RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 28.10.2009 
SEC(2009) 1433 final 
  
 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
de însoțire a 
RAPORTULUI COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL E UROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR 
  
Opțiuni de eticheta re în domeniul bun ăstării animale și stabilirea unei re țele europene 
de centre de referin ță pentru protec ția și bunăstarea animalelor 
  
 
REZUMATUL RAPORTULUI DE EVALUARE A IMPACTULUI 
{COM(2009) 584 final} 
{SEC(2009) 1432}  
 
RO 2   RO ISTORICUL DOSARULUI  
Planul de ac țiune comunitar pentru protec ția și bunăstarea animalelor 2006 – 2010 a fost 
adoptat în 2006. Acest plan subliniaz ă importan ța informării consumatorilor ca f ăcând parte 
dintr-o strategie de comunicare global ă cu privire la bun ăstarea animal ă, precum și stabilirea 
prevăzută a unui centru european pentru bun ăstarea animal ă. 
Trei anchete Eurobarometru au fost realizate în 2005 și 2006 cu privire la bun ăstarea animal ă. 
Rezultatele au ar ătat că ideea unei etichet ări sau a unei sigle care s ă ofere informa ții privind 
bunăstarea animal ă în cadrul procesului de fabricar e al produselor alimentare se bucur ă de o 
puternică adeziune din partea publicului.  
În decembrie 2006, DG SANCO a publicat un rezumat al rezultatelor consult ării intitulate 
„Etichetarea: competitivitate, informarea consumatorilor și ameliorarea reglement ării 
comunitare”1, care făcea referin ță și la etichetarea în materie de bun ăstare animal ă. Marea 
majoritate a participan ților la aceast ă consultare consider ă că informațiile privind condi țiile de 
bunăstare animal ă în care sunt produse alimentele s unt interesante pentru consumatori și 
constituie un argument comercial poten țial pentru produc ători și distribuitori.  
În mai 2007, Consiliul de Mini ștri a adoptat concluzii privi nd etichetarea în materie de 
bunăstare animal ă2, prin care invita Comisia s ă prezinte un raport asupra acestei chestiuni 
pentru a permite o dezbatere aprofundat ă pe aceast ă temă.  
În prelungirea planului de ac țiune și a anchetelor și în vederea stimul ării dezbaterii, DG 
SANCO a început s ă studieze mai multe op țiuni legislative și nelegislative în ceea ce prive ște 
etichetarea în materie de bun ăstare animal ă și crearea unei re țele de centre de referin ță pentru 
bunăstarea animal ă. Totuși, niciuna din aceste ini țiative nu este menit ă să amelioreze 
standardele propriu-zise în materie de bun ăstare animal ă. Obiectivul ini țiativei privind 
etichetarea este de a spori în țelegerea bun ăstării animale de c ătre consumatori, printre alte 
opțiuni, prin informa țiile furnizate pe etichete, iar propunerea unor centre de referin ță vizează 
armonizarea standardelor acceptate în materie de bun ăstare animal ă și promovarea 
împărtășirii și utilizării celor mai bune practici pe ntru sistemele privind bun ăstarea animal ă. În 
vederea elabor ării raportului s ău, DG SANCO a comandat un st udiu pentru evaluarea 
fezabilității diferitelor op țiuni de indicare a informa țiilor privind bun ăstarea animal ă pe 
produsele de origine animal ă și pentru stabilirea unui cen tru comunitar de referin ță pentru 
protecția și bunăstarea animalelor. Acest studiu a fost realizat de Civic Consulting  
(conducerea), cu participare din partea Agra CEAS Consulting  din consor țiul de evaluare a 
lanțului alimentar (Food Chain Evaluation Consortium, FCEC)  
Studiul a concluzionat c ă unul dintre aspectele cheie pent ru consumatori în ceea ce prive ște 
bunăstarea animal ă îl constituie lipsa de informa ții privind standardele de bun ăstare animal ă 
de pe produsele alimentare. În  cursul studiului, consultan ții au găsit mai multe explica ții ale 
acestei lipse de informa ții de pe pia ță, și anume: 
– absența unui sistem armonizat de st andarde în materie de bun ăstare animal ă în scopul 
etichetării; 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/food/food/la bellingnutrition/betterregulation/co mpetitiveness_ consumer_info.pdf  
2 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/c ms_Data/docs/pressDat a/en/agricult/93986.pdf  
 
RO 3   RO – dificultatea de a comunica în m od clar consumatorului diferen ța dintre standardele în 
materie de bun ăstare animal ă aplicabile diferitelor produse alimentare; precum și 
– evoluția diferitelor sisteme de etichetare în materie de bun ăstare animal ă în Europa, 
care determin ă o diferen țiere între alimente și condiții inegale pentru operatori. 
Ținând seama de concluziile consult ării ample a p ărților interesate, realizat ă în timpul 
studiului de fezabilitate extern, Comisia examineaz ă, în raport, op țiuni strategice care s ă 
abordeze lipsa actual ă de informare a consumatorilor și inegalitățile de pe pia ța unică și 
studiază posibilitățile instaur ării unui sistem de etichetare facultativ ă/obligatorie în materie de 
bunăstare animal ă și ale stabilirii unei re țele europene de centre de referin ță pentru 
împărtășirea celor mai bune practici în domeniu. La acest stadiu, ra portul nu prezint ă 
angajamentele deja luate, ci se mul țumește să examineze diferitele op țiuni care ar putea fi 
utilizate pentru realizarea obiectivelor planului de ac țiune. 
Evaluarea impactului ofer ă o analiză care sprijin ă elaborarea de orient ări strategice privind 
modul de a comunica mai bine în domeniul bun ăstării animale și stabilirea unei re țele de 
centre de referin ță pentru bun ăstarea animal ă, așa cum se specific ă în raport. Raportul, 
prevăzut pentru toamna a nului 2009, nu va con ține propuneri legislative definitive – acestea 
vor fi eventual prezentate și însoțite de propriile lor evalu ări de impact specifice.  
Ținând seama de efectele diferite ale domeniilor acoperite în raport, evaluarea impactului a 
fost împărțită în două părți – prima concentrându-se pe efectele diferitelor op țiuni destinate 
ameliorării comunic ării către consumatori a informa țiilor privind bun ăstarea animal ă în 
legătură cu produsele animale, iar a doua studiaz ă efectele cre ării unei re țele de centre de 
referință. 
PARTEA I: ETICHETAREA PRIVIND BUN ĂSTAREA ANIMAL Ă  
DG SANCO studiaz ă posibilitatea de a stabili un si stem de etichetare privind bun ăstarea 
animală pentru a ameliora informarea consumatorilor cu privire la standardele de bun ăstare și 
la sistemele existente în materie de bun ăstare, precum și pentru a armoniza pia ța internă 
pentru a evita ce standardele deosebit  de divergente în materie de bun ăstare să fie utilizate sub 
termenul generic de „bun ăstare”. Obiectivul acestei ini țiative nu este nici de a ridica nivelul 
standardelor minime stabilite de legisla ția comunitar ă, nici de a ameliora respectarea 
exigențelor legislative în vigoare. 
Prezenta evaluae a impactului este axat ă pe opțiunile prezentate în ra port pentru etichetarea 
privind bun ăstarea animal ă, cu scopul de a da o idee desp re efectele pr obabile ale fiec ărei 
opțiuni asupra p ărților interesate. Datorit ă stadiului precoce al elabor ării politicii, aceast ă 
evaluare a impactului r ămâne, în principal, calitativ ă, dar, în m ăsura posibilit ăților, se 
furnizează estimări cantitative ale efectelor poten țiale.  
Pentru etichetarea obligatorie sunt prev ăzute mai multe op țiuni: 
– indicarea obligatorie pe etichet ă a standardelor privind bun ăstarea conform c ărora au 
fost fabricate produsele de origine animal ă;  
– indicarea obligatorie pe etichet ă a sistemului de cre ștere conform c ăruia au fost 
fabricate produsele de origine animal ă, și  
 
RO 4   RO – indicarea obligatorie pe etichet ă a respect ării standardelor comunitare minime sau a 
echivalen ților acestora.  
Evaluarea impactului examineaz ă și opțiunile facultative, și anume: 
– stabilirea de exigen țe pentru utilizarea facultativ ă a afirma țiilor în materie de 
bunăstare animal ă;  
– stabilirea unei etichete comunitare facultative în materie de bun ăstare animal ă, la 
dispoziția tuturor celor care respect ă criteriile;  
– elaborarea de linii directoare pe ntru sistemele de etichetare și de calitate în materie 
de bunăstare animal ă. 
Deși această evaluare a impactului nu re ține nicio op țiune definitiv ă pentru etichetarea în 
materie de bun ăstare animal ă, ea identific ă opțiunile legislative și nelegislative care sunt 
considerate ca fiind cele mai real izabile în acest stadiu (exigen țe armonizate pentru afirma țiile 
facultative referitoare la bun ăstarea animal ă și/sau etichet ă comunitar ă de bunăstare animal ă). 
Raportul, în combina ție cu evaluarea impactul ui, va favoriza, se sper ă, o dezbatere 
interinstitu țională aprofundat ă asupra chestiunii, pentru a examina dac ă sunt necesare noi 
măsuri la nivelul UE.  
PARTEA II: REțEAUA EUROPEAN Ă DE CENTRE DE REFERIN țĂ PENTRU PROTEC țIA șI 
BUNĂSTAREA ANIMALELOR  
Obiectivul celei de-a doua p ărți a evaluării impactului este de a studia și a evalua fezabilitatea 
diferitelor op țiuni prev ăzute pentru stabilirea unei re țele europene de centre de referin ță 
pentru protec ția și bunăstarea animalelor (ENRC). 
Opțiunile care vizeaz ă crearea unui centru de referin ță comunitar au fost examinate în lumina 
preocupărilor exprimate cu ocazia consult ării privind: 
– lipsa de standarde/indicatori armoniza ți în materie de bun ăstare animal ă pentru un 
nivel de bun ăstarea animal ă mai ridicat; 
– lipsa de coordonare a resurs elor existente pentru împ ărtășirea celor mai bune practici;  
– necesitatea unei surse de informa ții independente la nivelul UE; precum și 
– duplicarea activit ăților din cauza unei lipse de  coordonare la nivelul UE. 
Ținând seama de acestea, Comisia examineaz ă opțiuni care, se sper ă, vor permite o mai bun ă 
coordonare a resurselor exis tente, identificând totodat ă nevoile viitoare și vor garanta o 
abordare mai coerent ă și coordonat ă a protecției și a bunăstării animalelor în diferitele politici 
ale Comisiei.  
Principalele op țiuni politice examinate în evaluarea impactului sunt:  
– menținerea situa ției actuale (op țiune de status quo ),  
– diferite op țiuni pentru o abordare centralizat ă, 
– diferite op țiuni pentru o abor dare descentralizat ă, și 
 
RO 5   RO – o strategie axat ă pe sarcini pentru a determina elementele centralizate și 
descentralizate. 
În timp ce evaluarea impactului nu identific ă o opțiune privilegiat ă la acest stadiu, acesta 
concluzioneaz ă că, dacă ar trebui luate m ăsuri comunitare în acest domeniu, o anumit ă formă 
de abordare mixt ă, bazată pe elemente descentralizate și centralizate ar fi cea mai realizabil ă.  
EVALUAREA PROPUNERILOR VIITOARE POSIBILE  
Acesta este primul pas spre ev aluarea efectelor diferitelor op țiuni strategice; toate deciziile 
strategice ferme susceptibile de a fi adoptate în urma acestei dezbateri vor depinde de evalu ări 
de impact suplimentare pentru a analiza fezabilitatea lor bugetar ă și pentru o evaluare mai 
precisă a costurilor lor. Se vor ob ține elemente de prob ă privind cererile de informa ții ale 
consumatorilor referitoare la bun ăstarea animal ă, denaturarea concuren ței datorit ă absenței 
unui cadru comunitar armonizat pentru stabilirea cr iteriilor referitoare la etichetarea în materie 
de bunăstare animal ă și debușeurile comerciale pentru produc ătorii care ar dori s ă aplice 
standarde de bun ăstare animal ă mai stricte decât cele cerute de legisla ția comunitar ă. 
Evaluare oric ărei propuneri viitoare de sistem de  etichetare se va baza pe urm ătoarele criterii:  
– măsura în care diferitele op țiuni strategice ar permite elaborarea unui sistem de 
etichetare fondat pe o baz ă științifică și pe criterii solide pentru a evalua nivelul de 
bunăstare animal ă, 
– măsura în care diferitele op țiuni strategice ar permite realizarea de inspec ții/audituri 
și de certific ări de către organismele de certif icare independente,  
– măsura în care diferitele op țiuni strategice ar evita denaturarea concuren ței, 
– măsura în care diferitele op țiuni strategice ar constitui un instrument fiabil, convivial 
și transparent pentru a difuza standardul de bun ăstare și permite consumatorilor s ă 
aleagă în cunoștință de cauză, și 
– compatibilitate cu obliga țiile interna ționale față de partenerii comerciali din țările 
terțe. 
În ceea ce prive ște opțiunile pentru stabilirea unei re țele europene de centre de referin ță 
pentru protec ția și bunăstarea animalelor (ENRC), evaluarea se va baza pe urm ătoarele 
principii: 
– rețeaua european ă de centre de referin ță ar trebui s ă completeze activit ățile 
desfășurate în prezent de alte organisme comunitare și nu să se suprapun ă acestora, 
– ar trebui s ă fie acoperite toate domeniile de utilizare ale animalelor, și  
– centrul ar trebui s ă fie independent de orice interese exterioare. 
Cele mai importante efecte prev ăzute sunt efectele sociale și economice, cum sunt cele 
privind informarea consumatorilor, denaturarea concuren ței, prețurile de consum, costurile 
pentru produc ători, sistemele existente, comer țul intracomunitar și comerțul exterior. Efectele 
asupra sarcinii administrative, a IMM-urilor și a mediului, precum și impactul introducerii 
 
RO 6   RO criteriilor de bun ăstare în sistemele existente sa u viitoare de etichetare a calit ății produselor, 
astfel cum este agricultura ecologic ă, vor fi luate în considerare în mod corespunz ător.  
Aceste efecte vor fi evaluate cu ajutorul rezultatelor proiectului „ Welfare Quality ” și a unui 
studiu extern destinat s ă analizeze mai în detaliu eventualele consecin țe sociale, economice și 
de mediu. Se va realiza, de asemenea, un alt studiu în rându l consumatorilor (Eurobarometru) 
pentru a determina dac ă părerile acestora, exprimate în anchetele anterioare (inten ția de a 
plăti, etc.) r ămân valabile, sau dac ă în prezent exist ă factori diferi ți care influen țează 
comportamentul de cump ărător al consumatorilor.