RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 22.7.2009 
SEC(2009) 1041 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
care înso țește 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CĂTRE 
CONSILIU  
 
referitoare la o ini țiativă european ă privind boala Alzheimer și alte demen țe 
  
Rezumatul evalu ării impactului  
{COM(2009) 380 final} 
{SEC(2009) 1040} 
RO 2   RO 1. D EFINIREA PROBLEMEI  
Demențele sunt boli neurodegenerativ e cu etiologii diverse. Cele mai frecvente forme de 
demență în Uniunea European ă sunt boala Alzheimer (a proximativ 70% din cazuri) și 
demența vascular ă (mai puțin de 30% din cazuri)1. 
În prezent, mai mult de șase milioane de persoane din Uniunea European ă sunt afectate de 
demență2 și se estimeaz ă că acest num ăr se va dubla în urm ătorii 20 de ani3. Raportul pe 2004 
al Organiza ției Mondiale a S ănătății privind povara  reprezentat ă de morbiditatea global ă 
estimează că, în Europa, prevalen ța totală a bolii Alzheimer și a altor demen țe este de 7,3 
milioane de cazuri4. 
1.1. Capacitatea mental ă și bunăstarea, diagnosticul și interven ția precoce 
Cu toate c ă există dovezi că un stil de via ță sănătos poate ajuta la prevenirea bolii Alzheimer 
și a demen țelor5, posibilitatea și importan ța preven ției și interven ției precoce  nu sunt 
suficient cunoscute și aplicate în UE.  
În UE exist ă cazuri de boal ă Alzheimer nediagnosticat ă. Cu toate c ă îmbunătățirea ratei de 
diagnosticare va însemna c ă un mai mare num ăr de persoane afectate de demen ță vor 
beneficia de servicii de s ănătate și sociale, diagnosticul precoce  poate asigura ca interven țiile 
să survină în momentul în care sunt cel mai eficiente, întârziind progresia bolii și oferind 
posibilitatea minimaliz ării costurilor totale de îngrijire pentru un pacient. 
1.2. Cercetare 
Există o lipsă a coordon ării cercet ării, ceea ce îngreuneaz ă potențialul desf ășurării de 
acțiuni la nivel european. Mai exact, exist ă, de asemenea, un deficit de cercetare în 
domeniul asisten ței medicale și sociale , unde exist ă cunoștințe insuficiente, cercetare menit ă 
să evalueze eficacitatea modelelor de asisten ță a pacien ților cu boal ă Alzheimer și cu 
demență, incluzând tratamentul celor sl ăbiți și a vârstnicilor.  
Există un deficit de informa ții epidemiologice la zi  privind prevalen ța și incidența bolii 
Alzheimer și a demen țelor, care s ă ajute în mod direct cercetarea și activitățile în domeniu, 
precum și planificarea în viitor a serviciilor de s ănătate și sociale. Datorit ă existenței în UE a 
cazurilor de boal ă Alzheimer nediagnosticat ă, magnitudinea problemei este neclar ă, întrucât 
cifrele de prevalen ță se bazeaz ă doar pe cazurile diagnosticate.  
1.3. Solidaritate, tratament, asisten ță și finanțare 
Cu toate c ă în UE apar continuu bune practici privind diagnosticul, tratam entul, îngrijirea 
și finanțarea  acestor afec țiuni, ele nu sunt suficient difuzate în întreaga uniune.  
Cu toate c ă asigurarea timpurie a asisten ței la domiciliu poate sc ădea rata institu ționalizării cu 
22%6, cele mai bune practici privind asisten ța precoce nu sunt difuzate în prezent.  De 
asemenea, va fi nevoie de amplificarea activit ăților de cercetare în domeniu pentru a informa 
statele membre despre modul în care resursele financiare pot fi cheltuite pe infrastructura 
sanitară într-un mod coerent. 
                                                 
1 Boala Alzheimer: Implica ții științifice, medicale și asupra societ ății. Sinteze și recomand ări. Raport al 
unui grup de exper ți ai INSERM (Institutul na țional francez pentru s ănătate și cercetare), 2007. 
2 Alzheimer Europe (2006), Dementia in Europe Yearbook 2006. 
3 Ferri et al.  (2005) The Lancet 366: 2112-2117. 
4 http://www.who.int/healthinfo/global_burden_disease/GBD_report_2004update_full.pdf 
5 Alzheimer Europe (2008), Dementia in Europe Yearbook 
6 Gaugler JE, Kane RL, Kane RA, Newcomer R (2005) The Gerontologist  45:177-185. 
RO 3   RO Pentru unele aspecte, precum deficitul estimat de for ță de munc ă în sectorul oficial al 
asistenței acordate bolnavilor cronici și finanțarea protec ției sociale a persoanelor cu boli 
neurodegenerative și a familiilor acestora, exist ă nevoia nu doar de a crea și difuza bune 
practici, ci și de a crea concepte și soluții la nivel macro, atât la nivel na țional, cât și la nivel 
european.  
1.4. Drepturi, autonomie și demnitate  
Articolele 25, 26 și 35 din Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene7 
(2000/C364/01) se refer ă la situația pacien ților suferind de boala Alzheimer și de alte 
demențe. În plus, Convenția Organiza ției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor 
cu handicap8 protejeaz ă dreptul de a nu fi discriminat, precum și respectul pentru demnitate 
și autonomie al pacien ților suferind de boala Alzheimer. 
În Europa nu există un consens privind problemele etice  cu care se confrunt ă adulții 
vulnerabili; discriminarea se manifest ă ca discriminare pe criterii de vârst ă, excludere, lipsa 
recunoașterii capacit ății mentale a persoanelor vârstnice, stigmatizarea demen ței și 
complicata chestiune transfrontalier ă a drepturilor legale ale ep itropilor persoanelor afectate 
de boli mintale. 
2. A NALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
O inițiativă a Comisiei în domeniul bolii Alzheimer reflect ă necesitatea de a r ăspunde 
priorității ca statele membre s ă desfășoare acțiuni în acest domeniu, astfel cum indic ă 
concluziile Consiliului9 adoptate în cursul pre ședinției franceze, la data de 16 decembrie 
2008. În plus, Declara ția scrisă a Parlamentului European10 (0080/2008) face apel la Comisie, 
la Consiliu și la guvernele statelor membre s ă elaboreze un plan de ac țiune de combatere a 
bolii Alzheimer. 
Liderii politici la nivel european pot juca un rol important în cre șterea gradului de 
conștientizare și pot încuraja statele membre s ă desemneze boala Alzheimer ca fiind o 
prioritate politic ă, în special în contextul unei societ ăți în curs de îmb ătrânire și al viitoarelor 
costuri pe care aceas ta le va presupune. 
În același timp se preconizeaz ă adoptarea unei propuneri, formulat ă de DG RTD, de 
Recomandare a Consiliului de programare în comun a cercet ării în domeniul bolilor 
neurodegenerative, incluzând boala Alzheimer; aceast ă sincronizare ne ofer ă o oportunitate 
valoroasă de a coordona activit ăți suplimentare la nivel UE în acest domeniu. 
Proiectul EuroCoDe a generat date și analize calitative și cantitative precise privind povara 
reprezentat ă de boala Alzheimer în UE; totu și, proiectul s-a încheiat  în iulie 2009, iar în 
prezent exist ă o necesitate de a evalua op țiunile de urmat pentru a continua aceast ă activitate. 
În lipsa unor ac țiuni suplimentare, progresul înregistra t de proiect ar putea foarte bine s ă se 
irosească.  
                                                 
7 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUri Serv.do?uri=OJ:C:2000:364:0001:0022:EN:PDF. 
8 http://www.un.org/disabilities/docum ents/convention/c onvoptprot-e.pdf 
9 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms _Data/docs/pressData/en/lsa/104778.pdf 
10 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.d o?pubRef=-//EP//NONSG ML+WDECL+P6-DCL-2008-
0080+0+DOC+PDF+V0//EN&language=EN 
RO 4   RO 3. O BIECTIVE  
3.1. Ac ționarea în stadiu precoce în vederea promov ării bunăstării vârstei a 3-a  
– Promovarea s ănătății fizice și mintale; 
– Identificarea și promovarea celor mai bune practici de diagnostic precoce;  
– Îmbunătățirea preven ției și a diagnosticului și tratamentului precoce. 
3.2. În țelegerea mai aprofundat ă a bolii Alzheimer și a demen ței prin intermediul 
unui efort european comun  
– Sprijinirea la nivel european a cercet ării specifice cu privire la problemele cheie; realizarea 
unui proiect pilot de planificare comun ă a cercetării în domeniul bolii Alzheimer; 
– Completarea datelor epidemiologice actuale cu date epidemiologice comparabile și precise; 
– Promovarea difuz ării și stocării în comun, la ni vel UE, a datelor și cunoștințelor; 
– Promovarea cercet ării în domeniul modelelor de asisten ță socială, incluzând difuzarea 
celor mai bune practici de formare profesional ă a personalului medical implicat în 
tratamentul demen ței. 
3.3. Sprijinirea solidarit ății naționale în ceea ce prive ște demen țele 
– Identificarea și mai buna descriere a bunelor practici, existente și în curs de elaborare, 
referitoare la tratament și asistență, precum și îmbunătățirea difuz ării acestor practici; 
– Realizarea unor standa rde de calitate pent ru serviciile de s ănătate și sociale destinate 
persoanelor afectate de demen ță; 
– Implicarea asocia țiilor naționale și internaționale dedicate bolii Alzheimer, precum și a 
organizațiilor relevante ale pacien ților. 
3.4. Respectarea drepturilor pers oanelor afectate de demen ță 
– Recunoașterea capacit ății mentale a adul ților mai înainta ți în vârst ă și reducerea 
stigmatizării asociate cu boala Alzheimer și cu alte demen țe; 
– Difuzarea celor mai bune practici pr ivind respectarea drepturilor adul ților vulnerabili și 
combaterea abuz ării de pacien ți. 
4. O PțIUNI DE POLITICI  
4.1. Op țiunea de referin ță – Nicio ac țiune nouă la nivel UE  
Această opțiune nu ar face altceva decât s ă continue ac țiunile actuale în domeniul bolii 
Alzheimer și al demen ței, care se afl ă î n  c u r s  d e  d e s f ășurare. Din moment ce proiectul 
EuroCoDe este încheiat, activitatea prilejuit ă de el se va opri și nu va fi continuat ă decât prin 
intermediul unor cereri de propuneri în cadrul dom eniului de aplicare a actualului Program de 
acțiune comunitar ă în domeniul s ănătății11. 
Proiectele și propunerile actuale, formulate în sensul programului-cadru pent ru cercetare, ar 
continua. Mai mult, ac țiunile desf ășurate în statele membre ar continua. Totu și, în statele 
membre în care nu exist ă angajament politic și nici con știentizarea provoc ărilor demen ței, se 
vor înregistra progrese nesemnificative.  
                                                 
11 http://ec.europa.eu/health/ph_programme/pgm2008_2013_en.htm 
RO 5   RO 4.2. Raport de continuare a activit ății proiectului EuroCoDe  
Comisia va continua s ă sprijine realizarea și publicarea seriei de volume anuale Demen ța în 
Europa, publicat ă de Alzheimer Europe. Un  nou proiect sau finan țări oferite prin Programul 
de acțiune comunitar ă în domeniul s ănătății ar sprijini aceast ă inițiativă de continuare a 
activităților proiectului EuroCoDe. 
Acțiunile de politici desf ășurate ca urmare a prezentei op țiuni ar fi limitate la culegerea 
continuă a datelor consensuale și comparabile de prevalen ță a demenței în Europa, precum și 
participarea la reuniuni interna ționale în vederea disemin ării datelor.  
4.3. Comunicare a Comisiei  
O comunicare a Comisiei ar reprezenta o manifestare formal ă a sprijinului Comisiei oferit 
statelor membre în domeniile s ănătate public ă, protecție socială, cercetare și drepturi legale 
pentru a asigura ac țiuni coerente în ansamblu. O comunicare ar fi adoptat ă împreună cu o 
propunere, formulat ă de Direc ția General ă Cercetare, de Recomandare a Consiliului de 
programare în comun a cercet ării în domeniul bolilor neurodegenerative, incluzând boala 
Alzheimer și alte demen țe.  
Acțiuni suplimentare ar fi sprijinite în limita programelor și resurselor actualmente 
disponibile, în special prin actualul Program de ac țiune comunitar ă în domeniul s ănătății și 
prin Programul-cadru  pentru cercetare și dezvoltare tehnologic ă. Acțiuni care presupun 
cooperarea între statele membre ar fi desf ășurate prin participarea voluntar ă la o acțiune 
comună finanțată în cadrul Programului de ac țiune comunitar ă în domeniul s ănătății. 
4.4. Programul formal și planul de ac țiune la nivel european  
Realizarea unui plan de ac țiune la nivel europe an ar fi sprijinit ă de un program nou, specific, 
finanțat suplimentar fa ță de fondurile existente. Aceasta ar însemna o strategie comunitar ă 
unică, detaliată și finanțată corespunz ător, destinat ă bolii Alzheimer și celorlalte demen țe și ar 
permite realizarea de proiecte specifice destinate bolii Alzheimer și celorlalte demen țe într-un 
mod similar cu precedenta ini țiativă specifică privind boala Alzheimer și celelalte demen țe, 
utilizată în perioada 1996 – 1998. Realizarea unui  program formal ar permite o finan țare mai 
substanțială, în vederea atingerii ob iectivelor de o manier ă mai complet ă. 
5. A NALIZA IMPACTULUI  
S-a considerat c ă orice ini țiativă care îmbun ătățește situația pacien ților suferinzi de boala 
Alzheimer și de alte demen țe va genera beneficii sociale,  cum ar fi accesul echitabil, 
respectarea demnit ății și sprijin în combaterea stigmatiz ării. În plus, orice ini țiativă care 
promoveaz ă coordonarea și sprijină utilizarea mai eficient ă a resurselor va genera beneficii 
economice. 
Informațiile de ordin cantitativ prezentate aici sunt, prin urmare, limitate la actuala 
dimensiune economic ă și socială a demen ței, la costurile planurilor de ac țiune la nivel 
național, la tendin țele preconizate ale demen ței și, în final, la datele provenite din interven țiile 
din sfera politicilor implementate la nivel na țional. 
Impactul asupra mediului este neglijabil și nu va fi analizat în detaliu. 
5.1. Op țiunea de referin ță – Nicio ac țiune nouă la nivel UE  
Povara socio-economic ă generată de boala Alzheimer, cea mai important ă cauză de demen ță, 
crește rapid în Europa datorit ă creșterii duratei vie ții și scăderii raportului dintre persoanele 
angajate în câmpul muncii și cele pensionate. Dup ă cum a fost deja eviden țiat, costurile totale, 
cel direct și cel neoficial, aferente bolii Alzheimer și celorlalte demen țe, în 2005, au fost de 
RO 6   RO 130 miliarde EUR pentru UE-27 (21 000 EUR per p acient); 56% din costuri erau generate de 
asistența medical ă neoficială12. 
Ca rezultat al inac țiunii, nu va exista imediat o sarcin ă excesivă asupra autorit ăților publice la 
diferitele niveluri guvernamentale, nici solicit ări suplimentare de finan țare la nivel UE. 
Totuși, în condi țiile unei societ ăți în curs de îmb ătrânire, fără beneficiile unei difuz ări 
coordonate a experien ței și a celor mai bune practici la nivel UE, costurile pe termen lung din 
sfera sănătății publice vor cre ște în statele membre. 
5.2. Raport de continuare a activit ății proiectului EuroCoDe 
Un raport ar eviden ția chestiunile relevante la nivel european cu privire la boala Alzheimer și 
ar determina generarea de cuno ștințe detaliate și actuale privind magnitudinea, prevalen ța și 
incidența bolii. F ără sprijinul politic al Comisiei, este pu țin probabil ca boala Alzheimer și 
celelalte demen țe să reprezinte o prioritate. 
Costul bugetar al analiz ării și raportării ar fi acoperit prin finan țare UE, posibil prin realizarea 
unei acțiuni similare cu finalizatul proiect EuroCoDe. Precedentul proiect, EuroCoDe, a costat 
1 423 190 EUR (843 000 EUR asigura ți de Comisie prin Programul de ac țiune comunitar ă în 
domeniul s ănătății). 
5.3. Comunicare 
O comunicare ar asigura c ă procesul ar beneficia de implicarea tuturor p ărților interesate 
relevante, identificând chestiunile relevante la nivel european cu privire la boala Alzheimer. S-ar obține cunoștințe detaliate privind magnitudinea, prevalen ța și incidența bolii. Acestea ar 
oferi o baz ă solidă pentru planificarea preven ției, a interven ției precoce și a asisten ței 
medicale și sociale. O astfel de ac țiune ar contribui la reducerea inechit ății în acordarea de 
servicii medicale și în disponibilitatea celor mai bune practici la nivelul preven ției primare. 
Munca de ordin tehnic necesar ă, coordonat ă în principal pe baza principiilor relevante din 
Pactul privind s ănătatea mintal ă, ar fi subven ționată de UE prin intermediul sprijinului acordat 
în cadrul actualului Program de ac țiune comunitar ă în domeniul s ănătății și al Programului-
cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologic ă. Prin centralizarea efortu rilor, ea va fi mai 
eficientă și mai puțin împov ărătoare pentru sistemele na ționale de s ăn
ătate și autoritățile 
publice.  
Ar putea foarte bine ca pe termen scurt s ă existe sarcini excesive directe de ordin financiar și 
administrativ pentru autorit ățile publice de la diferite ni veluri guvernamentale, pe m ăsură ce 
ele pun în aplicare recomand ările care rezult ă din proiecte asociate ini țiativei, precum și prin 
participarea voluntar ă la acțiuni comune. 
O comunicare ar stimula cercetarea și dezvoltarea.  
5.4. Programul formal și planul de ac țiune la nivel european 
Un plan de ac țiune ar avea o serie din impactele deja eviden țiate în op țiunea referitoare la 
comunicare. Exist ă, de asemenea, impacte suplimentare care trebuie luate în considerare. 
O inițiativă de sine-st ătătoare și un Plan privind boala Alzhei mer ar submina abordarea la 
nivel UE, și anume centrarea în principal pe cauzele îmboln ăvirii, în detrimentul încerc ării de 
a dispune de strategii specifice bolii.  
Ar putea fi necesar ca UE s ă stabileasc ă un nivel de finan țare substan țial mai mare decât cel 
actual, precum și o nouă linie bugetar ă. 
                                                 
12 Alzheimer Europe (2008), Dementia in Europe Yearbook 2008. 
RO 7   RO 6. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
Opțiune Contribu ția UE 
și eficiența Domeniul de 
aplicare 
și eficacitatea Acceptarea 
politică și 
coerența Principiul 
proporționalității și  
angajamentul 
statelor membre 
Nivel de 
referință Nu ar mai exista contribu ție sau 
coordonare din partea UE în domeniul bolii Alzheimer și al altor demen țe, în 
afara acțiunilor actuale aflate deja în curs 
de desfășurare. Nu ar mai fi necesar ă 
nicio finan țare, totuși ar fi foarte 
ineficient ă și ar menține actualele 
ineficiențe.
 Această opțiune nu 
îndeplinește în 
niciun fel 
așteptările statelor 
membre, astfel 
cum au fost 
exprimate în Consiliu sau în 
Parlament.
 Cu toate c ă nu ar mai exista 
angajamente suplimentare din partea statelor membre, 
această opțiune nu ar 
contribui la combaterea 
niciunei probleme și nici 
nu ar atinge vreun obiectiv menționat în aceast ă 
evaluare a impactului.
 
Raport Un raport ar oferi 
date actuale de nivel UE și 
comparabile privind 
prevalența și 
incidența bolii 
Alzheimer și a altor 
demențe. Acțiunile 
singulare ale 
statelor membre ar 
putea oferi aceste informații, totuși, 
comparabilitatea nu 
ar fi garantat ă.
 Această opțiune 
necesită sprijin 
prin intermediul 
finanțării altui 
proiect similar proiectului 
EuroCoDe, care 
s-a bucurat de succes. Finan țarea 
s-ar realiza prin 
intermediul actualului Program 
de acțiune 
comunitar ă în 
domeniul s ănătății. 
Programul-cadru și 
alte acțiuni ale 
statelor membre ar 
continua.
 Această opțiune nu 
ar îndeplini așteptările 
formulate în 
Concluziile Consiliului sau în 
Declarația scrisă a 
Parlamentului, care face un apel 
la o abordare mai 
cuprinzătoare a 
bolii Alzheimer și 
a celorlalte 
demențe.
 Nu ar exista niciun 
angajament formal necesar din partea statelor membre, 
deoarece aceast ă opțiune ar 
fi finanțată în întregime 
prin intermediul 
Programului de ac țiune 
comunitar ă în domeniul 
sănătății. Totuși, această 
opțiune nu ar fi conform ă 
principiului proporționalității, deoarece 
nu ar fi suficient ă pentru a 
îndeplini obiectivele menționate.
 
Comunicare O comunicare ar 
sprijini eforturi 
coordonate 
desfășurate în 
întreaga UE în 
domenii cum ar fi 
difuzarea celor mai bune practici și a 
datelor rezultate din 
cercetare. Aceasta ar crește eficiența și 
ar oferi sprijin 
politic pentru o abordare mai 
coerentă a bolii 
Alzheimer.
 Această opțiune 
include o adoptare 
în comun a unei 
propuneri de Recomandare a 
Consiliului de 
programare în comun a cercet ării 
în domeniul bolii 
Alzheimer. Acțiunile de 
cooperare 
desfășurate în 
statele membre ar 
putea fi sprijinite 
printr-o Ac țiune 
comună finanțată 
prin intermediul 
Programului de 
acțiune comunitar ă 
în domeniul sănătății.
 Această opțiune ar 
îndeplini în esen ță 
cele patru 
obiective principale 
menționate în 
Concluziile Consiliului și ar 
desemna în mod 
clar boala Alzheimer și 
demențele ca 
priorități politice.
 Acțiunile nu ar avea 
caracter obligatoriu din 
punct de vedere juridic și 
orice Programare în comun sau Acțiune comun ă ar 
implica participarea 
voluntară a statelor 
membre. Aceast ă acțiune ar 
fi, de asemenea, 
proporțională cu 
obiectivele descrise în 
secțiunea 3.
 
RO 8   RO Plan de 
acțiune Un plan de ac țiune ar îndeplini acelea și 
obiective la nivel UE ca și comunicarea, 
oferind totodat ă o strategie unic ă detaliată 
și finanțată corespunz ător. Deoarece ar fi 
necesară o 
finanțare 
suplimentar ă față 
de fondurile 
existente, aceast ă 
necesitate ar face ca această opțiune 
să fie mai pu țin 
fezabilă în 
contextul actualei 
perspective 
financiare și ar 
necesita mai mult 
timp pentru a fi pusă în aplicare. 
Totuși, ea ar 
îndeplini în mod clar așteptările 
Parlamentului și 
ale Consiliului.
 Date fiind diferen țele de 
organizare și de prestare a 
serviciilor de s ănătate și de 
acordare a asisten ței 
medicale în UE, aceast ă 
opțiune ar ridica probleme 
de subsidiaritate. Deoarece obiectivele din sec țiunea 3 
ar putea fi îndeplinite în 
esență prin intermediul 
unei inițiative cu caracter 
obligatoriu mai pu țin 
formal, ar trebui s ă fie clar 
că armonizarea și costul 
suplimentar pe care îl presupun aceast ă opțiune 
au fost propor ționale cu 
beneficiile suplimentare.
 
 
Pe baza acestei evalu ări, opțiunea preferat ă este de a întocmi propuneri de strategie 
comunitar ă în domeniul bolii Alzheimer sub forma unei Comunic ări a Comisiei . O 
Comunicare a Comisiei ar fi propor țională cu obiectivele, f ără a încălca principiile 
subsidiarit ății. 
7. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Prezenta ini țiativă nu presupune culegerea de date st atistice noi, în schimb abordeaz ă 
problema surselor de date incompatibile și incomplete și se concentreaz ă asupra dezvolt ării 
unei metodologii cu privire la modul de ut ilizare a datelor existente într-o manier ă coerentă. 
Pe baza lucr ărilor în desf ășurare privind ini țiativa se va stabili un set de date care s ă cuprindă 
indicatori principali ai pr ogresului obiectivelor esen țiale.