AMF este pusă la dispoziție în tranșe și numai dacă sunt îndeplinite criterii specifice de reformă structurală, convenite cu țara în cauză. Aceste condiții stau la baza punerii în aplicare a unor măsuri solide de ajustare și reformă care vizează: (i) consolidarea sistemelor de finanțare publică și (ii) sprijinirea creșterii durabile și favorabile incluziunii și a creării de locuri de muncă. În plus, o condiție prealabilă pentru acordarea AMF este ca țara beneficiară să respecte mecanisme democratice efective. Aceste mecanisme includ: un sistem parlamentar pluripartit; respectarea statului de drept și garantarea respectării drepturilor omului. În acest mod, AMF vine în completarea asistenței pentru cooperare obișnuite a UE și contribuie la obiectivele mai ample de menținere a stabilității și de promovare a prosperității și a valorilor noastre fundamentale în afara UE. AMF a fost recunoscută pe scară largă drept un instrument eficace de reacție la situațiile de criză, permițând Uniunii să intervină într-o manieră vizibilă și flexibilă și având puterea de a încuraja schimbări în politicile țărilor (). Această concluzie privind eficacitatea AMF în ceea ce privește răspunsul la crize este susținută de constatările mai multor evaluări ex post independente ale operațiunilor AMF finalizate ().

4.2 Evaluări ex post

4 Asigurarea utilizării adecvate a fondurilor din cadrul asistenței macrofinanciare: evaluări operaționale, evaluări ex post și audituri

Deși prezentările generale regionale de mai jos sunt retrospective, trebuie remarcat faptul că invadarea Ucrainei de către Rusia umbrește semnificativ perspectiva generală, dincolo de impactul direct devastator pe care aceasta îl are asupra Ucrainei. Deși unii dintre vecinii Ucrainei din cadrul Parteneriatului estic ar putea fi cei mai afectați de efectele de propagare, repercusiunile invaziei se vor resimți în toate cele trei regiuni. În țările Parteneriatului estic, invadarea Ucrainei a condus la deprecierea monedei și la presiuni puternice asupra prețurilor la alimente și energie. Încrederea consumatorilor și a întreprinderilor a fost și ea puternic afectată. În lunile următoare, conflictul va afecta puternic comerțul, remiterile de bani și investițiile. În general, este probabil că regiunea Parteneriatului estic va avea un an de stagflație. În vecinătatea sudică, în ciuda expunerii comerciale globale scăzute, presiunea provocată de conflict este resimțită prin creșterea prețurilor la alimente și amenințările la adresa securității alimentare (unele țări se bazează în foarte mare măsură pe Rusia și pe Ucraina pentru importurile lor de grâu, un produs de bază critic și foarte subvenționat), precum și prin prețurile (adesea foarte subvenționate) la energie. În plus, redresarea după pandemia de COVID-19 în sectorul turismului va fi și ea afectată în unele țări din vecinătatea sudică. În Balcanii de Vest, se preconizează că, în mod similar, creșterile constante ale prețurilor la energie, alimente și transporturi vor alimenta o nouă accelerare a inflației, ceea ce va conduce la scăderea venitului disponibil real al gospodăriilor și a consumului privat. Creșterea economică poate fi încetinită și mai mult în țările cele mai dependente de turism din Balcanii de Vest. Perspectivele economice din toate cele trei regiuni ar fi afectate de: (i) perturbările din cadrul lanțurilor de aprovizionare internaționale și (ii) o cerere mai redusă ca urmare a perspectivelor de creștere mai scăzute ale principalilor parteneri comerciali, inclusiv ale UE. Acești factori ar putea influența exporturile, investițiile străine directe și remiterile de bani, exacerbând astfel dezechilibrele externe existente.

2.1Vecinătatea estică

În 2021, economiile din regiunea vecinătății estice s-au redresat în urma recesiunii din 2020 cauzate de pandemie. Factorii determinanți ai acestei redresări au fost: (i) relansarea consumului casnic de la un nivel foarte scăzut; (ii) o creștere bruscă a remiterilor de bani și (iii) intensificarea activității de investiții. Aceste economii au fost, de asemenea, susținute de o cerere externă solidă. Revenirea la creștere, deși a contribuit la reducerea ratelor șomajului în aproape toate țările, a fost însoțită de o accelerare constantă și puternică a inflației pe tot parcursul anului. Creșterea inflației a fost determinată în principal de creșterea bruscă a prețurilor la energie și la alimente la nivel mondial. În încercarea de a ține sub control inflația, toate băncile centrale din vecinătatea estică și-au înăsprit orientarea politicii monetare în 2021. Acest lucru a sprijinit o apreciere constantă a monedelor locale, care, în multe cazuri, au recuperat pierderile înregistrate în 2020.

Pozițiile fiscale s-au îmbunătățit în 2021, în pofida faptului că se simt în continuare consecințele pandemiei. Veniturile s-au redresat puternic pe fondul activității economice în creștere și al unei creșteri puternice a schimburilor comerciale. În același timp, cheltuielile au continuat să crească în mod constant, inclusiv din cauza reducerii doar treptate a măsurilor generoase aplicate pentru a combate impactul pandemiei asupra gospodăriilor și a întreprinderilor. Deficitele mai scăzute, aprecierea monedelor naționale și o creștere considerabilă a PIB-ului nominal au condus la îmbunătățirea ponderii datoriei publice în PIB în țările din vecinătatea estică. Pe plan extern, atât importurile, cât și exporturile s-au redresat puternic în întreaga regiune, reflectând baza scăzută, creșterea cererii și creșterea prețurilor produselor de bază. De asemenea, remiterile de bani au crescut substanțial. Toate acestea, împreună cu alocarea generală a drepturilor speciale de tragere (DST) de către FMI membrilor săi în august, au dat un impuls important pozițiilor externe și au condus la creșterea rezervelor internaționale în majoritatea țărilor.

Privind în perspectivă și astfel cum s-a menționat mai sus, vecinătatea estică este deosebit de expusă consecințelor economice ale invadării Ucrainei de către Rusia, riscând să se confrunte cu o recesiune severă, ale cărei proporții ar putea fi comparabile cu haosul provocat de dezmembrarea Uniunii Sovietice în anii 1990, deoarece cele mai mari două economii din regiunea Parteneriatului estic, Ucraina și Belarus, sunt de departe cele mai afectate.

2.2Vecinătatea sudică

În 2021, activitatea economică din vecinătatea sudică a început, de asemenea, să se redreseze în urma pandemiei și a consecințelor economice ale acesteia. Creșterea economică a revenit în toate țările, cu excepția Libanului, unde există o criză politică și economică profundă. Creșterea economică în regiune s-a accelerat în cursul anului, deoarece relaxarea restricțiilor, introducerea vaccinurilor și cererea reprimată au sprijinit intensificarea activității de investiții și o redresare a consumului privat și public. Redresarea cererii externe a sprijinit, de asemenea, industriile exportatoare, în special industria prelucrătoare. De asemenea, cifrele din sectorul turismului s-au îmbunătățit într-o oarecare măsură, în paralel cu eliminarea treptată a restricțiilor de călătorie. Șomajul a rămas peste nivelul de dinainte de pandemie, însă ratele de ocupare a forței de muncă s-au îmbunătățit în concordanță cu ratele de activitate mai ridicate. Presiunile inflaționiste au crescut substanțial, inclusiv în ceea ce privește produsele alimentare și energetice, în timp ce politicile monetare au rămas flexibile. Creșterea prețurilor produselor de bază a condus la intensificarea activității economice și la îmbunătățirea echilibrului bugetar în țările exportatoare de energie.

Deficitele bugetare au scăzut în 2021, datorită recuperării veniturilor și a creșterii moderate a cheltuielilor, în concordanță cu retragerea treptată a măsurilor de sprijin legate de pandemie. Cu toate acestea, datoria publică a rămas la niveluri record ca urmare a nevoilor substanțiale de finanțare cauzate de pandemie. Regiunea a cunoscut o redresare puternică atât a importurilor, cât și a exporturilor, pe fondul: (i) relansării cererii anterior reprimate; (ii) creșterilor prețurilor produselor de bază și (iii) cererii în creștere pe principalele piețe de export din regiune. Remiterile record de bani au fost, de asemenea, susținute de revenirea la creștere în Uniunea Europeană și de creșterea spectaculoasă a prețurilor petrolului la nivel mondial. Monedele naționale au rămas stabile sau s-au apreciat ușor, rezervele internaționale scăzând în majoritatea țărilor. Regiunea a continuat să beneficieze de sprijin extern din partea creditorilor instituționali internaționali, inclusiv de alocările FMI pentru DST.

Invadarea Ucrainei de către Rusia a afectat, de asemenea, perspectivele pentru vecinătatea sudică, deși într-o măsură mai mică decât a afectat perspectivele Parteneriatului estic. Consecințele invaziei Rusiei implică riscuri semnificative pentru redresarea emergentă, întrucât țările din vecinătatea sudică urmează să fie afectate în special de creșterea prețurilor la alimente, la energie și la alte produse de bază. Aceste prețuri mai mari vor determina creșterea inflației și vor afecta consumul intern, sporind în același timp presiunea asupra bugetelor publice.

2.3Balcanii de Vest

După recesiunea cauzată de pandemie în 2020, efectele perturbatoare ale crizei provocate de pandemia de COVID-19 s-au diminuat, iar activitatea economică s-a redresat puternic în toate economiile din Balcanii de Vest în 2021. Redresarea a fost susținută în mare măsură de: (i) ridicarea treptată a măsurilor de izolare legate de COVID-19; (ii) o cerere internă și o cerere externă mai puternice și (iii) efecte de bază favorabile. În concordanță cu relansarea activității economice, creșterea ocupării forței de muncă a revenit la valori pozitive, iar ratele șomajului au scăzut în majoritatea țărilor din regiune. S-a înregistrat, de asemenea, o creștere a numărului de persoane încadrate în muncă. Dinamica inflației a reflectat redresarea cererii agregate și creșterea prețurilor la energie, alimente și transporturi, toate țările din Balcanii de Vest înregistrând o creștere a inflației în 2021.

Relansarea veniturilor fiscale ca urmare a intensificării activității economice a contribuit la reducerea deficitelor fiscale în întreaga regiune în 2021. În plus, ponderea datoriei publice guvernamentale în PIB a scăzut ușor în majoritatea țărilor comparativ cu sfârșitul anului 2020, reflectând parțial o redresare a creșterii nominale a PIB-ului. Pe plan extern, deficitele de cont curent s-au redus semnificativ în anul 2021 comparativ cu anul precedent, întrucât revigorarea puternică a exporturilor de servicii și intrările mai mari de remiteri de bani au compensat creșterea deficitelor comerciale de mărfuri.

Și perspectivele economiilor din Balcanii de Vest s-au deteriorat, perspectivele de creștere fiind încetinite din cauza mai multor factori, cel mai important fiind impactul creșterii prețurilor la energie, la alimente și la transporturi asupra venitului disponibil și a consumului. Cu toate acestea, Balcanii de Vest au fost clar afectați într-o măsură mai mică de acești factori decât țările Parteneriatului estic.

3Operațiuni de asistență macrofinanciară în 2021

La 22 aprilie 2020, Comisia a adoptat o propunere de pachet, în valoare de 3 miliarde EUR, de acordare a asistenței macrofinanciare pentru 10 parteneri vizați de politica de extindere și de politica de vecinătate, obiectivul fiind de a-i sprijini să limiteze consecințele economice ale pandemiei de COVID-19. Decizia a fost adoptată foarte prompt de Parlamentul European și de Consiliu la 25 mai 2020 . Disponibilă numai pentru 1 an, AMF în contextul COVID-19 urma să fie eliberată în două tranșe, împreună cu un acord de plată cu FMI și sub rezerva îndeplinirii condițiilor politice prealabile generale. Ca o condiție suplimentară, cea de-a doua și ultima tranșă urma să fie plătită numai după ce țara parteneră îndeplinea condițiile de politică aferente.

Prin urmare, în 2021 s-a pus accentul pe punerea în aplicare a pachetului AMF în contextul COVID-19. Au fost acordate împrumuturi în valoare totală de 1,665 miliarde EUR pentru a sprijini stabilitatea financiară a țărilor partenere ale UE și pentru a le ajuta să limiteze consecințele economice ale pandemiei de COVID-19.

Celelalte două operațiuni, pentru Bosnia și Herțegovina și pentru Tunisia, au început tot în 2021, în urma proceselor lor aferente, destul de îndelungate, de ratificare a memorandumului de înțelegere și a acordului privind un plan de împrumut. Tunisia a primit a doua plată la 25 mai 2022, finalizând astfel cu succes operațiunea după îndeplinirea condițiilor de politică convenite în memorandumul de înțelegere. Pe de altă parte, a doua tranșă pentru Bosnia și Herțegovina nu a fost plătită din cauza punerii limitate în aplicare a reformelor la sfârșitul perioadei de disponibilitate.