RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 25.3.2009 
SEC(2009) 356 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
Document de înso țire a 
Propunerii de 
 
DECIZIE-CADRU A CONSILIULUI 
 
privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploat ării sexuale a copiilor și a 
pornografiei infantile, de abr ogare a Deciziei-cadru 2004/68/JAI 
   
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
  
{COM(2009) 135} 
{SEC(2009) 355} 
RO 2   RO REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
1. ÎN CE CONST Ă PROBLEMA ? 
Abuzul sexual asupra copiilor și exploatarea sexual ă a copiilor reprezint ă forme deosebit de 
grave de infrac țiune deoarece sunt îndreptate asupra c opiilor, care au dreptul la îngrijire și 
protecție special ă. Aceste fenomene au asupra vict imelor efecte negative de natur ă fizică, 
psihologic ă și socială pe termen lung, iar persisten ța lor submineaz ă valorile de baz ă ale 
societății moderne privind protec ția special ă a copiilor precum și încrederea în institu țiile 
relevante ale statului. În pofid a lipsei unor statistici fiabile și exacte, studiile sugereaz ă că este 
posibil ca o minoritate semnificativ ă a copiilor din Europa s ă fie abuzat ă sexual în copil ărie, 
iar cercet ările sugereaz ă, de asemenea, c ă acest fenomen nu scade în timp, dimpotriv ă 
anumite forme de violen ță sexuală sunt tot mai frecvente. 
În ceea ce prive ște victimele copii, principala cauz ă a acestui fenomen este vulnerabilitatea 
lor, cauzat ă de o serie de factori. R ăspunsul insuficient al mecanismelor de aplicare a legii 
contribuie la prevalen ța acestor fenomene, iar dificult ățile sunt amplificat e deoarece anumite 
forme de infrac țiuni depășesc frontierele na ționale. Victimele sunt reticente în a raporta 
abuzurile deoarece le este ru șine sau se tem de consecin țe; diferen țele în legisla ția și 
procedura penal ă la nivel na țional pot avea ca efect diferen țe în procesul de cercetare și 
urmărire din diverse țări; autorii infrac țiunilor care au fost condamna ți pot fi periculo și și 
după ce au executat pedeapsa. Evolu țiile în tehnologia informa ției au acutizat aceste 
probleme, prin faptul c ă au înlesnit producerea și distribuirea de imagini ale abuzurilor 
sexuale asupra copiil or, oferind totodat ă anonimitate autorilor infrac țiunii. În acela și timp, 
sistemele juridice na ționale trebuie s ă facă față unui num ăr mare de actori implica ți, unor 
niveluri diferite de responsabilitate care activeaz ă în jurisdic ții diferite. U șurința cu care se 
călătorește și diferențele de venit alimenteaz ă așa numitul turism sexual cu copii, urmarea 
fiind că adesea, infrac țiunile sexuale cu copii s ăvârșite în străinătate nu sunt pedepsite. Pe 
lângă dificultățile legate de urm ărirea penal ă, criminalitatea organizat ă poate ob ține profituri 
considerabile, cu un risc redus. 
2. CARE SUNT ARGUMENTELE PENTRU AC țIUNEA UE? 
Legislația națională tratează aceste probleme, într-o m ăsură mai mare sau mai mic ă. Cu toate 
acestea, nu este suficient de puternic ă sau consecvent ă pentru a asigura un r ăspuns social 
viguros la acest fenomen îngrijor ător. La nivelul UE, Decizia-cadru 2004/68/JAI a Consiliului 
introduce un minimum de apropiere a legisla țiilor statelor membre în vederea incrimin ării 
celor mai grave forme de abuz sexual asupra copiilor și de exploatare sexual ă a copiilor, în 
vederea extinderii competen ței jurisdic țiilor naționale și asigurării unui minimum de asisten ță 
pentru victime. De și, în general, cerin țele au fost puse în aplicare, decizia-cadru are o serie de 
neajunsuri. Apropie legisla ția doar cu privire la un num ăr redus de infrac țiuni, nu abordeaz ă 
noile forme de abuz și exploatare care folo sesc tehnologia informa ției, nu elimin ă obstacolele 
din calea urm ăririi penale a infrac țiunilor în afara teritoriului na țional, nu r ăspunde tuturor 
nevoilor specifice ale copiilor victime și nu con ține măsuri adecvate de prevenire a 
infracțiunilor. 
Inițiativele în derulare în materie de cooperare poli țienească și judiciară pot avea un anumit 
efect în rezolvarea unor infrac țiuni de acest tip. Mai mult, Conven ția Consiliului Europei STE 
nr. 201 împotriva exploat ării sexuale a copiilor și a abuzului sexual as upra copiilor a fost 
RO 3   RO adoptată în 2007 și, până la aceast ă dată reprezint ă, fără îndoială, cel mai înalt standard 
internațional în materie de protec ție a copiilor împotriva abuzului sexual și a exploat ării 
sexuale. Dac ă toate statele membre ar pune în aplicare Conven ția STE nr. 201, aceasta ar avea 
ca rezultat o îmbun ătățire semnificativ ă. Cu toate acestea, nu exist ă garanții că toate statele 
membre vor ratifica conven ția în viitorul apropiat datorit ă procedurilor na ționale lungi și 
lipsei unor termene de ratificare. De asemenea, conven ția nu poate asigura un mecanism de 
monitorizare viguros pentru  a asigura aplicarea adecvat ă. 
Pe baza motivelor expuse anterior, persoanele implicate pledeaz ă cu tărie pentru m ăsuri 
specifice mai eficiente. 
3. CARE SUNT OBIECTIVELE ? 
Obiectivul general de politic ă al Uniunii în acest domeniu, c onform articolului 29 din Tratatul 
privind Uniunea European ă, este de a preveni și combate infrac țiunile împotriva copiilor, care 
includ abuzul sexual asupra copilului și exploatarea sexual ă a copilului. 
Acest obiectiv general ar putea fi atins prin ac țiuni care au ca obi ectiv realizarea urm ătoarelor 
obiective specifice și operaționale:  
A. Obiectiv specific: investigarea eficient ă a infracțiunii  
Obiective opera ționale:  
A.1 Impunerea unor sanc țiuni penale eficiente, propor ționale și disuasive pentru 
autorii infrac țiunilor care s ăvârșesc infrac țiunea de abuz sexual as upra copiilor sau de 
exploatare sexual ă a copiilor 
A.2 Facilitarea cercet ării infrac țiunilor și inițierea procedurilor penale  
A.3 Investigarea  eficientă a infracțiunii de abuz sau expl oatare comise în str ăinătate 
A.4 Înlăturarea obstacolelor din calea cooper ării interna ționale  și promovarea folosirii 
unor instrumente de cercetar e eficiente în cazurile de  criminalitate organizat ă și în cazurile 
transnaționale 
B. Obiectiv specific: protejarea drepturilor victimei  
Obiective opera ționale:  
B.1 Facilitarea accesului victimelor  la căile de atac legale și la măsurile adecvate de 
protecție specială 
B.2 Asigurarea c ă victimele  abuzului sexual și ale exploat ării sexuale a copiilor nu suferă 
niciun prejudiciu  ca urmare a particip ării la cercetarea și urmărirea penal ă, precum și la 
procesul penal. 
RO 4   RO C Obiectiv specific: prevenirea exploat ării sexuale și a abuzului sexual asupra 
copiilor  
Obiective opera ționale:  
C.1 Promovarea accesului la programele și măsurile de interven ție ca mijloc de a 
preveni recidiva sau infrac țiunile inițiale îndreptate împotriva copiilor. 
C.2 Asigurarea adopt ării unor măsuri de securitate  adecvate în ceea ce prive ște autorii 
infracțiunilor sexuale asupr a copiilor care, dup ă eliberare, sunt în continuare periculo și și 
asigurarea aplicării eficiente a acestor m ăsuri pe întreg teritoriul UE. 
C.3 Împiedicarea sau îngreunarea  din punct de vedere tehnic a accesului, precum și a 
difuzării materialelor pornografice cu copii, în special pe internet.  
D. Obiectiv specific: stabilirea de  sisteme de monitorizare eficiente  
Obiectiv opera țional:  
D.1 Crearea de mecanisme na ționale armonizate pentru a măsura amploarea unei 
infracțiuni de acest tip și pentru a monitoriza eficien ța politicii de combatere a abuzului 
sexual asupra copiilor și a exploat ării sexuale a copiilor. 
4. CARE SUNT OP țIUNILE DE POLITIC Ă? 
Diferite op țiuni de politic ă sunt analizate ca mijloc de atingere a obiectivului. 
• Opțiunea de politic ă (1): nicio ac țiune nouă din partea UE  
UE nu ar întreprinde ac țiuni noi (legisla ție, instrumente de alt ă natură decât de politic ă, sprijin 
financiar) în vederea combaterii abuzului sexual asupra copiilor și a exploat ării sexuale a 
copiilor, în timp ce statele membre pot continua procesul de semnare și ratificare a Conven ției 
Consiliului Europei STE nr. 201. 
• Opțiunea de politic ă (2): completarea legisla ției existente cu m ăsuri fără caracter legislativ  
Legislația UE existent ă, în special Decizia-cadru 2004/ 68/JAI, nu ar fi modificat ă. În schimb, 
pentru a sprijini aplicarea coordonat ă a legisla ției naționale ar putea fi instituite m ăsuri fără 
caracter legislativ. Aceasta ar include schimbul de informa ții și experien ță în ceea ce prive ște 
investigarea, protec ția sau prevenirea, o mai mare sensibil izare, cooperarea cu  sectorul privat 
și încurajarea autoreglement ării sau instituirea de mecanisme  pentru colectarea datelor.  
• Opțiunea de politic ă (3): legisla ție nouă privind aducerea în fa ța justiției a infractorilor, 
protecția victimelor și prevenirea infrac țiunilor  
Ar fi adoptat ă o nouă decizie-cadru, care s ă includă decizia-cadru existent ă, anumite prevederi 
ale Conven ției STE nr. 201, precum și elemente suplimentare care nu se reg ăsesc în aceste 
documente. Ar fi tratate, de exemplu, incrim inarea formelor grave de abuz sexual asupra 
copiilor și de exploatare sexual ă a copiilor care în prezent, nu sunt reglementate, ca de 
exemplu noile infrac țiuni penale din mediul IT. S-ar introduce dispozi ții pentru a asista în 
procesul de cercetare a infrac țiunilor și de formulare a acuza țiilor, norme de extindere a 
RO 5   RO competen ței jurisdic țiilor naționale, dispozi ții pentru a proteja și sprijini victimele în 
procedurile penale și măsuri de prevenire a recidivei și de întrerupere a accesului la 
pornografia infantil ă. 
• Opțiunea de politic ă (4): legisla ție nouă, cuprinzătoare, care s ă sprijine aducerea în fa ța 
justiției a infractorilor, protec ția victimelor și prevenirea infrac țiunilor (la fel ca în op țiunea 
3) plus m ăsuri fără caracter legislativ (la fel ca în op țiunea 2)  
Dispozițiile în vigoare ale Deciziei-cadru 2004/68/JAI ar fi suplimentate de ac țiunea UE de 
modificare a dreptului penal material și a procedurii penale, de  protejare a victimelor și de 
prevenire a infrac țiunilor, la fel ca la op țiunea 3, plus m ăsurile fără caracter legislativ 
identificate la op țiunea 2, în vederea îmbun ătățirii aplicării legisla ției naționale în aspecte 
penale ca urmare a amendamentelor și furnizarea de instrumente pentru cercetarea, urm ărirea 
penală, protejare și prevenire care dep ășesc sfera dreptului penal.  
5. CE COMPARA țIE SE POATE STABILI ÎNTRE OP țIUNILE DE POLITIC Ă? 
Opțiunea 1 ( statu quo ) poate aduce îmbun ătățiri considerabile în situa ția în care statele 
membre semneaz ă, ratifică și pun în aplicare Conven ția STE nr. 201, a șa cum și-au manifestat 
dorința. Cu toate acestea, proceduril e lungi de ratificare la nivel na țional în lipsa unui cadru 
juridic obligatoriu la nivelul UE, precum și lipsa unui mecanism viguros de monitorizare 
denotă incertitudinea cu privire la momentul aplic ării și cu privire la m ăsura în care avantajele 
convenției ar fi puse în practic ă. Opțiunea 2 ar permite o aplicare mai eficient ă a cadrului 
juridic existent, îns ă ar fi insuficient ă pentru a îmbun ătăți urmărirea penal ă într-o serie de 
domenii în care este necesar  un temei juridic specific. 
Opțiunea 3 ar îmbun ătăți situația comparativ cu situa ția actuală. S-ar înt ări legislația în 
domeniile care în prezent fac obiectul legisla ției UE în materie de urm ărire penal ă a autorilor 
infracțiunilor și în materie de protejare a copiilor victime. De as emenea, ar aborda unele 
măsuri preventive, îmbun ătățind astfel protec ția copiilor în general. Se estimeaz ă că 
avantajele sociale și economice ale unei ac țiuni mai eficiente împotriva infrac țiunilor de acest 
tip vor contracara costurile financiare. Îmbun ătățirile în ceea ce prive ște drepturile 
fundamentale ar contracara, de as emenea, riscurile de interferen ță aferente anumitor m ăsuri. 
Opțiunea 4 ar amplifica eficien ța măsurilor de la op țiunea 2 și 3 prin combinarea acestora și 
prin încurajarea statelor membre s ă coopereze în vederea in stituirii de instrumente și prin 
acțiuni în sensul îmbun ătățirii aplicării celui mai amplu cadru juridic instituit. 
În urma analizei impactului economic, a impacturilor sociale și a impacturilor asupra 
drepturilor fundamentale, op țiunile 3 și 4 reprezint ă cel mai bun mod de abordare a 
problemelor și de atingere a obiectivelor propunerii. Op țiunea preferat ă a r  f i  o p țiunea 4, 
urmată de opțiunea 3.