RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 8.2.2007 
COM(2007) 50 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, C ĂTRE PARLAMENTUL 
EUROPEAN, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI 
CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR 
ACCES RAPID LA SPECTRUL DE FRECVEN ŢE PENTRU SERVICIILE DE 
COMUNICA ŢII FĂRĂ FIR PRIN M ĂRIREA FLEXIBILIT ĂŢII 
 
RO 2   RO COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, C ĂTRE PARLAMENTUL 
EUROPEAN, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI 
CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR 
ACCES RAPID LA SPECTRUL DE FRECVEN ŢE PENTRU SERVICIILE DE 
COMUNICA ŢII FĂRĂ FIR PRIN M ĂRIREA FLEXIBILIT ĂŢII 
  
(Text cu relevan ţă pentru SEE) 
CUPRINS 
1. Introducere ................................................................................................................. .. 5 
2. Abordarea propus ă....................................................................................................... 5 
3. Justificare ................................................................................................................. .... 6 
3.1. Contextul politic şi economic....................................................................................... 6 
3.2. Nevoia de schimbare: probleme ale st ării de lucruri actuale ....................................... 7 
4. Modul de preg ătire a punerii în aplicare ...................................................................... 8 
4.1. Identificarea unui spectru sufici ent pentru o utilizare flexibil ă................................... 8 
4.2. C ătre un sistem consecvent de autorizare .................................................................... 8 
4.3. Cooperarea sporit ă între operatorii din domeniu ......................................................... 9 
5. Ac ţiuni.......................................................................................................................... 9  
6. Concluzie................................................................................................................... . 10 
 
RO 3   RO REZUMAT  
Lansarea serviciilor şi tehnologiilor de comunica ţii fără fir inovatoare cunoa şte din ce în ce 
mai multe obstacole datorate rezerv ării anumitor benzi de spectru pentru servicii definite în 
sens restrâns şi condiţiilor rigide de utiliz are care impun constrângeri  inutile as upra utiliz ării 
spectrului de frecven ţe. Flexibilizarea utiliz ării spectrului permite utilizatorului s ă facă alegeri 
comerciale oportune, în func ţie de evolu ţia pieţei.  
Cadrul actual de reglementare din Uniunea European ă privind comunica ţiile electronice 
recunoaşte deja importan ţa convergen ţei tehnologiilor şi serviciilor pe pia ţă şi evidenţiază 
necesitatea unui mediu competitiv şi inovator. Cu toate acestea, exist ă un consens crescând cu 
privire la faptul c ă politica de spectru necesit ă îmbunătăţiri mai profunde şi că trebuie luate 
măsuri fără întârziere. Comisia realizeaz ă în prezent o revizuire a cadrului de reglementare în 
care aplicarea unei noi abord ări a gestiunii spectrului se reg ăseşte ca problem ă centrală1. Cu 
toate acestea, cadrul actua lizat de reglementare ob ţinut în urma acestei revizuiri va intra în 
vigoare abia în 2010.  
Scopul prezentei comunic ări este aşadar de a stabili m ăsurile practice necesare din prezent 
până în 2010 pentru a preg ăti drumul c ătre o gestiune mai flexibil ă a spectrului în benzi cu 
drepturi individuale de utilizare, pentru care revizuirea cadrului de comunica ţii electronice va 
oferi în cele din urm ă baza de reglementare. În acela şi timp, ac ţiunile propuse în prezenta 
comunicare se vor adresa, în temeiul cadrului de reglementare actual, acelor cazuri în care 
este necesar ă în mod urgent o abordare mai flexibil ă a utilizării spectrului. Comunicarea nu se 
referă la introducerea flexibilit ăţii printr-o m ărire a num ărului de benzi scutite de licen ţă, 
aspect ce va face obiectul unor comunic ări ulterioare. 
Evitarea interferen ţelor rămâne un element cheie al gestiunii spectrului, dar modul în care 
acest obiectiv poate fi real izat a evoluat datorit ă progresului tehnologic. Acest progres 
înseamnă că abordarea tradi ţională a gestiunii spectrului trebuie înlocuit ă cu una mai flexibil ă, 
care faciliteaz ă o utilizare a spectrului eficient ă nu numai din punct de vedere tehnic, ci şi din 
punct de vedere economic. Asi gurând disponibilitatea direct ă a spectrului de frecven ţe şi 
utilizarea lui eficient ă, se creeaz ă mijloacele cheie pentru a stim ula competitivitatea, pentru a 
susţine inova ţia şi dezvoltarea şi, în cele din urm ă, pentru a crea locuri de munc ă. Eliberând 
potenţialul spectrului de radiofrecven ţe pentru a stimula investi ţiile în inova ţie şi a spori 
productivitatea, contribu ţia tehnologiilor informa ţiei şi comunic ării (TIC) la Strategia de la 
Lisabona relansat ă a Uniunii Europene pe ntru promovarea dezvolt ării şi crearea de locuri de 
muncă poate fi cu mult mai eficient ă.  
Un segment important şi dinamic al industriei europene depinde de spectrul de frecven ţe 
pentru serviciile de comunica ţii electronice. Dac ă extrapolăm la situa ţia din anul 2006 datele 
disponibile în prezent, cifra de afaceri total ă din acest sector se încadreaz ă între 240 şi 260 de 
miliarde de euro. Se estimeaz ă că gestiunea spectrului bazat ă pe evolu ţia pieţei şi combinat ă 
cu drepturile flexibile de utili zare a spectrului va aduce un câ ştig net cuprins între 8 şi 9 
miliarde de euro pe an în  Europa. Utilizarea flexibil ă a spectrului nu înseamn ă a încuraja 
abordări naţionale fragmentate, ci a of eri sectorului industrial viza t posibilitatea de a realiza 
armonizări spontane, oriunde este posibil.  Pentru a atinge obiectivele pie ţei interne şi pentru a 
                                                 
1 Comunicare privind „Revizuirea cadrului de reglementare al Uniunii Europene privind re ţelele şi 
serviciile de comunica ţii electronice”, COM(2006)334. 
 
RO 4   RO evita interferen ţele radioelectrice coor donarea din partea Comunit ăţii este esen ţială, iar 
dimensiunea comunitar ă garanteaz ă identificarea în comun a benz ilor de spectru în care se 
aplică flexibilitatea şi condiţiile minime necesare stabilite de comun acord. În plus, ac ţiunea 
coordonat ă prin care se permite utilizarea mai flexibil ă a spectrului de frecven ţe ar reduce 
costurile de ob ţinere a accesului la spectru, eliminând barierele de reglementare nenecesare şi 
reducând insuficien ţa spectrului. Aceast ă propunere nu este numai conform ă cu principiile de 
ameliorare a cadrului de reglementare, ci permite şi cheltuirea economiilor pentru inova ţie.  
În pregătirea noii abord ări, introducerea treptat ă a unei gestiuni mai flexibile a spectrului 
presupune:  
• identificarea fiec ărei benzi de spectr u în care restric ţiile de reglementare pot fi eliminate, 
intensificând prin aceasta concuren ţa – inclusiv concuren ţa între diferite infrastructuri 
radio. În acest scop este esen ţial să se identifice un volum de spectre suficient pentru a 
permite negocierile comerciale şi posibilit ăţile de acces pentru to ţi operatorii de pe pia ţă. 
Comunicarea propune ca un prim pas un set de  benzi totalizând 1350 MHz, pentru care 
restricţiile legale actuale trebuie reexaminate în timp util, pentru a permite o utilizare mai 
flexibilă. În prezent, aceste benzi sunt folosite de sectorul radiodifuziunii, al tehnologiei 
mobile şi al tehnologiei informa ţiei – şi 
• stabilirea la scar ă comunitar ă a unui set de drepturi şi condiţii de autorizare propor ţionale, 
care ar trebui s ă se aplice în benzile de  spectru selectate. A cestea ar reprezenta condi ţiile 
minime necesare care s ă permită o utilizare flexibil ă şi eficient ă, evitând totodat ă 
interferen ţele dăunătoare. Aceste condi ţii de autorizare vor fi folosite şi ca referin ţă pentru 
a facilita adaptarea treptat ă a drepturilor existente pentru be nzile respective, care au fost 
dobândite de operatori în baza normelor na ţionale anterioare (a şa numitele drepturi 
„preexistente”).  
Anumite cazuri specifice  par a nece sita o solu ţie imediat ă şi vor fi rezolvate în mod prioritar. 
Unele exemple care pot fi deja constatate ast ăzi sunt: 
• revizuirea validit ăţii Directivei GSM2 cu scopul de a permite operatorilor s ă pună în 
aplicare tehnologii noi, mai eficiente şi inovatoare, precum tehnolog ia UMTS, în banda de 
900 MHz; aceast ă bandă va fi avut ă în vedere împreun ă cu alte benzi3, pentru a se ajunge 
la o soluţie consecvent ă şi echilibrat ă - şi 
• aplicarea noii abord ări la frecven ţele care sunt eliberate ca rezultat al utiliz ării mai eficiente 
a spectrului din punct de vedere tehnic, pr in introducerea transmisiilor digitale (a şa numitul 
„dividend digital”). 
Acordarea unei mai mari discre ţii titularilor de drepturi asupra spectrului pentru a stabili 
modul în care î şi folosesc drepturile de spectru va neces ita un rol activ din partea operatorilor 
de pe piaţă. Această situaţie presupune: 
• recunoaşterea responsabilit ăţilor lor sporite, în tr-un mediu flexibil, de a evita interferen ţele 
şi de a presta servicii lipsite de discontinuit ăţi pentru consumator - şi 
                                                 
2 Directiva 1987/372/CEE a Consiliului privind rezervarea benzii de 900 MHz pentru serviciile de 
comunica ţii mobile GSM. 
3 Precum benzile de 1800 MHz şi de 2,6 GHz. 
 
RO 5   RO • asigurarea unui dialog, fac ilitat de Comisia European ă, între operatorii de pe pia ţă din 
sectoare industr iale care pân ă în prezent fuseser ă separate, respectiv între domeniul 
radiodifuziunii, cel al comunica ţiilor mobile şi cel al tehnologiei informa ţiei. 
1. I NTRODUCERE  
În ultimii doi ani Comisia a lucrat în strâns ă legătură cu statele membre la nivel strategic 
pentru a se asigura c ă transform ările legate de diversitatea tot mai mare şi în continu ă evoluţie 
a tehnologiilor de comunica ţii electronice f ără fir se află în conformitate cu obiectivul politicii 
generale, de dezvoltare a pie ţei interne a Uniunii Europene şi a competitivit ăţii europene. S-a 
identificat ca obiectiv cheie asigurarea unui  mediu de reglementare favorabil inova ţiei, care s ă 
faciliteze accesul rapid la spectru pentru noile tehnologii şi să conducă la furnizarea unei largi 
varietăţi de servicii de comunica ţii fără fir.  
Un rezultat important s-a în registrat în noiembrie 2005, odat ă cu adoptarea prin consens a 
unui aviz al Grupului la nivel înal t pentru spectrul de radiofrecven ţe (Radio Spectrum Policy 
Group - RSPG) privind direc ţia viitoarei politici în acest domeniu4. Acest aviz pledeaz ă 
pentru o abordare mai flexibil ă a gestiunii spectrului, in clusiv obiective de politic ă pe termen 
lung, de care se va ţine seama în revizuirea actual ă a cadrului de comunica ţii preconizat a 
intra în vigoare pân ă în anul 2010. 
Prezenta comunicare ţine seama de avizul RSPG şi examineaz ă modul în care recomand ările 
acestuia de politic ă pot fi puse în aplicare treptat, dar f ără întârziere. Comunicarea subliniaz ă 
măsurile practice necesare din prezent pân ă în anul 2010, pentru a preg ăti drumul c ătre o 
gestiune mai flexibil ă a spectrului, pentru care re vizuirea cadrului de comunica ţii electronice 
ale UE va oferi în cele din urm ă baza de reglementare şi o metodologie de rezolvare a fiec ărui 
caz individual care necesit ă măsuri urgente.  
2. A BORDAREA PROPUS Ă 
S-a propus ca începând cu acest moment s ă fie adoptat ă întotdeauna o abordare flexibil ă şi 
nerestrictiv ă privind resursele de radiofrecven ţe şi serviciile de comunica ţii electronice, care 
să permită utilizatorului de spectru s ă aleagă serviciile şi tehnologia pe care le prefer ă, spre 
deosebire de abordarea restrictiv ă care este adesea folosit ă astăzi. Este posibil s ă fie luate şi 
măsuri care deviaz ă de la noua abordare, dar acestea trebuie s ă fie justificate în mod adecvat 
(de exemplu, pentru siguran ţa şi securitatea public ă) şi să ţină seama de impactul asupra 
inovaţiei, concuren ţei, investi ţiilor şi valorii sociale. În plus, utilizarea exclusiv ă de către un 
serviciu particular, precum comunica ţiile mobile sau radiodifuziunea, trebuie exclus ă din 
obiectul „serviciilor de comunica ţii electronice”, astfel cum au fost definite prin directiva-
cadru. Aceast ă cerinţă nu exclude obliga ţia de a prevedea o anumit ă bandă de frecven ţă pentru 
un anumit serviciu. 
Abordarea flexibil ă trebuie s ă ţină seama pe deplin de neces itatea de evitare a interferen ţelor 
dăunătoare, pentru a proteja aplica ţiile existente şi viitoare şi nu trebuie s ă conducă efectiv la 
o fragmentare a pie ţei UE pentru produse. Acest obiectiv trebuie atins prin intermediul unor 
                                                 
4 Documentul RSPG05-102: Aviz fi nal privind „Platforma de acces f ără fir pentru serviciile de 
comunica ţii electronice (WAPECS)”. 
 
RO 6   RO constrângeri „generice” privind modul de utilizare5, nu prin indicarea unei tehnologii sau a 
unui set de tehnologii cu drepturi exclusive de utilizare a anumitor benzi din spectru, deoarece 
prin aceast ă ultimă procedur ă s-ar încălca principiul neutralit ăţii tehnologice. Pe lâng ă faptul 
că ajută la evitarea interferen ţelor dăunătoare, măsuri precum planurile de spectru şi măştile 
de spectru stabilite la nivelul Comunit ăţii contribuie la c onstituirea unei pie ţe unice şi 
facilitează coordonarea transfrontalier ă. Se vor aplica în continuare condi ţiile comune din 
Europa şi, atunci când vor fi formulate în manier ă mai puţin restrictiv ă, coordonarea şi 
aplicarea lor coerent ă la nivelul Uniunii Europene vor de veni din ce în ce mai importante.  
Condiţiile comune şi mai puţin restrictive deschid mai multe posibilit ăţi comerciale pe întreg 
teritoriul Comunit ăţii. Facilitarea eficien ţei economice prin interm ediul unei flexibilit ăţi 
sporite poate fi reconciliat ă cu regulile pie ţei unice, cu condi ţia ca statele membre s ă respecte 
coordonarea la scar ă comunitar ă a sistemelor de autorizare6 (a se vedea sec ţiunea 4.2) şi 
operatorii din domeniu s ă fie hotărâţi să coopereze pentru a real iza interoperabilitatea 
serviciilor şi economiilor de scar ă (a se vedea sec ţiunea 4.3). 
3. J USTIFICARE  
Opţiunea pentru o flexibilitate sporit ă ar veni în întâmpinarea nevoilor pie ţei din sectorul 
comunica ţiilor electronice f ără fir, în care num ărul tot mai mare al tehnologiilor f ără fir 
serveşte un num ăr tot mai mare de servicii convergente. Gestiunea flexibil ă a spectrului este 
aşadar un factor cheie care permite investi ţiile în inova ţie, ca şi facilitarea p ătrunderii pe pia ţă 
a unor noi întreprinderi, într-un mediu competitiv. Flexibilitatea şi facilitarea p ătrunderii pe 
piaţă sunt la rândul lor cerin ţe cheie pentru a asigura contribu ţia TIC la cre şterea economic ă şi 
la crearea locurilor de munc ă, în conformitate cu Strate gia de la Lisabona relansat ă.  
3.1. Contextul politic şi economic 
Peste 2 miliarde de consumatori din toat ă lumea folosesc deja serviciile de comunica ţii 
electronice f ără fir şi de aceea este posibil s ă fie atraşi de noile oferte ca re reunesc serviciile 
de imagini, voce şi date. Pe aceast ă piaţă globală creată, cererea din partea consumatorilor şi 
concurenţa sunt motoare ale investi ţiilor şi inovaţiei. Cadrul privind comunica ţiile electronice7 
şi iniţiativa i20108 încurajeaz ă concuren ţa, inclusiv la nivel de infrastructur ă. În cazul 
comunica ţiilor electronice f ără fir, pătrunderea pe pia ţă este strâns legat ă de accesul facil la 
spectrul de frecven ţe pentru operatorii de re ţele şi tehnologiile preferat e ale acestora.  
                                                 
5 Respectiv cele de identificare a canalelor, limitelor de putere şi benzilor de protec ţie (aşa numitele 
planuri de spectru şi măşti de spectru). 
6 Avizul RSPG privind Platforma de acces f ără fir pentru serviciile de comunica ţii electronice 
(WAPECS), sec ţiunea 5.5.2: „ WAPECS va facilita dezvoltarea unui set de condi ţii de autorizare 
coerente care pot fi aplicate pentru toate benzile de frecven ţe corespunz ătoare, în conformitate cu 
criteriile stabilite în Directiva Cadru. Aceste condi ţii trebuie limitate la minimum necesar pentru a face 
posibilă folosirea eficient ă a spectrului, permi ţând astfel o mai mare flexibilitate în modul în care poate 
fi utilizată fiecare band ă de frecven ţe. WAPECS este menit ă să faciliteze evolu ţia gestiunii spectrului în 
Europa în direc ţia unui mediu cu un set de condi ţii similare şi minimale în toate statele membre. 
Această evoluţie nu va exclude îns ă aplicarea unor condi ţii suplimentare într-o anumit ă bandă de 
frecvenţe, fie la nivelul unui stat membru sau al Uniunii Europene, cu condi ţia ca oricare astfel de 
condiţii suplimentare s ă fie justificate, propor ţionate şi nediscriminatorii. ” 
7 Directivele 2002/19/CE, 2002/20/CE, 2002/21/CE, 2002/22/CE şi Decizia 676/2002/CE a 
Parlamentului European şi a Consiliului. 
8 A se vedea Comunicarea privind „Societatea informa ţională european ă i2010 pentru cre ştere economic ă 
şi locuri de munc ă”, COM(2005)229. 
 
RO 7   RO Tehnologiile f ără fir sunt un mijloc important de aducere a comunica ţiilor în band ă largă în 
zonele rurale îndep ărtate ale Europei, dep ăşind astfel decalajul digital9. În func ţie de 
circumstan ţele locale, pot exista solu ţii tehnologice diferite pe ntru a elimina disparit ăţile în 
bandă largă. Consumatorii şi autorităţile locale trebuie s ă facă alegeri pe baza principiilor şi 
nevoilor economice; aceste alegeri nu trebuie constrânse a priori  prin restric ţii de 
reglementare care s ă favorizeze o anumit ă tehnologie f ără fir în locul alteia.  
Posibilitatea de schimbare a utiliz ării spectrului, car e este facilitat ă printr-o abordare flexibil ă 
a gestiunii spectrului, este o condi ţie necesar ă pentru ca gestiunea spectrului bazat ă pe piaţă să 
îşi declanşeze întregul poten ţial de dezvoltare. Mai multe studii10 au estimat un câ ştig net 
cuprins între 8 şi 9 miliarde de euro pe an în toat ă Europa, în cazul în care drepturile de 
utilizare flexibil ă a spectrului ar fi integrate înt r-un regim comun de comercializare a 
spectrului. Extrapolând datele disponibi le la anul 2006, cifra de afaceri total ă a industriei 
europene dependente de spectrul de frecven ţe pentru serviciile de comunica ţii electronice s-ar 
situa între 240 şi 260 miliarde de euro. 
3.2. Nevoia de schimbare: probleme ale st ării de lucruri actuale  
Convergen ţa serviciilor oferite consumatorului afecteaz ă utilizarea spectrului de frecven ţe 
pentru radiodifuziune, serviciile de comunica ţii mobile şi fără fir în band ă largă. Spectrul de 
frecvenţe utilizat în aceste scopuri este înc ă în mare m ăsură fragmentat în benzi separate, 
datorită îndeosebi unor motive istorice. Posibilitatea de a oferi o combina ţie de servicii de 
radiodifuziune, comunica ţii mobile şi în bandă largă pentru consumator (a şa numitul „triple 
play”) într-un mediu f ără fir ar putea fi stânjenit ă în cazul în care operatorii de re ţele nu sunt 
trataţi în mod egal în ceea ce prive şte accesul acestora la o anumit ă bandă de frecven ţe şi 
condiţiile de autorizare la  care se supun.  
Problemele reale, care necesit ă rezolvare urgent ă, au eviden ţiat nevoia unei schimb ări în 
direcţia unei gestiuni mai flexibile a spectrului.  
• Operatorii existen ţi şi noii operatori care doresc s ă pună în aplicare diferite tehnologii (de 
pildă, UMTS şi WiMAX) vor s ă utilizeze banda de 2,6 GHz (va deveni disponibil ă în anul 
2008), care este de prim interes pentru comunica ţiile mobile şi pentru accesul la Internet 
prin mijloace f ără fir. În prezent, aceast ă bandă este lipsit ă de o abordare comunitar ă 
coordonat ă, care trebuie s ă fie clară, proporţionată şi adecvată exigenţelor viitoare. 
• Operatorii existen ţi de comunica ţii mobile din a doua genera ţie care doresc s ă îşi 
îmbunătăţească utilizarea benzii de 900 MHz care face în prezent obiectul Directivei GSM. 
Directiva men ţionată a fost deosebit de util ă şi a condus la bune rezultate în ultimii 
douăzeci de ani, dar utilitat ea ei acum este pus ă sub semnul întreb ării, deoarece lansarea 
noilor servicii care utilizeaz ă tehnologiile de comunica ţii mobile din a treia genera ţie este 
acum fezabil ă din punct de vedere tehnic - şi 
• Operatorii existen ţi şi noii operatori, interesa ţi de utilizarea benzii de 470–862 MHz care 
este folosit ă în prezent pentru radiodifuziune, în sp ecial de „dividendul digital” eliberat 
prin trecerea de la transmisiile analogice la cele digitale (care utilizeaz ă un spectru mai 
                                                 
9 A se vedea Comunicarea privind „Eliminarea disparit ăţilor în band ă largă”, COM(2006)129. 
10 A se vedea studiul „Condi ţii şi opţiuni în introducerea schimburilor secundare de spectru radio în 
Comunitatea European ă”, mai 2004. 
 
RO 8   RO restrâns). Aceste frecven ţe sunt de mare interes pentru noi le servicii precum televiziunea 
mobilă, ca şi pentru extinderea tuturor tipur ilor de servicii de comunica ţii electronice f ără 
fir în zonele rurale. 
Aceste cazuri necesit ă o rezolvare cât mai curând posibil, pentru a proteja inova ţia, investi ţiile 
şi un sector dinamic al comunica ţiilor electronice . Acestea ofer ă şi posibilitatea de a introduce 
în mod treptat noua abordare de utilizare flexibil ă a spectrului.  
4. M ODUL DE PREG ĂTIRE A PUNERII ÎN APLICARE  
4.1. Identificarea unui spectru sufici ent pentru o utilizare flexibil ă 
Discuţiile în privin ţa benzilor de frecven ţe unice, individuale,  legate de anumite utiliz ări, 
precum radiodifuziunea sau accesul la comunica ţiile mobile ori f ără fir în band ă largă, conduc 
la tot mai multe probleme, deoarece nu sunt abordate oportunit ăţile legate de prezen ţa 
benzilor de frecven ţe alternative . O identificare colectiv ă sau reunire a benzilor de frecven ţe 
sub forma unui pachet  poate asigura tratarea re surselor de spectru în toate sectoarele ca 
resursă comună, deschizând noi posibilit ăţi pe bază competitiv ă pentru toate sectoarele prin 
această flexibilitate sporit ă. Europa trebuie s ă spargă blocajul spectrului creat de regulile şi 
drepturile preexistente şi să urmărească în schimb solu ţii colective cu avantaje duble pentru 
toate sectoarele. În plus, o solu ţie „la pachet” poate asigura tratamentul egal al tuturor 
sectoarelor.  
În principiu, conceptul flexibilit ăţii poate fi aplicat la o gam ă largă de benzi de frecven ţe şi 
statele membre sunt încurajate s ă procedeze astfel. Este nevoie totu şi să ne concentr ăm asupra 
unui set ini ţial de benzi, pentru a ob ţine rezultate practice în urm ătorii ani şi pentru a rezolva 
problemele actuale. În anul 2007, Comisia, cu sprijinul Comitetului pentru Spectrul de 
Radiofrecven ţe (Radio Spectrum Committee - RSC) şi al Comitetului pentru Comunica ţii 
(Communications Committee  - COCOM), va examina în mod e xhaustiv un pachet de benzi de 
frecvenţe utilizate în prezent de sectoarele  de radiodifuziune, de comunica ţii mobile şi 
tehnologia informa ţiei (a se vedea anexa), pentru punerea în aplicare complet ă sau parţială a 
flexibilităţii. 
4.2. C ătre un sistem consecvent de autorizare 
Piaţa unică, convergen ţa şi globalizarea fac tot mai important ă pentru statele membre 
stabilirea unor sisteme de autorizare a spectrului de radiofrecven ţe reciproc consecvente sau 
comune, inclusiv calendarul, metodologia şi condiţiile aferente drepturilor de spectru.  
Diferenţele existente privind condi ţiile de autorizare a benzilor enumerate în anex ă 
denatureaz ă tot mai mult concuren ţa. Constrângerile aferente dr epturilor de utilizare trebuie 
limitate la ceea ce este necesar şi suficient pentru o utilizare efectiv ă cu aplicare consecvent ă 
în toate benzile de frecven ţe enumerate în anex ă pe tot cuprinsul Comunit ăţii. Întrebarea 
principală este: ce diferen ţe sunt justificate în continuare într-un mediu convergent, în care 
concurenţa între reţelele de radiodifu ziune, de comunica ţii mobile şi cu acces f ără fir în band ă 
largă se află în continu ă creştere? 
Comisia şi RSC cu sprijinul COCOM analizeaz ă condiţiile actuale care se aplic ă drepturilor 
de utilizare a spectrului în cad rul pachetelor de benzi men ţionate anterior. Scopul este de a 
 
RO 9   RO determina condi ţiile comune şi condiţiile cel mai pu ţin restrictive aferente drepturilor de 
utilizare11. 
În temeiul actualului cadru de reglementare privind comunica ţiile electronice, trebuie 
stabilite, printr-o recomandare a Comisiei12 care ar trebui finalizat ă în anul 2007, orient ări 
acceptate de comun acord pentru condi ţii de autorizare care s ă fie aplicate în mod consecvent. 
Această recomandare va urm ări să introduc ă flexibilitatea în gestiunea spectrului ca o 
modalitate în direc ţia aplicării noii abord ări de gestiune a spectru lui propuse de Comisie în 
contextul revizuirii cadrul ui. Vor fi stabilite condi ţii tehnice minime de utilizare pentru 
benzile de frecven ţe, prin intermediul m ăsurilor de aplicare tehnic ă adoptate în baza Deciziei 
privind spectrul de radiofrecven ţe13 şi a standardelor armonizate adoptate în baza Directivei 
R&TTE, pentru a facilita pia ţa unică, evitarea interferen ţelor, coordonarea transfrontalier ă şi 
protecţia sănătăţii.  
4.3. Cooperarea sporit ă între operatorii din domeniu 
Flexibilizarea utiliz ării spectrului permite utilizatorilor spectrului s ă aleagă. În acela şi timp, 
acest principiu le cere operatorilor de pe pia ţă să îşi asume responsabilitatea pentru realizarea 
unui mediu de servicii f ără discontinuit ăţi pentru consumator. Cooperarea tuturor operatorilor 
este vital ă pentru g ăsirea unei solu ţii consecvente pentru  benzile de frecven ţă afectate de 
convergen ţa digitală.  
Ca punct de plecare într-un mediu flexib il, interoperabilita tea serviciilor, ca şi armonizarea 
spectrului în beneficiul economiilor de scar ă trebuie ac ţionate de industrie pe fundalul unor 
orientări şi reglement ări mai degrab ă liberale. Comisia monitorizeaz ă evoluţiile şi observă că 
în acest moment nu pare a fi necesar s ă impună anumite tehnologii14, deoarece procesul15 de 
standardizare este ac ţionat de industrie, în concordan ţă cu reglement ările privind gestionarea 
spectrului care sunt discutate în CEPT în baza mandatelor Comisiei. 
Comisia sus ţine dezvoltarea unor standarde deschise pentru tehnologiile f ără fir, pentru a 
facilita interoperabilitatea şi serviciile lipsit e de discontinuit ăţi. Comisia consider ă că în 
prezent pia ţa este în continuare cel mai bine deservit ă p e  b a z a  i n i ţiativelor voluntare de 
standardizare ac ţionate de industrie.  
5. A CŢIUNI 
Referitor la pachetul de benzi de frecven ţă menţionate în anex ă, următoarele ac ţiuni vor 
asigura introducerea treptat ă a noii abord ări. 
Se cere statelor membre  să clarifice condi ţiile existente de autorizare (tehnice şi non-tehnice) 
cu titlu de urgen ţă şi să elimine condi ţiile restrictive ori de câte ori este posibil, pentru a 
facilita flexibilitatea, accesul  rapid la spectrul de frecven ţe şi concuren ţa, inclusiv în domeniul 
                                                 
11 Anexa B la Directiva de Autori zare (2002/20/CE) cuprinde o list ă exhaustiv ă a condiţiilor care pot 
însoţi drepturile de utilizare a spectrului. 
12 Recomandarea ar fi adoptat ă în baza articolului 19 al Directivei Cadru 2002/21/CE. 
13 Decizia 676/2002/CE. 
14 În cazul în care nu se realizeaz ă o interoperabilitate adecvat ă, articolul 18 alineatul (3) din directiva-
cadru ar permite Comisiei s ă invoce procedura de la articolul 17 al acestei directive, prin care anumite 
standarde ar putea fi f ăcute obligatorii. 
15 De exemplu, în cadrul organismului de standardizare ETSI. 
 
RO 10   RO infrastructurii de radiofrecven ţe. În ceea ce prive şte benzile care sunt identificate pentru o 
utilizare flexibil ă, până la sfârşitul anului 2007 trebuie stabil ite, printr-o recomandare a 
Comisiei, condi ţiile comune şi minim necesare aferente drepturilor de utilizare. 
Comisia European ă va recurge la mecanismele existente pentru a examina în mod exhaustiv 
şi pentru a propune m ăsuri practice de aplicare în cadrul pachetului de benzi, în special cu 
privire la acele cazuri care necesit ă soluţii urgente şi în vederea aplic ării în mod consecvent a 
unei abord ări mai flexibile de gestiune a spectrului în Europa. În acest context, Comisia va 
revizui validitatea Directivei GSM şi va insista pentru o abordare european ă comună privind 
banda de 2,6 GHz, pentru a g ăsi o soluţie propor ţională şi consecvent ă pentru aceste dou ă 
benzi, ţinând seama totodat ă de nevoia ca noi servicii şi tehnologii inovatoare s ă prospere în 
zonele urbane, ca şi în cele rurale. 
Organiza ţiile de standardizare, îndeosebi ETSI , vor fi mandatate s ă dezvolte standarde 
armonizate adecvate pentru echipamentele care opereaz ă în benzi flexibile, pentru a asigura 
evitarea interferen ţelor. 
Industria  este invitat ă se implice în schimburile de opinii şi să identifice cele mai bune 
practici privind problemele spectrului de frecven ţe, pe baza unui cadru flexibil pentru 
utilizarea spectrului, continuând s ă asigure evitarea interferen ţelor şi interoperabilitatea pentru 
consumator. Punctul de plecare în ceea ce prive şte benzile de frecven ţe respective este anexa. 
Aceste benzi privesc toate cele tr ei sectoare, care sunt chemate s ă se angajeze activ în dialogul 
propus. Comisia este preg ătită să faciliteze acest proces. 
6. C ONCLUZIE  
Flexibilitatea în utilizarea spectrului de frecven ţe, aplicat ă prin intermediul unei abord ări 
privind emiterea drepturilor de utilizare care î şi menţine neutralitatea în raport cu toate 
tehnologiile şi serviciile existente, reprezint ă premisa pentru a exploata capacitatea de 
inovaţie şi de furnizare a unor servicii noi şi diversificate a sect orului de comunica ţii 
electronice f ără fir. Aceast ă schimbare poate da avânt cre şterii economice şi competitivit ăţii în 
Europa.  
Punerea în aplicare a acestei abord ări va necesita introducerea unor dispozi ţii de reglementare 
care să facă din neutralitatea privind tehnologiile şi serviciile abordarea de baz ă. 
Constrângerile tehnice de natur ă generică se vor aplica în continuare, ca mijloc de protec ţie 
împotriva interferen ţelor dăunătoare şi se va recurge la m ăsuri comunitare adecvate pentru a 
defini ace şti parametri tehnici esen ţiali. Abordarea mai flexibil ă a gestiunii spectrului face 
parte din revizuirea cadrului de reglementa re al Uniunii Europene privind comunica ţiile 
electronice, care va intra îns ă în vigoare abia în anul 2010. 
Între timp, noua abordare a gest iunii spectrului va fi introdus ă treptat, în temeiul dispozi ţiilor 
de reglementare existente. Comisia inten ţionează să propună în anul 2007 o recomandare care 
să ofere orient ări privind condi ţiile de autorizare pentru primul set de benzi pentru care 
urmează să se aplice utilizarea flexibil ă. Astfel, toate p ărţile interesate vor avea posibilitatea 
să se adreseze acelor probleme specifice ca re cer o rezolvare chiar din aceast ă etapă. 
Utilizarea flexibil ă a spectrului permite operatorilor de pe pia ţă să facă propriile alegeri, dar 
atrage şi mai mult ă responsabilitate  pentru ace ştia, pentru a asigur a sisteme de comunica ţii 
lipsite de discontinuit ăţi şi interoperabile. Comisia se angajeaz ă să acţioneze în mod sus ţinut 
pentru facilitarea cooper ării dintre operatori în vederea acestui obiectiv.  
 
RO 11   RO ANEXĂ 
Setul iniţial de benzi de frecven ţă supuse examin ării în vederea aplic ării unei flexibilit ăţi 
sporite (în total 1360 MHz) 
• Frecvenţe cuprinse între 470-862 MHz : în prezent, aceast ă bandă este folosit ă pentru 
radiodifuziune, dar se impune luarea de m ăsuri pentru rezolvarea problemelor legate de 
dividendul digital şi de convergen ţa frecven ţelor alocate radiodifuziunii şi serviciilor 
mobile; 
• Frecvenţe cuprinse între 880-915 MHz / 925-960 MHz ca şi 1710-1785 MHz / 1805-1880 
MHz : aceste benzi sunt folosite ast ăzi pentru serviciile de comunica ţii mobile GSM, dar 
problemele care apar odat ă cu introducerea serviciilor de comunica ţii mobile din a treia 
generaţie şi restricţiile existente ale Directivei GSM necesit ă luarea de m ăsuri; 
• Frecvenţele cuprinse între 1900-1980 MHz / 2010-2025 MHz / 2110-2170 MHz : aceste 
benzi sunt folosite ast ăzi pentru serviciile de comunica ţii mobile din a treia genera ţie 
(IMT-2000/UMTS), dar evolu ţiile pieţei indică introducerea serviciilor de tip 
radiodifuziune, ca şi a conexiunilor în band ă largă în zonele reziden ţiale şi rurale, în baza 
convergen ţei; 
• Frecvenţele cuprinse între 2500-2690 MHz ( banda de frecven ţă 2,6 GHz) : această bandă 
(care nu dispune înc ă de licen ţă) este menit ă a fi utilizat ă de serviciile de comunica ţii 
mobile din a treia genera ţie (IMT-2000/UMTS), dar este de egal interes şi pentru 
comunica ţiile în band ă largă care folosesc alte tehnologii16; 
• Frecvenţele cuprinse între 3,4-3,8 GHz : această bandă este folosit ă pentru conexiunile în 
bandă largă cu amplasamentele clien ţilor, dar este de egal interes pentru serviciile de 
comunica ţii mobile din cadrul UE. Este îns ă utilizată în mod intens şi pentru comunica ţiile 
prin satelit în Rusia şi într-un num ăr de ţări din Africa.  
                                                 
16 De exemplu WiMAX.