În 2016, Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT - European Institute of Innovation and Technology) a desemnat o nouă comunitate de cunoaștere și inovare (KIC - Knowledge and Innovation Community), numită EIT „Food”, care sprijină inițiativele inovatoare și viabile economic, cu scopul de a transforma sistemul alimentar european, de a consolida încrederea consumatorilor și de a ameliora sănătatea la nivel mondial.

În cursul anului 2016, grupul de consilieri științifici de nivel înalt ai mecanismului de consiliere științifică au adoptat un aviz științific comun privind „Eliminarea decalajului dintre emisiile de CO2 ale vehiculelor utilitare ușoare și rezultatele încercărilor de laborator”, au realizat progrese semnificative în elaborarea unui aviz științific privind „Securitatea cibernetică în piața unică digitală europeană”, și în pregătirea unei note explicative privind „Noile tehnici în biotehnologia agricolă”; grupul a început, de asemenea, să lucreze la un aviz științific privind „Alimentele provenite din oceane”. De-a lungul lui 2016, grupul la nivel înalt a colaborat din ce în ce mai strâns cu nou-înființatul consorțiu intitulat „Science Advice for Policy by European Academies” (SAPEA — finanțat prin intermediul programului Orizont 2020) care reunește cunoștințele de excepție și vasta expertiză ale membrilor a mai mult de 100 de academii și societăți științifice din peste 40 de țări europene.

Anul 2016 a marcat al doilea an al activității Comisiei sub conducerea președintelui Juncker. La începutul mandatului său, președintele Juncker a anunțat că acesta va deschide noi drumuri pentru Europa și a introdus Agenda pentru locuri de muncă, creștere, echitate și schimbări democratice, axată pe zece priorități politice.

Comisia Europeană și-a continuat inițiativa „science4refugees” destinată oamenilor de știință și cercetătorilor care sunt refugiați și solicitanți de azil, care presupune un proces de punere în legătură a refugiaților și solicitanților de azil cu pregătire științifică cu instituțiile de știință care se declară în mod voluntar „organizații în care refugiații sunt bineveniți”.

În 2016, un alt beneficiar de grant CEC a primit premiul Nobel. Profesorul Ben Ferringa la Universitatea din Groningen din Țările de Jos a primit în 2016 premiul Nobel pentru chimie, împreună cu Sir J. Fraser Stoddart și Jean-Pierre Sauvage, care a supravegheat două burse individuale ale acțiunii Marie Skłodowska-Curie (MSCA) „pentru proiectarea și sinteza de mașini moleculare”. Profesorul Ferringa a primit primul său grant CEC de cercetător avansat (ERC Advanced Grant) în 2008 și un al doilea în 2015 pentru a avansa frontierele cunoașterii în domeniul motoarelor moleculare. El este al șaselea beneficiar de grant CEC care a primit premiul Nobel. În trecut, acest om de știință a fost, de asemenea, responsabil cu un proiect MSCA COFUND. În plus, șapte beneficiari de granturi erau deja laureați ai Premiului Nobel în momentul în care aceștia au beneficiat de un grant CEC, ajungându-se astfel la un număr total de 13 laureați ai premiului Nobel finanțați de CEC de la lansarea sa în urmă cu 10 de ani.

În octombrie 2016, Comisia a propus o nouă strategie spațială pentru Europa. Această inițiativă se număra printre principalele 10 inițiative ale noii Comisii. Această strategie va fi strâns legată de programul Orizont 2020 prin intermediul unor diferite cereri de propuneri.

În anul 2016, în contextul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice, a fost adoptat un set de recomandări specifice fiecărei țări, referitoare la aspecte legate de C&I. CSEC (Comitetul pentru Spațiul european de cercetare și inovare), Forumul strategic pentru cooperare S&T internațională (SFIC - The Strategic Forum for International Scientific and Technological Cooperation) și GPC (Grupul la nivel înalt pentru programarea în comun) și-au pregătit pozițiile cu privire la evaluarea intermediară a programului Orizont 2020 și la următorul program-cadru de C&I.

În martie 2015 a fost lansat mecanismul de sprijin al politicilor prevăzut în programul Orizont 2020, continuat cu succes ca un nou instrument care oferă statelor membre și țărilor asociate la Orizont 2020 sprijin practic pentru conceperea, punerea în aplicare și evaluarea reformelor de creștere a calității investițiilor proprii în domeniul C&I. În final, au fost întreprinse lucrări de întărire a metodelor de evaluare pentru estimarea impactului investițiilor în domeniul C&I, în special în perspectiva noului program-cadru de C&I.

4. Punerea în aplicare a programului Orizont 2020

Prin intermediul celui de al doilea program de lucru bienal aferent perioadei 2016-2017, Orizont 2020 a fost pus în conformitate cu agenda politică a Comisiei, în special în privința unor priorități precum piața unică digitală, uniunea energetică, economia circulară și Fondul european pentru investiții strategice (FEIS). În cursul anului, au fost lansate cereri de propuneri în valoare de 7,7 miliarde EUR.

Cel de-al doilea val de simplificare a programului Orizont 2020 a avut loc în 2016, incluzând pregătirea unui proiect pilot de finanțare forfetară „lump sum pilot”. Prin acest proiect-pilot va fi testată finanțarea prin sume forfetare a marilor proiecte de colaborare făcând parte din programul de lucru 2018-2020 din cadrul Orizont 2020, cu scopul de a desprinde concluzii utile pentru PC9.

Cealaltă prioritate majoră în termeni de punere în aplicare în 2016 a fost exercițiul de programare strategică pentru pregătirea programului de lucru final din cadrul Orizont 2020, având o durată de trei ani și acoperind perioada 2018-20. În cadrul acestui exercițiu major a fost reunită o gamă largă de diferite feluri de informații provenind de la părți interesate din toate domeniile și de la consultările publice; de asemenea, au fost implicate lucrările grupurilor de experți din toate domeniile de cercetare, inovare și politică din cadrul Orizont 2020. Numeroase studii și evaluări ale progreselor înregistrate în cadrul programului până în prezent au susținut acest proces.

În timp ce programele de lucru pentru Orizont 2020 acoperă marea majoritate a finanțărilor disponibile în cadrul programului, acestea sunt completate de programele de lucru separate ale Consiliului European pentru Cercetare, ale Programului Euratom pentru cercetare și inovare (2014-2018), ale Centrului Comun de Cercetare, precum și de Agenda strategică de inovare a Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT).

Tot în 2016, au continuat să fie promovate sinergii (precum întreprinderile comune CleanSky 2 și ECSEL) cu fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) și acțiuni pregătitoare precum „scara către excelență” (Stairway to Excellence). În legătură cu aceasta, comisarul Carlos Moedas a anunțat o nouă extindere a mărcii de excelență în cadrul programului Orizont 2020. Candidații au fost invitați să identifice domeniile de specializare inteligentă din statul membru al UE sau din regiunea din care provin și să exploreze potențialul creării de sinergii cu autoritățile de management relevante responsabile pentru fondurile ESI în teritoriu . O „marcă de excelență” este atribuită propunerilor care îndeplinesc pragurile de evaluare, dar care nu beneficiază de finanțare din cauza constrângerilor bugetare în cadrul instrumentului pentru IMM-uri (și eventual în cadrul altor instrumente cu beneficiar unic). „Marca de excelență” permite țărilor/regiunilor să recunoască eticheta de calitate acordată propunerilor promițătoare depuse în cadrul programului Orizont 2020 și să le promoveze accesul la diferite surse de finanțare, precum fondurile ESI și alte programe naționale sau regionale de investiții. Acțiunea a fost completată de o campanie de „mobilizare” adresată regiunilor sau statelor pentru a include scheme de finanțare adaptate instrumentului pentru IMM-uri în contextul punerii în aplicare a programelor operaționale proprii care utilizează fonduri ESI.

4.1 Date de monitorizare cheie – Orizont 2020 după trei ani

La sfârșitul anului 2016, în cadrul Orizont 2020, au fost încheiate 329 de cereri de propuneri, cu 115 235 de propuneri eligibile înaintate, pentru care a fost solicitată o contribuție financiară totală din partea UE de 182,4 miliarde EUR. Dintre acestea, numai 14 549 de propuneri au fost reținute pentru finanțare, aducând rata globală de succes a propunerilor complete eligibile în cursul primilor trei ani la 12,6 %. În total, la 1 septembrie 2017, au fost semnate 13 903 de acorduri de grant, cu o alocare bugetară de 24,8 miliarde EUR din partea UE. Numai la nivelul anului 2015 au fost semnate în total 4 594 de acorduri de grant, cu o contribuție financiară a UE de 8,3 miliarde EUR.

În trei ani, au fost primite în total 399 927 de cereri eligibile. În 2016, numărul de cereri reținute și contribuția financiară care le-a fost alocată a crescut în mod semnificativ (cu 23,8 % și, respectiv, cu 17,1 % în raport cu 2015). După lansarea inițiativei „Orizont 2020”, din totalul cererilor, 38,4 % provin din universități, 36,1 din sectorul privat și 18,2 % din organisme de cercetare. Chiar dacă organismele publice au avut cea mai scăzută rată de cereri (3,5 %), acestea au înregistrat cea mai ridicată rată de succes.

În 2016, Germania a avut cea mai mare rată de participare la subvențiile semnate de fiecare stat membru al UE, urmată de Regatul Unit și de Spania. 12 state membre ale UE au înregistrat o creștere a participării, Suedia și Spania înregistrând cea mai mare creștere. Statele membre au primit în total 92,8 % din finanțare în primii trei ani ai programului Orizont 2020. Restul finanțării a fost alocat țărilor asociate și țărilor terțe.

În cei trei ani, țările terțe au avut o cotă de participare la granturi semnate de 1,94 %, acordurile de grant fiind semnate de participanți din 94 de țări diferite. Primele cinci țări participante (Statele Unite, China, Africa de Sud, Canada și Brazilia) au reprezentat peste 40 % din totalul participării țărilor terțe.

Universitățile rămân pe primul loc în materie de finanțare primită, în timp ce sectorul privat aproape că le-a depășit în materie de participare.

Cota participării sectorului privat la cererile de propuneri de la demararea programului și până la sfârșitul anului de raportare se ridică la 32,8 %. În cadrul pilonilor 2 și 3, cu excepția „Accesului la finanțarea de risc”, 63,9 % din toți beneficiarii acordurilor de grant semnate provin din sectorul privat.

Atât organismele publice, cât și alte entități și-au majorat cota de participare și contribuția financiară.

Au fost aproximativ 35 000 de cereri la instrumentul pentru IMM-uri de-a lungul celor trei ani, cu o creștere de la an la an (9 061 în 2014, 12 713 în 2015 și 13 186 în 2016). Rata medie de succes a propunerilor complete adresate instrumentului pentru IMM-uri a fost în primii trei ani de 7,5 % (9.1% în 2014, 6.4% în 2015 și 7.4% în 2016), fiind inferioară mediei programului Orizont 2020 de 14,8 % în ceea ce privește cererile globale. În 2016, IMM-urilor le-au fost alocate 23,6 % (1,17 miliarde EUR) din bugetele combinate destinate obiectivelor „Rolul de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” (LEIT - Leadership in Enabling and Industrial Technologies) și „Provocări societale”, depășind cu 20 % obiectivul bugetar.