COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 9.11.2011 
SEC(2011) 1318 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
de instituire a unui program de ac țiune pentru domeniul vamal și fiscal în Uniunea 
European ă pentru perioada 2014-2020 (FISCUS) și de abrogare a Deciziilor 
nr. 1482/2007/CE și nr. 624/2007/CE 
{COM(2011) 706 final} 
{SEC(2011) 1317 final}  
 
EN 1   EN PARTEA I: COMPONENTA VAMAL Ă 
1. DEFINIREA PROBLEMEI  
Economia mondial ă este caracterizat ă de schimb ări, fapt care conduce la apari ția unor noi 
probleme pentru autorit ățile vamale. Uniunea vamal ă și instrumentele de sp rijin ale acesteia 
trebuie să se adapteze la aceste schimb ări. 
Problema 1:  Presiunea asupra autorit ăților vamale pentru procesarea unui volum din ce 
în ce mai mare de schimburi comerciale și dificultatea de a aplica m ăsuri care s ă creeze 
un echilibru între facilitare și control  
Până la jumătatea anului 2010, comer țul interna țional a revenit la valorile care se înregistrau 
înainte de criz ă și se estimeaz ă că va continua s ă crească. Acest lucru se reflect ă într-o 
creștere clară a numărului de loturi și de declara ții vamale . 
Datorită globalizării, UE se bazeaz ă pe restul lumii pentru o part e tot mai mare din factorii de 
producție de care are nevoie. Noile mode le de afaceri, cum ar fi comer țul electronic ( e-
commerce ) și activitățile economice electronice ( e-business ), schimb ă natura comer țului și 
sporesc complexitatea afacerilor. Aceste modific ări necesit ă măsuri corespunz ătoare de 
control vamal . 
Problema 2:  lacune în materie de aptitudini, de competen țe, de resurse, precum și de 
experiență și de bune practici de lucru  
Autoritățile vamale sunt în prima linie de interven ție pentru protecția vieții, a sănătății și a 
mediului . Numărul și importan ța acestor m ăsuri au crescut, impunându-le autorit ăților 
vamale să efectueze sarcini specializate suplimentare.  
Nevoia de securitate a publicului a crescut, de asemenea. Politicile specifice care au ca 
obiectiv securitatea intern ă au ca rezultat o agendă substan țială legată de siguran ță și 
securitate, pe care autorit ățile vamale  trebuie s ă o implementeze. Autorit ățile vamale se 
confruntă cu problema complex ă pe care o reprezint ă cooperarea cu numeroase alte autorit ăți 
și organisme, precum și cu presiunea de a achizi ționa și folosi echipamente tehnice 
specializate.  
În prezent, în ambele domenii men ționate, autorit ățile vamale sunt adesea lipsite de 
competen țele, resursele și experien ța necesare pentru a realiza acest lucru în mod eficient.  
Problema 3:  Punerea în aplicare ineficient ă și incoerent ă a politicilor UE în contextul 
siguranței și al securit ății 
Ca urmare a procesului continuu de modernizare, autorit ățile vamale sunt responsabile cu 
punerea în aplicare a unei legisla ții a UE în materie de siguranță și securitate care nu este 
întotdeauna direct compatibil ă cu procesele și procedurile existente. Acest lucru face 
dificilă punerea în aplicare și conduce la pract ici incoerente și ineficiente.  
Problema 4:  Deficiențele în aplicarea uniform ă a legisla ției UE de c ătre cele 27 de 
autorități vamale ale UE  
 
EN 2   EN A fost dificil s ă se asigure o aplicare uniform ă a legisla ției și a metodelor de lucru în 
domeniul vamal . Existența a 27 de procese și proceduri separate este adesea ineficient ă și 
denatureaz ă concuren ța. Acest lucru submineaz ă interesele financiare ale Uniunii  și 
împiedică protejarea societ ății. O reacție de natur ă legislativ ă la aceste aspecte a fost 
adoptarea, în 2008, a unui Cod vamal comunitar modernizat1 și a Deciziei privind 
implementarea unor sisteme vamale electronice2. 
Problema 5:  Dificultăți în aplicarea uniform ă a unor sisteme IT interconectate  
În ciuda faptului c ă administra țiile statelor membre au acces la o re țea securizat ă la nivel 
european (CCN/CSI3), care sprijin ă sistemele cheie „ e-Customs ”, uniunea vamal ă se 
confruntă cu probleme legate de interoperabilitate și de complexitatea excesiv ă. Operatorii 
economici trebuie s ă se conecteze la mai multe sisteme în statele membre în care au loc 
activitățile vamale, ceea ce spore ște sarcina administrativ ă și costurile de punere în 
conformitate. Schimbul de informa ții cu țări terțe necesită, de asemenea, dezvoltarea de 
soluții IT sigure și coerente, la scara întregii Uniuni.  
Problema 6:  Sarcina tot mai ap ăsătoare și mai greu de suportat  pentru unele autorit ăți 
vamale ale UE pentru a pune în aplic are politici în interesul Uniunii  
Statele membre trebuie s ă facă față unor sarcini de dificult ăți diferite în ceea ce prive ște 
activitățile de control de siguran ță și de securitate. Acest dezechilibru este extrem de 
împovărător în ceea ce prive ște investițiile în consolidarea infrastructurii  și în tehnologie.  
2. OBIECTIVE  
Obiectivul general:  sprijinirea sistemului vamal al  UE prin intensificarea cooper ării între 
țările participante, administra țiile vamale ale acestora, func ționarii lor și alți factori relevan ți. 
Obiectivele specifice vor fi urm ătoarele:  
1. sprijinirea serviciilor vamale ale UE în rolul lor de facilitare a comer țului licit, prin 
automatizarea și accelerarea proceselor vamale (în leg ătură cu problemele 1, 3, 4, 5) 
2. sprijinirea serviciilor vamale  ale UE în vederea amelior ării competitivit ății 
întreprinderilor europene și a protec ției siguran ței și securității cetățenilor, precum și 
a mediului înconjur ător (în leg ătură cu problemele 2, 3, 4, 5, 6) 
3. sprijinirea serviciilor vamale  ale UE în vederea protej ării intereselor economice și 
financiare ale UE și ale statelor membre (în leg ătură cu problemele 4, 5, 6) 
4. sprijinirea preg ătirii, a punerii în practic ă și a aplicării legisla ției și a inițiativelor UE 
în vederea consolid ării vămilor din UE în materie de eficien ță, eficacitate și 
uniformitate (în leg ătură cu problemele 1, 2, 3, 4, 5, 6) 
Obiectivele opera ționale vor fi urm ătoarele: 
                                                 
1 Regulamentul (CE) nr. 450/2008 din 23 aprilie 2008 – JO L145, 4 iunie 2008. 
2 Decizia nr. 70/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind crearea 
unui mediu informatizat pentru vam ă și comerț. 
3 CCN/CSI = Re țeaua comun ă de comunica ții, Interfața comună a sistemelor. 
 
EN 3   EN 1. identificarea, dezvoltarea și punerea în aplicare a celor mai bune practici de lucru, în 
toate domeniile proceselor vamale 
2. sus ținerea unui mediu vamal electronic paneuropean 
3. schimbul de informa ții și de experien ță în vederea sprijinirii organiz ării controalelor 
vamale 
4. stimularea cooper ării vamale în cadrul UE și în raport cu țările terțe, precum și a 
cooperării între administra țiile vamale și alte autorit ăți guvernamentale și terți 
5. înfiin țarea de activit ăți/echipe comune pentru a efectua sarcini opera ționale specifice 
împreună  
6. sprijinirea procesului de  modernizare a uniunii vamale a UE în mod armonizat  
7. sus ținerea și monitorizarea în țelegerii corecte și a aplicării armonizate a legisla ției și 
a politicilor UE 
8. consolidarea abilit ăților și a competen țelor 
9. asigurarea repartiz ării adecvate a infrastructurii, ținând cont de responsabilit ățile de 
supraveghere și de control 
2.1. Necesitatea interven ției UE 
Uniunea vamal ă fiind de competen ța exclusiv ă a UE, statele membre au convenit ipso facto  că 
acțiunile în domeniul vamal vor fi  mai bine puse în aplicare la nivelul UE. Cadrul juridic al 
UE nu este suficient pentru a asigura o func ționare suficient de bun ă a uniunii vamale. 
Măsurile de sprijin, astfel cum sunt prev ăzute în programul Vam ă, garanteaz ă că 
legislația vamal ă a UE  este aplicat ă într-un mod armonizat și convergent . De asemenea, 
multe activit ăți în domeniul vamal sunt de natură transfrontalier ă, și, prin urmare, nu pot fi 
realizate în mod eficace și eficient de c ătre statele membre ac ționând pe cont propriu.  
Solidaritatea și partajarea responsabilit ății sunt principiile esen țiale care stau la baza 
finanțării uniunii vamale. Este necesar ă intervenția UE în interesul general al UE  în cazul în 
care cererea existent ă la nivelul UE (de exemplu în materi e de securitate) nu poate fi acoperit ă 
în mod adecvat prin „oferta” asigurat ă de diferitele state membre. Planul de ac țiune al UE se 
traduce prin finan țarea comun ă a consolidării capacit ății tehnice .  
2.2. Valoarea ad ăugată a UE  
Pornind de la punctele forte ale Programului Vam ă 2013, principala valoare ad ăugată 
europeană a inițiativei privind programul Vam ă 2020 const ă în furnizarea de rezultate 
concrete cu un impact la nivel european, rezultate car e nu ar fi putut fi ob ținute la fel de 
eficace și de eficient de statele membre ac ționând pe cont propriu. Programul: 
(a) va amplifica eficacitatea  activităților opera ționale ale administra țiilor vamale ale 
statelor membre și va asigura economii de scar ă, 
(b) va permite funcționarea eficace și uniform ă a uniunii vamale a UE , prin 
intermediul re țelelor, al sinergiilor între cele mai bune practici, al punerii în comun a 
 
EN 4   EN resurselor și al platformelor în vederea dezvolt ării unei rela ții de colaborare și de 
încredere între administra ții.  
UE este, prin urmare, mai în m ăsură să acționeze pentru impulsi onarea politicii privind 
uniunea vamal ă. 
3. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
În cadrul evalu ării impactului au fost analizate cinci op țiuni. 
3.1. Opțiunea 1: scenariul de referin ță - „statu-quo” 
Scenariul de referin ță constă în continuarea programului Vam ă 2013 fără modificări în ceea 
ce privește finanțarea, obiectivele sau instrumentele dis ponibile. În acest s cenariu, programul 
va sprijini acelea și activități și instrumente ca și în trecut. 
3.2. Opțiunea 2: mai mult ă susținere pentru obliga țiile legale ale UE, cum ar fi 
Codul vamal modernizat (CVM)  
Această opțiune se bazeaz ă pe scenariul de referin ță și răspunde noilor nevoi care decurg din 
evoluția mediului vamal al UE. Aceast ă opțiune presupune un accent mai mare pe realizarea 
obiectivelor opera ționale 2, 4, 5, 6 și 8. 
Opțiunea presupune continuarea sistemelor informatice europene deja existente și 
implementarea unora noi, astfel cum sunt definite în legisla ția vamală a UE, prin introducerea 
progresiv ă a unui model de dezvoltare informatic ă mai partajat  și prin modernizarea 
guvernanței, a arhitecturii și a tehnologiei. 
Opțiunea adaug ă instrumente inovatoare de ac țiune comun ă pentru a îndeplini mai bine 
obiectivele. O cooperare mai ra ționalizată este avut ă în vedere atât în cadrul UE, cât și cu 
actorii interna ționali, prin consolidarea form ării comune și prin crearea de echipe de exper ți la 
nivelul UE. Aceast ă opțiune sprijin ă activitățile comune  între autorit ățile vamale și alte 
autorități, pentru a consolida gestionarea comun ă a riscurilor  în domeniile nefiscale.  
Opțiunea de politic ă 2 va avea un impact mai mare  decât op țiunea 1 în ceea ce prive ște 
susținerea tuturor obiectivelor precizate, în trucât include prevederi referitoare la o mai bun ă 
cooperare (în domeniul IT și al resurselor umane) .  
3.3. Opțiunea 3: op țiunea 2 cu sprijin financiar pentru consolidarea capacit ății 
tehnice  
Această opțiune aduce, în plus fa ță opțiunea 2, un sistem de sprijin financiar  care să le 
permită statelor membre s ă solicite asisten ță pentru achizi ționarea oric ărui tip de echipament 
în vederea sprijinirii activit ăților de control, astfel încât s ă facă față cerințelor de accelerare și 
de simplificare a controalelor în contextul evolu țiilor tehnologice. Aceast ă opțiune presupune 
o creștere bugetar ă semnificativ ă în compara ție cu opțiunea 2.  
3.4. Opțiunea 4: op țiunea 2 cu optimizarea mediului informatic comun 
Această opțiune propune dezvoltarea și exploatarea în comun, pe scar ă mai larg ă, a 
sistemelor informatice transeuropene. Autorit ățile publice vor fi ajutate astfel s ă dezvolte și să 
 
EN 5   EN implanteze sistemele pentru un mediu vamal electronic paneuropean, iar întreprinderile s ă se 
conecteze la aceste sisteme.  
Față de opțiunea 2, op țiunea 4 le permite autorit ăților vamale s ă își extindă capacitatea de a 
comunica evolu țiile comune în toate domeniile activit ății lor. Aceast ă opțiune ar aborda 
problemele legate de punerea în aplicare a sist emelor IT interconectate, pentru a accelera 
procedurile vamale într-un ritm adecvat. 
3.5. Opțiunea 5: întreruperea programului 
Această opțiune are în vedere într eruperea programului Vam ă, în sensul de a nu oferi 
finanțare pentru exploatarea sist emelor informatice transe uropene existente sau noi și nici 
pentru acțiuni comune și activități de formare comune. 
4. EVALUAREA IMPACTULUI  
Punctul de referin ță pentru evaluarea impactului este scenariul de referin ță. Efectul principal 
în cazul oric ărei opțiuni se refer ă la funcționarea autorit ăților publice, dar sunt identificate și 
efecte secundare asupra întreprinderilor și consumatorilor. 
4.1. Opțiunea 1: scenariul de referin ță - „statu-quo” 
În acest scenariu, rapiditatea cu care uniunea vamal ă reacționează la noile probleme și la noile 
cerințe legate de punerea în aplicare a viitoarelor acte legislative ale UE este redus ă, ceea ce 
duce la deficien țe grave.  
În lipsa unei reorient ări a obiectivelor, a unui set suplimentar de noi instrumente și a 
unui sprijin financiar sporit, programul Vam ă nu va mai putea oferi un r ăspuns adecvat 
la problemele care vor ap ărea în viitor. 
Noul context politic  aflat în continu ă evoluție și punctele slabe existent e în acest moment în 
ceea ce prive ște interpretarea și punerea în aplicare a legisla ției UE, precum și problema 
procedurilor nearmonizate sunt susceptibile de a r ămâne insuficient abordate în scenariul de 
referință.  
Scenariul de referin ță NU permite o abordare mai eficient ă a sistemelor informatice, nici o 
cooperare vamal ă îmbunătățită și nici punerea în comun a competen țelor, a cuno ștințelor și a 
resurselor pentru a sprijini stat ele membre în sarcinile lor opera ționale.  
Problemele  cu care se confrunt ă domeniul vamal sunt susceptibile de a se agrava  în cazul 
continuării programului în forma actual ă. Acest lucru ar avea un impact asupra bugetului UE 
(impact economic) și ar afecta grav securitatea și siguranța UE, a cet ățenilor acesteia și a 
mediului înconjur ător. 
4.2. Opțiunea 2: mai mult ă susținere pentru obliga țiile legale ale UE, cum ar fi 
Codul vamal modernizat (CVM)  
Această opțiune va sprijini autorit ățile vamale ale statelor membre în vederea protejării 
intereselor financiare și economice ale UE și ale statelor membre  prin cooperarea vamal ă 
îmbunătățită. Colectarea efectiv ă a taxelor vamale va influen ța direct bugetul UE și bugetele 
naționale și, indirect, distribu ția veniturilor și producția de bunuri publice.  
 
EN 6   EN Economiile de scar ă care deriv ă din abordarea îmbun ătățită în materie de dezvoltare comun ă 
a sistemelor  TEIT vor reduce costurile  suportate de guvernele statelor membre. Aceast ă 
abordare are efecte și în ceea ce prive ște armonizarea interfe ței pentru operatorii 
economici . Comerțul licit va fi facilitat prin accelerarea procedurilor vamale automatizate și a 
măsurilor de control. Reducerea sa rcinii administrative astfel ob ținută va avea efecte și asupra 
costurilor suportate de  operatorii economici și de consumatori. Cooperarea consolidat ă va 
contribui la o mai bun ă protecție a intereselor financiare4. 
Consolidarea cooper ării dintre administra țiile vamale și alte autorit ăți va sprijini 
implementarea eficace, eficient ă și uniform ă a legisla ției, de exemplu în ceea ce prive ște 
siguranța produselor importate în UE sau drep turile de propri etate intelectual ă. O cooperare 
mai raționalizată va permite evitarea lacunelor legate de protec ția lanțului de aprovizionare. 
Dezvoltarea domeniilor de control prioritare comune  va sprijini buna gestionare a 
frontierelor UE, contribuind la protecția cetățenilor și a mediului fa ță de riscurile 
antrenate de comer țul interna țional . 
Autoritățile vamale ar fi mai eficace  în punerea în aplicare a ac țiunilor vamale și a cooper ării 
la nivelul UE în domeniul infrac țiunilor legate de mediu , al circula ției ilegale a de șeurilor și a 
substanțelor chimice sau al legisla ției privind s ănătatea animalelor și a plantelor. 
4.3. Opțiunea 3: op țiunea 2 cu sprijin financiar pentru consolidarea capacit ății 
tehnice  
Consolidarea capacit ăților tehnice ale statelor membre  va conduce la o ameliorare a 
controalelor nefiscale și, prin urmare, la o mai bun ă protecție a cetățenilor UE în ceea ce 
privește siguran ța produselor și sănătatea . Această opțiune va întări și mai mult protec ția 
intereselor financiare și economice  ale statelor membre și ale UE, diminuând denaturarea 
concuren ței între întreprinderi  datorită controlului mai rapid și mai ra ționalizat al 
mărfurilor pe teritoriul UE.  
Efectele distributive  în ceea ce prive ște sprijinul pentru achizi ționarea de echipamente de 
control sunt relevante deoarece statele membre s ituate la frontierele ex terne ale UE trebuie s ă 
efectueze investi ții mai importante decât alte state membre.  
4.4. Opțiunea 4: op țiunea 2 cu optimizarea mediului informatic comun 
Această opțiune va conduce la economiile de scar ă cele mai mari, deoarece resursele IT vor 
fi utilizate într-un mod complet integrat. Pentru  statele membre care recurg la aceste sisteme 
comune, reducerea efortului se va situa între 60 % și 80 % pentru actualiz ările sistemului, 
respectiv 30 % pentru sistemul de sprijin. Statele membre care aleg s ă nu utilizeze sistemele 
comune nu vor beneficia de reduc erea efortului legat de actualiz ările sistemului, dar vor 
beneficia de reducerea cu 30 % a efor tului legat de sistemul de sprijin5. 
Introducerea de tehnologii inovatoare va reduce costurile suportate de întreprinderi . Un 
număr mai mare de state membre care lucreaz ă cu acelea și aplicații informatice va avea ca 
rezultat procese vamale mai armonizate  și va aduce beneficii di recte pentru operatorii 
economici. 
                                                 
4 Raport tematic al Direc ției Generale Buget privind strategia de control vamal în statele membre, în 
vederea controlului resurselor proprii tradi ționale.  
5 Document de studiu MCC and eCustoms Master IT Plan Iteration 1 Global Estimation , p 53. 
 
EN 7   EN În cadrul acestei op țiuni, noul mediu informatic se va traduce printr- un serviciu complet 
furnizat autorit ăților vamale și întreprinderilor .  
4.5. Opțiunea 5: întreruperea programului 
Această opțiune va avea un impact negativ  asupra administra țiilor vamale în ceea ce prive ște 
responsabilitatea acestora de a pune în aplicare legisla ția UE în domeniul vamal .  
Opțiunea va reduce capacitatea de a preveni și detecta fraudele , care va continua s ă se 
deterioreze în timp. UE și statele membre vor înregistra o pierdere la colectarea taxelor și a 
altor impuneri la nivelul UE.  
Este probabil ca în lipsa schimbului de bune practici, a form ării comune sau a orient ărilor și în 
lipsa schimbului de informa ții în format digital, divergen țele în interpretarea legisla ției 
vamale s ă se agraveze. Acest lucru va conduce la diferențe de tratament acordat 
operatorilor economici  și la combaterea insuficient ă a comerțului ilicit , cu efecte negative 
asupra competitivit ății, creșterii și locurilor de munc ă. 
Consumatorii și cetățenii din UE vor fi mai puțin proteja ți împotriva riscurilor la adresa 
siguranței și a securit ății. Standardul controalelor va deveni variabil, iar posibilit ățile de a 
practica „turismul fiscal”, aleg ând cele mai favorabile puncte de intrare în UE sau de ie șire 
din UE, vor cre ște. Va fi afectat ă capacitatea de a lupta împotriva activit ăților infrac ționale.  
 
EN 8   EN 5. COMPARA țIA ÎNTRE OP țIUNI 
Opțiunea 2 este op țiunea preferat ă și este compatibil ă cu pachetul financiar prev ăzut în 
următorul cadru financiar multianual6. 
Criterii  Eficacitate în ceea ce prive ște realizarea obiectivelor și efecte  Eficiență 
 
Obiectivul 1  
Obiectivul 2  
Obiectivul 3  
Obiectivul 4  
Obiectivul 5  
Obiectivul 6  
Obiectivul 7  
Obiectivul 8  
Obiectivul 9  
Orientarea c ătre 
realizări  
Creșteri de 
eficiență/solidari
tate
Opțiunea 1 
Scenariul de referință
 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Opțiunea 2 
Mai mult ă 
susținere pentru 
obligațiile legale 
ale UE, cum ar fi 
CVM  + ++ 
(inovator = 
noi sisteme 
informatice + 
dezvoltare 
comună) + ++ +++  
(inovator = 
echipe de 
experți la 
nivelul UE)+ + +++ 
(inovator = 
consolidare
a formării) 0 +++ ++ 
Opțiunea 3 
Opțiunea 2 plus 
Consolidarea 
capacității tehnice  + ++ 
(la fel ca la 
opțiunea 2)  + ++ +++ 
(la fel ca la 
opțiunea 2) + + +++ 
(la fel ca la 
opțiunea 2)  + + + 
(nou) +++ +++ 
Opțiunea 4 
Opțiunea 2 cu 
optimizarea mediului 
informatic comun
 + +++ 
(la fel ca la 
opțiunea 2 + 
integrare 
completă) + ++ +++ 
(la fel ca la 
opțiunea 2)  + + +++ 
(la fel ca la 
opțiunea 2)  0 +++ +++ 
Opțiunea 5 
Niciun program  --- --- --- --- --- --- --- --- 0 NA  SCĂZ
UT 
 
                                                 
6 COM(2011) 500 final din 29 iunie 2011, Un buget pentru Europa 2020. 
 
EN 9   EN PARTEA II: COMPONENTA FISCAL Ă 
1. DEFINIREA PROBLEMEI  
Autoritățile fiscale na ționale sunt din ce în ce mai mult „victimele” succesului procesului de 
integrare european ă: extinderile succesive, instituirea pie ței unice și crearea unei monede 
europene unice în zona euro au redus semnificativ costurile tranzac țiilor economice 
transfrontaliere și riscurile la adresa acestora , existente anterior. Astfel, diferențele în ceea ce 
privește regimurile fiscale au devenit ma i importante în termeni relativi . 
Pe lângă creșterea exponen țială a tranzac țiilor transfrontaliere , extinderile succesive ale 
UE și normele fiscale na ționale din ce în ce mai complexe în cele 27 de jurisdic ții fac mai 
dificilă tratarea eficient ă și eficace a tranzac țiilor transfrontaliere care necesit ă aplicarea 
legislației fiscale. ( Problema 1 : Divergen țele în aplicarea și implementarea legisla ției fiscale 
a UE)  
Combaterea fraudei transfrontaliere r ămâne un domeniu major de  îngrijorare, în ciuda 
succeselor recente. Este ge neral recunoscut faptul c ă incidența fraudelor ar cre ște rapid în 
lipsa acțiunii coordonate a autorit ăților fiscale. ( Problema 2 : reacția necorespunz ătoare la 
problema fraudei și a evaziunii fiscale) 
Informațiile privind m ărfurile impozabile pe teritoriul UE nu mai pot fi ob ținute în urma 
controalelor la frontierele interne. Astfel, autorit ățile fiscale na ționale se bazeaz ă, pentru 
schimbul de informa ții, pe o re țea de informa ții securizat ă, la nivelul UE. Se preconizeaz ă că 
această rețea va crește în continuare din cauza cre șterii fluxurilor comerciale și a modific ărilor 
legislative, nu numai pe pia ța internă, ci și cu țările terțe. (Problema 3 : presiunea asupra 
administra țiilor fiscale na ționale de a face schimb de date și de informa ții în cantit ăți din ce în 
ce mai mari, într-un mod rapid și sigur) 
Un sistem fiscal eficace ar trebui s ă asigure venituri sustenabile f ără a afecta negativ cre șterea 
economic ă și ocuparea for ței de munc ă. În prezent, prea multe obs tacole legate de impozitare 
complică activitățile transfrontaliere, iar cet ățenii se confrunt ă cu dificult ăți în obținerea de 
informații sau la solicitarea de scutiri fiscale de la administra țiile fiscale str ăine7. (Problema 
4: sarcina administrativ ă ridicată care afecteaz ă contribuabilii și administra țiile fiscale) 
Progresul tehnic a schimbat dramatic te hnologiile care stau la baza tranzac țiilor 
transfrontaliere. Cu toate acestea, în administra țiile publice progresul tehn ic este, în general, 
mult mai lent decât în sectorul privat. Acest mediu fiscal în schimbare accentueaz ă nevoia de 
servicii de e-guvernare eficace și eficiente . (Problema 5 : progresul tehnic mai lent în 
sectorul public) 
2. OBIECTIVE  
Având în vedere problemele identificate pentru viitorul deceniu, actualele obiective ale 
programului Fiscalis 2013 r ămân valabile, îns ă trebuie reorientate în direc ția combaterii 
fraudei și a adaptării la evolu ția mediului fisc al. În plus, dou ă noi obiective trebuie s ă fie 
adăugate la noul program: reducerea sarc inii administrative care afecteaz ă administra țiile 
                                                 
7 Comunicare privind îndep ărtarea obstacolelor fiscale transna ționale din calea cet ățenilor; COM(2010) 
769. 
 
EN 10   EN fiscale și contribuabilii (atât persoane fizice cât și întreprinderi) și consolidarea cooper ării cu 
țări terțe și părți terțe. 
Obiectivul general al progr amului va fi de a îmbun ătăți funcționarea corespunz ătoare a 
sistemelor de impozitare din cadrul pie ței interne, prin intensificarea sus ținerii acordate 
politicii fiscale a UE și a cooper ării între țările participante, administra țiile fiscale ale acestora 
și părțile interesate relevante. 
Obiectivele specifice (OS) vor fi urm ătoarele: 
(1) facilitarea aplic ării și a implement ării coerente a legisla ției fiscale a UE 
(2) asigurarea unui cadru pentru consolidarea cooper ării în vederea îmbun ătățirii 
coordonării și a coeren ței în aplicarea și implementarea politicii fiscale a UE 
(3) intensificarea schimbului de informa ții și a cooper ării administrative eficace și 
eficiente 
(4) sprijinirea reducerii sarcinii  administrative care afecteaz ă administra țiile fiscale și 
contribuabilii 
(5) îmbunătățirea cooper ării cu țări terțe și părți terțe 
(6) consolidarea capacit ății administrative a administra țiilor fiscale și sporirea eficien ței 
acestora 
Necesitatea interven ției UE 
Politicile fiscale r ămân, în principal, un domeniu de politic ă rezervat competen țelor naționale. 
Cu toate acestea, programul propus nu poate fi considerat o m ăsură de politic ă fiscală inclusă 
în sfera competen țelor naționale. Obiectivul progr amului este de a îmbun ătăți cooperarea 
dintre administra țiile fiscale și de a furniza instrumente pentru îmbun ătățirea cooper ării și 
atingerea obiectivelor. M ăsura propus ă este, prin urmare, o m ăsură clară de sprijinire a pie ței 
interne, în temeiul articolului 114 din TFUE, care permite îmbun ătățiri în func ționarea 
diferitelor sisteme de impozitare din cadrul pie ței interne. 
Este necesar s ă se acționeze la nivelul Uniunii, mai degrab ă decât la nivel na țional, din 
următoarele motive: 
– nu este suficient s ă se adopte dispozi ții legislative la nivel european, pornind de la 
premisa c ă acestea vor fi puse în aplicare f ără probleme, iar în caz  contrar procedura 
în constatarea neîndeplinirii obliga țiilor va fi suficient ă. Pentru a pune în aplicare în 
mod eficient legisla ția fiscală națională și a UE este nevoie de cooperare și 
coordonare la nivel european. Prin intermed iul diferitelor programe Fiscalis, Comisia 
și statele membre au contribuit la stabilirea unor rela ții solide de încredere cu scopul 
de a oferi orientare și coordonare.  
– provocările identificate nu pot fi abordate f ără un rol de coordonare din partea 
Comisiei și fără a încuraja statele membre s ă priveasc ă dincolo de frontierele 
teritoriului lor administrativ.  
 
EN 11   EN 2.1. Valoarea ad ăugată a UE 
Din punct de vedere economic, o ac țiune la nivelul UE este mult mai eficient ă. 
Interconectarea administra țiilor vamale și fiscale na ționale în aproximativ 5 000 de puncte de 
conexiune asigur ă faptul că administra țiile naționale trebuie s ă se conecteze doar o singur ă 
dată, și nu de 26 de ori, pentru a schimba informa ții între ele.  
Alte pietre de temelie sunt activit ățile care reunesc func ționarii din domeniul fiscal pentru a 
face schimb de cele mai bune practici și pentru a înv ăța unii de la al ții. Este mai eficient ă 
acțiunea Comisiei, care, cu sprijinul programului, intermediaz ă activitățile între țările 
participante pentru a permite sinergii între activit ăți, asigurându-se c ă statele membre nu 
trebuie să-și dezvolte propriul set de instrumente și modalități de lucru și garantând astfel 
aplicarea sistematic ă la nivelul UE.  
Părțile interesate de program  au confirmat faptul c ă, în lipsa cadrului de cooperare al 
programului, majoritatea activit ăților care au fost necesare pentru  a realiza progrese în ceea ce 
privește cooperarea fiscal ă fie nu s-ar fi realizat deloc, fi e s-ar fi realizat mult mai târziu și/sau 
la costuri mai mari și cu rezultate mai pu țin bune8.  
3. DESCRIEREA OP țIUNILOR DE POLITIC Ă 
Având în vedere contextul politic global și problemele cu care se va confrunta politica fiscal ă 
în următorul deceniu, au fost examinate o serie de op țiuni de politic ă.  
3.1. Opțiunea 1 – scenariul de referin ță: „statu-quo” 
Scenariul de referin ță pentru prezenta evaluare a impact ului va fi continuarea programului 
Fiscalis 2013 f ără nicio modificare în ceea ce prive ște finanțarea, obiectivele sau 
instrumentele. În cadrul acestei op țiuni, programul Fiscalis nu ar fi adaptat la evolu ția 
mediului economic și tehnologic și nu ar asigura o aten ție suplimentar ă acordată luptei 
împotriva fraudei, reducerii sa rcinii administrative care afecteaz ă întreprinderile și 
administra țiile fiscale și nici consolid ării cooper ării cu țări terțe și părți terțe.  
În condițiile unui buget constant, aceast ă opțiune va asigura doar continuitatea opera țională a 
sistemelor IT care vor  fi disponibile pân ă în 2013. Aceast ă opțiune va presupune alegerea 
unor priorit ăți dintre problemele care trebuie abordate. Scenariul de referin ță nu va introduce 
sugestiile de ameliorare prezentate în raportul intermediar9.  
3.2. Opțiunea 2 – actualizarea scenariului de referin ță 
Această opțiune const ă în continuarea scenariului de referin ță, dar va adapta obiectivele 
specifice pentru ca programul s ă răspundă tuturor provoc ărilor identificate în descrierea 
problemei.  
Această opțiune de politic ă va avea un buget doar marginal ma i ridicat, ceea ce presupune c ă 
în cadrul acestei op țiuni vor fi selectate priorit ăți dintre aspectele care trebuie abordate, 
administra țiile fiscale urmând a fi sprijinite doar în contextul politicii actuale. Eventualele noi 
inițiative de politic ă vor fi excluse din domeniul de aplicare a acestei op țiuni. Ar putea fi 
                                                 
8 RAMBOLL, Evaluare intermediar ă a programului Fiscalis 2013, paragrafele 396 - 424. 
9 RAMBOLL, Evaluare intermediar ă a programului Fiscalis 2013, paragrafele 268 – 328.. 
 
EN 12   EN făcută o excepție pentru acele ini țiative care au un impact bugetar marginal, ceea ce înseamn ă 
că programul și-ar putea limita sprijinul la un num ăr foarte redus de ac țiuni comune. Aceast ă 
opțiune va introduce sugestiile de îmbun ătățire formulate de p ărțile interesate10, datorită 
impactului bugetar sc ăzut al acestora.  
3.3. Opțiunea 3 – actualizarea și adaptarea la noile politici 
Opțiunea de politic ă 3 va asigura un cadru solid pentru politica fiscal ă, pentru a face fa ță 
provocărilor din deceniul urm ător. În plus fa ță de opțiunea 2, aceast ă opțiune de politic ă va 
extinde cooperarea la noi domenii care rezult ă din evolu ția politicii. Aceast ă opțiune de 
politică va avea un buget considerabil mai mare în compara ție cu programul curent. Aceast ă 
opțiune va asigura atât continuitatea opera țională a sistemelor IT, cât și intrarea în func țiune a 
oricărui sistem IT a c ărui necesitate rezult ă în urma noilor ini țiative legislative. 
3.4. Opțiunea 4 – întreruperea programului 
Această opțiune de politic ă prevede întreruperea programului Fiscalis. În 2014 nu va fi lansat 
niciun alt program în continuarea acestuia și nu va exista niciun fel de finan țare pentru a 
sprijini sistemele informatice transeuropene existente sau pentru a institui ac țiuni comune sau 
activități de formare care s ă susțină funcționarea sistemelor de impozitare în UE.  
4. EVALUAREA IMPACTULUI  
Criteriile de evaluare utilizate au fost urm ătoarele: eficacitatea, eficien ța și coerența cu alte 
inițiative UE, la care s-a ad ăugat și acceptabilitatea fiec ărei opțiuni pentru statele membre, 
întrucât op țiunile de politic ă au un impact direct asupra autorit ăților fiscale din țările 
participante. Au fost identificate și efecte indirecte.  
Dată fiind natura op țiunilor, nu se preconizeaz ă efecte directe asupra mediului . Efectele 
indirecte asupra mediului se refer ă la reducerea informa țiilor pe suport de hârtie și a 
consumului de energie. Impactul asupra IMM -urilor se refer ă la crearea unei situa ții care să 
permită reducerea sarcinii administrative asupra întreprinderilor și, ca atare, este, de 
asemenea, de natur ă indirectă și influențat de alți factori declan șatori.  
Impactul social  este, de asemenea, indirect, deoarece programul creeaz ă un cadru pentru a 
sprijini administra țiile fiscale în vederea amelior ării colectării impozitelor, ceea ce ar conduce 
în mod indirect la o mai bun ă distribuire a veniturilor. Totu și, și în aceast ă privință programul 
este doar unul dint re factorii declan șatori ai acestui impact. 
4.1. Opțiunea 1: scenariul de referin ță 
Această opțiune de politic ă nu va fi în m ăsură să rezolve toate problemele cu care se 
confruntă administra țiile fiscale  și nu va oferi mijloacele de a îmbun ătăți cooperarea și 
schimbul de bune practici între administra țiile fiscale, în compara ție cu situa ția actuală.  
Scenariul de referin ță nu va modifica deficien țele referitoare la diferen țele dintre statele 
membre în ceea ce prive ște utilizarea sistemelor informati ce din domeniul fiscal, costurile mai 
                                                 
10 Ibid. paragrafele (268) – (328). 
 
EN 13   EN ridicate de colectare a impozitelo r, sau sarcina administrativ ă mai ridicat ă care afecteaz ă 
contribuabilii11.  
În lipsa unei major ări bugetare, scenariul de referin ță sprijină administra țiile fiscale doar în 
contextul politicii actuale. În cadrul acestei op țiuni trebuie f ăcută o alegere între priorit ățile 
care urmeaz ă a fi abordate, și orice noi ini țiative politice se situeaz ă în afara domeniului de 
aplicare a op țiunii.  
Opțiunea va asigura doar continuitatea opera țională a sistemelor IT care vor fi disponibile 
până în 2013 și nu va reduce diferen țele în ceea ce prive ște utilizarea sistemelor informatice în 
domeniul fiscal, referitoare în special la interfe țele cu utilizatorii finali ai sistemelor și la 
punerea în aplicare a sistemelor.  
Această opțiune nu va introduce sugestii  din evaluarea intermediar ă12, precum consolidarea 
cooperării într-un mod mai sistematic , și nu va optimiza utilizarea exper ților la nivel 
operațional în statele membre13. 
4.2. Opțiunea 2: actualizarea scenariului de referin ță 
Îmbinând câ știgurile de eficien ță cu lărgirea obiectivelor, aceast ă opțiune va oferi un nou 
impuls cooper ării fiscale în urm ătorii zece ani și va sprijini coeren ța și coordonarea integrat ă a 
punerii în aplicare a politicii fiscale. Schimb ările la nivelul instrumentelor și setul extins de 
obiective le vor permite administra țiilor fiscale s ă facă față în mod adecvat provoc ărilor 
identificate în defini ția problemei.  
Această opțiune de politic ă va adapta obiectivele în func ție de necesit ăți, concentrându-se pe 
mediul fiscal în schimbare , pe reducerea sarcinii administrative  care afecteaz ă 
administra țiile fiscale și contribuabilii14 și pe îmbun ătățirea cooperării cu țările terțe și 
părțile terțe. Pornind de la experien ța sistemului VIES pe web, op țiunea va furniza 
mijloacele pentru a contribui la reducerea sarcinii administrative care afecteaz ă contribuabilii 
și a costurilor legate de colect area impozitelor pentru administra țiile fiscale. 
Lupta împotriva fraudei va fi consolidat ă prin crearea unui cadru pentru îmbun ătățirea 
coordonării și a coeren ței aplicării și a implement ării politicii fiscale a UE . Acesta se va baza, 
de exemplu, pe experien ța dobândit ă cu Eurofisc, ceea ce ar putea conduce la noi domenii de 
lucru pentru controale.  
Ca și opțiunea de referin ță, opțiunea 2 va dispune doar de mijlo acele bugetare necesare pentru 
a sprijini administra țiile fiscale în contextul politic ii actuale. Eventualele noi ini țiative de 
politică nu vor intra în domeniul de aplicare al acestei op țiuni. 
Continuitatea sistemelor IT existente va fi asigurat ă și vor fi posibile unele alinieri 
tehnologice, de și nu foarte importante. Op țiunea permite o marj ă de manevr ă pentru a elabora 
specificații comune și a oferi servicii partajate în vede rea reducerii timpului de punere în 
funcțiune. Intrarea în func țiune a oric ărui nou sistem IT impus de evolu ția politicii și care 
implică cheltuieli semnifi cative va fi amânat ă cu câțiva ani sau nu va beneficia de sprijin. 
                                                 
11   RAMBOLL, Evaluare intermediar ă a programului Fiscalis 2013, paragraful 359. 
12 Sugestii f ăcute cu ocazia evalu ării intermediare, a mesei rotunde a Comitetului Fiscalis 2013 și a 
atelierului din luna iunie. 
13 DELOITTE, Alternative pentru coop erarea în domeniul fiscal, p. 39. 
14 Ibidem, p. 17 și 18. 
 
EN 14   EN 4.3. Opțiunea 3 – actualizarea și adaptarea la noile politici 
Această opțiune de politic ă va oferi administra țiilor fiscale din UE posibilitatea unei cooper ări 
depline pentru a ameliora func ționarea sistemelor de impozitare pe pia ța internă și a sprijini 
evoluția politicii fiscale a UE. Aceast ă opțiune introduce îmbun ătățirile necesare în materie de 
eficiență și abordeaz ă toate obiectivele, f ără necesitatea de a stabili priorit ăți, și prevede 
posibilitatea de a include noi domenii de cooperare, la o scar ă mai largă și într-o perioad ă de 
timp mai scurt ă. Dacă este necesar, noile sisteme informatice impuse de evolu ția politicii pot 
fi create în termenul  cerut. Pe baza experien ței programelor anterioa re, o asemenea punere în 
aplicare ar necesita o majorare bugetar ă substanțială în compara ție cu scenariul de referin ță. 
Ținând seama de dificult ățile economice actuale, de constrângerile bugetare și de semnalele 
clare din partea anumitor state membre, acceptabilitatea pentru aceast ă opțiune este sc ăzută. 
Nici aceast ă opțiune nu este compatibil ă cu dispozi țiile prevăzute în bugetul pentru Europa 
202015. 
4.4. Opțiunea 4 – întreruperea programului 
În acest scenariu, programul va fi oprit și nu va fi prev ăzută nicio finan țare din partea UE 
pentru instrumente informatice, ac țiuni comune sau activit ăți de formare. Cooperarea fiscal ă 
va fi grav afectat ă și va suferi pierderi importante în materie de eficien ță și eficacitate. Statele 
membre ar putea fi nevoite s ă caute metode alternative pentru a substitui cooperarea 
promovat ă de program16. Schimbul de informa ții în format digital între autorit ățile fiscale va 
deveni mai dificil și mai costisitor. În lipsa unor ac țiuni comune, se preconizeaz ă că schimbul 
de bune practici va deveni mai fragmentat și mai costisitor, în timp ce lipsa programelor de 
formare coordonate va conduce la dublarea eforturilor. Este de a șteptat ca diferen țele actuale 
existente între statele membre în ceea ce prive ște eficiența și eficacitatea activit ăților fiscale s ă 
se adânceasc ă. 
4.5. Impactul economic al programului 
Programul are un impact econom ic pozitiv, în trucât sprijin ă activități care urm ăresc reducerea 
sarcinii administrative. Chiar și în opțiunea de referin ță, automatizarea are un impact pozitiv. 
Acest impact va fi consolidat în op țiunile 2 și 3, care men ționează în mod explicit contribu ția 
la reducerea poverii administrative.   
Programul ofer ă un cadru care le permite administra țiilor fiscale s ă colecteze mai bine 
impozitele și să reducă frauda și evaziunea fiscal ă, ceea ce duce la servicii de mai bun ă 
calitate și la limitarea costurilor de punere în conformitate, dar și la o eficien ță mai mare a 
administra țiilor fiscale și la creșterea veniturilor17. Se preconizeaz ă că acest impact va fi 
consolidat în cadrul op țiunilor 2 și 3, care pun accent pe lupta împotriva fraudei. Prin 
reducerea divergen țelor în interpretarea legisla ției fiscale, programul reduce concuren ța 
neloială și riscul de dubl ă impunere nejustificat ă cu care se confrunt ă contribuabilii. 
4.6. Opțiunea preferat ă 
Efectele diferitelor op țiuni din punct de ve dere al eficacit ății, eficien ței și acceptabilit ății sunt 
rezumate în Tabelul 1: Rezumatul compara ției între op țiuni Rezumatul compara ției între 
opțiuni. Evaluarea impactului conduce la urm ătoarea recomandare: 
                                                 
15 COM(2011) 500 din 29 iunie 2011. 
16 DELOITTE, Analiza diferitelor scenarii privind cooperarea fiscal ă, p. 47-52. 
17 DELOITTE, Alternative pentru coop erarea în domeniul fiscal, p. 21-22. 
 
EN 15   EN Opțiunea preferat ă este opțiunea de politic ă 2: actualizarea scenariului de referin ță 
Se preferă opțiunea 2, în ciuda unui rezultat mai slab în ceea ce prive ște eficacitatea, datorit ă 
gradului mai înalt de acceptabilitate de c ătre statele membre. Op țiunea este compatibil ă cu 
pachetul financiar prev ăzut în urm ătorul cadru financiar multianual18. 
                                                 
18 COM(2011) 500 din 29 iunie 2011, „Un buget pentru Europa 2020”. 
 
EN 16   EN Tabelul 1: Rezumatul compara ției între op țiuni 
Criterii  Eficacitate și pertinen ță Eficiență Coerență Altele  Evaluare general ă 
  
OS 1 
OS 2 
OS 3 
OS 4 
OS 5 
OS 6 
Politici viitoare  
Orientarea 
realizărilor  
Creșterea eficien ței 
Coerența cu  
alte inițiative UE  
Compatibilitate cu 
bugetul pentru 
Europa 2020  
Gradul de 
acceptabilitate de 
către statele membre  
Evaluarea 
opțiunilor  
Opțiunea 1:  
scenariul de 
referință 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Da  MEDIU  0 
Opțiunea 2:  
actualizarea 
opțiunii de 
referință  ++ 0 ++ 0 + ++ 0 ++ + ++ Da  ÎNALT  +++ 
= 
OPȚIUNEA 
PREFERAT Ă 
Opțiunea 3:  
Actualizarea și 
adaptarea la 
noile politici  +++ ++ +++ ++ ++ +++ + ++ +++ ++ Nu  SCĂZUT ++ 
Opțiunea 4:  
niciun program  -- -- -- -- -- -- 0 NA  SCĂZU
T SCĂZUT NA SCĂZUT -- 
 
Notă: Amploarea impactului indicat în compara ție cu scenariul de referin ță:  
+++ foarte favorabil, ++ destul de favorabil, + favorabil, 0 identic cu scenariul de referin ță, – nefavorabil, -- destul de  nefavorabil, --- foarte 
nefavorabil, NA nu se aplic ă 
 
EN 17   EN Surse: DG TAXUD