL 
NAȚIONAL PENTRU SĂNĂTATE PUBLICĂ ȘI MEDIU – ȚĂRILE DE JOS)644 948,90
AEM B3-332 C8 2013 FinalăCENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI 
(AGENȚIA NAȚIONALĂ DE INFORMARE ÎN DOMENIUL MEDIULUI, CENIA 
– REPUBLICA CEHĂ)420 000,00
AEM B3-334 C8 2013 Finală UNIVERSIDAD DE MALAGA 132 938,52
44 Anexă 
Numele 
agențieiPostul 
bugetar 
oficialSursa de 
finan -
țareAnul 
opera -
țiuniiCodul 
tipului de 
platăBeneficiarValoarea 
acceptată la 
plată
AEM B3-336 C8 2013 FinalăCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
MCC174 039,47
AEMB03540-
R0-GISCR0 2013 FinalăRIVM RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEID EN MILIEUAGENT -
SCHAP MIN VOLKS44 290,00
AEM B3-331 C1 2013 Intermediară REGATUL ȚĂRILOR DE JOS 1 505 000,00
AEM B3-333 C1 2013 Intermediară MUSEUM NATIONAL D’HISTOIRE NATURELLE 787 500,00
AEM B3-331 C8 2014 Finală REGATUL ȚĂRILOR DE JOS 2 070 068,76
AEM B3-332 C8 2014 FinalăCENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI 
(AGENȚIA NAȚIONALĂ DE INFORMARE ÎN DOMENIUL MEDIULUI CENIA – 
REPUBLICA CEHĂ)1 460 000,00
AEM B3-333 C8 2014 Finală MUSEUM NATIONAL D’HISTOIRE NATURELLE 1 037 850,00
AEM B3-334 C8 2014 Finală UNIVERSIDAD DE MALAGA 1 159 628,00
AEM B3-336 C8 2014 FinalăCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
CMCC603 169,26
AEM B3-436 R0 2014 FinalăAGENCIJA ZA ZASTITU OKOLISA AZO (AGENȚIA NAȚIONALĂ DE MEDIU 
– CROAȚIA)51 972,00
AEM B3-436 R0 2014 Finală REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA 121 093,00
AEM B3-436 R0 2013 Prefinanțare Agenția pentru Informații Geospațiale – Letonia 15 755,00
AEM B3-436 R0 2013 Intermediară Agenția pentru Informații Geospațiale – Letonia 15 755,00
AEM B3-436 R0 2014 Finală Agenția pentru Informații Geospațiale – Letonia 7  87 7, 0 0
AEM B3-436 R0 2013 Prefinanțare Institutul pentru Silvicultură și Peisagistică – Norvegia 142 676,00
AEM B3-436 R0 2014 Intermediară Institutul pentru Silvicultură și Peisagistică – Norvegia 142 676,00
AEM B3-436 R0 2015 Finală Institutul pentru Silvicultură și Peisagistică – Norvegia 16 344,00
EIT B3-000 C1 2013 Finală KIC INNOENERGY SE 32 199 586,00
EIT B3-000 C1 2013 Finală EIT ICT LABS IVZW 24 207 511,05
EIT B3-000 C1 2013 Intermediară ASOCIAȚIA CLIMATE-KIC 3 128 841,53
EIT B3-000 C1 2013 Finală ASOCIAȚIA CLIMATE-KIC 27 118 969,48
EIT B3-000 C5 2014 Finală KIC INNOENERGY – SUEDIA 417 517,00
EIT B3-000 C1 2014 Finală EIT ICT LABS IVZW 39 241 064,71
EIT B3-000 C1 2014 Finală KIC INNOENERGY – SUEDIA 40 100 022,64
EIT B3-000 C1 2014 Finală ASOCIAȚIA CLIMATE-KIC 42 096 006,57
Frontex A-3010 C1 2013 Prefinanțare Paza de coastă islandeză 2 91  217, 0 0
Frontex A-3010 C8 2014 Finală Paza de coastă islandeză 305 048,95Anexă
45 Anexă AnexăNumele 
agențieiPostul 
bugetar 
oficialSursa de 
finan -
țareAnul 
opera -
țiuniiCodul 
tipului de 
platăBeneficiarValoarea 
acceptată la 
plată
Frontex A-3050 C1 2014 FinalăMinistero dell’Interno, Dipartimento della Pubblica Sicurezza, Direzio -
ne Centrale dell’Immigrazione e  della Polizia delle Frontiere230 592,05
Frontex A-3050 C1 2014 Prefinanțare Serviciul Imigrație și Naturalizare 23 940,00
Frontex A-3050 C8 2015 Finală Serviciul Imigrație și Naturalizare 27 304,20
Frontex A-3010 C1 2014 Prefinanțare Paza de frontieră a Finlandei 187 088,79
Frontex A-3010 C8 2015 Finală Paza de frontieră a Finlandei 177 200,71
Frontex A-3000 C1 2014 Finală Inspectoratul General al Poliției Maghiare 74 997 ,35
Frontex A-3000 C1 2014 Finală Ministerul Federal de Interne 129 913,50
Frontex A-3000 C1 2013 Finală REPUBLICA POLONĂ 6 649,78
Frontex A-3000 C8 2013 Finală REGATUL ȚĂRILOR DE JOS 26 748,18
Frontex A-3010 C8 2013 Finală REPUBLICA PORTUGHEZĂ 589 441,25
Frontex A-3010 C8 2013 Finală REPUBLICA ITALIANĂ 297 038,21
Frontex A-3010 C8 2013 Finală REGATUL SPANIEI 69 328,22
Frontex A-3010 C8 2013 Finală REPUBLICA ELENĂ 1 539 693,09
Frontex A-3020 C1 2013 Finală CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ 6 413,84
Frontex A-3050 C1 2013 Finală REPUBLICA AUSTRIA 218 662,39
Frontex A-3050 C8 2013 Finală REGATUL NORVEGIEI 44 593,26
Frontex A-3050 C1 2013 Finală REGATUL ȚĂRILOR DE JOS 14 271,28
Frontex A-3020 C1 2013 Finală REPUBLICA ITALIANĂ 15 824,45
Frontex A-3000 C1 2014 Finală REGATUL SPANIEI 11 777 ,87
Frontex A-3000 C8 2014 Finală REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA 26 793,97
Frontex A-3010 C8 2014 Intermediară REPUBLICA ITALIANĂ 100 697 ,34
Frontex A-3010 C8 2014 Finală REPUBLICA PORTUGHEZĂ 504 603,65
Frontex A-3010 C8 2014 Finală REPUBLICA ELENĂ 429 722,67
Frontex A-3010 C8 2014 Finală REPUBLICA ISLANDA 291 218,57
Frontex A-3010 C8 2014 Finală REGATUL SPANIEI 160 627 ,33
Frontex A-3050 C1 2014 Finală REGATUL SPANIEI 78 735,84
Frontex A-3050 C1 2014 Finală REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD 4 4 312,15
Frontex A-3050 C8 2014 Finală REPUBLICA ITALIANĂ 193 800,00
Frontex A-3010 C1 2014 Finală REGATUL SPANIEI 417 533,43
Frontex A-3010 C8 2014 Finală REPUBLICA ITALIANĂ 33 774,29
Frontex A-3050 C1 2014 Finală REPUBLICA FINLANDA 32 346,26
Frontex A-3000 C8 2014 Finală UNGARIA 74 997 ,35
46 Răspunsurile Comisiei  
și ale EIT
Rezumat
IV
Consultați răspunsurile EIT și ale Comisiei la cele cinci recomandări de mai jos.
Observații
19
Pe baza recomandărilor emise în urma evaluării desfășurate în 2011, EIT a proiectat și a lansat un Sistem de măsurare 
a performanței (PMS) în 2012 pentru a susține monitorizarea axată pe rezultate a procesului de punere în aplicare a stra -
tegiei EIT. Ca parte din PMS, evaluarea performanței anterioare a CCI în cadrul mecanismului concurențial de analiză este 
bazată, printre alte elemente, pe compararea inter-CCI a rezultatelor următorilor șase indicatori-cheie de performanță 
(ICP): 1. Atractivitatea programelor educaționale oferite de EIT; 2. Numărul de absolvenți cu diplome oferite de EIT; 3. Idei 
de afaceri dezvoltate; 4. Crearea de întreprinderi noi (start-ups)/întreprinderi rezultate prin divizare; 5. Transferul/adopta -
rea de cunoștințe; 6. Produse/servicii/procese noi sau îmbunătățite.
Prin urmare, indicatorii-cheie de performanță sunt utilizați în mod activ de EIT pentru comparații inter-CCI, mai ales în 
cadrul procesului concurențial anual de alocare a fondurilor.
Cu toate acestea, EIT se ocupă în prezent de consolidarea sistemului său de monitorizare. Pe data de 3 decembrie 2015, 
Consiliul de conducere al EIT a adoptat o strategie de monitorizare nouă și complexă ca o etapă importantă în această 
direcție.
20
În ceea ce privește EIT, este important să se sublinieze faptul că atât „ alegerea instrumentului de finanțare ”, cât și ariile 
tematice în care EIT trebuie să lanseze cereri de propuneri sunt reglementate strict prin Regulamentul de înființare a EIT1, 
Regulamentul financiar al EIT și Agenda strategică de inovare2. Selecția ariilor tematice s-a bazat pe o evaluare ex ante  
realizată de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene – Institutul pentru Studii Tehnologice Prospective, în care 
s-a concluzionat totodată faptul că finanțarea subvențiilor reprezintă cea mai adecvată metodă de punere în aplicare3.
În final, articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul de înființare a EIT și articolul 90 alineatele (2) și (3) din Regulamentul 
financiar al EIT nu lasă acestuia nicio marjă de manevră pentru a avea în vedere înlocuirea subvențiilor EIT oferite CCI cu 
alte opțiuni, cum ar fi achizițiile publice sau acordurile de servicii, conform recomandării Curții.
1 Regulamentul(CE) nr. 294/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, modificat prin Regulamentul (UE) nr. 1292/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului.
2 Decizia nr. 1312/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului.
3 http://ipts.jrc.ec.europa.eu/publications/pub.cfm?id=4479
Răspunsurile Comisiei și ale EIT 47
29
Chiar dacă programul anual de lucru al EIT nu include obiective operaționale detaliate, produse, indicatori și rezultate 
așteptate care să fie realizate de către CCI, acestea sunt stabilite de către CCI în planurile anuale de afaceri în baza autono -
miei lor consacrate la articolul 6 alineatul (2) litera (d) din Regulamentul de înființare a EIT. Prin procesul anual de alocare 
a subvențiilor, EIT verifică dacă obiectivele operaționale anuale ale CCI, care sunt prezentate în planurile anuale de afaceri, 
contribuie la strategiile multianuale ale CCI care sunt prevăzute în Agenda strategică a CCI părți la Acordul-cadru de par -
teneriat încheiat cu EIT. Această abordare inovatoare diferă în mod intenționat de alte programe și ar trebui considerată 
drept unul dintre punctele forte ale EIT, deoarece permite o abordare descentralizată eficientă a inovației.
Strategiile multianuale ale CCI sunt armonizate cu obiectivele strategice ale EIT din Programul de lucru trienal deschis 
al EIT, deoarece anexa III la respectivul program cuprinde prezentarea în perspectivă, obiectivele strategice și priorită -
țile-cheie ale fiecărei CCI pentru următorii trei ani. În final, Programul de lucru trienal al EIT se bazează pe Agenda de 
inovație strategică a EIT.
Pentru o descriere detaliată a obiectivului și a activităților planificate ale EIT în legătură cu durabilitatea financiară a CCI, 
vă rugăm să consultați pagina 21 din Programul anual de lucru al EIT pentru anul 20164.
Cu toate acestea, EIT se ocupă în prezent de proiectarea unor indicatori-cheie de performanță bazați pe impact pentru 
a măsura mai bine progresele inovatoare realizate de CCI. În plus, EIT intenționează totodată să elaboreze niște indi -
catori-cheie de performanță specifici care să măsoare rezultatele din Integrarea triunghiului cunoașterii. Mai mult, EIT 
acceptă să includă pe viitor mai multe informații legate de subvenții în Programul anual de lucru.
31
EIT consideră că Programul anual de lucru include deja informațiile necesare pentru a reprezenta o decizie de finanțare 
valabilă.
În special, programul anual de lucru al EIT include valoarea globală anuală maximă a subvențiilor care vor fi acordate CCI 
și rata maximă posibilă de cofinanțare în secțiunea 5.2. Programul anual de lucru include totodată obiectivele anuale ale 
EIT, rezultatele așteptate și indicatori. În ceea ce privește CCI, obiectivele operaționale detaliate, produsele, indicatorii și 
rezultatele așteptate sunt stabilite în planurile anuale de afaceri și sunt verificate de EIT în cadrul procesului de alocare 
a subvențiilor.
Cu toate acestea, EIT acceptă să includă pe viitor în programele anuale de lucru mai multe informații legate de subvenții, 
cum ar fi obiectivele anuale principale ale CCI, domeniile tematice de activitate și acțiunile planificate.
33
Consultați răspunsurile EIT și ale Comisiei la paragrafele 35 și 37.
35
EIT a garantat principiile de transparență și egalitatea de tratament prin procedurile sale care pun în aplicare excepțiile 
din Regulamentul de înființare a EIT. EIT s-a angajat în continuare să îmbunătățească eficiența și eficacitatea procedurilor 
sale.
4 http://eit.europa.eu/sites/default/files/EIT%20Annual%20Work%20Progamme%202016.pdf
Răspunsurile Comisiei și ale EIT 48
O cerere de propuneri privind CCI nu echivalează cu acordarea unei subvenții și, prin urmare, nu se poate compara cu 
acest proces, așa cum a sugerat Curtea. Aceasta este doar una dintre etapele în urma cărora se atribuie acordul-cadru de 
parteneriat. Selecția unei CCI este urmată de o fază inițială în care se stabilesc și se verifică criteriile de atribuire, care apoi 
determină atribuirea unui acord-cadru de parteneriat. Ulterior se acordă subvențiile în urma unor proceduri separate 
reglementate de alte dispoziții.
EIT a continuat să își îmbunătățească procesele și, pe data de 5 octombrie 2015, a publicat un set de criterii revizuite pen -
tru cererea de propuneri privind CCI din 2016. Astfel cum s-a prezentat în documentul publicat, pentru fiecare dintre cele 
trei criterii care vor fi utilizate de către Consiliul de conducere se va primi un punctaj maxim de 10 puncte, prin urmare, 
punctajul maxim care poate fi obținut în cadrul examinării este de 30 de puncte. Punctajul acordat de Consiliul de condu -
cere va fi calculat ca o medie a punctajelor individuale ale membrilor Consiliului de conducere. Suma punctelor obținute 
în cadrul examinării de către Consiliul de conducere se va adăuga la punctele obținute în etapa de evaluare tehnică din 
partea comisiei de experți. Propunerea care va primi cel mai mare număr de puncte din numărul maxim de 130 de puncte 
va fi selectată de către Consiliul de conducere al EIT (o propunere pentru fiecare arie tematică).
În final, în urma lecțiilor învățate din cererea de propuneri privind CCI din 2014 și pentru a simplifica procesul, Comisia de 
recomandare finală a fost desființată pentru cererea de propuneri privind CCI din 2016.
EIT este de părere că procedura revizuită care va fi utilizată în cadrul cererii de propuneri privind CCI din 2016 este pe 
deplin transparentă și asigură egalitatea de tratament a tuturor potențialilor autori de propuneri.
37
EIT a  luat suficiente măsuri pentru a evita orice conflict de interese .
Este important de observat faptul că, din cei 15 experți numiți în cadrul evaluării propunerilor privind CCI, doar un singur 
expert-cheie a fost numit în mod direct. Acest lucru a fost necesar datorită cerințelor specifice de îndeplinire a sarcinii, în 
special cunoașterea profundă a modelului CCI din cadrul EIT, o perspectivă amplă și înțelegerea practică a obiectivelor 
europene de inovare în ansamblu, precum și experiența în mediile academic, de cercetare și de afaceri. În plus, pentru 
acest expert s-a efectuat o verificare corespunzătoare pentru a evita orice conflict de interese.
În cadrul selecției experților externi pentru evaluarea propunerilor CCI în cadrul cererii privind CCI din 2014, EIT a evaluat 
cu atenție fiecare caz de conflict de interese, conform dispozițiilor relevante din Orizont 2020, și a luat măsurile corespun -
zătoare. Evaluarea și măsurile EIT au fost fundamentate și documentate în mod corespunzător. În special, pentru a aborda 
posibilele cazuri de conflicte de interese în selecția experților, EIT a adoptat proceduri interne detaliate în baza dispoziții -
lor standard din Orizont 2020. Astfel, măsurile luate au pornit de la excluderea totală a experților din proces până la exclu -
derea parțială în funcție de riscul perceput și de nivelul conflictului de interese. Cu toate acestea, EIT s-a angajat să crească 
eficiența și eficacitatea procesului de selecție a experților pentru cererea de propuneri privind CCI din anul 2016. Conform 
recomandărilor specifice ale Serviciului de Audit Intern al Comisiei, EIT va întocmi anticipat o listă specifică a eventualilor 
experți adecvați pentru EIT pe baza profilurilor de experți corespunzătoare cererii și va implica un specialist în achiziții în 
procesul de selecție a experților. Această listă va susține totodată prevenirea din timp a conflictelor de interese prin iden -
tificarea, dacă este posibil, a oricăror relații contractuale existente cu actorii-cheie din domeniile CCI respective.
40
Dat fiind caracterul anual al bugetului EIT și faptul că bugetul UE nu este adoptat în general înainte de jumătatea lunii 
decembrie, acordurile de subvenții pentru un anumit an nu pot fi semnate înainte de data de 1 ianuarie a anului respectiv. 
Această problemă a fost abordată prima dată de Curtea de Conturi Europeană în raportul anual specific pentru exercițiul 
financiar 2011, iar EIT a depus comentarii în acest sens. EIT s-a angajat să reducă intervalul dintre data de lansare a acțiunii, 
astfel cum se stabilește în planurile de afaceri ale CCI, și data semnării acordurilor de subvenții. Ca urmare a acestui efort, 
s-au semnat acordurile de subvenții pentru 2013 și 2014 cu cele trei CCI în februarie 2013 și, respectiv, 2014.
Răspunsurile Comisiei și ale EIT 49
Anul 2015 a reprezentat o excepție deoarece CCI au solicitat decalarea termenului de depunere a noului acord-cadru de 
parteneriat pentru a clarifica mai mult implicațiile anumitor dispoziții dintre EIT, CCI și Comisia Europeană în contextul 
alinierii la normele Orizont 2020. Mai mult, datorită consultărilor legale necesare, aprobarea ex ante  a noilor acorduri de 
subvenții a durat mai mult decât de obicei. EIT se așteaptă să se asigure din nou semnarea promptă a acordurilor de sub -
venții începând cu anul 2016, când noile acorduri-cadru de parteneriat vor fi deja pregătite, mai exact semnarea întârziată 
din 2015 a fost un eveniment izolat.
45
Pe data de 3 decembrie 2015, Consiliul de conducere al EIT a adoptat Strategia de monitorizare a EIT, care va măsura date 
pentru Orizont 2020, pentru stabilirea impactului EIT prin intermediul activităților sale și cele ale CCI, precum și pentru 
rezultatele CCI.
Mai mult, EIT intenționează să instituie un sistem îmbunătățit de monitorizare „ axat pe rezultate și impacturi ”, astfel cum 
este prevăzut în Programul de lucru trienal al EIT 2015-2017. În 2015, EIT a lansat o misiune de consultanță pentru a pro -
iecta indicatori-cheie de performanță bazați pe impact și a constituit un grup de lucru pentru a aborda acest aspect spe -
cific, acesta urmând să-și finalizeze acțiunea în 2016. În plus, EIT intenționează totodată să elaboreze niște indicatori-cheie 
de performanță specifici care să măsoare rezultatele din Integrarea triunghiului cunoașterii. EIT va revizui Sistemul de 
măsurare a performanței și indicatorii-cheie de performanță care stau la baza acestuia prin prisma rezultatului acestei 
analize a indicatorilor-cheie de performanță din 2016
47
Conform dispozițiilor de la articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul de înființare al EIT, în 2011 s-a desfășurat o primă 
evaluare a EIT, iar următoarea va fi desfășurată până la sfârșitul anului 2016.
Concluzii și recomandări
53
Consultați răspunsurile EIT și ale Comisiei la paragrafele 17-19, 20-23 și 24-27.
Recomandarea 1: EIT acceptă recomandarea, dacă este cazul.
EIT acceptă următoarea parte din recomandare: „ Agențiile ar trebui să apeleze la opțiunile de costuri simplificate ori de câte 
ori este necesar ”. Cealaltă parte din recomandare nu este aplicabilă pentru EIT pentru motivele care au fost expuse în 
răspunsurile noastre.
54
Consultați răspunsurile EIT și ale Comisiei la paragrafele 28-29 și 30-31.
Recomandarea 2: EIT acceptă recomandarea.
EIT acceptă să includă pe viitor mai multe informații legate de subvenții la nivel înalt cu privire la obiectivele EIT în pro -
gramele anuale de lucru. Cu toate acestea, CCI vor continua să stabilească în planurile anuale de afaceri obiective opera -
ționale detaliate, produse, indicatori și rezultate așteptate care să fie realizate de CCI în temeiul articolului 6 alineatul (2) 
litera (d) din Regulamentul de înființare a EIT, acestea nemaifiind incluse în Programul de lucru anual.
Răspunsurile Comisiei și ale EIT 50
55
Consultați răspunsurile EIT și ale Comisiei la paragrafele 34-37.
Recomandarea 3: EIT acceptă parțial recomandarea.
EIT acceptă recomandarea cu excepția următoarei teze: „ nu numesc în mod direct experți externi ”. În cazuri justificate și 
excepționale, EIT ar trebui să aibă posibilitatea de a numi experți în mod direct.
56
Consultați răspunsurile EIT și ale Comisiei la paragrafele 39-41.
Recomandarea 4: EIT acceptă parțial recomandarea.
EIT acceptă recomandarea cu excepția următoarei teze: „ Acordurile-cadru de parteneriat ar trebui să specifice o valoare 
maximă ”. Nu este fezabil sau rezonabil să se indice anticipat valori maxime ale subvențiilor pentru acordurile-cadru de 
parteneriat cu o durată de șapte ani.
Recomandarea 5: EIT acceptă recomandarea.
51 Răspunsurile ECDC
Sinteză
I
ECDC salută raportul Curții de Conturi Europene.
Referitor la secțiunile din raport care se referă la ECDC, Centrul ar dori să emită următoarele observații:
Observații
17
ECDC întreprinde studii sistematice de oportunitate și valori (SOV) înainte de a lansa programe noi, care sunt considerate 
evaluări ex ante . Studiile SOV sunt revizuite în fiecare an înainte ca proiectele să fie incluse în Programul de lucru anual. 
Cu toate acestea, studiile SOV vor continua să fie îmbunătățite în viitor pentru a obține certitudinea că abordează toate 
aspectele menționate.
23
Chiar dacă ECDC consideră că mecanismul de finanțare al granturilor a fost cel mai adecvat pentru finanțarea proiectelor 
VENICE III și ERLTB-Net, Centrul este de acord că decizia de utilizare a mecanismului de granturi ar fi putut fi documentată 
mai bine. În cadrul planurilor de lucru viitoare, ECDC va fundamenta mai bine utilizarea acestui mecanism de finanțare 
specific de la caz la caz.
25
Abordarea care a inclus o evaluare integrală a fost considerată cea mai adecvată metodă de acordare a granturilor EPIET 
beneficiarilor UE, asigurându-se în același timp transparența și egalitatea de tratament. În 2015, în cadrul procesului său 
de revizuire internă, Comitetul Intern pentru Achiziții, Granturi și Contracte al ECDC (CPCG) a identificat posibilitatea intro -
ducerii în proces a unor simplificări care să asigure totodată transparența și egalitatea de tratament. Printre acestea s-a 
identificat și s-a selectat procedura de atribuire directă pentru a fi aplicată în 2016. Aceasta a fost ulterior confirmată de 
către Curte. Începând din ianuarie 2016, s-a instituit noul Acord-cadru de parteneriat în urma unei proceduri de atribuire 
directă.
29
După adoptarea strategiei de formare în domeniul sănătății publice în iunie 2015, ECDC a continuat să depună eforturi 
pentru a măsura această parte a cerințelor de formare prin realizarea unui Sondaj de evaluare a cerințelor de formare la 
nivelul UE (decembrie 2015). Datele obținute se află în curs de analiză și revizuire împreună cu părțile interesate.
31
Programul de lucru anual pentru 2016 include în anexă un tabel specific care prezintă granturile planificate, inclusiv tipul 
grantului, valoarea preconizată și durata. În Documentul unic de programare pentru 2017 vor fi incluse informații supli -
mentare, precum obiective și rezultate așteptate.
Răspunsurile ECDC 52
39
Sistemul actual de verificare ex ante  prevede că, pentru plata finală, i se va solicita beneficiarului fie un certificat de audit, 
fie un extras din documentele justificative. În cadrul actualizării proceselor de verificare ex ante , ECDC ia în considerare 
rezultatele verificărilor ex post .
43
În prezent, ECDC își perfecționează indicatorii pentru a evalua mai bine rezultatele și impactul activităților sale finanțate 
prin granturi.
47
Consultați răspunsul la punctul 50.
50
Neavând posibilitatea de a aprecia numărul de epidemiologi formați în statele membre în cadrul indicatorilor de perfor -
manță cheie, ECDC a colectat în mod informal, dar totodată sistematic, indicatori anuali care pot fi considerați drept valori 
care reflectă cerința de formare. Deși nu sunt incluși în rapoartele Consiliului de administrație, printre acești indicatori 
se numără: (1) numărul anual de cereri individuale depuse în cadrul programelor de burse pe axa UE; (2) numărul anual 
de cereri de exprimare a interesului depuse de state membre ale UE pentru locuri în Programul de burse; (3) prezenta -
rea anuală a situației privind angajările bursierilor din cadrul Programului de burse, prin surse de informare deschise și 
publice. Ar trebui să se menționeze, de asemenea, că, începând din 2015, în cadrul sondajului anual realizat în rândul 
părților interesate, părților interesate ale ECDC li se solicită să ofere feedback și să își estimeze gradul de satisfacție față de 
diferite acțiuni de formare finanțate prin granturi. Consultați, de asemenea, răspunsul la punctul 29.
Concluzii și recomandări
53
Consultați răspunsurile la punctele 17, 23 și 25 de mai sus.
Recomandarea 1:
ECDC acceptă recomandarea.
54
Consultați răspunsurile la punctele 29 și 31 de mai sus.
Recomandarea 2:
ECDC acceptă recomandarea.
55
Regulamentul de instituire a ECDC nu prevede astfel de derogări.
Răspunsurile ECDC 53
Recomandarea 3:
Recomandarea nu este aplicabilă pentru ECDC.
56
Consultați răspunsul la punctul 39 de mai sus.
Recomandarea 4:
ECDC acceptă recomandarea.
57
Consultați răspunsurile la punctele 43 și 50 de mai sus.
Recomandarea 5:
ECDC acceptă recomandarea.
54 Răspunsurile AEM
Observații
Instrumente de finanțare neadecvate
20
Pentru subvențiile acordate în temeiul acordului de delegare încheiat cu DG  Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și 
IMM-uri pentru implementarea proiectului GIO Land, alegerea instrumentului de finanțare a fost făcută de Comisie.
S-a mai subliniat faptul că în unele cazuri (de exemplu, Luxemburg) s-a decis să nu se acorde o subvenție, ci un contract 
de servicii din motive de eficiență.
Regulamentul de înființare a agenției a prevăzut dezvoltarea unei rețele de informare și observare pentru mediu la nivelul 
agenției și european, cu scopul de a oferi Comunității și statelor membre informații sigure și comparabile la nivel euro -
pean. Regulamentul identifică organizațiile partenere care fac parte din rețea. Opțiunile de finanțare disponibile (sub -
venții care implică cereri de propuneri sau proceduri de achiziție) au potențialul de a introduce un element competitiv în 
rețea și pot expune riscului cooperarea necesară pentru îndeplinirea de către agenție și rețea a sarcinilor lor.
22
În contextul Centrelor tematice europene (ETC), a fost ridicată din nou chestiunea privind instrumentele de finanțare 
adecvate, în timpul revizuirii desfășurate în 2012, anterior lansării cererilor de propuneri.
Raportul de sinteză complex elaborat de Comitetul de revizuire numit la cererea specială a Consiliului de administrație 
a fundamentat în mod corespunzător și suficient decizia cu privire la alegerea mecanismului de finanțare.
Proiect necorespunzător de subvenție
26
Utilizarea opțiunilor de costuri simplificate ar necesita în prealabil culegerea și analiza datelor statistice și istorice sau 
a practicilor uzuale de contabilizare a costurilor ale organizațiilor partenere, pe o perioadă de mai mulți ani, conform arti -
colului 124 alineatul (2) din Regulamentul financiar. Astfel, sarcina administrativă va fi schimbată, însă nu neapărat redusă.
Nu au fost stabilite obiective SMART privind impactul și rezultatele
29
AEM va specifica obiectivele SMART în documentul său de programare pentru 2017. Trebuie precizat, totuși, că pentru 
acele subvenții acordate prin acord de delegare, obiectivele sunt stabilite în programul anual de lucru al Comisiei și planul 
de implementare a proiectului pentru acordul respectiv de delegare.
Deciziile financiare au fost incomplete
31
Programul de lucru anual al AEM din 2013 conținea informații privind repartizarea bugetului pe activitățile din planul de 
gestionare a activităților anuale, în timp ce termenii de referință ai cererilor de propuneri pentru acordarea contracte -
lor-cadru de parteneriat furnizau indicații privind bugetul anual estimat.
Pe baza observațiilor Curții, Consiliul de administrație al AEM a adoptat la data de 25 noiembrie 2015 o decizie financiară 
care include un program detaliat de lucru privind punerea în aplicare a planurilor de acțiune pentru Centrele tematice 
europene (ETC) pentru anul 2016.
Răspunsurile AEM 55
Controalele ex ante  și ex post
39
AEM a pus în aplicare diverse măsuri în vederea consolidării procedurii sale de verificare și, în mod specific, a elaborat 
orientări de verificare pe care le-a distribuit ofițerilor de resurse care efectuează verificări ex ante  privind subvențiile, dar și 
o politică adecvată de verificare care are drept scop asigurarea acoperirii și eligibilității cheltuielilor.
Pe baza observațiilor Curții, suma plătită beneficiarului în cauză a fost recuperată de la acea dată (vezi caseta 10).
Alte deficiențe ale controlului intern
41
În cazul în care acordurile-cadru de parteneriat și acordarea de subvenții ar rămâne instrumentele acceptate pentru finan -
țarea activităților efectuate de Centrele tematice europene (ETC), AEM va specifica bugetul total estimat pentru întreaga 
perioadă a acordurilor-cadru de parteneriat în cererile de propuneri relevante.
Lipsa indicatorilor-cheie de performanță
43
Indicatorii de performanță cheie (IPC) din 2016 ai tuturor Centrelor tematice europene sunt menționați la rubrica „rezul -
tate așteptate” din tabelul elementelor livrabile cheie, conform calendarului inclus în decizia financiară adoptată de 
Consiliul de Administrație la data de 16 decembrie 2015.
AEM se va ocupa de stabilirea unor indicatori de performanță cheie în mod explicit în următoarele decizii financiare rele -
vante pentru 2017.
Lipsa sau caracterul incomplet al evaluării ex post
49
În 2016, a fost instituit un sistem de citire încrucișată a proiectelor de planuri de acțiune, care prevede stabilirea de sinergii 
între Centrele tematice europene (ETC), cu obiectivul explicit de îmbunătățire a coerenței, eficienței și eficacității activității 
lor în cadrul realizării programului de lucru al AEM.
Înainte de sfârșitul anului 2018, AEM va realiza o evaluare a eficacității Centrelor tematice europene, care va cuantifica, 
printre altele, rezultatele și impactul activităților desfășurate de Centrele tematice europene.
Concluzii și recomandări
Utilizarea adecvată a instrumentelor de finanțare pentru subvenții
53
AEM își va revizui analiza anterioară a mecanismelor de finanțare a Centrelor tematice europene și va analiza în același 
timp impactul utilizării altor forme de subvenționare în pregătirea desemnării viitoarelor Centre tematice europene care 
va avea loc în 2018.
O evaluare similară va fi efectuată în dialog cu Comisia Europeană, în cazul în care s-ar lua în calcul utilizarea subvențiilor 
ca instrument de finanțare pentru îndeplinirea sarcinilor prevăzute în acordul de delegare privind implementarea progra -
mului de monitorizare terestră (Copernicus) și componenta In situ.
Recomandarea 1
AEM acceptă recomandarea.
Răspunsurile AEM 56
Programarea anuală a acțiunilor de subvenționare
54
AEM va specifica obiectivele SMART în documentul său de programare pentru 2017.
Mai mult, începând din 2017, AEM își va completa programele anuale de lucru cu informații suplimentare privind, în spe -
cial, obiectivele de îndeplinit, rezultatele așteptate, indicatorii de performanță care trebuie aplicați, și alocarea bugetului 
estimat pentru acțiunile planificate de subvenționare, astfel încât programele anuale de lucru să constituie o decizie 
financiară în sensul articolului 84 din regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Uniunii.
Recomandarea 2
AEM acceptă recomandarea.
Procedurile de acordare a subvențiilor
55
Regulamentul financiar al AEM nu prevede astfel de derogări.
Recomandarea 3
Recomandarea nu este aplicabilă pentru AEM.
Controalele ex ante  și ex post
56
Cu ocazia ultimelor cereri de propuneri pentru acordarea contractelor-cadru de parteneriat privind diverse Centre tema -
tice europene înființate în 2012 și 2013, AEM a folosit acest prilej pentru a revizui documentele contractuale și a stabilit 
modelul standardizat de raportare. Între timp, agenția a elaborat orientări financiare pentru beneficiari și pentru ofițerii 
de resurse care efectuează verificări ex ante .
În 2016, AEM va depune eforturi pentru a continua consolidarea sistemului de verificare prin asigurarea unei implemen -
tări riguroase a standardelor de control intern și acționând asupra rezultatelor controalelor ex post efectuate.
Recomandarea 4
AEM acceptă recomandarea.
Indicatorii de performanță cheie și evaluările ex post
57
AEM va specifica indicatorii de performanță cheie privind impactul și rezultatele activităților sale de subvenționare din 
documentul său de programare pentru 2017.
Înainte de sfârșitul anului 2018, AEM va efectua o evaluare a eficacității Centrelor tematice europene, care va cuantifica, 
printre altele, rezultatele și impactul activităților realizate de Centrele tematice europene, în vederea stabilirii indicatorilor 
de performanță relevanți pentru procesul de monitorizare.
Recomandarea 5
AEM acceptă recomandarea.
57 Răspunsurile EFSA
Sinteză
III
EFSA a realizat o evaluare ex ante  serioasă a proiectelor sale finanțate pe bază de subvenții și achiziții publice (caseta 2), 
folosește o schemă de orientare pentru a ajuta conducerea să decidă asupra celui mai adecvat mecanism de finanțare și 
utilizează opțiuni simplificate în materie de costuri atunci când este cazul (a se vedea punctul 27). Procedurile de verificare 
pentru punerea în aplicare a subvențiilor financiare au fost perfecționate în primăvara anului 2015.
În ceea ce privește recomandarea referitoare la sistemele de monitorizare și de raportare a subvențiilor bazate pe indica -
tori-cheie de performanță orientați spre rezultate și spre impact, precum și pe rezultatele evaluărilor ex post , EFSA recu -
noaște că se mai pot face îmbunătățiri pentru a stabili indicatori de impact relevanți în documentele sale de programare.
IV
EFSA remarcă faptul că în recomandările făcute în acest raport nu se precizează cărei agenții i se adresează.
Observații
22
EFSA a elaborat o schemă de orientare în șase puncte, pentru a ajuta conducerea să decidă asupra celui mai adecvat 
mecanism de finanțare.
23
În cazurile în care nu primește o propunere satisfăcătoare în cadrul mecanismului de finanțare prin subvenții, EFSA poate 
decide să se adreseze unui public mai larg și să adopte soluția achizițiilor publice, care este deschisă tuturor organizațiilor 
interesate (luând măsurile de precauție necesare pentru a evita conflictele de interese).
48
În 2013, EFSA a realizat o evaluare ex post  extinsă și specifică, care a vizat programul de achiziții publice și de subvenții în 
scop științific, precum și contribuția acestuia la îndeplinirea atribuțiilor principale ale EFSA.
Concluzii și recomandări
Utilizarea adecvată a instrumentului de finanțare prin subvenții
53
EFSA a elaborat o schemă de orientare în șase puncte, pentru a ajuta conducerea să decidă asupra celui mai adecvat 
mecanism de finanțare.
În cazurile în care nu primește o propunere satisfăcătoare în cadrul mecanismului de finanțare prin subvenții, EFSA poate 
decide să se adreseze unui public mai larg și să adopte soluția achizițiilor publice, care este deschisă tuturor organizațiilor 
interesate (luând măsurile de precauție necesare pentru a evita conflictele de interese).
Răspunsurile EFSA 58
Recomandarea 1
Acceptată.  EFSA este de acord cu această recomandare, pe care a aplicat-o deja în anii precedenți. EFSA aplică deja 
o schemă de orientare eficace din punct de vedere al costurilor, pentru a ajuta conducerea să decidă asupra celui mai 
adecvat mecanism de finanțare.
Programarea anuală a acțiunilor de subvenționare
54
Începând cu anul 2015, EFSA a mărit transparența planurilor sale de externalizare, întocmind un plan unic de subvenții și 
de achiziții publice, care este publicat pe site-ul său și actualizat periodic.
Recomandarea 2
Acceptată. EFSA este de acord cu această recomandare, pe care a pus-o deja în aplicare în anii precedenți, după cum 
a fost confirmat de către CCE în cadrul actualizării comentariilor din anii precedenți privind conturile anuale ale Autorității 
Europene pentru Siguranța Alimentară pentru exercițiul financiar 2014.
Proceduri de acordare a subvențiilor
Regulamentul de instituire a EFSA nu prevede astfel de derogări.
Recomandarea 3
Nu este aplicabilă pentru EFSA.
Controale ex ante  și ex post
56
EFSA are o procedură adecvată de verificare a modului de punere în aplicare a subvențiilor financiare care, în conformi -
tate cu abordarea bazată pe risc, se axează pe elementele esențiale. Această procedură a fost perfecționată în primăvara 
anului 2015.
Recomandarea 4
Acceptată. EFSA este de acord cu această recomandare, pe care a aplicat-o deja în anii precedenți. EFSA aplică deja 
proceduri eficiente din punct de vedere al costurilor pentru verificarea modului de punere în aplicare a subvențiilor 
financiare.
Indicatori-cheie de performanță și evaluări ex post
57
EFSA a realizat o evaluare ex post  extinsă și specifică, care a vizat programul de achiziții publice și de subvenții în scop 
științific și contribuția acestuia la îndeplinirea atribuțiilor principale ale EFSA (a se vedea punctul 48).
Recomandarea 5
Acceptată. EFSA a pus în aplicare această recomandare în anii precedenți, în ceea ce privește evaluările ex post . Agenția 
recunoaște faptul că se mai pot aduce îmbunătățiri, prin stabilirea unor indicatori de impact relevanți în documentele sale 
de programare.
59 Răspunsurile Frontex
Observații
17
Evaluarea ex ante , pentru a stabili dacă activitățile agenției adaugă valoare și dacă a fost selectată cea mai adecvată 
metodă de punere în aplicare, a fost efectuată deja de către legiuitor în 2003, înainte de adoptarea Regulamentului de 
instituire a Frontex. Mai mult, prin evaluarea ex ante  a eficacității costului resurselor operaționale detașate pentru opera -
țiunile comune coordonate de Frontex se ignoră apelul la solidaritate operațională la frontiera externă a UE și realitățile 
politice.
20
Frontex subliniază că articolul 3 alineatul (4) din regulamentul său de instituire limitează la subvenții finanțarea de către 
Frontex a „operațiunilor comune”. În consecință, instrumentele de finanțare disponibile agenției sunt limitate a priori .
Regulamentul de instituire a agenției este în curs de revizuire [consultați Comunicarea Comisiei COM(2015) 6711 ], iar 
Frontex își urmărește scopul de a extinde mecanismele de finanțare dincolo de utilizarea subvențiilor.
22
În cadrul restricțiilor impuse prin actul său de bază, Frontex va analiza dacă există activități complementare „operațiunilor 
comune” care pot fi finanțate prin utilizarea altor mecanisme de finanțare. Dacă se identifică astfel de activități, se vor 
stabili orientări și criterii corespunzătoare care să ajute la selectarea celui mai adecvat mecanism de finanțare.
23
Mandatul Frontex este de a coordona cooperarea operațională a statelor membre ale UE. Echipamentul tehnic al autorită -
ților competente din statele membre trebuie detașat cu prioritate pentru operațiunile Frontex.
Articolul 7 alineatul (5) din Regulamentul de instituire a Frontex prevede că agenția va finanța detașarea echipamentului 
tehnic. Contractarea de servicii de supraveghere de la companii private reprezintă o opțiune de completare a mijloacelor 
tehnice oferite de statele membre. Aceasta nu va putea însă înlocui niciodată pe deplin cooperarea cu statele membre.
Exemplul citat de Curte este prima experiență practică a Frontex, după un proiect pilot. Costurile efective pentru detașa -
rea aeronavelor private și condițiile practice vor fi analizate în perioada de implementare a contractului-cadru cu redes -
chiderea concursului.
Trebuie precizat că agenția a întâmpinat dificultăți în privința găzduirii autorităților din statele membre sub aspectul deta -
șării aeronavelor în baza acestui contract-cadru.
26
Sistemul dificil de rambursare este legat de diferențele dintre condițiile statelor membre cu privire la desfășurarea 
finanțării.
Sistemul de cheltuieli curente cu mijloacele este o soluție stabilită de Frontex împreună cu experți din statele membre, 
care permite cofinanțarea listei comune de costuri eligibile definite pentru detașarea echipamentului tehnic și adaptarea 
la regulile naționale și la diverse particularități ale autorităților din statele membre.
1 Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Paza europeană de frontieră și de coastă și de abrogare 
a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004, a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului.
Răspunsurile Frontex 60
29
Obiectivele planurilor operaționale sunt de obicei supuse analizei calitative, deoarece abordarea cantitativă este arbi -
trară și evidențiază atingerea valorilor țintă fără o evaluare complexă a realizărilor și a provocărilor din perioada de 
implementare.
Anumite restricții referitoare la cuantificare există în domeniul migrației neregulamentare în locațiile operaționale ale 
Frontex. Coordonarea operațiunilor/cercetărilor comune și a operațiunilor de salvare sau dezmembrarea rețelelor infrac -
ționale (în cooperare cu alte agenții ale UE) care facilitează migrația neregulamentară este dificil de transpus în obiective 
cuantificabile. Cu toate acestea, Frontex consideră că poate demonstra alinierea activităților sale operaționale la obiecti -
vele sale strategice prin utilizarea cu precădere a obiectivelor calitative, și nu a celor pur cantitative.
35
În procesul decizional au fost deja introduse anumite amendamente. În cadrul discuțiilor bilaterale anuale din 2015, direc -
torul executiv a acordat mandate scrise membrilor personalului participant la negocieri.
Referitor la procesul decizional formal, agenția analizează posibilitatea de înființare a unor comitete de evaluare alcătuite 
din cel puțin trei membri ai personalului din cadrul a cel puțin două entități.
37
Din toamna anului 2015, membrii personalului numiți pentru negocieri în cadrul discuțiilor bilaterale anuale au semnat 
o declarație specială pentru confirmarea absenței oricărui conflict de interese.
39
Frontex ia act de faptul că deficiența identificată la caseta 10 se referă la procedura împovărătoare privind cheltuielile 
curente cu mijloacele. Consultați, de asemenea, răspunsul nostru la punctul 26.
44
S-au calculat și s-au prezentat în mod corespunzător principalii indicatori, astfel cum s-a solicitat pentru raportarea 
anuală.
În scopul guvernanței s-a convenit că va fi utilizat un număr limitat de indicatori, pentru a permite organismului de guver -
nanță să reglementeze activitatea agenției.
Experiența a arătat că stabilirea indicatorilor de performanță (în 2012 și 2013) în programul anual de lucru, dar și a valorilor 
țintă conexe care trebuiau atinse, a fost împovărătoare în cadrul respectiv. Aceasta a dus totodată la o raportare redusă 
către Consiliul de administrație.
51
Frontex evidențiază că nu există un cadru legal care să prevadă transferul de date la care se referă Curtea. Conform cadru -
lui legal în vigoare, statele membre sunt responsabile pentru gestionarea procedurilor suplimentare privind imigranții 
neregulamentari reținuți și salvați în timpul operațiunilor comune. Statutul imigranților neregulamentari este în toate 
cazurile definit și acordat de statele membre într-o etapă ulterioară. În conformitate cu cadrul legal în vigoare, Frontex nu 
deține date cu caracter personal privind imigranții neregulamentari și nu are dreptul să le dețină.
Răspunsurile Frontex 61
Propunerea Comisiei transmisă în decembrie 2015, COM (2015) 671, sugerează îmbunătățirea situației. Aceasta va analiza 
posibilitatea de a acorda acces agenției la bazele de date europene, cum ar fi Sistemul de Informații Schengen (SIS) și 
EURODAC, și va lua în considerare propunerile prezentate de modificare a actelor legislative pe care se bazează aceste 
baze de date.
Concluzii și recomandări
53
Frontex subliniază că articolul 3 alineatul (4) din regulamentul său de instituire limitează la subvenții finanțarea de către 
Frontex a „operațiunilor comune”. În consecință, instrumentele de finanțare disponibile agenției sunt limitate a priori .
Regulamentul de instituire a agenției este în curs de revizuire. Această restricție nu a fost însă eliminată până în prezent.
În cadrul restricțiilor impuse prin actul său de bază, Frontex va analiza dacă există activități complementare „operațiunilor 
comune” care pot fi finanțate prin utilizarea altor mecanisme de finanțare. Dacă se identifică astfel de activități, se vor 
stabili orientări și criterii corespunzătoare care să ajute la selectarea celui mai adecvat mecanism de finanțare.
Contractarea de servicii de supraveghere de la companiile private citate de Curte este prima experiență practică a 
Frontex, după un proiect pilot. Costurile efective pentru detașarea aeronavelor private și condițiile practice vor fi analizate 
în perioada de implementare a contractului-cadru.
Trebuie precizat însă că agenția a întâmpinat anumite dificultăți cu autoritățile din statele membre cu privire la utilizarea 
serviciilor oferite de companiile private în acest domeniu.
Sistemul dificil de rambursare este legat de diferențele dintre condițiile statelor membre cu privire la desfășurarea 
finanțării.
Recomandarea 1
Frontex acceptă recomandarea, însă aplicarea acestei recomandări va depinde de rezultatele discuțiilor referitoare la 
propunerea de modificare a regulamentului de instituire.
54
Obiectivele planurilor operaționale sunt de obicei supuse analizei calitative, deoarece abordarea cantitativă este arbi -
trară și evidențiază atingerea valorilor țintă fără o evaluare complexă a realizărilor și a provocărilor din perioada de 
implementare.
Anumite restricții referitoare la cuantificare există în domeniul migrației neregulamentare în locațiile operaționale ale 
Frontex. Coordonarea operațiunilor/cercetărilor comune și a operațiunilor de salvare sau dezmembrarea rețelelor infrac -
ționale (în cooperare cu alte agenții ale UE) care facilitează migrația neregulamentară este dificil de transpus în obiective 
cuantificabile. Cu toate acestea, Frontex consideră că poate demonstra alinierea activităților sale operaționale la obiecti -
vele sale strategice prin utilizarea cu precădere a obiectivelor calitative, și nu a celor pur cantitative.
Răspunsurile Frontex 62
Recomandarea 2
Frontex acceptă recomandarea.
55
În procesul decizional au fost deja introduse anumite amendamente. În cadrul discuțiilor bilaterale anuale din 2015, direc -
torul executiv a acordat mandate scrise membrilor personalului participant la negocieri.
Referitor la procesul decizional formal, agenția analizează posibilitatea de înființare a unor comitete de evaluare alcătuite 
din cel puțin trei membri ai personalului din cadrul a cel puțin două entități.
Din toamna anului 2015, membrii personalului numiți pentru negocieri în cadrul discuțiilor bilaterale anuale au semnat 
o declarație specială pentru confirmarea absenței oricărui conflict de interese.
Recomandarea 3
Frontex acceptă această recomandare și a implementat deja parțial partea referitoare la transparență și la absența conflic -
tului de interese. De asemenea, Frontex trebuie să ia în considerare criteriul solidarității.
56
Frontex ia act de faptul că deficiența identificată la caseta 10 se referă la procedura împovărătoare privind cheltuielile 
curente cu mijloacele. Consultați, de asemenea, răspunsul nostru la punctul 26.
Recomandarea 4
Frontex acceptă recomandarea și va continua să-și îmbunătățească sistemele de verificare.
57
S-au calculat și s-au prezentat în mod corespunzător principalii indicatori, astfel cum s-a solicitat pentru raportarea 
anuală.
În scopul guvernanței s-a convenit că va fi utilizat un număr limitat de indicatori, pentru a permite organismului de guver -
nanță să reglementeze activitatea agenției. Experiența a arătat că stabilirea indicatorilor de performanță (în 2012 și 2013) 
în programul anual de lucru, dar și a valorilor țintă conexe care trebuiau atinse, a fost împovărătoare în cadrul respectiv. 
Aceasta a dus totodată la o raportare redusă către Consiliul de administrație.
Răspunsurile Frontex 63
Frontex evidențiază că nu există un cadru legal care să prevadă transferul de date la care se referă Curtea. Conform cadru -
lui legal în vigoare, statele membre sunt responsabile pentru gestionarea procedurilor suplimentare privind imigranții 
neregulamentari reținuți și salvați în timpul operațiunilor comune. Statutul imigranților neregulamentari este în toate 
cazurile definit și acordat de statele membre într-o etapă ulterioară. În conformitate cu cadrul legal în vigoare, Frontex nu 
deține date cu caracter personal privind imigranții și nu are dreptul să le dețină.
Propunerea Comisiei transmisă în decembrie 2015, COM (2015) 671, sugerează îmbunătățirea situației. Aceasta va analiza 
posibilitatea de a acorda acces agenției la bazele de date europene, cum ar fi Sistemul de Informații Schengen (SIS) și 
EURODAC, și va lua în considerare propunerile prezentate de modificare a actelor legislative pe care se bazează aceste 
baze de date.
Recomandarea 5
Frontex acceptă recomandarea, dar aceasta va depinde de schimbările aduse cadrului juridic, precum și de schimbul de 
informații cu statele membre.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
În perioada de trei ani cuprinsă între 2013 și 2015, 
cheltuielile totale efectuate de agenții pentru granturi s-au 
ridicat la 740 de milioane de euro. În cadrul auditului său, 
Curtea a  examinat conformitatea cu reglementările și 
eficacitatea sistemelor și a procedurilor de control 
instituite pentru gestionarea granturilor în cinci agenții 
(cărora le corespunde aproximativ 92 % din valoarea totală 
a granturilor). Curtea a constatat că, în general, agențiile 
auditate au acordat și au plătit granturile în conformitate 
cu normele. Majoritatea agențiilor auditate nu au analizat 
însă în mod corespunzător opțiunile alternative de 
finanțare; astfel, granturile nu au fost întotdeauna cea mai 
bună modalitate de realizare a obiectivelor lor. Mai mult, 
agențiile auditate nu au măsurat în mod corespunzător 
eficacitatea granturilor pe care le-au acordat.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ