c) Îmbunătățirea cooperării operaționale transfrontaliere cu sprijinul agențiilor UE

Prevenirea radicalizării, atât la nivel local, cât și pe internet, reprezintă un pilon central al eforturilor depuse de Uniune pentru combaterea terorismului. În iunie 2016, Comisia a prezentat o comunicare cuprinzătoare privind modul în care activitatea desfășurată la nivelul UE poate sprijini statele membre în prevenirea radicalizării care duce la extremismul violent. Instituțiile UE ar trebui să pună urgent în aplicare acțiunile propuse. Din mai 2016, când a fost adoptat un cod de conduită, Comisia a monitorizat punerea în aplicare a angajamentelor de către societățile din sectorul IT, în special a angajamentului de a elimina discursurile ilegale de incitare la ură în mai puțin de 24 ore. La 8 decembrie 2016, Comisia va prezenta Consiliului Justiție și Afaceri Interne un raport cu privire la progresele înregistrate. În urma Conferinței la nivel înalt privind răspunsul în materie de justiție penală la fenomenul radicalizării, desfășurată în octombrie 2015, și a concluziilor Consiliului din 20 noiembrie 2015, statele membre sunt pe cale să răspundă cu propuneri la o cerere de proiecte vizând combaterea radicalizării în închisori. În paralel, statele membre și autoritățile lor locale ar trebui să utilizeze pe deplin diversele măsuri de sprijin și instrumente de cooperare pentru prevenirea și combaterea radicalizării, în special prin sprijinul oferit de rețeaua pentru sensibilizarea publicului cu privire la radicalizare (RAN). În septembrie 2016, RAN a lansat campania „Exit Hate”, cu scopul de a prezenta discursuri alternative la propaganda extremistă, bazate pe mărturii personale. Beneficiind recent de o consolidare a capacităților, RAN își poate adresa acum mesajele și către țări terțe. RAN a organizat vizite în Turcia și Iordania pentru lucrători de tineret de la nivel local și cadre universitare, cu scopul de a-i ajuta să întocmească o listă de acțiuni concrete care vor fi puse în practică împreună cu comunitățile locale. La 9 noiembrie 2016, Comisia va organiza Conferința la nivel înalt a RAN privind radicalizarea, care va reuni factori de decizie de la nivel național și local și practicienii din prima linie pentru a discuta modalități eficiente de combatere a radicalizării. De asemenea, Comisia pregătește cea de a doua reuniune la nivel înalt a Forumului UE pentru internet, programată să se desfășoare la 8 decembrie 2016. Forumul va permite statelor membre, industriei de profil și actorilor societății civile să treacă în revistă progresele realizate și să stabilească în ce direcție se va îndrepta activitatea lor viitoare de prevenire a radicalizării online și de combatere a propagandei teroriste pe internet. Foaie de parcurs de la Bratislava subliniază importanța sprijinului acordat de UE pentru acțiunile statelor membre de prevenire a radicalizării.

Comisia a accelerat punerea în aplicare a planului de acțiune al UE din decembrie 2015 privind consolidarea cooperării operaționale la nivelul UE împotriva traficului și utilizării ilegale de arme de foc și explozive. Majoritatea măsurilor incluse în planul de acțiune au fost puse în aplicare sau sunt în curs. În prezent se depun eforturi în vederea accelerării și intensificării schimbului de informații privind armele de foc, atât la nivel european, cât și la nivel internațional. În plus, au fost inițiate dialoguri cu țări din Orientul Mijlociu și din regiunea Africii de Nord, precum și din zona Balcanilor de Vest în scopul de a îmbunătăți schimbul de informații și cooperarea operațională în ceea ce privește combaterea traficului cu arme de foc pe aceste două rute principale.

Propunerea Comisiei de directivă privind combaterea terorismului are scopul de a pune rapid în aplicare standarde și obligații internaționale, asigurând totodată că revizuirea cadrului juridic penal la nivelul UE răspunde în mod adecvat la provocările care sunt pe cale să apară, inclusiv la cele reprezentate de luptătorii teroriști străini care se întorc în țările lor. Furnizarea de cazare, transport sau sprijin material către teroriști ori instigarea publică la comiterea de infracțiuni teroriste sunt, la rândul lor, infracțiuni legate de terorism, care ar trebui sancționate cu severitate. Din septembrie 2016 au avut deja loc trei triloguri consacrate acestei propuneri, care au pus bazele unei poziții comune cu privire la o serie de aspecte esențiale. Comisia salută obiectivul comun al colegiuitorilor de a ajunge la un acord cu privire la directiva propusă înainte de sfârșitul anului.

Bazându-se pe sprijinul sporit oferit de agențiile UE, statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin mecanismele existente la nivelul UE pentru a asigura cooperarea operațională la nivel transfrontalier. Eurojust exercită un rol esențial; după recentele atacuri teroriste din Franța și Belgia, Eurojust a venit în sprijinul procurorilor francezi și belgieni, acordându-le consiliere și coordonând investigații complexe.

Actualul ciclu de politici 2013-2017, care urmărește să ofere un răspuns coerent la amenințările infracționale cele mai grave, prin cooperarea dintre serviciile relevante ale statelor membre și instituțiile și agențiile UE, precum și cu țările terțe și organizațiile relevante, se apropie de sfârșit. Acest ciclu ar trebui să fie reînnoit și consolidat, având în vedere impactul său pozitiv asupra cooperării sporite dintre autoritățile de aplicare a legii la nivel transfrontalier. De exemplu, autoritățile de aplicare a legii din statele membre și țările partenere au arestat persoane suspectate în posesia cărora au fost găsite bilete de avion cumpărate pe baza datelor unor cărți de credit furate sau falsificate. S-a constatat, de asemenea, că multe dintre aceste persoane suspectate erau implicate și în alte forme de criminalitate, precum traficul de persoane și de droguri, criminalitatea informatică și terorismul. Persoanele implicate în formele grave de criminalitate transfrontalieră și în criminalitatea transfrontalieră organizată se află în mod permanent în căutare de noi oportunități, exploatând migranții potențiali prin intermediul traficului de persoane sau săvârșind comerț ilicit cu specii ale florei și faunei sălbatice și alte infracțiuni împotriva mediului. Răspunsul nostru trebuie, la rândul său, să evolueze.

Pentru a-și menține eficacitatea în lupta împotriva terorismului și a crimei organizate, UE trebuie să fie pregătită să se adapteze la noile tendințe în materie de criminalitate și la utilizarea sporită a mijloacelor informatice pentru comiterea de infracțiuni. Centrul european de combatere a criminalității informatice din cadrul Europol sprijină deja cooperarea transsectorială și transfrontalieră în materie de combatere a criminalității informatice. În iulie 2016, Centrul european de combatere a criminalității informatice, împreună cu Țările de Jos, Intel Security și Kaspersky Lab, a lansat campania „NoMoreRansom”. Acest parteneriat public-privat își propune să combată așa-numitele ransomware, un tip de software rău-intenționat (malware) care infectează calculatoarele criptând fișiere care nu pot fi decriptate decât după ce se achită răscumpărarea solicitată. Până în prezent, acest parteneriat a ajutat 2 400 de utilizatori să își decripteze fișierele fără a plăti vreo răscumpărare. Având în vedere importanța tot mai mare a probelor electronice în anchetele penale, Comisia ia măsuri pentru a mări gradul de eficiență a mecanismelor actuale de acces transfrontalier la probe electronice, cum ar fi asistența juridică reciprocă. În concordanță cu concluziile Consiliului Justiție și Afaceri Interne din iunie 2016, Comisia a lansat o consultare a experților în legătură cu o abordare comună a UE privind recurgerea la măsuri de investigare pe internet. Între iulie și octombrie 2016 grupul de lucru s-a reunit de trei ori cu practicieni din domeniul aplicării legii, reprezentanți ai mediului academic și furnizori de servicii internet. Un al patrulea atelier va fi organizat în noiembrie 2016, cu scopul de a evalua fezabilitatea unei soluții de platformă pentru transmiterea cererilor de probe electronice. Aceste reuniuni la nivel de experți vor contribui la un raport intermediar care urmează să fie prezentat Consiliului Justiție și Afaceri Interne în decembrie 2016.

III. CONSOLIDAREA MIJLOACELOR NOASTRE DE APĂRARE ȘI A REZILIENȚEI

a) Îmbunătățirea schimbului de informații

Schimbul de informații este esențial pentru consolidarea mijloacelor noastre de apărare împotriva terorismului. O primă încercare constă în utilizarea optimă a instrumentelor și sistemelor existente. Acestea trebuie să fie implementate și aplicate integral.

Un exemplu în acest sens îl constituie cadrul Prüm privind schimbul de informații referitoare la ADN, amprente digitale și date naționale privind înmatricularea vehiculelor. Deși a permis identificarea unor infractori care operau la nivel transfrontalier, această inițiativă nu a fost încă pusă în aplicare de toate statele membre, ceea ce afectează contribuția sa potențială la consolidarea securității. Pentru a umple acest gol, Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Croației, Greciei, Irlandei, Italiei și Portugaliei, invocând nerespectarea deciziilor Prüm. Acestea sunt primele proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor inițiate pentru un așa-numit „instrument aferent fostului al treilea pilon” în domeniul cooperării polițienești și judiciare în materie penală. În paralel, Comisia continuă să sprijine statele membre în punerea în aplicare pe deplin a cadrului Prüm și va organiza o conferință pentru a face schimb de cele mai bune practici în ianuarie 2017.

Aplicarea celor convenite pune la grea încercare și Directiva privind registrul UE cu numele pasagerilor (PNR). Deși adoptarea directivei a avansat datorită cooperării dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie, aceste progrese riscă să fie compromise din cauza faptului că majoritatea statelor membre duc lipsă de capacități suficiente de prelucrare a datelor colectate. Statele membre trebuie să își creeze de urgență propriile unități de informații despre pasageri (UIP). Până în prezent, un singur stat membru (Regatul Unit) a creat o unitate pe deplin funcțională, alte două state membre (Franța și Ungaria) urmând să îndeplinească acest obiectiv până la sfârșitul anului 2016, în timp ce alte state membre desfășoară proiecte în acest sens. Cu toate acestea, conform informațiilor furnizate Comisiei de către statele membre, unsprezece state membre nu au demarat încă lucrările respective. Comisia este pregătită să ofere asistență juridică, expertiză și sprijin financiar suplimentar pentru realizarea acestui obiectiv. Până în noiembrie 2016, ea va prezenta un plan de punere în aplicare care va preciza etapele pe care statele membre vor trebui să le parcurgă pentru a dispune de UIP­uri total operaționale până la data-limită pentru punerea integrală în aplicare a directivei, și anume mai 2018. Pentru a sprijini înființarea de UIP-uri, Comisia a propus autorităților bugetare să prevadă o finanțare suplimentară de 70 de milioane EUR pentru perioada 2017-2020. În plus, Comisia va pune la dispoziție 3,8 milioane EUR pentru a facilita schimbul de date PNR între statele membre și Europol. În urma consultărilor cu statele membre și asociațiile companiilor de navigație aeriană, Comisia va prezenta, de asemenea, normele de punere în aplicare cu privire la formatele de date și la protocoalele de transmitere a datelor pentru transferul de date PNR. Comisia este pregătită să adopte normele de punere în aplicare înainte de sfârșitul acestui an. Ulterior, transportatorii aerieni ar urma să utilizeze formatele de date și protocoalele de transmitere standard stabilite prin decizia de punere în aplicare în termen de un an de la adoptare.

Agențiile UE joacă un rol important în sprijinirea schimbului de informații dintre autoritățile naționale, iar acest sprijin ar trebui să fie intensificat. În contextul noului temei juridic al Europol, care a fost adoptat în mai 2016 și va intra în vigoare în mai 2017, această agenție va fi consolidată cu până la 90 de posturi suplimentare. Pe lângă această măsură și ca urmare a anunțului făcut, în discursul privind starea Uniunii din 2016, cu privire la consolidarea Europol, Comisia efectuează în prezent o evaluare aprofundată a nevoilor, pe baza informațiilor furnizate de Europol. În funcție de rezultatele acestei evaluări, Comisia va lua măsurile necesare pentru a permite Centrului european de combatere a terorismului de pe lângă Europol să le ofere statelor membre, 24 de ore din 24 și 7 zile din 7, sprijinul de care au nevoie.

Foaia de parcurs de la Bratislava face apel la intensificarea cooperării și a schimbului de informații între serviciile de securitate ale statelor membre, în concordanță cu Comunicarea Comisiei din 14 septembrie 2016, care a subliniat importanța găsirii unei soluții practice pentru a permite intensificarea cooperării dintre autoritățile de aplicare a legii și serviciile de informații. Comisia a invitat statele membre să facă schimb de bune practici la nivel național prin înființarea unor structuri de schimb de informații între autoritățile de aplicare a legii și serviciile de securitate naționale; un prim schimb de opinii a avut loc în cadrul Comitetului permanent pentru cooperarea operațională în materie de securitate internă (COSI) al Consiliului la 28 septembrie 2016. Comisia va contacta fiecare stat membru în parte pentru a încuraja acest schimb.

b) Consolidarea sistemelor de informații și eliminarea lacunelor în materie de informații

În plus față de implementarea sistemelor existente, este necesar să se îmbunătățească arhitectura generală a informațiilor în domeniul securității. În UE, actualele dispoziții privind gestionarea datelor în scopuri de securitate sunt fragmentate. Acest lucru a permis infractorilor și teroriștilor să utilizeze identități diferite și să nu fie depistați. În condiții care respectă pe deplin principiile de protecție a datelor, în special principiul limitării scopului, sunt în curs de studiu diverse opțiuni menite să asigure utilizarea optimă a informațiilor existente la nivelul UE și o mai bună gestionare a identității.

Comisia a instituit un grup de experți la nivel înalt însărcinat să abordeze aspectele juridice, tehnice și operaționale ale diferitelor opțiuni care permit realizarea interoperabilității sistemelor de informații în domeniul gestionării frontierelor și al securității. După ședința inaugurală din 20 iunie, grupul de experți la nivel înalt s-a reunit la 20 septembrie, cu participarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale și a Autorității Europene pentru Protecția Datelor. Grupul a discutat posibilitățile de îmbunătățire a modulului în care statele membre aplică și utilizează sistemele existente, axându-și dezbaterile asupra valorii adăugate pe care o poate oferi o interfață de căutare unică. De asemenea, grupul a discutat activitatea desfășurată de Comisie în ceea ce privește un sistem al UE de informații și autorizare privind călătoriile (ETIAS), inclusiv logica și obiectivul acestuia, precum și provocările de ordin legislativ, tehnic și operațional. Comisia va ține la curent Consiliul (la reuniunea Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 13 octombrie) și Parlamentul European (reuniunea Comisiei LIBE din 8 noiembrie) în legătură cu aceste discuții.

Având în vedere provocările în materie de securitate și faptul că îmbunătățirea schimbului de informații este de o importanță vitală pentru a le face față, grupul trebuie să își accelereze activitatea. Comisia își va prezenta constatările intermediare până în decembrie 2016, punând accentul pe modul în care pot fi îmbunătățite aplicarea și utilizarea sistemelor existente și pe rolul de sprijin pe care îl are în acest proces Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (EU-LISA). De asemenea, astfel cum s-a anunțat în discursul privind starea Uniunii și cum se preconizează în Foaia de parcurs de la Bratislava, Comisia va prezenta o propunere legislativă astfel încât ETIAS să fie instituit până în noiembrie, pentru ca resortisanții țărilor terțe exonerați de obligația de a deține viză care intră în spațiul Schengen să fie supuși unor verificări prealabile.

c) Consolidarea securității la frontierele externe

În Comunicarea Comisiei din 14 septembrie 2016 s-a afirmat în mod clar că pentru consolidarea securității interne în Uniune este necesară o mai bună gestionare a frontierelor externe. Lansarea, la 6 octombrie, a poliției de frontieră și a gărzii de coastă la nivel european, însoțită de trimiterea pe teren la frontierele externe bulgare a numeroși polițiști de frontieră și a unor importante echipamente tehnice, marchează o etapă importantă a procesului de consolidare a gestionării frontierelor externe. Europol ar trebui să își întărească în continuare prezența la hotspoturile create în cadrul politicii privind migrația, prin trimiterea pe teren de agenți invitați care să efectueze controalele de securitate ce fac parte din eforturile noastre de consolidare a securității la frontierele externe.

Controalele la frontierele externe sunt un instrument esențial pentru detectarea luptătorilor teroriști străini care se întorc în țările lor. Pentru a realiza acest obiectiv, toate persoanele care trec frontierele externe ale UE trebuie să fie verificate prin consultarea bazelor de date relevante. În decembrie 2015, Comisia a prezentat o propunere de modificare a Codului frontierelor Schengen în vederea introducerii unor verificări sistematice ale cetățenilor UE care traversează frontierele externe. Consiliul a convenit cu privire la o abordare generală în cadrul Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 25 februarie 2016, iar Comisia LIBE a Parlamentului European și-a adoptat raportul la 21 iunie 2016. Până în prezent, au avut loc un trilog, la 13 iulie 2016, și o serie de reuniuni tehnice, dar Parlamentul European nu a căzut de acord asupra principiului controalelor sistematice. Ambii colegiuitori trebuie acum să își intensifice eforturile și să accelereze discuțiile cu privire la această propunere în vederea ajungerii la un acord până la sfârșitul anului 2016.

Propunerea de instituire a sistemului de intrare/ieșire la nivelul UE, prezentată de Comisie în aprilie 2016, va eficientiza și mai mult controalele la frontieră, întrucât în acest sistem vor fi înregistrate data și locul de intrare în UE sau de ieșire din UE a resortisanților țărilor terțe. Deși sunt în curs discuții tehnice atât în cadrul Parlamentului European, cât și al Consiliului, niciuna dintre aceste două instituții nu și-a adoptat încă poziția de negociere în cadrul trilogurilor. Este important ca lucrările pe marginea acestei propuneri să fie accelerate și finalizate.

d) Protejarea cetățenilor și a infrastructurilor critice