COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 18.9.2022 COM(2022) 485 final 2022/0295(NLE) Propunere de DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI privind măsurile de protecție a bugetului Uniunii împotriva încălcărilor principiilor statului de drept în Ungaria



EXPUNERE DE MOTIVE 1.CONTEXTUL PROPUNERII (1)Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii („Regulamentul privind condiționalitatea”) prevede la articolul 4 alineatul (1) că „se iau măsuri adecvate în cazul în care se constată, în conformitate cu articolul 6, că încălcările principiilor statului de drept într-un stat membru afectează sau riscă în mod grav să afecteze, într-o manieră îndeajuns de directă, buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau protecția intereselor financiare ale Uniunii.” (2)Articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul privind condiționalitatea prevede că „în cazul în care Comisia constată că are motive rezonabile să considere că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4, aceasta trimite o notificare scrisă statului membru vizat, în care prezintă elementele concrete și motivele specifice pe care și-a fondat constatările, cu excepția situației în care consideră că alte proceduri prevăzute în legislația Uniunii i-ar permite să protejeze bugetul Uniunii în mod mai eficace.” (3)Conform articolului 6 alineatul (9) din Regulamentul privind condiționalitatea, „în cazul în care Comisia consideră că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 și că eventualele măsuri de remediere propuse de statul membru în temeiul alineatului (5) nu constituie un răspuns adecvat la constatările din notificarea Comisiei, aceasta prezintă Consiliului o propunere de decizie de punere în aplicare privind măsurile adecvate în termen de o lună de la primirea observațiilor statului membru sau, în cazul în care nu sunt formulate observații, fără întârzieri nejustificate și, în orice caz, în termen de o lună de la termenul prevăzut”. (4)La 24 noiembrie 2021, Comisia a trimis Ungariei o cerere de informații („cerere de informații”) în temeiul articolului 6 alineatul (4) din Regulamentul privind condiționalitatea, la care autoritățile maghiare au răspuns la 27 ianuarie 2022. (5)La 27 aprilie 2022, Comisia a trimis Ungariei o notificare scrisă în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul privind condiționalitatea („notificarea”). Notificarea a prezentat constatările Comisiei cu privire la o serie de aspecte legate de sistemul de achiziții publice din Ungaria, inclusiv nereguli sistemice, deficiențe și puncte slabe în procedurile de achiziții publice; o rată ridicată a procedurilor de licitație cu un singur ofertant și o intensitate scăzută a concurenței în cadrul procedurilor de achiziții; probleme legate de utilizarea acordurilor-cadru; probleme legate de detectarea, prevenirea și corectarea conflictelor de interese; preocupări legate de utilizarea fondurilor Uniunii de către trusturile de interes public. Aceste probleme și recurența lor în timp demonstrează o incapacitate, un eșec sau o lipsă de voință cu caracter sistemic din partea autorităților maghiare de a preveni luarea unor decizii care încalcă legislația aplicabilă în ceea ce privește achizițiile publice și conflictele de interese și, prin urmare, de a aborda în mod adecvat riscurile de corupție. Aceste încălcări constituie încălcări ale principiului statului de drept, în special ale principiilor securității juridice și interzicerii exercitării arbitrare a competențelor executive, și ridică semne de întrebare cu privire la separarea puterilor. În plus, notificarea a prezentat constatări privind cercetarea și urmărirea penală, precum și cadrul anticorupție: există probleme suplimentare în ceea ce privește limitările referitoare la eficacitatea cercetării și a urmăririi penale a presupuselor activități infracționale, precum și în ceea ce privește organizarea parchetelor și absența unui cadru anticorupție funcțional și eficace. Aceste aspecte constituie încălcări ale următoarelor principii: statul de drept, în special în ceea ce privește securitatea juridică, interzicerea exercitării arbitrare a competențelor executive și protecția jurisdicțională efectivă. Astfel cum se specifică în notificare, aceste încălcări afectează sau prezintă un risc mare să afecteze interesele financiare ale Uniunii, iar alte proceduri prevăzute în legislația Uniunii nu ar permite protejarea lor într-un mod mai eficace decât Regulamentul privind condiționalitatea. În notificare, Comisia a solicitat, de asemenea, Ungariei să furnizeze anumite informații și date privind elementele factuale și motivele pe care și-a bazat constatările în răspunsul la cererea de informații. De asemenea, au fost adresate întrebări cu privire la aspecte potențial conexe legate de independența sistemului judiciar. În notificarea Comisiei era prevăzut un termen de două luni în care autoritățile maghiare să își prezinte observațiile. (6)La 27 iunie 2022, Ungaria a răspuns la notificare („primul răspuns”). Prin scrisorile din 30 iunie și 5 iulie 2022, ministrul maghiar al justiției a prezentat informații suplimentare pentru a completa primul răspuns. În plus, la 19 iulie 2022, Ungaria a trimis o scrisoare suplimentară prin care propunea o serie de măsuri de remediere pentru a răspunde constatărilor din notificare, care, din cauza faptului că au fost prezentate în această etapă foarte târzie a procesului, cu puțin timp înainte de adoptarea, de către Comisie, a următoarei etape a procedurii, nu au putut fi luate în considerare pentru evaluarea primului răspuns. Comisia a luat în considerare toate elementele relevante din aceste scrisori suplimentare în cursul următoarei etape a procedurii prevăzute de Regulamentul privind condiționalitatea, în conformitate cu principiul cooperării loiale cu statele membre. (7)Comisia a considerat că primul răspuns și scrisorile suplimentare trimise la 30 iunie și la 5 iulie 2022 nu conțin măsuri de remediere adecvate, angajate în mod corespunzător în contextul Regulamentului privind condiționalitatea. (8)În conformitate cu articolul 6 alineatul (7) din Regulamentul privind condiționalitatea, Comisia a trimis Ungariei, la 20 iulie 2022, o scrisoare („scrisoare de intenție”) pentru a informa autoritățile maghiare cu privire la evaluarea pe care a efectuat-o în temeiul articolului 6 alineatul (6) din Regulamentul privind condiționalitatea și cu privire la măsurile pe care intenționează să le propună spre adoptare Consiliului, în temeiul articolului 6 alineatul (9) din regulamentul respectiv, în absența unor măsuri de remediere adecvate. Prin urmare, în conformitate cu articolul 6 alineatul (7) din Regulamentul privind condiționalitatea, Ungaria a fost invitată ca, în termen de o lună, să își prezinte observațiile, în special cu privire la proporționalitatea măsurilor avute în vedere. (9)Ungaria a răspuns la scrisoarea de intenție la 22 august 2022 („al doilea răspuns”), în termenul de o lună prevăzut la articolul 6 alineatul (7) din Regulamentul privind condiționalitatea. (10)În cel de al doilea răspuns, Ungaria a reiterat argumentele prezentate în primul său răspuns și a criticat modul în care s-a desfășurat procedura. Aceasta a contestat proporționalitatea măsurilor avute în vedere în scrisoarea de intenție. În același timp, Ungaria a prezentat șaptesprezece măsuri de remediere. Această propunere a avut loc în urma discuțiilor tehnice purtate la nivelul serviciilor între Comisie și autoritățile maghiare, în conformitate cu principiul cooperării loiale cu statele membre. La 13 septembrie 2022, Ungaria a trimis Comisiei o scrisoare care includea clarificări și angajamente suplimentare în cadrul măsurilor de remediere propuse („scrisoarea din septembrie”). 2.Aspecte care indică încălcări ale principiilor statului de drept 2.1. Nereguli, deficiențe și puncte slabe cu caracter sistemic în domeniul achizițiilor publice 2.1.1.Constatările Comisiei (11)Comisia a constatat în notificarea sa și a confirmat în scrisoarea de intenție că există nereguli, deficiențe și puncte slabe cu caracter sistemic în procedurile de achiziții publice din Ungaria. Aceste nereguli au fost constatate în urma auditurilor consecutive efectuate de serviciile Comisiei atât pentru perioada de programare 2007-2013, cât și pentru perioada de programare 2014-2020, precum și în urma mai multor investigații ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) care au condus la recomandări financiare pentru recuperarea unor sume semnificative. Având în vedere caracterul recurent al neregulilor, recurența acestora în timp și amploarea corecțiilor financiare care au fost decise, printre altele, Comisia a constatat că are motive întemeiate să considere că au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 din Regulamentul privind condiționalitatea. (12)În plus, datele disponibile indică faptul că au existat procente neobișnuit de mari de contracte atribuite în urma procedurilor de achiziții publice la care a participat un singur ofertant, că s-au atribuit contracte anumitor societăți, care au câștigat treptat părți importante ale pieței, și că s-au înregistrat deficiențe grave în atribuirea acordurilor-cadru. Comisia a considerat aceste elemente drept indicatori ai unui risc clar la adresa transparenței și a concurenței în detrimentul bunei gestiuni financiare a fondurilor Uniunii utilizate în cadrul procedurilor relevante, precum și un indicator, în anumite circumstanțe, al unui risc crescut de corupție și conflict de interese. (13)În plus, Comisia a făcut referire la deficiențe grave identificate de serviciile sale în ceea ce privește achizițiile publice în cadrul anumitor acorduri-cadru și a constatat că existau preocupări serioase cu privire la viitoarele acorduri-cadru. 2.1.2.Observațiile prezentate de Ungaria

(14)Ungaria a furnizat o descriere a legislației și a practicilor sale în materie de achiziții publice. Ungaria a subliniat că, în opinia sa, sistemul său de achiziții publice este operațional și conform cu directivele Uniunii Europene privind achizițiile publice. În acest sens, Ungaria a făcut referire la anumite dispoziții ale Legii CXLIII din 2015 privind achizițiile publice, astfel cum a fost modificată în urma auditurilor efectuate de serviciile Comisiei și la o serie de elemente ale acestui sistem de achiziții publice, precum și la acțiunile pe care le-a întreprins în ultimii ani pentru a promova concurența și a spori transparența. Pe această bază, Ungaria a susținut că practica în materie de achiziții publice din Ungaria ar fi acum în conformitate cu cerințele Uniunii Europene în ceea ce privește prevenirea și detectarea neregulilor în domeniul achizițiilor publice. (15)În ceea ce privește neregulile menționate de Comisie, Ungaria a susținut că corecțiile financiare relevante au fost doar parțial legate de deficiențe din domeniul achizițiilor publice, că deficiențele identificate în cursul auditurilor nu au avut un caracter sistemic și că acestea nu au condus la întreruperea sau la suspendarea plăților. (16)În plus, Ungaria a susținut că, având în vedere că Regulamentul privind condiționalitatea se aplică numai începând cu 1 ianuarie 2021, presupusele nereguli identificate înainte de această dată nu pot fi atribuite unor încălcări ale principiilor statului de drept în temeiul regulamentului respectiv. Ungaria a afirmat, de asemenea, că, pentru a stabili că deficiențele și neregulile sistemice identificate în cursul auditurilor serviciilor Comisiei constituie încălcări ale principiilor statului de drept în sensul articolului 2 litera (a) coroborat cu articolul 4 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul privind condiționalitatea, trebuie să se stabilească, de asemenea, că deciziile autorităților sau ale organismelor în cauză nu pot face obiectul unui control jurisdicțional efectiv. (17)Potrivit Ungariei, faptul că ponderea procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant pentru fondurile Uniunii este mai mică decât cea pentru fondurile naționale arată că sistemul de control al Ungariei în contextul fondurilor Uniunii este capabil să contracareze în mod eficace factorii care stau la baza concurenței limitate în domeniul achizițiilor publice. (18)Ungaria contestă, de asemenea, veridicitatea și fiabilitatea metodologiei și a datelor subiacente conținute în studiile privind intensitatea concurenței în domeniul achizițiilor publice și concentrarea atribuirilor către un număr mic de societăți menționate de Comisie în notificare și în scrisoarea de intenție. (19)În ceea ce privește acordurile-cadru, Ungaria a susținut că nivelul de concurență asigurat este ridicat. Procedura de licitație se desfășoară în două etape pentru atribuirea efectivă a contractului: Într-o primă etapă, ofertanții concurează pentru dreptul de a participa la acordul-cadru și, într-o a doua etapă, în cazul în care se atribuie contracte specifice în urma redeschiderii concurenței, se reinstaurează concurența pe piața operatorilor economici. Potrivit Ungariei, la nivelul administrației centrale nu s-a luat nicio decizie care să impună aplicarea acordurilor-cadru în actualul cadru financiar multianual (CFM). 2.1.3.Evaluarea Comisiei (20)Deși Ungaria a introdus anumite modificări în legislația sa și în gestionarea sistemului de achiziții publice, din datele disponibile nu rezultă că aceste modificări au condus, în practică, la îmbunătățiri în ceea ce privește rezultatul procedurilor de achiziții publice. În pofida acțiunilor întreprinse în ultimii ani, nu s-a atins încă un nivel suficient de transparență, iar un control extern eficace și eficient, care se numără printre obiectivele transparenței, nu poate fi efectuat în mod eficace. (21)Contrar celor susținute de Ungaria, corecțiile financiare solicitate pentru perioada 2014-2020 au fost legate în principal de deficiențe sistemice în gestionarea achizițiilor publice, astfel cum rezultă din auditurile relevante efectuate. Aceste corecții financiare au fost mai ridicate decât pentru orice alt stat membru al Uniunii în perioada respectivă, fapt pe care Ungaria nu l-a contestat. În plus, aceste audituri au vizat, de asemenea, funcționarea sistemului de gestionare și control pentru a asigura conformitatea cu normele privind achizițiile publice. Prin urmare, acestea vizau aspecte sistemice. Comisia nu poate fi de acord cu argumentul Ungariei potrivit căruia neîntreruperea sau nesuspendarea plăților ar însemna că Comisia nu a luat în considerare existența unei deficiențe grave. În această privință, trebuie amintit că chiar și un risc de peste 5 % din cheltuieli, prima corecție financiară forfetară stabilită în regulamentul delegat, poate viza o deficiență gravă. O deficiență gravă a sistemului de gestionare și control nu este definită doar pe baza pragurilor cantitative, ci și, în acest caz, în mod specific, pe baza încălcării principalelor cerințe sau ale unei combinații de cerințe stabilite în normele aplicabile cu potențiale efecte sistemice. (22)În ceea ce privește domeniul de aplicare temporal al Regulamentului privind condiționalitatea, încălcările sistemice ale principiilor statului de drept care au fost constatate înainte de 1 ianuarie 2021, nu au fost remediate, sunt recurente și au continuat după această dată pot face obiectul Regulamentului privind condiționalitatea, având în vedere caracterul sistemic și repetitiv sau continuu al încălcărilor și riscul grav continuu pe care îl reprezintă pentru buna gestiune financiară a bugetului Uniunii și pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii după 1 ianuarie 2021. (23)Comisia nu poate fi de acord cu argumentul Ungariei potrivit căruia deficiențele și neregulile sistemice pot constitui încălcări ale principiilor statului de drept în sensul Regulamentului privind condiționalitatea numai dacă deciziile autorităților sau ale organismelor în cauză nu pot face obiectul unui control jurisdicțional efectiv. Din Regulamentul privind condiționalitatea reiese clar că deficiențele și neregulile sistemice care indică încălcări ale principiilor statului de drept identificate de Comisie sunt de sine stătătoare și pot face obiectul Regulamentului privind condiționalitatea. Prin urmare, nicio situație care indică o încălcare a principiilor statului de drept nu necesită o condiție suplimentară pentru a fi luată în considerare în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea. (24)Comisia nu poate fi de acord nici cu argumentul prezentat de Ungaria potrivit căruia ponderea procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant pentru fondurile Uniunii pare a fi mai mică decât cea din procedurile pentru fonduri naționale, ceea ce înseamnă că sistemul de control al Ungariei în contextul fondurilor Uniunii este capabil să contracareze în mod eficace factorii care stau la baza concurenței limitate în domeniul achizițiilor publice. Faptul că rata achizițiilor cu un singur ofertant este mai mică pentru achizițiile care implică fonduri ale Uniunii decât pentru achizițiile care implică fonduri naționale nu înseamnă, în sine, că controlul achizițiilor care implică fonduri Uniunii funcționează în mod corespunzător. Acest lucru se reflectă, de asemenea, în recomandarea Consiliului privind Programul național de reformă al Ungariei pentru 2022, care confirmă faptul că aceste chestiuni rămân valabile pentru viitor. (25)Ungaria nu a furnizat dovezi cu privire la îmbunătățirile recente ale sistemului de achiziții publice (în special în ceea ce privește transparența, intensitatea concurenței, controalele privind conflictele de interese). Datele de care dispune Comisia arată nu numai o creștere a concentrării atribuirilor în domeniul achizițiilor publice, ci și o creștere a șanselor de a câștiga ale unor întreprinderi care pot fi considerate ca având legături cu partidul maghiar de guvernământ („ având legături cu lumea politică„). Direcția Generală Buget a achiziționat un studiu care a furnizat o analiză empirică statistică a peste 270 000 de contracte de achiziții publice din Ungaria în perioada 2005-2021. Studiul demonstrează că probabilitatea de a obține contracte de achiziții publice (atât la nivel național, cât și finanțate de UE) în cazul întreprinderilor care pot fi considerate ca având legături cu lumea politică a fost de 1,5-2,1 ori mai mare decât probabilitatea ca întreprinderile care nu sunt considerate ca având legături cu lumea politică să obțină contracte în perioada 2005-2010. Această diferență a crescut semnificativ în perioada 2011-2021. Având în vedere numai contractele finanțate de UE pentru perioada de după 2011, probabilitatea de a depune oferte câștigătoare pentru întreprinderile care pot fi considerate ca având legături cu lumea politică a depășit cu 3,3-4,4 ori probabilitatea ca întreprinderile care nu sunt considerate ca având legături cu lumea politică să obțină contracte. În aceeași perioadă, având în vedere atât contractele finanțate de UE, cât și cele naționale, probabilitatea de a obține contracte de achiziții publice în cazul întreprinderilor care pot fi considerate ca având legături cu lumea politică a fost de 2,5-3 ori mai mare decât în cazul întreprinderilor care nu sunt considerate ca având legături cu lumea politică. Studiul concluzionează că legăturile politice directe sau indirecte ale unor societăți care pot fi considerate ca având legături cu lumea politică reprezintă un factor decisiv pentru îmbunătățirea șanselor de succes ale acestora în procedurile de licitație, în comparație cu societățile care nu sunt considerate ca având legături cu lumea politică, și pentru primirea unei valori agregate mai mari a contractelor câștigate. În plus, această situație arată că efectul este mai puternic în funcție de cât de aproape este un operator economic față de partidul aflat la guvernare. În unele cazuri, se estimează că, în cazul întreprinderilor care sunt considerate ca având legături cu lumea politică, șansele de a câștiga contracte de achiziții publice sunt cu până la 130 % mai mari decât în cazul întreprinderilor care nu sunt considerate ca având legături cu lumea politică în perioada de după 2011. Aceste date stabilesc o tendință de creștere constantă și includ anul 2021. Observațiile au fost coroborate cu constatările formulate în urma unei examinări a anumitor date referitoare la oferte în ceea ce privește contractele atribuite unora dintre întreprinderile considerate ca având legături cu lumea politică. În plus, au fost colectate reportaje din mass-media și rapoarte întocmite de părți interesate din sectorul turismului, al comunicării și al sportului, care indică același lucru. (26)În ceea ce privește acordurile-cadru, Comisia observă că din natura acordului-cadru rezultă că, odată semnat un astfel de acord, întreprinderile care nu au participat la procesul inițial care a condus la acord nu pot depune oferte. Astfel, având în vedere neregulile semnificative din desfășurarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice ale unor astfel de acorduri, stabilite în cadrul auditurilor serviciilor Comisiei, sumele semnificative vizate de acordurile-cadru prevăzute în sectoare precum sectorul informaticii, precum și durata lungă a acestora, este foarte probabil ca numai anumite societăți grupate în anumite consorții care participă la fiecare dintre diferitele acorduri să primească toate contractele care beneficiază de finanțare din partea Uniunii în sectorul relevant pentru perioada 2021-2027. 2.2.Detectarea, prevenirea și corectarea conflictelor de interese; preocupări privind „fiduciile de interes public” 2.2.1.Constatările Comisiei (27)Comisia și-a exprimat îngrijorarea cu privire la capacitatea Ungariei de a îmbunătăți controalele privind conflictele de interese în ceea ce privește utilizarea fondurilor Uniunii prin intermediul unor instrumente informatice specifice, cum ar fi Arachne (și anume instrumentul unic de minerit al datelor și de evaluare a riscurilor pe care Comisia îl pune la dispoziția statelor membre), din cauza caracteristicilor acestor instrumente și a datelor pe care autoritățile maghiare le-au încărcat în scopuri analitice. (28)De asemenea, Comisia și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că fiduciile de interes public nu fac obiectul unor norme în temeiul directivelor UE privind achizițiile publice. În plus, acesta și-a exprimat îngrijorarea cu privire la aspecte legate de conflictele de interese și de transparență pentru fiduciile de interes public, inclusiv cu privire la exceptarea legală explicită a membrilor consiliilor de administrație ale acestor fiducii de la cerințele privind conflictele de interese și cu privire la normele privind conflictele de interese care nu se aplică membrilor Parlamentului, secretarilor de stat și altor funcționari publici ai guvernului care pot îndeplini în același timp funcția de membri ai consiliilor de administrație ale acestor fiducii. 2.2.2.Observațiile prezentate de Ungaria (29)În ceea ce privește controalele privind conflictele de interese, Ungaria nu a prezentat informațiile solicitate de Comisie, dar a precizat că introduce în mod regulat date în Arachne și le utilizează, de asemenea, într-o anumită măsură, reamintind, în același timp, că utilizarea Arachne nu este obligatorie în temeiul legislației UE. Contestând utilitatea Arachne și susținând că sistemul informatic maghiar (FAIR EUPR) este mai eficient, Ungaria a făcut referire la negocierile în curs privind planul său de redresare și reziliență (PRR) în legătură cu angajamentul său de a utiliza pe scară largă Arachne în acest sens.

(30)În ceea ce privește aplicabilitatea normelor privind achizițiile publice în cazul fiduciilor de interes public, Ungaria a susținut că astfel de preocupări sunt doar teoretice, întrucât respectivele fiducii sunt deja considerate „autorități contractante” în scopul achizițiilor publice în temeiul normelor aplicabile în prezent (și în special în temeiul Legii maghiare privind achizițiile publice). În ceea ce privește cerințele privind conflictele de interese pentru membrii consiliului de administrație al acestor fiducii, Ungaria susține că preocupările Comisiei sunt o simplă ipoteză, indicând totodată în mod clar că membrii consiliului de administrație al acestor fiducii sunt exceptați în mod expres de la aplicarea normelor privind conflictele de interese. Aceasta a subliniat, de asemenea, o serie de norme privind exceptarea și conflictele de interese care ar fi cuprinse în articolele asociațiilor tuturor acestor entități. 2.2.3.Evaluarea Comisiei (31)În ceea ce privește argumentele invocate de Ungaria cu privire la Arachne, Comisia observă că, în urma auditului de sistem de prevenire timpurie din 2016, serviciile Comisiei au concluzionat că sistemul informatic maghiar FAIR EUPR nu poate fi considerat ca având funcționalități echivalente cu Arachne și că datele încărcate de autoritățile maghiare nu includ anumite categorii de date care sunt necesare pentru funcționalitățile de testare a riscurilor. (32)Comisia este de părere că, chiar și în cazul în care fiduciile de interes public s-ar califica drept autorități contractante deoarece îndeplinesc cerințele de la articolul 2 alineatul (1) punctul (4) din Directiva 2014/24/UE, acest lucru nu înseamnă că sunt considerate autorități contractante în toate cazurile. Având în vedere regulile de numire a membrilor consiliului de administrație, poate exista incertitudine în ceea ce privește criteriul „controlului de stat” stabilit de directivă, fiind totodată posibil ca pragul relevant pentru 50 % din finanțarea de stat să nu se aplice întotdeauna. Prin urmare, fiduciile de interes public nu vor fi considerate autorități contractante în sensul directivelor privind achizițiile publice în toate cazurile. (33)În ceea ce privește aspectele legate de conflictele de interese și de transparența fiduciilor de interes public, Ungaria nu a furnizat niciun argument în legătură cu exceptarea legală explicită a membrilor consiliilor de administrație ale fiduciilor de la cerințele privind conflictele de interese. În plus, Ungaria nu a furnizat informații mai detaliate cu privire la aceste statute (de exemplu, dacă aceste dispoziții urmează să fie incluse prin lege în statutul tuturor fiduciilor de interes public) și nici nu a furnizat dovezi cu privire la posibilele controale ale conflictelor de interese efectuate pentru membrii consiliilor directoare ale fiduciilor de interes public, astfel cum s-a solicitat în mod specific. Comisia observă, în acest sens, că înființarea unor entități de drept privat cărora statul le-a donat active publice semnificative poate implica lipsa controlului public asupra funcționării și guvernanței acestor entități. În special, în urma transferului drepturilor fondatorului de la ministrul de resort la consiliul director al fiduciilor, statul pare să piardă orice formă de control asupra acestor fiducii. În plus, Comisia observă, de asemenea, în Raportul din 2022 privind statul de drept, că normele privind conflictele de interese nu se aplică membrilor Parlamentului, secretarilor de stat și altor funcționari publici ai guvernului care sunt, în același timp, membri ai consiliilor de administrație ale fiduciilor de interes public, în pofida faptului că aceste entități primesc finanțare publică semnificativă, ceea ce implică riscuri sporite de corupție. 3.Motive suplimentare legate de cercetarea și urmărirea penală și de cadrul anticorupție 3.1.Cercetarea și urmărirea penală 3.1.1.Constatările Comisiei (34)În notificare și în scrisoarea de intenție s-a evidențiat un risc grav ca eficacitatea cercetării și urmăririi penale în cazurile care implică fonduri ale Uniunii să scadă din cauza concentrării competențelor la nivelul Parchetului General, a organizării strict ierarhice a serviciului de urmărire penală, a lipsei obligației de a motiva repartizarea sau reatribuirea cazurilor, a absenței unor norme de prevenire a deciziilor arbitrare care ar putea împiedica o politică eficace de cercetare și urmărire penală, precum și a lipsei unui control jurisdicțional asupra deciziilor organelor de cercetare penală sau ale parchetelor de a nu instrumenta un caz. În acest sens, Comisia a făcut trimitere la capitolul consacrat Ungariei din Raportul Comisiei din 2021 privind statul de drept, subliniind recomandările ce vizează procurorii pe care Grupul de state împotriva corupției al Consiliului Europei (GRECO) le-a făcut începând din 2015 și lipsa unor căi de atac eficace împotriva deciziilor serviciului de urmărire penală de a nu cerceta sau urmări penal presupuse activități infracționale care aduc atingere interesului public, inclusiv faptele de corupție și fraudă care afectează interesele financiare ale UE și de deturnare de fonduri publice. (35)Întrucât Ungaria cooperează doar la nivel bilateral cu Parchetul European (EPPO) și nu este un stat membru participant, OLAF rămâne singurul organ administrativ de anchetă al Uniunii competent să investigheze acuzațiile de fraudă, corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. 3.1.2.Observațiile prezentate de Ungaria (36)Ungaria a contestat trimiterea Comisiei la recomandările GRECO, cărora nu le-a dat curs și a comparat situația de pe plan național cu cea a altor state membre, pe baza celor mai recente date disponibile de la GRECO. (37)Ungaria a subliniat, de asemenea, că nu este obligată să participe la EPPO, dar că a încheiat un acord de cooperare cu această instituție și că procurorul-șef european a declarat în cadrul unui interviu că serviciul maghiar de urmărire penală a răspuns la toate cererile formulate de EPPO. Ungaria a susținut că, în statele membre participante la cooperarea consolidată în ceea ce privește instituirea EPPO, EPPO este un organism de sine stătător și independent de organele de cercetare și parchetele naționale. Din acest motiv, agențiile naționale de aplicare a legii nu se ocupă de chestiuni care intră în sfera de competență a EPPO. În schimb, cooperarea cu OLAF poate avea un efect de sporire a eficienței, întrucât OLAF cooperează cu autoritățile naționale, completând capacitățile de care dispun acestea. În plus, Ungaria a subliniat că alte patru state membre ale UE nu sunt membre ale EPPO și că eficiența serviciilor de urmărire penală din aceste țări nu reprezintă un motiv de îngrijorare pentru Comisie. (38)În ceea ce privește (i) posibilitatea procurorului general de a da instrucțiuni directe sau indirecte procurorilor și de a atribui sau retrage dosare și (ii) setul de criterii pentru transferul de cazuri între procurori subordonați, Ungaria a făcut trimitere la dispozițiile relevante din dreptul național și a susținut că structura ierarhică a serviciului de urmărire penală nu poate fi în sine o chestiune legată de statul de drept, contestând afirmația Comisiei potrivit căreia această structură ar putea afecta eficacitatea instrumentării cazurilor penale. Ungaria a declarat, de asemenea, că, pe durata mandatului său, actualul procuror general nu a retras cazuri de la procurori. Ungaria a menționat și că, în privința fraudelor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii, există posibilitatea ca Uniunea să își exercite drepturile ca entitate prejudiciată, în cadrul unei proceduri penale, și să depună o plângere împotriva actelor organelor de cercetare penală sau de a iniția procedura „acuzării private substitutive” (pótmagánvád). Ungaria a afirmat, de asemenea, că, în cazurile inițiate în urma transmiterii unei recomandări judiciare din partea OLAF, serviciul maghiar de urmărire penală a trimis întotdeauna OLAF deciziile de clasare a procedurilor penale, pe baza acordului de cooperare încheiat cu OLAF la 11 februarie 2022. Din perspectiva Ungariei, faptul că Uniunea nu a contestat aceste decizii și nu s-a prevalat de procedura „acuzării private substitutive” (pótmagánvád) ar indica acordul său cu deciziile respective sau lipsa obiecțiilor cu privire la acestea. 3.1.3.Evaluarea Comisiei (39)Comisia a prezentat motivele legate de cercetarea și urmărirea penală privind celelalte aspecte pe care le-a ridicat în acest caz, în special neregulile, deficiențele și punctele slabe din domeniul achizițiilor publice și, ca atare, acestea nu s-au bazat exclusiv pe preocupările analizate în recomandările GRECO. O comparație a modului în care Ungaria a dat curs recomandărilor GRECO relevante, față de alte state membre, nu răspunde preocupărilor exprimate de Comisie. În această privință, Comisia observă, de asemenea, că în conformitate cu Regulamentul privind mecanismul de condiționalitate, evaluarea fiecărui caz, precum și gama și domeniul de aplicare al elementelor de probă vor fi luate în considerare în funcție de aspectele de fond ale fiecărui caz. În plus, deși în cea mai recentă evaluare efectuată de GRECO cu privire la măsura în care Ungaria a dat curs recomandărilor relevante s-a constatat o ușoară îmbunătățire, o serie de recomandări relevante în ceea ce privește prevenirea corupției în rândul procurorilor nu sunt puse în aplicare sau sunt puse în aplicare doar parțial. (40)Contrar a ceea ce pare să susțină Ungaria în cel de al doilea răspuns, Comisia nu a sugerat că Ungaria ar fi obligată să facă parte din EPPO. De asemenea, Comisia este pe deplin conștientă de cooperarea bilaterală dintre Ungaria și EPPO și salută faptul că solicitările EPPO primesc răspunsuri adecvate, în conformitate cu obligația de cooperare loială pe care o are această țară. Acestea fiind spuse, în lipsa participării Ungariei la EPPO, serviciul maghiar de urmărire penală este singurul organism care desfășoară anchete penale cu privire la infracțiuni ce aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii. Prin urmare, neparticiparea Ungariei la EPPO este relevantă în contextul preocupărilor legate de funcționarea eficace a serviciului maghiar de urmărire penală. În plus, în cazul Ungariei și astfel cum se prevede în notificare, OLAF rămâne singurul organ administrativ de anchetă al Uniunii competent să investigheze acuzațiile de fraudă, corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. Indiferent dacă un stat membru participă sau nu la EPPO, este în continuare esențial să existe un serviciu național de urmărire penală eficace și independent, un cadru anticorupție solid, precum și o cooperare eficace cu OLAF. (41)În ceea ce privește observațiile prezentate de Ungaria cu privire la serviciul de urmărire penală, Comisia a luat act de informațiile furnizate, care au confirmat structura strict ierarhică a acestora și au descris cerințele pentru retragerea și transferul cazurilor, precum și normele privind procedurile disciplinare. Ungaria nu a furnizat răspunsuri complete privind organizarea și funcționarea serviciului de urmărire penală și nici privind procedurile relevante pentru recomandările judiciare ale OLAF astfel încât preocupările Comisiei să poată fi înlăturate. Prin urmare, persistă preocupări cu privire la aspecte sistemice relevante pentru buna funcționare efectivă a organelor de cercetare penală și a serviciului de urmărire penală în ceea ce privește cercetarea și urmărirea penală a infracțiunilor sau a încălcărilor dreptului Uniunii legate de execuția bugetului Uniunii sau de protecția intereselor financiare ale Uniunii, întrucât problema competențelor discreționare ale serviciului de urmărire penală este agravată de structura strict ierarhică a acestuia. Din punctul de vedere al Comisiei, problema competențelor extinse ale procurorului general, dublată de inexistența unui sistem de control și echilibru în cadrul serviciului de urmărire penală poate afecta funcționarea eficace a serviciului, cu impact asupra protecției intereselor financiare ale Uniunii. (42)Comisia nu este de acord cu argumentul Ungariei potrivit căruia faptul de a nu contesta o decizie sau de a nu iniția procedura „acuzării private substitutive” (pótmagánvád) ar indica acordul cu decizia de încetare a procedurii sau lipsa de obiecții cu privire la această decizie. Argumentul nu numai că nu ia în considerare deciziile de a nu începe cercetarea penală sau de a pune capăt cercetării penale asupra infracțiunilor care sunt relevante pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii, ci vizează și să transfere responsabilitatea pentru acțiunile de urmărire penală în sarcina Uniunii, contrar repartizării competențelor între Uniune și statele membre, a cărei expresie explicită este articolul 325 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). De asemenea, emiterea unei decizii de a pune capăt unei proceduri în temeiul acordului de cooperare administrativă cu OLAF nu poate fi înțeleasă ca indicând acordul cu decizia de încheiere a procedurii sau lipsa de obiecții cu privire la aceasta. (43)În acest sens, Comisia ia act de evaluarea sa, astfel cum a fost aprobată de Consiliu în contextul semestrului european 2022, prin care „[a]tunci când apar acuzații grave, există o lipsă sistematică de acțiuni hotărâte pentru investigarea și urmărirea penală a cazurilor de corupție care implică funcționari de rang înalt sau cercul lor imediat. Răspunderea privind deciziile de închidere a investigațiilor rămâne un motiv de îngrijorare, întrucât nu există căi de atac eficace împotriva deciziilor [serviciului de urmărire penală] de a nu începe urmărirea penală a unor presupuse activități infracționale”, o problemă care a condus la recomandarea ca Ungaria „să consolideze cadrul anticorupție, inclusiv prin îmbunătățirea eforturilor de urmărire penală [...]”. Comisia observă, de asemenea, că, în contextul capitolului consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept, acestei țări i s-a recomandat să își consolideze bilanțul în materie de cercetări, urmăriri penale și hotărâri judecătorești în cazuri de mare corupție.

3.2. Cadrul anticorupție 3.2.1.Constatările Comisiei (44)Comisia a remarcat că strategia anticorupție și cadrul mai larg (inclusiv, de exemplu, normele privind conflictele de interese, beneficiarii reali, activitățile de lobby și declarațiile de avere) par să nu prevadă dispoziții sau acțiuni privind prevenirea și reprimarea eficace a infracțiunilor care ar putea afecta buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau protecția intereselor financiare ale Uniunii. De asemenea, Comisia a făcut referire la preocupările persistente cu privire la prevenirea și corectarea marii corupții și a remarcat că autoritățile maghiare nu au furnizat informații cu privire la măsurile luate pentru a recupera sumele afectate de neregulile care au condus la retragerea finanțării din partea Uniunii pentru proiectele vizate și nici nu au furnizat date privind recuperarea sumelor. În acest context, Comisia a subliniat, de asemenea, limitările din legislația națională privind cooperarea în caz de rezistență din partea operatorilor economici, care afectează eficacitatea cooperării cu OLAF. 3.2.2.Observațiile prezentate de Ungaria (45)Ungaria a pus sub semnul întrebării trimiterea Comisiei la indicele de percepție a corupției (IPC), care, împreună cu alți indicatori, sugerează că Ungaria ocupă unul dintre ultimele locuri în clasamentul rezultatelor obținute de statele membre în ceea ce privește prevenirea, depistarea și corectarea corupției. În acest sens, Ungaria a făcut referire la analiza Centrului Comun de Cercetare (JRC) publicată în 2018, în care se menționează că rezultatele IPC trebuie interpretate cu prudență. Ungaria a făcut referire, de asemenea, la Eurobarometrul 502 privind percepția corupției (un indicator care nu este citat în notificare), publicat în iunie 2020, care arată că Ungaria se situează pe o poziție mai bună decât alte opt state membre. În plus, Ungaria a menționat un raport al Eurojust din mai 2022 pentru a confirma că se situează la mijlocul clasamentului în ceea ce privește implicarea în cazuri de corupție. (46)În ceea ce privește cadrul anticorupție, Ungaria a făcut referire la Strategia de prevenire a corupției 2020-2022 și a contestat concluzia Comisiei potrivit căreia termenul pentru punerea în aplicare a măsurilor (pentru aproape jumătate din măsuri) a fost prelungit. Potrivit Ungariei, motivul prelungirii termenului de punere în aplicare a acestor măsuri până la 30 iunie 2023 ar fi că pandemia de COVID-19 a făcut imposibilă desfășurarea de activități de formare, de consultare sau de cercetare în format prezențial. În plus, Ungaria a indicat că măsurile specifice de intervenție și calendarul Strategiei anticorupție 2020-2022 au fost incluse în Hotărârea Guvernului nr. 1328/2020 din 19 iunie 2020. (47)Ungaria a contestat, de asemenea, faptul că notificările din partea autorităților administrative cu privire la posibile nereguli raportate de avertizori joacă un rol mai mic în anchetele penale, indicând faptul că Serviciul Național de Protecție (NVSZ) nu are competența de a investiga, însă verifică dacă acuzațiile sunt corecte și inițiază acțiuni subsecvente adecvate. Ungaria a contestat, de asemenea, concluzia Comisiei potrivit căreia Autoritatea Națională Fiscală și Vamală nu poate iniția proceduri decât dacă, la rândul lor, autoritățile de anchetă au deschis anchete penale și a făcut trimitere la dispozițiile relevante din legislația națională. (48)În ceea ce privește declarațiile de avere, Ungaria a declarat că sistemul maghiar de declarații de avere pentru membrii Adunării Naționale și cadrele politice superioare reprezintă o transpunere a sistemului utilizat de Parlamentul European ca o bună practică internațională. (49)În plus, deși inițial Ungaria a susținut că legislația UE și legislația statelor membre nu definesc în mod specific conceptul de mare corupție, în al doilea răspuns, aceasta a făcut referire la informațiile pe care le-a furnizat în contextul Raportului din 2022 privind statul de drept în ceea ce privește combaterea marii corupții. În plus, a contestat sfera de cuprindere a conceptului de corupție astfel cum este avut în vedere în dreptul Uniunii. 3.2.3.Evaluarea Comisiei (50)Trebuie remarcat faptul că (i) serviciile Comisiei au indicat în mod clar că IPC a fost luat în considerare ca indicator complementar, (ii) Ungaria însăși a recunoscut că se număra printre țările cu cele mai slabe rezultate (penultimul loc în clasament) în ceea ce privește IPC din 2021 și, important, (iii) metodologia de calculare a punctajului IPC a fost modificată imediat după analiza JRC, pentru a respecta recomandările Comisiei. În ceea ce privește argumentul Ungariei bazat pe Eurobarometrul special, Comisia observă că Eurobarometrul special 523 privind corupția, publicat la 13 iulie 2022, indică faptul că 91 % dintre respondenții maghiari consideră că fenomenul corupției este larg răspândit în țara lor, cu mult peste media UE, care este de 68 %. În plus, există indicii că din ce în ce mai multe persoane consideră că legăturile dintre mediul de afaceri și politicieni sunt marcate de corupție, 74 % dintre respondenți fiind de părere că singura modalitate de a reuși în afaceri este de a avea legături politice. În ceea ce privește trimiterea la raportul Eurojust, Comisia reamintește că Eurojust înregistrează numai cazurile transfrontaliere; prin urmare, raportul este un indicator, printre altele, al nivelului de corupție înregistrat într-un anumit stat membru și al eficacității autorităților naționale în combaterea corupției fără un element transfrontalier. (51)În ceea ce privește argumentele prezentate cu privire la măsurile din cadrul strategiei anticorupție, în raportul de țară publicat în contextul semestrului european 2022 se menționează că, „[d]acă ar fi fost puse în aplicare, aceste măsuri ar fi contribuit la detectarea și urmărirea penală mai eficace a corupției în instituțiile publice și în întreprinderile de stat”. Acest aspect este menționat și în capitolul consacrat Ungariei din Raportul din 2022 privind statul de drept. În plus, Comisia consideră că mai multe dintre măsurile al căror termen de punere în aplicare a fost prelungit până în 2023 nu au fost afectate de pandemia de COVID-19. (52)Comisia observă că, în ceea ce privește „rolul relativ mai mic” jucat de instrumentele preventive în anchetele penale, s-au primit informații relevante de la serviciul maghiar de urmărire penală în contextul pregătirii rapoartelor Comisiei din 2021 și din 2022 privind statul de drept. Serviciul de urmărire penală consideră că Serviciul Național de Protecție este sursa principală și indispensabilă pentru strângerea de probe în vederea inițierii de cercetări și urmăriri penale în materie de corupție. În același context, chiar autoritățile maghiare au indicat că procedurile penale pentru infracțiuni de corupție sunt inițiate în principal pe baza activităților de cercetare penală ale organelor de cercetare penală, majoritatea cazurilor investigate fiind detectate de Serviciul Național de Protecție (Departamentul de supraveghere secretă). Informațiile obținute folosind instrumentele de detectare, cum ar fi declarațiile de avere, dezvăluirile avertizorilor de integritate și informațiile din registre, joacă un rol relativ minor în anchetele de corupție. (53)În ceea ce privește Autoritatea Națională Fiscală și Vamală, Comisia observă că Ungaria însăși recunoaște că astfel de controale pot avea loc numai dacă organele de cercetare penală au suspiciuni în legătură cu săvârșirea de infracțiuni, ceea ce confirmă constatările din notificare. (54)În plus, este important de remarcat faptul că în organismele de stat cu funcții de supraveghere s-au făcut numiri politice, fapt ce ridică semne de întrebare cu privire la imparțialitatea lor în depistarea corupției. Existența unor mecanisme deficitare de control independent și a unor legături strânse între politică și anumite întreprinderi naționale favorizează corupția. (55)În ceea ce privește argumentele furnizate de Ungaria cu privire la declarațiile de avere, Comisia constată că persistă preocupări de lungă durată privind supravegherea, verificarea și asigurarea eficace și transparentă a respectării normelor privind codurile de conduită, conflictele de interese și declarațiile de avere pentru membrii Parlamentului și alți funcționari cu grad ridicat de risc. Modificările aduse normelor privind declarațiile de avere pentru membrii Parlamentului, introduse în iulie 2022, nu urmăresc să răspundă acestor preocupări. Noile norme prevăd cerințe și mai puțin stricte pentru declarațiile de avere în comparație cu cele anterioare, aplicabile până la 31 iulie 2022, întrucât membrii Parlamentului nu mai sunt obligați să includă în declarații informații privind activele pe care le dețin. Pentru a evalua eficacitatea unui sistem de declarare a averii, ar trebui să se țină seama de situația generală în care se aplică un astfel de sistem. Astfel cum s-a explicat în notificare, în scrisoarea de intenție și anterior, în documentul de față, contextul din Ungaria ridică semne de întrebare și, prin urmare, necesită un sistem mai cuprinzător de declarare a averii. (56)În cel de al doilea răspuns al său, Ungaria a făcut referire la anchete aflate în curs în cazuri de mare corupție, pe care le-a menționat în contextul Raportului din 2022 privind statul de drept. Acest lucru ilustrează faptul că, în esență, a înțeles conceptul de mare corupție și diferența față de mica corupție, indiferent de definiția infracțiunilor de corupție din legislația UE sau din legislația națională. În același timp, deși Comisia a apreciat faptul că a primit informații, acest lucru nu înseamnă s­a demonstrat un bilanț solid al anchetelor privind acuzațiile de corupție aduse funcționarilor de rang înalt și cercului apropiat al acestora, ceea ce rămâne un motiv serios de îngrijorare. Nu se poate considera, prin urmare, că Ungaria a răspuns preocupărilor privind prevenirea și corectarea marii corupții. 4.Concluzia evaluării Comisiei în ceea ce privește încălcările principiilor statului de drept (57)Având în vedere ansamblul elementelor prezentate anterior, Comisia consideră că problemele identificate în notificare și reiterate în scrisoarea de intenție sunt încă valabile și constituie încălcări sistemice ale principiilor statului de drept în sensul articolului 2 litera (a) din Regulamentul privind condiționalitatea, în special ale principiilor securității juridice și interzicerii caracterului arbitrar al competențelor executive, în temeiul articolului 4 alineatul (1) coroborat cu articolul 3 litera (b) din Regulamentul privind condiționalitatea. Aceste preocupări se referă la mai multe dintre situațiile enumerate la articolul 4 alineatul (2) din regulament, în special: ·(a) funcționarea corespunzătoare a autorităților care execută bugetul Uniunii, [...] în special în contextul procedurilor de achiziții publice;

·(b) funcționarea corespunzătoare a autorităților care efectuează controale financiare, acțiuni de monitorizare și de audit, precum și funcționarea corespunzătoare a unor sisteme eficiente și transparente de gestiune financiară și de responsabilitate financiară; ·(e) prevenirea și sancționarea fraudei, [...] a corupției sau a altor încălcări ale dreptului Uniunii care au legătură cu execuția bugetului Uniunii sau cu protecția intereselor financiare ale Uniunii […]; ·(h) alte situații [...] care sunt relevante pentru buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii, reprezentate, în acest caz, de incapacitatea constantă de a asigura faptul că practicile și cadrul de reglementare în domeniul achizițiilor publice evită riscurile de corupție și alte nereguli în gestionarea fondurilor Uniunii. 5.Nu există alte proceduri care să permită o protecție mai eficace a bugetului Uniunii 5.1. Evaluarea inițială realizată de către Comisie (58)Comisia consideră că nicio altă procedură prevăzută în dreptul Uniunii nu i-ar permite să protejeze bugetul Uniunii într-un mod mai eficace decât procedura prevăzută în Regulamentul privind condiționalitatea. Deficiențele, punctele slabe, limitele și riscurile identificate sunt răspândite pe scară largă și interconectate. Din acest motiv, nicio altă procedură nu poate fi mai eficace decât cea prevăzută în Regulamentul privind condiționalitatea. De peste zece ani, Ungaria a fost destinatara recomandărilor și corecțiilor din cauza deficiențelor și a neregulilor grave, în special în domeniul achizițiilor publice. În pofida măsurilor luate de Comisie de fiecare dată când a identificat încălcări ale normelor privind achizițiile publice sau ale legislației aplicabile pentru a proteja bugetul Uniunii pe baza procedurilor prevăzute în legislația Uniunii, an după an, perioadă de programare după perioadă de programare, achizițiile publice din Ungaria au continuat să prezinte deficiențe și puncte slabe care au afectat buna gestiune financiară a bugetului Uniunii și protecția intereselor financiare ale Uniunii. (59)Abordarea preventivă a auditurilor efectuate de serviciile Comisiei a demonstrat, pe de o parte, că Ungaria nu a fost în măsură să asigure funcționarea eficace a autorităților responsabile cu execuția și monitorizarea bugetului Uniunii și, pe de altă parte, necesitatea unei acțiuni constante, ample și orientate spre viitor din partea Comisiei pentru a proteja acest buget. (60)În ceea ce privește reformele foarte recente privind fiduciile de interes public, având în vedere caracterul retrospectiv al procedurilor prevăzute în alte acte legislative ale Uniunii, împreună cu riscurile grave ca fonduri ale Uniunii să fie alocate și plătite fără verificarea conflictelor de interese și nu neapărat în conformitate cu normele privind achizițiile publice, procedura stabilită prin Regulamentul privind condiționalitatea este cel mai eficace instrument de protecție a bugetului Uniunii. (61)Chiar dacă ar putea fi avută în vedere utilizarea altor mijloace disponibile prevăzute de normele sectoriale, cum ar fi auditurile efectuate de serviciile Comisiei, care pot identifica nereguli ce nu au fost prevenite, identificate sau corectate de autoritățile maghiare, aceste măsuri se referă, în general, la cheltuieli deja declarate Comisiei. Nici corecțiile financiare nu constituie o măsură corectivă suficientă în acest caz, deoarece, în principiu, acestea nu au un caracter preventiv și nu întotdeauna se referă la probleme sistemice. (62)Chiar și o abordare proactivă din partea Comisiei, cum ar fi auditurile preventive ale serviciilor Comisiei, ar rămâne limitată la fondurile specifice vizate de normele sectoriale aplicabile. În plus, o astfel de abordare nu ar permite Comisiei să protejeze bugetul într-un mod mai eficace sau suficient de eficace, deoarece s-ar concentra pe programe specifice fără a aborda întreaga sferă a deficiențelor identificate. (63)Aceste puncte slabe sunt agravate de preocupările privind cercetarea și urmărirea penală, precum și de limitele cadrului anticorupție. Aceste preocupări și limite sunt deosebit de relevante în cazul în care proiectelor investigate de OLAF li se retrage finanțarea din partea Uniunii, întrucât acest lucru înseamnă, în general, că nu s-a abordat cauza principală a deficienței și că problema va reapărea. (64)În practică, aceste circumstanțe conduc la concluzia că neregulile pot afecta și o parte semnificativă a operațiunilor care nu au fost investigate sau auditate, ținând seama de faptul că, atunci când neregulile sunt într-adevăr descoperite, fondurile Uniunii sunt înlocuite cu fonduri naționale care ar putea ajunge la destinatarii lor avuți în vedere, eventual fără consecințe concrete asupra neregulilor cu caracter administrativ sau penal comise, permițând continuarea neregulilor în cadrul altor operațiuni care nu sunt investigate sau auditate și fără adoptarea unor măsuri eficace și disuasive, astfel cum se prevede la articolul 325 alineatul (1) din TFUE. (65)În același mod, acordurile, planurile de acțiune și alte instrumente ar putea, în principiu, să îmbunătățească investigarea adecvată a fraudei, a corupției sau a altor încălcări relevante ale dreptului Uniunii sau a infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii. Cu toate acestea, având în vedere lipsa dovezilor privind punerea lor efectivă în aplicare, acestea nu pot fi considerate a fi capabile să protejeze împotriva riscurilor grave la adresa bunei gestiuni financiare a bugetului Uniunii și a intereselor financiare ale Uniunii. (66)În concluzie, preocupările Comisiei în cazul Ungariei vizează o serie de domenii-cheie pentru execuția bugetului Uniunii și respectarea principiilor bunei gestiuni financiare și, cumulativ, acestea prezintă riscuri grave la adresa intereselor financiare ale Uniunii. Într-adevăr, există probleme legate de execuția bugetului Uniunii în Ungaria care nu par să fie investigate în mod corespunzător din cauza limitelor structurale, juridice sau practice sau a obstacolelor în detectarea, investigarea și corectarea fraudelor și a altor nereguli; aceasta constituie o situație generală care riscă în mod direct și grav să afecteze interesele financiare ale Uniunii. În acest sens, problemele identificate sunt atât de răspândite și de grave încât riscurile financiare globale pentru bugetul Uniunii și pentru interesele financiare ale Uniunii depășesc riscurile care pot fi abordate prin alte proceduri prevăzute în diferitele instrumente sectoriale. În consecință, în opinia Comisiei, din cauza complexității și a naturii interconectate a acestor aspecte, nicio altă procedură prevăzută în legislația Uniunii nu i-ar permite să protejeze cu mai multă eficacitate bugetul Uniunii. 5.2. Observațiile prezentate de Ungaria (67)Ungaria a susținut că Regulamentul 1060/2021 (RDC) include măsuri precum întreruperea termenelor de plată, suspendarea plăților și corecțiile financiare, care sunt eficace și adecvate pentru a proteja bugetul Uniunii. Ungaria a menționat, de asemenea, alte mijloace aflate la dispoziția Comisiei pentru a garanta protecția intereselor financiare ale Uniunii în contextul adoptării acordului de parteneriat, a programelor pentru fondurile structurale, precum și a Mecanismului de redresare și reziliență (MRR). Ungaria a susținut, de asemenea, că, în ceea ce privește normele privind achizițiile publice și interpretarea și aplicarea practică a acestora, Comisia ar putea, de asemenea, să intervină prin intermediul acțiunilor în constatarea neîndeplinirii obligațiilor. 5.3. Evaluarea Comisiei (68)Comisia nu este de acord cu opinia Ungariei potrivit căreia alte măsuri ale Uniunii ar putea proteja mai bine bugetul Uniunii. În ceea ce privește aplicarea măsurilor financiare prevăzute în Regulamentul 1060/2021 (RDC), Comisia observă că măsurile respective sunt, prin definiție, limitate la domeniul de aplicare și la criteriile cuprinse în regulamentul sectorial respectiv și nu pot asigura protecția generală preventivă și sistemică care este posibilă în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea. Importanța acestei dimensiuni preventive generale a Regulamentului privind condiționalitatea a fost confirmată de Curtea de Justiție. În ceea ce privește respectarea și monitorizarea condițiilor favorizante consacrate în RDC, Comisia observă în primul rând că, deși singura consecință prevăzută la articolul 15 din RDC a neîndeplinirii unei condiții favorizante este faptul că Comisia nu rambursează cheltuielile declarate, Regulamentul privind condiționalitatea acordă o gamă mai largă de posibilități de protejare a bugetului Uniunii, inclusiv suspendarea aprobării unuia sau mai multor programe, precum și suspendarea angajamentelor în cadrul gestiunii partajate. Spre deosebire de procedura prevăzută la articolul 15 din RDC, aceasta include și prefinanțarea. În plus, domeniul de aplicare al condițiilor favorizante care ar putea fi relevante în acest caz, în special „mecanismele eficace de monitorizare a pieței achizițiilor publice” și „aplicarea și punerea în aplicare cu eficacitate a Cartei drepturilor fundamentale”, diferă de domeniul de aplicare al Regulamentului privind condiționalitatea și este mai restrictiv. (69)În ceea ce privește acțiunile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor legate de aplicarea normelor privind achizițiile publice și de interpretarea acestora, considerentul 17 din Regulamentul privind condiționalitatea clarifică faptul că „legislația” la care se referă articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul privind condiționalitatea este de natură financiară și sectorială. Procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, care nu se bazează pe un act legislativ, ci sunt întemeiate direct pe legislația primară (articolul 258 din TFUE), nu pot fi considerate ca fiind relevante în sensul articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul privind condiționalitatea. (70)În ceea ce privește Mecanismul de redresare și reziliență, Regulamentul (UE) 2021/241 include dispoziții legate de protecția intereselor financiare ale Uniunii, pe care statul membru trebuie să le respecte atunci când pune în aplicare măsuri în cadrul mecanismului. În plus, responsabilitatea principală de a respecta dreptul Uniunii și dreptul intern atunci când pun în aplicare măsurile respective revine statelor membre, în conformitate cu articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241, în timp ce Comisia poate lua măsuri corective ex-post în cazuri de fraudă, corupție și conflicte de interese care afectează interesele financiare ale Uniunii, care nu au fost corectate de statul membru, sau în cazul unei încălcări grave a unei obligații care decurge din acordul de împrumut sau din acordul de finanțare în conformitate cu articolul 22 alineatul (5) din regulamentul respectiv. Mai important, planul de redresare și reziliență al Ungariei nu este încă adoptat, iar conținutul și capacitatea sa de a proteja interesele financiare ale Uniunii depind de măsurile efective pe care le va conține, dar și de modul în care aceste măsuri vor fi puse în aplicare de Ungaria.

(71)Având în vedere toate cele de mai sus, Comisia consideră că nicio altă procedură în temeiul dreptului Uniunii nu i-ar permite să protejeze bugetul Uniunii într-un mod mai eficace decât procedura prevăzută în Regulamentul privind condiționalitatea. 6.Observații generale prezentate de Ungaria (72)Pe lângă argumentele prezentate de Ungaria cu privire la problemele specifice ridicate de Comisie, Ungaria a prezentat, de asemenea, observații generale, în care a contestat mai multe elemente ale procedurii. În special, aceasta a susținut că inițierea de către Comisie a procedurii împotriva Ungariei nu s-a bazat pe motive de fapt sau de drept suficiente, contestând în special fiabilitatea surselor utilizate de Comisie. Aceasta a susținut, de asemenea, că nu au fost a asigurate de către Comisie nediscriminarea și egalitatea de tratament între statele membre, referindu-se în special la rezultatele altor state membre din Tabloul de bord al pieței unice și la recomandările formulate în cadrul semestrului european cu privire la consolidarea cadrului privind achizițiile publice, la instituirea unor cadre anticorupție și la asigurarea independenței serviciului de urmărire penală. În plus, aceasta a susținut că nu s-a ținut seama în mod corespunzător de către Comisie de particularitățile sistemului juridic al Ungariei, care prevede o marjă de apreciere în punerea în aplicare a principiilor statului de drept. De asemenea, aceasta a susținut că în acest context ar trebui să se aplice principiile dreptului la apărare în cadrul procedurilor penale, precum și în dreptul concurenței, și că aceste drepturi nu au fost respectate de către Comisie. (73)În cel de al doilea răspuns, Ungaria a criticat faptul că scrisoarea de intenție din 20 iulie a fost trimisă fără a se lua în considerare cele paisprezece măsuri corective prezentate Comisiei la 19 iulie. În cazul a douăsprezece dintre aceste măsuri, Ungaria s-a angajat să le mențină necondiționat și pe termen nelimitat. Astfel, aceasta a susținut că Comisia ar fi trebuit să țină seama de aceste angajamente în evaluarea sa înainte de a trimite scrisoarea respectivă, în special și pentru că termenul de o lună stabilit în Regulamentul privind condiționalitatea pentru trimiterea scrisorii era orientativ. Totodată a considerat că măsurile propuse prin trimitere la proiectele de obiective de etapă ale planului său de redresare și reziliență stabilit ar fi trebuit să fie acceptate ca măsuri de remediere, argumentând că nici Regulamentul privind condiționalitatea și nici orientările de aplicare a acestuia nu impun o formă specifică în care măsurile de remediere să poată fi propuse în cursul procedurii. Pe această bază, aceasta a susținut că Comisia a încălcat grav principiul cooperării loiale dintre Comisie și statul membru, precum și cerința unei evaluări obiective, imparțiale și echitabile prevăzute în Regulamentul privind condiționalitatea. Observațiile Comisiei (74)Comisia consideră nefondate argumentele prezentate de Ungaria, întrucât Comisia a efectuat o evaluare calitativă aprofundată, obiectivă, imparțială, echitabilă și care respectă egalitatea între statele membre. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de informațiile provenite din mai multe surse disponibile, pentru a identifica, a verifica încrucișat și a evalua încălcările relevante ale principiilor statului de drept, în conformitate cu Regulamentul privind condiționalitatea, astfel cum a fost interpretat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene, inclusiv de informațiile prezentate de Ungaria în răspunsul său la solicitarea de informații. În acest context, Comisia subliniază că evaluarea fiecărui caz, a gamei și a sferei probelor, se efectuează în funcție de aspectele de fond ale fiecărui caz, ținând seama de toate circumstanțele relevante. Deși este adevărat că, atunci când se analizează indicatori unici, alte state membre ar putea, în unele cazuri, să aibă rezultate mai slabe decât Ungaria în ceea ce privește anumite aspecte, evaluarea Comisiei este o evaluare calitativă cuprinzătoare, care ia în considerare contextul juridic și instituțional relevant, reunind informații, indicatori și observații din surse multiple pentru a forma o imagine mai completă a situației din Ungaria decât ar putea-o oferi indicatorii unici. (75)Atât notificarea, cât și scrisoarea de intenție au clarificat faptul că persistența timp de peste zece ani a problemelor indică faptul că există în continuare un risc pentru buna gestiune financiară a fondurilor UE, încălcându-se dreptul Uniunii, precum și faptul că, în mod persistent, autoritățile publice maghiare nu previn sau nu corectează aceste încălcări și nu protejează cu eficacitate interesele financiare ale Uniunii. Pe această bază, Comisia a considerat că, dacă nu se iau măsuri suplimentare pentru a aborda chestiunea în mod eficace și în regim de urgență, nu există motive pentru a presupune că situația se va îmbunătăți în mod semnificativ. (76)În fine, Comisia a respectat în mod corespunzător dreptul la apărare al Ungariei, în conformitate cu cerințele Regulamentului privind condiționalitatea, precum și cu principiile dreptului Uniunii, întrucât și-a exprimat în mod clar preocupările și a expus motivele pentru inițierea procedurii, a oferit Ungariei posibilitatea de a-și prezenta observațiile în fiecare etapă a procedurii și a luat în considerare în mod corespunzător observațiile prezentate de Ungaria, precum și măsurile de remediere pe aceasta care le-a propus în primul și în al doilea răspuns. (77)În ceea ce privește măsurile sau acțiunile propuse de Ungaria la 19 iulie 2022, argumentele prezentate de Ungaria sunt nefondate din mai multe motive. În primul rând, măsurile de remediere nu au fost propuse împreună cu observațiile privind scrisoarea de notificare și în termenul precizat în scrisoarea de notificare respectivă, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatele (5) și (9) din Regulamentul privind condiționalitatea, ci mai târziu în cursul procesului. În al doilea rând, faptul că termenul prevăzut la articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul privind condiționalitatea este orientativ nu înseamnă că Comisia este obligată să îl prelungească în mod inutil. O astfel de prelungire este posibilă atunci când este justificată pentru a analiza observațiile și caracterul adecvat al măsurilor de remediere, care trebuie prezentate în timp util. În scrisoarea de intenție, Comisia a invitat Ungaria să prezinte cât mai curând posibil detalii suplimentare cu privire la măsurile de remediere propuse, atât cu privire la natura acestora, cât și cu privire la diferitele instrumente care ar putea fi utilizate pentru o bună punere aplicare a acestora. În special în ceea ce privește măsura de remediere relevantă pentru modificarea controlului jurisdicțional al deciziilor de urmărire penală, care era în discuție în contextul planului de redresare și reziliență, Comisia a afirmat în mod clar că are mai multe rezerve cu privire la aspectele tehnice care ar putea compromite eficacitatea acesteia. Astfel, în acel stadiu, Comisia nu avea niciun motiv să întârzie trimiterea scrisorii de intenție. În fine, aceste măsuri de remediere sunt în prezent înlocuite integral cu cele prezentate în mod oficial în cel de al doilea răspuns, inclusiv cu angajamentele suplimentare incluse în scrisoarea din septembrie. (78)În plus, Comisia a explicat în mod clar în scrisoarea sa de intenție că, pentru a fi considerate adecvate în sensul Regulamentului privind condiționalitatea, măsurile de remediere, inclusiv proiectele de acte legislative, după caz, ar trebui să fie propuse necondiționat în cadrul procedurii prevăzute în Regulamentul privind condiționalitatea și ar trebui să fie suficient de precise în ceea ce privește conținutul și calendarul de punere în aplicare și totodată să nu fie limitate în timp. În multe cazuri, primul răspuns a inclus trimiteri la propunerile luate în considerare în contextul proiectului de plan de redresare și reziliență al Ungariei. Simplele trimiteri la obiectivele de etapă ale proiectului de plan de redresare și reziliență nu pot fi considerate măsuri de remediere prezentate în contextul procedurii derulate în temeiul articolului 6 alineatul (5) din Regulamentul privind condiționalitatea. În același timp, Comisia nu a fost în măsură să evalueze dacă acestea ar fi adecvate pentru a aborda constatările prezentate în notificare, pentru a le lua în considerare în cadrul măsurilor pe care le-a propus în scrisoarea sa de intenție. 7.Măsurile de remediere prezentate de Ungaria și analiza caracterului adecvat al acestora în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea 7.1. Măsurile de remediere prezentate de Ungaria (79)În conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din Regulamentul privind condiționalitatea, „[a]tunci când decide dacă să prezinte o propunere de decizie de punere în aplicare privind măsurile adecvate, Comisia ține seama de informațiile primite de la statul membru vizat și de orice observații din partea acestuia, precum și de gradul de adecvare al măsurilor de remediere propuse.” (80)În primul răspuns și în scrisorile suplimentare trimise la 30 iunie și la 5 iulie 2022, Ungaria nu a prezentat măsuri de remediere adecvate, angajate în mod corespunzător în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea. (81)La 19 iulie 2022, Ungaria a trimis o scrisoare suplimentară prin care propunea o serie de măsuri de remediere pentru a răspunde constatărilor din notificare, care, din cauza faptului că au fost prezentate în această etapă foarte târzie a procesului, nu au putut fi luate în considerare pentru evaluarea primului răspuns. (82)În cel de al doilea răspuns, Ungaria a prezentat o serie de măsuri de remediere pe care le-a completat cu angajamente suplimentare în scrisoarea din septembrie, susținând că aceste măsuri ar urma să abordeze în mod adecvat toate problemele ridicate de Comisie în notificare. Măsurile de remediere respective sunt: i. consolidarea prevenirii, a detectării și a corectării nelegalităților și neregulilor legate de execuția fondurilor Uniunii prin intermediul unei Autorități de Integritate nou-înființate; ii. grupul operativ anticorupție; iii. consolidarea cadrului anticorupție; iv. asigurarea transparenței modului în care este utilizat sprijinul Uniunii de către fundațiile de gestionare a activelor de interes public;

v. introducerea unei proceduri specifice în cazul infracțiunilor speciale legate de exercitarea autorității publice sau de gestionarea bunurilor publice; vi. consolidarea mecanismelor de audit și control pentru a garanta utilizarea judicioasă a sprijinului UE; vii. reducerea ponderii procedurilor de atribuire a contractelor cu oferte unice finanțate din fonduri ale Uniunii; viii. reducerea ponderii procedurilor de atribuire a contractelor cu oferte unice finanțate din bugetul național; ix. dezvoltarea unui instrument de raportare a ofertelor unice pentru a monitoriza și a raporta cu privire la achizițiile publice închise cu oferte unice; x. dezvoltarea sistemului electronic de achiziții publice pentru a spori transparența; xi. elaborarea unui cadru de măsurare a performanței care să evalueze eficiența și rentabilitatea achizițiilor publice; xii. adoptarea unui plan de acțiune pentru creșterea nivelului de concurență în domeniul achizițiilor publice; xiii. formarea care urmează să fie oferită microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii cu privire la practicile în materie de achiziții publice; xiv. instituirea unei scheme de sprijin pentru compensarea costurilor asociate participării la achizițiile publice ale microîntreprinderilor și ale întreprinderilor mici și mijlocii; xv. aplicarea ARACHNE; xvi. consolidarea cooperării cu OLAF; precum și xvii. adoptarea unui act legislativ care să asigure o mai mare transparență a cheltuielilor publice. 7.2.Evaluarea de către Comisie a măsurilor de remediere (83)Comisia salută faptul că Ungaria a prezentat măsuri de remediere pentru a aborda problemele ridicate în notificare în ceea ce privește neregulile, deficiențele și punctele slabe sistemice din domeniul achizițiilor publice, riscurile de conflicte de interese și preocupările legate de fiduciile de interes public, precum și motivele suplimentare privind cercetarea și urmărirea penală și cadrul anticorupție. În general, Ungaria s-a angajat (astfel cum se menționează în al doilea său răspuns) să mențină necondiționat în vigoare măsurile de remediere (și legislațiile aferente) fără nicio limită de timp și să aplice în mod corespunzător normele prevăzute în acestea. (84)În ceea ce privește evaluarea măsurilor de remediere propuse, Comisia consideră că, întrucât problemele specifice identificate în Ungaria se referă atât la cadrul juridic, cât și, în mare măsură, la practică, caracterul adecvat al acestora pentru a-și atinge obiectivul de a pune capăt încălcărilor principiilor statului de drept și/sau riscurilor pe care le prezintă pentru buna gestiune financiară a bugetului Uniunii și pentru interesele financiare ale Uniunii nu poate fi evaluat în mod corespunzător fără o cunoaștere deplină a detaliilor măsurilor concrete și înainte ca anumite elemente-cheie să fie efectiv puse în aplicare. În acest sens, Ungaria trebuie să furnizeze detalii suplimentare și să parcurgă etape-cheie pentru multe dintre măsurile de remediere propuse menționate mai sus până la 19 noiembrie 2022 (când se are în vedere începerea activității Autorității de Integritate), astfel cum se indică în calendarul măsurilor de remediere prezentate de Ungaria la 22 august. 7.2.1.Evaluare pentru fiecare măsură de remediere i. Autoritatea de Integritate (85)Guvernul Ungariei s-a angajat să înființeze o autoritate de integritate cu scopul de a consolida prevenirea, detectarea și corectarea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției, precum și a altor ilegalități și nereguli în ceea ce privește punerea în aplicare a oricărui sprijin financiar din partea Uniunii. (86)Aceasta este o măsură de remediere fundamentală care vizează abordarea aspectelor și a motivelor suplimentare menționate mai sus (a se vedea secțiunile 2 și 3). Măsurile de remediere propuse conțin norme specifice privind numirea consiliului de administrație al Autorității de Integritate și privind implicarea unui „comitet de eligibilitate” menit să garanteze independența deplină a Autorității de Integritate și a membrilor acesteia: aceștia vor fi selectați în urma unei cereri deschise de candidaturi pe baza calităților profesionale ale candidaților, a calificărilor acestora, a experienței lor extinse și incontestabile și a reputației lor – inclusiv la nivel internațional – în chestiuni juridice și financiare privind achizițiile publice și combaterea corupției și a competenței lor dovedite în aceste domenii. Membrii consiliului de administrație vor fi numiți numai în urma unui aviz obligatoriu al comitetului de eligibilitate. Atât membrii comitetului de eligibilitate, cât și membrii consiliului de administrație vor face obiectul unor norme stricte privind conflictele de interese. Autoritatea de integritate va fi, de asemenea, învestită cu competențe extinse, printre care următoarele: competența de a solicita autorităților contractante să suspende o procedură de achiziții publice (pentru o perioadă de maximum două luni); competența de a solicita organelor administrative de anchetă să efectueze investigații; competența de a recomanda excluderea anumitor operatori economici de la finanțarea din partea Uniunii pentru o anumită perioadă de timp; competența de a da instrucțiuni autorităților sau organismelor naționale relevante să își îndeplinească funcțiile de supraveghere sau de control, în special în ceea ce privește procedurile de verificare a declarațiilor privind conflictele de interese și suspiciunile în legătură cu gestionarea fondurilor Uniunii; dreptul de a solicita acces la toate dosarele relevante, inclusiv la procedurile de achiziții publice în curs sau viitoare; competența de a recomanda autorităților contractante să utilizeze o procedură specifică în cadrul unei anumite proceduri de achiziții publice sau al unei categorii de proceduri de achiziții publice; dreptul de a iniția proceduri la autoritățile sau organismele naționale relevante cu scopul de a stabili presupuse ilegalități sau nereguli; competența de a verifica declarațiile de avere; dreptul de a solicita controlul jurisdicțional al tuturor deciziilor autorităților privind procedurile de achiziții publice care implică orice sprijin din partea Uniunii și care pot face obiectul unui control jurisdicțional etc. Autoritatea va publica, de asemenea, rapoarte anuale privind activitățile sale, care vor conține, printre altele, o analiză a concentrării atribuirilor, o evaluare a practicii de utilizare a acordurilor-cadru, o analiză a modului în care sistemul de control existent contribuie la identificarea și prevenirea cu eficacitate a riscurilor de corupție, fraudă și conflict de interese (și modul în care pot fi detectate și abordate astfel de cazuri); formularea de recomandări privind problemele identificate. Raportul anual va fi publicat, iar guvernul va avea obligația de a explica în scris modul în care va aborda constatările Autorității de Integritate. În fine, măsura de remediere propusă conține și un calendar detaliat cu diferite etape de punere în aplicare, inclusiv consultarea Comisiei și a OCDE cu privire la proiectul (proiectele) de text(e) legislativ(e) care va(vor) institui Autoritatea de Integritate și prezintă detalii suplimentare necesare cu privire la elementele de mai sus. Începerea activităților Autorității de Integritate, care reprezintă o etapă-cheie de punere în aplicare a acestei măsuri de remediere, astfel cum figurează în anexă, este prevăzută pentru 19 noiembrie 2022.

(87)Având în vedere importanța autorității, ca piesă de bază în guvernanța sistemului, dacă este precizată în mod corect în normele detaliate și pusă în aplicare în mod corespunzător astfel cum se prevede în măsura de remediere prezentată de Ungaria (inclusiv în angajamentele suplimentare incluse în scrisoarea din septembrie), într-un mod care asigură independența deplină și competențe efective pe teren în ceea ce privește toate procedurile care ar putea afecta efectiv sau potențial buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau interesele financiare ale Uniunii, Autoritatea de Integritate va contribui în principiu la creșterea nivelului de concurență în cadrul procedurilor de achiziții publice, prevenind sau reducând riscurile de conflicte de interese și, în general, ar putea întări prevenirea, detectarea și corectarea fraudei, a corupției, a conflictelor de interese, precum și a altor nereguli din sistemul maghiar de achiziții publice care contravin dreptului Uniunii, în beneficiul unei utilizări mai bune și mai eficiente a finanțării din partea Uniunii. Autoritatea de integritate se va baza pe fapte stabilite prin hotărâri judecătorești, va fi în măsură să sesizeze instanțele, iar propriile sale decizii vor face obiectul unui control jurisdicțional. Din acest motiv, Comisia salută angajamentul suplimentar al Ungariei, exprimat în scrisoarea din septembrie, potrivit căruia toate instanțele din Ungaria care soluționează cauze civile, administrative și penale, inclusiv pe cele relevante pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii, trebuie să respecte cerințele de independență și imparțialitate și să fie stabilite prin lege, în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu acquis-ul relevant al UE. ii. Grupul operativ anticorupție (88)Guvernul ungar s-a angajat să instituie un grup operativ anticorupție până la 1 decembrie 2022, având următoarele sarcini: a) examinarea măsurilor anticorupție existente și elaborarea de propuneri privind îmbunătățirea detectării, cercetării, urmăririi penale și sancționării practicilor de corupție, b) propunerea de măsuri menite să îmbunătățească prevenirea și detectarea corupției, c) elaborarea unui raport anual care să analizeze riscurile și tendințele în materie de corupție și practici de corupție, propunând contramăsuri eficace și bune practici pentru punerea lor în aplicare și evaluând punerea lor în aplicare. Guvernul va discuta raportul și propunerile incluse în acesta în termen de două luni și, în cazul în care nu decide cu privire la o propunere, va transmite președintelui grupului operativ o motivare detaliată a deciziei sale. Cadrul de reglementare al grupului operativ va fi inclus în Legea de instituire a Autorității de Integritate (a se vedea măsura de remediere i, descrisă mai sus), iar președintele Autorității de integritate va fi președintele grupului operativ. Actorii neguvernamentali relevanți care sunt în mod demonstrabil independenți de guvern, de autoritățile publice, de partidele politice și de interesele întreprinderilor și s-au dovedit a fi activi în domeniul combaterii corupției vor fi implicați în activitățile grupului operativ și se va asigura participarea lor deplină, structurată și efectivă: numărul acestor membri se ridică la 50 % din membrii grupului operativ, președintele fiind exclus, iar aceștia vor avea dreptul de a redacta un raport alternativ. În cazul în care reprezentarea de 50 % nu poate fi atinsă, drepturile de vot ale acestor membri se modulează astfel încât să exprime 50 % din voturi, președintele fiind exclus. Grupul operativ se va reuni pentru prima dată înainte de 15 decembrie 2022. Acesta va adopta primul său raport pentru anul 2022 și îl va transmite guvernului până la 15 martie 2023. Grupul operativ anticorupție instituit prin Hotărârea de Guvern 1337/2022 din 15 iulie 2022 va fi desființat, iar hotărârea de guvern va fi abrogată. Hotărârea de Guvern de abrogare a celei anterioare și de stabilire a calendarului și de repartizare a atribuțiilor pentru înființarea Autorității de Integritate și a Grupului operativ anticorupție este un element-cheie pentru această măsură. De asemenea, transmiterea către Adunarea Națională a unui proiect de lege privind înființarea autorității până la 30 septembrie 2022 reprezintă o etapă-cheie de punere în aplicare a acestei măsuri de remediere, astfel cum se prevede în anexă, întrucât acesta va stabili cadrul de reglementare pentru grupul operativ. (89)Comisia ia act cu satisfacție de faptul că măsura de remediere urmărește să asigure participarea deplină, structurată și efectivă a actorilor neguvernamentali cu adevărat activi în domeniul combaterii corupției, împreună cu reprezentanții guvernului, ceea ce reprezintă un element-cheie pentru Comisie. Mai mult, Ungaria se angajează să organizeze consultări ample și consistente cu părțile interesate de la nivel național și internațional, inclusiv cu Comisia, pe parcursul pregătirii proiectului legislativ. Dacă este corect specificată în norme detaliate și pusă în aplicare în consecință, această măsură de remediere ar răspunde, în principiu, problemelor ridicate în ceea ce privește ineficiența cercetării și a urmăririi penale sau a sancționării încălcărilor legislației legate de protecția intereselor financiare ale Uniunii, precum și problemelor legate de deficiențele sistemice ale sistemului de achiziții publice. iii. Consolidarea cadrului anticorupție (90)Prin această măsură de remediere (inclusiv angajamentele suplimentare din scrisoarea din luna septembrie), guvernul maghiar s-a angajat să adopte, până la 30 septembrie 2022, strategii antifraudă și anticorupție care să definească sarcinile entităților implicate în punerea în aplicare a oricărui sprijin financiar din partea Uniunii în legătură cu prevenirea, depistarea și corectarea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției. Strategiile urmează să includă evaluarea principalelor riscuri, factori și practici în materie de fraudă, conflict de interese și corupție. Guvernul maghiar se angajează, de asemenea, să adopte o nouă strategie națională anticorupție (SNAC) și un nou plan de acțiune (PA) până la 30 iunie 2023, acordând o atenție deosebită consolidării cadrului instituțional și normativ pentru combaterea corupției la nivel înalt prin sporirea transparenței activității autorităților publice, inclusiv la nivel politic înalt. Grupul operativ anticorupție va fi implicat în pregătirea SNAC și a PA, precum și în monitorizarea punerii în aplicare a acestora. În conformitate cu angajamentele din scrisoarea din luna septembrie, PA urmează să includă acțiuni specifice menite să introducă, până cel târziu la 1 octombrie 2023, un regim de sancțiuni eficace, proporționale și disuasive, inclusiv sancțiuni administrative și penale pentru încălcări grave legate de obligațiile din sistemul declarațiilor de avere. Ungaria se angajează, de asemenea, să pună în aplicare pe deplin, până la 30 iunie 2023, toate acțiunile din cadrul Strategiei naționale anticorupție pentru perioada 2020-2022. În scrisoarea din luna septembrie, Ungaria și-a asumat, de asemenea, angajamente suplimentare privind domeniul de aplicare personal și material al declarațiilor de avere. În acest sens, Ungaria s-a angajat să prezinte Adunării Naționale un proiect de lege (care să intre în vigoare de la 1 noiembrie 2022) care va extinde domeniul de aplicare personal al sistemului de declarații de avere la (i) persoanele cărora li s-au încredințat funcții politice înalte în temeiul articolelor 183 și 184 din Legea CXXV din 2018 privind administrația publică și rudele acestora care locuiesc în aceeași gospodărie cu persoana în cauză și la (ii) membrii Adunării Naționale și rudele acestora care locuiesc în aceeași gospodărie cu persoana în cauză. În ceea ce privește domeniul de aplicare material, Ungaria s-a angajat să îl extindă pentru a include nu numai veniturile, ci și activele. În plus, prin scrisoarea din luna septembrie, Ungaria s-a angajat să instituie (până la 31 martie 2023) un sistem de declarații de avere depuse electronic în format digital, care să fie stocate într-o bază de date în care se vor putea efectua căutări gratuit și fără a fi nevoie de înregistrare. În plus, în scrisoarea din luna septembrie, Ungaria s-a angajat, de asemenea, să organizeze consultări ample cu Comisia în cursul pregătirii tuturor proiectelor legislative referitoare la punctele de mai sus. În fine, Autoritatea de Integritate va avea sarcina de a revizui cadrul de reglementare și funcționarea sistemului declarațiilor de avere, inclusiv domeniul său de aplicare și procesele de verificare, care vor fi incluse într-un raport până la 31 decembrie 2023. Etapele-cheie ale acestei măsuri de remediere, astfel cum figurează în anexă, constau în adoptarea până la 30 septembrie 2022 a unor strategii eficace antifraudă și anticorupție, precum și în adoptarea de către Adunarea Națională a normelor privind extinderea domeniului de aplicare personal și material al declarațiilor de avere, astfel cum se descrie în măsura de remediere și în scrisoarea din luna septembrie, care să intre în vigoare la 1 noiembrie 2022. (91)În opinia Comisiei, această măsură de remediere, completată de angajamentele suplimentare din scrisoarea din luna septembrie, include numeroase elemente pozitive, cum ar fi angajamentul de a adopta strategii antifraudă și anticorupție care să acopere și toate organismele implicate în executarea fondurilor Uniunii și prezentarea stadiului punerii în aplicare a actualei strategii anticorupție pentru perioada 2020-2022, extinderea domeniului de aplicare personal și material al declarațiilor de avere, introducerea unor acțiuni specifice sancțiunilor pentru sporirea transparenței declarațiilor de avere. În acest sens, baza de date menționată mai sus ar trebui să fie accesibilă publicului. În plus, Autoritatea de Integritate ar trebui să aibă competența de a lansa un proces de verificare a averilor și din proprie inițiativă în toate cazurile. În general, în opinia Comisiei, dacă este corect specificată în norme detaliate și pusă în aplicare în consecință, această măsură de remediere ar răspunde, în principiu, problemelor ridicate în ceea ce privește ineficiența cercetării și a urmăririi penale sau a sancționării încălcărilor legislației legate de protecția intereselor financiare ale Uniunii, precum și a celor legate de deficiențele sistemice ale sistemului de achiziții publice. iv. Fundații de gestionare a interesului public (sau fiducii de interes public) (92)Prin această măsură de remediere, guvernul maghiar s-a angajat ca, până la 30 septembrie 2022, (a) să adopte un act de modificare pentru a asigura aplicarea generalizată a normelor privind achizițiile publice în cazul fundațiilor de gestionare a activelor de interes public care desfășoară activități de interes public și al persoanelor juridice înființate sau deținute de acestea, (b) să adopte un act de modificare pentru a asigura respectarea deplină a articolului 61 din Regulamentul financiar, precum și alinierea instrucțiunilor și a practicilor la Orientările Comisiei privind evitarea și gestionarea conflictelor de interese în temeiul Regulamentului financiar, pentru a îmbunătăți și a clarifica normele generale privind conflictele de interese referitoare la fundațiile de gestionare a activelor de interes public. Etapa-cheie de punere în aplicare a acestei măsuri de remediere, astfel cum figurează în anexă, constă în adoptarea ambelor acte de modificare menționate mai sus până la 30 septembrie 2022. (93)Comisia consideră că măsura de remediere propusă de Ungaria, dacă este corect specificată în norme detaliate și pusă în aplicare în consecință, ar putea să răspundă, în principiu, problemelor ridicate, întrucât ar permite aplicarea generalizată și necondiționată a normelor privind achizițiile publice în cazul fiduciilor de interes public și al entităților deținute sau gestionate de acestea (și anume, toate ar fi considerate autorități contractante în sensul normelor privind achizițiile publice) și întrucât măsura de remediere ar stabili norme clare privind conflictele de interese pentru astfel de entități și pentru membrii consiliilor lor de administrație. v. Controlul jurisdicțional al deciziilor procurorilor (94)Guvernul maghiar s-a angajat să modifice Codul de procedură penală în scopul stabilirii unei proceduri privind infracțiunile speciale legate de exercitarea autorității publice sau de administrarea bunurilor publice. Procedura prevede controlul jurisdicțional al deciziei serviciului de urmărire penală sau a autorității responsabile cu ancheta de a respinge un denunț privind săvârșirea unei infracțiuni sau de a pune capăt procedurii penale (și anume, de a închide o anchetă penală fără trimitere în judecată). Pe baza controlului jurisdicțional, un judecător de instrucție va avea autoritatea de a dispune începerea sau continuarea procedurilor penale. Procedura poate fi declanșată de orice persoană; persoanele fizice și juridice, cu excepția autorităților publice, ar putea depune cereri în cadrul acestei proceduri. De asemenea, procedura ar putea conduce, în cele din urmă, la posibilitatea de a depune o cerere de trimitere în judecată în fața unei instanțe. (95)Comisia constată că Ungaria a inclus în măsura de remediere (și în angajamentele suplimentare aferente asumate prin scrisoarea din luna septembrie) mai multe elemente legate de noua procedură de control jurisdicțional împotriva deciziilor procurorilor, cum ar fi posibilitatea ca entitățile juridice (și anume, nu numai persoanele fizice) să inițieze această procedură, o poziție procedurală privilegiată garantată pentru persoana care raportează o infracțiune, o trimitere la faptul că respectiva competență exclusivă de a soluționa cauzele în cadrul noii proceduri va fi atribuită unei instanțe specializate (și anume, instanța districtuală centrală din Buda), o trimitere la faptul că toate instanțele și toți judecătorii de instrucție implicați în noua procedură vor respecta dispozițiile articolului 19 din TUE și aquis-ul UE relevant, precum și un termen rezonabil pentru procedură în general, ceea ce ar asigura eficacitatea acesteia. De asemenea, Ungaria s-a angajat să consulte pe larg Comisia cu privire la proiectul de text legislativ care va fi propus spre adoptare în concordanță cu măsura de remediere, care va conține detalii suplimentare importante, relevante pentru evaluare. În acest context, proiectul de lege ar impune, de asemenea, în special ca instanța de judecată să nu se pronunțe pe fond cu privire la trimiterea în judecată fără să fi luat în considerare probe. Ungaria se angajează să efectueze o revizuire a funcționării procedurii până cel târziu la 31 decembrie 2023 și, dacă este necesar, să adopte modificări ale cadrului legislativ (în urma consultărilor cu Comisia Europeană) până cel târziu la 30 iunie 2024. Etapele-cheie de punere în aplicare și detalii suplimentare cu privire la această măsură de remediere, astfel cum figurează în anexă, constau în finalizarea și adoptarea până la 31 octombrie 2022 a proiectului de text al regulamentelor de punere în aplicare (necesare pentru aplicarea procedurii de revizuire), inițierea unei revizuiri ex ante a legii de către Curtea Constituțională și intrarea în vigoare a noii legi de modificare a Codului de procedură penală până la 15 noiembrie 2022. (96)Comisia consideră că măsura de remediere prezentată de Ungaria conține mai multe elemente care vizează asigurarea eficacității procedurii. În plus, Ungaria s-a angajat să revizuiască procedura într-un interval de timp rezonabil. Totuși, acest lucru ar trebui confirmat odată ce detaliile proiectelor legislative relevante sunt prezentate Comisiei și revizuite de către aceasta. Dacă este corect specificată în norme detaliate și pusă în aplicare în consecință, această măsură de remediere ar răspunde, în principiu, problemelor ridicate în ceea ce privește ineficiența cercetării și a urmăririi penale sau a sancționării încălcărilor legislației legate de protecția intereselor financiare ale Uniunii, precum și a celor legate de deficiențele sistemice ale sistemului de achiziții publice. vi. Consolidarea mecanismelor de audit și de control pentru execuția fondurilor Uniunii (97)Prin această măsură de remediere, guvernul maghiar s-a angajat să înființeze, până la 31 august 2022, un grup de lucru care să elaboreze dispoziții menite să fie incluse în decretele guvernamentale relevante privind punerea în aplicare a sprijinului din partea Uniunii (de exemplu, Mecanismul de redresare și reziliență, fondurile care fac obiectul gestiunii partajate etc.), cu scopul de a consolida normele și procedurile pentru a preveni, depista și corecta într-un mod mai eficace conflictele de interese în conformitate cu definiția prevăzută la articolul 61 din Regulamentul financiar și de a spori capacitățile procedurale ale autorităților de management și ale organismelor intermediare, precum și ale autorității naționale de punere în aplicare a planului de redresare și reziliență al Ungariei pentru o mai bună gestionare a riscurilor și pentru a consolida prevenirea, depistarea și corectarea fraudei, a corupției și a dublei finanțări și pentru a menține și a asigura respectarea necondiționată a acestor dispoziții pentru o perioadă nelimitată de timp. Dispozițiile asigură, de asemenea, un mecanism eficace de control al valabilității declarațiilor privind conflictele de interese. Grupul de lucru se consultă pe larg cu Comisia, responsabilă cu sprijinul financiar din partea Uniunii pentru a solicita feedback din partea acesteia și pentru a ține seama de feedbackul primit la elaborarea decretelor guvernamentale relevante. În plus, Ungaria s-a angajat, în scrisoarea din luna septembrie, să furnizeze EUTAF resursele financiare și umane necesare, care urmează să fie specificate mai în detaliu de către grupul de lucru instituit prin această măsură de remediere, pentru a garanta utilizarea corectă a sprijinului din partea Uniunii, pentru a proteja independența acestuia și pentru a-i permite să își îndeplinească sarcinile actuale și sarcinile suplimentare preconizate să îi fie alocate printr-o serie de măsuri de remediere prezentate de Ungaria la 22 august 2022. Etapele-cheie de punere în aplicare a acestei măsuri de remediere, astfel cum figurează în anexă, constau în instituirea grupului de lucru până la 31 august 2022, înființarea Direcției de Audit Intern și Integritate („DAII”) în cadrul cabinetul prim-ministrului până la 30 septembrie 2022 și adoptarea modificărilor relevante la decretele guvernamentale relevante (413/2021 și 256/2021) până la 30 septembrie 2022. Grupul de lucru a fost înființat de Ungaria în concordanță cu angajamentul asumat în cadrul măsurii de remediere și, până în a doua săptămână a lunii septembrie, s-a reunit deja de patru ori la 8, 9, 13 și 16 septembrie. (98)Dacă este corect specificată în norme detaliate și pusă în aplicare în consecință, această măsură de remediere ar răspunde, în principiu, (împreună cu alte măsuri de remediere) preocupărilor exprimate în ceea ce privește deficiențele sistemice ale sistemului de achiziții publice, precum și preocupărilor exprimate în ceea ce privește prevenirea, depistarea și corectarea eficace a posibilelor conflicte de interese, deoarece vizează adoptarea unor dispoziții care să consolideze normele și procedurile pentru a preveni, a depista și a corecta într-un mod mai eficace conflictele de interese legate de utilizarea fondurilor Uniunii, inclusiv un mecanism eficace de control al valabilității declarațiilor privind conflictele de interese. vii. Reducerea ofertelor unice în cadrul procedurilor de achiziții care implică fonduri ale Uniunii (99)Prin această măsură de remediere, guvernul maghiar s-a angajat a) să reducă, până la 31 decembrie 2022, sub 15 % ponderea procedurilor de achiziții publice finanțate din fonduri ale Uniunii și închise în anul 2022 cu oferte unice, conform măsurătorilor realizate în concordanță cu metodologia din cadrul Tabloului de bord al pieței unice, b) să îndeplinească în mod necondiționat obiectivul menționat mai sus și să îl mențină pe termen nelimitat și c) în cazul în care ponderea ofertelor unice ar depăși 15 % în orice an calendaristic dat, să ia măsuri suplimentare în termen de patru luni pentru a facilita reducerea achizițiilor publice cu oferte unice pentru a reveni sub pragul de 15 % și să informeze Autoritatea de Integritate și Comisia. Etapa-cheie de punere în aplicare a acestei măsuri, astfel cum figurează în anexă, constă în efectuarea, până la 30 septembrie 2022, a primului audit privind conformitatea cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice și privind fiecare furnizare de date individuale către Comisie și către public în această privință de către Direcția Generală de Audit al Fondurilor Europene din Ungaria („EUTAF”), inclusiv pentru valorile de referință. (100)Comisia salută, de asemenea, respectivele măsuri de remediere, deoarece acestea vizează în mod clar sporirea transparenței și a concurenței în domeniul achizițiilor publice; dacă sunt puse în aplicare în mod corect, pot fi considerate ca fiind capabile să răspundă, în principiu, preocupărilor exprimate de Comisie în acest sens.

viii. Reducerea ofertelor unice în cadrul procedurilor de achiziții care implică fonduri naționale (101)Asemenea măsurii de remediere precedente descrise mai sus, guvernul maghiar s-a angajat a) să reducă treptat (în trei etape), până la 31 decembrie 2024, sub 15 % ponderea procedurilor de achiziții publice finanțate din bugetul național și închise într-un an calendaristic cu oferte unice, conform măsurătorilor realizate în concordanță cu metodologia din cadrul Tabloului de bord al pieței unice, b) să îndeplinească în mod necondiționat obiectivul menționat mai sus pentru anii ulteriori și să îl mențină pe termen nelimitat și c) în cazul în care ponderea ofertelor unice ar depăși 15 % în orice an calendaristic dat, să propună măsuri suplimentare în termen de patru luni pentru a facilita reducerea achizițiilor publice cu oferte unice pentru a reveni sub pragul de 15 % și să informeze Autoritatea de Integritate și Comisia. (102)La fel ca în cazul măsurii precedente, Comisia salută această măsură de remediere, deoarece vizează în mod