RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN privind rezultatul punerii în aplicare a planurilor de gestionare a rezervelor de anghilă, inclusiv o evaluare a măsurilor referitoare la repopulare și a evoluției prețurilor pieței pentru anghila cu o lungime mai mică de 12 cm /* COM/2014/0640 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN privind rezultatul punerii în aplicare a planurilor de gestionare a rezervelor de anghilă, inclusiv o evaluare a măsurilor referitoare la repopulare și a evoluției prețurilor pieței pentru anghila cu o lungime mai mică de 12 cm Context Prezentul raport este prezentat Parlamentului European și Consiliului în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1100/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007 (Regulamentul privind rezervele de anghilă)[1]. Regulamentul privind rezervele de anghilă instituie măsuri pentru regenerarea rezervelor de anghilă europeană, a căror cantitate a atins un nivel minim istoric și a urmat o tendință descendentă către o cotă alarmantă, nivelul de recrutare înregistrând valori între 1 și 5 % din cele observate în anii 1970 (o perioadă în care situația rezervelor era considerată solidă), potrivit recomandările periodice ale ICES din anii 2000. Anghila europeană este, de asemenea, inclusă în anexa II la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) din 2009, care vizează specii nu neapărat amenințate cu dispariția, dar a căror comercializare trebuie controlată pentru a se evita o utilizare incompatibilă cu supraviețuirea lor. Acest lucru se reflectă în enumerarea din anexa B la Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice. În decembrie 2010, grupul de analiză științifică instituit în baza acestui regulament a ajuns la concluzia că „nu poate considera că prinderea sau recoltarea exemplarelor de anghilă în Europa în sălbăticie sau exportul acestora nu va avea o influență negativă asupra stării de conservare a speciei”[2]. Pe această bază, autoritățile UE de gestionare a CITES nu au fost în măsură să autorizeze permite exportul de anghilă din UE începând cu decembrie 2010. Regulamentul privind rezervele de anghilă prevede obligația statelor membre care dețin pe teritoriul lor național bazine hidrografice constituind habitate pentru anghilă să stabilească și să pună în aplicare planuri de gestionare a rezervelor de anghilă (PGRA). Aceste PGRA-uri ar trebui să conțină măsuri de gestionare, pentru a se asigura evadarea în mare a cel puțin 40 % dintre anghilele adulte în raport cu nivelurile de evadare care ar fi existat în absența influenței umane. În particular, PGRA-urile pot conține măsuri cum ar fi reducerea activității de pescuit comercial, restricționarea pescuitului de agrement, măsuri de repopulare, măsuri structurale pentru a face bazinele practicabile și pentru a îmbunătăți habitatele, transportarea anghilei argintii din apele interioare, combaterea răpitorilor, măsuri legate de turbinele centralelor hidroelectrice, măsuri în domeniul acvaculturii, precum și orice altă măsură necesară pentru atingerea obiectivului de evadare de 40 % sus-menționat. În plus, statele membre care permit pescuitul de anghilă cu lungimea mai mică de 12 cm (puietul de anghilă) au obligația de a rezerva 60 % din cantitatea de puiet de anghilă capturată în scopuri de repopulare[3]. Situația rezervelor de anghilă europeană Comisia obține recomandări științifice regulate din partea ICES cu privire la situația rezervelor de anghilă europeană. Începând din 1999, ICES formulează recomandări privind anghila, indicând declinul pe termen lung al cantităților, în toate stadiile de dezvoltare (puiet, anghilă galbenă și anghilă argintie) a rezervelor de anghilă europeană și pe parcursul recrutării acestora. Potrivit celor mai recente recomandări ale ICES din noiembrie 2013, situația rezervelor de anghilă rămâne critică, fiind necesare măsuri urgente. Recomandările indică faptul că, pe parcursul ultimilor doi ani, s-a înregistrat o creștere a nivelului de recrutare anuală de puiet de anghilă, de la mai puțin de 1 % la 1,5 % în Marea Nordului și de la 5 % la 10 % în alte părți. Totuși, această creștere ar trebui să fie privită din perspectivă istorică, ea neafectând evadarea anghilei adulte pe termen scurt, datorită duratei ciclului său de viață. Prin urmare, în acest stadiu nu există nicio modificare a percepției situației rezervelor ca fiind critică. Evaluarea științifică disponibilă a fost realizată pe baza unei raportări incomplete și a unei colectări de date și metodologii nestandardizate. În consecință, ea nu oferă o evaluare completă a situației rezervelor care se întind dincolo de apele UE. Uniunea Internațională a Conservării Naturii (UICN) furnizează și ea propriile recomandări științifice. În 2014, aceasta a evaluat specia ca fiind grav amenințată cu dispariția, pe baza unei reduceri abrupte a populației de anghile. UICN concluzionează că în ultimii 45 de ani s-au înregistrat scăderi semnificative (90-95 %) ale nivelului de recrutare a anghilei europene în zone întinse din arealul său geografic, ca urmare a unei serii de amenințări cu care se confruntă anghilele în numeroase stadii ale ciclului lor de viață. Situația punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1100/2007 Punerea în aplicare a Regulamentului privind rezervele de anghilă a făcut obiectul unor amânări semnificative. Planurile de gestionarea a rezervelor de anghilă au fost prezentate cu întârziere de statele membre (între câteva luni și aproape doi ani de la termenul-limită), evaluările tehnice au durat excesiv de mult timp, rapoartele au trebuit să fie redepuse în vederea aprobării de către Comisie, iar punerea în aplicare a celor mai multe dintre planuri, precum și aplicarea măsurilor de repopulare au fost întârziate în consecință. 19 state membre au depus planuri de gestionare a rezervelor de anghilă. Aceste planuri conțin diferite măsuri de reducere a factorilor de mortalitate, inclusiv măsuri de restricționare a pescuitului și măsuri legate de alte activități decât pescuitul, în special în ceea ce privește modificarea sau îndepărtarea obstacolelor din calea migrației, repopularea, reducerea poluării și combaterea paraziților. Înainte de a fi aprobate de către Comisie, toate planurile de gestionare a rezervelor de anghilă au fost examinate de ICES. Șase state membre au fost scutite de obligația de a întocmi planuri de gestionare a rezervelor de anghilă deoarece s-a considerat că teritoriul acestora nu constituie un habitat semnificativ pentru anghilă (articolul 3)[4]. Două state membre[5] nu au depus planuri și, prin urmare, au fost implicit obligate să aplice o reducere a capturilor de anghilă cu 50 % [articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind rezervele de anghilă]. În temeiul articolului 9 alineatul (1) din regulament, statele membre trebuie să transmită rapoarte din trei în trei ani privind progresul înregistrat în punerea în aplicare a planurilor lor de gestionare a rezervelor de anghilă. Aceste rapoarte trebuie să furnizeze, în special, următoarele informații: (a) pentru fiecare stat membru, proporția biomasei de anghilă argintie care evadează în mare pentru reproducere, comparativ cu nivelul-țintă de evadare prevăzut la articolul 2 alineatul (4); (b) nivelul efortului de pescuit depus în fiecare an pentru capturarea anghilei și reducerea efectuată în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) și cu articolul 5 alineatul (4); (c) nivelul factorilor de mortalitate externi activității de pescuit și reducerea efectuată în conformitate cu articolul 2 alineatul (10); (d) cantitatea de puiet de anghilă capturată și procentele corespunzătoare fiecărei utilizări. Cele mai multe state membre au respectat termenul-limită stabilit pentru depunerea primului raport intermediar (30 iunie 2012)[6]. Diferențele dintre datele de adoptare ale diferitelor PGRA ale statelor membre (iulie 2009-2011) sunt reflectate, de asemenea, în rapoartele intermediare. Unele autorități naționale și unii cercetători științifici au evidențiat lipsa timpului necesar colectării de date și/sau evaluării impactului punerii în aplicare a PGRA. Evaluarea statistică și științifică a rezultatului PGRA-urilor Toate rapoartele intermediare ale statelor membre au fost supuse unei evaluări statistice și științifice. Pe baza unei evaluări efectuate de experți, în iunie 2013 au fost primite recomandări științifice formulate ca răspuns la cererea ad-hoc a Comisiei privind evaluarea tehnică a punerii în aplicare a PGRA-urilor[7]. Recomandările au confirmat faptul că în cele mai multe unități de gestionare a rezervelor de anghilă (UGRA), și anume cele 81 de unități de gestionare înființate de statele membre pentru punerea în aplicare a propriilor PGRA, s-au înregistrat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de gestionare a pescuitului, dar că alte măsuri de gestionare, cum ar fi îmbunătățirea habitatelor, combaterea paraziților sau a răpitorilor, au fost deseori amânate sau au fost puse în aplicare doar parțial. În termeni generali, în situația actuală, este dificil de evaluat rezultatul PGRA în raport cu obiectivul de evadare de 40 %, stabilit de Regulamentul privind rezervele de anghilă. Recomandările științifice subliniază faptul că eficacitatea măsurilor individuale de gestionare nu poate fi întotdeauna demonstrată: lipsesc date necesare sau măsurile în cauză nu sunt susceptibile să producă efecte imediate sau pe termen scurt. De exemplu, există o mare probabilitate ca restricțiile aplicate pescuitului de anghilă argintie să fi contribuit la creșterea nivelului de evadare a acesteia. Cu toate acestea, nu se preconizează că măsurile de gestionare vizând anghilele dintr-un stadiu anterior celui de anghilă argintie (de exemplu, repopularea) să fi contribuit încă la creșterea nivelului de evadare a anghilei argintii din motive biologice (decalajul temporal dintre generații, care variază între aproximativ 5 ani în lagunele mediteraneene și 25-30 de ani în partea de nord a Europei). Măsurile nelegate de pescuit și care vizează energia hidroelectrică, stațiile de pompare și obstacolele din calea migrației sunt, de asemenea, dificil de evaluat în acest moment, în special deoarece efectele potențiale sunt deseori specifice unui anumit sit și deoarece datele postevaluare lipsesc. Recomandările nu concluzionează că aceste măsuri de gestionare sunt ineficace sau că ele nu vor fi eficace pe termen lung. Din motivele explicate mai sus, încă nu este posibilă determinarea, pe o bază individuală, a contribuției UGRA la regenerarea întregii rezerve. Potrivit rapoartelor intermediare ale statelor membre, dintre cele 81 de UGRA, 17 sunt în curs de a-și atinge obiectivele legate de biomasă, în 42 de UGRA aceste obiective nu sunt atinse, iar pentru 22 dintre acestea nu au fost întocmite rapoarte intermediare. 24 de UGRA au raportat că și-au atins obiectivele legate de mortalitatea antropică, 19 au raportat că nu au atins aceste obiective, iar 38 nu au raportat toți indicatorii privind rezervele, necesari pentru realizarea acestei evaluări. Evaluarea științifică a mai evidențiat valoarea evaluărilor care au vizat determinarea măsurilor suplimentare (altele decât restricțiile aplicate pescuitului) celor mai susceptibile să contribuie la atingerea obiectivelor de gestionare[8]. Repopularea Regulamentul privind rezervele de anghilă prevede obligația statelor membre care permit pescuitul de puietului de anghilă să asigure o rezervă de minimum 60 % din captură pentru repopulare în scopul conservării pe teritoriul UE. Cu toate acestea, nu se poate afirma cu certitudine că 60 % din cantitatea totală capturată a fost efectiv rezervată pentru repopulare, deoarece se pare că cererea nu este suficientă. Repopularea este o măsură care practic este prezentă în toate PGRA. Potrivit analizei științifice, numai câteva UGRA și-au atins obiectivele de repopulare, cele mai multe dintre acestea atingându-și parțial obiectivele, în timp ce o parte dintre ele nu au pus deloc în aplicare măsura. Recomandările științifice privind situația rezervelor de anghilă europeană pentru 2012[9] au exprimat o serie de preocupări privind practicile actuale de repopulare cu anghilă și au evidențiat faptul că nu este clar dacă repopularea contribuie efectiv la asigurarea creșterii nivelului de evadare a anghilei argintii sau la sprijinirea pescuitului de anghilă în anumite unități de gestionare a rezervelor de anghilă. Analiza științifică a punerii în aplicare a PGRA-urilor[10] concluzionează că repopularea în baza PGRA-urilor nu se consideră a fi contribuit la creșterea nivelului de evadare a anghilei argintii: eficacitatea sa rămâne nesigură, lipsind în același timp elementele de probă ale unui beneficiu net, din cauza decalajul temporal dintre generații. De asemenea, cercetătorii științifici pun sub semnul întrebării contribuția repopulării la stocul de reproducere, recomandându-se ca „toate anghilele de crescătorie eliberate să fie marcate și, astfel, să poată fi separate de anghilele sălbatice în cadrul unei eșantionării ulterioare”[11]. Deși efectele repopulării nu pot fi demonstrate imediat, din cauza decalajului temporal dintre generații, în Suedia au fost desfășurate recent activități de cercetare pentru a urmări anghilele de crescătorie eliberate și a verifica dacă acestea migrează în același mod ca anghilele recrutate în sălbăticie[12]. Primele rezultate par să indice că anghilele de crescătorie eliberate au același comportament ca anghilele recrutate în mod natural. În anexa II la prezentul raport figurează o prezentare generală a punerii în aplicare a măsurilor de repopulare la nivelul statelor membre. Evoluția prețurilor de piață pentru puietul de anghilă și comerțul ilicit Potrivit articolului 7 alineatul (6) din Regulamentul privind rezervele de anghilă, în cazul unei scăderi semnificative a prețurilor pieței pentru puietul de anghilă utilizat pentru repopulare comparativ cu prețurile practicate în cazul puietului de anghilă utilizat în alte scopuri, pe baza informațiilor prezentate de statele membre și la cererea statelor membre vizate, Comisia ia măsuri corespunzătoare pentru a soluționa această situație. Aceste măsuri pot include o reducere a procentului puietului de anghilă care urmează să fie rezervat pentru repopulare, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (2) din regulament. Până în prezent, nu au fost adoptate astfel de măsuri. Regulamentul privind rezervele de anghilă [articolul 7 alineatul (7)] prevede obligația Comisiei de a prezenta un raport Parlamentului European și Consiliului înainte de 1 iulie 2011 în vederea evaluării eficacității măsurilor de repopulare și a evoluției prețurilor de piață practicate pentru puietul de anghilă. Comisia a reamintit statelor membre că au obligația de a raporta prețurile pentru puietul de anghilă pe parcursul anilor 2011 și 2012. Până în iulie 2012, la un an după primul termen-limită anual pentru raportarea prețurilor pentru puietul de anghilă, 12 state membre au prezentat rapoarte referitoare la prețurile pentru puietul de anghilă, dintre care doar nouă a fost complete. În consecință, Comisia nu a fost în măsură să îndeplinească obligațiile de raportare prevăzute al articolul 7 alineatul (7) până la termenul-limită indicat. Prezentul raport include o evaluare provizorie a evoluției prețurilor de piață pentru puietul de anghilă, raportate de statele membre. Anexa I rezumă informațiile furnizate de statele membre privind prețurile per kilogram pentru puietul de anghilă, plătite de unitățile responsabile cu repopularea din diferite state membre. Odată cu includerea anghilei europene în anexa II la CITES [și transpunerea sa în Regulamentul (CE) nr. 338/97], începând din decembrie 2010, nu este permis comerțul cu anghilă înspre sau dinspre Uniunea Europeană[13]. Puietul de anghilă capturat în apele UE nu poate fi comercializat în afara UE. Puietul de anghilă care nu este utilizat în scopuri de repopulare poate fi direcționați pentru consumul uman (în special în Spania și în Franța) sau pentru acvacultură (în special în Țările de Jos și Danemarca, dar și în Grecia). În lipsa comerțului internațional și a unor informații corecte și suficiente privind prețurile practicate în statele membre, a devenit imposibilă compararea prețurilor pentru puietul de anghilă comercializat și puietul de anghilă utilizat pentru repopulare. Recomandări privind îmbunătățirea eficacității Regulamentului privind rezervele de anghilă În pofida punerii în aplicare a PGRA-urilor, situația rezervelor de anghilă europeană rămâne critică, fiind necesară o abordare preventivă până la obținerea de dovezi certe ale unei creșteri susținute a recrutării și a rezervelor de anghilă adultă. Cercetătorii științifici recomandă în mod constant reducerea mortalității antropice (pescuit și mortalitate antropică nelegată de pescuit) până la un nivel apropiat de zero și luarea de măsuri urgente. În conformitate cu aceste avize științifice, este posibil să trebuiască avute în vedere măsuri suplimentare de reducere a nivelurilor actuale ale mortalității induse de om. Punerea în aplicare a planurilor de gestionare a rezervelor de anghilă a condus la restricții privind pescuitul, care pot determina o creștere a nivelului de recrutare de puiet de anghilă în următorii doi ani. Prin urmare, este necesară evaluarea impactului unor astfel de restricții pe termen scurt. Factorii de mortalitate antropică nelegată de pescuit includ energia hidroelectrică și stațiile de pompare, pierderea sau degradarea habitatelor, poluarea, bolile și paraziții. O atenție suplimentară ar trebui acordată măsurilor de gestionare legate de factorii de mortalitate antropică nelegată de pescuit, cea mai mare parte a acestora fiind puse în aplicare doar parțial de către statele membre. Deși obiectivul planurilor naționale de gestionare vizează atingerea nivelului-țintă de evadare de 40 % astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (4) din regulament, nu există încă date complete disponibile din interiorul sau din afara UE pentru a evalua atingerea acestui obiectiv la nivelul UE sau la nivelul întregii rezerve de anghilă. În ceea ce privește repopularea, al cărei impact asupra rezervelor de anghilă europeană poate fi evaluat doar pe termen lung, recomandările științifice indică faptul că există preocupări legate de practicile actuale de repopulare și evidențiază faptul că nu se poate demonstra încă dacă repopularea contribuie efectiv la asigurarea creșterii nivelului de evadare a anghilei argintii. Prin urmare, trebuie create mijloace de evaluare a efectelor și a contribuției acesteia la evadarea anghilei argintii și trebuie stabilit dacă prevederile în materie de repopulare, din regulamentul privind rezervele de anghilă, sunt încă adecvate, ținând cont de problemele legate de punerea lor în aplicare. Serviciile Comisiei urmăresc îndeaproape lucrările științifice pe această temă și vor aborda chestiunea în conformitate cu cele mai recente constatări. În cele din urmă, din punct de vedere administrativ, Regulamentul privind rezervele de anghilă prevede importante obligații de raportare pentru statele membre, deoarece este necesară raportarea tuturor indicatorilor pentru a evalua complet situația rezervelor și eficacitatea punerii în aplicare a PGRA-urilor. Totuși, raportarea a fost deseori incompletă, existând neconcordanțe între statele membre în ceea ce privește raportarea și calcularea indicatorilor privind rezervele. Standardizarea formatelor tabelelor de date și a metodelor de calculare ar facilita raportarea, permițând în același timp să se îmbunătățească evaluarea eficacității măsurilor de gestionare individuale la nivelul UGRA-urilor. Comisia intenționează să solicite o analiză științifică externă a metodologiilor utilizate de statele membre și, după caz, o actualizare sau o nouă estimare a indicatorilor privind rezervele de anghilă. Obiectivul vizat este obținerea de estimări solide ale parametrilor privind rezervele fiecărei UGRA, care să reflecte situația rezervelor și a exploatării în Europa, evaluarea impactului Regulamentului privind rezervele de anghilă și examinarea necesității luării de măsuri suplimentare. Pe baza acestui aviz și, după caz, Comisia va lua în considerare modalități și mijloace de evaluare a eficacității regulamentului privind rezervele de anghilă, inclusiv o eventuală revizuire. Surse CSTEP, Raportul celei de a 43-a reuniuni plenare, 8-12 iulie 2013, Copenhaga, Raport EUR 26094. Avizul ICES ca răspuns la cererea UE de evaluare a progresului planurilor de gestionare a rezervelor de anghilă, cerere specială, iunie 2013. ICES, Raport privind atelierul referitor la evaluarea progresului planurilor de gestionare a rezervelor de anghilă 2013, 13-15 mai 2013, sediul ICES, Copenhaga. ICES CM/ACOM:32. 757 pp. Avizul ICES pentru 2014 privind anghila europeană, noiembrie 2013. ICES, Raportul comun al grupului de lucru EIFAAC/ICES privind anghila (WGEEL), 18-22 martie 2013, Sukarietta, Spania, și 4-10 septembrie 2013, Copenhaga, Danemarca. ICES, Raportul privind atelierul referitor la datele DCF privind anghila și somonul (WKESDCF), 3-6 iulie 2012, sediul ICES, Copenhaga. ICES CM/ACOM: 62. [1] JO L 248, 22.9.2007, p. 17. Avizul CSTEP menționat la articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul privind rezervele de anghilă poate fi consultat la adresa: http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/594118/2013-07_STECF+PLEN-13-02_JRC83565.pdf (p. 113 f.) [2] Rezumat succint al concluziilor celei de a 54-a reuniuni a Grupului de analiză științifică privind comerțul cu faună și floră sălbatică, 3 decembrie 2010, https://circabc.europa.eu/sd/a/49ab3fc9-646b-4b35-ac42-f0333479ce24/54_summary_srg.pdf. [3] În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul privind rezervele de anghilă, statele membre își identifică și își definesc bazinele hidrografice aflate pe teritoriul acestora și care constituie habitate naturale pentru anghila europeană („bazine hidrografice de anghilă”), în timp ce în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul privind rezervele de anghilă, până la 31 iulie 2013, 60 % din cantitatea de anghilă cu o lungime mai mică de 12 cm (puietul de anghilă) capturată în fiecare an este rezervată pentru repopulare. [4] Austria, Slovacia, Ungaria, România, Cipru, Malta. [5] Bulgaria, Slovenia. [6] Până la această dată, FI este singura țară care nu a depus raportul intermediar. [7] Avizul ICES ca răspuns la cererea UE de evaluare tehnică a progresului planurilor de gestionare a rezervelor de anghilă, în raportul Comitetului consultativ al ICES, 2013. Avizul ICES pentru 2013, volumul 9, secțiunea 9.3.3.3., p. 17 și următoarele. [8] CSTEP, Raportul celei de a 43-a reuniuni plenare, 8-12 iulie 2013, Copenhaga, Raport EUR 26094. [9] Avizul ICES privind anghila europeană, Avizul ICES pentru 2012, volumul 9, secțiunea 9.4.7: „Din cauza cantităților de puiet de anghilă, aflate actualmente la niveluri scăzute record, ICES își reafirmă îngrijorarea în legătură cu faptul că programele de repopulare cu puiet de anghilă nu par să contribuie în mod substanțial la regenerarea stocurilor de anghilă în Europa. Sarcina globală a probei ar trebui să demonstreze că repopularea generează beneficii nete, mărind potențialul de reproducere și de evadare al anghilei argintii. Înainte de a se proceda la repopulare sau pentru continuarea unei acțiuni de repopulare în curs, ar trebui efectuată o evaluare a riscurilor care să țină cont de aspecte precum pescuitul, deținerea, transportul și mortalitatea ulterioară repopulării, precum și de alți factori, cum ar fi transferurile de boli și paraziți. Pentru a facilita regenerarea stocului, toate capturile de puiet de anghilă ar trebui utilizate în scop de repopulare. Aceasta ar trebui să aibă loc doar atunci când se preconizează o rată ridicată de supraviețuire a puietului până în faza de anghilă argintie și când condițiile de evadare sunt favorabile. Aceasta înseamnă că repopularea nu ar trebui să fie utilizată pentru continuarea pescuitul și că ea ar trebui să aibă loc numai atunci când incidența tuturor tipurilor de mortalitate antropică este scăzută.” [10] Avizul ICES, ca răspuns la cererea UE de evaluare tehnică a progresului planurilor de gestionare a rezervelor de anghilă, în raportul Comitetului consultativ al ICES, 2013. Avizul ICES pentru 2013, volumul 9, secțiunea 9.3.3.3., p. 17 și următoarele. [11] Reportul grupului de lucru EIFAAC/ICES privind anghila (2011). [12] Wickström & Sjöberg, „Traceability of stocked eels – the Swedish approach” (Trasabilitatea anghilelor de crescătorie eliberate – abordarea suedeză), Ecology of Freshwater Fish 2013 (Ecologia peștilor de apă dulce), p. 1. [13] REGULAMENTUL (CE) nr. 338/97 AL CONSILIULUI din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (JO L 61, 3.3.1997, p. 1). Anexa I – Tabel: prețurile per kilogram la puietul de anghilă, plătite pentru repopulare în diferite state membre, conform rapoartelor înaintate Comisiei de autoritățile naționale relevante || || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || Comentarii || Greutate Kg || Preț €/kg || kg || €/kg || kg || €/kg || kg || €/kg || kg || €/kg BE || Conform raportului intermediar al FR: 2010-11 – 120 kg 2011-12 – 160 kg || 125 || 510 || 152 || 425 || 143 || 453 || 160 || 470-520 || 206 || 399-416 CZ || Conform raportului intermediar al FR: 2009-10 – 671 kg 2010-11 – 620 kg 2011-12 – 520 kg || || || 289 || 495 || 640 || 547 || 609 || 547 || 557 || 530 DE || Conform raportului intermediar al FR: 2009-10 – 2492 kg 2010-11 – 807 kg 2011-12 – 1761 kg || || 400-550 || || 400-550 || || 400-550 || || 400-550 || || 400-550 DK || Conform raportului intermediar al FR: 2009-10 – 1050 kg 2010-11 – 600 kg 2011-12 – 250 kg || || || || 419 || || 453 || || 421 || || EE || || || || || || 63,5 || 480 || 206,5 || 625 || || EL || || || || || || || || 285 || 420 || || ES || Doar Asturia raportează prețurile plătite pentru puietul de anghilă destinat repopulării || 6 || 464 || 8 || 562 || N/A || N/A || 8 || 578 || 8 || 535 FR || 3,6 tone vândute în FR, la 400 €/kg, potrivit unei note verbale. Nu este menționat niciun an. || || || || || || || || || || IE || Conform recomandărilor ICES – nu se va lua în considerare valoarea repopulării, fiind necesară așteptarea de noi informații științifice || || || 0 || N/A || 0 || N/A || 0 || N/A || 0 || N/A NL || Conform raportului intermediar al FR: 2009-10 – 2890 kg 2010-11 – 370 kg 2011-12 – 2086 kg || || || || || || 450 (UK) 440 (FR) || || 490 (UK) 550 (FR) || || LT || || || || || || || || 1 047 || || || LV || Prețul a inclus depozitarea, transportul și gestionarea || || || || || || || 100 || 2 917* || || PL || Conform raportului intermediar al FR: 2009-10 – 85 kg 2010-11 – 85 kg 2011-12 – 90 kg || || || || || 85 || 650 || 85 || 500 || || PT || Nu se repopulează, ci se vinde către Spania (cifre cu caractere cursive). || || 270 || || 209 || || 275 || 900 || 402 300 || || SE || Conform raportului intermediar al FR: 2009-10 – 870 kg || || || || || || 575-650 || || 575-650 || || SK || || 100 || 808 || 62 || 565 || 85 || 595 || 79,5 || 600 || || UK || Conform raportului intermediar al FR: 2009-10 – 240 kg 2010-11 – 1487 kg 2011-12 – 400 kg || || || 240 || || (865,1) 1401 || (476) || (948,3) 1080 || (395) || || N.B. Tabelul conține prețurile la puietul de anghilă pentru anii 2008-2012. A fost dificil să se obțină date complete și relevante din partea statelor membre, în pofida numeroaselor apeluri lansate de Comisie în acest sens. Anexa II – Punerea în aplicare a măsurilor de repopulare BE: În 2011 în Valonia, 130 000 (40 kg) de puieți de anghilă au fost eliberați în râuri prioritare cum ar fi Ourthe (12 kg), Amblève (8 kg), Aisne (1 kg), Méhaigne (2 kg) din bazinul râului Lesse și al râului Meuse, precum și al râului Dyle (1 kg) din bazinul Scheldt. În 2012, 50 kg de puiet au fost eliberate în râurile bazinului Meuse: Vesdre (6 kg), Haute Lesse (6 kg), Viroin (4 kg), Haute Sambre (6 kg), Biesme (2 kg), Biesmelle (2 kg), Hantes (2 kg), Thure (2 kg), Eau d'Heure (4 kg), Lacurile Eau d'Heure (2 kg). Repopularea va continua pe parcursul următorilor patru ani. CZ: Popularea cu pește are loc în conformitate cu planul de gestionare. Popularea cu pește are loc în zone care permit evadarea anghilei în mare. Acestea includ bazinul fluviului Elba, care se varsă în Marea Nordului (migrație fără probleme), și bazinul fluviului Oder, care se varsă în Marea Baltică pe coasta poloneză (în acest caz, există o serie de obstacole care împiedică anghila să evadeze fără probleme în Marea Baltică). Pentru fiecare dintre anii 2012, 2013 și 2014, se prevede importarea unei cantități de 950 kg de puiet de anghilă în Republica Cehă. Dintre acestea, 700 kg vor fi plătite prin programul operațional pentru pescuit, iar 250 kg vor fi plătite din fonduri private ale Sindicatului pescarilor din Cehia. DK: Repopularea a fost realizată integral în conformitate cu descrierea din PGRA-ul danez. Cantitatea de anghilă care a făcut obiectul repopulării apelor dulci a crescut începând cu anul 2010, când au fost acordate fonduri din partea Fondului european pentru pescuit. În cadrul PGRA-ului danez, cantitatea care a fost propusă pentru repopularea cu anghilă a fost de 0,8 milioane de anghile. Cantitatea actuală a anghilelor care au făcut obiectul repopulării a crescut la 1,2-1,4 milioane de anghile în 2010 și 2011. EE: Principala propunere din planul de gestionare a rezervelor de anghilă a fost de a crește nivelul anual de repopulare cu anghilă în corpurile de apă ale fluviului Narva și de a consolida nivelul de populare prin finanțare suplimentară, utilizând Fondul european pentru pescuit (FEP). Începând cu 2011, repopularea cu anghilă este sprijinită suplimentar de FEP. În lipsa repopulării, o zonă amplă cu un potențial de producție ridicat ar rămâne izolată. EL: Măsura prevăzută de repopulare cu 10 % puiet de anghilă importat din alte state membre ale UE (nivelul de recrutare de puiet de anghilă din Grecia este foarte scăzut) nu a fost pe deplin pusă în aplicare din cauza constrângerilor financiare. ES: Toate comunitățile autonome care integraseră repopularea în planurilor lor au efectuat activități de repopulare, chiar dacă în grade diferite. Asturia, Cantabria, Cataluña și Andalucía și-au pus în aplicare pe deplin planurile de repopulare, în timp ce Valencia a realizat o repopulare de doar 42 % din totalul prevăzut. Țara Bascilor va efectua doar activități de repopulare întârziate. FR: 45 % din proporția capturată de puiet de anghilă pentru sezonul de pescuit 2011-2012 a fost alocată pentru repopulare pe teritoriul UE. 5-10 % din captură a fost prevăzută pentru repopulare în Franța, însă repopularea efectuată pentru fiecare sezon de pescuit în perioada 2009-2012 este mult mai scăzută decât fusese planificat: 2009-2010: 0,33 % 2010-2011: 1,69 % 2011-2012: 8,34 % Motivele neîndeplinirii obiectivelor de repopulare sunt punerea în aplicare cu întârziere a planurilor franceze privind anghila în 2009, detectarea virusului EVEX la puietul de anghilă, îndoielile legate de posibilitatea de a coloniza anumite zone, dificultățile administrative și financiare și poluarea anumitor zone-țintă de repopulare. Nivelul de repopulare a fost îmbunătățit în fiecare an prin experiența dobândită în ceea ce privește locurile corespunzătoare pentru repopulare și considerentele de natură sanitară. Mortalitatea puietului de anghilă la 15 zile după repopulare variază de la 6 la 72 %, în funcție de zonă. Supraviețuirea în primele șase luni nu a putut fi determinată cu precizie. În două dintre zonele de repopulare s-a constatat că „cel puțin unele” anghile supraviețuiesc. În celelalte două zone de repopulare, nu au fost recapturate anghile marcate (care au făcut obiectul repopulării), ceea ce a făcut imposibilă formularea de concluzii privind rata lor de supraviețuire. LT: Repopularea reprezintă una dintre cele mai importante măsuri ale planului. Intensitatea repopulării depinde de disponibilitatea puietului de anghilă. Repopularea este posibilă în diferite stadii de dezvoltare a anghilelor. Densitatea recomandată a repopulării în corpurile de apă lituaniene este de 100 de puieți de anghilă sau de 25 de anghile cu o lungime mai mică de 20 cm per hectar. Pe parcursul ultimei decade, repopularea a fost efectuată ocazional utilizându-se anghile de mici dimensiuni sau material de cultură cu o greutate corporală de câteva grame. În pofida dificultăților legate de începerea punerii în aplicare a PGRA, serviciul de pescuit a început să pună în aplicare acțiuni în acest sens la jumătatea anului 2011. A fost achiziționate în total 134 000 de anghile europene cu o lungime mai mică de 20 cm (aproximativ 10-11 g). Pe parcursul unei perioade de două luni (iulie-august 2011), cantitatea totală de anghile achiziționate a fost eliberată în 22 de lacuri din Lituania. NL: Repopularea a fost prevăzută să înceapă în 2009, dar a început în 2010. Repopularea se realizează cu anghile preadulte cu o lungime de minimum 28 cm. Eficacitatea programului actual de repopulare cu puiet de anghilă este neclară. Impactul programului de repopulare din perioada 2009-2011 nu va fi vizibil înainte ca puietul de anghilă să atingă o lungime de peste 30 cm și să poată fi capturat în exploatațiile piscicole și programele de monitorizare a anghilelor. Prin urmare, acesta nu este inclus în perioada evaluată în prezent. Introducerea de puiet de anghilă din Franța, Spania și Anglia în apele neerlandeze va crește fără îndoială biomasa de anghilă argintie din apele neerlandeze. Activități desfășurate în perioada 2009-2012: Repopularea cu puiet de anghile și anghile preadulte Cantități de regenerare || 2010 || 2011 Puiet de anghilă || 763 || 164 Anghile preadulte || 0 || 1395 PL: Intensitatea repopulării depinde de disponibilitatea puietului de anghilă în lunile mai și iunie. Cantitatea recomandată pentru repopulare în cazul bazinului fluviului Odra este de 6 milioane de puieți, iar în cazul bazinului Vistula, de 7 milioane. Este posibilă repopularea cu anghile de dimensiuni diferite. Pe parcursul ultimelor două decenii, repopularea a fost realizată utilizând anghile preadulte cu o greutate de câteva grame până la câteva sute de grame. Rezultatele studiilor realizate de departamentul de bioeconomie a pescuitului (IFI) indică faptul că în Polonia există cel puțin 10 societăți comerciale mari care importă larve în scopuri de populare, cărora li se adaugă un producător care crește puiet de anghilă importat și are legături cu Asociația poloneză de pescuit cu undița din Suwałki. Cei mai mulți importatori obțin larve de la societăți comerciale de acvacultură din Danemarca, Olanda, Germania, Suedia, Lituania și Franța unde îngrășarea comercială a anghilelor se realizează la niveluri diferite, cele mai multe dintre acestea cântărind între 100 și 1 000 de grame fiecare. PT: Raportul nu descrie modul în care este îndeplinită obligația de a rezerva 60 % din cantitatea de puiet de anghilă capturată în Minho (singurul loc din Portugalia unde este permis pescuitul de puiet de anghilă). Au fost identificate posibile locuri pentru repopulare. Cu toate acestea, Portugalia ar dori ca repopularea să fie reexaminată, în special deoarece contribuția sa la regenerare este îndoielnică și, de asemenea, deoarece ea este dificil de susținut, atât din punct de vedere financiar, cât și tehnic. SE: Nivelul crescut de repopulare nu va contribui la creșterea nivelului de evadare a anghilei argintii decât după 14 ani de la repopulare (conform PGRA-ului). Puietul de anghilă este achiziționat din Franța și/sau Anglia și este întotdeauna ținut în carantină pentru a se asigura că nu este introdusă nicio boală în apele Suediei. Obiectivele prevăzute în PGRA referitoare la creșterea cantității pentru repopulare au fost atinse. În 2008, cantitatea de puiet de anghilă care a făcut obiectul repopulării în Suedia a fost de 1-1,2 milioane de puieți. Obiectivul stabilit pe termen scurt în PGRA a fost de a dubla această cifră (2-2,5 milioane de puieți) până în 2010. Acest obiectiv a fost atins în primul an al punerii în aplicare a PGRA. În 2010 și 2011, repopularea Coastei de Est a încetat aproape complet; repopularea apelor interioare s-a axat pe lacurile cu drenare spre vest, în special lacul Vänern și lacul Vombsjön, în vederea evitării în viitor a impactului antropic asupra programului de repopulare (și anume, mortalitatea cauzată de pescuit și de energia hidroelectrică). Dat fiind faptul că repopularea s-a dovedit a fi o parte atât de importantă a PGRA-ului și ținând cont de cantitatea actuală scăzută a puietului de anghilă, trebuie asigurat faptul că orice repopulare generează beneficii nete pentru populația de reproducere, trebuind să fie îndeplinite trei condiții de bază: – trebuie să existe un surplus de puiet de anghilă la locul capturii; – ar trebui să existe un nivel scăzut sau egal cu zero al mortalității antropice la locul eliberării puietului; și – ar trebui să existe o probabilitate mare ca anghilele care fac obiectul repopulării să poată migra în Marea Sargaselor (au fost realizate mai multe studii pentru a urmări migrația anghilelor care au făcut obiectul repopulării către locurile lor de reproducere, dar nu s-a demonstrat încă în mod corespunzător dacă respectivele anghile au capacitatea să încheie cu succes migrația).