COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR Proiect de raport comun pentru 2012 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (Strategia UE pentru tineret 2010-2018) /* COM/2012/0495 final */





COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR Proiect de raport comun pentru 2012 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (Strategia UE pentru tineret 2010-2018) 1. INTRODUCERE Rezoluția Consiliului privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018)[1] impune elaborarea unui raport al UE în domeniul tineretului la sfârșitul fiecărui ciclu trienal, cu un dublu obiectiv: evaluarea progreselor realizate în vederea îndeplinirii obiectivelor generale ale strategiei UE pentru tineret și constituirea unei baze pentru stabilirea unui set de priorități pentru următorul ciclu de lucru. Prezenta comunicare conține un proiect de raport al UE în domeniul tineretului care trebuie adoptat de Consiliu. Ea este însoțită de două documente de lucru ale serviciilor Comisiei: primul trece în revistă situația tinerilor în UE, iar celălalt analizează acțiunile adoptate în temeiul strategiei. 2. EUROPA 2020 – SPRIJINIREA TINERETULUI ÎNTR-UN CONTEXT DE CRIZĂ Europa este confruntată cu o criză care afectează tinerii europeni prin niveluri ale șomajului fără precedent și printr-un risc de excluziune socială și de sărăcie. Europa 2020, strategia UE pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, stabilește cadrul pentru un răspuns european coordonat, pentru ca UE să iasă mai puternică din criză și pentru a ameliora prosperitatea pe termen lung a cetățenilor Europei. Strategia Europa 2020 se concentrează cu precădere asupra tineretului, având drept obiectiv major reducerea abandonului școlar timpuriu și creșterea ratei de absolvire în învățământul superior. Alte două obiective majore vizează, de asemenea, în mod clar tineretul – reducerea riscului de sărăcie și creșterea procentului din populație care are un loc de muncă. De asemenea, inițiativa emblematică intitulată „Tineretul în mișcare”[2] promovează mobilitatea în rândul tinerilor, aceștia viind vizați și de documentele „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă”[3] și „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale”[4]. În cadrul celui de-al doilea semestru european de coordonare a politicilor economice, Comisia Europeană a accentuat necesitatea de a acționa în vederea reducerii ratei inacceptabil de ridicate a șomajului în rândul tinerilor. Analiza anuală a creșterii din 2012, care stabilește prioritățile de acțiune la nivelul UE și la nivel național în vederea stimulării creșterii și a creării de locuri de muncă, a solicitat statelor membre să sprijine ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Printre recomandările concrete se numărau promovarea calității uceniciilor și a stagiilor, precum și a competențelor antreprenoriale. De asemenea, în acest document se solicitau reforme privind legislația în materie de ocupare a forței de muncă și privind educația și formarea. Exprimându-și preocuparea privind faptul că țesutul social al UE este pus la încercare, Comisia a solicitat, de asemenea, statelor membre să protejeze persoanele vulnerabile, în ceea ce privește protecția socială, strategiile referitoare la incluziune și accesul la serviciile care asigură integrarea lor pe piața forței de muncă și în societate[5]. Au fost adoptate recomandări specifice fiecărei țări[6], în funcție de situația individuală a fiecărui stat membru. În acest context, Comisia Europeană a propus o Inițiativă privind oportunitățile pentru tineri[7], care vizează în mod specific mobilizarea resurselor și intensificarea eforturilor de a reduce șomajul în rândul tinerilor și a de a crește capacitatea de inserție profesională a tinerilor. Astfel, Comisia a solicitat statelor membre să utilizeze într-un mod mai adecvat Fondul social european pentru a sprijini tinerii. Echipele Comisiei asistă în prezent opt state membre[8] în care ratele șomajului în rândul tinerilor sunt superioare mediei. De asemenea, recentul „pachet privind ocuparea forței de muncă”[9] include un prim raport privind progresele înregistrate referitor la Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri și o consultare privind un nou cadru de calitate pentru stagii. Comisia depune, de asemenea, eforturi pentru a înlătura obstacolele cu care se confruntă cetățenii UE, inclusiv tinerii, atunci când invocă drepturile lor în calitate de cetățeni ai UE, în special dreptul lor la libera circulație în interiorul UE, inclusiv pentru a participa la activități de voluntariat, a studia sau a munci. Eforturile de stimulare a capacității de inserție profesională, a mobilității în scop educațional și a participării tinerilor sunt susținute prin programele actuale „Învățare pe tot parcursul vieții” și „Tineretul în acțiune”, care, începând cu 2014, vor fi înlocuite printr-un nou program al UE vizând educația, formarea și tineretul. 3. STRATEGIA UE PENTRU TINERET – INVESTIȚIE ȘI MOBILIZARE În 2009, Consiliul a aprobat un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), pe baza comunicării „O strategie a UE pentru tineret: investiție și mobilizare”[10]. Consolidând cooperarea și împărtășind bunele practici, strategia UE pentru tineret are două obiective majore: (i) crearea unui număr mai mare de oportunități și a unei egalități de șanse pentru toți tinerii în educație și pe piața forței de muncă și (ii) promovarea cetățeniei active, a incluziunii sociale și a solidarității în rândul tuturor tinerilor. Strategia UE pentru tineret se bazează pe acțiuni concrete. După cum ilustrează diagrama arborescentă, ea se împarte în opt domenii de politică („domenii de acțiune”): educație și formare, ocuparea forței de muncă și spirit antreprenorial, incluziune socială, sănătate și bunăstare, participare, cultură și creativitate, voluntariat, precum și tineretul și lumea. Strategia își are originea în următoarele instrumente: o elaborare a politicilor bazată pe date concrete, învățarea reciprocă, elaborarea periodică de rapoarte privind progresele înregistrate, difuzarea rezultatelor și monitorizare, dialogul structurat cu tinerii și cu organizațiile de tineret, precum și mobilizarea programelor și a fondurilor UE. Această strategie consideră activitatea pentru tineret[11] drept un sprijin pentru toate domeniile de acțiune și cooperarea intersectorială drept un principiu fundamental. 4. PRIMUL CICLU AL STRATEGIEI UE PENTRU TINERET (2010-2012) Aproape toate statele membre indică faptul că strategia UE pentru tineret a consolidat prioritățile existente la nivel național, câteva state membre punând accentul pe impactul său direct. De exemplu, Lituania menționează că strategia reprezintă un document de referință pentru dezvoltarea propriului său program național privind politica pentru tineret, Austria menționează că au fost consolidate legăturile dintre politica pentru tineret și politicile privind piața forței de muncă, iar dialogul cu tineretul a fost ameliorat în comunitatea flamandă din Belgia. Strategia UE pentru tineret preconizează adoptarea unei abordări intersectoriale la toate nivelurile în punerea în aplicare a cadrului politicii pentru tineret. Majoritatea statelor membre menționează că dispun de o strategie națională în favoarea tineretului sau de un plan intersectorial care vizează tineretul. Toate statele membre, cu excepția a două state, dispun de un grup de lucru interministerial în materie de tineret sau de un alt mecanism instituționalizat. În timp ce unele rapoarte naționale în domeniul tineretului oferă un bun exemplu, astfel de grupuri sunt formate adesea din diverși actori și din diverse părți interesate implicate direct în domeniul politicii pentru tineret, alte ministere neparticipând sau având o participare redusă, ceea ce limitează caracterul intersectorial al acestor grupuri. Activitatea pentru tineret sprijină multe domenii de acțiune. Majoritatea statelor membre indică faptul că au luat măsuri pentru a sprijini activitatea pentru tineret în conformitate cu rezoluția Consiliului privind activitățile pentru tineret[12]. În iulie 2010, a avut loc o Convenție europeană privind activitatea pentru tineret sub președinția belgiană, reunind factori de decizie politici și părți interesate din domeniul tineretului din întreaga Europă. Convenția a avut drept rezultat adoptarea unei declarații care abordează prioritățile și acțiunile referitoare la activitatea pentru tineret în anii următori. 4.1. PUNEREA ÎN APLICARE A CELOR OPT DOMENII DE ACȚIUNE În fiecare dintre cele opt domenii de acțiune ale sale, strategia UE pentru tineret propune inițiative pentru statele membre și/sau pentru Comisie. Mai jos sunt trecute în revistă măsurile adoptate la nivelul UE și cele raportate de statele membre pentru ciclul de lucru 2010-2012[13]. Educație și formare Comisia și statele membre colaborează în vederea îmbunătățirii educației și a formării prin intermediul cadrului „ET 2020”[14]. În acest context, Comisia a prezentat o strategie pentru modernizarea sistemelor de învățământ superior din Europa în 2011[15] și pregătește o inițiativă privind „regândirea competențelor”, care urmează să fie lansată mai târziu în 2012 pentru a sprijini elaborarea de politici în materie de aptitudini și competențe. Strategia UE pentru tineret se concentrează în principal pe învățarea non-formală ca instrument complementar, în vederea dobândirii de competențe transversale[16] care se bucură de o mare apreciere pe piața forței de muncă[17]. Comisia va propune un proiect de recomandare a Consiliului privind recunoașterea și validarea învățării non-formale și informale în 2012 și, de asemenea, lucrează la elaborarea de instrumente pentru a facilita înregistrarea competențelor dobândite prin intermediul învățării non-formale. Atât Comisia, cât și statele membre, sprijină activ organizațiile de tineret, având în vedere că acestea oferă importante posibilități de învățare non-formală. Multe state membre subliniază rolul activității pentru tineret în ceea ce privește contactul cu persoanele care au părăsit timpuriu școala și sprijinirea acestora pentru a se reintegra în sistemul de învățământ sau pe piața muncii. În acest context, aceste state membre au luat recent măsuri în vederea sensibilizării cu privire la învățarea non-formală și a recunoașterii rezultatelor acestui tip de învățare la nivel național. Ocuparea forței de muncă și spiritul antreprenorial Ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor a fost o prioritate tematică generală a primului trio de președinții după intrarea în vigoare a strategiei UE pentru tineret. În această perioadă, Consiliul a adoptat rezoluții privind incluziunea activă a tinerilor[18] și rolul activității pentru tineret în promovarea capacității de inserție profesională a tinerilor. Primul ciclu al dialogului structurat s-a concentrat, de asemenea, asupra ocupării forței de muncă în rândul tinerilor. Tinerii au recomandat acțiuni concrete, care au fost folosite pentru elaborarea unei rezoluții a Consiliului[19] ce subliniază necesitatea accesului la informațiile privind piața forței de muncă, la învățarea non-formală, la un cadru de calitate pentru stagii, precum și necesitatea concentrării asupra flexicurității și a egalității de acces la mobilitate. Recomandările au fost reluate în inițiativele ulterioare ale Comisiei, cum ar fi proiectul de recomandare privind învățarea non-formală și informală și în contextul mai larg al Inițiativei privind oportunitățile pentru tineri. Conform rapoartelor naționale în domeniul tineretului, mai multe state membre și-au modificat legislația muncii sau au aplicat stimulente fiscale pentru a îmbunătăți accesul tinerilor la piața forței de muncă. Acestea sunt adesea asociate unor programe destinate să le permită tinerilor să dobândească experiență de muncă sau să beneficieze de consiliere. Educația în ceea ce privește spiritul antreprenorial este promovată din ce în ce mai mult în majoritatea țărilor europene. În prezent, opt țări au lansat strategii specifice, în timp ce alte 13 includ acest tip de educație în cadrul strategiilor lor în favoarea învățării pe tot parcursul vieții, a tineretului sau a creșterii[20]. La nivelul UE, antreprenoriatul în rândul tinerilor a căpătat o mai mare vizibilitate în cursul Săptămânii europene a tineretului, sensibilizând opinia publică cu privire la valoarea competențelor antreprenoriale și la înființarea unei întreprinderi ca opțiune de carieră. De asemenea, sunt în curs de desfășurare mai multe acțiuni pentru sprijinirea învățării în ceea ce privește spiritul antreprenorial la toate nivelurile de învățământ. Sănătate și bunăstare La nivelul UE, tinerii sunt vizați în mod special de inițiativele UE în materie de sănătate instituite pentru a combate fumatul, efectele nefaste legate de consumul de alcool, de alimentație, de obezitate și de consumul de droguri. Toate statele membre, cu excepția a două dintre ele, indică în rapoartele lor că au luat măsuri concrete pentru a respecta rezoluția Consiliului privind sănătatea și bunăstarea tinerilor[21]. Multe state membre menționează inițiative care se concentrează asupra unor aspecte specifice, cum ar fi abuzul de alcool, fumatul sau alimentația sănătoasă, sau pun în evidență valoarea educației inter pares pentru promovarea unui stil de viață sănătos. Incluziunea socială Inițiativele UE privind combaterea șomajului în rândul tinerilor contribuie, de asemenea, în mod semnificativ la incluziunea socială a tinerilor. Majoritatea statelor membre au considerat, de asemenea, tinerii ca fiind un grup-țintă specific în cursul Anului european 2010 de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale. Aceste inițiative subliniază necesitatea combaterii sărăciei de la o vârstă fragedă pentru a întrerupe perpetuarea ciclului sărăciei de la o generație la alta. Multe state membre confirmă importanța unei abordări intersectoriale față de incluziunea socială, legând-o de educație, de ocuparea forței de muncă sau de politicile în materie de sănătate, de exemplu. Multe dintre ele menționează în rapoartele lor programe de formare specializate pentru lucrătorii din domeniul tineretului, pentru liderii de tineret și pentru tineri, în vederea creșterii sensibilizării cu privire la dimensiunea interculturală și a combaterii prejudecăților. Mai multe state membre au citat exemple de măsuri de sprijin dedicate tinerilor în materie de locuințe. Participarea Participarea tinerilor a ocupat un loc important în agenda UE privind politica pentru tineret în ultimii ani. Consiliul și-a confirmat angajamentul în această privință transformând „participarea tinerilor la viața democratică” într-o prioritate generală a celui de-al doilea trio de președinții în domeniul tineretului (de la jumătatea anului 2011 până în 2012), în conformitate cu articolul 165 din TFUE. Dialogul structurat a devenit un instrument tot mai important pentru participarea tinerilor la procesul de elaborare a politicilor. Toate statele membre au instituit grupuri de lucru naționale pentru a organiza consultări cu tinerii din țările lor și pentru a integra rezultatele acestora în dezbateri la nivelul UE. Comisia a luat măsuri pentru a reuni mai multe elemente concrete privind participarea prin intermediul Eurobarometrului privind „Tineretul în mișcare”[22] și al unui viitor studiu privind evoluția modelelor de participare a tinerilor. În plus, ea a lansat două procese care își vor arăta rezultatele în următorul ciclu trienal, și anume, reamenajarea Portalului european pentru tineret[23] ca platformă interactivă pentru participarea on-line și cardul „Tineretul în mișcare”, care va consolida mobilitatea și participarea tinerilor prin stimulente, informații și servicii de sprijin. Participarea este fundamentală pentru politica în domeniul tineretului în toate statele membre și au fost realizate numeroase activități, inclusiv dezvoltarea unor structuri pentru participarea tinerilor la procesul decizional, cu posibilitatea unui dialog suplimentar on-line. Activități de voluntariat Statele membre și Comisia au colaborat, în cadrul unui grup de experți, în vederea punerii în aplicare a recomandării privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană[24]. Aproximativ jumătate din statele membre indică faptul că, în urma acestei recomandări, au organizat acțiuni de sensibilizare cu privire la oportunitățile de mobilitate pentru tinerii voluntari. Pe lângă Serviciul european de voluntariat, mai multe state membre indică în rapoartele lor că dispun de programe de schimb bilaterale și multilaterale. Mai multe state membre informează că au dezvoltat programe de voluntariat naționale sau au instituit un nou serviciu civic. Anul european al voluntariatului (2011) a făcut apel la tineri și la organizațiile de tineret pentru a pune în valoare dimensiunea tineretului. Cultură și creativitate Statele membre și Comisia cooperează îndeaproape în acest domeniu prin intermediul unei Agende europene pentru cultură[25]. Consiliul a evidențiat importanța creativității, a culturii și a rolului tinerilor în mai multe concluzii ale sale[26]. În cadrul strategiei UE pentru tineret, un studiu privind accesul tinerilor la cultură în Europa începând cu 2010[27] a inclus bune practici și propuneri pentru depășirea unor obstacole cum ar fi costul și distanța. Deși statele membre recunosc legăturile dintre cultură și creativitate și politica pentru tineret, rapoartele naționale în domeniul tineretului nu menționează multe activități în acest „domeniu de acțiune”. Tineretul și lumea Prin parteneriatul privind tineretul încheiat cu Consiliul Europei, Comisia a organizat simpozioane la înalt nivel în domeniul politicii pentru tineret în țările din vecinătatea sa estică și sudică[28] și a contribuit la aceste simpozioane. Consiliul a adoptat concluzii privind dimensiunea estică a participării tineretului[29] menite să aprofundeze contactele cu Europa de Est și cu regiunea Caucazului. În plus, s-a decis instituirea unei „ferestre de parteneriat oriental pentru tineret” pentru a finanța mai multe oportunități pentru parteneriate și cooperare în materie de tineret în cadrul programului „Tineretul în acțiune”. Au fost organizate activități în Europa și China pe toată durata Anului tineretului UE-China 2011. De asemenea, Comisia a contribuit la Anul ONU al tineretului și la reuniunea sa la nivel înalt privind tineretul care a avut loc în Mexic în 2011; ea a coorganizat, de asemenea, două conferințe privind politica în acest domeniu în cadrul unui acord de cooperare bilaterală cu Canada. „Tineretul și lumea” reprezintă un nou „domeniu de acțiune”. Totuși, statele membre menționează în rapoartele lor că adoptaseră deja măsuri în acest domeniu înainte de 2010 și continuă să îi sublinieze relevanța. Aproape jumătate din statele membre afirmă că au abordat acest aspect în programele lor de învățământ sau în cadrul strategiilor referitoare la politica pentru tineret. Majoritatea statelor membre oferă tinerilor posibilitatea de a face schimb de opinii cu factori de decizie politici cu privire la subiecte de interes mondial. 4.2. INSTRUMENTE DE PUNERE ÎN APLICARE Strategia UE pentru tineret aplică un ansamblu de instrumente speciale pentru a realiza activitățile din cele opt domenii descrise mai sus. Următoarele paragrafe evaluează succesul utilizării acestor instrumente pentru realizarea obiectivelor generale ale strategiei. O elaborare a politicilor bazată pe date concrete În cadrul acțiunilor ulterioare strategiei UE pentru tineret, Comisia - împreună cu experți numiți de statele membre și cu părți interesate din domeniul tineretului - a dezvoltat un tablou de bord al indicatorilor UE în domeniul tineretului, care a fost publicat în 2011[30]. Acest tablou de bord prezintă 40 de indicatori care acoperă toate cele opt domenii de acțiune. Un studiu arată că elaborarea indicatorilor UE în domeniul tineretului nu numai că a îmbunătățit recunoașterea și vizibilitatea politicii pentru tineret, dar a dus și la evoluții pozitive în statele membre, atât în ceea ce privește continuarea cooperării intersectoriale, cât și în ceea ce privește aplicarea unei abordări bazate pe date concrete. În cursul primului ciclu de lucru al strategiei, Comisia a realizat două studii[31] și a efectuat o anchetă Eurobarometru Flash privind tineretul (Fl319a și Fl319b). Centrul european de cunoaștere privind politica pentru tineret (European Knowledge Centre on Youth Policy - EKCYP) din cadrul parteneriatului în materie de tineret dintre UE și Consiliul Europei a contribuit, de asemenea, la consolidarea unei baze de elemente concrete pentru politica pentru tineret în Europa prin intermediul portalului său on-line. Învățarea reciprocă Metoda deschisă de coordonare reprezintă un cadru adecvat pentru învățarea inter pares și schimbul de experiență între factorii de decizie politici din domeniul tineretului. La fiecare șase luni, sunt organizate de către țara care deține președinția conferințe ale UE în domeniul tineretului, cu sprijinul Comisiei, cu ocazia reuniunilor directorilor generali ai serviciilor naționale competente pentru tineret din statele membre. Aceste conferințe reunesc tineri și factori de decizie politici din întreaga UE pentru a discuta rezultatele dialogului structurat și pentru a pregăti recomandări comune care sunt utilizate pentru elaborarea rezoluțiilor sau concluziilor Consiliului[32]. De asemenea, învățarea reciprocă s-a efectuat printr-o activitate specifică de învățare inter pares în cadrul cooperării intersectoriale[33]. Elaborarea periodică de rapoarte privind progresele înregistrate, difuzarea rezultatelor și monitorizare Pentru prezentul exercițiu de raportare, Comisia a elaborat un chestionar on-line care aborda domeniile de acțiune concrete menționate în strategia UE pentru tineret. Acest fapt a permis realizarea unei evaluări comparative a rapoartelor naționale în domeniul tineretului prezentate de toate statele membre, Norvegia, Elveția, Muntenegru și Croația[34]. De asemenea, au fost transmise informații prin intermediul Forumului European al Tineretului, platforma reprezentativă a organizațiilor neguvernamentale internaționale de tineret și a consiliilor naționale de tineret. Pe lângă publicarea documentului de lucru al serviciilor Comisiei în raportul UE în domeniul tineretului, toate rapoartele naționale în domeniul tineretului sunt publicate pe site-ul internet al Comisiei. Acest demers este în conformitate cu strategia UE pentru tineret, care solicită o difuzare la scară largă a rezultatelor exercițiului de raportare. Dialogul structurat cu tinerii și cu organizațiile de tineret Toate statele membre au instituit grupuri de lucru naționale pentru dialogul structurat cu tinerii la începutul primului ciclu. Dialogul structurat – care reprezintă o metodă de consultare elaborată și formală cu tinerii – a devenit o parte vibrantă și integrantă a elaborării politicilor în domeniul tineretului. Consultările care au avut loc în cursul primului trio de președinții (2010-11) au dus la recomandări prețioase elaborate în comun de factorii de decizie politici din domeniul tineretului și de tineri cu privire la cele mai stringente aspecte legate de ocuparea forței de muncă. Tot mai mulți oameni participă la dialogul în curs, aflat în plină evoluție – peste 20 000 de lideri de tineret și tineri au participat în mod direct la cea mai recentă rundă de consultări. Mobilizarea programelor UE Programul „Tineretul în acțiune” este un instrument-cheie pentru sprijinirea strategiei UE pentru tineret. Alături de programul „Învățare pe tot parcursul vieții”, el a contribuit la mobilitatea tinerilor în scop educațional. El se concentrează asupra activităților de învățare non-formală pentru tineri, lucrători din domeniul tineretului și organizații de tineret. În conformitate cu strategia UE pentru tineret, el promovează spiritul cetățenesc și simțul solidarității în rândul tinerilor și pune accentul pe activitatea pentru tineret, voluntariat și activități civice ca mediu adecvat pentru dobândirea de competențe transversale. Acest program a înregistrat aproximativ 150 000 și 185 000 de participanți în 2010 și, respectiv, 2011, ceea ce a reprezentat o creștere semnificativă în comparație cu etapa de început a programului (111 000 de participanți în 2007). Aproape toate statele membre menționează că au utilizat alte surse de finanțare din partea UE, cum ar fi Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională și/sau PROGRESS pentru a integra tinerii pe piața forței de muncă. 5. URMĂTORUL CICLU (2013-2015) Consolidarea legăturii dintre strategia UE pentru tineret și Europa 2020 Conform rezoluției Consiliului privind strategia UE pentru tineret, vor fi stabilite mai multe priorități pentru cooperarea europeană pentru fiecare ciclu de lucru în vederea contribuției la domeniile de acțiune identificate în cadru. Prioritățile pentru următorul ciclu urmează a fi adoptate pe baza prezentului raport al UE în domeniul tineretului. Președințiile UE s-au concentrat în primul ciclu asupra domeniilor „ocuparea forței de muncă și spirit antreprenorial” și „participare”. Strategia UE în domeniul tineretului, precum și domeniile sale de acțiune înglobează întreaga gamă de aspecte care se referă la tinerii în tranziție, afectându-i în diferite grade. Mai ales, strategia recunoaște și consolidează legăturile între aceste domenii și între părțile interesate, pentru a pune la punct instrumente eficiente care să permită coordonarea politicilor și crearea unor sinergii. Rapoartele elaborate de UE și de statele membre în domeniul tineretului confirmă soliditatea și relevanța strategiei UE pentru tineret și ale celor două obiective generale ale sale: (i) crearea unui număr mai mare de oportunități și a unei egalități de șanse pentru toți tinerii în educație și pe piața forței de muncă și (ii) promovarea cetățeniei, a incluziunii sociale și a solidarității. Ambele obiective sunt în conformitate cu strategia Europa 2020, analiza anuală a creșterii din 2012, inițiativa „Tineretul în mișcare” și Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri. Prioritățile pentru următorul ciclu de lucru ar trebui să reflecte prioritățile și activitățile generale actuale ale strategiei Europa 2020. Ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor va rămâne o prioritate a programului de lucru al UE. Bazându-se pe analiza anuală a creșterii din 2012 și pe eventualele reexaminări ale priorităților în cadrul viitoarei analize anuale a creșterii din 2013, precum și pe Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri, statele membre ar trebui să vizeze în special tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, utilizând în acest scop în mod optim finanțarea UE disponibilă. Ele ar trebui să depună eforturi pentru a ameliora accesul tinerilor la locuri de muncă, la contracte de ucenicie și stagii și pentru a îmbunătăți capacitatea lor de inserție profesională. Comisia sprijină eforturile statelor membre prin noi inițiative ale UE, cum ar fi „Primul tău loc de muncă EURES”, prin care tinerii sunt ajutați să găsească un loc de muncă în străinătate, prin sprijinirea dezvoltării garanțiilor pentru tineret[35] și printr-un cadru de calitate pentru stagii. În plus, ea a crescut posibilitățile de mobilitate în scop educațional prin intermediul programelor „Învățare pe tot parcursul vieții”[36] și „Tineretul în acțiune”[37]. De asemenea, instrumentele intersectoriale dezvoltate în cadrul strategiei UE pentru tineret pot fi utilizate pentru stimularea parteneriatelor dintre diferiții actori implicați în oferirea de sprijin pentru tinerii aflați în tranziție, inclusiv serviciile de ocupare a forței de muncă, furnizorii de servicii educaționale, activitatea pentru tineret, serviciile sociale, angajatorii și tinerii înșiși. O consolidare a cooperării pe teren poate fi benefică pentru oferirea de abordări adaptate, în special pentru tinerii cu situații familiale mai complexe sau care sunt dificil de sensibilizat prin metode convenționale. Strategia poate avea, de asemenea, un rol în promovarea și recunoașterea învățării non-formale și informale prin activitatea pentru tineret și în încurajarea participării organizațiilor de tineret ca mijloace pentru dobândirea de competențe transversale. Prin urmare, ea poate contribui la consolidarea sinergiilor dintre diferitele forme de învățare formală, non-formală și informală. Situația pieței forței de muncă și șomajul au repercusiuni sociale. Analiza anuală a creșterii din 2012 conține semne evidente de creștere a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie a veniturilor, în special sărăcie în rândul copiilor, și riscului de excluziune socială, la care se adaugă probleme acute de sănătate și lipsa unui adăpost în cazurile cele mai extreme. Tinerii expuși riscului de excluziune socială sunt tot mai numeroși. Strategia UE pentru tineret poate permite sensibilizarea tinerilor vulnerabili. Pe baza perspectivei sale transversale și a concentrării asupra participării tuturor tinerilor la diverse aspecte ale societății, ea abordează o multitudine de probleme legate de excluziune, de alienare și de eforturile tinerilor de a-și construi o viață independentă. În anii următori, strategia ar trebui să se axeze tot mai mult pe consecințele crizei actuale și pe efectele sale asupra incluziunii sociale și a sănătății și bunăstării tinerilor. În acest scop, ea trebuie să pună mai mult accentul pe participarea la activitățile democratice și societale și să se bazeze pe activitatea pentru tineret pentru a favoriza dobândirea de către tineri a competențelor vitale, dezvoltarea lor personală globală și sentimentul de apartenență la societatea în care trăiesc. Progresele referitoare la punerea în aplicare Cooperarea intersectorială poate fi îmbunătățită în toate domeniile care afectează tinerii. Statele membre ar trebui să încerce să amelioreze în continuare cooperarea interministerială la nivel național. Ar trebui depuse eforturi suplimentare pentru a consolida baza de elemente concrete pentru politica pentru tineret și pentru a face schimb de exemple de bune practici prin intermediul învățării reciproce. Politica pentru tineret ar trebui să continue dialogul cu tinerii, pentru a înțelege pe deplin provocările cu care se confruntă tineretul și așteptările acestuia față de factorii de decizie politici și de serviciile de sprijin. Dialogul structurat cu tinerii poate fi dezvoltat în continuare lărgind cercul de participanți la grupurile de lucru naționale și garantând faptul că factorii de decizie politici iau în considerare într-o mai mare măsură recomandările din partea tinerilor. Comisia va dezvolta inițiativa referitoare la cardul „Tineretul în mișcare” pentru a facilita mobilitatea tinerilor în întreaga Europă. Ea va sensibiliza toți tinerii și va facilita dialogul cu aceștia, în special cu cei care beneficiază de mai puține oportunități, prin intermediul noilor instrumente interactive ale Portalului european pentru tineret. Politica pentru tineret va studia, de asemenea, măsurile destinate să încurajeze potențialul creativ și inovator al tinerilor atunci când aceștia încearcă să abordeze provocările legate de ocuparea forței de muncă, de capacitatea de inserție profesională și de incluziune[38]. Programul „Tineretul în acțiune” și viitorul program al UE adresat tinerilor vor juca un rol deosebit în sprijinirea acestor inițiative. 6. CONCLUZII Punerea în aplicare a primului ciclu de lucru trienal al strategiei UE pentru tineret, pentru perioada 2010-2012, a demonstrat durabilitatea și flexibilitatea acesteia în calitate de cadru pentru o întreagă serie de acțiuni întreprinse de Comisie, de statele membre și de alte părți interesate relevante. Datorită caracterului său intersectorial și exhaustiv, strategia a fost salutată cu interes și a inspirat nu doar statele membre ale UE, ci și țările din Europa în general și din lume. Strategia UE pentru tineret a servit drept instrument pentru crearea de legături între domeniile de acțiune, inclusiv ocuparea forței de muncă și spiritul antreprenorial, educația și formarea, precum și incluziunea socială, pentru dezvoltarea de soluții multidimensionale în sprijinul tinerilor. Ea s-a dovedit adecvată pentru căutarea de soluții menite să reducă nivelurile actuale ridicate ale șomajului în rândul tinerilor și să sprijine tinerii tot mai numeroși care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Activitatea pentru tineret a contribuit la dezvoltarea tinerilor și are potențialul de a-și aduce o contribuție și mai semnificativă în toate domeniile de acțiune. Participarea tinerilor la viața democratică este fundamentală în ceea ce privește politica pentru tineret. Aprofundarea și extinderea dialogului cu tinerii nu duce doar la creșterea calității și a legitimității politicii pentru tineret, ci și la creșterea așteptărilor față de UE și statele sale membre. UE ar trebui să depună toate eforturile pentru a încuraja toți tinerii să participe la făurirea viitorului UE, în special cu privire la aspecte care îi preocupă în cea mai mare măsură - astfel cum au demonstrat consultările și sondajele de opinie succesive. Pentru a dezvolta contribuția sa la Europa 2020, cel de-al doilea ciclu de lucru trienal al strategiei UE pentru tineret (2013-2015) ar trebui să abordeze provocările cu care se confruntă tinerii ca urmare a crizei. Accentul ar trebui pus în continuare pe ocuparea forței de muncă și spiritul antreprenorial, pe facilitarea accesului la locurile de muncă, precum și pe dezvoltarea capacităților inovatoare și creative ale tinerilor. Strategia ar trebui să se concentreze tot mai mult asupra incluziunii sociale, a sănătății și a bunăstării. Viitorul program al UE adresat tinerilor va contribui la îndeplinirea acestor obiective ale strategiei UE pentru tineret. [1] JO C 311, 19.12.2009, p. 1-11. [2] COM(2010) 477. [3] COM(2010) 682. [4] COM(2010) 758. [5] COM(2011) 815. [6] COM(2012) 299. [7] COM(2011) 933. [8] Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Portugalia, Slovacia și Spania. [9] COM(2012)173, SWD(2012)98, SWD(2012)99. [10] Cadru denumit în continuare „strategia UE pentru tineret”. [11] Activitatea pentru tineret acoperă o gamă vastă de activități sociale, culturale, educaționale sau politice realizate de tineri, cu tinerii sau dedicate acestora. Este vorba despre activități extrașcolare educative și de petrecere a timpului liber, gestionate de persoane care lucrează cu tinerii și de lideri ai organizațiilor de tineret, profesioniști sau voluntari. Se bazează pe învățare non-formală și participare voluntară. [12] JO L 327, 4.12.2010, p. 1-5. [13] Activitățile din domeniile de acțiune ale strategiei sunt descrise în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezenta comunicare. [14] JO L 119, 28.5.2009, p. 2-10. [15] COM(2011) 567. [16] A se vedea, de asemenea, cadrul privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, JO L 394 din 30.12.2006. [17] Ancheta Eurobarometru privind atitudinea angajatorilor față de competențe. [18] JO L 137, 27.5.2010, p. 1-6. [19] JO L 164, 2.6.2011, p. 1-4. [20] Entrepreneurship Education at School in Europe (Educația în ceea ce privește spiritul antreprenorial la școală în Europa), Comisia Europeană, 2012 [21] JO L 319, 13.12.2008, p. 1-3. [22] Tineretul în mișcare – Rapoarte analitice (Eurobarometru Flash 319a și 319b mai 2011), grup țintă: persoane cu vârsta cuprinsă între 15 și 30 de ani. [23] http://europa.eu/youth. [24] JO L 319, 13.12.2008, p. 8-10. [25] JO L 287, 29.11.2007, p. 1-4. [26] JO C 326, 3.12.2010, p. 2-3. JO C 372, 20.12.2011, p. 19-23. JO C 169, 15.6.2012, p. 1-4. [27] Interarts, EACEA/2008/01. [28] Sharm-al-Sheikh (2010), Odessa (2011), Tbilisi (2012), Tunis (2012). [29] JO C 372, 20.12.2011, p. 10-14. [30] SEC (2011) 401. [31] Studii privind accesul tinerilor la cultură (InterARTS, 2010) și participarea tinerilor la viața democratică (London School of Economics, 2012). [32] A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezenta comunicare. [33] Organizată sub președinția spaniolă. [34] Aceste patru țări terțe au răspuns invitației Comisiei adresate țărilor candidate la aderarea la UE și statelor AELS de a prezenta rapoarte naționale în domeniul tineretului pe o bază voluntară. Cele trei comunități lingvistice din Belgia au prezentat contribuții distincte. [35] Comisia intenționează să propună până la sfârșitul anului 2012 o recomandare a Consiliului privind orientările pentru stabilirea de garanții pentru tineret, care sunt sisteme ce urmează a fi concepute de statele membre pentru a garanta că toți tinerii beneficiază de o ofertă de bună calitate, fie de angajare, fie de continuare a studiilor, fie de ucenicie sau de stagiu într-un interval de patru luni de la intrarea în șomaj (sau de la întreruperea educației formale). [36] 130 000 de stagii în întreprinderi în 2012 în alte țări ale UE pentru studenții din învățământul superior și profesional. [37] 10 000 de tineri au beneficiat de oportunitățile oferite de Serviciul european de voluntariat. [38] Concluziile Consiliului privind stimularea potențialului creativ și inovator al tinerilor, JO C 169, 15.6.2012, p. 1-4.