COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 26.10.2022 COM(2022) 234 final/2 CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2022) 234 final of 19.5.2022.

Concerns the RO language version.

Missing elements in Figures 32 and 47 have been corrected.

The text shall read as follows: COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, BANCA CENTRALĂ EUROPEANĂ, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană pentru anul 2022



1. Introducere Existența unor sisteme de justiție eficace joacă un rol esențial în punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației UE, precum și în susținerea statului de drept și a altor valori care stau la baza Uniunii Europene și care sunt comune statelor membre. Atunci când aplică dreptul Uniunii, instanțele naționale acționează ca instanțe ale UE. Instanțele naționale, înainte de oricare altele, sunt cele care asigură faptul că drepturile și obligațiile prevăzute de legislația UE sunt puse în aplicare în mod efectiv [articolul 19 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE)]. În plus, existența unor sisteme de justiție eficace este esențială și pentru menținerea încrederii reciproce și pentru îmbunătățirea climatului investițional și a sustenabilității creșterii pe termen lung. Acesta este motivul pentru care îmbunătățirea eficienței, a calității și a independenței sistemelor de justiție naționale continuă să fie una dintre prioritățile semestrului european – ciclul anual al UE de coordonare a politicilor economice. Analiza anuală a creșterii durabile aferentă anului 2022 (), care stabilește prioritățile de politică economică și de ocupare a forței de muncă pentru UE, confirmă legătura dintre sistemele de justiție eficace și mediul de afaceri din statele membre. Existența unor sisteme de justiție funcționale și pe deplin independente poate avea un impact pozitiv asupra investițiilor și este esențială pentru protecția investițiilor, astfel de sisteme putând contribui, prin urmare, la productivitate și la competitivitate. Acestea sunt, de asemenea, importante pentru asigurarea executării transfrontaliere eficiente a contractelor, a deciziilor administrative, precum și pentru soluționarea litigiilor, aspecte esențiale pentru funcționarea pieței unice ( ). În acest context, tabloul de bord privind justiția în UE prezintă o imagine de ansamblu anuală a indicatorilor care se axează pe parametrii esențiali ai unor sisteme de justiție eficace: ·eficiența: ·calitatea și ·independența. Tabloul de bord 2022 dezvoltă în continuare indicatorii pentru toate cele trei aspecte, inclusiv în ceea ce privește accesul la justiție al persoanelor cu handicap și, din nou, digitalizarea justiției, care a jucat un rol major în menținerea funcționării instanțelor în timpul pandemiei de COVID­19, precum și în promovarea, în general, a unor sisteme de justiție eficace și accesibile ( ). Această ediție consolidează dimensiunea de afaceri a tuturor celor trei aspecte prin includerea de noi date privind eficiența administrativă, garanțiile juridice în legătură cu deciziile administrative și încrederea în protecția investițiilor. În cele din urmă, pentru prima dată, tabloul de bord 2022 prezintă efectele pandemiei de COVID-19 asupra eficienței sistemelor de justiție. Mecanismul european privind statul de drept – După cum s-a anunțat în orientările politice ale președintei von der Leyen, Comisia a instituit un mecanism european cuprinzător privind statul de drept în vederea aprofundării monitorizării situației din statele membre. Mecanismul privind statul de drept va acționa ca instrument cu rol preventiv, aprofundând dialogul și conștientizarea comună a aspectelor legate de statul de drept. În centrul noului mecanism se află raportul anual privind statul de drept, care furnizează o sinteză a evoluțiilor semnificative – atât pozitive, cât și negative – la nivelul tuturor statelor membre și al Uniunii în ansamblul său. Raportul din 2021 privind statul de drept a fost publicat la 20 iulie 2021 și s-a bazat pe diverse surse, inclusiv pe tabloul de bord privind justiția în UE (). În plus, astfel cum a anunțat președinta von der Leyen în discursul său privind starea Uniunii din 2021, Raportul din 2022 privind statul de drept va include recomandări adresate statelor membre. Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană pentru anul 2022 a fost dezvoltat în continuare pentru a reflecta, de asemenea, nevoia de informare comparativă suplimentară identificată în contextul elaborării raportului din 2021 privind statul de drept, cu scopul de a susține în continuare rapoartele privind statul de drept. Ce este tabloul de bord privind justiția în UE? Tabloul de bord privind justiția în UE este un instrument anual de informare comparativă. Scopul său este să ajute Uniunea și statele membre să îmbunătățească eficacitatea propriilor sisteme naționale de justiție, furnizându-le date obiective, fiabile și comparabile cu privire la o serie de indicatori relevanți pentru evaluarea (i) eficienței, a (ii) calității și a (iii) independenței sistemelor de justiție în toate statele membre. Tabloul de bord nu prezintă o clasificare generală unică, ci oferă o imagine de ansamblu asupra modului de funcționare a tuturor sistemelor de justiție, pe baza unor indicatori de interes comun și a relevanței pentru toate statele membre. Acesta nu promovează un anumit tip de sistem de justiție și tratează toate statele membre pe picior de egalitate. Eficiența, calitatea și independența sunt parametri esențiali ai unui sistem de justiție eficace, oricare ar fi modelul sistemului național de justiție sau tradiția juridică pe care se întemeiază. Figurile referitoare la acești trei parametri ar trebui să fie coroborate, deoarece toți trei sunt adesea interconectați (inițiativele menite să îmbunătățească un parametru pot avea o influență asupra altuia). Tabloul de bord prezintă în principal indicatorii privind cauzele în materie civilă, comercială și de contencios administrativ, precum și, sub rezerva disponibilității datelor, anumite cauze în materie penală (de exemplu, cauze privind spălarea banilor judecate de tribunalele de primă instanță), pentru a ajuta statele membre în eforturile lor de a crea un mediu mai favorabil investițiilor eficiente și afacerilor și mai orientat către cetățeni. Tabloul de bord este un instrument comparativ care evoluează în cursul dialogului cu statele membre și cu Parlamentul European ( ). Obiectivul său este de a identifica parametrii esențiali ai unui sistem de justiție eficace și de a furniza date anuale relevante. Care este metodologia utilizată pentru tabloul de bord privind justiția în UE? Tabloul de bord utilizează diverse surse de informații. Comisia Europeană pentru Eficiența Justiției (CEPEJ) din cadrul Consiliului Europei, cu care Comisia a încheiat un contract pentru realizarea unui studiu anual specific, furnizează o mare parte a datelor cantitative. Datele corespund perioadei 2012-2020 și au fost furnizate de statele membre în conformitate cu metodologia CEPEJ. Studiul prezintă totodată observații detaliate și fișe informative pe țări, care oferă mai multe informații contextuale. Acestea ar trebui să fie interpretate împreună cu figurile ( ). Datele colectate de CEPEJ cu privire la durata procedurilor indică durata lichidării stocului de cauze pendinte, care este durata calculată a procedurilor judiciare (pe baza raportului dintre cauzele pendinte și cele soluționate). Datele privind eficiența instanțelor și a autorităților administrative în aplicarea dreptului Uniunii în anumite domenii indică durata medie a procedurilor rezultată din durata efectivă a cauzelor aflate pe rolul instanțelor. Trebuie remarcat faptul că durata procedurilor judiciare poate să varieze semnificativ de la o zonă la alta pe teritoriul unui stat membru, în special în centrele urbane unde activitățile comerciale ar putea avea ca rezultat creșterea volumului de cauze.

Alte surse de date care se referă la perioada 2012-2021 sunt: grupul de persoane de contact pentru sistemele naționale de justiție ( ), Rețeaua Europeană a Consiliilor Judiciare (RECJ) ( ), Rețeaua președinților Curților Supreme de Justiție ale UE (NPSJC) ( ), Asociația Consiliilor de Stat și a Jurisdicțiilor Administrative Supreme din Uniunea Europeană (ACA-Europe) ( ), Consiliul Barourilor și al Societăților de Drept din Europa (CCBE) (), Rețeaua europeană în domeniul concurenței (REC) ( ), Comitetul pentru comunicații (COCOM) ( ), Observatorul European al Încălcărilor Drepturilor de Proprietate Intelectuală ( ), Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorilor (CPC) ( ), Grupul de experți privind spălarea banilor și finanțarea terorismului (EGMLTF) ( ), Eurostat ( ) și Rețeaua Europeană de Formare Judiciară (EJTN) (). De-a lungul anilor, metodologia utilizată pentru tabloul de bord a fost dezvoltată în continuare și perfecționată în strânsă cooperare cu grupul de persoane de contact pentru sistemele naționale de justiție ale statelor membre, în special prin elaborarea unui chestionar (actualizat anual) și colectarea de date cu privire la anumite aspecte ale funcționării sistemelor de justiție. Disponibilitatea datelor, în special în ceea ce privește indicatorii referitori la eficiența sistemelor de justiție, continuă să se îmbunătățească. Aceasta este o consecință a faptului că multe state membre au investit în capacitatea lor de a produce statistici judiciare mai bune. Situațiile în care există în continuare dificultăți în ceea ce privește colectarea sau furnizarea de date se explică fie prin capacități statistice insuficiente, fie prin faptul că respectivele categorii naționale pentru care se colectează date nu corespund exact cu cele utilizate în cadrul tabloului de bord. Doar în foarte puține cazuri, lacunele în materie de date sunt cauzate de absența contribuțiilor autorităților naționale. Comisia continuă să încurajeze statele membre să reducă și mai mult aceste lacune în materie de date. Cum contribuie tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană la semestrul european și care este legătura cu Mecanismul de redresare și reziliență (MRR)? Tabloul de bord furnizează elemente pentru evaluarea eficienței, a calității și a independenței sistemelor naționale de justiție. Astfel, urmărește să ajute statele membre să sporească eficacitatea sistemelor naționale de justiție. Prin compararea informațiilor privind sistemele de justiție ale statelor membre, tabloul de bord facilitează identificarea celor mai bune practici și a deficiențelor, precum și monitorizarea provocărilor și a progreselor înregistrate. În contextul semestrului european se efectuează evaluări specifice fiecărei țări prin dialog bilateral cu autoritățile naționale și părțile interesate în cauză. În cazul în care deficiențele identificate au o importanță macroeconomică, analiza din cadrul semestrului european poate determina Comisia să propună Consiliului să adopte recomandări specifice fiecărei țări în vederea îmbunătățirii sistemelor naționale de justiție din statele membre individuale ( ). MRR va pune la dispoziție peste 670 de miliarde EUR sub formă de împrumuturi și sprijin financiar nerambursabil, din care fiecare stat membru ar trebui să aloce cel puțin 20 % tranziției digitale. MRR oferă ocazia de a aborda recomandările specifice fiecărei țări referitoare la sistemele naționale de justiție și de a accelera eforturile naționale de finalizare a transformării digitale a sistemelor de justiție. Plățile către statele membre în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență bazat pe performanță sunt condiționate de îndeplinirea obiectivelor de etapă și a țintelor. În acest context, Comisia trebuie să evalueze astfel în permanență dacă planurile de redresare și reziliență (PNRR) ale statelor membre sunt puse în aplicare în mod satisfăcător pentru a contribui la abordarea în mod eficace a tuturor provocărilor sau a unei părți semnificative a provocărilor identificate în recomandările relevante specifice fiecărei țări, sau a provocărilor identificate în alte documente relevante adoptate de Comisie în contextul semestrului european ( ). De ce este importantă eficacitatea sistemelor de justiție pentru un mediu de afaceri favorabil investițiilor? Sistemele de justiție eficace, care respectă statul de drept, au un impact economic pozitiv, ceea ce este deosebit de relevant în contextul semestrului european și al Mecanismului de redresare și reziliență. Acolo unde și atunci când sistemele judiciare garantează exercitarea drepturilor, creditorii sunt mai predispuși să acorde împrumuturi, întreprinderile au mai multă încredere, comportamentul oportunist al acestora este descurajat, costurile aferente tranzacțiilor se reduc și întreprinderile inovatoare sunt mai dispuse să investească. În fapt, un sistem de justiție eficace este esențial pentru o creștere economică susținută. Acesta poate face posibilă îmbunătățirea climatului de afaceri, stimularea inovării, atragerea investițiilor străine directe, asigurarea veniturilor fiscale, precum și sprijinirea creșterii economice. Beneficiile bunei funcționări a sistemelor de justiție naționale asupra economiei sunt confirmate de o paletă largă de studii și de lucrări de specialitate, elaborate inclusiv de Fondul Monetar Internațional (FMI) ( ), Banca Centrală Europeană (BCE) ( ), Rețeaua Europeană a Consiliilor Judiciare (), Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) ( ), Forumul Economic Mondial ( ) și Banca Mondială ( ). Un studiu a constatat că reducerea duratei procedurilor judiciare cu 1 % [măsurată ca durată a lichidării stocului de cauze pendinte ( )] poate susține rata de creștere a numărului de întreprinderi ( ) și că un procent mai mare – cu 1 % – de întreprinderi care percep sistemul de justiție ca fiind independent este asociat în general cu creșteri mai mari ale cifrei de afaceri și ale productivității întreprinderilor ( ). Un alt studiu a indicat existența unei corelații pozitive între independența percepută a justiției și fluxurile de investiții străine directe ( ). Mai multe sondaje au evidențiat, de asemenea, importanța eficienței sistemelor de justiție naționale pentru întreprinderi. De exemplu, într-un sondaj, 93 % dintre întreprinderile mari au răspuns că examinează în permanență și în mod sistematic situația statului de drept (inclusiv independența instanțelor) din țările în care investesc ( ). Într-un alt sondaj, peste jumătate dintre întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) au răspuns că durata excesivă și costurile procedurilor judiciare au fost principalele motive pentru care respectivele întreprinderi nu au inițiat proceduri judiciare pentru încălcarea drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) ( ). Comunicările Comisiei privind Identificarea și înlăturarea barierelor din cadrul pieței unice ( ) și Planul de acțiune pentru asigurarea respectării normelor privind piața unică ( ) oferă, de asemenea, informații cu privire la importanța unor sisteme de justiție eficace pentru funcționarea pieței unice, în special pentru întreprinderi. Cum susține Comisia punerea în aplicare a reformelor corespunzătoare în domeniul justiției prin intermediul asistenței tehnice? Statele membre pot apela la asistența tehnică a Comisiei, disponibilă prin intermediul Direcției Generale Sprijin pentru Reforme Structurale (DG REFORM) în cadrul Instrumentului de sprijin tehnic (IST) ( ), cu un buget total de 864,4 milioane EUR pentru perioada 2021-2027. Începând din 2021, IST sprijină proiecte legate direct de eficacitatea justiției, cum ar fi digitalizarea justiției, reformele hărților judiciare sau îmbunătățirea accesului la justiție. IST vine și în completarea măsurilor propuse de Comisie pentru abordarea consecințelor economice ale pandemiei de COVID-19, și anume MRR, întrucât poate sprijini statele membre în ceea ce privește pregătirea și punerea în aplicare a planurilor lor de redresare și reziliență. Planurile de redresare și reziliență includ, printre altele, acțiuni legate de eficientizarea justiției: digitalizarea justiției, reducerea stocului de cauze restante și îmbunătățirea gestionării instanțelor și a cauzelor. Cum sprijină programul „Justiție” eficacitatea sistemelor de justiție? Cu un buget total de 305 milioane EUR pentru perioada 2021-2027, programul „Justiție” sprijină dezvoltarea în continuare a spațiului european de justiție bazat pe statul de drept, inclusiv independența, calitatea și eficiența sistemului de justiție, precum și pe recunoașterea și încrederea reciprocă și cooperarea judiciară. În 2021, aproximativ 45,3 milioane EUR au fost alocate pentru finanțarea proiectelor și a altor activități în cadrul celor trei obiective specifice ale programului: ·12,2 milioane EUR au fost alocate pentru a promova cooperarea judiciară în materie civilă și penală și pentru a contribui la aplicarea instrumentelor UE în mod eficace și coerent și la asigurarea respectării acestora, precum și la sprijinirea statelor membre pentru conectarea lor la sistemul ECRIS-TCN; ·17,7 milioane EUR au fost alocate pentru a sprijini formarea profesioniștilor din domeniul justiției cu privire la dreptul civil, penal și al drepturilor fundamentale al UE, la sistemele juridice ale statelor membre și la statul de drept; ·15,4 milioane EUR au fost alocate pentru a sprijini dezvoltarea și utilizarea instrumentelor digitale, asigurând complementaritatea cu programul Europa digitală, precum și întreținerea și extinderea portalului e-justiție. De ce monitorizează Comisia digitalizarea sistemelor naționale de justiție? Digitalizarea justiției este elementul esențial pentru creșterea eficacității sistemelor de justiție și reprezintă un instrument extrem de eficient de îmbunătățire și facilitare a accesului la justiție. Pandemia de COVID­19 a adus în prim-plan necesitatea accelerării de către statele membre a reformelor de modernizare în acest domeniu. Începând din 2013, tabloul de bord privind justiția în UE a inclus anumite informații comparative cu privire la digitalizarea justiției în statele membre, de exemplu în domenii precum accesul online la hotărârile judecătorești sau depunerea și urmărirea online a acțiunilor. Comunicarea Comisiei privind digitalizarea justiției în Uniunea Europeană – O panoplie de posibilități (), adoptată în decembrie 2020, prezintă o strategie menită să îmbunătățească accesul la justiție și funcționarea eficace a sistemelor de justiție prin utilizarea tehnologiei. După cum s-a subliniat în comunicare, o serie de indicatori suplimentari au fost incluși în tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană începând cu 2021. Scopul este de a asigura o monitorizare cuprinzătoare, aprofundată și promptă a domeniilor în care s-au înregistrat progrese și a dificultăților întâmpinate de statele membre în contextul eforturilor de digitalizare a sistemelor lor de justiție.

2. Contextul: Evoluții ale reformelor justiției în 2021 În 2021, un număr mare de state membre și-au continuat eforturile de îmbunătățire a eficienței sistemelor lor de justiție. Figura 1 prezintă o imagine de ansamblu actualizată a măsurilor adoptate și planificate în mai multe domenii operaționale ale sistemelor de justiție din statele membre implicate în reformarea sistemelor lor de justiție. Figura 1: Activitatea legislativă și de reglementare cu privire la sistemele de justiție în 2021 (măsuri adoptate/inițiative în curs de negociere în fiecare stat membru) [sursa: Comisia Europeană ( )] În 2021, dreptul procedural a continuat să reprezinte un domeniu de interes deosebit în multe state membre, cu un volum semnificativ de activități legislative în curs de desfășurare sau planificate. Volumul activităților legate de reformele privind statutul judecătorilor și de normele pentru membrii profesiilor juridice a fost, de asemenea, semnificativ. O serie de state membre erau în curs de a introduce acte legislative privind utilizarea tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) în cadrul sistemelor lor judiciare. Ritmul susținut înregistrat în anii precedenți privind adoptarea măsurilor în domeniul administrării instanțelor a continuat în 2021. Unele state membre utilizează deja în mod activ sau plănuiesc să utilizeze inteligența artificială în cadrul sistemelor lor de justiție. Imaginea de ansamblu confirmă observația potrivit căreia reformele justiției necesită timp – uneori câțiva ani – de la anunțarea lor și până la adoptarea măsurilor legislative și de reglementare, respectiv până la punerea în aplicare a acestora. Pandemia de COVID-19 a creat, de asemenea, noi provocări care au evidențiat importanța accelerării reformelor pentru digitalizarea sistemului judiciar. În acest context, o serie de state membre au adoptat noi măsuri pentru a asigura funcționarea permanentă a instanțelor, garantând în același timp accesul continuu și facil la justiție pentru toți, în special prin adaptarea normelor procedurale. Asociația Consiliilor de Stat și a Jurisdicțiilor Administrative Supreme din Uniunea Europeană (ACA-Europe) a elaborat un chestionar care examinează impactul pandemiei de COVID-19 asupra activității profesionale a instanțelor supreme. Printre respondenți s-au numărat Curțile Administrative Supreme și Curțile Supreme [membri ai Rețelei președinților Curților Supreme de Justiție ale UE (NPSJC)]. Fără a analiza măsurile de fond adoptate pentru a face față pandemiei de COVID-19, figura 2 prezintă o imagine de ansamblu actualizată a modificărilor aduse dreptului procedural adoptate de statele membre pentru a facilita funcțiile judiciare ale instanțelor, fie prin noi acte legislative, hotărâri ale Curții Supreme, regulamente sau practici ale instanțelor. Figura 2: Modificări ale normelor procedurale adoptate la nivelul curților supreme din cauza pandemiei de COVID-19 [sursa: ACA-Europe și NPSJC ( )] (*) Datele vizează perioada cuprinsă între decembrie 2020 și decembrie 2021. Pentru fiecare stat membru, coloana din stânga prezintă practicile Curților Supreme, iar coloana din dreapta prezintă practicile Curților Administrative Supreme (coloana marcată cu litera „A”). Statele membre sunt prezentate în ordinea alfabetică a denumirii lor geografice în limba de origine. BE: Raad van State/Conseil d’Etat (Consiliul de Stat) și Hof van Cassatie/Cour de Cassation (Curtea de Casație). BG: Върховен административен съд (Curtea Administrativă Supremă). CZ: Nejvyšší správní soud (Curtea Administrativă Supremă) și Nejvyšší soud (Curtea Supremă). DE: Bundesverwaltungsgericht (Curtea Administrativă Federală). EE: Riikohus (Curtea Supremă). IE: Chúirt Uachtarach (Curtea Supremă). EL: Συμβούλιο της Επικρατείας (Consiliul de Stat). ES: Tribunal Supremo (Curtea Supremă). FR: Conseil d’Etat (Consiliul de Stat), Cour de Cassation (Curtea de Casație). HR: Visoki upravni (Curtea Administrativă Supremă). IT: Consiglio de Stato (Consiliul de Stat). CY: Curtea Supremă. LV: Augstākā tiesa (Curtea Supremă de Justiție). LT: Vyriausiasis administracinis teismas (Curtea Administrativă Supremă). LU: Cour administrative (Curtea Administrativă) Cour de Cassation (Curtea Supremă). HU: Kúria (Curtea Supremă). MT: Curtea de Apel. NL: Hoge Raad (Curtea Supremă), Centrale Raad van Beroep (cea mai înaltă instanță administrativă care se ocupă de cauzele sociale), Raad van State (Consiliul de Stat). AT: Verwaltungsgerichtshof (Curtea Administrativă Supremă), Personalsenat (camera specială de evaluare) a instanței superioare, Oberster Gerichtshof (Curtea Supremă). PL: Naczelny Sąd Administracyjny (Curtea Administrativă Supremă). PT: Supremo Tribunal Administrativo (Curtea Administrativă Supremă). RO: Înalta Curte de Casație și Justiție (Curtea Supremă). SI: Vrhovno sodišče (Curtea Supremă). SK: Najvyšší súd (Curtea Supremă). FI: Korkein hallinto-oikeus (Curtea Administrativă Supremă). SE: Högsta förvaltningsdomstolen (Curtea Administrativă Supremă). Nu există date de la: BG: Върховен административен съд (Curtea Supremă); HR: Vrhovni sud (Curtea Supremă); IT: Corte Suprema di Cassazione (Curtea Supremă); SE: Högsta domstolen (Curtea Supremă). 3. Principalele constatări ale tabloului de bord privind justiția în UE pentru anul 2022 Eficiența, calitatea și independența sunt principalii parametri ai unui sistem de justiție eficace, iar tabloul de bord prezintă indicatori pentru toți acești trei parametri. 3.1. Eficiența sistemelor de justiție Tabloul de bord prezintă indicatori pentru eficiența procedurilor în domeniile largi de drept civil, comercial și administrativ și în domenii specifice în care autoritățile administrative și instanțele judecătorești aplică dreptul Uniunii ( ). Indicatorii de eficiență din 2020, în special numărul de cauze noi, rata de soluționare a cauzelor și durata lichidării stocului de cauze pendinte, au fost afectați de circumstanțele specifice legate de pandemia de COVID-19 în întreaga UE, care au afectat statele membre în moduri diferite (de exemplu, în ceea ce privește momentul apariției sau gravitatea) (). 3.1.1. Evoluții în ceea ce privește volumul de cauze Numărul de cauze din sistemele de justiție naționale a scăzut în mai multe state membre, comparativ cu anul precedent, în timp ce în altele a crescut sau a rămas stabil. În general, variază în continuare semnificativ de la un stat membru la altul (figura 3). Aceasta este o mărturie a cât de important este să se acorde în continuare atenție evoluției numărului de cauze în vederea asigurării eficacității sistemelor de justiție. Figura 3: Numărul de noi cauze civile, comerciale, de contencios administrativ și de altă natură în 2012, 2018-2020 (*) în prima instanță/la 100 de locuitori) [sursa: studiul CEPEJ ( )] (*) Conform metodologiei CEPEJ, această categorie include toate cauzele litigioase și nelitigioase civile și comerciale, cauzele nelitigioase privind cartea funciară și registrul comerțului, cauzele privind alte registre, alte cauze nelitigioase, cauzele de contencios administrativ și alte cauze non-penale.

Figura 4: Numărul de noi cauze litigioase civile și comerciale în 2012, 2018-2020 (*) (în prima instanță/la 100 de locuitori) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Conform metodologiei CEPEJ, cauzele litigioase civile/comerciale se referă la litigii între părți, de exemplu litigiile legate de contracte. Cauzele civile/comerciale nelitigioase se referă la procedurile necontestate, de exemplu, ordine de plată necontestate. Au fost raportate modificări ale metodologiei în EL și SK. Datele pentru NL includ cauzele nelitigioase. Figura 5: Numărul de noi cauze de contencios administrativ în 2012, 2018-2020 (*) (în prima instanță/la 100 de locuitori) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Conform metodologiei CEPEJ, cauzele de contencios administrativ se referă la litigii între persoane fizice și autoritățile locale, regionale sau naționale. DK și IE nu înregistrează cauze de contencios administrativ separat. În 2018, în RO au fost eliminate din procedura judiciară unele proceduri administrative. Au fost raportate modificări ale metodologiei în EL, SK și SE. În SE, cauzele în domeniul migrației au fost incluse în cauzele de contencios administrativ (cu aplicare retroactivă pentru 2017). 3.1.2. Date generale privind eficiența Indicatorii referitori la eficiența procedurilor în domeniile ample ale dreptului civil, comercial și administrativ sunt: (i) durata estimată a procedurilor (durata lichidării stocului de cauze pendinte), (ii) rata de soluționare a cauzelor și (iii) numărul de cauze pendinte.  Durata estimată a procedurilor – Durata procedurilor reprezintă timpul (în zile) necesar, conform estimărilor, pentru soluționarea unei cauze în instanță, ceea ce înseamnă timpul necesar pentru ca organul jurisdicțional să pronunțe o hotărâre în primă instanță. Indicatorul „durata lichidării stocului de cauze pendinte” reprezintă numărul de cauze nesoluționate împărțit la numărul de cauze soluționate la sfârșitul anului înmulțit cu 365 (de zile) ( ). Acesta implică un calcul cantitativ, estimând timpul minim necesar unei instanțe pentru a soluționa o cauză, în condițiile curente de lucru. Cu cât este mai mare valoarea sa, cu atât este mai mare probabilitatea ca instanța să aibă nevoie de o durată mai mare de timp pentru a pronunța o decizie. Figurile se referă, în cea mai mare parte, la proceduri în primă instanță și compară, în cazul în care sunt disponibile, datele din 2012, 2018, 2019 și 2020 ( ). Figurile 8 și 10 ilustrează durata lichidării stocului de cauze pendinte în 2020 pentru cauzele litigioase civile și comerciale și cauzele de contencios administrativ de la toate instanțele judecătorești, în timp ce figura 24 ilustrează durata medie a procedurilor în cauze care au ca obiect spălarea banilor și care sunt judecate de instanțele de prim grad de jurisdicție. Figura 6: Timpul estimat necesar pentru soluționarea cauzelor civile, comerciale, de contencios administrativ și de altă natură în 2012, 2018-2020 (*) (în prima instanță/în zile) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Conform metodologiei CEPEJ, această categorie include toate cauzele litigioase și nelitigioase civile și comerciale, cauzele nelitigioase privind cartea funciară și registrul comerțului, cauzele privind alte registre, alte cauze nelitigioase, cauzele de contencios administrativ și alte cauze non-penale. Au fost raportate modificări ale metodologiei în SK. Cauzele pendinte includ toate instanțele din CZ și, până în 2016, din SK. LV: scăderea semnificativă se datorează reformei sistemului judiciar, verificărilor efectuate în vederea identificării erorilor și operațiunilor de curățare a datelor din sistemul informațional. Figura 7: Timpul estimat necesar pentru soluționarea cauzelor litigioase civile și comerciale în primă instanță în 2012, 2018-2020 (*) (în prima instanță/în zile) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Conform metodologiei CEPEJ, cauzele litigioase civile/comerciale se referă la litigii între părți, de exemplu litigiile legate de contracte. Cauzele civile/comerciale nelitigioase se referă la procedurile necontestate, de exemplu, ordine de plată necontestate. Au fost raportate modificări ale metodologiei în EL și SK. Cauzele pendinte includ toate instanțele din CZ și, până în 2016, din SK. IT: încetinirea temporară a activității judiciare din cauza măsurilor restrictive stricte de combatere a pandemiei de COVID-19 a afectat durata lichidării stocului de cauze pendinte. Datele pentru NL includ cauzele nelitigioase. Figura 8: Timpul estimat necesar pentru soluționarea cauzelor litigioase civile și comerciale în toate instanțele de judecată în 2020 (*) (în prima, a doua și a treia instanță/în zile) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Ordinea este stabilită de instanța de judecată cu cea mai lungă durată a procedurilor din fiecare stat membru. Nu există date disponibile pentru tribunalele de primă și de a doua instanță din BE și BG, pentru tribunalele de a doua instanță din NL, pentru tribunalele de a doua și a treia instanță din AT sau pentru tribunalele de a treia instanță din DE și HR. Nu există tribunale de a treia instanță în DE și MT. IT: încetinirea temporară a activității judiciare din cauza măsurilor restrictive stricte de combatere a pandemiei de COVID-19 a afectat durata lichidării stocului de cauze pendinte. Accesul la un tribunal de a treia instanță poate fi limitat în unele state membre.

Figura 9: Timpul estimat necesar pentru soluționarea cauzelor de contencios administrativ în primă instanță în 2012, 2018-2020 (*) (în prima instanță/în zile) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Cauzele de contencios administrativ se referă la litigii între persoane fizice și autoritățile locale, regionale sau naționale, conform metodologiei CEPEJ. Au fost raportate modificări ale metodologiei în EL și SK. Cauzele pendinte includ toate instanțele din CZ și, până în 2016, din SK. DK și IE nu înregistrează cauzele de contencios administrativ separat. CY: în 2018, numărul cauzelor soluționate a crescut deoarece cauzele au fost judecate împreună, 2 724 de cauze consolidate au fost retrase, iar în 2015 a fost înființată o instanță de contencios administrativ. Figura 10: Timpul estimat necesar pentru soluționarea cauzelor de contencios administrativ în toate instanțele de judecată în 2020 (*) (în prima și, după caz, a doua și a treia instanță/în zile) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Ordinea este stabilită de instanța de judecată cu cea mai lungă durată a procedurilor din fiecare stat membru. Nu există date disponibile pentru tribunalele de a doua instanță din BE, CZ, HU, MT, AT, RO, SI, SK și FI, pentru tribunalele de a treia instanță din CY, LT, LU, MT și PL. Curtea supremă sau o altă instanță supremă reprezintă singura instanță de apel din CZ, IT, CY, AT, SI și FI. Nu există tribunal de a treia instanță pentru aceste tipuri de cauze în HR, LT, LU și MT. Cea mai înaltă instanță administrativă este prima și singura instanță pentru anumite cauze în BE. Accesul la tribunalele de a treia instanță poate fi limitat în unele state membre. DK și IE nu înregistrează cauze de contencios administrativ separat.  Rata de soluționare a cauzelor – Rata de soluționare a cauzelor este raportul dintre numărul de cauze soluționate și numărul de cauze noi. Indicatorul măsoară capacitatea unei instanței de a face față volumului de cauze noi. Atunci când rata de soluționare a cauzelor este de aproximativ 100 % sau mai mare înseamnă că sistemul de justiție este capabil să soluționeze cel puțin la fel de multe cauze ca numărul de cauze noi. Atunci când rata de soluționare a cauzelor este mai mică de 100 %, acest lucru înseamnă că instanțele soluționează mai puține cauze decât numărul de cauze noi. Figura 11: Rata de soluționare a cauzelor civile, comerciale, de contencios administrativ și de altă natură în 2012, 2018-2020 (*) (în prima instanță/în % – valorile mai mari de 100 % indică faptul că numărul de cauze soluționate depășește numărul de cauze noi, în timp ce valorile mai mici de 100 % indică faptul că numărul de cauze soluționate este mai mic decât numărul de cauze noi) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Conform metodologiei CEPEJ, această categorie include toate cauzele litigioase și nelitigioase civile și comerciale, cauzele nelitigioase privind cartea funciară și registrul comerțului, cauzele privind alte registre, alte cauze nelitigioase, cauzele de contencios administrativ și alte cauze non-penale. Au fost raportate modificări ale metodologiei în SK. IE: este de așteptat ca numărul de cauze soluționate să fie subraportat din cauza metodologiei. IT: în 2013 a fost introdusă o nouă clasificare a cauzelor civile. Figura 12: Rata de soluționare a cauzelor litigioase civile și comerciale în 2012, 2018-2020 (*) (în prima instanță/în %) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Au fost raportate modificări ale metodologiei în EL și SK. IE: este de așteptat ca numărul de cauze soluționate să fie subraportat din cauza metodologiei. IT: în 2013 a fost introdusă o nouă clasificare a cauzelor civile. Datele pentru NL includ cauzele nelitigioase. Figura 13: Rata de soluționare a cauzelor de contencios administrativ în 2012, 2018-2020 (*) (în prima instanță/în %) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Valorile anterioare pentru unele state membre au fost reduse în scopuri de prezentare (CY în 2018 = 219 %; IT în 2012 = 279,8 %); Au fost raportate modificări ale metodologiei în EL și SK. DK și IE nu înregistrează cauzele de contencios administrativ separat. În CY, numărul cauzelor soluționate a crescut deoarece cauzele au fost judecate împreună, 2 724 de cauze consolidate au fost retrase, iar în 2015 a fost înființată o instanță de contencios administrativ.  Cauzele pendinte –

Numărul de cauze pendinte reprezintă numărul de cauze care se află încă în curs de soluționare la sfârșitul unui exercițiu. De asemenea, afectează durata lichidării stocului de cauze pendinte. Figura 14: Numărul de cauze civile, comerciale, de contencios administrativ și de altă natură pendinte în 2012, 2018-2020 (*) (în prima instanță/la 100 de locuitori) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Conform metodologiei CEPEJ, această categorie include toate cauzele litigioase și nelitigioase civile și comerciale, cauzele nelitigioase privind cartea funciară și registrul comerțului, cauzele privind alte registre, alte cauze nelitigioase, cauzele de contencios administrativ și alte cauze non-penale. Au fost raportate modificări ale metodologiei în SK. Cauzele pendinte includ toate instanțele din CZ și, până în 2016, din SK. IT: în 2013 a fost introdusă o nouă clasificare a cauzelor civile. Figura 15: Numărul de cauze litigioase civile și comerciale pendinte în 2012, 2018-2020 (*) (în prima instanță/la 100 de locuitori) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Au fost raportate modificări ale metodologiei în EL și SK. Cauzele pendinte includ toate instanțele din CZ și, până în 2016, din SK. IT: în 2013 a fost introdusă o nouă clasificare a cauzelor civile. Datele pentru NL includ cauzele nelitigioase. Figura 16: Numărul de cauze de contencios administrativ pendinte în 2012, 2018-2020 (*) (în prima instanță/la 100 de locuitori) (sursa: studiul CEPEJ) (*) Valorile anterioare pentru unele state membre au fost reduse în scopuri de prezentare (EL în 2012 = 3,5). Au fost raportate modificări ale metodologiei în EL și SK. Cauzele pendinte includ toate instanțele din CZ și, până în 2016, din SK. DK și IE nu înregistrează cauzele de contencios administrativ separat. 3.1.3. Eficiența în domenii specifice ale dreptului Uniunii Prezenta secțiune completează datele generale privind eficiența sistemelor de justiție și prezintă durata medie a procedurilor ( ) în domenii specifice ale dreptului Uniunii. Tabloul de bord pentru 2022 se bazează pe date anterioare privind domeniile concurenței, comunicațiilor electronice, mărcii UE, protecției consumatorilor și combaterii spălării banilor. Cele patru domenii au fost selectate datorită relevanței lor pentru piața unică și mediul de afaceri. În plus, această ediție oferă o imagine de ansamblu mai amplă asupra eficienței autorităților administrative: două noi figuri privind domeniul concurenței și al comunicațiilor electronice completează aceste date privind protecția consumatorilor. În general, întârzierile importante înregistrate în procedurile judiciare și administrative pot avea efecte negative asupra asigurării respectării drepturilor care decurg din dreptul Uniunii, de exemplu atunci când nu mai sunt disponibile căi de atac adecvate sau când se produc daune financiare importante care devin nerecuperabile. Cu precădere în cazul întreprinderilor, întârzierile administrative și incertitudinea în unele cazuri pot conduce la costuri semnificative și pot submina investițiile planificate sau existente ( ). – Concurența – Aplicarea eficientă a dreptului concurenței este esențială pentru un mediu de afaceri atractiv, deoarece asigură condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi. Aceasta încurajează dezvoltarea inițiativelor de afaceri și creșterea eficienței, le permite consumatorilor să beneficieze de o ofertă mai largă și contribuie la reducerea prețurilor și la îmbunătățirea calității. Figura 17 prezintă durata medie a procedurilor împotriva deciziilor autorităților naționale din domeniul concurenței care pun în aplicare articolele 101 și 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) ( ). Figura 18 prezintă durata medie a procedurilor desfășurate în fața autorităților naționale din domeniul concurenței care pun în aplicare articolele 101 și 102 din TFUE.



Figura 17: Concurență: durata medie a procedurilor de control judiciar în 2013, 2018-2020 (*) (în prima instanță/în zile) (sursa: Comisia Europeană împreună cu Rețeaua europeană în domeniul concurenței) (*) IE și AT: scenariul nu se aplică deoarece autoritățile nu sunt competente să ia deciziile respective. AT: datele includ cauzele soluționate de instanța competentă în materie de înțelegeri care implică o încălcare a articolelor 101 și 102 din TFUE, dar nu se bazează pe căile de atac introduse împotriva autorității naționale în domeniul concurenței. O estimare a duratei a fost utilizată în IT. O coloană necompletată poate indica faptul că statul membru nu a raportat nicio cauză pentru anul respectiv. Numărul cauzelor este scăzut (sub cinci pe an) în multe state membre. Aceasta poate face ca datele anuale să depindă de o cauză cu o durată deosebit de îndelungată sau deosebit de scurtă (de exemplu, aceasta este situația MT unde a existat o singură cauză). Figura 18: Concurență: durata medie a procedurilor desfășurate în fața autorităților naționale din domeniul concurenței în 2020 (*) (în zile) (sursa: Comisia Europeană împreună cu Rețeaua europeană în domeniul concurenței) (*) În unele state membre, numărul cauzelor este limitat. BE: datele includ o decizie privind cartelurile – 1 045 de zile și cinci măsuri provizorii. Durata medie totală a tuturor celor șase proceduri – 2 015 zile. IT: Procedura I833 – „Gare Consip per acquisizione beni e servizi per informatica e telecomunicazioni” –, inițiată de autoritatea italiană de concurență în temeiul articolului 101 din TFUE, nu este luată în considerare, întrucât, la sfârșitul procedurii, nu s-a constatat nicio încălcare a articolului 101 din TFUE. Trebuie să se țină seama de faptul că, pentru calcularea duratei procedurilor, unele state membre iau în considerare diferite puncte de plecare. Majoritatea statelor membre consideră că o cauză este deschisă odată cu inițierea anchetei. În NL, cauza este considerată deschisă odată cu transmiterea declarației de opoziție, în timp ce în CZ și SK o cauză este considerată deschisă odată cu inițierea procedurii administrative. În acest din urmă caz, aceasta este o etapă intermediară între inițierea investigației și transmiterea declarației de opoziție. Există, de asemenea, o serie de factori care trebuie avuți în vedere în ceea ce privește durata procedurilor desfășurate în fața autorităților naționale din domeniul concurenței. Printre aceștia se numără natura și complexitatea cauzei, timpul necesar pentru colectarea datelor economice și concluzia analizei economice, prelungirile termenelor la cererea părților și repetarea audierilor. – Comunicații electronice –

Obiectivul legislației UE în domeniul comunicațiilor electronice este acela de a crește concurența, de a contribui la dezvoltarea pieței unice și de a genera investiții, inovare și creștere economică. Efectele pozitive pentru consumatori pot fi obținute prin aplicarea eficientă a acestei legislații, care poate determina scăderea prețurilor pentru utilizatorii finali și o calitate mai bună a serviciilor. Figura 19 prezintă durata medie a procedurilor de control judiciar împotriva deciziilor autorităților naționale de reglementare care pun în aplicare legislația UE în domeniul comunicațiilor electronice ( ). Aceasta acoperă o gamă largă de cauze, care variază de la „analize ale pieței” mai complexe până la chestiuni mai simple, axate pe consumatori. Figura 20 prezintă durata medie a procedurilor desfășurate în fața autorităților naționale de reglementare care pun în aplicare dreptul Uniunii. Figura 19: Comunicații electronice: durata medie a procedurilor de control judiciar în 2013, 2018-2020 (*) (în prima instanță/în zile) (sursa: Comisia Europeană împreună cu Comitetul pentru comunicații) (*) Numărul cauzelor variază de la un stat membru la altul. O coloană necompletată indică faptul că statul membru nu a raportat nicio cauză pentru anul respectiv (cu excepția PT pentru 2019-2020 și RO: nu există date). În unele cazuri, numărul limitat de cauze relevante (BG, CY, MT, NL, SK, FI, SE) poate face ca datele anuale să depindă de o cauză cu o durată deosebit de îndelungată sau deosebit de scurtă, ceea ce poate conduce la variații mari de la un an la altul. DK: un organ cvasi­judiciar responsabil de judecarea căilor de atac în primă instanță. EE: durata medie a procedurilor de control judiciar în 2013 a fost de 18 zile. ES, AT și PL: sunt responsabile instanțe diferite, în funcție de obiectul cauzei. Figura 20: Comunicații electronice: durata medie a procedurilor desfășurate în fața autorității naționale de reglementare în 2015, 2018-2020 (în zile) (sursa: Comisia Europeană împreună cu Comitetul pentru comunicații) – Marca UE – Eficacitatea asigurării respectării drepturilor de proprietate intelectuală are un rol esențial în stimularea investițiilor în inovare. Legislația UE privind mărcile UE ( ) conferă instanțelor naționale un rol important în a acționa în calitate de instanțe ale UE și a lua decizii care afectează piața unică. Figura 21 prezintă durata medie a cauzelor având drept obiect încălcarea drepturilor aferente unei mărci UE în litigii între părți persoane fizice. Figura 21: Marca UE: durata medie a cauzelor având drept obiect încălcarea drepturilor aferente unei mărci UE în 2013, 2018-2020 (*) (în prima instanță/în zile) (sursa: Comisia Europeană împreună cu Observatorul European al Încălcărilor Drepturilor de Proprietate Intelectuală) (*) FR, IT, LT, LU: un eșantion de cauze utilizat pentru datele pentru anumiți ani. DK: date din toate cauzele având ca obiect mărci – nu doar UE – de pe rolul Tribunalului Maritim și Comercial; pentru 2018 și 2019, nu există date cu privire la durata medie ca urmare a modificărilor în raport cu sistemul de colectare a datelor. EL: date bazate pe durata medie ponderată a cauzelor de la două instanțe. ES: cauzele referitoare la alte titluri PI din UE sunt incluse în calculul duratei medii. – Protecția consumatorilor – Punerea în aplicare efectivă a legislației în domeniul protecției consumatorilor asigură faptul că drepturile consumatorilor sunt respectate și că întreprinderile care încalcă legislația în domeniul protecției consumatorilor nu obțin un avantaj neloial. Autoritățile de protecție a consumatorilor și instanțele exercită un rol esențial în asigurarea respectării legislației UE în domeniul protecției consumatorilor ( ) în diferitele sisteme naționale de aplicare a legii. Figura 22 ilustrează durata medie a procedurilor de control judiciar împotriva deciziilor autorităților din domeniul protecției consumatorilor care pun în aplicare dreptul Uniunii. În cazul consumatorilor sau al întreprinderilor, punerea efectivă în aplicare poate implica un lanț de actori, nu doar instanțe judecătorești, ci și autorități administrative. Pentru a oferi lămuriri suplimentare cu privire la acest lanț de punere în aplicare a legislației, este prezentată durata procedurilor întreprinse de autoritățile de protecție a consumatorilor. Figura 23 prezintă durata medie a procedurilor premergătoare deciziilor administrative luate de autoritățile naționale de protecție a consumatorilor în 2014 și în perioada 2018-2020 de la momentul deschiderii unui dosar. Printre hotărârile relevante se află cele de constatare a încălcării normelor de fond, măsurile provizorii, ordinele de încetare, introducerea unei acțiuni în justiție sau cele de închidere a dosarului. Figura 22: Protecția consumatorilor: durata medie a procedurilor de control judiciar în 2013, 2018-2020 (*) (în prima instanță/în zile) (sursa: Comisia Europeană împreună cu Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorilor) (*) DE, LU, AT: scenariul nu se aplică deoarece autoritățile de protecție a consumatorilor nu sunt împuternicite să adopte decizii de constatare a încălcării normelor relevante privind consumatorii. Numărul cauzelor relevante pentru 2020 este scăzut (mai puțin de cinci) în IE și FI. O estimare a duratei medii a fost furnizată de EL și RO pentru anumiți ani. Figura 23: Protecția consumatorilor: durata medie a procedurilor administrative întreprinse de autoritățile de protecție a consumatorilor în 2014, 2018-2020 (*) (în prima instanță/în zile) (sursa: Comisia Europeană împreună cu Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorilor) (*) DE, LU, AT: scenariul nu se aplică deoarece autoritățile de protecție a consumatorilor nu sunt împuternicite să adopte decizii de constatare a încălcării normelor relevante privind consumatorii. O estimare a duratei medii a fost furnizată de DK, EL, FR, RO și FI pentru anumiți ani.

– Spălarea banilor – Pe lângă contribuția la combaterea criminalității, eficacitatea luptei împotriva spălării banilor este un element esențial pentru asigurarea solidității, a integrității și a stabilității sectorului financiar, precum și a încrederii în sistemul financiar și a concurenței loiale în cadrul pieței unice ( ). Infracțiunile de spălare a banilor pot să descurajeze investițiile străine, să denatureze fluxurile internaționale de capital și să aibă consecințe negative asupra performanței macroeconomice a unei țări, producând pierderi la nivelul bunăstării și epuizând astfel resursele provenite din activități economice mai productive ( ). Directiva privind combaterea spălării banilor solicită statelor membre să păstreze statistici privind eficacitatea sistemelor lor de combatere a spălării banilor sau a finanțării terorismului ( ). În cooperare cu statele membre, s-a utilizat un chestionar actualizat în vederea colectării datelor privind fazele judiciare ale regimurilor naționale de combatere a spălării banilor. Figura 24 prezintă durata medie a cauzelor soluționate în primă instanță al căror obiect îl constituie infracțiunile de spălare a banilor. Figura 24: Spălarea banilor: durata medie a procedurilor judecătorești în 2014, 2018­2020(*) (în prima instanță/în zile) (sursa: Comisia Europeană împreună cu Grupul de experți privind spălarea banilor și finanțarea terorismului) (*) Nu există date pentru anul 2020: BE, DE, EE, IE, HR, PL și PT. BG: durata medie a procedurilor se calculează de la data deschiderii procedurii până la data pronunțării hotărârii judecătorești, exprimată în luni. ES, NL: durata estimată. CZ: durata în luni. HU: numărul mediu de zile a fost calculat numai pe baza numărului de cauze soluționate cu o condamnare. PT: numărul mediu de zile a fost calculat pe baza unui eșantion. IT: datele se referă atât la audierile preliminare, cât și la cele din timpul proceselor. CY: cauzele grave, aflate pe rolul curții cu jurați, sunt judecate în medie în decurs de un an. Infracțiunile mai puțin grave, aflate pe rolul tribunalelor, sunt judecate în decursul unei perioade mai lungi. SK*: datele corespund duratei medii a întregii proceduri, inclusiv la curtea de apel. 3.1.4. Rezumat privind eficiența sistemelor de justiție Un sistem de justiție eficient gestionează volumul de cauze și stocul de cauze restante și pronunță hotărârile fără întârzieri nejustificate. Principalii indicatori utilizați de tabloul de bord privind justiția în UE pentru a monitoriza eficiența sistemelor de justiție sunt, așadar, durata procedurilor (durata estimată sau medie – exprimată în zile – necesară pentru soluționarea unei cauze), rata de soluționare a cauzelor (raportul dintre numărul de cauze soluționate și numărul de cauze noi) și numărul de cauze pendinte (care se află încă în curs de soluționare la sfârșitul anului). Date generale privind eficiența Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană pentru anul 2022 conține date privind eficiența care acoperă o perioadă de opt ani (2012-2020). Acest interval de timp permite identificarea anumitor tendințe și luarea în considerare a faptului că reformele în domeniul justiției necesită adesea timp pentru a-și face simțite efectele. Studiind datele disponibile pentru perioada 2012-2020 în legătură cu cauzele civile, comerciale și de contencios administrativ, tendințele au fost, în majoritatea cazurilor, pozitive. Cu toate acestea, în 2020, pentru unele state membre, datele generale privind eficiența arată un impact negativ asupra eficienței. Este posibil ca această situație să fi fost cauzată de pandemia de COVID-19 și, prin urmare, să aibă un caracter temporar. Se pot observa anumite evoluții pozitive în statele membre în cazul cărora s-a considerat că se confruntă cu provocări specifice în contextul semestrului european ( ): ·Începând cu anul 2012, pe baza datelor existente pentru aceste state membre și în pofida pandemiei de COVID-19, în unele dintre acestea, durata procedurilor judiciare în primă instanță pentru categoria largă a „tuturor cauzelor” (figura 6) și pentru categoria „litigiilor civile și comerciale” (figura 7) a continuat să scadă sau a rămas stabilă. În aproximativ jumătate dintre statele membre în cauză, aceleași două figuri 6 și 7 indică o creștere a duratei procedurilor, uneori peste nivelurile din 2012. În ceea ce privește cauzele de contencios administrativ (figura 9), începând cu anul 2012, durata procedurilor a scăzut sau a rămas stabilă în aproximativ jumătate dintre aceste state membre. Per ansamblu, aproximativ jumătate dintre statele membre au înregistrat o creștere a duratei procedurilor în cauzele de contencios administrativ în 2020. ·Tabloul de bord prezintă date privind durata procedurilor în toate instanțele judecătorești pentru litigiile civile și comerciale (figura 8) și pentru cauzele de contencios administrativ (figura 10). Datele arată că, într-o serie de state membre identificate drept confruntându-se cu provocări legate de durata procedurilor la instanțele de prim grad de jurisdicție, instanțele superioare funcționează mai eficient. Cu toate acestea, în alte state membre care se confruntă cu provocări, durata medie a procedurilor la instanțele superioare este chiar mai mare decât la instanțele de prim grad de jurisdicție. ·În categoria generală a „tuturor cauzelor” și în categoria „cauzelor litigioase civile și comerciale” (figurile 11 și 12), numărul total de state membre a căror rată de soluționare a cauzelor este mai mare de 100 % a scăzut față de anul trecut, revenind aproape la nivelurile din 2012. În 2020, în ciuda scăderii, majoritatea statelor membre, inclusiv multe dintre cele care se confruntă cu provocări, au raportat o rată ridicată de soluționare a cauzelor (peste 97 %). Aceasta înseamnă că instanțele judecătorești sunt, în general, capabile să facă față cauzelor noi din aceste categorii. În cauzele de contencios administrativ (figura 13), se poate observa o diferență mai mare a ratei de soluționare a cauzelor de la un an la altul. Deși aceasta rămâne în general mai scăzută decât cea aferentă altor categorii de cauze, unele state membre înregistrează în continuare progrese notabile. În special, mai mult de jumătate dintre statele membre care se confruntă cu provocări raportează o creștere a ratei de soluționare a cauzelor administrative începând cu 2012. ·Începând cu anul 2012, situația rămâne stabilă sau continuă să se îmbunătățească în aproape toate statele membre care se confruntă cu cele mai semnificative provocări în ceea ce privește stocul de cauze restante, indiferent de categoria cauzelor. În 2020, în pofida creșterii numărului de cauze pendinte în unele state membre, în altele s-au înregistrat progrese substanțiale în ceea ce privește reducerea numărului de cauze pendinte atât pentru cauzele litigioase civile și comerciale (figura 15), cât și pentru cauzele de contencios administrativ (figura 16). Totuși, există în continuare diferențe semnificative între statele membre care au relativ puține cauze pendinte și cele cu un număr mare de cauze pendinte. Eficiența în domenii specifice ale dreptului Uniunii Datele privind durata medie a procedurilor în domenii specifice ale dreptului Uniunii (figurile 17­24) oferă o perspectivă asupra modului de funcționare a sistemelor de justiție în tipuri concrete de litigii de natură comercială. Datele privind eficiența în domenii specifice ale dreptului Uniunii sunt colectate pe baza unor scenarii strict definite, drept pentru care numărul cazurilor relevante poate părea scăzut. Cu toate acestea, în comparație cu durata calculată a procedurilor prezentată în datele generale privind eficiența, aceste cifre reprezintă o durată medie efectivă a tuturor cauzelor relevante din domeniile specifice dintr-un an. Prin urmare, este important de remarcat faptul că mai multe state membre care, conform datelor generale privind eficiența, nu par a se confrunta cu provocări raportează o durată medie considerabil mai mare a cauzelor în domenii specifice ale dreptului Uniunii. În același timp, durata procedurilor în diferite domenii specifice poate, de asemenea, să varieze considerabil în același stat membru. În cele din urmă, figurile noi care se axează pe durata procedurilor administrative desfășurate în fața autorităților naționale din domeniul concurenței și a autorităților naționale de reglementare responsabile de comunicațiile electronice oferă informații cu privire la eficiența administrativă în mai multe domenii ale dreptului Uniunii. Eficiența lanțului de asigurare a respectării legislației în ansamblu, inclusiv a procedurilor administrative și judiciare, contribuie la un mediu de afaceri și de investiții pozitiv, prin asigurarea soluționării în timp util a cauzelor și a respectării drepturilor. Cifrele corespunzătoare domeniilor specifice ale dreptului Uniunii evidențiază următoarele tendințe: ·În ceea ce privește controlul judiciar al cauzelor din domeniul concurenței (figura 17), în timp ce volumul total de cauze cu care se confruntă instanțele din statele membre a crescut, durata controlului judiciar a scăzut sau a rămas stabilă în șase state membre, crescând însă în alte cinci state membre. În ciuda tendinței ușor pozitive, trei state membre au raportat o durată medie mai mare de 1 000 de zile în 2020. În ceea ce privește procedurile desfășurate în fața autorităților naționale din domeniul concurenței, 10 state membre au raportat că procedurile au durat mai puțin de 1 000 de zile. Unele state membre, care se confruntă cu probleme în materie de eficiență a controlului judiciar al cauzelor în domeniul concurenței, sunt printre cele mai eficiente în ceea ce privește procedurile în fața autorităților naționale din domeniul concurenței. ·În domeniul comunicațiilor electronice (figura 19), volumul de cauze cu care se confruntă instanțele a scăzut în comparație cu anii precedenți, continuând tendința pozitivă în ceea ce privește creșterea duratei procedurilor observată în 2019. În 2020, majoritatea statelor membre au înregistrat o scădere a duratei medii a procedurilor sau cifrele au rămas constante în comparație cu 2019, doar câteva dintre acestea înregistrând o creștere. Noua figură privind eficiența autorităților naționale de reglementare responsabile de comunicațiile electronice (figura 20) arată că, în unele state membre, durata medie a procedurilor este destul de stabilă, dar, în ansamblu, nu există o tendință clară de-a lungul anilor pentru care să fie disponibile date. ·În ceea ce privește cauzele având ca obiect încălcarea drepturilor aferente unei mărci UE (figura 21), volumul total de cauze a scăzut în 2020. Cu toate acestea, în vreme ce unele state membre au reușit să facă față mai bine volumului lor de cauze, înregistrând o scădere a duratei procedurilor sau menținând constantă durata lor, șase state membre au înregistrat o creștere clară a duratei medii a procedurilor. ·Eventualul efect combinat al lanțului de punere în aplicare, constând în proceduri de control atât administrativ, cât și judiciar, este prezentat în domeniul dreptului UE privind protecția consumatorilor (figurile 22 și 23). În 2020, șase state membre au raportat că autoritățile lor de protecție a consumatorilor au necesitat, în medie, mai puțin de trei luni pentru a lua o decizie într-o cauză reglementată de dreptul UE în domeniul protecției consumatorilor, în timp ce, în alte șase state membre, pentru pronunțarea unor astfel de decizii a fost nevoie de mai mult de șase luni. În cazul în care deciziile autorităților de protecție a consumatorilor au fost contestate în instanță, în 2020 tendințele privind durata procedurilor de control judiciar al unei decizii administrative au fost divergente, fiind înregistrate creșteri în opt state membre și scăderi în alte patru state membre comparativ cu 2019. În două state membre, durata medie a unei proceduri de control judiciar este în continuare mai mare de 1 000 de zile. ·Combaterea eficientă a spălării banilor este esențială pentru protejarea sistemului financiar, asigurând concurența loială și prevenind consecințele economice negative. Provocările privind durata procedurilor judiciare al căror obiect îl constituie infracțiunile de spălare a banilor pot influența combaterea eficientă a spălării banilor. Figura 24 prezintă date actualizate privind durata procedurilor judiciare referitoare la infracțiunile de spălare de bani. Aceasta arată că, în timp ce în mai mult de jumătate dintre statele membre procedurile în primă instanță durează în medie până la un an, acestea durează în medie aproximativ doi ani în mai multe state membre ( ).

3.2. Calitatea sistemelor de justiție Nu există o modalitate unică de măsurare a calității sistemelor de justiție. Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană pentru anul 2022 continuă să examineze factorii care sunt acceptați în general ca fiind relevanți pentru îmbunătățirea calității justiției. Aceștia sunt grupați în patru categorii: 1) accesibilitatea justiției pentru cetățeni și pentru întreprinderi; 2) resurse materiale și umane adecvate; 3) introducerea unor instrumente de evaluare; 4) digitalizarea. 3.2.1. Accesibilitate Accesibilitatea este necesară de-a lungul întregului lanț al justiției pentru a le permite cetățenilor să obțină informații relevante – cu privire la sistemul de justiție, la modalitatea de a intenta o acțiune și la aspectele financiare aferente acesteia, precum și cu privire la stadiul procedurilor până la finalizarea acestora – și să acceseze hotărârea online. – Acordarea de asistență judiciară, taxe judiciare și onorarii avocațiale – Cheltuielile de judecată reprezintă un factor-cheie care determină accesul la justiție. Un nivel ridicat al cheltuielilor de judecată, respectiv al taxelor judiciare ( ) și al onorariilor avocațiale ( ), poate constitui un obstacol în calea accesului la justiție. Cheltuielile de judecată în materie civilă și comercială nu sunt armonizate la nivelul UE. Reglementate de legislațiile naționale, acestea diferă de la un stat membru la altul. Accesul la asistență judiciară este un drept fundamental consacrat prin Carta drepturilor fundamentale a UE ( ). Aceasta permite accesul la justiție persoanelor care nu ar fi altfel în măsură să suporte sau să avanseze cheltuielile de judecată. Majoritatea statelor membre acordă asistență judiciară pe baza veniturilor solicitantului ( ). Figura 25 prezintă disponibilitatea asistenței judiciare complete sau parțiale într-o cauză specifică privind dreptul consumatorilor, cu o valoare de 6 000 EUR. În figură sunt comparate pragurile de venit pentru acordarea asistenței judiciare, exprimate ca procent din pragul de sărăcie stabilit de Eurostat pentru fiecare stat membru ( ). De exemplu, dacă pragul pentru asistență judiciară se situează la nivelul de 20 %, aceasta înseamnă că un solicitant cu un venit care depășește cu 20 % pragul de sărăcie stabilit de Eurostat pentru statul său membru poate beneficia de asistență judiciară. Cu toate acestea, dacă pragul pentru asistență judiciară se situează sub 0, aceasta înseamnă că o persoană cu un venit sub pragul de sărăcie ar putea să nu beneficieze de asistență judiciară. Anumite state membre dispun de un sistem de asistență judiciară care oferă o acoperire de 100 % a costurilor aferente litigiilor (asistență judiciară totală), completat printr-un sistem care acoperă doar costurile parțiale (asistență judiciară parțială), în cadrul celui din urmă aplicându-se criterii de eligibilitate diferite de cele aplicate în cadrul primului. Alte state membre aplică doar un sistem de asistență judiciară totală sau parțială. Figura 25: Pragul de venit pentru obținerea asistenței judiciare într-o cauză specifică privind dreptul consumatorilor, 2021 (*) (diferențe în % la nivelul pragului de sărăcie stabilit de Eurostat) [sursa: Comisia Europeană împreună cu Consiliul Barourilor și al Societăților de Drept din Europa (CCBE)( )]

(*) EE: decizia de a acorda asistență judiciară nu se bazează pe nivelul resurselor financiare ale solicitantului. IE: asistența judiciară trebuie să țină seama și de activele disponibile ale solicitantului. CY: date din 2020. MT: date din 2020. LV: pragurile variază de la o localitate la alta; în grafic este reprezentată limita superioară. PT: acordarea asistenței judiciare face obiectul unei decizii adoptate de administrația publică (A.P. în figură), Ministerul Securității Sociale evaluând condițiile financiare ale solicitantului în temeiul legii. RO: date din 2020. Majoritatea statelor membre impun părților să achite o taxă judiciară în momentul introducerii unei acțiuni în instanță. Persoanele care beneficiază de asistență judiciară sunt deseori scutite de plata taxelor judiciare. Singurele state în care persoanele care beneficiază de asistență judiciară nu sunt scutite în mod automat de la plata taxelor judiciare sunt Bulgaria, Estonia, Irlanda, Polonia, Slovenia și Țările de Jos. În Cehia, instanța decide, de la caz la caz, cu privire la scutirea sau nu a unei persoane care beneficiază de asistență judiciară de la plata taxelor judiciare. În Luxemburg, justițiabilii care beneficiază de asistență judiciară nu trebuie să plătească onorarii executorilor judecătorești. Figura 26 compară, pentru cele două scenarii, valorile taxelor judiciare prezentate ca procent din valoarea cererii. În cazul în care, de exemplu, în figura de mai jos taxele judiciare sunt stabilite la 10 % dintr-o cerere de 6 000 EUR, consumatorul va trebui să plătească o taxă judiciară de 600 EUR pentru a introduce o acțiune în instanță. Cererea cu valoare redusă se bazează pe pragul riscului de sărăcie stabilit de Eurostat pentru fiecare stat membru. Figura 26: Taxe judiciare pentru introducerea unei acțiuni în instanță într-o cauză specifică privind dreptul consumatorilor, 2021 (*) (valoarea taxei judiciare stabilită ca procent din valoarea cererii) [sursa: Comisia Europeană împreună cu Consiliul Barourilor și al Societăților de Drept din Europa (CCBE)( )] (*) „O cerere cu valoare redusă” reprezintă o cerere care corespunde pragului de sărăcie stabilit de Eurostat pentru o persoană celibatară pentru fiecare stat membru, convertit în salariu lunar (de exemplu, în 2019, această valoare s-a situat între 193 EUR în RO și 1 824 EUR în LU). ES, PT: nu au fost furnizate date. BG, RO: date pentru anul 2020 privind taxa judiciară aferentă unei cereri în valoare de 6 000 EUR. Nu s-au furnizat informații privind taxele judiciare pentru o cerere cu valoare redusă. CY: date din 2020. LU: justițiabilii trebuie să plătească taxe executorilor judecătorești pentru a iniția o acțiune în calitate de reclamant, cu excepția cazului în care beneficiază de asistență judiciară. MT: date din 2020. NL: taxele judiciare pentru venituri < 2 383 EUR/lună. AT: cuantumul maxim al taxei judiciare depinde de instanța de judecată. SE: taxele judiciare diferă în materie civilă în funcție de tipul de cauză. În ceea ce privește litigiile în cazul cărora valoarea cererii este < 2 339 EUR, taxa judiciară este de 88 EUR. În cazurile în care valoarea cererii este > 2 339 EUR, taxa judiciară este de 275 EUR. În cazul altor tipuri de cereri, taxele judiciare sunt diferite. Executarea eficientă a contractelor este esențială pentru economie. Probabilitatea de recuperare a cheltuielilor de judecată efective consolidează poziția creditorului care urmărește executarea unui contract. În general, creditorul, în calitate de reclamant, este obligat să plătească o taxă judiciară pentru depunerea unei cauze în instanță. De regulă, instanțele obligă pârâtul, în calitate de parte căzută în pretenții, să ramburseze integral cheltuielile de judecată avansate de reclamant, în calitate de parte care a avut câștig de cauză. Figura 27 prezintă valoarea taxei judiciare necesare pentru inițierea procedurilor judiciare într-o cauză comercială specifică având ca obiect un litigiu transfrontalier privind executarea contractului între două întreprinderi, valoarea cererii fiind de 20 000 EUR. Figura 27: Taxa judiciară necesară pentru inițierea unei proceduri judiciare într-o cauză comercială specifică, 2021 (*) (în EUR) [sursa: Comisia Europeană împreună cu CCBE( )] (*) CY, LU, MT, PL, RO: date din 2020. EL, ES: recuperarea taxelor judiciare se dispune de la caz la caz. HU: partea care are câștig de cauză nu își recuperează integral taxele judiciare. În mod normal, creditorul trebuie să avanseze onorariile propriului avocat nu numai pentru faza litigioasă, ci și în faza pre-litigioasă. În ceea ce privește rambursarea cheltuielilor de judecată, majoritatea statelor membre aplică regula conform căreia partea căzută în pretenții suportă nu numai propriile cheltuieli de judecată, ci și pe cele ale părții care a avut câștig de cauză. Această regulă descurajează introducerea unor acțiuni cu probabilitate scăzută de succes, dar încurajează introducerea de acțiuni cu o probabilitate ridicată de succes. Figura 28 prezintă valoarea pe care instanța ar acorda-o reclamantului care a avut câștig de cauză într-un scenariu cu privire la o cauză comercială specifică (nota de subsol 62). Se pot distinge trei sisteme principale de onorarii: (1) în statele membre în care există un sistem de onorarii stabilite prin lege, rambursarea onorariilor avocațiale depinde de nivelul onorariului stabilit prin lege pentru activitatea desfășurată de avocat, care variază semnificativ de la un stat membru la altul; (2) în statele membre în care nu există un sistem de onorarii stabilite prin lege, onorariul avocațial se rambursează fie integral (Portugalia, Finlanda), fie parțial (Letonia, Luxemburg); (3) într-o serie de state membre, instanța decide cu privire la rambursarea onorariilor de la caz la caz. Figura 28: Posibilitatea de recuperare a onorariilor avocațiale într-o cauză comercială, 2021 (*) (în EUR) [sursa: Comisia Europeană împreună cu Consiliul Barourilor și al Societăților de Drept din Europa (CCBE)( )] (*) În această figură, onorariile avocațiale nu includ costurile administrative și TVA-ul, dacă se aplică. Onorariul avocațial ipotetic aferent fazei pre-litigioase prevăzut în acest scenariu se ridică la 1 650 EUR. Recuperarea integrală în cadrul unor sisteme în care nu există onorarii stabilite prin lege înseamnă că această sumă (1 650 EUR) poate fi recuperată. Statele membre care prevăd posibilitatea de recuperare parțială (LV, LU) sunt prezentate în ordinea valorii onorariului avocațial recuperabil (în ordine descendentă, sumele variind între 2 200 EUR și 660 EUR). Figura nu include informații privind posibilitatea de recuperare a onorariilor avocațiale în faza pre-litigioasă, dat fiind că nu este prevăzută în toate statele membre. IT: în IT există un onorariu stabilit prin lege (3 235 EUR în acest scenariu), însă instanța poate decide cu privire la rambursarea onorariului în anumite limite prestabilite. LT: instanța decide, ținând seama de recomandarea Ministerului Justiției. Valoarea maximă în acest scenariu ar fi de 3 350 EUR. HU: există două scenarii: instanța ar putea dispune recuperarea integrală a onorariilor avocațiale de către partea care are câștig de cauză, pe baza acordului privind onorariile avocațiale încheiat între avocat și client; instanța ar putea lua în considerare sistemul legal de onorarii avocațiale și ar putea dispune doar recuperarea parțială a onorariilor avocațiale de către partea care are câștig de cauză, în ciuda acordului încheiat între avocat și client. MT: în MT nu există conceptul de onorariu avocațial orar, iar rambursarea onorariilor se stabilește în funcție de valoarea cererii. AT: scenariul nu este pe deplin aplicabil sistemului de rambursare a onorariilor din AT. PL: valoarea minimă a onorariilor este stabilită prin lege și depinde de valoarea obiectului litigiului. Instanța ar putea decide să anuleze taxa sau să dispună plata taxei minime (în cazul în care taxa este majorată din cauza unor circumstanțe specifice, astfel cum se prevede în legislația relevantă).



– Accesul la metode de soluționare alternativă a litigiilor – Figura 29 prezintă eforturile statelor membre de promovare a utilizării voluntare a metodelor de soluționare alternativă a litigiilor (SAL) prin stimulente specifice. Acestea pot varia în funcție de domeniul de drept ( ).

Figura 29: Promovarea metodelor de soluționare alternativă a litigiilor și stimulente pentru utilizarea acestora, 2021 (*) [sursa: Comisia Europeană ( )] (*) Maximum posibil: 68 de puncte. Indicatori agregați bazați pe indicatorii următori: 1) există un site web care oferă informații cu privire la SAL; 2) au loc campanii de publicitate în mass-media; 3) se difuzează broșuri destinate publicului larg; 4) instanța organizează la cerere sesiuni de informare specifice privind SAL; 5) există un coordonator pentru SAL/mediere în cadrul instanțelor; 6) se publică evaluări privind utilizarea SAL; 7) se publică statistici privind utilizarea SAL; 8) asistența judiciară acoperă parțial sau în întregime cheltuielile ocazionate de SAL; 9) rambursarea totală sau parțială a taxelor judiciare, inclusiv a taxelor de timbru, dacă SAL dă rezultate; 10) pentru procedura SAL nu este necesar un avocat; 11) judecătorul poate acționa ca mediator; 12) acordul încheiat de părți devine executoriu pe cale judecătorească; 13) posibilitatea de a iniția proceduri/de a depune o cerere și de a prezenta documente justificative online; 14) părțile pot fi informate cu privire la inițierea și diversele etape ale procedurii pe cale electronică; 15) posibilitatea de plată online a taxelor aplicabile; 16) utilizarea tehnologiilor (aplicații de inteligență artificială, roboți de chat) pentru a facilita depunerea și soluționarea litigiilor și 17) alte mijloace. Pentru fiecare dintre acești 17 indicatori a fost acordat un punct pentru fiecare domeniu de drept. IE: cauzele de contencios administrativ sunt incluse în categoria cauzelor civile și comerciale. EL: SAL există în domeniul procedurilor de achiziții publice în fața instanțelor administrative de recurs. ES: procedurile SAL sunt obligatorii în cauzele legate de legislația muncii. PT: în cazul litigiilor civile/comerciale, taxele judiciare sunt rambursate doar în cazul judecătorilor de pace. SK: ordinea juridică slovacă nu sprijină utilizarea SAL în scopuri administrative. FI: litigiile în materie de consum și de muncă sunt considerate, de asemenea, cauze civile. SE: judecătorii dispun de putere discreționară în ceea ce privește procedurile SAL. Astfel, căutarea unei soluționări amiabile constituie o sarcină obligatorie pentru judecător, cu excepția cazului în care acest lucru este inadecvat, având în vedere natura cauzei. – Dispoziții specifice privind accesul la justiție al persoanelor cu handicap – În calitate de părți la Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (), UE și toate statele sale membre sunt obligate să se asigure că persoanele cu handicap au acces efectiv și egal la justiție, prin asigurarea unor condiții corespunzătoare nevoilor lor, pentru a garanta egalitatea și nediscriminarea. Statele părți ar trebui, de asemenea, să asigure accesibilitatea, inclusiv comunicarea și informarea, precum și să reafirme dreptul persoanelor cu handicap la recunoașterea egală în fața legii. Figura 30 prezintă anumite măsuri specifice în acest sens, cum ar fi disponibilitatea informațiilor în formate accesibile, disponibilitatea, la cerere, a unor formate specifice sau accesibilitatea pentru persoanele cu handicap a soluțiilor digitale pentru cauzele civile și comerciale, cauzele de contencios administrativ și cauzele penale aflate pe rolul instanțelor de prim grad de jurisdicție. Figura 30: Măsuri specifice privind accesul la justiție al persoanelor cu handicap, 2021 [sursa: Comisia Europeană ( )] NU EXISTĂ DATE – Controlul judiciar asupra administrației publice în scenarii legate de întreprinderi – Pentru prima dată, tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană pentru anul 2022 oferă o imagine de ansamblu asupra anumitor garanții juridice privind actele sau omisiunile autorităților administrative în scenarii legate de întreprinderi . Printre garanțiile relevante se numără controlul jurisdicțional al deciziilor administrative și al măsurilor provizorii sau posibilitatea acordării de despăgubiri în cazul tăcerii administrative sau al unei decizii nefondate. Toate acestea contribuie la calitatea sistemului de justiție, având o importanță deosebită pentru mediul de afaceri și de investiții și pentru funcționarea pieței unice. Figura 31: Garanții juridice privind deciziile autorităților administrative sau lipsa de acțiune a acestora, 2021 (*) [sursa: Comisia Europeană ( )]



– Justiție în interesul copilului – Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană pentru anul 2022 aprofundează analiza justiției în interesul copilului în comparație cu edițiile anterioare. Figura 32 prezintă diversele măsuri luate de statele membre pentru ca sistemul de justiție să fie mai adecvat nevoilor copiilor. Figura 33 analizează măsurile specifice disponibile atunci când un copil este implicat ca victimă sau ca persoană suspectată/acuzată. Figura 32: Măsuri specifice privind procedurile în interesul copilului, 2021 (*) (Justiție civilă și penală/justiție pentru minori și proceduri administrative), [sursa: Comisia Europeană ( )] (*) Copii: persoanele cu vârsta sub 18 ani. Datele pentru MT privind formarea judecătorilor sunt pentru anul 2020.



Figura 33: Măsuri specifice privind procedurile în interesul copilului cu copii implicați ca victime sau ca persoane suspectate sau acuzate, 2021 (*) [sursa: Comisia Europeană ( )]

(*) Copii: persoanele cu vârsta sub 18 ani. 3.2.2. Resurse Pentru buna funcționare a sistemului de justiție este nevoie de resurse suficiente, inclusiv investițiile necesare în infrastructura fizică și tehnică, precum și personal calificat, instruit și remunerat în mod corespunzător din toate categoriile. Fără echipamente și instrumente adecvate sau personal care să dețină calificările și competențele necesare și să beneficieze de acces la formare continuă, calitatea procedurilor și a hotărârilor este compromisă. – Resurse financiare – Figurile de mai jos ilustrează cheltuielile publice efective consacrate funcționării sistemului de justiție (cu excepția penitenciarelor), atât pe cap de locuitor (figura 34), cât și ca pondere din produsul intern brut (PIB) (figura 35).



Figura 34: Totalul cheltuielilor administrațiilor publice pentru instanțele judecătorești în EUR pe cap de locuitor, 2012, 2018-2020 (*) (sursa: Eurostat) (*) Statele membre sunt ordonate după cheltuielile din 2020 (de la cea mai mare la cea mai mică valoare). Următoarele valori sunt provizorii: DE (2018-2020), ES (2020), FR (2019-2020), IT (2020) și PT (2020). Figura 35: Totalul cheltuielilor administrațiilor publice pentru instanțele judecătorești, ca procent din produsul intern brut, 2012, 2018-2020 (*) (sursa: Eurostat) (*) Statele membre sunt ordonate după cheltuielile din 2020 (de la cea mai mare la cea mai mică valoare). Următoarele valori sunt provizorii: DE (2018-2020), ES (2020), FR (2019-2020), IT (2020) și PT (2020). – Resurse umane – Pentru asigurarea calității unui sistem de justiție este esențial să existe resurse umane adecvate. Diversitatea în rândul judecătorilor, inclusiv echilibrul de gen, aduce cunoștințe, competențe și experiență complementare și reflectă realitatea societății. Figura 36: Numărul de judecători, 2012, 2018-2020 (*) (la 100 000 de locuitori) [sursa: studiu realizat de Comisia Europeană pentru Eficiența Justiției (CEPEJ) din cadrul Consiliului Europei] (*) Această categorie cuprinde judecătorii care lucrează cu normă întreagă, conform metodologiei CEPEJ. Ea nu include așa-numiții „Rechtspfleger” / funcționarii judiciari cu atribuții lărgite, care există în unele state membre. AT: datele privind justiția administrativă sunt introduse începând cu 2016. EL: din 2016, datele privind numărul judecătorilor de profesie includ toate gradele aferente justiției penale și civile, precum și judecătorii administrativi. IT: comisiile regionale de audit, comisiile fiscale locale și tribunalele militare nu sunt luate în considerare. Justiția administrativă este luată în considerare din 2018. Figura 37: Proporția judecătorilor de sex feminin care își desfășoară activitatea în instanțele supreme 2019-2021 (*) [sursa: Comisia Europeană ( )] (*) Datele sunt ordonate în funcție de cifrele din 2020, de la valoarea cea mai mare la cea mai mică. MT: Nu există persoane de sex feminin angajate în cadrul instanțelor supreme în 2019 și 2020.

Figura 38: Numărul de avocați, 2012, 2018-2020 (*) (la 100 000 de locuitori) [sursa: studiu realizat de Comisia Europeană pentru Eficiența Justiției (CEPEJ) din cadrul Consiliului Europei] (*) Conform metodologiei CEPEJ, un avocat este o persoană calificată și autorizată în conformitate cu legislația națională să pledeze și să acționeze în numele clienților săi; să se angajeze în practicarea profesiei juridice; să se prezinte în instanță sau să consilieze și să își reprezinte clienții în chestiuni juridice [Recomandarea Rec(2000) 21 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind libertatea exercitării profesiei de avocat]. DE: nu se face nicio distincție între diferite categorii de avocați din Germania, cum ar fi între avocați consultanți sau avocați pledanți. FI: începând din 2015, numărul avocaților furnizat include atât numărul de avocați care lucrează în sectorul privat, cât și numărul de avocați care lucrează în sectorul public.



– Formare profesională – Formarea profesională judiciară contribuie în mod semnificativ la calitatea hotărârilor judecătorești și a serviciului de justiție furnizat cetățenilor. Datele prezentate mai jos se referă la formarea profesională judiciară într-o gamă largă de domenii, inclusiv în ceea ce privește comunicarea cu părțile și cu presa și competențele judiciare. Figura 39: Posibilitățile de formare profesională a judecătorilor în domeniul comunicării, 2021(*) [sursa: Comisia Europeană ( )] (*) Maximum posibil: 16 puncte. Statele membre au primit 1 punct dacă oferă formare inițială și 1 punct dacă oferă formare continuă (maximum 2 puncte pentru ambele tipuri de formare). MT: date din 2020.



3.2.3. Instrumente de evaluare Evaluarea periodică ar putea îmbunătăți capacitatea de răspuns a sistemului de justiție la provocările actuale și viitoare, îmbunătățind astfel calitatea acestuia. Sondajele (figura 40) sunt indispensabile pentru a evalua modul în care funcționează sistemele de justiție din perspectiva membrilor profesiilor juridice și a justițiabililor. Figura 40: Subiectele sondajelor realizate în rândul justițiabililor sau al membrilor profesiilor juridice, 2019 (*) [sursa: Comisia Europeană ( )] (*) Statelor membre li s-a acordat un punct pentru fiecare subiect al sondajului indicat, indiferent dacă sondajul a fost realizat la nivel național, regional sau la nivel de instanță. „Alte subiecte” includ un sondaj în rândul justițiabililor referitor la opiniile acestora cu privire la noile modalități de îmbunătățire a calității serviciilor pentru clienți în cadrul instanțelor și a accesibilității serviciului instanțelor (FR), un sondaj în rândul judecătorilor pe teme precum situația generală a sistemului de justiție, rolul lor și independența sistemului judiciar (ES), asistența acordată victimelor infracțiunilor (PL), aspectele generale cu privire la instanțe și funcționarea acestora, accesul la informații despre instanțe, structurile judiciare, judecătorul responsabil de proces, resursele, loialitatea (PT). 3.2.4. Digitalizare Utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) poate consolida sistemele de justiție ale statelor membre și le poate face mai accesibile, mai eficiente, mai reziliente și mai bine pregătite să facă față provocărilor actuale și viitoare. Pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ și asupra sistemelor naționale de justiție și a evidențiat o serie de provocări care afectează funcționarea sistemului judiciar. În același timp, aceasta a relevat necesitatea ca sistemele naționale de justiție să își îmbunătățească în continuare procesul de digitalizare. Edițiile anterioare ale tabloului de bord privind justiția în Uniunea Europeană au furnizat date comparative privind anumite aspecte ale TIC în sistemele de justiție. După cum s-a anunțat în Comunicarea Comisiei privind digitalizarea justiției în Uniunea Europeană din 2 decembrie 2020 (), tabloul de bord a fost completat în mod substanțial cu date suplimentare privind digitalizarea în statele membre. Acest lucru ar trebui să permită o monitorizare mai aprofundată a domeniilor în care s-au înregistrat progrese și a dificultăților întâmpinate. O justiție orientată către cetățeni impune ca informațiile despre sistemele judiciare naționale să fie nu doar ușor accesibile, ci și adaptate anumitor grupuri sociale, care altfel ar avea dificultăți în accesarea informațiilor. Figura 41 prezintă disponibilitatea informațiilor online și a serviciilor publice specifice care pot facilita accesul persoanelor la justiție.

Figura 41: Disponibilitatea pentru publicul larg a informațiilor online cu privire la sistemul judiciar, 2021 (*) [sursa: Comisia Europeană ( )] (*) DE: Fiecare land și statul federal decid individual ce informații urmează să fie furnizate online.

– Norme privind pregătirea digitală – Utilizarea soluțiilor digitale în cauzele civile/comerciale, penale și de contencios administrativ necesită adesea o reglementare adecvată în cadrul normelor procedurale naționale. Figura 42 ilustrează posibilitatea ca diverși actori să utilizeze tehnologia de comunicare la distanță (cum ar fi videoconferințele) pentru procedurile legate de cauzele aflate pe rolul instanțelor și reflectă situația actuală în ceea ce privește admisibilitatea probelor digitale. Figura 42: Norme procedurale care permit utilizarea tehnologiei digitale în instanțe în cauzele civile/comerciale, penale și de contencios administrativ, 2021 (*) [sursa: Comisia Europeană ( )] (*) Pentru fiecare stat membru, prima coloană prezintă normele procedurale pentru cauzele civile/comerciale, a doua coloană pentru cauzele de contencios administrativ și a treia coloană pentru cauzele penale. Maximum posibil: 12 puncte. Pentru fiecare criteriu, au fost acordate două puncte dacă există această posibilitate în toate cauzele civile/comerciale, de contencios administrativ și respectiv, penale (în cauzele penale, posibilitatea audierii părților a fost împărțită pentru a include atât inculpații, cât și victimele). Punctele sunt împărțite la doi atunci când nu există această posibilitate în toate cazurile. În cazul statelor membre care nu fac distincție între cauzele civile/comerciale și de contencios administrativ, s-a acordat același punctaj pentru ambele domenii. EL: nu există pentru cauzele penale și de contencios administrativ. LU: nu există pentru cauzele de contencios administrativ.



– Utilizarea instrumentelor digitale – Dincolo de normele procedurale privind pregătirea digitală, instanțele și serviciile de urmărire penală trebuie să dispună de instrumentele și infrastructura corespunzătoare comunicării la distanță și accesului securizat și de la distanță la locul de muncă (figura 43). De asemenea, se impune existența unei infrastructuri și a unor echipamente adecvate pentru comunicațiile electronice securizate între instanțe/serviciile de urmărire penală și membrii profesiilor juridice și instituții juridice (figurile 44 și 45). TIC, inclusiv tehnologia inovatoare, joacă un rol important în sprijinirea activității autorităților judiciare. Astfel, aceasta contribuie în mod semnificativ la calitatea sistemelor de justiție. Punerea la dispoziția judecătorilor, a procurorilor și a personalului din justiție a diverselor instrumente digitale poate raționaliza procesele de lucru, asigura o alocare echitabilă a volumului de muncă și poate conduce la o reducere semnificativă a timpului de lucru. Figura 43: Utilizarea tehnologiei digitale de către instanțe și serviciile de urmărire penală, 2021 (*) [sursa: Comisia Europeană ( )] (*) Maximum posibil: 7 puncte. Pentru fiecare criteriu, s-a acordat un punct dacă instanțele și, respectiv, serviciile de urmărire penală utilizează o anumită tehnologie și, respectiv, 0,5 puncte atunci când tehnologia nu este utilizată întotdeauna de acestea. Comunicațiile electronice securizate pot contribui la îmbunătățirea calității sistemelor de justiție. Posibilitatea ca instanțele să comunice pe cale electronică între ele, precum și cu membrii profesiilor juridice și cu alte instituții, poate raționaliza procesele și reduce necesitatea comunicării pe suport de hârtie și a prezenței fizice, ceea ce ar determina reducerea duratei activităților desfășurate în faza de urmărire penală și a procedurilor judiciare. Figura 44: Instanțele judecătorești: instrumente de comunicații electronice, 2021 (*) [sursa: Comisia Europeană ( )] (*) Maximum posibil: 5 puncte. Pentru fiecare criteriu, s-a acordat un punct în cazul în care comunicațiile electronice securizate sunt disponibile la nivelul instanțelor. 0,5 puncte au fost acordate atunci când nu există această posibilitate în toate cazurile. FI: atribuțiile notarilor nu privesc instanțele. Prin urmare, nu există niciun motiv pentru a le asigura o conexiune securizată. Serviciile de urmărire penală sunt esențiale pentru funcționarea sistemului de justiție penală. Ele pot beneficia, de asemenea, de acces la un canal electronic securizat de comunicare, ceea ce le-ar putea facilita activitatea și, astfel, ar îmbunătăți calitatea procedurilor judiciare. Posibilitatea comunicațiilor electronice securizate între serviciile de urmărire penală și autoritățile de anchetă, avocații apărării și instanțe ar facilita pregătirea mai rapidă și mai eficientă a procedurilor în fața instanței.





Figura 45: Serviciul de urmărire penală: instrumente de comunicații electronice, 2021 (*) [sursa: Comisia Europeană ( )] (*) Maximum posibil: 5 puncte. Pentru fiecare criteriu, s-a acordat un punct în cazul în care comunicațiile electronice securizate sunt disponibile la nivelul serviciilor de urmărire penală. 0,5 puncte au fost acordate atunci când nu există această posibilitate în toate cazurile. Disponibilitatea instrumentelor de comunicații electronice în cadrul serviciului de urmărire penală include comunicarea cu avocații angajați de serviciul de urmărire penală.



– Accesul online la instanțe – Capacitatea de a parcurge etapele specifice ale procedurii judiciare prin mijloace electronice reprezintă un aspect important al calității sistemelor de justiție. Depunerea electronică a cererilor, posibilitatea de a monitoriza și de a continua o procedură online sau de a transmite documente prin mijloace electronice pot facilita în mod concret accesul cetățenilor și al întreprinderilor (sau al reprezentanților legali ai acestora) la justiție și pot reduce întârzierile și costurile. Disponibilitatea unor astfel de servicii publice digitale ar contribui la apropierea instanțelor de cetățeni și de întreprinderi și, prin extensie, ar spori încrederea publicului în sistemul de justiție. Figura 46: Soluții digitale pentru inițierea și urmărirea procedurilor în cauzele civile/comerciale și de contencios administrativ, 2021(*) [sursa: Comisia Europeană ( )] (*) Maximum posibil: 9 puncte. Pentru fiecare criteriu, s-a acordat un punct dacă există această posibilitate în toate cauzele civile/comerciale și, respectiv, de contencios administrativ. 0,5 puncte au fost acordate atunci când nu există această posibilitate în toate cazurile. În cazul statelor membre care nu fac distincție între cauzele civile/comerciale și de contencios administrativ, s-a acordat același punctaj pentru ambele domenii.



Utilizarea instrumentelor digitale pentru desfășurarea și urmărirea procedurilor judiciare în cauzele penale poate contribui, de asemenea, la garantarea drepturilor victimelor și ale inculpaților. De exemplu, soluțiile digitale fac posibilă comunicarea confidențială la distanță între inculpați și avocații lor, pot permite inculpaților aflați în detenție să se pregătească pentru audiere sau pot veni în sprijinul victimelor infracțiunilor pentru a evita victimizarea secundară. Figura 47: Soluții digitale pentru desfășurarea și urmărirea procedurilor judiciare în cauzele penale, 2021(*) [sursa: Comisia Europeană ( )] (*) Maximum posibil: 6 puncte. Pentru fiecare criteriu, s-a acordat un punct dacă există această posibilitate în toate cauzele penale. 0,5 puncte au fost acordate atunci când nu există această posibilitate în toate cazurile. – Accesul la hotărârile judecătorești – Asigurarea accesului online la hotărârile judecătorești sporește transparența sistemelor de justiție, ajută cetățenii și întreprinderile să își înțeleagă drepturile și poate contribui la coerența jurisprudențială. Modalitățile de publicare online a hotărârilor judecătorești sunt esențiale pentru crearea unor instrumente de căutare ușor de utilizat ( ), care să facă jurisprudența mai accesibilă pentru membrii profesiilor juridice și pentru publicul larg. Accesarea neîntreruptă și reutilizarea facilă a jurisprudenței facilitează un sistem de justiție favorabil utilizării algoritmilor, permițând dezvoltarea de aplicații inovatoare de tehnologie juridică în sprijinul practicienilor din domeniul juridic. Publicarea online a hotărârilor judecătorești necesită echilibrarea unei multitudini de interese, în limitele stabilite de cadrul juridic și cel de politică. Regulamentul general privind protecția datelor () se aplică pe deplin prelucrării datelor cu caracter personal de către instanțe. În contextul evaluării datelor care urmează a fi făcute publice, trebuie găsit un echilibru între dreptul la protecția datelor și dreptul de a face publice hotărârile judecătorești în vederea asigurării transparenței sistemului judiciar. Acest lucru este valabil în special atunci când există un interes public prevalent, care justifică divulgarea acestor date. În multe țări, legislația sau practica impune anonimizarea sau pseudonimizarea ( ) hotărârilor judecătorești înainte de publicare, fie în mod sistematic, fie la cerere. Datele generate de sistemul judiciar sunt, de asemenea, reglementate de legislația europeană privind datele deschise și reutilizarea informațiilor din sectorul public ( ). Disponibilitatea hotărârilor judecătorești într-un format care să poată fi citit automat ( ) facilitează un sistem de justiție favorabil utilizării algoritmilor ( ).



Figura 48: Accesul online al publicului larg la hotărârile judecătorești publicate, 2021 (*) (cauze civile/comerciale, de contencios administrativ și penale, toate gradele de jurisdicție) [sursa: Comisia Europeană ( )]