2009
PROGRAMUL DE SĂNĂTATE PUBLICĂ 
AL UNIUNII EUROPENE ( 2003-2007):
UN INSTRUMENT EFICACE DE ÎMBUNĂTĂŢIRE A NIVELULUI STĂRII DE SĂNĂTATE?CURTEA DE CONTURI 
EUROPEANĂ
Raportul special   nr. 2
ISSN 1831-0966
RO

PROGRAMUL 
DE SĂNĂTATE PUBLICĂ AL UNIUNII EUROPENE(2003-2007):UN INSTRUMENT EFICACE DE ÎMBUNĂTĂŢIRE A NIVELULUI STĂRII DE SĂNĂTATE?Raportul special  nr. 2   2009
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf, CE]
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?2
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBURG
Telefon +352 4398-45410
Telefax +352 4398-46410
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Raportul special  nr. 2  2009
Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe portalul Europa 
(http://europa.eu).
O fișă bibliografică figurează la sfârșitul prezentei publicaţii.Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene, 2009ISBN 978-92-9207-242-1
© Comunităţile Europene, 2009
Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei
Printed in Belgium
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?3
CUPRINS
Puncte
 ABREVIERI
I–VI SINTEZĂ
1–9 INTRODUCERE
10–12  SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
13–82  OBSERVAŢIILE FORMULATE ÎN URMA AUDITULUI
13–33  CONCEPEREA PROGRAMULUI
14–18 LOGICA DE INTERVENŢIE NU ESTE EXPLICITATĂ
19–21 OBIECTIVELE PROGRAMULUI NU SUNT PRECISE, MĂSURABILE SAU DETERMINATE ÎN TIMP
22–28 ABSENŢA UNEI PLANIFICĂRI STRATEGICE ȘI A UNOR PRIORITĂŢI STABILITE29–33 INDICATORII DE LA NIVEL DE PROGRAM SUNT INADECVAŢI PENTRU MONITORIZAREA REZULTATELOR
34–65  IMPLEMENTAREA PROGRAMULUI: DE LA CONCEPEREA PROIECTELOR LA REZULTATE
35–38 OBIECTIVELE PROIECTELOR NU SUNT PRECISE, VERIFICABILE ȘI CUANTIFICABILE
39–49  DEFINIREA REZULTATELOR SCONTATE ALE PROIECTELOR, IDENTIFICAREA GRUPURILOR-ŢINTĂ ȘI ÎNTOCMIREA 
DE PLANURI CU PRIVIRE LA DURABILITATE, MAI CURÂND EXCEPŢIA DECÂT REGULA
50–54  COMPLEMENTARITATEA PROIECTELOR ȘI OMOGENEITATEA PORTOFOLIULUI DE PROIECTE 
NU AU FOST MONITORIZATE CORESPUNZĂTOR
55–65 NIVEL LIMITAT AL VALORII ADĂUGATE EUROPENE
66–82  GESTIONAREA PROIECTELOR
67–69 PARTENERIATELE AU AVUT O FUNCŢIONARE BUNĂ70–73 MONITORIZAREA PROIECTELOR DE CĂTRE COMISIE S-A REALIZAT „AD-HOC” MAI CURÂND DECÂT ÎN MOD SISTEMATIC
74–78 REALIZĂRI OBŢINUTE, ÎNSĂ NU ȘI DIFUZATE ÎN MOD ACTIV 
79–82 EVALUAREA PROIECTELOR NU ESTE ÎNCĂ O PRACTICĂ FRECVENTĂ
83–92  CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
 ANEXA I –  PSP 2003-2007 (COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”) – 
PROIECTELE FINANŢATE, PE DOMENII
 ANEXA II –  PSP (COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”) – 
ANALIZA A ȘASE DOMENII DE POLITICI
 ANEXA III –  PSP (COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”) – 
APLICAREA CRITERIILOR SMART LA OBIECTIVELE DE PROIECT MENŢIONATE 
ÎN ACORDURILE DE FINANŢARE ALE CELOR 36 DE PROIECTE AUDITATE
 RĂSPUNSURILE COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?5
ABREVIERI
CDT : Cercetare și dezvoltare tehnică
CE: Comunitatea Europeană
Ciclul CDI : Ciclul cercetare – dezvoltare – implementare
DG JLS : Direcţia Generală Justiţie, Libertate și Securitate a Comisiei Europene
DG SANCO : Direcţia Generală Sănătate și Protecţia Consumatorilor a Comisiei Europene
DG TREN : Direcţia Generală Energie și Transporturi a Comisiei Europene
ECDC : Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor ( European Centre for Disease Pre-
vention and Control )
GBA : Gestiune pe bază de activităţi ( activity-based management )
OEDT : Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie
OMS : Organizaţia Mondială a Sănătăţii
ONG : Organizaţie neguvernamentală
PAA : Plan anual de activitate
PHEA : Agenţia Executivă pentru Programul de Sănătate Publică ( Public Health Executive 
Agency ), redenumită Agenţia Executivă pentru Sănătate și Consumatori în iulie 2008
PSP : Programul de sănătate publică (2003-2008)
PSP 2 : Cel de al doilea program de acţiune comunitară în domeniul sănătăţii (2008-2013)
UE: Uniunea Europeană
VAE : Valoare adăugată europeană
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?6
SINTEZĂ
I.
Programul de sănătate publică (PSP) pen-
tru perioada 2003-2007 a vizat completarea 
măsurilor de protejare și de îmbunătăţire  
a sănătăţii publice întreprinse de statele  
membre. Programul a fost structurat în jurul 
a trei componente: „informaţii privind sănă-tatea”, reacţia rapidă la „ameninţările pen-
tru sănătate” și promovarea sănătăţii prin  
abordarea „factorilor determinanţi pentru  
sănătate”.
II.
Pe parcursul acestei perioade, programul  
a acordat subvenţii unor consorţii de organi-zaţii pentru punerea în aplicare a aproxima-tiv 352 de proiecte, contribuţia comunitară 
totală fiind de aproximativ 232 de milioane 
de euro.
III.
Prin intermediul auditului Curţii s-a urmă-
rit să se stabilească dacă existau condiţiile 
corespunzătoare pentru ca proiectele finan-
ţate de la bugetul UE să poată contribui în 
mod eficace la îmbunătăţirea sănătăţii cetă-ţenilor europeni, în completarea măsurilor 
întreprinse de statele membre. Curtea a veri-
ficat în special următoarele aspecte:
dacă modul în care a fost conceput PSP (a) 
a furnizat un cadru corespunzător pentru implementarea și monitorizarea eficace a acţiunilor de promovare a sănătăţii  finanţate de Comunitate;
dacă Comisia s-a asigurat, în stadiul de (b) 
implementare a programului și de selec-tare a proiectelor, că proiectele finan-
ţate în cadrul componentei PSP privind „factorii determinanţi pentru sănătate” puteau obţine rezultate durabile, erau  complementare și furnizau valoare adă-ugată europeană; și
dacă Comisia și coordonatorii de proiect (c) 
s-au asigurat că proiectele erau gestio-nate în mod eficace.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?7
IV.
Curtea a formulat următoarele constatări și 
concluzii:
Obiectivele stabilite pentru PSP au fost (a) 
foarte generale și ambiţioase, contrastând 
în mod clar cu mijloacele limitate aflate la dispoziţia programului. Într-o astfel  
de situaţie, este esenţial ca eforturile să 
fie concentrate asupra obiectivelor care 
pot fi cu adevărat îndeplinite. Cu toate acestea, logica de intervenţie nu a fost niciodată explicitată, ceea ce nu a fost de 
natură să permită stabilirea de obiective clare, pertinente și conectate logic sau specificarea unor indicatori de perfor-manţă corespunzători. În consecinţă, în 
cadrul PSP nu a existat o focalizare stra-
tegică. „Subdomeniile de acţiune” ale  programului stabilite în planurile anuale 
de activitate erau mai numeroase decât 
proiectele finanţate pentru a le declina. 
Întrucât autorii de propuneri de proiecte 
erau adesea invitaţi să candideze pentru 
finanţare în cadrul unor categorii foarte 
generale, multitudinea și diversitatea  temelor de proiect și a grupurilor-ţintă 
au cauzat diluarea contribuţiei aduse și 
au condus la rezultate fragmentate.
Eficacitatea proiectelor a fost subminată (b) 
de deficienţele de concepţie și de pro-blemele privind punerea în aplicare. Cu puţine excepţii, proiectele nu au definit rezultatele pe care urmau să le obţină și, în consecinţă, se aflau în imposibilitatea de a demonstra că produseseră vreun  efect. Durabilitatea era adesea înţeleasă de către participanţi drept continuarea activităţilor de proiect, depinzând, prin urmare, în mare măsură, de continuarea finanţării comunitare. Nu a existat o moni-torizare sistematică a acţiunilor deja rea-lizate în diferitele domenii de prioritate, ceea ce a condus uneori la repetarea unor eforturi deja întreprinse.
În ceea ce privește latura pozitivă, pro- (c) 
gramul a reunit părţi interesate din dife-rite ţări. Proiectele au avut în general  o dimensiune europeană, facilitând, în  numeroase cazuri, schimbul de experi-
enţe și învăţarea reciprocă. Reţelele au 
reprezentat cei mai clari furnizori de  
valoare adăugată europeană.SINTEZĂ
V.
În lumina constatărilor sale, Curtea reco-mandă ca în eventuala legislaţie similară  
elaborată în viitor să se procedeze la expli-
citarea logicii de program. În ceea ce pri-
vește programul actual, Comisia ar trebui  
să întreprindă un demers de determinare  a situaţiei, pentru a dobândi o viziune de  
ansamblu asupra acţiunilor care au fost deja 
implementate și pentru a identifica, ast-
fel, eventualele porţiuni încă neacoperite.  Numărul priorităţilor anuale ar trebui redus în mod semnificativ, iar acestea ar trebui să 
se axeze pe teme și pe activităţi strategice cu o valoare adăugată europeană clară. De asemenea, Comisia ar trebui să ia măsuri în ceea ce privește deficienţele identificate  
în cadrul conceperii și al implementării  
proiectelor.
VI.
La un nivel mai general, pentru perioada  
post-2013 Comisia și statele membre sunt  
invitate să reconsidere abordarea UE privind 
finanţarea din domeniul sănătăţii publice.  
Alte mecanisme de cooperare existente, cum ar fi „metoda deschisă de coordonare”, ar  
putea fi dezvoltate suplimentar.
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?8
INTRODUCERE
 1.  Articolul 152 din Tratatul CE stabilește rolul Comunităţilor în domeniul 
sănătăţii publice, afirmând că activităţile comunitare vizează „ îmbu-
nătăţirea sănătăţii publice și prevenirea bolilor și afecţiunilor umane,  precum și a cauzelor de pericol pentru sănătatea umană ”. Aceste acţi-
uni comunitare trebuie să vină în completarea măsurilor întreprinse 
la nivel naţional și să fie realizate cu respectarea responsabilităţilor 
statelor membre în ceea ce privește organizarea și furnizarea servi-
ciilor de sănătate și a îngrijirilor medicale.
 2.  Rolul principal al Comisiei Europene în domeniul sănătăţii publice con-
stă în facilitarea cooperării dintre autorităţile statelor membre și  în implementarea unor măsuri de stimulare („încurajare”). În afară  de competenţele specifice privind standardele de securitate pentru organe, pentru substanţele de origine umană și pentru sânge, puterea legislativă a UE în acest domeniu este limitată la măsuri de stimulare din a căror sferă este exclusă armonizarea legilor și a reglementărilor statelor membre.
 3.  Primul program de sănătate publică (PSP) a fost adoptat pentru peri-
oada 2003-2008, prin Decizia nr. 1786/2002/CE a Parlamentului Euro-
pean și a Consiliului1, înlocuind opt programe de acţiune care aveau 
drept obiect sectoare mai restrânse din domeniul sănătăţii2. PSP avea 
trei obiective generale:
îmbunătăţirea informaţiilor și a cunoștinţelor în vederea dezvoltării (a) 
sănătăţii publice (componenta „informaţii privind sănătatea”);
îmbunătăţirea capacităţii de reacţie rapidă și coordonată la  (b) 
ameninţările pentru sănătate (componenta „ameninţări pentru  sănătate”);
promovarea sănătăţii și prevenirea bolilor prin abordarea factori- (c) 
lor determinanţi pentru sănătate în toate politicile și activităţile 
(componenta „factori determinanţi pentru sănătate”).
 4.  În vederea îndeplinirii acestor obiective, Comisia a acordat subvenţii 
unor consorţii de organizaţii (guvernamentale, neguvernamentale, academice) care s-au însărcinat cu implementarea de proiecte refe-ritoare la aspectele prioritare de sănătate publică definite în planu-rile anuale de activitate (PAA) elaborate de Comisie și de comitetul reprezentanţilor statelor membre
3.1 JO L 271, 9.10.2002, p. 1. 
2 Este vorba de programele de 
acţiune comunitară cu privire la: cancer; bolile rare; bolile 
legate de poluare; SIDA și alte 
boli transmisibile; prevenirea 
rănirilor; prevenirea dependenţei 
de droguri; monitorizarea stării de sănătate; și aspectele legate 
de promovarea sănătăţii, de 
informaţiile referitoare la sănătate 
și de educaţia și formarea din acest 
domeniu. 
3 Comitetul programului 
acţionează, pentru planul 
anual de activitate privind 
implementarea programului, în 
calitate de comitet de gestionare, 
conform descrierii date acestui 
rol la articolele 4 și 7 din 
Decizia 1999/468/CE a Consiliului (JO L 184, 17.7.1999, p. 23). Acest 
comitet exercită supraveghere 
asupra următoarelor elemente: 
mecanismele generale, criteriile 
și procedurile în ceea ce privește selectarea și finanţarea acţiunilor 
programului; mecanismele privind 
implementarea strategiilor și 
acţiunilor comune și privind 
evaluarea programului; și anumite măsuri referitoare la coordonarea 
monitorizării stării de sănătate 
și la reacţia rapidă în ceea ce 
privește ameninţările pentru 
sănătate. Alte măsuri legate de 
implementarea PSP sunt adoptate 
prin procedura de consultare menţionată la articolele 3 și 7 din 
Decizia 1999/468/CE. 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?9
4 Cifrele aferente cererilor de 
propuneri pentru 2007 se bazează 
pe lista propunerilor acceptate. 
Negocierile privind anumite contracte se aflau încă în curs de 
desfășurare în octombrie 2008.  5.  PSP a vizat perioada 2003-2007. În acest interval au fost finanţate apro-
ximativ 352 de proiecte, valoarea totală a angajamentelor aferente 
contribuţiei CE fiind de 231,7 milioane de euro4 (a se vedea figura 1 ). 
În termeni bugetari, componenta „factori determinanţi pentru sănă-tate” a fost cea mai mare dintre cele trei, cu o contribuţie comunitară de 90,8 milioane de euro, echivalând cu 40 % din suma totală angajată pentru proiecte.
CONTRIBUŢIA COMUNITARĂ TOTALĂ (ANGAJAMENTE ÎN MILIOANE DE EURO 
CA PROCENTAJ DIN BUGETUL TOTAL) ȘI NUMĂRUL DE PROIECTE PENTRU FIECARE DIN COMPONENTELE PROGRAMULUIFIGURA 1
 6.  În cadrul PSP, acordurile de finanţare erau încheiate cu coordonatorii de 
proiect, care primeau o cofinanţare de până la 60 % (în cazuri excep-
ţionale, de până la 80 %) pentru costurile generate de desfășurarea 
activităţilor de proiect. În afară de subvenţiile destinate proiectelor, o mică parte (aproximativ 3 %) din bugetul operaţional al PSP a fost 
utilizată pentru atribuirea de contracte de servicii.Ameninţări pentru sănătate
58,8 milioane de euro (25 %)68 de proiecte Informaţii privind sănătatea
82,1 milioane de euro (35 %)135 de proiecte 
Factori determinanţi 
pentru sănătate90,8 milioane de euro (40 %)149 de proiecte 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?10
 7.  Proiectele finanţate cu ajutorul PSP au fost foarte diferite în ceea ce 
privește mărimea, grupul-ţintă și abordarea pe care au adoptat-o  
(a se vedea caseta 1 ). Consorţiile variau ca dimensiune de la trei  
la 60 de parteneri, contribuţia comunitară a avut valori cuprinse  între 45 000 de euro și 2,5 milioane de euro, iar tipurile de activităţi de proiect variau și ele în mod substanţial.
 8.  La 1 ianuarie 2008, a intrat în vigoare cel de al doilea program de acţi-
une comunitară în domeniul sănătăţii, pentru perioada 2008-2013  (PSP 2)
5. Comisia a propus iniţial fuzionarea programelor de sănătate 
publică și de protecţie a consumatorilor6. De asemenea, a propus creș-
terea bugetului cu aproximativ 270 % (804 milioane de euro alocate 
sănătăţii în perioada 2008-2013), susţinând că bugetul PSP pentru  
acţiunile din domeniul sănătăţii nu era suficient pentru îndeplinirea obligaţiei impuse de tratat în sensul combaterii ameninţărilor pentru 
sănătate
7.
 9.  Cu toate acestea, în urma acordului interinstituţional din 17 mai 2006 
privind cadrul financiar pentru perioada 2007-2013, Parlamentul Euro-pean și Consiliul nu au aprobat fuzionarea programelor de sănătate 
publică și de protecţie a consumatorilor și nu au aprobat nici mărirea 
bugetului. Rezultatul procesului legislativ a fost un al doilea program 
privind sănătatea, cu obiective și activităţi similare în raport cu PSP, 
dar cu un buget redus, de 322 de milioane de euro, reprezentând  cu aproximativ 9 % mai puţin pe an faţă de programul anterior (a se 
vedea caseta 2 ).5 Decizia nr. 1350/2007/
CE a Parlamentului European 
și a Consiliului 
(JO L 301, 20.11.2007, p. 3). 
6 COM(2005) 115 final. 
7 „Menţinerea bugetului actual nu 
permite punerea optimă în aplicare a obligaţiilor impuse de tratat, și 
nici concretizarea voinţei politice 
de a face mai mult pentru cetăţeni 
în ceea ce privește sănătatea 
și protecţia consumatorilor. 
Resursele financiare din prezent nu 
permit Comunităţii să asigure în mod exhaustiv acţiunile necesare, 
în special în ceea ce privește 
lupta împotriva flagelurilor 
majore sau a bolilor grave și 
cooperarea între statele membre 
în materie de sănătate.” [traducere 
neoficială] (evaluare de impact, SEC(2005) 0425, p. 29).
PSP (COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”) – 
EXEMPLE DE ACTIVITĂŢI DE PROIECT
Colectarea de informaţii privind reţetele medicale falsificate, ca indicator al abuzului de • 
droguri.
Organizarea unui simpozion știinţific privind efectele secundare medicale ale dopajului.• 
Întocmirea unui raport privind respectarea reglementărilor referitoare la promovarea comercială • 
a alcoolului.Producerea și difuzarea de materiale informative pentru lucrătorii sexuali migranţi.
• 
Organizarea unui concurs pentru promovarea claselor de elevi „nefumătoare”.• 
Dezvoltarea politicilor și a planurilor naţionale și regionale privind alăptarea copiilor.• CASETA 1
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?11
COMPARAŢIE ÎNTRE PSP (2003-2007) ȘI PSP 2 (2008-2013)CASETA 2
PSP (2003-2007) PSP 2 (2008-2013)
Temei juridic Decizia nr. 1786/2002/CE a Parlamentului 
European și a Consiliului din 23 septembrie 2002 de adoptare a unui program de acţiune comunitară în domeniul sănătăţii publice (2003-2008)Decizia nr. 1350/2007/CE a Parlamentului 
European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 de instituire a unui al doilea program de acţiune comunitară în domeniul sănătăţii (2008-2013)
Obiective •  îmbunătăţirea informaţiilor și 
a cunoștinţelor în vederea dezvoltării sănătăţii publice
•  îmbunătăţirea capacităţii de reacţie rapidă 
și coordonată la ameninţările pentru sănătate
•  promovarea sănătăţii și prevenirea bolilor 
prin abordarea factorilor determinanţi pentru sănătate în toate politicile și activităţile•  producerea și difuzarea de informaţii și 
cunoștinţe cu privire la sănătate
•  îmbunătăţirea siguranţei cetăţenilor în 
materie de sănătate
•  promovarea sănătăţii, inclusiv a reducerii 
inegalităţilor în materie de sănătate
Buget, conform 
deciziei programului354 de milioane de euro (pentru 
perioada 2003-2008)8
59 de milioane de euro pe an pentru o perioadă de 6 ani322 de milioane de euro (pentru 
perioada 2008-2013)53,7 milioane de euro pe an pentru o perioadă de 6 ani
Mecanisme 
de fi  nanţareSubvenţii pentru acţiuni
Proceduri de atribuire (contracte de servicii)9Subvenţii pentru acţiuniSubvenţii pentru costuri de funcţionareConferinţeAcţiuni comuneProceduri de atribuire (contracte de servicii)
Implementarea 
programuluiDG SANCO10Gestionată în întregime de PHEA11
Evaluarea impactului Neefectuată Evaluare extinsă a impactului (2005)12
8 Există două motive principale pentru diferenţa dintre bugetul orientativ al PSP stabilit prin decizia programului și suma 
de 231,7 milioane de euro menţionată la punctul 5 ca fi  ind alocată proiectelor în perioada 2003-2007: bugetul orientativ includea 
aproximativ 58 de milioane de euro pentru 2008 (an care a intrat apoi sub incidenţa PSP 2) și cuprindea, de asemenea, cheltuiel ile 
pentru Agenţia Executivă.
9 În cadrul planurilor anuale de activitate s-a stabilit un plafon de 10 % din bugetul operaţional pentru invitaţiile de partici pare la 
proceduri de atribuire. Plafonul a fost mărit la 20 % în cadrul PSP 2.
10 Începând cu 2005, administrarea subvenţiilor și organizarea cererilor de propuneri au fost transferate treptat Agenţiei Execut ive 
pentru Programul de Sănătate Publică (PHEA) (pe deplin operaţională începând cu 1 ianuarie 2007).
11 Decizia 2004/858/CE a Comisiei (JO L 369, 16.12.2004, p. 73). În 2008, PHEA a fost redenumită Agenţia Executivă pentru Sănătat e și 
Consumatori.
12 SEC(2005) 0425, anexă la strategia privind sănătatea și protecţia consumatorilor și la propunerea de program [COM(2005) 115 fi  nal].
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?12
SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
 10.  Acţiunile de promovare a sănătăţii pot fi definite drept „ acţiuni care  
sprijină populaţia în sensul adoptării și al menţinerii unor stiluri de  
viaţă sănătoase și care creează condiţii (medii) de viaţă de natură să  sprijine sănătatea ” [traducere neoficială]
13. Acţiunile de acest tip au 
făcut în principal obiectul componentei „factori determinanţi pentru 
sănătate” din cadrul PSP. Auditul a analizat măsura în care Parlamentul 
European, Consiliul și Comisia, pe de o parte, și Comisia și coordona-
torii de proiect, pe de altă parte, au creat condiţiile corespunzătoare, 
la conceperea și, respectiv, la implementarea programului, pentru ca proiectele să poată contribui în mod eficace la capacitatea cetăţenilor 
europeni de a-și îmbunătăţi sănătatea.
 11.  Curtea a verificat următoarele aspecte:
dacă modul în care a fost conceput PSP a furnizat un cadru  (a) 
corespunzător pentru implementarea și monitorizarea eficace  
a acţiunilor de promovare a sănătăţii finanţate de Comunitate în 
completarea măsurilor întreprinse de statele membre;
dacă Comisia s-a asigurat, în stadiul de implementare a programu- (b) 
lui și de selectare a proiectelor, că proiectele finanţate în cadrul 
componentei PSP privind „factorii determinanţi pentru sănătate” 
puteau obţine rezultate durabile, erau complementare și furnizau 
valoare adăugată europeană; și
dacă Comisia și coordonatorii de proiect s-au asigurat că proiec- (d) 
tele erau gestionate în mod eficace.
 12.  Auditul a constat în:
analiza temeiului juridic al programului și examinarea evaluărilor (a) 
programului și a altor documente relevante;
analiza acţiunilor comunitare și a situaţiei politicilor pentru o serie (b) 
de domenii subordonate componentei „factori determinanţi pen-
tru sănătate”: droguri; alcool; tutun; sănătatea sexuală și a repro-ducerii; sănătate mintală; alimentaţie și activitate fizică
14. Analiza 
a inclus o examinare de ansamblu a documentelor de politici ale 
Comisiei, a documentelor de politici ale OMS, a iniţiativelor și  
a programelor din statele membre și din ţările terţe, precum și  
a literaturii academice și știinţifice;
evaluarea unui eșantion de 36 (dintr-un total de 149) de proiecte (c) 
finanţate în cadrul componentei „factori determinanţi pentru  sănătate”, una dintre cele trei componente ale PSP (2003-2007). Eșantionul a acoperit toate proiectele din cele șase domenii selec-tate care atinseseră un nivel suficient de maturitate la momentul realizării auditului
15. Evaluarea a inclus o examinare a documen-13 Don Nutbeam et al ., The Evidence 
of Health Promotion Effectiveness – 
Shaping Public Health in a New 
Europe (Dovezile privind 
eficacitatea promovării sănătăţii – 
influenţarea sănătăţii publice 
într-o Europă nouă), Uniunea 
Internaţională pentru Promovarea 
Sănătăţii și pentru Educaţia în Domeniul Sănătăţii ( International 
Union for Health Promotion and 
Education  – IUHPE), 1999, p. 3. 
14 Aceste domenii de politici au 
inclus toate cele șase domenii de 
prioritate privind stilul de viaţă din cadrul componentei „factori 
determinanţi pentru sănătate”. 
În perioada 2003-2007, toate 
aceste domenii au beneficiat 
de selectarea anuală a unor 
proiecte în scopul finanţării 
(a se vedea anexa I ). 
15 Eșantionul a inclus toate 
proiectele care erau finalizate sau 
pentru care se depusese cel puţin 
un prim raport tehnic parţial din cadrul celor șase domenii 
de politici referitoare la factorii 
„de stil de viaţă”: alcoolul; tutunul; 
drogurile; alimentaţia și activitatea 
fizică; sănătatea sexuală 
și a reproducerii; și sănătatea 
mintală. 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?13
taţiei privind proiectul, interviuri cu toţi coordonatorii de pro-
iect, precum și un chestionar pentru partenerii de proiect, aplicat 
online16;
interviuri cu membri ai personalului DG SANCO și ai personalului (d) 
PHEA;
o analiză cantitativă a propunerilor înaintate, a proiectelor finan- (e) 
ţate și a bugetelor de proiect;
consultarea părţilor interesate din ministerele naţionale ale sănă- (f) 
tăţii și din institutele naţionale de sănătate publică, consulta-rea reprezentanţilor statelor membre în comitetul programului, precum și consultarea persoanelor naţionale de contact din opt state membre (Belgia, Estonia, Finlanda, Franţa, Germania, Leto-nia, Suedia, Regatul Unit); și
o discuţie pe marginea aspectelor relevante cu un grup de experţi (g) 
în domeniul promovării sănătăţii și al prevenirii bolilor, în diferite 
stadii pe parcursul auditului. Contribuţia principală a experţi-
lor a constat în sprijinul pentru analiza Curţii, prin sugerarea,  
de exemplu, a ciclului CDI drept cadru de analiză (a se vedea  
caseta 10 ), precum și în validarea observaţiilor de audit prezen-
tate în raportul de faţă.16 Chestionarul a fost utilizat cu 
scopul de a obţine părerile celorlalţi 
participanţi la proiecte cu privire la 
parteneriatele și la gestionarea din cadrul proiectelor de promovare 
a sănătăţii, fiind aplicat în 
perioada 11 martie-4 aprilie 2008. 
Chestionarul utilizat de Curte 
s-a bazat pe anchete anterioare desfășurate în domeniu [a se 
vedea El Ansari W., Educational 
Partnerships for Health: Do 
Stakeholders Perceive Similar 
Outcomes?  (Parteneriate 
educaţionale pentru sănătate: 
percep părţile interesate rezultate similare?), publicat în Journal of 
Public Health Management and 
Practice, vol. 9(2), 2003, p. 136-
156]. Au făcut obiectul anchetei 
aproximativ 505 participanţi la 
proiectele din eșantion, dintre 
care 242 au completat integral chestionarul – o rată de răspuns 
de 47,9 %. Alţi 19 participanţi 
au răspuns doar la o parte din 
întrebările chestionarului. 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?14
CONCEPEREA PROGRAMULUI
 13.  Programele sunt mai eficace dacă sunt proiectate corespunzător și dacă 
rezultatele vizate sunt stabilite cu claritate. Șansele existenţei acestor 
caracteristici devin mai mari în condiţiile în care:
logica care stă la baza intervenţiei este explicitată în decizia pro- (a) 
gramului (sau în documentaţia de însoţire a acesteia);
pentru program sunt definite obiective precise, măsurabile, rea- (b) 
lizabile, relevante și determinate în timp (SMART);
priorităţile sunt stabilite în conformitate cu strategia organiza- (c) 
ţiei; și
performanţa și rezultatele pot fi monitorizate pe baza unor indi- (d) 
catori solizi și pertinenţi.
LOGICA DE INTERVENŢIE NU ESTE EXPLICITATĂ
 14.  Un element-cheie al conceperii unui program constă în definirea logicii 
de intervenţie – relaţiile ipotetice cauză-efect care descriu modul în 
care se preconizează că o intervenţie își va atinge obiectivele glo-
bale. În contextul UE, aceste obiective globale ale politicilor și ale 
programelor sunt, în general, definite în tratat. Logica de intervenţie stabilește o relaţie conceptuală între mijloacele prin care se realizează 
intervenţia, realizările imediate pe care le generează aceasta și, mai 
departe, impactul asupra societăţii din perspectiva rezultatelor și  
a efectelor
17. Explicitarea logicii unei intervenţii planificate permite 
construirea unei ierarhii a obiectivelor și identificarea indicatori   -lorcheie pentru monitorizare și evaluare.
 15.  Modelele logice care ilustrează modul în care resursele investite în dife-
ritele activităţi vor conduce la rezultatele preconizate reprezintă cea 
mai potrivită metodă pentru a ilustra logica de intervenţie. Nici pro-
punerea legislativă a Comisiei referitoare la program18 și nici temeiul 
juridic al PSP sau alte documente relevante (cum ar fi evaluările de impact
19 sau planurile anuale de activitate) nu au descris explicit în 
acest mod logica de intervenţie a programului. Situaţia este aceeași 
și în cazul PSP 2.
 16.  Modelele logice sunt utilizate în alte domenii ale politicilor UE, cum ar fi 
acţiunile externe, și reprezintă o practică comună în domeniul sănătă-ţii publice în alte regiuni ale lumii (Statele Unite, Canada). De exem-plu, modelele logice au fost utilizate în planificarea, implementarea și evaluarea programelor în cadrul Southern Arizona Border Health  
Careers Opportunity Programme
20, al Health Improvement Initiative , 
acţiune finanţată de Fundaţia Californiană pentru Îmbunătățirea Stării OBSERVAŢIILE FORMULATE 
ÎN URMA AUDITULUI
17 Comisia Europeană, DG Buget, 
Evaluating EU activities: a practical 
guide for the Commission services  
(Evaluarea activităţilor UE: ghid 
practic pentru serviciile Comisiei), 
iulie 2004, p. 87. 
18 COM(2000) 285 final. 
19 Propunerea Comisiei privind 
PSP a fost realizată anterior 
introducerii evaluărilor de impact 
obligatorii, petrecută în 2002, făcând, în consecinţă, obiectul 
unei analize limitate privind 
raportul cost-eficacitate. Spre 
deosebire de PSP, în cazul PSP 2 
a fost efectuată o evaluare extinsă 
a impactului [a se vedea Comisia 
Europeană, SEC(2005) 0425; evaluare a impactului referitor 
la propunerea de creare a unei 
strategii fuzionate și a unui 
program comun pentru sănătate și 
pentru protecţia consumatorilor]. 
20 How Using a Logic Model 
Refined Our Program to Ensure 
Success  (Cum a condus 
utilizarea unui model logic la 
rafinarea programului pe care 
l-am întreprins și la obţinerea succesului), M. Page, S. H. Parker 
și R. Renger, în: Health Promotion 
Practice OnlineFirst , publicat 
la 28 august 2007. 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?15
de Sănătate ( California Wellness Foundation )21 și al Calgary Cross-Cul-
tural Mental Health Consultation Project22.
 17.  În raportul lor privind evaluarea intermediară a PSP23, evaluatorii externi 
au recomandat dezvoltarea unei astfel de descrieri sistematice, fun-
damentate și bazate pe fapte a relaţiilor dintre resurse, activităţi,  
realizări imediate și efecte (a se vedea caseta 3 ). Curtea a recomandat 
deja, pentru alte domenii bugetare24, utilizarea logicii de intervenţie 
în conceperea programelor, în stabilirea obiectivelor și în măsurarea performanţei.
 18.  În opinia Curţii, definirea unor obiective de program conform criterii-
lor SMART (a se vedea punctele 19-21) și stabilirea unor indicatori  solizi pentru monitorizarea eficace a implementării programului (a se vedea punctele 70-73) sunt sarcini mai dificil de realizat în absenţa unui cadru conceptual.
RECOMANDĂRI DIN CADRUL EVALUĂRII INTERMEDIARE 
A PROGRAMULUI DE SĂNĂTATE PUBLICĂ 2003-2008
„[PSP] îndeplinește, în acest stadiu intermediar, programul de activitate 
identificat în planurile sale anuale de activitate. Cu toate acestea, este momentul oportun pentru a continua aceste realizări, prin:
dezvoltarea unor priorităţi mai bine definite, bazate pe așteptările părţi-
• 
lor interesate și pe nevoile cetăţenilor, precum și îndeplinirea obiectivelor 
de politici și a unor standarde înalte de probitate;
monitorizarea activităţilor sale nu doar în raport cu obiectivele fiecărui • 
proiect în parte, ci și cu obiectivele globale ale deciziei programului;comunicarea mai clară a priorităţilor și a acţiunilor sale către părţile 
• 
interesate și transmiterea unor mesaje personalizate către membrii comu-
nităţii mai extinse din domeniul sănătăţii publice.
Înţelegerea a ceea ce este necesar în vederea realizării acestor lucruri ar fi 
facilitată de dezvoltarea unui model logic capabil să traseze relaţiile cauzale precise prin intermediul cărora se estimează că vor fi conectate activităţile programului și efectele preconizate ale acestuia. ”
(Wija J. Oortwijn et al. , Interim evaluation of the Public Health Programme 2003-2008 . Raport 
final, raport tehnic RAND Europe, 2007, p. 6) [traducere neoficială].CASETA 321 Evaluating the California 
Wellness Foundation’s Health 
Improvement Initiative: A Logic 
Model Approach  (Evaluarea 
„iniţiativei de îmbunătăţire 
a sănătăţii” desfășurate de 
Fundaţia Californiană pentru 
Îmbunătăţirea Stării de Sănătate: 
o abordare bazată pe modele logice), A. Cheadle, W. L. Beery, 
H. P. Greenwald, G. D. Nelson, 
D. Pearson și S. Senter, în Health 
Promotion Practice , aprilie 2003; 
vol. 4, p. 146-156. 
22 Evaluability Assessment: 
A Catalyst for Program Change 
and Improvement  (Evaluarea 
„evaluabilităţii”: un catalizator 
pentru modificarea și 
îmbunătăţirea programelor), 
W. E. Thurston, J. Graham și 
J. Hatfield, în Evaluation & the 
Health Professions , iunie 2003; 
vol. 26, p. 206-221. 
23 Wija J. Oortwijn et al. , Interim 
Evaluation of the Public Health Programme 2003-2008 (Evaluarea 
intermediară a Programului 
de sănătate publică pentru 
perioada 2003-2008). Raport 
final, raport tehnic RAND Europe, 
2007, p. 6. 
24 A se vedea Raportul 
special nr. 9/2007, „Evaluarea 
programelor-cadru de cercetare 
și dezvoltare tehnologică (CDT) 
ale Uniunii Europene – se pot aduce îmbunătăţiri abordării 
Comisiei?” (JO C 26, 30.1.2008), 
punctele 34-36 și Raportul special 
nr. 7/2008, privind programul 
„Energie inteligentă – Europa” (2003-2006) (JO C 279, 1.11.2008), 
punctele 18 și 21.
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?16
OBIECTIVELE PROGRAMULUI NU SUNT PRECISE, 
MĂSURABILE SAU DETERMINATE ÎN TIMP
 19.  Obiectivele sunt definite, în sistemul Comisiei de gestiune pe bază de 
activităţi (GBA), drept efectele dorite ale unei activităţi. Obiectivele 
nu ar trebui să reprezinte o descriere a activităţii în sine, ci să ilustreze 
mai curând schimbarea care urmează a fi obţinută prin activitatea în 
cauză25. Stabilirea de obiective SMART pentru toate sectoarele activi-
tăţii UE intrând sub incidenţa bugetului reprezintă o obligaţie impusă 
de Regulamentul financiar26.
 20.  În lipsa unei logici explicite de intervenţie, este dificil să se stabilească 
obiective de program coerente. Astfel cum o ilustrează componenta „factori determinanţi pentru sănătate”, decizia aferentă PSP a pre-
zentat activităţile posibile în termeni foarte vagi și generali. Obiecti-
vul global de politici, „ promovarea sănătăţii și prevenirea bolilor prin  
abordarea factorilor determinanţi pentru sănătate la nivelul tuturor  
politicilor și activităţilor întreprinse ”, nu a fost defalcat pe obiective 
precise, măsurabile și determinate în timp (a se vedea caseta 4 ).
 21.  Din decizia programului nu reiese în mod clar modul în care aceste acti-
vităţi vor contribui la obiectivul de politici general de promovare  
a sănătăţii și de prevenire a bolilor sau modul în care ar putea fi  evaluată îndeplinirea acestui obiectiv global.
ABSENŢA UNEI PLANIFICĂRI STRATEGICE 
ȘI A UNOR PRIORITĂŢI STABILITE
 22.  Pentru ca programele de cheltuieli să aibă un impact măsurabil, aces-
tea trebuie să se axeze pe o serie precisă de activităţi, identificate 
prin intermediul planificării strategice în conformitate cu un cadru 
riguros de priorităţi. Numărul priorităţilor trebuie să fie proporţional cu bugetul disponibil, întrucât un număr prea mare de priorităţi va 
reduce șansele creării de impact la nivelul individual al domeniilor 
aferente priorităţilor.
 23.  În fiecare an, statele membre ale UE cheltuiesc în medie 1 400 de euro 
per capita  pentru sănătate27. Deși aceste cheltuieli includ măsuri de 
promovare a sănătăţii și de informare în domeniul sănătăţii, cea mai mare parte a lor vizează furnizarea îngrijirilor medicale și a celorlalte servicii de sănătate, aflată, în temeiul tratatului, în sarcina exclusivă a statelor membre.25 Comisia Europeană, ghidul 
referitor la gestiunea pe bază 
de activităţi și la planificarea și 
programarea strategică ( SPP/ABM ), 
a doua ediţie, octombrie 2004, p. 25. 
26 Articolul 27 alineatul (3) din 
Regulamentul (CE, Euratom) 
nr. 1605/2002 al Consiliului din 
25 iunie 2002 privind regulamentul 
financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene 
(JO L 248, 16.9.2002, p. 1). 
27 Biroul regional pentru 
Europa al OMS, Copenhaga, Public expenditure on health, 
purchasing power parity euro 
per capita, WHO estimates 
for 2003-2005 (Cheltuielile 
publice pentru sănătate, în euro 
per capita  la paritatea puterii 
de cumpărare, estimări OMS pentru perioada 2003-2005), 
Health for All database  (HFA-DB), 
(http://www.euro.who.int/hfadb), 
octombrie 2008. 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?17OBIECTIVUL PSP, COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”
Obiectivele programului –
componenta „factori determinanţi pentru sănătate”Criterii SMART
Precis
(astfel încât 
să poată 
fi  verifi  cat 
progresul)Măsurabil
(necesitatea 
de a raporta 
progresul în 
mod credibil 
și verifi  cabil)Realizabil RelevantDeterminat 
în timp
(cu 
termene-
limită)
„[...] promovarea sănătății și prevenirea bolilor prin acțiuni simultane asupra factorilor 
determinanți pentru sănătate și la nivelul tuturor politicilor și activităților comunitare prin:
Nu
1Nu2Parţial3Da Nu43.1. pregătirea și punerea în aplicare de strategii și măsuri, inclusiv legate de 
sensibilizarea publicului, privind factorii determinanți pentru sănătate legați de stilul de viață, cum ar fi   nutriția, activitatea fi  zică, tutunul, alcoolul, drogurile și alte 
substanțe și privind sănătatea mintală, inclusiv măsuri care trebuie adoptate în cadrul tuturor politicilor și strategiilor comunitare specifi  ce grupurilor de vârstă și de sex;
3.2. analizarea situaţiei și elaborarea de strategii privind factorii sociali și economici 
determinanţi pentru sănătate în vederea identifi  cării și combaterii inegalităţilor din 
domeniul sănătăţii și pentru evaluarea impactului factorilor sociali și economici asupra 
sănătăţii;
3.3. analizarea situaţiei și elaborarea de strategii privind factorii determinanţi pentru 
sănătate legaţi de mediu și aducerea unei contribuţii la identifi  carea și evaluarea 
consecinţelor factorilor de mediu asupra sănătăţii;
3.4. analizarea situaţiei și schimburi de informaţii privind factorii genetici determinanţi 
și utilizarea examenului genetic;
3.5. elaborarea unor metode de evaluare a calităţii și efi  cienţei strategiilor și măsurilor 
de promovare a sănătăţii;
3.6. încurajarea activităţilor de formare relevante legate de măsurile menţionate 
anterior.”
1 Obiectivul nu specifi  că ce anume trebuie modifi  cat și nu include ţinte în raport cu care să se poată monitoriza progresul înregistrat.
2 Obiectivul nu este măsurabil sau cuantifi  cabil; nu sunt defi  niţi indicatori de performanţă.
3 Având în vedere „activităţile” menţionate în decizia programului în calitate de „obiective”, este realizabil cel puţin într-o anumită măsură.
4 Nu este menţionată nicio perioadă de timp.CASETA 4
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?18
28 Cele nouă domenii au fost: 
alcoolul; tutunul; drogurile; 
alimentaţia și activitatea fizică; sănătatea sexuală și a reproducerii 
și HIV; sănătatea mintală; factorii 
socioeconomici cu influenţă 
asupra sănătăţii; factorii de mediu; 
și prevenirea bolilor și a rănirilor. 
În 2003 și 2004, pe lista domeniilor 
au fost incluse, de asemenea, formarea în domeniul sănătăţii 
publice (devenită, ulterior, 
„dezvoltarea capacităţilor”) și 
promovarea sănătăţii în contexte 
specifice. În 2005, acest al 
doilea domeniu a fost eliminat, 
introducându-se în schimb factorii genetici cu influenţă asupra 
sănătăţii.  24.  Bugetul PSP de aproximativ 59 de milioane de euro pe an alocat măsuri-
lor de promovare și de informare în domeniul sănătăţii și combaterii 
ameninţărilor în materie de sănătate echivalează cu 13 cenţi pentru fiecare cetăţean european. În această situaţie, o reacţie corespun-
zătoare din partea UE ar consta în orientarea bugetului său relativ 
mic spre câteva activităţi prioritare, în domenii cu valoare adăugată europeană clară, și anume acele aspecte care pot fi abordate cel mai eficace la nivel internaţional.
 25.  Priorităţile care trebuie abordate în domeniul sănătăţii publice sunt 
stabilite în planurile anuale de activitate, care servesc drept sursă de 
îndrumare pentru autorii propunerilor de proiecte. Planurile anuale 
de activitate pentru perioada 2003-2007 conţineau liste cuprinzătoare 
de domenii vizate pentru fiecare componentă a programului, aceste domenii acoperind o gamă largă de aspecte. În cadrul componen-tei „factori determinanţi pentru sănătate” au existat nouă astfel de domenii care au fost propuse în fiecare an (bugetul anual fiind de  
aproximativ 18 milioane de euro). Alte trei domenii au fost finanţate 
doar în anumiţi ani
28 (a se vedea anexa I ).
 26.  Pentru fiecare din aceste nouă domenii au fost stabilite între unul și șapte 
subdomenii anuale de acţiune potenţială, cu un caracter mai general 
sau mai precis (a se vedea exemplele din caseta 5 ). „Subdomeniile 
de acţiune” au fost definite din perspectiva activităţilor pentru care 
puteau fi prezentate propuneri de proiect și nu sub forma unor obiec-
tive pentru care se putea evalua progresul realizat.
 27.  În consecinţă, planurile anuale de activitate pentru perioada 2003-2007 
au conţinut un total de 154 de „subdomenii de acţiune” numai pentru componenta „factori determinanţi pentru sănătate”. În decursul acele-iași perioade au fost finanţate doar 149 de proiecte în cadrul acestei componente a programului, ceea ce înseamnă, chiar și în circumstanţe optime, că nu toate subdomeniile au putut fi abordate prin intermediul unui proiect dedicat lor. În realitate, acoperirea priorităţilor a fost și mai scăzută, deoarece unele „subdomenii de acţiune” nu au făcut doar obiectul unui singur proiect. În plus, teme ample din domeniul sănătăţii, precum alimentaţia, alcoolul și sănătatea mintală, erau adesea abordate doar printr-unul sau prin două proiecte pe an (a se vedea anexa I ).
 28.  Întrucât organizaţiile și consorţiile erau adeseori invitate să candideze 
pentru finanţare în cadrul unor categorii foarte generale (a se vedea 
exemplele din caseta 5 ), propunerile înaintate Comisiei erau foarte 
frecvent lipsite de focalizare strategică. Aceasta constituie o problemă în special în domeniile în care proiectele trebuiau să furnizeze studii de fond sau să contribuie în alt mod la elaborarea de politici. În aceste domenii, procedurile de atribuire (și utilizarea contractelor de servicii) permit definirea mai precisă a ceea ce trebuie realizat. Acest instrument a făcut însă obiectul unei limite de maximum 10 % din bugetul PSP. Plafonul a fost mărit la 20 % în cadrul PSP 2 (a se vedea caseta 2 ).
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?19
„SUBDOMENII DE ACŢIUNE” ANUALE ÎN CADRUL COMPONENTEI PSP 
„FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”CASETA 5
Tema „Subdomeniile de acţiune” anuale defi  nite în PAA (exemple)
(Sursa: Planurile anuale de activitate pentru implementarea PSP, 2003-2007 )
[traduceri neofi  ciale]
Tutunul „Promovarea strategiilor de «denormalizare» a fumatului, inclusiv a strategiilor și a măsurilor 
de reducere a prevalenţei fumatului.” (2004)
Alcoolul „Evaluarea punerii în aplicare a legilor și a autoreglementării existente la nivel naţional cu privire la publicitatea pentru băuturile alcoolice și la celelalte acţiuni de promovare comercială pentru acestea.” (2004)
Drogurile „Sunt prioritare propunerile privind:•  activităţile de tratament și de reintegrare privind toate statele membre și incluzând atât 
utilizarea ilicită a drogurilor legale, cât și abuzul de substanţe ilegale;
•  cele mai bune practici privind creșterea disponibilităţii serviciilor de prevenire, ca și a celor 
de reducere a fenomenelor nocive asociate consumului de droguri ( harm reduction ), și 
privind acordarea de prioritate HIV/SIDA și altor infecţii transmise pe cale sangvină.” (2005)
Alimentaţia și 
activitatea fi  zică„Elaborarea de măsuri inovatoare în vederea îmbunătăţirii obiceiurilor alimentare și 
a obiceiurilor privind activitatea fi  zică în toate grupurile de populaţie.” (2003)
Sănătatea 
mintală„Pe baza analizei bunelor practici existente, elaborarea de strategii pentru implementarea, 
în contexte relevante, a unor intervenţii vizând promovarea sănătăţii mintale și prevenirea depresiei, a suicidului și a tulburărilor conexe.” (2003)
Sănătatea 
sexuală și a reproducerii„Pe baza informaţiilor din sistemul de monitorizare a sănătăţii, elaborarea de strategii de 
promovare și defi  nirea celor mai bune practici în legătură cu abordarea educaţiei sexuale 
(sarcinile în rândul adolescentelor, planifi  carea familială) și a prevenirii bolilor cu transmitere 
sexuală, precum HIV/SIDA, avându-se în vedere și abordările care sunt destinate mediilor școlare și care vizează grupuri specifi  ce.” (2004)
Prevenirea 
rănirilor„Sprijin pentru schimbul de bune practici cu privire la siguranţa copiilor, pentru toate statele 
membre, pentru ţările membre SEE și pentru statele candidate, și susţinerea promovării siguranţei copiilor, prin intermediul unei conferinţe europene. Va fi   acordată o atenţie 
specială problemei conștientizării violenţei și pericolelor fi  zice, prin organizarea de activităţi 
practice de prevenire a vătămărilor.” (2006)
Factorii de 
infl uenţă legaţi 
de mediu„În 2004 vor fi   prioritare acţiunile de susţinere a dezvoltării politicilor și strategiilor privind 
sănătatea și protecţia mediului și de susţinere a integrării aspectelor de sănătate și de mediu în alte politici comunitare. Va fi   vizată în principal furnizarea de consiliere și punerea la 
dispoziţie a competenţelor necesare în vederea elaborării de activităţi, inclusiv proceduri legislative și alte iniţiative, privind aspectele de sănătate legate de mediu, în special în ceea ce privește poluarea aerului (inclusiv a celui din interiorul clădirilor) și câmpurile electromagnetice.”
Factorii de 
infl uenţă 
socioeconomici„Abordarea factorilor de infl  uenţă socioeconomici va fi   în continuare o prioritate-cheie 
a programului. În 2004, vor fi   susţinute activităţi privind:
1.  identifi  carea unor strategii efi  cace pentru abordarea inegalităţilor în materie de sănătate 
și a impactului factorilor socioeconomici asupra sănătăţii în medii specifi  ce și în rândul 
grupurilor de populaţie afectate în mod deosebit, în special în rândul populaţiilor excluse din punct de vedere social, minoritare și migrante;
2.  dezvoltarea de strategii de abordare a efectelor pe care șomajul și condiţiile precare de 
muncă le au asupra sănătăţii.”
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?20
INDICATORII DE LA NIVEL DE PROGRAM SUNT INADECVAŢI 
PENTRU MONITORIZAREA REZULTATELOR
 29.  În cadrul GBA, direcţiile generale ale Comisiei sunt obligate să defi-
nească obiective clare, pertinente și conectate logic pentru activi-tăţile lor și să identifice indicatori de performanţă corespunzători  pentru monitorizarea rezultatelor. Indicatorii trebuie definiţi atât în 
ceea ce privește impactul (efectul resimţit la nivelul grupului-ţintă), 
cât și în ceea ce privește realizările produse (modalităţile prin care se creează impactul)
29.
 30.  Absenţa din decizia PSP sau din planurile anuale de activitate a unei 
logici de intervenţie explicite și a unor obiective precise, măsurabile și determinate în timp a împiedicat elaborarea unor astfel de indi-
catori de performanţă. De exemplu, planurile anuale de gestiune ale 
DG SANCO nu au inclus niciun indicator de impact privind obiecti-
vul „factori determinanţi pentru sănătate” până în 2006. Indicatorul 
de impact „ani de viaţă sănătoasă” (care măsoară numărul anilor pe 
care o persoană de o anumită vârstă se poate aștepta să îi trăiască fără a fi bolnavă) a fost elaborat în cadrul unui proiect cofinanţat de 
Comisie și a fost menţionat în calitate de indicator structural pentru 
obiectivele de la Lisabona în anul 2005.
 31.  Cu toate acestea, chiar și indicatorul de impact dezvoltat ulterior era 
încă prea general pentru a putea fi folosit în vederea monitorizării sau a evaluării și nu era relaţionat cu niciun obiectiv cuantificat. După cum se arată în exemplul prezentat, indicatorul de impact a fost formulat 
mai curând ca obiectiv decât ca modalitate de măsurare a rezultatelor 
(a se vedea caseta 6 ).29 Comisia Europeană, Secretariatul 
General: ghidul SPP/ABM , 
a doua ediţie, octombrie 2004, 
p. 26 și următoarele. 
INDICATOR DE IMPACT PENTRU COMPONENTA PSP „FACTORI DETERMINANŢI 
PENTRU SĂNĂTATE” ÎN PLANUL ANUAL DE GESTIUNE PENTRU 2006
„Intensificarea, la nivelul părţilor interesate și al politicii publice, a sensibilizării și a reacţiei cu pri-
vire la factorii de influenţă asupra sănătăţii care sunt legaţi de modul de viaţă, în special în ceea ce privește alimentaţia și activitatea fizică, alcoolul și bolile cu relevanţă crescută în domeniul sănătăţii publice .” CASETA 6
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?21
O SERIE DE INDICATORI PENTRU OBIECTIVUL DE „PROMOVARE A UNEI STĂRI 
BUNE DE SĂNĂTATE ÎNTR-O EUROPĂ CARE ÎMBĂTRÂNEȘTE”, DIN PLANUL ANUAL DE GESTIUNE PENTRU 2009
[traducere neoficială]
„• Nivelul sensibilizării publice cu privire la comportamentele nesănătoase și la acele riscuri pentru 
sănătate și acei factori de influenţă asupra sănătăţii care sunt legaţi de stilurile de viaţă, în spe-cial în ceea ce privește alimentaţia, activitatea fizică și alcoolul ” ar urma să fie mărit de la 66 % 
la 80 %;
„
• Procentul cetăţenilor a căror tensiune arterială este măsurată anual ” ar urma să fie mărit de 
la 59 % la 80 %;
„• Procentul populaţiei conștiente de riscurile pe care le prezintă fumul de ţigară pentru sănătatea 
nefumătorilor” ar urma să fie mărit de la 75 % la 80 %.CASETA 7 32.  Situaţia a fost îmbunătăţită recent, întrucât declaraţiile de activitate 
pentru proiectul preliminar de buget pentru 2009 au stabilit indica-
tori de impact și obiective cuantificate în legătură cu sensibilizarea publică privind anumiţi factori de influenţă asupra sănătăţii (a se  
vedea caseta 7 ).
 33.  Cu toate acestea, la momentul realizării prezentului raport, Comisia 
nu folosise încă acești indicatori în vederea evaluării eficacităţii de ansamblu a PSP sau a eficacităţii proiectelor individuale. Auditul  
a constatat că nu se procedase deloc din partea Comisiei la institu-
irea unui sistem de monitorizare corespunzător care să-i fi permis  
acesteia să desfășoare o astfel de măsurare a performanţei (a se vedea 
punctele 70-73).
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?22
IMPLEMENTAREA PROGRAMULUI: 
DE LA CONCEPEREA PROIECTELOR LA REZULTATE
 34.  Pentru ca un program să poată fi eficace, proiectele acestuia trebuie 
să obţină rezultate pozitive. Aceasta se întâmplă mai ales dacă, îna-inte de lansarea unui proiect, se procedează la definirea obiective-lor, a grupurilor-ţintă și a rezultatelor preconizate ale acestuia și  
dacă se identifică modul în care rezultatele vor produce impacturile 
scontate.
  În acest domeniu de politici, implementarea eficace solicită în plus Comi-
siei, în calitate de administrator al programului,
să aibă o viziune de ansamblu corespunzătoare asupra portofoliu- (a) 
lui său de proiecte, pentru a asigura coerenţa și omogeneitatea; și
ca proiectele finanţate să demonstreze în mod clar valoare adă- (b) 
ugată europeană (VAE).
OBIECTIVELE PROIECTELOR NU SUNT PRECISE, 
VERIFICABILE ȘI CUANTIFICABILE
 35.  Proiectele trebuie concepute astfel încât să aibă potenţialul de a fi efi-
cace. Ca și la nivel de program, în cazul proiectelor o parte impor-tantă a conceperii constă în stabilirea de obiective SMART; acestea ar 
trebui să decurgă în mod logic din obiectivele de politici definite în decizia programului. Criteriile de acordare a asistenţei PSP solicitau autorilor de propuneri să definească „ obiective precise și realiste ...  
Proiectul trebuie să stabilească obiective verificabile și cuantificabile ” 
[traducere neoficială]
30.
 36.  În urma examinării de către Curte a acordurilor de finanţare pentru pro-
iectele auditate, s-a constatat că, la depunerea propunerilor, promo-torii au prezentat mai curând o combinaţie de activităţi și de realizări urmând a fi produse decât un set de obiective. „Obiectivele” tipice ale proiectelor constau în schimbul de informaţii între organizaţiile din domeniu, dezvoltarea capacităţilor și promovarea „bunelor practici” (a se vedea caseta 8 ). Cu toate acestea, Comisia nu a luat niciun fel 
de măsuri corective pentru a remedia această problemă înainte să  semneze acordul de finanţare.30 Rules, criteria and procedures for 
the selection and funding of actions 
under the public health programme 
(Reguli, criterii și proceduri 
pentru selecţionarea și finanţarea 
acţiunilor în cadrul Programului de sănătate publică) 
(JO C 62, 15.3.2003). 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?23
 37.  Analiza detaliată a Curţii privind măsura în care obiectivele de proiect 
menţionate în acordurile de finanţare pot fi calificate drept SMART 
este prezentată în anexa III . Concluzia analizei este că niciunul din-
tre proiectele din eșantion nu a avut obiective care să corespundă 
integral criteriilor SMART. Obiectivele nu au fost exprimate într-un 
format măsurabil și determinat în timp, șansele realizării lor nefiind clare. Ele nu au fost exprimate ca ţinte în raport cu care se poate  monitoriza progresul la un stadiu ulterior. Cu toate acestea, în cazul în 
care proiectele defineau un grup-ţintă anume, obiectivele menţionate 
erau în general relevante pentru acesta (a se vedea punctul 40).
PSP (COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”) – 
EXEMPLE DE OBIECTIVE DE PROIECT DIN ACORDURILE DE FINANŢARE
A&M ( European Centre AIDS and Mobility  – Centru european privind SIDA și mobilitatea):
„• Stimularea colaborării și a activităţilor de reţea între statele membre europene și ţările candidate 
cu privire la situaţia migranţilor (tineri) ”
„• Evaluarea și documentarea bunelor practici în legătură cu prevenirea, îngrijirea și ajutorul acordat 
în Europa cu privire la HIV/SIDA și la populaţia migrantă, mobilă și tânără ”
CHOB ( Children, obesity and associated avoidable chronic diseases – Copiii, obezitatea și bolile 
cronice asociate prevenibile):
„• Măsurarea și analizarea impactului produs de promovarea comercială a alimentelor care are drept 
ţintă copiii și persoanele tinere ”
„• Identificarea și analizarea opţiunilor de politici vizând combaterea obezităţii la copii ”
ELSA ( Enforcement of National Laws and Self-Regulation on Advertising and Marketing of Alco-
hol – Punerea în aplicare a legilor și a autoreglementării existente la nivel naţional cu privire 
la publicitatea pentru băuturile alcoolice și la celelalte acţiuni de promovare comercială pentru acestea):
„• Crearea unei reţele de experţi formate din parteneri din 28 de ţări europene, pregătirea partenerilor 
cu privire la evaluarea legilor și a autoreglementării de la nivel naţional și organizarea a trei reu-niuni ale reţelei ”
„
• Elaborarea unui raport privind legile, structurile și mecanismele de reglementare și de autoregle-
mentare existente la nivel naţional cu privire la publicitatea pentru băuturile alcoolice și la celelalte acţiuni de promovare comercială pentru acestea ”CASETA 8
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?24
 38.  Aceasta nu înseamnă însă că este imposibil de stabilit obiective SMART 
în acest domeniu. În cadrul eșantionului auditat, s-a identificat, de 
asemenea, un exemplu de proiect cu obiective precise, care ar fi putut respecta în totalitate criteriile SMART în urma unor ajustări minore 
(a se vedea caseta 9 ).
DEFINIREA REZULTATELOR SCONTATE ALE PROIECTELOR, 
IDENTIFICAREA GRUPURILOR-ŢINTĂ ȘI ÎNTOCMIREA DE PLANURI CU PRIVIRE LA DURABILITATE, 
MAI CURÂND EXCEPŢIA DECÂT REGULA
 39.  Criteriile PSP de acordare a subvenţiilor solicitau autorilor de propuneri de 
proiecte să aibă ca ţintă „ ... producerea de rezultate durabile de natură 
să conducă la îndeplinirea obiectivelor programului ” [traducere neofici-
ală]31. Prin urmare, proiectele trebuiau să specifice grupul-ţintă avut în 
vedere și să definească rezultatele preconizate și modul în care aceste 
rezultate urmau să fie menţinute dincolo de terminarea proiectului.
PSP (COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”) – PROIECTUL 
„PEER DRIVE CLEAN!” – EXEMPLU DE OBIECTIVE SMART APROAPE ÎNDEPLINITE
 „Obiectivul global constă în sensibilizarea tinerilor adulţi cu vârste cuprinse între 18 și 24 de ani cu 
privire la pericolele pe care le prezintă alcoolul și consumul de droguri și obţinerea unei modificări în ceea ce privește eventualul consum de substanţe ilegale cu risc ridicat în rândul grupului-ţintă, într-un stadiu timpuriu.(...) Grupul-ţintă trebuie convins prin intermediul acţiunilor faţă-în-faţă desfășurate de educatorii PEER [persoane având un profil similar cu cel al destinatarilor proiectului] să renunţe la consumul de substanţe interzise în momentul conducerii de autovehicule. ” [traducere neoficială]
Sunt obiectivele formulate în mod SMART?
Precise:•  da (grupul-ţintă și schimbările care trebuie efectuate sunt clare)
Măsurabile:•  nu („să sensibilizeze”, „să convingă”)
Realizabile:•  da
Relevante:•  da (tinerii șoferi sunt predispuși într-o mai mare măsură la accidentele provocate 
de consumul de alcool la volan)
Determinate în timp:•  nu
Obiectivele acestui proiect îndeplinesc criteriile SMART în toate privinţele cu excepţia aspectelor 
privind caracterul măsurabil și determinarea în timp. Aceste două dimensiuni ar fi putut fi înde-plinite prin stabilirea unui obiectiv de sensibilizare (de exemplu, „ la sfârșitul proiectului,  X % dintre 
cursanţii care susţin examenul pentru carnetul de conducere în școlile de șoferi participante ar trebui să 
poată numi X pericole provocate de consumul de alcool și de droguri ”) sau, și mai bine, a unui obiectiv 
de schimbare comportamentală (de exemplu, „ niciunul dintre participanţi să nu fie prins conducând 
sub influenţa alcoolului în primul an de la obţinerea permisului de conducere ”).CASETA 931 Rules, criteria and procedures for 
the selection and funding of actions 
under the public health programme (Reguli, criterii și proceduri 
pentru selecţionarea și finanţarea 
acţiunilor în cadrul Programului 
de sănătate publică) 
(JO C 62, 15.3.2003). 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?25
ÎN MAJORITATEA CAZURILOR, GRUPUL-ŢINTĂ NU A FOST SPECIFICAT
 40.  Doar 16 dintre acordurile de finanţare pentru proiectele de promovare a sănă-
tăţii din cadrul eșantionului specificau în mod clar un grup-ţintă. Numai 
nouă dintre acestea specificau modificările vizate de proiect în ceea ce 
privește grupul-ţintă în cauză. În general, în cadrul proiectelor PSP, acţiu-nile de promovare a sănătăţii nu vizează în mod direct cetăţenii europeni ca grup-ţintă final (de exemplu, persoanele infectate cu HIV, persoanele 
tinere supraponderale, consumatorii de droguri, persoanele aflate în peri-
col de a deveni dependente de alcool), ci funcţionează prin intermediul grupurilor „intermediare” de profesioniști din domeniul sănătăţii sau de 
responsabili cu elaborarea politicilor. Nouă proiecte din cele 36 auditate de 
Curte fuseseră însă concepute din start astfel încât să producă un impact 
direct asupra sănătăţii populaţiei. Cele nouă proiecte reprezentau peste 
jumătate (56 %) din proiectele care specificau un grup-ţintă.
REZULTATELE PRECONIZATE NU AU FOST RELAŢIONATE 
CU IMPACTURILE DORITE
 41.  Acordurile de finanţare specificau „rezultatele preconizate” ale fiecărui 
proiect într-o rubrică separată. Cu toate acestea, în urma auditării  de către Curte a eșantionului de proiecte, s-a constatat că aceasta  
însemna, de fapt, furnizarea unei liste de realizări imediate și de acti-
vităţi (de exemplu, „va avea loc o reuniune”, „va fi creat un manual de 
instruire”), fără a se explica maniera în care aceste activităţi urmau să 
aducă schimbări pentru destinatarii direcţi. Definirea precară a rezul-
tatelor preconizate și lipsa indicatorilor făceau ca rezultatele obţinute 
să nu poată fi nici demonstrate și nici infirmate.
 42.  Curtea a constatat, de asemenea, că propunerile nu clarificau legăturile 
logice dintre proiecte, pe de o parte, și posibilele efecte sociale pozi-
tive ale acestora, pe de altă parte; în plus, existenţa unor astfel de legături nu a fost verificată de către Comisie sau de către coordonatorii 
de proiect pe parcursul procesului de selecţie sau înainte de semnarea 
acordurilor de finanţare. Ipoteza de bază pare să fi fost aceea că, prin 
includerea promovării sănătăţii pe agenda politică, prin crearea unor reţele și prin schimbul de informaţii, se vor crea efecte pozitive. Nu s-a explicat însă în niciun moment modul în care activităţile de proiect urmau să aibă un efect ulterior care să îmbunătăţească efectiv capaci-
tatea populaţiei de a alege stiluri de viaţă sănătoase. Acest fapt subli-
niază, de asemenea, importanţa existenţei unei logici de intervenţie.
AU EXISTAT FOARTE PUŢINE CAZURI ÎN CARE S-AU ÎNTOCMIT PLANURI 
CU PRIVIRE LA DURABILITATEA REZULTATELOR
 43.  În cadrul evaluării proiectelor de promovare a sănătăţii, diferitele etape 
ale ciclului proiectelor pot fi clasificate după cum urmează: proiecte 
de studiu și cercetare, proiecte de dezvoltare, proiecte de imple-
mentare și proiecte „de amplificare” ( going-to-scale ). Aceste etape  
constituie ciclul CDI (a se vedea caseta 10 ).
CASETA 10
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?26
 44.  Proiectele PSP, având o durată (de la doi la trei ani în majoritatea cazu-
rilor) și resurse limitate, nu sunt proiectate să acopere întreg ciclul 
acţiunilor de promovare a sănătăţii, începând cu punerea la punct  a unei baze de cunoștinţe, continuând cu dezvoltarea și implemen-
tarea intervenţiei publice și terminând cu producerea unui impact  
durabil asupra sănătăţii. Aceste proiecte nu pot aborda decât o parte din acest proces. Cu toate acestea, ar trebui să existe un plan orien-tativ care să ilustreze modul în care rezultatele unui proiect pot fi  
preluate în cadrul următorului pas al ciclului.
 45.  Niciunul dintre proiectele auditate nu includea un plan de preluare 
a rezultatelor sale la următorul nivel din cadrul ciclului CDI sau de 
menţinere a rezultatelor în timp. Coordonatorii de proiect intervie-
vaţi înţelegeau în general prin durabilitate continuarea activităţilor de proiect și nu utilizarea eficace a rezultatelor după terminarea  proiectului. În toate cazurile auditate, produsele create pe parcursul proiectului, cum ar fi site-urile web sau bazele de date, nu au mai  
fost actualizate și după finalizarea proiectului.
 46.  Cu anumite excepţii, s-a constatat că proiectele nu conţineau nici măcar 
un plan de durabilitate și de preluare a rezultatelor pentru orizontul 
de timp ulterior perioadei de finanţare. Proiectele se axau pe obţine-
rea unei noi subvenţii din partea Comisiei, astfel încât activităţile pro-
iectului să poată fi continuate. Cea mai frecventă atitudine era aceea 
că durabilitatea rezultatelor proiectului putea fi asigurată doar în  
cazul în care partenerii continuau să obţină finanţare comunitară.
CICLUL CDI
Ciclul cercetare-dezvoltare-implementare (CDI) este un concept care descrie ordinea pașilor în ceea 
ce privește crearea programelor de sănătate publică, de la colectarea informaţiilor și crearea unei 
baze de cunoștinţe la elaborarea unei strategii sau a unui plan de activitate, la testarea în regim pilot și, în cele din urmă, la implementarea la dimensiuni integrale.
Proiectele care acoperă doar unul dintre acești pași sunt considerate a fi durabile dacă rezultatele 
lor sunt preluate și utilizate în cadrul următoarei etape a ciclului. De exemplu, proiectele de cer-cetare trebuie să asigure preluarea rezultatelor de către stadiul de dezvoltare, iar proiectele care dezvoltă o intervenţie trebuie să folosească baza de cunoștinţe creată în prealabil de proiectele de cercetare și să includă planuri în vederea implementării (pilot).
Următoarele categorii de proiecte au fost utilizate în scopul acestui audit:
proiectele de studiu și cercetare (de exemplu, colectarea datelor);
• 
proiectele de dezvoltare (de exemplu, elaborarea de politici, orientări sau programe);• 
proiectele de implementare (de exemplu, implementarea în regim pilot, formarea resurselor • 
umane și dezvoltarea capacităţilor); șiproiectele „de amplifi  care” (
• going-to-scale ) (de exemplu, difuzarea, implementarea la scară mai largă).CASETA 10
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?27
FINANŢARE CONTINUĂ A REŢELELOR PENTRU MAI MULT DE 10 ANI
 47.  Reţelele formate din profesioniști și organizaţii din domeniul sănătăţii 
din diferite state membre furnizează platforme pentru schimbul de 
experienţe și de bune practici; aceste reţele sunt, în consecinţă, un 
instrument de obţinere a anumitor rezultate, însă nu reprezintă strict un rezultat în sine. Datorită naturii lor, reţelele nu pot fi clasificate în mod categoric într-un anumit stadiu al ciclului CDI. Eșantionul de 
proiecte auditat conţinea 13 reţele. Atunci când au fost intervievaţi, 
coordonatorii au afirmat că punerea la punct a reţelei reprezenta  scopul și rezultatul esenţial al proiectelor lor.
 48.  Reţelele erau dependente în mod deosebit de continuitatea finanţării 
comunitare. Anumite reţele au fost finanţate în cadrul PSP și al pro-gramelor anterioare acestuia pentru mai bine de 10 ani (a se vedea 
figura 2 ). În cazurile în care Comisia nu a continuat acordarea sub-
venţiilor, activităţile reţelei au încetat, iar reţeaua a fost dizolvată.
PSP (COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”) – 
EXEMPLE DE PROIECTE RECURENTE LEGATE DE REŢELEFIGURA 2
1991 1996 2003 2008AIDS and mobility
(din 1991)  
TAMPEP
(din 1993)  
ENSP
(1996-2008)  
ENYPAT
(1996-2006)  17 ani (în curs de desfășurare)
15 ani (în curs de desfășurare)
13 ani
10 aniPre-1996
(planul de acţiune „Europa
împotriva SIDA” 1991-1994)8 programe de acţiune 1996-2002
(Programul de acţiune privind SIDAși bolile transmisibile: Programul 
de acţiune privind cancerul) PSP(2003-2007)PSP 2
(2008-2013)
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?28
 49.  Trebuie menţionat, de asemenea, faptul că niciunul dintre mecanismele de 
finanţare ale PSP nu era adaptat finanţării continue a cheltuielilor de 
funcţionare ale reţelelor. În cadrul cererilor de propuneri aferente PSP se ofereau subvenţii pentru acţiuni [articolul 108 alineatul (1) litera (a) 
din Regulamentul financiar], însă nu și subvenţii de funcţionare. În 
consecinţă, reţelele trebuiau încadrate la unul dintre cele două tipuri 
existente de proiecte, iar acordurile de finanţare trebuiau să includă activităţi de proiect prin intermediul cărora puteau fi acoperite chel-tuielile de funcţionare. De asemenea, reţelele trebuiau să răspundă cererilor de propuneri și să se supună acelorași proceduri de selecţie 
ca și celelalte proiecte. Această situaţie împovăra inutil din punct de 
vedere administrativ atât participanţii, cât și Comisia. În cadrul PSP 2, 
reţelele pot fi în prezent finanţate prin intermediul unui mecanism 
special pentru subvenţiile de funcţionare (a se vedea caseta 2 ).
COMPLEMENTARITATEA PROIECTELOR ȘI OMOGENEITATEA 
PORTOFOLIULUI DE PROIECTE NU AU FOST 
MONITORIZATE CORESPUNZĂTOR
 50.  Implementarea eficace a unui program necesită din partea administra-
torului acestuia (în speţă, Comisia sau agenţia executivă) să aibă  
o viziune de ansamblu corectă și actuală asupra portofoliului de pro-
iecte. Aceasta permite evitarea suprapunerii, precum și a „duplicării 
muncii” (repetarea unor eforturi deja întreprinse), crearea de sinergii între acţiunile întreprinse și executarea într-o manieră coerentă și  constantă a planificării, implementării și monitorizării programului.
ABSENŢA UNEI MONITORIZĂRI A PORTOFOLIULUI DE PROIECTE
 51.  La momentul desfășurării auditului, nici DG SANCO, nici PHEA nu putea 
indica un instrument de monitorizare care să ofere o viziune de ansam-
blu asupra proiectelor întreprinse, în ceea ce privește priorităţile  
abordate de acestea, activităţile cuprinse și rezultatele obţinute (a 
se vedea punctele 70-73). Acest fapt împiedica asigurarea constanţei 
în timp cu privire la implementarea programului. În lipsa unor astfel 
de informaţii consolidate, Comisia a luat decizii privind priorităţile din planurile anuale de activitate fără a ști ce proiecte existau deja 
în fiecare domeniu de politici sau ce activităţi erau acoperite.
FRAGMENTARE, SUPRAPUNERE A PROIECTELOR ȘI IMPLEMENTARE 
ÎN PARALEL A UNOR ACŢIUNI SIMILARE
 52.  În vederea obţinerii unei concluzii referitoare la complementaritate în 
lipsa unei astfel de viziuni de ansamblu, Curtea a analizat toate pro-iectele care abordau fiecare din cei șase factori de influenţă asu-
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?29
pra sănătăţii legaţi de modul de viaţă (alcoolul, tutunul, drogurile, 
alimentaţia și activitatea fizică, sănătatea sexuală și a reproducerii, 
sănătatea mintală) (a se vedea anexa II ). Această analiză detaliată  
a fost completată de o analiză cantitativă, de interviuri cu părţile  interesate și de consultarea experţilor.
 53.  Analiza a ilustrat faptul că nu exista o complementaritate a proiecte-
lor și o omogeneitate în cadrul portofoliului global de proiecte, din cauza:
fragmentării (a) : în domeniul de politici privind drogurile, proiectele 
finanţate de PSP erau puţin numeroase și abordau aspecte foarte 
diverse ale problemei drogurilor, de la dopajul în sporturile de agrement la reţetele medicale falsificate ca indicator al abuzului 
de droguri legale și până la prevenirea consumului de droguri  
în închisori. 0 situaţie similară a fost întâlnită și în domeniul de 
politici „alimentaţie și activitate fizică”, unde puţinele proiecte 
PSP existente difereau semnificativ în ceea ce privește obiectivele 
și activităţile;
suprapunerii activităţilor și „duplicării muncii” (b) : proiectele PSP  
din domeniul de politici privind alcoolul erau caracterizate de  
o suprapunere considerabilă la nivelul partenerilor implicaţi și  
al informaţiilor produse, nu numai între proiectele din eșantion, 
ci și faţă de un proiect finanţat în cadrul programului anterior de „acţiune comunitară în domeniul promovării sănătăţii” și faţă de un raport elaborat în urma unei invitaţii prealabile de participare la proceduri de atribuire. În ceea ce privește domeniul de politici 
„sănătate mintală”, în cadrul a două cereri consecutive de propu-
neri au fost finanţate două proiecte cu activităţi identice;
implementării în paralel a unor acţiuni similare (c) : în domeniul de  
politici privind tutunul, principalele proiecte finanţate de PSP au 
fost două reţele extinse menite să combată fumatul, una dintre 
ele vizând ansamblul populaţiei, iar cealaltă, exclusiv populaţia 
tânără. În domeniul de politici „sănătate sexuală și reproductivă”, 
PSP a finanţat numeroase reţele al căror obiectiv consta în consoli-
darea capacităţilor ONG-urilor participante. Acestea își identificau 
„nișa” concentrându-se asupra unor destinatari direcţi și indirecţi diferiţi: ONG-uri din ţările Europei Centrale sau ONG-uri care oferă 
servicii pentru migranţi, pentru lucrătorii sexuali migranţi, pentru 
lucrătorii sexuali locali, pentru consumatorii de droguri injectabile 
sau pentru persoanele infectate cu HIV/SIDA.
 54.  În toate aceste domenii există deja alte mecanisme care pot lua locul 
PSP: platforme, grupuri de lucru, agenţii (OEDT, ECDC), OMS și alte programe ale UE, cum ar fi programele-cadru CDT sau programul de 
prevenire și informare cu privire la consumul de droguri (a se vedea 
punctul 64 și caseta 12 ).
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?30
NIVEL LIMITAT AL VALORII ADĂUGATE EUROPENE (VAE)
 55.  În conformitate cu principiile subsidiarităţii și proporţionalităţii stabilite 
în tratat, în domeniile care nu ţin exclusiv de competenţa Comuni-
tăţii, precum sănătatea publică, ar trebui să se procedeze la acţiune 
comunitară numai dacă și în măsura în care, datorită dimensiunii sau efectelor acestei posibile acţiuni, obiectivul său poate fi realizat mai bine de către Comunitate
32.
NIVELUL VAE ÎN FUNCŢIE DE COMPONENTA PROGRAMULUI: 
COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”, 
CEA MAI PUŢIN SUSCEPTIBILĂ SĂ FURNIZEZE VAE
 56.  O consecinţă-cheie a principiului subsidiarităţii este aceea că politica UE în 
domeniul sănătăţii ar trebui să cuprindă doar acţiuni care oferă rezultate 
ce nu pot fi îndeplinite de statele membre prin acţiune individuală sau 
care furnizează economii de scară. Componenta „ameninţări pentru sănă-
tate” se ocupă de supravegherea bolilor transmisibile, iar componenta 
„informaţii privind sănătatea” vizează colectarea de date comparabile și elaborarea unor indicatori comuni. Aceste două componente se axează, 
în consecinţă, pe aspecte care în mod clar nu pot fi gestionate de statele 
membre prin acţiune individuală. Cu toate acestea, în viziunea Curţii, 
acest rol ar putea fi jucat în egală măsură de alte mecanisme de coope-
rare între statele membre (a se vedea punctele 64 și 65).
 57.  În schimb, abordarea factorilor de influenţă asupra sănătăţii în vederea 
promovării acesteia și a prevenirii bolilor nu reprezintă în sine o sarcină 
transfrontalieră. În special, promovarea directă a sănătăţii – educaţia 
în acest domeniu și influenţarea stilurilor de viaţă – este o activitate care trebuie să se adapteze aspectelor culturale și care trebuie să ia în 
calcul caracteristicile sistemului naţional de sănătate publică și carac-
teristicile și necesităţile locale. În consecinţă, dacă se compară cele 
trei componente ale PSP, componenta „factori determinanţi pentru 
sănătate” pare a fi cea mai puţin susceptibilă să furnizeze VAE.
NIVELUL VAE ÎN FUNCŢIE DE TIPUL PROIECTULUI: REŢELELE, 
CELE MAI SUSCEPTIBILE SĂ FURNIZEZE VAE
 58.  La nivelul proiectelor de promovare a sănătăţii din cadrul componentei 
„factori determinanţi pentru sănătate”, Curtea a evaluat VAE pe baza 
examinării unei game de argumente potrivit cărora o măsură putea 
fi luată numai la nivel european sau putea fi desfășurată mai bine la 
acest nivel. Analiza a avut în vedere cele patru categorii de proiecte definite în contextul ciclului CDI, reţelele fiind examinate separat (a 
se vedea caseta 10 ).32 A se vedea articolele 2 și 
5 din Tratatul privind Uniunea 
Europeană și articolul 5 din 
Protocolul (nr. 30) privind 
aplicarea principiilor subsidiarităţii 
și proporţionalităţii. 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?31
 59.  Există o cerinţă conform căreia toate proiectele trebuie să implice par-
teneri din mai multe ţări europene. Ca urmare a naturii lor transfron-
taliere, reţelele  sunt cele mai susceptibile să demonstreze VAE, prin 
schimbul de cunoștinţe, prin construirea consensului și prin schimbul de „bune practici” între ţări.
 60.  Valoarea adăugată europeană a celorlalte tipuri de proiecte este mai 
puţin evidentă.
Proiectele de studiu și cercetare (a) : VAE rezidă în special în faptul că s-a 
procedat la colectarea de date din diferite ţări și la analiza compara-
tivă a acestora. Aceste proiecte au vizat dezvoltarea unei terminologii 
comune, stabilirea unor standarde comune și asigurarea caracterului comparabil al datelor și al metodelor de la un stat membru la altul. Cu 
toate acestea, a existat un anumit grad de suprapunere cu activităţile 
desfășurate în cadrul componentei „informaţii privind sănătatea”, 
precum și în cadrul altor programe UE, cum ar fi programele-cadru 
CDT
33 sau programul de prevenire și informare cu privire la consumul 
de droguri (a se vedea punctul 54 și anexa II ).
Proiectele de dezvoltare (b) : valoarea adăugată europeană a acestor 
proiecte era reprezentată de legătura lor cu dezvoltarea politicilor 
europene. Aceste proiecte căutau să continue dezvoltarea, la nivel 
european, a domeniilor de prioritate cărora le corespundeau și să 
contribuie la stabilirea agendei de probleme în Europa.
Proiectele de implementare și de „amplificare” (going to scale) (c) : 
valoarea adăugată europeană a acestor proiecte era cel mai puţin 
evidentă. Aceasta se explică prin faptul că, prin însăși natura lor, 
activităţile aferente (cum ar fi implementarea în regim pilot, for-
marea resurselor umane și dezvoltarea capacităţilor, difuzarea și 
implementarea la scară mai largă) trebuie să aibă loc pe teren – nu la nivel european, ci într-o anumită regiune sau ţară. Pentru 
această categorie de proiecte, se poate argumenta că activităţile 
ar trebui finanţate de regiunea sau ţara în care se desfășoară.  
Aceasta s-a și întâmplat, de altfel, în cazul anumitor proiecte:  
finanţarea comunitară a fost utilizată exclusiv pentru „activităţile 
europene” (de exemplu, reuniunile dintre coordonatorii naţionali) 
și nu pentru intervenţiile efective sau pentru activităţile naţionale zilnice. Cu toate acestea, în alte situaţii, finanţarea PSP a fost  
folosită pentru activităţile naţionale sau regionale.
 61.  Curtea consideră că toate tipurile de proiecte din cadrul componentei 
„factori determinanţi pentru sănătate” sunt capabile de a furniza VAE 
într-o anumită măsură, prin reunirea partenerilor din diferite state 
membre ale UE. Cu toate acestea, prin prisma criteriilor utilizate de Curte, cei mai evidenţi furnizori de VAE din cadrul eșantionului au 
fost reţelele.33 Pe parcursul perioadei 2003-
2006, „știinţele vieţii, genomica 
și biotehnologia pentru sănătate” au reprezentat una dintre 
cele șapte priorităţi majore de 
cercetare tematică ale celui de 
al șaselea program-cadru al 
Uniunii Europene (PC6), această 
prioritate vizând generarea de 
noi cunoștinţe și transpunerea acestora în aplicaţii care 
îmbunătăţesc sănătatea umană. 
În acest scop, au fost susţinute 
organizaţii de cercetare care 
desfășurau cercetare fundamentală sau cercetare aplicată, prin 
intermediul unui buget orientativ 
de 2 514 milioane de euro. Aceste 
oportunităţi de finanţare au existat 
în domeniul de abordare genomică 
a sănătăţii și a bolilor, precum și 
referitor la biotehnologie, cancer, HIV/SIDA, malarie și tuberculoză. 
Oportunităţi de finanţare similare 
au existat și în cadrul PC5 și 
există, de asemenea, în cadrul 
programului actual, PC7. 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?32
CHESTIONARUL APLICAT PARTENERILOR DIN CADRUL PROIECTELOR
„Obiectivele proiectului nu puteau fi realizate decât prin participarea 
la Programul european de sănătate publică.”
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
15 %
9 %
2 %
5 %36 %32 %
nici acord, nici dezacord
dezacord
dezacord puternic
nu știuacordacord puternic
„Participarea la Programul european de sănătate publică este mai eficace 
decât participarea în cadrul unui proiect de sănătate la nivel naţional.”
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
26 %
6 %
2 %
6 %29 %31 %
nici acord, nici dezacord
dezacord
dezacord puternic
nu știuacordacord puternicCASETA 11
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?33
PĂRŢILE INTERESATE SE DECLARĂ MULŢUMITE ÎN CEEA 
CE PRIVEȘTE PARTICIPAREA LOR LA PROGRAM
 62.  Participanţii au afirmat în număr mare dimensiunea europeană a proiec-
telor lor. Marea majoritate (68 %) a partenerilor de proiect care au 
răspuns la chestionarul Curţii și-au declarat „acordul” sau „acordul 
puternic” referitor la afirmaţia potrivit căreia obiectivele proiectului lor puteau fi realizate doar prin participarea la PSP. Aproximativ 60 % dintre ei au considerat că participarea în cadrul PSP era mai eficace decât participarea la proiecte naţionale (a se vedea caseta 11 ).
 63.  Părţile interesate din statele membre au considerat că o sursă de VAE 
o reprezenta, de asemenea, programul în ansamblul său, întrucât ofe-rea oportunitatea de a face schimb de cunoștinţe și de „bune practici”. 
Reprezentanţii autorităţilor naţionale intervievaţi în cadrul procesu-
lui de audit (membri ai comitetului programului sau persoanele de 
contact naţionale) au căzut de acord că PSP venea în întâmpinarea 
necesităţii ca statele membre să poată coopera prin schimbul de  
informaţii, de experienţă și de orientări privind problemele de interes 
general din domeniul sănătăţii publice. În cadrul evaluării intermedi-are a PSP s-a constatat că motivaţia intervenţiei europene în sectorul 
sănătăţii publice este acceptată și susţinută la scară largă
34.
EXEMPLE DE MECANISME DE COORDONARE EXISTENTE 
(pentru mai multe detalii, a se vedea anexa II )
Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT)• 
Forumul european privind alcoolul și sănătatea• 
Platforma UE pentru alimentaţie, activitate fizică și sănătate• 
Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC)• 
Grupul de reflecţie pe tema HIV/SIDA• 
Forumul societăţii civile privind HIV/SIDA• CASETA 1234 Wija J. Oortwijn et al. , Interim 
Evaluation of the Public Health 
Programme 2003-2008 (Evaluarea 
intermediară a Programului 
de sănătate publică pentru 
perioada 2003-2008). Raport 
final. Raport tehnic RAND Europe, 2007, p. 63. 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?34
 64.  Însă schimbul de informaţii și cooperarea între statele membre în dome-
niul sănătăţii publice nu se limitează la PSP. Există și alte mecanisme 
care pot furniza această valoare adăugată europeană. În majoritatea domeniilor de politici legate de sănătatea publică, există o serie de 
forumuri, grupuri de lucru și platforme care abordează nu doar factorii 
cu influenţă asupra sănătăţii, ci și informaţiile privind sănătatea și ameninţările la adresa acesteia. Aceste mecanisme facilitează consul-tarea între părţile interesate – în special organizaţii guvernamentale, 
dar și societatea civilă, societăţile comerciale private etc. – și furni-
zează un „spaţiu de întâlnire” în care pot fi dezvoltate și coordonate abordări comune [a se vedea punctul 54 și punctul 60 litera (a)]. Având 
în vedere existenţa unor mecanisme alternative, se pune întrebarea 
dacă astfel de activităţi ar trebui să fie desfășurate în continuare în 
cadrul PSP.
 65.  În strategia sa actuală referitoare la domeniul sănătăţii în Uniunea Euro-
peană, publicată în octombrie 2007, Comisia a propus crearea unui 
„mecanism de cooperare structurată” cu scopul de a identifica și de 
a promova activităţile necesare de coordonare între statele membre35. 
În decembrie 2008 s-a creat la nivelul Consiliului un „grup de lucru pentru sănătatea publică reunit la nivel înalt” pentru a sprijini Comisia 
în ceea ce privește identificarea priorităţilor, definirea indicatorilor, 
elaborarea de orientări și recomandări, măsurarea progresului și cre-
area unui climat favorabil pentru schimbul de bune practici.35 Comisia Europeană, Cartea 
albă „Împreună pentru 
sănătate: o abordare strategică pentru UE 2008-2013”, 
COM(2007) 630 final, p. 10.
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?35
GESTIONAREA PROIECTELOR
 66.  Modul de concepere a proiectelor este un element foarte important, însă 
proiectele trebuie, de asemenea, să fie gestionate într-un mod care să 
le potenţeze șansele de eficacitate. Un proiect poate să contribuie la progresul către obiectivul global căruia i se subordonează dacă rezul-tatele vizate prin intermediul său sunt obţinute și dacă sunt, apoi, 
utilizate de grupul-ţintă. Aceasta se întâmplă cu precădere dacă:
parteneriatul funcţionează bine; (a) 
proiectele sunt monitorizate corespunzător pe parcursul imple- (b) 
mentării, permiţându-se astfel Comisiei să fie informată în legătură 
cu activităţile și realizările proiectului, cu eventualele suprapuneri și cu oportunităţile de sinergie între proiecte și permiţându-i-se, de asemenea, să ofere feedback coordonatorilor de proiect;
realizările preconizate sunt produse și difuzate corespunzător; și (c) 
proiectele sunt supuse, în final, unei evaluări, permiţându-se astfel (d) 
Comisiei și altor promotori ai proiectului să înveţe din experienţa dobândită.
PARTENERIATELE AU AVUT O FUNCŢIONARE BUNĂ
 67.  Modul de funcţionare a parteneriatului reprezintă un factor important 
pentru eficacitatea proiectelor implementate de actori multipli. Toate proiectele din eșantion au fost implementate de organizaţii multiple, provenind din diferite state membre și, uneori, din ţări candidate. În 
general, aceste colaborări au fost formate dintr-un coordonator prin-cipal de proiect și, în medie, 12 parteneri asociaţi, din diferite ţări.
 68.  În majoritatea cazurilor, responsabilităţile erau distribuite în mod clar 
între coordonator și parteneri. Cu toate acestea, în nouă dintre cele 36 de cazuri auditate, s-a constatat că în cadrul parteneriatului exista o lipsă accentuată de echilibru, coordonatorul proiectului și/sau un alt partener ocupându-se de cea mai mare parte a activităţilor de  proiect, iar ceilalţi parteneri având o implicare limitată.
 69.  Majoritatea coordonatorilor de proiect și a partenerilor au furnizat o eva-
luare foarte pozitivă privind cooperarea în cadrul parteneriatului (a 
se vedea caseta 13 ). Numeroși respondenţi ai chestionarului au sub-
liniat că parteneriatul era unul dintre cele mai importante aspecte 
ale proiectului, datorită posibilităţii de a stabili contacte și de a face 
schimb de idei, experienţe și „bune practici”.
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?36
CHESTIONARUL APLICAT PARTENERILOR DIN CADRUL PROIECTELOR
„Sunt mulţumit(ă) de modul în care cooperează (au cooperat) partenerii de proiect.”
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
13 %
5 %
1 %
1 %48 %32 %
nici acord, nici dezacord
dezacord
dezacord puternic
nu știuacordacord puternic
„Coordonatorul de proiect implică toţi partenerii în activităţile desfășurate.”
10 %
3 %
0 %
3 %43 %41 %0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
nici acord, nici dezacord
dezacord
dezacord puternic
nu știuacordacord puternicCASETA 13
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?37
MONITORIZAREA PROIECTELOR DE CĂTRE COMISIE S-A 
REALIZAT „AD-HOC” MAI CURÂND DECÂT ÎN MOD SISTEMATIC
 70.  Nici DG SANCO, nici PHEA nu dispune de orientări scrise pentru monitori-
zarea proiectelor sau pentru crearea documentaţiei aferente procesu-lui de monitorizare
36 (a se vedea punctul 51). În consecinţă, acţiunile 
întreprinse depindeau de fiecare responsabil de proiect în parte. În general, monitorizarea a constat în utilizarea rapoartelor intermediare și finale ale coordonatorului cu scopul de a verifica dacă cerinţele  contractului au fost respectate, în caz afirmativ responsabilul finan-ciar fiind autorizat să efectueze plăţi. De obicei, Comisia nu furniza coordonatorilor de proiecte feedback scris cu privire la conţinutul și la rezultatele proiectelor lor.
 71.  Mulţi coordonatori de proiecte au fost nemulţumiţi de monitorizarea de 
proiect efectuată de Comisie, în special în cazul proiectelor care con-
tribuiau la elaborarea de politici. Șaptesprezece dintre cei 32 de coor-
donatori intervievaţi au declarat că nu au discutat niciodată aspectele 
tehnice ale proiectului lor cu reprezentanţi ai Comisiei pe durata  proiectului. Majoritatea coordonatorilor au invitat responsabilul de 
proiect din cadrul Comisiei la reuniunile aferente proiectului, însă  
rareori s-a dat curs acestor invitaţii.
 72.  Responsabilii din cadrul DG SANCO au confirmat faptul că monitori-
zarea proiectelor reprezenta doar o parte minoră a activităţii lor și că, în mod normal, nu dispuneau de timpul necesar pentru a urmări îndeaproape proiectele. În plus, datorită fluctuaţiilor de personal, în 
unele cazuri unul și același proiect a avut trei sau patru responsabili 
diferiţi de-a lungul întregii sale durate și au existat proiecte care au rămas pentru câteva luni fără un responsabil desemnat să se ocupe 
de ele.
 73.  Monitorizarea de către Comisie a aspectelor tehnice ale proiectelor în 
curs de desfășurare a fost mai mult „ad-hoc” decât sistematică, nu  a avut la bază cerinţe minime comune și nu a dus la furnizarea unui feedback oficial pentru participanţi. Acest lucru trebuie avut în vedere în contextul inexistenţei, de asemenea, a unei viziuni de ansamblu asupra proiectelor întreprinse, viziune care ar fi permis Comisiei să evite „duplicarea muncii” și să se asigure că posibilele sinergii dintre proiecte sunt fructificate pe deplin (a se vedea punctele 50 și 51).36 Pentru majoritatea 
proiectelor din eșantionul 
de audit, monitorizarea 
tehnică ţinea în continuare de 
competenţa responsabililor 
de proiect ai DG SANCO; pentru douăsprezece proiecte 
selecţionate în urma cererii 
de propuneri din 2005, 
responsabilitatea privind 
monitorizarea fusese transferată 
recent createi Agenţii Executive 
pentru Programul de Sănătate Publică (PHEA) după semnarea 
contractului. 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?38
REALIZĂRI OBŢINUTE, ÎNSĂ NU ȘI DIFUZATE ÎN MOD ACTIV
 74.  Realizările, sau „produsele” care trebuie obţinute, sunt definite drept 
ceea ce se obţine prin utilizarea resurselor alocate unei intervenţii. În 
general, realizările stabilite prin contract pentru proiectele auditate de promovare a sănătăţii au fost obţinute. Printre categoriile frec-vente de realizări se aflau rapoartele privind diverse aspecte, cursurile 
de formare profesională, bazele de date, site-urile web, buletinele  
informative și alte materiale informative, cum ar fi broșurile.
 75.  Ca instrument de difuzare, proiectele au utilizat în general internetul. 
Aproape toate proiectele și-au prezentat realizările, odată create,  pe un site web – fie pe site-ul deja existent al coordonatorului de  proiect, fie pe un site creat special pentru proiectul în cauză. Aceasta a condus la crearea simultană a mai multe site-uri similare în fiecare 
domeniu, îngreunând eforturile eventualelor persoane interesate de 
a găsi informaţii pertinente.
 76.  Alte canale de difuzare au inclus conferinţele, buletinele informative, 
contribuţiile la jurnalele știinţifice și comunicatele de presă. Parte-
nerii de proiect au jucat un rol semnificativ în procesul de difuzare, 
întrucât aceștia cunoșteau condiţiile naţionale și regionale, având  
probabil deja stabilită o reţea de contacte în ţara sau regiunea lor.
 77.  Deși în urma auditului s-a constatat că realizările au fost obţinute și 
difuzate, coordonatorii de proiect nu au putut demonstra „absorbţia” 
acestora la nivelul grupului-ţintă pentru niciun proiect auditat. Pro-iectele nici măcar nu colectau informaţii de acest gen
37. De asemenea, 
difuzarea nu avea un caracter durabil, întrucât site-urile și bazele  
de date nu erau în general actualizate după încheierea perioadei de 
finanţare (a se vedea punctul 45).
 78.  În plus, reprezentanţii ministerelor și ai institutelor de sănătate de la 
nivel naţional care au fost intervievaţi nu erau în multe cazuri la  
curent cu proiectele întreprinse și cu atât mai puţin cu rezultatele 
obţinute. Majoritatea părţilor interesate de la nivel naţional care  
au fost intervievate au exprimat observaţii critice privind difuzarea rezultatelor proiectelor și considerau că aveau acces la prea puţine 
informaţii despre efectele proiectelor (fie aflate în curs de desfășu-
rare, fie finalizate).37 Trebuie menţionat faptul că 
stabilirea efectelor înregistrate 
asupra grupurilor-ţintă în urma 
difuzării realizărilor de proiect 
nu se încadrează în sfera acestui 
audit – de exemplu, investigarea 
măsurii în care un buletin informativ a fost citit și apreciat 
sau în care o bază de date a fost 
consultată de către profesioniștii 
din domeniul sănătăţii. 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?39
EVALUAREA PROIECTELOR NU ESTE ÎNCĂ 
O PRACTICĂ FRECVENTĂ
 79.  În absenţa unei evaluări solide, eficacitatea proiectelor nu poate fi 
demonstrată. Potrivit OMS, iniţiativele de promovare a sănătăţii ar trebui evaluate atât din perspectiva proceselor, cât și a rezultatelor
38. 
Evaluarea proiectelor nu a reprezentat însă o cerinţă juridică în cadrul 
PSP.
 80.  Cu toate acestea, Comisia a anunţat, încă din 2003, în prima sa cerere 
de propuneri, că vor fi prioritare proiectele care „ acordă [au acordat]  
atenţia cuvenită [auto]evaluării procesului și rezultatelor ” [traducere 
neoficială]39. Începând cu cererea de propuneri din 2005, un pachet 
de lucru intitulat „evaluarea proiectului” a devenit o secţiune obli-
gatorie a acordurilor de finanţare, însă coordonatorii de proiect nu 
au primit instrucţiuni suplimentare cu privire la ceea ce ar fi trebuit 
să implice acest lucru.
 81.  Curtea a examinat dacă pentru proiectele de promovare a sănătăţii care 
au fost auditate fuseseră desfășurate evaluări care să corespundă cri-
teriilor de utilitate, de coerenţă, de soliditate, de imparţialitate, de claritate, precum și de eficacitate a costurilor
40. Analiza a arătat că:
dintre cele 24 de proiecte din eșantion care au fost selectate   –
înainte de 2005, trei au desfășurat o autoevaluare cuprinzătoare. Însă doar unul dintre cele trei a îndeplinit criteriile menţionate mai sus;
nouă dintre cele 12 proiecte selectate în urma cererii de propu- –
neri din 2005 includeau planuri de autoevaluări limitate, cum ar 
fi colectarea de către coordonator a reacţiilor de la partenerii de 
proiect cu privire la reuniuni sau ateliere din cadrul proiectului, sub forma unor fișe-chestionar. În celelalte trei cazuri, existau  
planuri pentru evaluări urmând a fi desfășurate de către un eva-
luator extern.
 82.  Deși Comisia a încurajat și, mai recent, a solicitat proiectelor de promo-
vare a sănătăţii să realizeze o autoevaluare cuprinzătoare, aceasta  nu a devenit încă o practică frecventă în rândul participanţilor – fapt 
care se datorează în parte lipsei de îndrumare din partea Comisiei  
pentru coordonatorii de proiect și absenţei monitorizării din partea 
Comisiei sau a PHEA (a se vedea punctele 70-73).38 Health promotion evaluation: 
Recommendations to policy-makers  
(Evaluarea promovării sănătăţii: 
recomandări pentru autorii de 
politici). Raport al Grupului european de lucru al OMS pentru 
evaluarea promovării sănătăţii, 
p. 4. 
39 Rules, criteria and procedures for 
the selection and funding of actions 
under the public health programme (Reguli, criterii și proceduri 
pentru selecţionarea și finanţarea 
acţiunilor în cadrul Programului de 
sănătate publică) 
(JO C 62, 15.3.2003). 
40 ECA Audit Guidelines on 
Evaluation (Orientări de audit 
ale Curţii de Conturi Europene 
cu privire la evaluare), 
noiembrie 2005, p. 7. 
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?40
CONCEPEREA PROGRAMULUI
 83.  Curtea consideră că modul în care a fost conceput PSP nu a furnizat 
un cadru corespunzător pentru implementarea și monitorizarea efi-
cace a acţiunilor de promovare a sănătăţii finanţate de Comunitate. Neexplicitarea logicii de intervenţie aflate la baza PSP nu a fost de natură să conducă la stabilirea de obiective precise, măsurabile și  
determinate în timp pentru program și la specificarea unor indicatori 
corespunzători pentru măsurarea rezultatelor obţinute.
 84.  În urma auditului s-au constatat, de asemenea, deficienţe ale planificării 
strategice a Comisiei și lipsa unor priorităţi stabilite. Diversitatea  domeniilor vizate și multitudinea „subdomeniilor de acţiune” anuale au cauzat diluarea contribuţiilor aduse și fragmentarea rezultatelor, mai ales având în vedere bugetul limitat aflat la dispoziţie. În des-
fășurarea sa, programul a urmat multiple căi diferite și a fost lipsit 
de o focalizare strategică. Curtea consideră că PSP (2003-2007) nu  
a contribuit în mod semnificativ la promovarea sănătăţii în Uniunea 
Europeană.
RECOMANDAREA 1
Pentru a remedia dezechilibrul actual dintre obiective și mijloace,  
eventualele programe succesoare ar trebui să aibă obiective mai pre-cis orientate, care să corespundă într-o mai mare măsură mijloacelor 
lor bugetare.
Pentru eventualele generaţii viitoare de programe, ar trebui să fie  
formulată într-o manieră explicită logica de intervenţie aflată la bază, stabilindu-se obiective precise, măsurabile, realizabile, relevante și  
determinate în timp la nivel de politică și de program, ilustrându-se 
relaţiile dintre aceste obiective și definindu-se indicatorii de măsurare 
a realizării lor.CONCLUZII 
ȘI RECOMANDĂRI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?41
IMPLEMENTAREA PROGRAMULUI: 
DE LA CONCEPEREA PROIECTELOR LA REZULTATE
 85.  Curtea consideră că modul în care Comisia a selectat proiectele și a imple-
mentat programul nu a asigurat complementaritatea proiectelor, omo-geneitatea de ansamblu a portofoliului de proiecte întreprinse și  finanţarea tipului de proiecte cel mai susceptibil să furnizeze VAE.
 86.  Obiectivele proiectelor (în forma în care erau propuse de promotori) nu 
derivau în mod logic din obiectivele programului și nici nu respec-
tau cerinţa referitoare la criteriile SMART specificată în Regulamentul 
financiar. Comisia nu a luat măsuri corective în ceea ce privește această 
problemă înainte de a semna acordurile de finanţare auditate.
 87.  Rezultatele preconizate ale proiectelor nu erau definite ca impacturi 
asupra grupurilor-ţintă, iar durabilitatea rezultatelor este considerată 
scăzută. În general, proiectele au produs realizările imediate planifi-
cate, însă auditul nu a constatat o „absorbţie” demonstrabilă a rezul-
tatelor lor. Adeseori relevanţa acestor realizări pentru grupul-ţintă și aspectul preluării lor de către actori „din aval” erau neclare încă de 
la început. Durabilitatea era frecvent înţeleasă de către participanţi 
drept continuarea activităţilor de proiect, depinzând, în consecinţă, 
în mare măsură, de continuitatea finanţării comunitare.
 88.  Curtea recunoaște faptul că programul a permis reunirea unor părţi 
interesate din diferite ţări. Proiectele aveau în general o dimensiune europeană și, în numeroase cazuri, facilitau schimbul de experienţe și învăţarea reciprocă. Cu toate acestea, articolul 152 din Tratatul CE 
conferă Uniunii Europene doar o competenţă limitată în ceea ce pri-
vește politica în domeniul sănătăţii publice. Tratatul de la Lisabona (în prezent în curs de ratificare) nu modifică semnificativ acest aspect. 
În consecinţă, valoarea adăugată a activităţilor UE din domeniul pro-
movării sănătăţii, inclusiv a celor desfășurate în cadrul PSP, constă 
înainte de toate în facilitarea cooperării între părţile interesate din diferite state membre. Dintre tipurile de proiecte întreprinse în cadrul PSP, reţelele furnizează cea mai mare probabilitate de obţinere a valo-rii adăugate europene și vin cel mai clar în întâmpinarea necesităţii 
actorilor din domeniu de a împărtăși „bunele practici”, de a elabora 
standarde și orientări comune și de a face schimb de cunoștinţe.
 89.  Principalul mecanism de implementare a PSP (subvenţii alocate pentru 
acţiuni prin intermediul cererilor de propuneri) nu este însă cel mai adecvat în vederea finanţării acestui tip de reţele. Acesta este și  
cazul activităţilor care au drept scop să contribuie la demersurile de 
dezvoltare de politici ale Comisiei.
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?42
GESTIONAREA PROIECTELOR
 90.  În ceea ce privește gestionarea proiectelor, Curtea a constatat că partene-
riatele au funcţionat în general bine. Monitorizarea de către Comisie 
a proiectelor în curs de desfășurare era însă mai curând „ad-hoc” decât sistematică și nu oferea participanţilor un feedback oficial. Proiectele au obţinut într-adevăr realizările stabilite în acordul de finanţare,  
însă promotorii nu au difuzat decât rareori rezultatele în mod activ. 
Evaluarea ex post  a proiectelor nu a devenit încă o practică frecventă 
în rândul participanţilor.
RECOMANDAREA 2
În ceea ce privește programul actual de sănătate publică (2008-2013), 
Comisia ar trebui să efectueze un exerciţiu de determinare a situa-ţiei, cu scopul de a dobândi o viziune de ansamblu asupra proiectelor 
întreprinse și asupra rezultatelor acestora și de a identifica, astfel,  
suprapunerile existente și eventualele porţiuni neacoperite încă de  
portofoliul său de proiecte.
Numărul „subdomeniilor de acţiune” anuale ar trebui redus semnifica-
tiv, iar acestea ar trebui să se concentreze pe priorităţi strategice.
Comisia ar trebui, de asemenea, să abordeze deficienţele privind con-
ceperea și implementarea proiectelor, prin:
alinierea obiectivelor de proiect la obiectivele programului și la  
• 
„priorităţile anuale” în forma recomandată mai sus a acestora (refo-
calizată). În plus, acordurile de finanţare ar trebui să stabilească nu 
doar activităţile care vor fi întreprinse, ci și rezultatele dorite ale 
activităţilor în cauză, grupurile-ţintă și modul în care rezultatele 
vor fi utilizate durabil după încheierea proiectului;
stabilirea de obiective cuantificate și de indicatori de performanţă • 
cuantificaţi cât mai frecvent posibil, pentru a facilita monitorizarea 
gradului de îndeplinire a obiectivelor;
evaluarea • ex post  a proiectelor, în vederea îmbunătăţirii conceperii 
proiectelor viitoare (și a posibilelor programe succesoare), prin  aplicarea „învăţămintelor desprinse”.
În fine, Comisia ar trebui să fructifice pe deplin în perioada de progra-
mare actuală mecanismele de finanţare oferite pentru reţele prin progra-
mul 2008-2013 (subvenţiile de funcţionare), întrucât aceste mecanisme sunt mai adecvate pentru acest tip de activităţi în raport cu subvenţiile 
pentru acţiuni. În ceea ce privește contractele de servicii, Comisia ar 
trebui să fructifice plafonul mai generos existent acum (20 % faţă de 
10 % din bugetul disponibil) pentru a desfășura activităţi care contribuie 
la dezvoltarea de politici. Acest fapt ar solicita însă o definire mai rigu-
roasă a termenilor de referinţă decât în cazul cererilor de propuneri.
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?43
CONCLUZIA DE ANSAMBLU
 91.  PSP a avut obiective foarte generale și ambiţioase, care contrastau puter-
nic cu mijloacele limitate aflate la dispoziţia sa. Acest dezechilibru 
a devenit și mai pronunţat odată cu lansarea programului actual de sănătate publică (2008-2013).
 92.  Curtea pune sub semnul întrebării utilitatea anumitor componente ale 
programelor europene de sănătate publică de tipul PSP. Rezultatele 
auditului sugerează că este dificil ca asemenea programe să producă 
un impact demonstrabil la nivelul sănătăţii cetăţenilor. „Valoarea adă-
ugată europeană” obţinută constă în principal în crearea unui cadru pentru stabilirea de contacte între intermediari și pentru schimbul de „bune practici” între aceștia, în vederea unei acţiuni complemen-tare în raport cu programele și activităţile naţionale. În plus, Curtea 
remarcă existenţa unor mecanisme de cooperare precum „metoda  
deschisă de coordonare”, aceasta permiţând astfel de contacte și de 
schimburi.
RECOMANDAREA 3
Pentru perioada post-2013, Parlamentul European, Consiliul și Comi-
sia ar trebui să reconsidere sfera de cuprindere a activităţilor UE în  
materie de sănătate publică, precum și abordarea faţă de finanţarea UE din acest domeniu. Acest demers de reflecţie ar trebui să aibă loc păstrându-se în vedere mijloacele bugetare disponibile și existenţa  altor mecanisme de cooperare (cum ar fi „metoda deschisă de coor-donare”
41) pentru facilitarea colaborării și a schimbului de informaţii 
între părţile interesate de pe teritoriul Europei.
Procesul actual de analiză a bugetului ( budget review ) furnizează  
o primă ocazie pentru acest proces de reflecţie.
  Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în 
ședinţa sa din 5 martie 2009.
Pentru Curtea de Conturi
Pentru  Curtea  de Conturi
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Președinte41 Aceasta este o metodă de 
cooperare bazată pe principiul 
cooperării interguvernamentale 
voluntare. Ea se bazează, în 
principal, pe învăţarea reciprocă, 
pe elaborarea de puncte de 
referinţă și pe schimbul de bune practici.
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?44
ANEXA IPSP 2003-2007 (COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”) – 
PROIECTELE FINANŢATE, PE DOMENII
An Domeniu
Tutun
Alcool
Droguri
Alimentaţie 
și activitate fi  zică
Sănătatea sexuală 
și a reproducerii, 
HIV/SIDA
Sănătate mintală
Factori sociali cu infl  u-
enţă asupra sănătăţii
Factori de mediu 
cu infl  uenţă asupra
sănătăţii
Promovarea sănătăţii 
în contexte specifi  ce
Formarea în domeniul 
sănătăţii publice
Prevenirea bolilor 
și a rănirilor
Factori genetici 
de infl  uenţă
Dezvoltarea 
capacităţilorTotal
2003 Proiecte fi  nanţate 2112 3 2 2 114 19
Numărul de subdomenii de acţiune 7232 1 1 3 211 23
Proiecte fi  nanţate/subdomeniu 0,29 0,50 0,33 1,00 3,00 2,00 0,67 0,50 1,00 4,00 1,33
2004 Proiecte fi  nanţate 2122 4 13 2 532 27
Numărul de subdomenii de acţiune 7113 1 12 1 211 21
Proiecte fi  nanţate/subdomeniu 0,29 1,00 2,00 0,67 4,00 1,00 1,50 2,00 2,50 3,00 2,00 1,81
2005 Proiecte fi  nanţate 5422 2 33 2 411 29
Numărul de subdomenii de acţiune 5423 5 54 3 312 37
Proiecte fi  nanţate/subdomeniu 1,00 1,00 1,00 0,67 0,40 0,60 0,75 0,67 1,33 1,00 0,50 0,81
2006 Proiecte fi  nanţate 4255 4 5 1 1 3 4 2 45
Numărul de subdomenii de acţiune 3335 4 34 4 2 2 33
Proiecte fi  nanţate/subdomeniu 1,33 0,67 1,67 1,00 1,00 1,67 2,75 0,75 2,00 1,00 1,38
2007 Proiecte fi  nanţate (estimare) 10 11 4 3 1 29
Numărul de subdomenii de acţiune 3546 5 34 4 4 2 40
Proiecte fi  nanţate/subdomeniu 0,83 0,79 0,50 0,75 0,50 0,67
Total proiecte fi  nanţate 149
Total subdomenii de acţiune 154
Total proiecte fi  nanţate/subdomeniu de acţiune 0,97
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?45
ANEXA II
PSP (COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”) – 
ANALIZA A ȘASE DOMENII DE POLITICI
DROGURILE
 1.  În decembrie 2004, Consiliul European și-a exprimat aprobarea pentru 
Strategia UE privind drogurile (2005-2012), un cadru pentru două pla-
nuri de acţiune consecutive referitoare la droguri, fiecare dintre  acestea cu o durată de patru ani. Cele două obiective generale ale 
strategiei vizează sănătatea publică (prevenirea consumului de dro-
guri, reducerea fenomenelor nocive asociate consumului de droguri/
harm reduction  și tratamentul) și securitatea (punerea în aplicare  
a legilor care interzic producţia și traficul de droguri). La nivelul  UE, DG SANCO este un actor minor în cadrul politicilor privind dro-
gurile. Dezvoltarea de politici este condusă de DG JLS, iar cea mai  
mare parte a finanţării de proiecte revine proiectelor de cercetare  
gestionate de DG RTD și DG TREN. Pentru perioada 2007-2013 a fost 
creat un program de prevenire și informare cu privire la consumul  
de droguri, acesta fiind gestionat de DG JLS (cu un buget de 21 de 
milioane de euro). Acest program este similar cu PSP din punctul de vedere al obiectivelor și al participanţilor vizaţi.
 2.  Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT) pune la 
dispoziţia UE și a statelor sale membre un cadru comun de informare cu privire la droguri. OEDT colectează informaţii referitoare la toate aspectele privind consumul de droguri, pe baza unei reţele de centre de monitorizare naţionale. Observatorul a creat, de asemenea, o bază de date a celor mai bune practici în materie de prevenire a consumului 
de droguri.
 3.  Proiectele finanţate prin PSP cu privire la problema drogurilor erau puţine 
și vizau o gamă largă de aspecte și de contexte referitoare la droguri. Cu toate acestea, proiectele în cauză aveau în comun accentul pus 
pe căutarea/colectarea de informaţii și pe schimbul de bune practici. 
Curtea a constatat că unele dintre obiectivele și activităţile acestor 
proiecte, de exemplu colectarea de informaţii și înfiinţarea unei baze 
de date a celor mai bune practici, se suprapuneau cu domeniul de  
activitate al OEDT. Aceste activităţi puteau fi desfășurate într-o mani-
eră mai eficientă din punct de vedere al costurilor/duratei de către 
OEDT. Având în vedere existenţa OEDT și a programului specializat de prevenire și informare cu privire la consumul de droguri, ar trebui 
reanalizată valoarea includerii proiectelor privind drogurile în cadrul 
programelor UE din domeniul sănătăţii.
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?46
ANEXA II
ALCOOLUL
 4.  Alcoolul reprezintă un aspect de sănătate mai dificil de abordat faţă de alţi 
factori de influenţă asupra sănătăţii care sunt legaţi de dependenţă, întrucât acesta este tolerat din punct de vedere social și, în sine, nu presupune riscuri la adresa sănătăţii dacă este consumat cu moderaţie. 
Cu toate acestea, se estimează că aproximativ 10 % din totalul morbi-
dităţii (al proporţiei de afectare de către boli) este cauzat de consumul dăunător de alcool, acesta creând sau agravând, de asemenea, alte 
probleme sociale sau economice, cum ar fi accidentele și violenţa. Cele 
mai eficace politici de control asupra alcoolului (sau cele mai eficace 
din punct de vedere al costurilor) sunt restricţiile de natură juridică, 
care ţin de responsabilitatea statelor membre (taxe mai mari la cum-părare, disponibilitate redusă și măsuri de combatere a consumului de alcool la volan și a consumului de alcool de către minori).
 5.  Ca răspuns la concluziile publicate de către Consiliu în 2001, Comisia 
a prezentat în octombrie 2006 o strategie de reducere a efectelor nega-
tive legate de alcool. Strategia susţine proiectele privind reducerea fenomenelor nocive asociate consumului de alcool ( harm reduction ) și 
susţine, de asemenea, colectarea de informaţii și dezvoltarea de măsuri 
de informare și educare în cooperare cu statele membre. În ceea ce 
privește industria de profil, strategia CE privind alcoolul se bazează pe 
coduri voluntare și pe autoreglementare, și nu pe restricţiile de natură 
juridică. În iunie 2007, CE a creat Forumul european privind alcoolul 
și sănătatea, împreună cu reprezentanţi ai mediului de afaceri (pro-ducători de alcool, industria de publicitate, mass-media, comercianţi 
cu amănuntul și societăţi de alimentaţie publică) și cu organizaţii din domeniul sănătăţii publice și din sfera societăţii civile. Membrii foru-mului sunt invitaţi să se angajeze în direcţia intensificării acţiunilor 
de reducere a efectelor negative legate de alcool, de exemplu prin promovarea comunicărilor comerciale responsabile.
 6.  Proiectele PSP privind alcoolul erau caracterizate de un grad ridicat de 
suprapunere a partenerilor implicaţi și a informaţiilor produse. Trei dintre cele cinci proiecte din eșantion colectau informaţii și emiteau rapoarte privind situaţia politicii referitoare la alcool din fiecare stat membru al UE. În același timp, a fost elaborat, pentru Comisie, un raport voluminos și cuprinzător privind „alcoolul în Europa” și, de asemenea, a fost redactat un raport denumit Alcohol policies in EU Member States 
and Norway (Politici privind alcoolul în statele membre ale UE și în 
Norvegia), produs pe baza finanţării din partea fostului program de acţiune comunitară în domeniul promovării sănătăţii. Această supra-
punere poate fi explicată prin lipsa unei strategii UE privind alcoolul 
care să orienteze priorităţile din domeniu în perioada anterioară anu-
lui 2006 și a unui demers prin care să se determine situaţia activităţilor 
întreprinse anterior în domeniu.
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?47
ANEXA II
TUTUNUL
 7.  Conform OMS, fumatul reprezintă una dintre cauzele principale ale decese-
lor premature prevenibile din zilele noastre. Cea mai eficace măsură de promovare a sănătăţii în ceea ce privește tutunul (sau cea mai eficace din punct de vedere al costurilor) o constituie legislaţia (taxe mai mari 
la cumpărare, restricţii privind fumatul la locul de muncă, interdicţii de 
publicitate), care ar trebui combinată cu educarea consumatorilor, prin intermediul avertismentelor și al campaniilor referitoare la sănătate.
 8.  Comunitatea a susţinut organizaţiile antitutun încă din 1987, prin programul 
Europe Against Cancer (Europa împotriva cancerului). De asemenea, UE 
a adoptat măsuri legislative privind controlul asupra tutunului. Acestea au la bază competenţa UE pe piaţa internă, conform dispoziţiilor articolului 95 
din Tratatul CE. Au fost adoptate, în special, două directive majore, în 2001 
și 2003, privind produsele din tutun și, respectiv, publicitatea în favoarea 
acestora. Mai recent, la începutul lui 2007, a fost publicată cartea verde 
„Către o Europă fără fum de tutun: opţiuni privind politicile comunitare”.
 9.  Această acţiune legislativă a fost însoţită de sprijinul Comunităţii pentru acţi-
uni de prevenire și de renunţare la fumat desfășurate la scară europeană, 
în cadrul cărora proiectele PSP reprezintă un actor bugetar minor. Progra-
mele mai importante sunt campaniile publice antifumat finanţate de Fondul 
comunitar pentru tutun, ale cărui resurse provin din taxa pe subvenţiile 
acordate producătorilor de tutun de pe teritoriul UE. Fondul pentru tutun a finanţat până în prezent două campanii ample de sensibilizare. Cea mai 
recentă, „HELP – Pentru o viaţă fără tutun”, a fost lansată în 2005, cu un buget de 72 de milioane de euro pentru o perioadă de patru ani. Campania a fost concepută pentru Comisie de un consorţiu de experţi din domeniul sănătăţii 
și de specialiști în relaţii publice, incluzând un turneu de promovare și clipuri publicitare transmise pe canalele TV în toate statele membre.
 10.  Proiectele privind tutunul finanţate cu ajutorul PSP au constat în principal în 
două reţele extinse, finanţate încă din 1996 în cadrul programelor de acţiune anterioare. Una dintre aceste reţele viza prevenirea fumatului în general, axându-se însă puternic pe susţinerea și promovarea controlului asupra tutu-nului, iar cealaltă se adresa tinerilor. Întrucât aceste reţele nu erau în mod oficial eligibile pentru finanţare, ele au fost transformate în „proiecte-cadru” de coordonare a mai multor subproiecte. În 2005, această structură a fost abandonată, unele subproiecte continuând în mod de sine stătător.
 11.  Deși efectul „proiectelor” PSP nu este măsurabil, finanţarea comunitară 
a permis în mod indirect reţelei cu orientare generală și organizaţiilor 
membre ale acesteia să desfășoare activităţi de succes privind susţine-
rea și promovarea controlului asupra tutunului, atât la nivelul UE, cât 
și la nivel naţional. Un exemplu în acest sens este legislaţia recentă din 
câteva state membre de interzicere a fumatului în locurile publice.
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?48
ANEXA II
ALIMENTAŢIA ȘI ACTIVITATEA FIZICĂ
 12.  Intensificarea preocupării existente la nivelul opiniei publice cu privire 
la rata din ce în ce mai mare a obezităţii, în special în rândul copiilor, s-a reflectat în mai multe acţiuni ale Comisiei din ultimii ani. Comi-sia a publicat, în 2006, cartea albă „Strategie pentru Europa privind 
problemele de sănătate legate de alimentaţie, excesul de greutate 
și obezitate”. Un instrument-cheie de punere în aplicare a acestei  strategii constă în Platforma UE pentru alimentaţie, activitate fizică și 
sănătate, instituită în 2005 sub formă de forum al părţilor interesate 
din societatea civilă și din industria de profil care sunt dispuse să  
se angajeze în direcţia luării de măsuri care pot reduce obezitatea. 
Autorităţile statelor membre sunt interconectate în cadrul Reţelei  europene privind alimentaţia și activitatea fizică. În vederea extinderii schimburilor de idei și de practici referitoare la politici între statele membre, Comisia a instituit, de asemenea, în 2007, un „grup la nivel 
înalt” care se ocupă de probleme de sănătate legate de alimentaţie 
și de activitatea fizică.
 13.  În afară de aceste platforme, strategia pune accentul pe activităţile UE din 
domenii conexe de politici, cum ar fi politicile privind consumatorii 
(etichetarea), agricultura (distribuirea de fructe în școli) și transportul 
urban (stimularea activităţii fizice). PSP nu joacă decât un rol foarte 
limitat în cadrul acestei strategii1.
 14.  În domeniul alimentaţiei și activităţii fizice nu există prea multe proiecte 
PSP, cele existente având obiective și activităţi foarte diferite, ceea 
ce creează o imagine fragmentată. 0 serie de proiecte individuale  auditate fie nu reușeau să demonstreze obţinerea unor rezultate,  
fie furnizau o valoare adăugată europeană scăzută. De exemplu, un 
proiect a fost finanţat cu scopul de a se găsi parteneri pentru un  
proiect ulterior, însă propunerea pentru acesta din urmă nu a mai  fost niciodată înaintată. În ceea ce privește un alt proiect, un studiu privind impactul pe care promovarea comercială a produselor ali-mentare îl are asupra copiilor, auditorii au descoperit că acesta se  
suprapunea parţial cu un studiu similar al OMS. Un al treilea proiect 
finanţa activităţi care aveau ca teme alimentaţia și activitatea fizică 
și care erau puse în aplicare individual într-o serie de școli de către 
partenerii de proiect. Aceste activităţi locale erau elaborate de copiii 
înșiși în vederea sporirii angajamentului acestora și puteau lua orice formă, de la organizarea de festivaluri sportive în parc la decorarea 
pereţilor școlii cu imagini ale fructelor. Deși aceste activităţi ar putea 
avea un anumit impact asupra sănătăţii în școlile participante, valoa-
rea adăugată europeană și necesitatea utilizării de fonduri UE pentru 
aceste activităţi locale sunt discutabile.1 Nu este menţionat decât 
o singură dată: „ Comisia va 
continua să susţină funcţia de 
monitorizare prin intermediul 
proiectelor sale în cadrul 
Programului de sănătate publică, care sprijină stabilirea reţelelor și 
schimbul de informaţii în domeniul 
bunei practici legate de alimentaţie 
și activitatea fizică și de prevenire 
a obezităţii ” (cartea albă, p. 11).
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?49
ANEXA II
SĂNĂTATEA SEXUALĂ ȘI A REPRODUCERII
 15.  PSP a adus cu sine o îndepărtare de la abordarea „axată pe boli individu-
ale” a Comisiei (care a caracterizat programul acesteia privind SIDA/bolile transmisibile pentru perioada 1996-2002). Domeniul de politici privind sănătatea sexuală și a reproducerii s-a extins. Cu toate aces-
tea, HIV/SIDA continuă să rămână preocuparea centrală a majorităţii 
proiectelor din acest domeniu
2.
 16.  În 2005, Comisia a adoptat o comunicare privind lupta împotriva HIV/
SIDA pe teritoriul UE și în ţările învecinate pentru perioada 2006-2009. Comunicarea a furnizat un plan de acţiune, un document esenţial  care identifica necesităţile existente și acţiunile necesare. Comisia a lansat, de asemenea, o serie de iniţiative de consultare a părţilor 
interesate relevante din domeniu. Grupul de reflecţie pe tema HIV/
SIDA este un forum în cadrul căruia Comisia, statele membre, ţările 
candidate și cele din SEE pot face schimb de informaţii. Forumul soci-
etăţii civile privind HIV/SIDA este un organism consultativ neoficial care a fost creat în 2005 cu scopul de a facilita participarea ONG-urilor 
și a reţelelor.
 17.  Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) a fost instituit 
în 2005 în calitate de agenţie comunitară de monitorizare a boli-lor transmisibile. Acţiunea sa vizează și HIV, agenţia desfășurând un 
program privind HIV, infecţiile cu transmitere sexuală și virușii cu  transmitere sangvină.
 18.  Proiectele PSP din domeniul sănătăţii sexuale și a reproducerii au  
constituit cel mai extins grup din eșantionul de audit. Majoritatea  
proiectelor erau reţele care aveau ca obiectiv comun consolidarea  capacităţilor ONG-urilor participante. Reţelele și-au identificat „nișa” concentrându-se asupra unor destinatari direcţi și indirecţi diferiţi: ONG-urile din ţările Europei Centrale sau ONG-urile care se adresau 
migranţilor, lucrătorilor sexuali migranţi, lucrătorilor sexuali locali, 
consumatorilor de droguri injectabile sau persoanelor afectate de  
HIV/SIDA.
 19.  Unele reţele colectau informaţii și monitorizau prevalenţa sau alte aspecte 
privind HIV/SIDA în rândul grupurilor lor ţintă. Pe viitor, aceste acti-
vităţi ar putea fi preluate de ECDC.2 De la apariţia bolii în anii ‘80, 
HIV/SIDA a cauzat peste 25 de 
milioane de decese la nivel 
mondial. În anii ’90, răspândirea 
acestei boli a fost temporar 
stopată în Europa. Situaţia s-a schimbat în secolul XXI, când OMS 
a anunţat că HIV se răspândea 
cu rapiditate în estul Europei și 
reîncepuse să se intensifice în 
vestul Europei.
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?50
ANEXA II
SĂNĂTATEA MINTALĂ
 20.  Sănătatea mintală a fost recunoscută din ce în ce mai mult în ultimii 
ani drept o problemă de domeniul sănătăţii publice. Spre deosebire de Tratatul CE actual, Tratatul de la Lisabona menţionează în mod  explicit sănătatea mintală drept un domeniu de acţiune a UE
3. Însă 
în cadrul unor programe succesive din trecut în materie de sănătate 
publică s-au cofinanţat deja proiecte în domeniul promovării sănătăţii mintale și al prevenirii tulburărilor mintale.
 21.  În septembrie 2005, în urma conferinţei ministeriale europene a OMS 
privind sănătatea mintală, Comisia a publicat o carte verde referitoare la sănătatea mintală ( Promoting the mental health of the population.  
Towards a strategy on mental health for the EU – Promovarea sănătăţii 
mintale a populaţiei: către o strategie privind sănătatea mintală pentru 
Uniunea Europeană), care a lansat o consultare referitoare la posibilele 
acţiuni care să fie incluse într-o strategie viitoare de sănătate mintală. 
Statele membre nu s-au putut însă pune de acord cu privire la strategie, aceasta trebuind să fie abandonată. Din acest motiv, nu a fost creată 
nici platforma UE avută în vedere pentru domeniul sănătăţii mintale. 
După câteva încercări de deblocare a situaţiei, Comisia a organizat, în 
iunie 2008, o conferinţă la nivel înalt în cadrul căreia s-a aprobat un 
„pact european privind sănătatea și buna stare mintală”.
 22.  În absenţa unei strategii privind sănătatea mintală care să orienteze acţiunea 
UE și dată fiind natura generală a priorităţilor în materie de sănătate mintală stabilite în planurile anuale de activitate, precum și absenţa unei viziuni de ansamblu asupra activităţilor existente, trei dintre cele patru proiecte din eșantion referitoare la sănătatea mintală se suprapuneau semnificativ. Două proiecte finanţate în cadrul a două cereri consecutive de propuneri au desfășurat activităţi identice, axându-se pe dezvoltarea de politici și pe colectarea de informaţii. Exista, de asemenea, o dupli-care parţială a muncii în raport cu alţi actori. Au fost create în paralel mai multe baze de date referitoare la programele din domeniul sănătăţii mintale (de exemplu, Agenţia Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă, cu sediul la Bilbao, deţine o bază de date referitoare la stres), însă aceste baze de date nu sunt bine interconectate.
 23.  Un alt proiect, finanţat cu scopul de a susţine Comisia în elaborarea 
strategiei privind sănătatea mintală, nu a fost niciodată materializat. 
Proiectul a fost apoi reorientat și i s-a atribuit sarcina de a coordona 
celelalte proiecte privind sănătatea mintală și de a contribui la difu-
zarea rezultatelor acestora – acest rol îl face să se suprapună cu un 
alt proiect, cu finanţare CDT.3 Articolul 152 din Tratatul 
CE: „ Acţiunea Comunităţii, care 
completează politicile naţionale, are 
în vedere îmbunătăţirea sănătăţii 
publice și prevenirea bolilor și 
afecţiunilor umane, precum și a cauzelor de pericol pentru 
sănătatea umană ”. Articolul 168 
din Tratatul de la Lisabona: 
„Acţiunea Uniunii, care completează 
politicile naţionale, are în vedere 
îmbunătăţirea sănătăţii publice și 
prevenirea bolilor și afecţiunilor umane, precum și a cauzelor de 
pericol pentru sănătatea fizică și 
mentală ”.
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?51
ANEXA III
PSP (COMPONENTA „FACTORI DETERMINANŢI PENTRU SĂNĂTATE”) – 
APLICAREA CRITERIILOR SMART LA OBIECTIVELE DE PROIECT MENŢIONATE ÎN ACORDURILE DE FINANŢARE ALE CELOR 36 DE PROIECTE AUDITATE
Criterii SMART4Analiza obiectivelor de proiect
Precise  (Specifi  că acestea 
grupulţintă și factorii care trebuie modifi  caţi?)Puţine acorduri de fi  nanţare au specifi  cat în mod clar grupul-ţintă sub forma 
destinatarilor direcţi și indirecţi și modifi  cările pe care proiectul intenţiona să 
le aducă. Adesea, deși obiectivele nu menţionau grupul-ţintă, acesta putea fi   
dedus din activităţile de proiect (grup-ţintă implicit).
Măsurabile  (Sunt acestea scrise 
într-un format măsurabil – de exemplu, magnitudinea efectelor, cifrele care trebuie atinse?)Niciunul dintre proiecte nu a formulat obiective măsurabile. Atunci când 
indicatorii de performanţă erau defi  niţi în termeni cantitativi, făceau referire 
la rezultatele care urmau să fi  e produse și nu la obiective (în general, făceau 
referire la „X exemplare ale unui raport care urmează să fi  e imprimate” și 
niciodată, de exemplu, la „creșterea la X % a procentajului școlarilor care declară că au desfășurat activităţi fi  zice în ultimele șapte zile”).
Realizabile  (Sunt acestea fezabile 
din perspectiva timpului, a banilor și a personalului disponibil?)Pentru majoritatea proiectelor, era neclar dacă obiectivele fuseseră 
îndeplinite. Indicatorii de performanţă aferenţi obiectivelor erau în mare parte absenţi; progresul în îndeplinirea acestora nu era în general monitorizat. Pe de altă parte, se poate afi  rma că este aproape imposibil 
ca obiective cum ar fi   „schimbul de informaţii”, „sporirea cunoștinţelor” și 
„promovarea cooperării” să nu fi  e îndeplinite.
Relevante  (Sunt acestea relevante 
pentru grupul/grupurile-ţintă?)Verifi  carea răspunsului la această întrebare pentru toate proiectele până 
la nivelul grupului-ţintă fi  nal nu a făcut parte din sfera auditului efectuat. 
Cu toate acestea, destinatarii direcţi cum ar fi   ONG-urile și profesioniștii din 
domeniul sănătăţii erau adesea implicaţi în calitate de parteneri de proiect. În chestionarul aplicat partenerilor de proiect, 88 % dintre respondenţi au afi rmat că obiectivele proiectului erau relevante pentru ţara sau regiunea lor, 
iar 86 % considerau că acestea erau relevante pentru organizaţia lor.
Determinate în timp  (Stabilesc 
acestea cadrul temporal în decursul căruia trebuie îndeplinite obiectivele?)Nu au fost aproape niciodată aplicate termene pentru obiective, ci doar 
pentru rezultate (de exemplu, un raport trebuia întocmit până în luna X).
4 Întrebările auxiliare dintre paranteze sunt preluate din The European Quality Instrument for Health Promotion (EQUIHP) (Instrumentul 
de calitate european pentru promovarea sănătății), Kok, H., Bollars, C., Molleman, G. și Van den Broucke, S., 2005.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?52
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
SINTEZĂ
IV.
În ceea ce privește constatările și concluziile 
Curții,
(a)
În conformitate cu articolul 152 din tra-tat, toate acțiunile Comisiei în domeniul  sănătății publice vizează completarea măsu-rilor adoptate de către statele membre în  vederea protejării și îmbunătățirii sănătății. Programul de sănătate publică (PSP) 2003-2007 reprezintă numai unul dintre instru-mentele utilizate în acest context.
Comisia este de acord cu faptul că un buget 
substanțial ar permite realizarea mai multor 
acțiuni, însă punerea în aplicare a PSP 2003-
2007 reflectă mijloacele bugetare acordate 
de Parlamentul European și de Consiliu,  
precum și prioritățile și obiectivele pe care ambele instituții le-au aprobat pentru acest 
program.
Logica fundamentală a PSP 2003-2007  
se bazează pe Strategia din domeniul  sănătății adoptată în 2000 de către Comi-
sie [COM(2000) 285 final] și are în vedere  principiul subsidiarității menționat în tratat. În anexa la decizia privind programul sunt stabilite priorități specifice. În principal,  programul urmărește atingerea indicatori-
lor intermediari, cum ar fi identificarea și  difuzarea „bunelor practici”, relaționarea  
expertizei UE în domeniul sănătății publice 
și determinarea realităților europene în  
domeniul sănătății publice pentru elabora-rea unor abordări comune.
Prioritățile pentru PSP stabilite în Decizia  
1786/2002/CE a Parlamentului European și 
a Consiliului de adoptare a unui program  
de acțiune comunitară în domeniul sănătății 
publice 2003-2008 au fost definite în con-
formitate cu dispozițiile articolului 152 din tratat și cu Strategia în domeniul sănătății 
aprobată în 2000.
Comisia acceptă faptul că sunt necesare pro-
grese suplimentare pentru a include în PAA (Planul anual de activitate) o serie de dome-
nii prioritare și domenii de acțiuni posibile 
care să fie proporționale cu creditele buge-
tare disponibile.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?53
(b)
Proiectele auditate au fost selectate în faza 
de început a PSP (2003-2007). Situația s-a  
schimbat în mod semnificativ în ultimii doi ani ai proiectului auditat și s-a menținut  astfel și în cadrul programului actual de  
sănătate publică (2008-2013). Din anul  
2006, „ghidul solicitanților” utilizat pentru cererile de propuneri cuprinde instrucțiuni 
detaliate pentru ca solicitanții să utilizeze  
cele mai recente principii general accep-
tate de management al proiectului pentru  
elaborarea solicitării lor. Procesul de nego-ciere asigură stabilirea ca atare a acestora  în cadrul acordului de finanțare, iar PHEA,  actualmente EAHC, asigură aplicarea aces-
tora pe toată durata proiectului. Din anul  
2007, agenția executivă efectuează anual un 
demers de determinare a situației.
(c)
Comisia salută concluzia auditului conform 
căreia părțile interesate au confirmat „valoa-
rea adăugată europeană” (VAE) și utilitatea 
Programului de sănătate publică. De ase-
menea, trebuie remarcat faptul că existența 
VAE a constituit un criteriu de atribuire  a finanțărilor nerambursabile încă de la înce-
putul PSP (2003-2007).
V.
În context UE, propunerile legislative ale  Comisiei sunt, în general, însoțite de o „eva-luare ex  ante  a impactului” care analizează 
impactul economic, social și de mediu al  
posibilelor opțiuni de politică. În ceea ce  privește acest aspect, Comisia intenționează să stabilească logica de program a oricăror posibile programe ulterioare actualului PSP 
(2008-2013).
Evaluarea intermediară a PSP (2003-2007)  
efectuată în 2007 a identificat un număr de 
domenii în care să se realizeze îmbunătățiri. Unele dintre aceste măsuri au fost sau sunt 
puse în aplicare în cadrul gestionării Pro-
gramului de sănătate publică (2008-2013),  
inclusiv demersul recomandat de determi-
nare a situației.Începând cu anul 2006 și, în mod special,  
pentru programul actual de sănătate publică 
(2008-2013) „ghidul solicitanților” utilizat  în cadrul cererilor de propuneri cuprinde  instrucțiuni detaliate pentru ca solicitanții 
să utilizeze cele mai recente principii gene-
ral acceptate de management al proiectului pentru elaborarea solicitării lor. Procesul de 
negociere asigură stabilirea ca atare a aces-
tora în cadrul acordului de finanțare, iar  
PHEA, actualmente EAHC, asigură aplicarea 
acestora pe toată durata proiectului.
VI.
Comisia se declară de acord cu opinia Curții 
care afirmă că finanțarea limitată disponibilă 
la nivel UE trebuie concentrată pe subiecte 
și activități strategice cu o evidentă valoare 
adăugată europeană.
De asemenea, Comisia împărtășește opinia 
Curții conform căreia „metoda deschisă de 
coordonare”, precum și alte forumuri și plat-
forme din domeniul sănătății care facilitează 
colaborarea și schimbul de informații dintre 
statele membre și părțile interesate de pe  întreg teritoriul Uniunii Europene ar putea 
fi perfecționate.
Cu toate acestea, Comisia consideră că  
aceste mecanisme de cooperare nu pot (și  nu ar trebui) să înlocuiască un program  
european dedicat de finanțare în domeniul 
sănătății publice. Chiar dacă facilitează cola-
borarea și schimbul de informații, aceste  instrumente nu asigură finanțarea necesară pentru inițiativele din domeniul sănătății  publice de la nivel UE (de exemplu, pentru 
stabilirea și întreținerea rețelelor).
Mai mult decât atât, PSP asigură Comisiei  
mijloacele necesare pentru a iniția acțiuni  
de promovare și sprijinire a elaborării de  
politici în domenii-cheie ale politicii din  domeniul sănătății publice prin cereri de  
propuneri succesive.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?54
SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
10.
Articolul 152 stipulează că „acțiunea comu-
nitară completează politicile naționale [și] 
vizează îmbunătățirea sănătății publice”,  în felul acesta făcând distincție între res-ponsabilitatea statelor membre de a-și  
pune în aplicare programele de promovare 
a sănătății și responsabilitatea Comunității de a completa acțiunea lor.
În acest sens, Comisia subliniază faptul că  
obiectivul principal al PSP este acela de  
a viza intermediarii: statele membre, prin-cipalele părți interesate și principalii actori, 
de a-i relaționa la nivel UE și de a contribui la 
identificarea și sondarea „bunelor practici” 
în vederea promovării și sprijinirii dezvoltă-
rii politicii în domeniul sănătății publice.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 14, 21, 40 și 60 litera (c).
OBSERVAȚIILE FORMULATE 
ÎN URMA AUDITULUI
14.
Logica de intervenție care stă la baza PSP  se bazează pe articolul 152 din Tratat care stipulează în mod clar faptul că „acțiunea  
comunitară completează politicile naționale 
[și] vizează îmbunătățirea sănătății publice”, în acest fel făcând distincție între responsa-
bilitatea statelor membre de a-și pune în apli-
care programele de promovare a sănătății și 
responsabilitatea Comunității de a completa acțiunea acestora.
Astfel, obiectivul PSP este acela de a viza  
intermediarii: statele membre, principalele 
părți interesate și principalii actori, de a-i  relaționa la nivel european și de a contri-
bui la identificarea și sondarea „bunelor  
practici” în vederea promovării și sprijinirii 
elaborării politicilor naționale în domeniul sănătății publice. În acest context, trebuie 
remarcat și faptul că ghidul practic „Evalu-
area activităților UE” a fost publicat în anul 
2004, nefiind, astfel, utilizat în perioada  
1999-2000 când a fost conceput PSP (2003-
2007).
De asemenea, programul de sănătate  
publică (2003-2007) adoptat prin Decizia nr. 1786/2002/CE reflectă opiniile exprimate de 
către Parlamentul European și de către Con-
siliu în ceea ce privește prioritățile și obiec-tivele pe perioada procesului de aprobare.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 10, 21, 40 și 60 litera (c).
Cu toate acestea, Comisia acceptă faptul  
că logica de intervenție a PSP (2003-2007)  
nu a fost explicitată în decizia programului. 
Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul  că acest program a fost conceput în peri-
oada 1999-2000 și aprobat în 2002, respec-
tiv într-o perioadă în care metodele actuale 
de programare, monitorizare și evaluare ale 
Comisiei nu erau încă bine puse la punct.
15.
Avantajele unei abordări bazate pe modele 
logice vor deveni din ce în ce mai evidente 
acum că PSP este mai bine cunoscut, iar  
realizările sale sunt mai clare. După cum se 
sugerează în raportul intermediar de evalu-are din anul 2007, în cadrul evaluării ex post  
[care urmează a fi desfășurată în 2010] se  poate efectua o primă încercare de mode-lare a potențialelor avantaje ale PSP pentru cetățenii europeni [Wija J. Oortwijn et al.,  
Interim evaluation of the Public Health Pro-
gramme 2003-2008 (Evaluarea intermediară a Programului de sănătate publică pentru  
perioada 2003-2008). Raport final, raport  
tehnic RAND Europe, 2007, secțiunea 2,  
p. 100].
16.
Din perspectiva Comisiei, sănătatea publică nu poate fi comparată în mod direct cu alte domenii de politică europene din cauza  sferei limitate de competențe ale acțiunii  comunitare în baza tratatului. De asemenea, intervențiile Comisiei în domeniul sănătății publice nu pot fi comparate cu cele ale  instituțiilor citate de Curte. Este evident fap-tul că fundația privată California Wellness  Foundation (Fundația Californiană pentru  Îmbunătățirea Stării de Sănătate) deține un mandat mai specific și are acces direct la  beneficiarii finali ai acțiunilor sale (cetățenii statului California) și poate fi comparată  numai cu organismele regionale din statele membre.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?55
17.
Planul de acțiune stabilit ulterior evaluării 
intermediare din 2007 a PSP (2003-2007)  
a confirmat faptul că în cadrul evaluării PSP se vor utiliza modele logice.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punc-
tul 15.
Mai mult decât atât, începând cu anul 2006, 
formularele de cerere pentru proiecte impun 
ca planul acestuia să urmeze un model logic. 
De la înființarea PHEA, actualmente EAHC,  acest aspect a fost accentuat și asigurat în 
cadrul negocierii și urmăririi proiectului,  
astfel cum se prevede în orientările privind 
negocierea ale agenției.
18.
Comisia susține necesitatea stabilirii unor indicatori pentru monitorizarea în mod efici-
ent a programului. Elaborarea unor indicatori 
corespunzători la nivelul politicilor, programu-
lui și proiectului, împreună cu colectarea de 
date, constituie unul dintre obiectivele compo-nentei „Informații privind sănătatea” a PSP.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 30 și 31.
19.
Programul de sănătate publică (2003-2007) a fost elaborat în perioada 1999-2000 și  
aprobat în 2002, respectiv într-o perioadă în 
care metodele actuale de programare, moni-
torizare și evaluare ale Comisiei nu erau încă bine puse la punct.
De asemenea, trebuie menționat faptul că  
ghidul SPP (planificare și programare strate-
gică)/GBA (gestiune pe bază de activități) la 
care se face referire a fost publicat de abia 
în anul 2004.
La nivelul proiectelor, pe parcursul ultimilor 
doi ani ai PSP (2003-2007) și pe parcursul  
programului actual a fost impusă treptat  
stabilirea unor obiective SMART. Din anul  
2006, „ghidul solicitanților” utilizat pentru 
cererile de propuneri îndrumă solicitanții să 
utilizeze cele mai recente principii general acceptate de management al proiectului.  
PHEA, actualmente EAHC, asigură aplicarea acestora pe toată durata proiectului.A se vedea, de asemenea, răspunsul la punc-
tul 86.
20.
Din principiu, Comisia consideră că logica  de intervenție a Programului de sănătate  publică nu poate fi explicitată la fel ca logica de intervenție a unui program de promovare a sănătății dintr-un stat membru sau dintr-o țară terță. Aceasta se datorează faptului că PSP nu este menit a fi un program de pro-movare a sănătății orientat către cetățeni.  Acesta este și motivul pentru care obiecti-
vele globale de politică nu pot fi descom-
puse cu ușurință în obiective specifice la  
nivelul programelor și proiectelor.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 14-16.
21.
Activitățile Programului de sănătate publică 
decurg din Strategia din domeniul sănătății 
din 2000, adoptată de către Comisie [COM  (2000) 285], care stabilește legătura cu  
activitățile altor actori (cum ar fi statele  membre). Astfel, PSP vizează intermediarii, cum ar fi statele membre, principalele părți interesate și principalii actori, relaționarea acestora la nivel european și contribuirea la 
identificarea și sondarea „bunelor practici” în vederea promovării și sprijinirii elaborării 
de politici în domeniul sănătății publice.
De asemenea, Programul de sănătate  
publică (2003-2007) adoptat prin Decizia nr. 1786/2002/CE reflectă opiniile exprimate de către Parlamentul European și de către Consiliu în ceea ce privește prioritățile și obiectivele.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 10, 14, 40 și 60 litera (c).
22.
Comisia a făcut eforturi susținute pentru a-și defini prioritățile în mod precis și detaliat  în cadrul PAA.
23.
Intervenția financiară a Comisiei în domeniul sănătății publice nu poate fi ușor comparată cu 
cea a statelor membre, întrucât domeniile respec-tive de competență diferă ca formă și acoperire.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?56
24.
Comisia se declară de acord cu faptul că un buget substanțial ar permite realizarea mai multor aspecte, însă aplicarea PSP 2003-2007 reflectă mijloacele bugetare subvenționate de Parlamentul European și de Consiliu și  prioritățile și obiectivele pe care ambele  instituții le-au aprobat pentru acesta.
Programul de sănătate publică este un cata-
lizator pentru crearea condițiilor favorabile 
dezvoltării unor activități îmbunătățite de  
promovare a sănătății. Calcularea unei medii pentru fiecare cetățean european nu este  neapărat relevantă pentru un program de  tipul PSP.
25.
Comisia a făcut eforturi susținute pentru a-și 
stabili prioritățile de finanțare în mod precis 
și detaliat în cadrul PAA în vederea clarifică-
rii tipului de activitate necesară, a legăturii cu politicile și a legăturii cu activitățile ante-
rioare. Alegerea subiectelor este influențată 
de reprezentanții statelor membre din cadrul 
comitetului programului care aprobă Planul anual de activitate.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punc-
tul 78.
26.
În momentul elaborării PAA, Comisia a deta-
liat pentru fiecare subiect anumite dome-nii în care acțiunile ar avea o relevanță  
deosebită.
27.
Comisia confirmă faptul că sunt necesare  
progrese suplimentare pentru a include în  
PAA un anumit număr de subiecte și domenii de acțiuni posibile, care să fie proporționale 
cu creditele bugetare disponibile.28.
În multe cazuri, relaționarea actorilor din dife-rite domenii ale politicii de sănătate publică și dezvoltarea de structuri de relaționare la nivelul statelor membre trebuie, de aseme-nea, considerate drept obiective principale ale majorității proiectelor cofinanțate de  PSP. În principal, aceste activități sunt puse în aplicare prin subvenții acordate prin pro-ceduri de „cerere de propuneri”.
Metoda licitației este adesea dificilă, în  
special în acele domenii în care numărul  potențialilor ofertanți pentru aceste con-tracte de servicii este limitat.
30.
Programul de sănătate publică 2003-2007  
a fost conceput în perioada 1999-2000 și  
aprobat în 2002, într-o perioadă în care  
metodele actuale de programare, monitori-
zare și evaluare ale Comisiei, cum ar fi gesti-onarea pe activități, nu erau încă bine puse 
la punct.
Programul de sănătate publică a fost primul 
program care a prevăzut prin componenta sa „Informații privind sănătatea” definirea unor 
indicatori puternici și comuni și colectarea 
de date pertinente din toate statele mem-
bre. De asemenea, trebuie remarcat faptul că 
indicatorul „Ani de viață sănătoasă” al Comi-
siei este primul și singurul indicator global 
din domeniul sănătății publice disponibil la nivel european.
31.
Comisia consideră că stabilirea unor indi-
catori pentru monitorizarea eficientă a pro-
gramului depinde în mare măsură de gradul 
de disponibilitate a unor date pertinente la nivelul proiectului. Elaborarea indicatorilor 
corespunzători și a metodelor adecvate de colectare a datelor reprezintă unul dintre  obiectivele componentei „Informații privind sănătatea” a PSP.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punc-
tul 18.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?57
32.
Pe parcursul elaborării declarației de acti-vitate pentru anul 2009 în cadrul proiectu-lui preliminar de buget pentru anul 2009,  au fost elaborați noi indicatori ai planului  anual de management (cum ar fi „gradul de conștientizare al publicului cu privire la com-portamentele nesănătoase și riscurile pen-tru sănătate determinate de stilul de viață”, „procentul cetățenilor care își măsoară ten-siunea anual”, „procentul de populație care conștientizează riscurile pentru sănătate ale fumului de țigară pentru nefumători”, „pro-centul de populație care cunoaște faptul că printr-o alimentație echilibrată se înțelege consumul mai multor tipuri de alimente”);  aceștia au fost recunoscuți de Comitetul  bugetar din cadrul Consiliului ca marcând  o îmbunătățire semnificativă (Documentul  Consiliului 13895/08 FIN362 din data de 7  octombrie 2008 – pagina 23 „Raportul de  evaluare al COMBUD pentru declarațiile  de activitate PDB pentru anul 2009 – notă  introductivă”).
Mai mult decât atât, Comisia a înființat un 
grup de lucru pentru definirea indicatorilor care urmează a fi utilizați în cadrul APS (Stra-
tegia politică anuală) și AMP (Planul anual 
de management) în vederea sistematizării  
procesului de colectare de date pertinente 
cu o mai mare regularitate pentru demersu-
rile APS și AMP din anul 2010.
33.
Pe parcursul perioadei auditate de către  Curte, Comisia a răspuns în mod oficial  participanților, de la caz la caz, pe parcursul 
etapei intermediare și finale de raportare,  
atât cu privire la considerente operaționale, 
cât și financiare.
De la înființarea PHEA, actualmente  
EAHC, monitorizarea proiectelor a fost  îmbunătățită.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 51, 53, și 70-73.36.
Proiectele auditate de către Curte au fost  selectate din etapa de început a PSP (2003-2007). Comisia remarcă faptul că solicitanții au avut nevoie de timp pentru a se fami-liariza cu cerințele de specificare a obiec-tivelor, activităților și acțiunilor în mod  detaliat. Cu toate acestea, din punctul de  vedere al Comisiei, situația se îmbunătățește constant.
„Ghidul solicitanților” utilizat pentru cere-
rile de propuneri din anul 2006 îndrumă  solicitanții să utilizeze cele mai recente prin-cipii general acceptate de management al  proiectului (inclusiv precizarea obiectivelor) pentru elaborarea solicitărilor lor. Procesul de negociere asigură stabilirea ca atare  
a acestora în cadrul acordului de finanțare, 
iar responsabilii proiectului din partea PHEA, 
actualmente EAHC, asigură aplicarea aces-
tora pe toată durata proiectului.
38.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 19 și 86.
40.
PSP are drept obiectiv principal vizarea  
intermediarilor: statele membre, principa-
lele părți interesate și principalii actori și  
relaționarea acestora la nivel european. De 
asemenea, acesta contribuie la identificarea 
și sondarea „bunelor practici” pentru pro-movarea și sprijinirea elaborării de politici 
naționale în domeniul sănătății publice.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 10, 14, 21, 36 și 60 litera (c).
41.
Aceasta se aplică numai proiectelor din  
2003, 2004 și 2005. Începând cu anul 2006, aceasta a fost corectată prin emiterea unui ghid mai clar.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punc-
tul 36.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?58
42.
În selectarea proiectelor, un criteriu de bază pentru finanțare îl reprezintă relevanța față de politicile UE. Proiectele influențează  ciclul politicilor în mai multe feluri, ca de  exemplu, prin:
furnizarea de rezultate către organis- –
mele tehnice ale statelor membre și  
părțile interesate;promovarea unor rețele durabile de   –
expertiză;
asigurarea cadrului de recomandare pen- –
tru bunele practici.
Stilul de viață al oamenilor este influențat 
indirect.
45.
Ciclul CDI (cercetare – dezvoltare – imple-
mentare) nu este aplicabil în proporție de  
100 % întrucât proiectele pot fi orientate  numai spre nivelul intermediar. Astfel,  
acțiunea a fost limitată numai la cerce-
tare, fiind urmată de dezvoltare și, în unele 
cazuri, de proiecte-pilot, însă Comisia nu  este în măsură să atingă nivelul complet de 
implementare.
Comisia poate prezenta câteva exemple  
pentru o bună asimilare a rezultatelor pro-
iectelor finanțate în cadrul PSP (2003-2007), 
cum ar fi:
Activitatea privind impactul publicității  –
asupra tinerilor (Copiii, obezitatea și  bolile cronice asociate acesteia care pot fi evitate), introdusă cu prilejul Mesei  
rotunde pe tema autoreglementării în  
domeniul publicității (din 2005) orga-
nizată de către Comisie, care a elaborat un cod de conduită pentru autoregle-
mentarea în cadrul sectorului european al publicității. De asemenea, a contribuit la conceptul de platformă europeană  privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea, unde Rețeaua Europeană de 
Cardiologie este încă un membru activ.Proiectul Shape-up a contribuit la dez- –
voltarea unor exemple inovatoare de  
bune practici în vederea promovării unor 
comportamente sănătoase în instituțiile școlare și a unor abordări venite din par-
tea unor parteneriate publice și private 
promovate în cadrul Strategiei pentru  Europa privind problemele de sănătate 
legate de alimentație, excesul de gre-utate și obezitate adoptată de Comi-sie în anul 2007. În prezent, inițiatorii  proiectului fac parte dintr-un grup de  actori întrunit de Comisie pentru a pro-mova exemple de bune practici și abor-dări comunitare bazate pe parteneriate publice și private.Grupului de reflecție HIV/SIDA și Foru- –
mului societății civile privind HIV/SIDA 
le-au fost prezentate recomandări de  bune practici și recomandări privind poli-ticile în domeniul educației și sănătății sexuale elaborate prin proiectul SAFE.  Elementele-cheie ale concluziilor lor au fost reluate în documentul de dezbatere 
elaborat cu prilejul mesei rotunde pri-
vind sănătatea sexuală cu privire la posi-
bilele acțiuni europene viitoare în acest 
domeniu și au fost dezbătute în cadrul unui seminar în luna mai a anului 2008
În ceea ce privește drogurile din închi- –
sori, ENDIPP (Rețeaua europeană privind 
drogurile și infecțiile în închisori) a fur-nizat informații de fond pentru activi-
tatea de continuare care, la rândul său, 
a determinat elaborarea de rapoarte de 
țară cu privire la serviciile de preve-
nire, tratare și reducere a riscurilor în  
închisori, la serviciile de reintegrare la  
eliberarea din închisoare și la metodele 
de monitorizare/analizare a consumu-lui de droguri în rândul deținuților și  
a demarat pregătirile în vederea elaboră-rii unei propuneri pentru o recomandare a Consiliului.
Proiectul SUPPORT a fost reorientat pen- –
tru a asigura o mai mare transparență  
și conlucrări între proiectele privind  sănătatea mentală și asistența acordată 
prin utilizarea și difuzarea rezultatelor  acestora. Acest proiect a contribuit la  elaborarea Pactului European pentru  Sănătate Mentală și Bunăstare, cu pri-lejul conferinței la nivel înalt din luna  
iunie 2008 și a organizat ateliere în  domeniu.
Eurocare – Anularea diferențelor a con- –
tribuit la crearea unor condiții de ega-
litate pentru dezbaterile cu privire la  politicile privind alcoolul cu părțile inte-
resate, întrucât a permis actorilor care  
nu fac parte din industrie să elaboreze 
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?59
poziții comune, pe care să le promoveze 
în cadrul dezbaterilor care implică ope-ratorii economici, organizate de Comisie. Proiectul a permis comunității de sănă-tate publică să furnizeze date structu-rate și coordonate substanțiale în ceea ce privește Strategia comunitară privind alcoolul, adoptată în octombrie 2006, și punerea în aplicare a acesteia.Contribuția la cartea verde a Comisiei   –
„Către o Europă fără fum de tutun” [Prin 
diferite proiecte finanțate de DG Sanco (Direcția Generală Sănătate și Consu-matori) și menționate în cartea verde];  contribuția la Convenția-cadru privind  controlul tutunului (FCTC) printr-un  document de poziție al Alianței privind 
convenția-cadru (o rețea internațională 
alcătuită din peste 200 de organizații  
neguvernamentale) întocmit în baza  
ENSP – Rețeaua Europeană pentru Pre-venirea Fumatului.
Înființarea ECDC (Centrul European pentru 
Prevenirea și Controlul Bolilor) de la Stock-holm a fost accelerată, iar prioritățile sale de 
lucru au fost dezvoltate pe baza proiectelor 
privind supravegherea bolilor transmisibile 
sprijinite prin componenta „Amenințări pen-
tru sănătate”.
Într-un sens mai larg, indicatorul „ani de  
viață sănătoasă” din strategia de la Lisabona, care reprezintă o referință importantă pentru 
intervenția asupra „factorilor determinanți pentru sănătate” a fost elaborat pe baza pro-iectelor cu privire la indicatorii de sănătate 
din cadrul componentei „Informații privind 
sănătatea” și, chiar și în prezent, acesta este 
calculat și îmbunătățit pe baza unor astfel de proiecte, la fel ca și ceilalți indica tori-
cheie de referință în domeniul sănătății la  nivel comunitar incluși pe lista indicatorilor de sănătate la nivelul Comunității Europene (ECHI). Relevanța acestora la nivel național 
este evidentă, indicatorul „ani de viață sănă-
toasă” fiind adoptat ca indicator-cheie de  
referință pentru strategia națională în dome-
niul sănătății din Estonia, spre exemplu,  
Țările de Jos folosind lista ECHI mai deta-liată pentru standardizarea politicilor lor  
naționale într-o publicație specifică, „Dare 
to Compare”.46.
În general, sursele naționale de finanțare  sunt disponibile numai pentru componen-tele naționale ale activităților de relaționare la nivelul statelor membre. Aceasta justi-fică necesitatea unui PSP european pentru finanțarea unor astfel de activități care sunt în mod clar în interesul UE.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 56 și 64.
În cadrul primului PSP (2003-2007) mecanis-
mele de finanțare nu erau adaptate pentru a furniza sprijin financiar pe termen mai lung. În cadrul programului actual de sănătate  publică (2008-2013), sunt disponibile alte  instrumente și mecanisme de finanțare, mai adecvate, în special subvenții de funcționare 
și finanțări pentru acțiuni comune.
48.
A se vedea răspunsul la punctul 46.
51.
Comisia consideră că monitorizarea pro-iectelor întreprinse s-a îmbunătățit în  
mod semnificativ de la încheierea perioa-
dei acoperite de audit. Cu toate acestea,  
informațiile privind proiectele finanțate  
anterior au fost mereu disponibile, listele  
proiectelor finanțate anterior cu link-uri  
către rapoartele lor fiind făcute publice fie 
pe site-ul internet al DG SANCO, fie pe cel al PHEA, actualmente EAHC. De asemenea, din 
anul 2008, aceste informații privind moni-torizarea au fost incluse într-o bază de date detaliată.
Acest instrument va spori monitorizarea  
de către Comisie a portofoliului său de  proiecte.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 33, 52, și 70-73.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?60
52.
În ceea ce privește complementaritatea pro-iectelor, Comisia a solicitat susținătorilor  acestora să le plaseze în contextul proiec-telor existente și să se bazeze pe rezultatele obținute anterior. Această mențiune consti-tuie, de asemenea, unul dintre criteriile de acordare a subvențiilor.
În anumite cazuri, Comisia a solicitat  
susținătorilor proiectelor să coopereze cu  
alte proiecte și să întocmească documentația 
pe baza activității finanțate anterior dispo-nibilă publicului.
În plus, ca procedură generală, listele pro-
iectelor selectate pentru finanțare sunt  supuse procedurii interdepartamentale de  consultare la nivelul întregii Comisii.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punc-
tul 51.
53.
(a)
Trebuie remarcat faptul că sfera acțiunilor în momentul analizării „factorilor determinanți 
pentru sănătate” este amplă. Programul  
de sănătate publică a vizat inițierea unor  
abordări diferite, evitând, în același timp,  
suprapunerile. Comisia consideră că diversi-
tatea proiectelor și faptul că acestea acoperă 
diferite aspecte din domeniul „drogurilor”  
sau al „alimentației și activității fizice”  demonstrează faptul că eforturile de evitare 
a suprapunerilor au avut succes.
Proiecte precum „Shape-up” sau „EPODE”,  
finanțate în cadrul PSP, au fost incluse în  
cartea albă din 2007 privind problemele de 
sănătate legate de alimentație, de excesul  de greutate și de obezitate. Strategia UE  
în materie de droguri invită la o abordare  multidisciplinară (Strategia UE în materie de droguri 2005-2012, Documentul Consiliului 15074/04 din data de 22 noiembrie 2004).
53.
(b)
Toate proiectele auditate au îndeplinit crite-
riile de selecție și atribuire ale programului 
de sănătate publică. Dacă diferite proiecte au abordat probleme asemănătoare, acestea 
au fost tratate din perspective diferite și cu 
metodologii diferite.În domeniul reducerii riscurilor legate de  
alcool, a fost înregistrat un număr limitat  de organizații care funcționează la nivel  european și/sau care pot derula proiecte  la nivel european. Trebuie remarcat faptul  că, pe de o parte, diferitele rapoarte de țară pe tema situației legate de politica privind alcoolul în statele membre al UE și, pe de  altă parte, raportul „Alcoolul în Europa” au avut scopuri diferite și diferă din punctul  de vedere al conținutului (a se vedea anexa II, punctul 6).
53.
(c)Comisia consideră că cele două rețele pri-vind tutunul au vizat, în mod clar, grupuri  
țintă diferite.
În domeniul „sănătății sexuale și a repro-
ducerii”, Comisia are o politică dedicată în ceea ce privește virusul HIV/SIDA, inclusiv un 
plan de acțiune parțial pus în aplicare prin 
finanțare PSP. Această finanțare are drept  
rezultat o mai bună prevenire a transmite-rii virusului HIV pe teritoriul Europei (a se  
vedea anexa II, punctul 15).
Organismele consultative la care Curtea face 
referire joacă un rol important în coordona-
rea politicii UE privind HIV/SIDA, însă nu au 
capacitate de finanțare (a se vedea anexa  
II, punctul 16).
Din perspectiva Comisiei, este foarte impor-
tantă susținerea și întărirea organizațiilor  neguvernamentale și a rețelelor specializate care operează pe teren sau la nivel politic, care susțin persoanele infectate cu HIV/SIDA sau care se ocupă cu prevenirea unor noi infectări cu virusul HIV. Organizațiile  neguvernamentale sau rețelele trebuie să  ajungă la omologii lor – fie pacienți, per-soane care fac parte din grupuri de risc, fie autorități locale sau naționale sau politici-eni. Prin urmare, specializarea sau „nișa”,  astfel cum se menționează în raport, repre-zintă un avantaj pentru o organizație negu-
vernamentală care activează în domeniul  
HIV/SIDA. Luând în considerare, spre exem-
plu, costurile unui tratament antiretroviral pe tot parcursul vieții în UE la o valoare  
medie de 10 000 de euro de persoană pe an 
(numai pentru medicamente), investirea în 
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?61
organizații neguvernamentale specializate și 
profesionale care ajung la persoanele cele  mai expuse pericolului de contractare a viru-sului HIV este justificată și înțeleaptă (a se vedea anexa II, punctul 18).
Începând cu anul 2008, Centrul European  
pentru Prevenirea și Controlul Bolilor (ECDC) 
din Stockholm a devenit operațional în  proporție de 100 % în ceea ce privește epi-
demiologia HIV/SIDA (a se vedea anexa II,  
punctul 19).
54.
Numai programul-cadru pentru cercetare  și dezvoltare tehnologică și programul pri-vind drogurile și ECDC în ceea ce privește  
supravegherea bolilor transmisibile oferă  
finanțare pentru cooperare la nivel euro-
pean. În aceste cazuri, Comisia a pus în  
aplicare mecanisme pentru a asigura coor-donarea și pentru a evita suprapunerea cu 
PSP.
Prin intermediul PSP, Comisia a demarat  
acțiuni în mai multe domenii care au pro-movat și sprijinit elaborarea de politici în  
domenii-cheie ale politicii europene din  
domeniul sănătății publice. Aceasta s-a efec-
tuat ținând cont de existența altor meca-
nisme de cooperare.
ECDC a fost creat pe baza rezultatelor proiec-
telor programului de sănătate publică (2003-2007). De asemenea, Comisia finanțează  proiectele PSP împreună cu organizații  internaționale ca Organizația Mondială  a Sănătății (OMS) (cum ar fi, 2007WHO02,  „Supravegherea alimentației și a activității fizice” și Organizația pentru Cooperare și  Dezvoltare Economică (OCDE) (cum ar fi,  2006OECD02, „Personalul sanitar și migrația internațională”).
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punc-
tul 45.
56.
Existența „Valorii adăugate europene” (VAE) 
a reprezentat dintotdeauna un criteriu-cheie 
pentru adoptarea de decizii privind atribu-irea proiectelor PSP.Existența altor mecanisme de cooperare  
(cum ar fi „metoda deschisă de coordonare”) pentru facilitarea colaborării și a schimbu-lui de informații între părțile interesate de pe întreg teritoriul european nu exclude  acțiunile întreprinse de PSP. Majoritatea  acestor mecanisme nu oferă finanțarea nece-sară demarării și continuării inițiativelor la nivel european.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 46 și 64.
57.
Majoritatea proiectelor au constat în rețele, întrucât unul dintre criteriile de atribuire l-a reprezentat implicarea partenerilor din dife-
rite țări europene.
58.
A se vedea răspunsul la punctul 45.
60.
(a)
A se vedea răspunsul la punctul 52.
60.
(c)
Programul de sănătate publică nu finanțează, 
în general, proiecte de punere în aplicare la 
scară largă. Aceasta este responsabilitatea 
statelor membre.
A se vedea răspunsurile la punctele 10, 14  
și 40.
62.
Comisia salută această confirmare a „Valo-
rii adăugate europene” (VAE) și a utilității  
PSP.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?62
64.
Acțiunea Programului de sănătate publică de sprijinire și promovare a elaborării de poli-tici în unele domenii sau activități pentru  care sprijinul financiar efectiv este esențial nu poate fi înlocuită de alte mecanisme  de cooperare stabilite în special cu statele membre.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 46, 54 și 56.
65.
Activitățile care rezultă din acest grup de  lucru al Consiliului sunt finanțate prin pro-gramul actual de sănătate publică (2008-2013).
69.
Comisia consideră că, în general, parteneri-
atele au funcționat bine.
Aceasta salută, în special, evaluarea favora-
bilă a coordonatorilor de proiect în ceea ce 
privește rețelele la scară largă pentru alinie-
rea cunoștințelor și experienței la nivelurile UE.
70-73.
Pe parcursul perioadei auditate de către  
Curte, Comisia a răspuns în mod oficial  
participanților, de la caz la caz, pe parcursul 
etapei intermediare și finale de raportare,  
atât cu privire la considerente operaționale, cât și financiare. Acolo unde a fost cazul, au 
fost adoptate acțiuni corective cu privire la rapoarte prin reținerea plății pe o anumită perioadă până la furnizarea informațiilor  
suplimentare.
Comisia este de părere că, de la înființarea 
PHEA, actualmente EAHC, monitorizarea pro-
iectelor s-a îmbunătățit.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 33, 51 și 52.78.
Statele membre sunt informate oficial cu pri-vire la lista proiectelor selectate [a se vedea, spre exemplu, C(2008) 6180 pentru anul  2008] ulterior evaluării propunerilor prin  reprezentanții acestora în Comitetul PSP.  Această listă este revizuită în mod oficial de către comitetul programului anterior trans-miterii către Parlamentul European pentru  validare și, apoi, către Comisie pentru a fi  aprobată oficial.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punc-
tul 25.
CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
Conceperea programului
83.
Articolul 152 din tratat stipulează faptul că „acțiunea comunitară completează politicile 
naționale și vizează îmbunătățirea sănătății 
publice”, făcându-se astfel o distincție  
clară între responsabilitatea statelor mem-bre de a-și pune în aplicare programele  
de promovare a sănătății și responsabili-
tatea Comunității de a completa acțiunea  
acestora.
Programul de sănătate publică a fost con-
ceput în conformitate cu Strategia în dome-
niul sănătății adoptată de către Comisie în 2000 [a se vedea COM(2000) 285] și având  
în vedere sfera limitată a competențelor  acțiunii comunitare în baza tratatului.
PSP are drept obiectiv principal vizarea  
intermediarilor: statele membre, principa-
lele părți interesate și principalii actori și  relaționarea acestora la nivel european. De 
asemenea, acesta contribuie la identificarea și sondarea „bunelor practici” pentru pro-movarea și sprijinirea elaborării de politici naționale în domeniul sănătății publice.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?63
Comisia se declară de acord cu faptul că  
logica de intervenție a PSP (2003-2007) nu a fost explicitată în decizia programului.  Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul  că acest program a fost conceput în peri-oada 1999-2000 și aprobat în 2002, respec-tiv într-o perioadă în care metodele actuale de programare, monitorizare și evaluare ale Comisiei nu erau încă bine puse la punct.
Avantajele unei abordări bazate pe modele 
logice vor deveni din ce în ce mai evidente acum că PSP este mai bine cunoscut, iar  realizările sale sunt mai clare. După cum se sugerează în raportul intermediar de eva-luare din anul 2007, se va efectua o primă  încercare de modelare a potențialelor avan-
taje ale PSP pentru cetățenii europeni.
A se vedea răspunsurile la punctele 10, 14, 
15, 19, 21, 40 și 60 litera (c).
Elaborarea indicatorilor corespunzători și  
a metodelor adecvate de colectare a datelor 
reprezintă unul dintre obiectivele compo-nentei „Informații privind sănătatea” a PSP. 
Comisia consideră că stabilirea unor indi-
catori pentru monitorizarea eficientă a pro-
gramului depinde în mare măsură de gradul 
de disponibilitate a unor date pertinente la 
nivelul proiectului.
În cadrul proiectului preliminar de buget  
pentru anul 2009, au fost dezvoltați noi indi-catori. În plus, Comisia a înființat un grup  de lucru pentru definirea indicatorilor care urmează a fi utilizați în cadrul APS și AMP  pentru anul 2010.
A se vedea răspunsurile la punctele 31 și  
32.
84.
Comisia a făcut eforturi susținute pentru a-și defini prioritățile în mod precis și detaliat  în cadrul PAA. Comisia confirmă faptul că  sunt necesare progrese suplimentare pen-
tru a include în PAA un anumit număr de  
subiecte și domenii de acțiuni posibile, care 
să fie proporționale cu creditele bugetare  
disponibile.Evaluarea finală a PSP (2003-2007) va fi dis-
ponibilă în 2010 – atunci când majoritatea proiectelor se vor fi încheiat – și va permite formularea concluziilor generale cu privire la eficiența programului în ceea ce privește atingerea obiectivelor.
A se vedea răspunsurile la punctele 22, 25  
și 27.
Recomandarea 1
Comisia are dreptul de inițiativă, însă Parla-mentul European și Consiliul sunt instituțiile care adoptă decizia privind programul, inclu-siv obiectivele care trebuie atinse și credi-tele bugetare care trebuie puse la dispoziție 
pentru atingerea acestor obiective.
Din anul 2002, propunerile legislative ale  
Comisiei sunt, în general, însoțite de o „eva-luare ex ante a impactului” care analizează 
impactul economic, social și de mediu al  
posibilelor opțiuni de politici.
În ceea ce privește acest aspect, Comisia  
intenționează să stabilească logica de pro-
gram a oricăror posibile programe ulterioare 
actualului PSP (2008-2013).
A se vedea răspunsul la punctul 15.85.
Trebuie remarcat faptul că sfera acțiunilor în momentul analizării „factorilor determinanți pentru sănătate” este amplă. Programul  de sănătate publică a vizat inițierea unor  abordări diferite, evitând, în același timp,  suprapunerile.
Toate proiectele auditate au îndeplinit crite-
riile de selecție și de atribuire. Dacă diferite proiecte au abordat probleme asemănătoare, acestea au fost tratate din perspective dife-rite și cu metodologii diferite, sporind astfel semnificația rezultatelor obținute.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?64
Comisia este de părere că diversitatea proiec-
telor și faptul că acestea au acoperit diferite aspecte ale unui domeniu dat demonstrează 
că eforturile făcute pentru evitarea suprapu-
nerii au avut succes.
În ceea ce privește complementaritatea pro-
iectelor, Comisia a solicitat susținătorilor  
acestora să le plaseze în contextul proiec-telor existente și să se bazeze pe rezultatele 
obținute anterior. Această mențiune consti-
tuie, de asemenea, unul dintre criteriile de 
acordare a subvențiilor.
Mai mult decât atât, Comisia face referire  
la procedura sa generală interdepartamen-
tală de consultare aplicată programului de 
sănătate publică.
Asigurarea complementarității va fi facili-
tată prin crearea unei baze de date detaliate pentru informațiile privind monitorizarea  
proiectului.
Existența „Valorii adăugate europene” (VAE) 
a reprezentat dintotdeauna un crite riu-cheie pentru adoptarea de decizii în ceea  
ce privește selecția și atribuirea proiectelor PSP.
A se vedea răspunsurile la punctele 46, 51, 
52, 53 și 56.
86-87.
Programul de sănătate publică 2003-2007  
a fost conceput în perioada 1999-2000 și  
aprobat în 2002, respectiv într-o perioadă în care metodele actuale de programare, moni-torizare și evaluare ale Comisiei nu erau încă bine puse la punct.
Proiectele auditate de către Curte au fost  
selectate din etapa de început a PSP (2003-
2007).Comisia remarcă faptul că solicitanții au  
avut nevoie de timp pentru a se familiariza cu cerințele de specificare a obiectivelor,  
activităților și acțiunilor în mod detaliat.  
Cu toate acestea, din punctul de vedere al Comisiei, situația se îmbunătățește con-stant. „Ghidul solicitanților” utilizat pentru 
cererile de propuneri din anul 2006 îndrumă 
solicitanții să utilizeze cele mai recente prin-cipii general acceptate de management al  
proiectului (inclusiv precizarea obiectivelor) 
pentru elaborarea solicitărilor lor. Procesul 
de negociere asigură stabilirea ca atare  
a acestora în cadrul acordului de finanțare, iar responsabilii proiectului din partea PHEA, actualmente EAHC, asigură aplicarea aces-tora pe toată durata proiectului.
A se vedea răspunsurile la punctele 19 și 36.88.
Comisia salută această confirmare a „valorii 
adăugate europene” (VAE) și a utilității PSP. 
Existența „valorii adăugate europene” (VAE) 
a reprezentat dintotdeauna un criteriu-cheie 
pentru adoptarea de decizii privind atribu-irea proiectelor PSP.
Majoritatea proiectelor au constat în rețele, 
întrucât unul dintre criteriile de atribuire l-a reprezentat implicarea partenerilor din dife-rite țări europene.
A se vedea răspunsurile la punctele 56 și 57.89.
Comisia se declară de acord cu faptul că în cadrul primului PSP (2003-20087) mecanis-mele de finanțare nu erau adaptate astfel  încât să asigure sprijin financiar pe termen mai 
lung. În cadrul programului actual de sănă-
tate publică (2008-2013), sunt disponibile alte 
instrumente și mecanisme de finanțare, mai 
adecvate, în special subvenții de funcționare 
și finanțări pentru acțiuni comune. În general, sursele naționale de finanțare sunt disponi-
bile numai pentru componentele naționale 
ale activităților de relaționare la nivelul sta-
telor membre. Aceasta justifică necesitatea 
unui PSP european pentru finanțarea unor 
astfel de activități care sunt în mod clar în 
interesul UE.
A se vedea răspunsurile la punctele 46, 56 și 64.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?65
90.
Comisia consideră că, în general, parteneri-
atele au funcționat bine. Aceasta salută, în special, evaluarea favorabilă a coordonato-
rilor de proiect în ceea ce privește rețelele 
la scară largă pentru alinierea cunoștințelor și experienței la nivelurile UE.
Pe parcursul perioadei auditate de către  
Curte, Comisia a răspuns în mod oficial  participanților, de la caz la caz, pe parcursul 
etapei intermediare și finale de raportare,  
atât cu privire la considerente operaționale, 
cât și financiare. De la înființarea PHEA,  
actualmente EAHC, monitorizarea proiecte-lor a fost îmbunătățită.
Statele membre sunt informate în mod oficial 
cu privire la lista proiectelor selectate ulte-
rior evaluării propunerilor prin reprezentații 
acestora în cadrul Comitetului PSP. Lista este 
aprobată oficial de comitet anterior trans-miterii către Parlamentul European pentru  
validare și, apoi, către Comisie pentru a fi  
aprobată oficial.
Comisia intenționează să pună în apli-
care recomandarea Curții de a consolida  activitățile de difuzare pentru proiectele  finanțate în cadrul PSP.
A se vedea răspunsurile la punctele 33, 51, 
69, 70 și 78.
Recomandarea 2
Răspuns la prima subrecomandareEvaluarea intermediară a PSP (2003-2007)  desfășurată în 2007 a identificat o serie de domenii de îmbunătățire, inclusiv demersul de determinare a situației recomandat de  Curtea de Conturi pentru programul actual 
de sănătate publică (2008-2013).
A se vedea răspunsul la punctul 51.Comisia intenționează să efectueze un astfel 
de demers de determinare a situației anual pentru programul actual de sănătate publică 
(2008-2013). Acesta le va completa pe cele 
desfășurate în 2007 și 2008 pentru proiec-tele întreprinse în cadrul Programului de  sănătate publică (2003-2007).
Răspuns la cea de-a doua 
subrecomandareComisia confirmă faptul că sunt necesare  progrese suplimentare pentru a include în  PAA un anumit număr de subiecte și domenii de acțiuni posibile, care să fie proporționale cu creditele bugetare disponibile.
A se vedea răspunsul la punctul 27.Răspunsul la cea de-a treia 
subrecomandare
De la înființarea PHEA, actualmente EAHC,  conceptul și monitorizarea proiectelor între-
prinse au fost îmbunătățite. Noile posibilități 
de finanțare a rețelelor vor fi utilizate în  
permanență.
A se vedea răspunsurile la punctele 33 și  
46.
Concluzie generală91.
Comisia este de acord cu faptul că un buget substanțial ar fi permis realizarea mai multor 
aspecte, însă Programul de sănătate publică 
2003-2007 reflectă mijloacele bugetare  
subvenționate de Parlamentul European și  de Consiliu, precum și prioritățile și obiec-tivele sale pentru acest program.
92.
Impactul asupra sănătății cetățenilor al orică-
rei inițiative de promovare a sănătății poate 
fi evaluat numai prin schimbările produse  
în comportamentul cetățenilor care poate  fi evaluat numai pe termen lung. Comisia  
consideră că programul actual și programele 
anterioare de sănătate publică au contribuit 
în mod semnificativ la dezvoltarea, la nivel 
european, a unei politici moderne, partici-
pative în domeniul sănătății publice.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?66
Recomandarea 3
Răspuns la prima subrecomandare
Prin PSP, Comisia a putut demara acțiuni  
în mai multe domenii-cheie ale sănătății  
publice care au promovat și sprijinit elabo-rarea de politici. Aceasta se realizează având în vedere mijloacele bugetare disponibile  
și existența altor mecanisme de cooperare  
(cum ar fi „metoda deschisă de coordonare”) care, deși facilitează colaborarea și schim-
bul de informații între părțile interesate  
de pe întreg teritoriul Europei, nu asigură  
finanțarea necesară stabilirii și întreținerii 
rețelelor.
Răspuns la cea de-a doua 
subrecomandare
Comisia consideră că cea mai potrivită ocazie 
pentru a revizui actualul program de sănă-
tate va fi în momentul în care rezultatele  
evaluării PSP (2003-2007) vor fi disponibile în anul 2010.
Pentru orice posibile programe ulterioare  
Programului actual de sănătate publică  
(2008-2013) după anul 2014, Comisia, în  conformitate cu procedurile sale, trebuie să 
desfășoare o „evaluare ex ante  a impactului”, 
care va analiza diferitele opțiuni de politică și impactul acestora.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 2/2009 – Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţ ire a nivelului stării de sănătate?67
Curtea de Conturi Europeană
Raportul special nr. 2/2009
Programul de sănătate publică al Uniunii Europene (2003-2007): un instrument eficace de îmbunătăţire a nivelului stării de sănă tate?
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene, 20092009 — 66 p. — 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-242-1

Cum vă puteți procura publicațiile Uniunii Europene?
Publicații de vânzare:
• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• de la librăria pe care o frecventați, menționând titlul, editura și/sau numărul ISBN;•  contactând direct unul dintre agenții noștri de vânzări. Puteți obține datele de 
contact ale acestora vizitând http://bookshop.europa.eu sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
Publicații gratuite:• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  la reprezentanțele sau delegațiile Comisiei Europene. Puteți obține datele 
de contact ale acestora vizitând http://ec.europa.eu sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
ÎN ACEST RAPORT, CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ ANALIZEAZĂ 
PROGRAMUL DE SĂNĂTATE PUBLICĂ (PSP) AL UNIUNII EUROPENE PENTRU PERIOADA 2003-2007. PRIN INTERMEDIUL AUDITULUI 
CURŢII S-A URMĂRIT SĂ SE STABILEASCĂ DACĂ EXISTAU CONDIŢIILE 
CORESPUNZĂTOARE PENTRU CA PROIECTELE FINANŢATE DE LA BUGETUL UE SĂ POATĂ COMPLETA MĂSURILE DE PROTEJARE ȘI DE ÎMBUNĂTĂŢIRE A SĂNĂTĂŢII PUBLICE ÎNTREPRINSE DE STATELE MEMBRE. RAPORTUL PREZINTĂ CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI REFERITOARE LA CONCEPEREA, IMPLEMENTAREA ȘI GESTIONAREA PROGRAMULUI. ÎN LUMINA CONSTATĂRILOR DIN CADRUL AUDITULUI, CURTEA PUNE SUB SEMNUL ÎNTREBĂRII UTILITATEA ANUMITOR COMPONENTE ALE PROGRAMELOR EUROPENE DE SĂNĂTATE PUBLICĂ DE TIPUL PSP . COMISIA ȘI STATELE MEMBRE SUNT INVITATE SĂ RECONSIDERE ABORDAREA UE PRIVIND 
FINANŢAREA DIN DOMENIUL SĂNĂTĂŢII PUBLICE.
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂQJ-AB-09-002-RO-C
ISBN 978-92-9207-242-1