RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 18.4.2007 
COM(2007) 185 final 
  
CARTE VERDE 
Accesul public la documente de ţinute de institu ţii ale Comunit ăţii Europene 
 
Analiza situa ţiei 
 
RO 2   RO CARTE VERDE 
Accesul public la documente de ţinute de institu ţii ale Comunit ăţii Europene 
 
Analiza situa ţiei 
INTRODUCERE  
În ultimii cincispr ezece ani, institu ţiile Uniunii Europene au devenit treptat din ce în 
ce mai deschise publicului. Principiul deschi derii a fost introdus de Tratatul de la 
Maastricht în 1991, cu scopul de a consol ida caracterul democratic al institu ţiilor. 
Consiliul şi Comisia au adoptat u lterior un Cod de conduit ă privind accesul public la 
documentele de ţinute de acestea, ca un aspect suplimentar şi esenţial al politicii de 
comunicare şi informare a institu ţiilor. În 1996, dreptul public de acces a fost 
consacrat în articolul 255 din Tr atatul de instituire a Comunit ăţii Europene, astfel 
cum a fost modificat prin Tratatul de  la Amsterdam. Regulamentul (CE) nr. 
1049/20011 pune în aplicare dreptul cet ăţenilor de a ob ţine documente ale 
Parlamentului European, ale Consiliului şi ale Comisiei. 
Regulamentul, aplicabil de la 3 decembrie 2001, a dus la o cre ştere abrupt ă şi 
susţinută a cererilor privind accesul la documente, dup ă cum arat ă rapoartele anuale 
publicate de cele trei institu ţii2. În ianuarie 2004, Comi sia a publicat un raport 
privind punerea în aplicare a regu lamentului, care a oferit o prim ă evaluare a 
modului de func ţionare a regimului UE privind accesul public la documente3. Se pare 
că numărul cererilor de acces a crescut cu aproximativ 50% în fiecare an. Din 
moment ce, în medie, dou ă treimi dintre cereri au fost acceptate, regulamentul a 
deschis publicului accesul la o cantitate considerabil ă de documente nepublicate 
anterior. Pe de alt ă parte, excep ţiile stabilite în regulament ofer ă o protecţie adecvat ă 
a intereselor legitime. Cu toate c ă punerea în aplicare a regu lamentului a constituit o 
muncă suplimentar ă pentru institu ţii, concluzia general ă a fost că aceasta a func ţionat 
foarte bine. În consecin ţă, Comisia a considerat c ă nu este necesar ă modificarea pe 
termen scurt a regulamentului, dar c ă s-ar putea aduce îmbun ătăţiri fără modificarea 
legislaţiei. 
                                                 
1 JO L 145, 31.5.2001, p. 43. 
2 Aceste rapoarte sunt disponibile pe urm ătoarele site-uri internet:  
Parlament: http://www.europarl.europa.eu/register/pdf/FINAL_605496_1_EN.pdf  
Consiliu: http://www.consilium.europa.eu/cms3_f o/showPage.asp?id=305&lang=EN&mode=g  
Comisie: http://ec.europa.eu/transparency/access_documents/index_en.htm 
3 COM(2004) 45 Raportul Comisiei privind punerea în aplicare a principiilor prev ăzute în Regulamentul 
(CE) nr. 1049/2001 privind accesul public la doc umentele Parlamentului European, ale Consiliului şi 
ale Comisiei. 
 
RO 3   RO Au trecut trei ani de la prima evalua re, timp în care s-a acumulat mai mult ă 
experienţă, s-a dezvoltat un co rp de jurispruden ţă, iar Ombudsmanul European a 
rezolvat un num ăr de plângeri. Mai mult decât atât, Parlamentul European şi 
Consiliul au adoptat un nou regulament de punere în aplicare a Conven ţiei de la 
Aarhus4 pentru institu ţiile şi organismele Comunit ăţii Europene, care  va avea un 
impact asupra accesului la documentele care con ţin informa ţii despre mediu. 
Din aceste motive, se pare c ă este momentul potrivit pentru a evalua dac ă 
regulamentul trebuie sau nu modificat. În consecin ţă, în momentul în care Comisia a 
hotărât, la 9 noiembrie 2005, lansarea unei „Ini ţiative Europene pentru 
Transparen ţă”5, aceasta a cuprins o reexaminare a Regulamentului nr. 1049/2001 ca 
parte a efortului de a crea mai mult ă deschidere. Într-o rezolu ţie adoptat ă la 4 aprilie 
2006, Parlamentul European a invitat Comisia s ă prezinte propuneri de modificare a 
regulamentului6. 
Dreptul de acces la documente constituie un as pect al politicii privind deschiderea, 
iar regulamentul trebuie privit în contextul politicii de comunicare şi informare a 
instituţiilor. În acest context, noua politic ă a şedinţelor deschise în Consiliu prezint ă 
o importan ţă semnificativ ă.  
În prezentul document consultativ, Comisia face mai întâi inventarul normelor 
existente care reglementeaz ă dreptul public de acces la documente şi punerea 
acestora în aplicare, pr opunând apoi câteva modalit ăţi de îmbun ătăţire a măsurilor 
legislative şi practice menite s ă ofere un acces mai bun la documentele institu ţiilor. 
Publicul este invitat s ă-şi prezinte opiniile cu pr ivire la regimul de ob ţinere a 
accesului la documentele institu ţiilor europene şi să reacţioneze la alternativele 
propuse în prezenta Carte verde. În cadrul chestionarului, Comisia dore şte să afle 
opiniile cet ăţenilor, inclusiv pe cele ale organiza ţiilor societ ăţii civile, ale 
operatorilor economic i, ale autorit ăţilor publice şi ale altor organiza ţii care au interes 
în domeniul afacerilor europene.  
Consultarea public ă începe cu publicarea prezentei C ărţi verzi şi va dura trei luni. 
Comisia inten ţionează să analizeze atent r ăspunsurile primite şi va publica un raport 
care să sintetizeze rezulta tul acestei consult ări publice şi care să traseze ac ţiunile pe 
care aceasta inten ţionează să le adopte ulterior. Pe b aza acestui raport, Comisia va 
prezenta propuneri de modificar e a Regulamentului nr. 1049/2001. 
                                                 
4 Conven ţia privind accesul la informa ţii, participarea public ă în luarea deciziilor şi accesul la justi ţie în 
probleme de mediu, adoptat ă la Aarhus, Danemarca, la 25 iunie 1998.  
Regulamentul (CE) nr. 1367/2006  al Parlamentului European şi al Consiliului din 6 septembrie 2006 
privind aplicarea, pentru institu ţiile şi organismele comunitare, a dispozi ţiilor Conven ţiei de la Aarhus, 
(JO L 264, 25.9.2006, p. 13). 
5 Proces verbal al şedinţei Comisiei nr. 1721 din 9 noiembrie 2005, punctul 6; vezi, de asemenea, 
documentele SEC(2005) 1300 şi SEC(2005) 1301. 
6 P6_A(2006) 052. 
 
RO 4   RO Calendarul preconizat este urm ătorul: 
• Consultare public ă: 
• Raport asupra rezultatului: 
• Propuneri de modificare a 
regulamentului: de la jum ătatea lunii aprilie pân ă la 
jumătatea lunii iulie 2007 
septembrie 2007 octombrie 2007. 
PARTEA ÎNTÂI : APLICAREA NORMELOR EXISTENTE PRIVIND ACCESUL PUBLIC  
1. P UNEREA ÎN APLICARE A REGULAMENTULUI  
Statisticile arat ă că, în ansamblu, Consiliul şi Comisia accept ă două din trei cereri de 
acces. Parlamentul accept ă mai mult de 80 de procente din cererile pe care le 
primeşte, în mare m ăsură datorită naturii publice a procedurilor sale. 
A existat o cre ştere constant ă a numărului cererilor ini ţiale de acces care au fost 
prezentate Parlamentului şi Comisiei. Num ărul cererilor prezentate Consiliului 
rămâne stabil, în mare m ăsură datorită numărului în cre ştere de documente f ăcute 
accesibile publicului în mod direct în  registrul Consiliului. Pe de alt ă parte, num ărul 
cererilor de confirmare (adic ă cererile care solicit ă instituţiei să-şi reconsidere refuzul 
de a acorda acces) r ămâne mai mult sau mai pu ţin stabil7. În mod global, doar 4% din 
toate cererile ini ţiale prezentate celor trei institu ţii conduc la cereri de confirmare. 
Cererile prezentate Cur ţii şi plângerile adresate Ombudsman-ului reprezint ă doar o 
mică parte din num ărul total de cereri tratate. 
În acest context, raportul privind punerea în aplicare a regulamentului, publicat la 30 
ianuarie 2004, a conchis c ă normele privind accesul public au func ţionat într-un mod 
foarte mul ţumitor. Experien ţa recentă tinde să confirme rezultatele acestui raport, în 
special cele privind accesul refe ritor la procedurile legislative şi furnizarea, în 
creştere, de informa ţii proactive de c ătre institu ţii. Cu toate acestea, alte puncte ar 
putea fi clarificate şi mai mult, în special cele refe ritoare la aplicarea dreptului 
general de acces în c azurile când acesta trebuie echilib rat cu interesele care trebuie 
luate în considerare la examinarea anumitor situa ţii, ca protec ţia datelor sau 
drepturile specifice de acces. 
                                                 
7 Num ărul cererilor de confirmare înaintate Parlamentului a crescut de la 1 la 10 între 2004 şi 2005. 
 
RO 5   RO 1.1. Beneficiari şi tipuri de documente solicitate 
• Deşi din ce în ce mai mul ţi cetăţeni îşi exercită dreptul de acces, majoritatea 
cererilor sunt depuse de speciali şti în afaceri europene : operatori economici, firme 
de avocatur ă, ONG-uri şi lumea academic ă.  
• Principalele domenii de interes sunt cazurile de concuren ţă8, impozitarea, pia ţa 
internă, mediul înconjur ător, achizi ţia publică (Comisia), precum şi justiţia şi 
securitatea (Consiliul). 
• Cererile înaintate Comisiei sunt ades ea legate de dosare complete specifice  sau de 
„toate documentele“ privind un anumit subiect, solicitând  analiza unui num ăr 
mare de documente.  
• Multe cereri de acces, în special din rândul  celor prezentate Comisiei, sunt legate 
de litigii ; unii solicitan ţi cer acces la material care poate fi util în depunerea 
plângerilor sau în proceduril e de sesizare a unei instan ţe judecătoreşti. 
1.2. Limit ări ale dreptului de acces 
Câteva excep ţii sunt invocate într-un num ăr limitat de cazuri. Excep ţiile cel mai des 
invocate sunt: 
procesul decizional  Consiliu 
Comisie  
inspecţii şi anchete (de exemplu: înc ălcări ale dreptului comunitar, 
carteluri, controale ale concentr ărilor economice, ajutoare de stat, cazuri 
de protec ţie comercial ă, anchete realizate de Oficiul European 
Antifraud ă OLAF)  Comisie  
interesele p ărţilor terţe implicate într-o procedur ă administrativ ă 
(interese comerciale, protec ţia datelor)  Comisie 
Parlament  
1.3. Accesul public şi protecţia datelor 
Dreptul de acces la documente şi dreptul persoanelor fizice cu privire la protec ţia 
datelor personale ale acestora î şi au ambele originea în Tratatul CE (articolele 255, 
respectiv 286). Acestea au fo st puse în aplicare prin dou ă regulamente: nr. 45/2001 
privind protec ţia datelor9 şi nr. 1049/2001 privind accesul public la documente. Cu 
toate acestea, cele dou ă drepturi se pot contra zice atunci când se solicit ă, în mod 
specific, acces la informa ţii legate de o persoan ă fizică. Autoritatea European ă pentru 
Protecţia Datelor a abordat aceast ă problemă într-un document de baz ă, care ofer ă o 
                                                 
8 13% din cererile tratate de Comisie privesc politica în domeniul concuren ţei şi se referă în majoritate la 
cauze privind ajutorul de stat. 
9 Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European şi al Consiliului din 18 decembrie 2000 
privind protec ţia persoanelor fizice cu privire la preluc rarea datelor cu caracter personal de c ătre 
instituţiile şi organele comunitare şi privind libera circula ţie a acestor date, (J O L 8, 12.1.2001). 
 
RO 6   RO îndrumare practic ă utilă pentru tratarea acestor cereri10. Există în prezent trei cauze 
pe rol în fa ţa Tribunalului de Prim ă Instanţă referitoare la refuzul Comisiei de a 
dezvălui date cu caracter personal11. Două alte cauze pe rol se refer ă, printre altele, la 
problema protec ţiei datelor12.  
1.4. Drepturi de acces generale şi specifice 
Scopul Regulamentului nr. 1049/2001 este de a oferi publicului  accesul cel mai larg 
posibil la documentele de ţinute de institu ţiile comunitare. 
Norme specifice ofer ă părţilor implicate într-o procedur ă specific ă un drept 
preferenţial de acces la documentele relevante ca re nu pot fi divulga te publicului. În 
conformitate cu aceste norme, accesul este adesea supus unor condi ţii şi proceduri 
specifice, care, combinate, genereaz ă un echilibru delicat între dreptul la ap ărare şi 
necesitatea de a proteja eficien ţa procedurilor.  
Relaţia între accesul public şi dreptul preferen ţial poate necesita clarificare pentru a 
se evita inconsecven ţele.  
1.5. Furnizarea activ ă de informa ţii 
Registrele publice permit cet ăţenilor să identifice documentele care îi pot interesa şi 
să-şi exercite efectiv dreptul de acces. În cazul în care documentele pot fi accesibile 
publicului, institu ţiile le pun la dispozi ţie direct pe internet. 
Pot fi aduse îmbun ătăţiri în ceea ce prive şte: 
– domeniul registrelor, în sp ecial registrele Comisiei; 
– numărul documentelor sau cantitatea de informa ţii direct accesibile publicului; 
– uşurinţa utilizării sistemelor electronice de informa ţii. 
Parlamentul, Consiliul şi Comisia au început deja s ă caute modalit ăţi de îmbun ătăţire 
a difuzării informa ţiilor prin intermediul internetului. Astfel de îmbun ătăţiri pot fi 
aduse fără modificarea legisla ţiei. 
2. J URISPRUDEN ŢA PRIVIND REGULAMENTUL NR . 1049/2001 
Cu toate c ă numărul de cauze aduse în fa ţa Tribunalului de Prim ă Instanţă este foarte 
redus în compara ţie cu num ărul de cereri de acces, Tribuna lul a clarificat, într-o serie 
de hotărâri recente, anumite dispozi ţii ale regulamentului şi în special domeniul 
anumitor excep ţii de la dreptul de acces. Acest lucru a contribuit în mod semnificativ 
la îmbunătăţirea punerii în aplicare a normelor ex istente. Încorporarea jurispruden ţei 
constante într-un nou text juridic ar oferi mai mult ă claritate juridic ă cetăţenilor şi o 
mai bună orientare institu ţiilor în solu ţionarea cererilor de acces. 
                                                 
10 „Accesul public la documente şi protecţia datelor”, („Public Access to Documents and Data 
Protection”), Serii de documente de baz ă (Background Paper Series), iulie 2005, nr.1. 
11 Cauza T-194/04, The Bavarian Lager Company Ltd  c. Comisiei ; Cauza T-170/03 , BAT  c. Comisiei ; 
Cauza T-161/04, Valero Jordana  c. Comisiei . 
12 Cauzele T-121/05 şi T-166/05 , Borax Europe Ltd . c. Comisiei . 
 
RO 7   RO 2.1. Caracteristici generale  ale regulamentului  
Tribunalul de Prim ă Instanţă a stabilit, în mod clar, c ă scopul regulamentului este de 
a asigura c ă fiecare persoan ă are acces la documentele publice. Interesul specific al 
unei persoane de a ob ţine acces la un document, de exemplu în scopul ap ărării unei 
poziţii într-un litigiu, nu este relevant în ceea ce prive şte decizia de a divulga sau nu 
documentul atunci când institu ţia aplică excepţiile obligatorii în temeiul articolului 4 
alineatul (1) litera (a) sau atunc i când un stat membru se opune dezv ăluirii în 
conformitate cu articolul 4 alineatul (5)13. Într-o hot ărâre recent ă, Tribunalul de 
Primă Instanţă a hotărât că din articolul 6 alineatul  (1) din regulament rezult ă că, din 
moment ce un solicitant nu este obligat s ă prezinte motivele cererii, o cerere de acces 
trebuie solu ţionată indiferent de persoana care a f ăcut cererea14. În aceea şi hotărâre, 
Tribunalul a statuat c ă dreptul solicitantului la ap ărare este un caz de natur ă privată. 
În consecin ţă, divulgarea unui document nu poate reprezenta o înc ălcare a interesului 
public15.  
2.2. Chestiuni procedurale 
2.2.1. Necesitatea de a realiza o analiz ă concretă a documentelor la care se solicit ă acces 
Refuzul de a oferi acces la documente trebuie, în principiu, s ă se bazeze pe o analiz ă 
concretă a conţinutului acestora, pentru a evalua m ăsura în care se aplic ă o excepţie 
de la dreptul de acces, precum şi posibilitatea de a oferi acces par ţial. Cu toate 
acestea, e posibil ca o astfel de examinare s ă nu fie necesar ă atunci când, din cauza 
circumstan ţelor specifice cazului particular, este evident c ă accesul trebuie refuzat 
sau, în caz contrar, acordat16. 
2.2.2. Tratarea unui num ăr mare de cereri 
În conformitate cu jurispruden ţa menţionată în alineatul anterior, simplul fapt c ă o 
cerere de acces vizeaz ă un număr mare de documente nu scute şte instituţiile de 
obligaţia de a realiza o examinare concret ă a documentelor. În aceea şi hotărâre, 
Tribunalul a ar ătat că, în cazuri excep ţionale, respectiv atunci când sarcina 
administrativ ă impusă de o examinare concret ă şi individual ă a documentelor ar 
depăşi ceea ce se poate cere în mod echitabil, se poate ad mite o derogare de la 
obligaţia de examinare a documentelo r. Cu toate acestea, institu ţiile trebuie s ă 
examineze toate celelalte alternative posib ile pentru a reduce sarcina de lucru, 
acceptând cel pu ţin o parte din cererea solicitantului17.  
                                                 
13 Hot ărârea Tribunalului de Prim ă Instanţă din 26 aprilie 2005, cauze conexate T-110/03,T-150/03 şi T-
405/03, J.M. Sisón c Consiliului , confirmat ă de hotărârea Cur ţii de justiţie la 1 februarie 2007, cauza C-
266/05 P; Hot ărârea Tribunalului de Prim ă Instanţă din 15 iunie 2005, cauza T-98/04, Società imballagi 
metallici Salerno Srl (SIMSA)  c. Comisiei . 
14 Hot ărârea Tribunalului de Prim ă Instanţă din 6 iulie 2006, cauze conexate T-391/03 şi T-70/04, 
Franchet şi Byk  c. Comisiei , la considerentul 82. 
15 aceea şi hotărâre, considerentele 136-139. 
16 Hot ărârea Tribunalului de Prim ă Instanţă din 13 aprilie 2005, cauza T-2/03, Verein für 
Konsumenteninformation c. Comisiei . 
17 idem 
 
RO 8   RO 2.3. Clarificarea excep ţiilor 
2.3.1. Protec ţia consultan ţei juridice - articolul 4 alineatul (2) a doua liniu ţă 
Tribunalul de Prim ă Instanţă a stabilit c ă excepţia care vizeaz ă protecţia 
„consultan ţei juridice”, prev ăzută la articolul 4 alin eatul (2) a doua liniu ţă din 
regulament, se aplic ă oricărei consulta ţii juridice oferite de Serviciul Juridic al 
instituţiilor şi nu se limiteaz ă la consultan ţa acordat ă în timpul litigiului. Cu toate 
acestea, dup ă cum este cazul altor documente referi toare la interese protejate, refuzul 
de a divulga un doc ument care con ţine un aviz juridic trebuie s ă se bazeze pe o 
examinare concret ă şi individual ă18. Recursul introdus la Curtea de Justi ţie împotriva 
acestei hot ărâri este pe rol. 
2.3.2. Protejarea activit ăţilor de anchet ă – articolul 4 alineatul (2) a treia liniu ţă 
Tribunalul de Prim ă Instanţă a clarificat faptul c ă anumite tipuri de documente 
referitoare la anchetele în curs intr ă sub inciden ţa scopului acestor investiga ţii. În 
ceea ce prive şte procedurile referitoare la înc ălcarea dreptului comunitar, Tribunalul 
a susţinut că statele membre sunt îndrept ăţite să solicite Comisiei garantarea 
confidenţialităţii în timpul anchetelor care ar  putea duce la proceduri privind 
încălcarea dreptului comunitar. Aceast ă solicitare privind confiden ţialitatea r ămâne 
valabilă chiar şi după ce chestiunea a fost adus ă în faţa Curţii de Justi ţie19. 
Mai recent, Tribunalul de Prim ă Instanţă a arătat că actele de anchet ă sau inspec ţie 
pot rămâne sub inciden ţa excepţiei întemeiate pe protec ţia activităţilor de inspec ţie, 
anchetă şi de audit atâta timp cât  anchetele sau inspec ţiile continu ă, chiar dac ă 
ancheta sau inspec ţia specific ă, în urma c ăreia s-a elaborat raportul pentru care se 
solicită acces, este finalizat ă. Cu toate acestea, posibilita tea de a acorda acces la 
astfel de documente poate s ă nu depind ă de un eveniment nesigur, viitor şi eventual 
îndepărtat20. Aplicarea concret ă a acestor principii poate  necesita o clarificare 
suplimentar ă. 
2.3.3. Capacitatea statelor membre de a se opune divulg ării documentelor care eman ă de 
la statele membre în cauz ă - articolul 4 alinea tul (5) din regulament 
Declaraţia nr. 35 anexat ă Actului final din Tratatul de la Amsterdam prevede c ă un 
stat membru poate solicita Comisiei sau Consiliului s ă nu comunice p ărţilor terţe un 
document care eman ă de la statul respectiv f ără acordul s ău prealabil. Aceast ă 
declaraţie se reflect ă în articolul 4 alin eatul (5) din regulament. Tribunalul de Prim ă 
Instanţă a susţinut că, în cazul în care statul membru de la care eman ă un document a 
solicitat nedivulgarea acestuia , cererea de acces referitoar e la documentul respectiv 
este reglementat ă de dispozi ţiile naţionale relevante şi nu de c ătre regulament21. În 
conformitate cu aceast ă jurispruden ţă, instituţiile consult ă întotdeauna autorit ăţile 
statului membru atunci când primesc o cerere de acces la un document care eman ă de 
                                                 
18 Hot ărârea din 23 noiembri e 2004, cauza T-84/03 , Maurizio Turco c. Consiliului . 
19 Cauza T-191/99, David Petrie a.o. c. Comisiei . 
20 Cauze conexate T-391/03 şi T-70/04, Franchet şi Byk c. Comisiei . 
21 Hot ărârea Tribunalului de Prim ă Instanţă din 30 noiembrie 2004, cauza T-168/02, Internationaler 
Tierschutz-Fonds GmbH c. Comisiei ; a se vedea, de asemenea, hot ărârile Tribunalului de Prim ă Instanţă 
în cauzele T-76/02, Mara Messina c. Comisiei  şi T-87/03 , Scippacercola c. Comisiei . 
 
RO 9   RO la statul membru respectiv. Ar trebui notat faptul c ă, împotriva hot ărârii în cauza T-
168/02, Internationaler Tierschutz-F onds GmbH c. Comisiei s-a f ăcut recurs la 
Curtea de Justi ţie. 
2.3.4. Rela ţia dintre regulament şi normele specifice privind confiden ţialitatea  
În două hotărâri, Tribunalul de Prim ă Instanţă a hotărât că secretul privind 
procedurile juriilor de selec ţie, prevăzut în articolul 6 din anexa III la Statutul 
personalului, trebuie considerat ca o lex specialis  cu derogare de la normele generale 
privind accesul la documente22. Până în prezent, aceast ă motivaţie nu a fost extins ă la 
alte domenii în care exist ă norme specifice privind confiden ţialitatea. Mai mult decât 
atât, secretul procedurilo r unui organism nu semnific ă faptul că documentele stabilite 
sau luate în considerare de  respectivul organism intr ă sub inciden ţa aceluiaşi secret. 
Cu toate acestea, este necesar ă clarificarea rela ţiei dintre regimul general privind 
accesul public la documente şi normele specifice stabilite de legislatorul comunitar 
pentru a asigura eficien ţa operaţională a anumitor competen ţe privind colectarea 
datelor, competen ţe esenţiale pentru buna desf ăşurare a procedurilor respective. 
2.3.5. Transparen ţa şi obligaţia secretului profesional 
Principiul transparen ţei prevăzut la articolul 255 din Trat atul CE este compensat de 
obligaţia secretului profesional stabilit ă la articolul 287, care este men ţionată în mod 
explicit în diferite acte de legisla ţie secundar ă. Acesta prezint ă o importan ţă 
deosebită pentru politica în domeniul concuren ţei, unde Comisia de ţine informa ţii 
furnizate sau ob ţinute de la întreprinderi, precum şi în cazurile de protec ţie 
comercial ă23 şi cele de achizi ţie publică. Articolul 28 din Regulamentul nr. 1/2003 
prevede c ă informaţiile colectate prin intermediul inspec ţiilor şi anchetelor sau 
primite ca urmare a unei solicit ări de informa ţii trebuie utilizate numai în scopul 
pentru care acestea au fost ob ţinute şi că nicio informa ţie similar ă sub inciden ţa 
obligaţiei privind secretul prof esional nu trebuie divulgat ă. Deşi nici articolul 287 din 
Tratatul CE, nici articolul 28 din Regulamentul nr. 1/2003 nu indic ă explicit ce tip de 
informaţii sunt acoperite de aceast ă obligaţie, Tribunalul de Prim ă Instanţă a 
clarificat deja conceptul de „s ecrete de afaceri”, declarând c ă acesta prive şte 
informaţiile cu privire la care nu doar divulgarea c ătre public, ci şi simpla transmitere 
unei persoane alta decât cea care a furnizat informa ţiile poate afecta serios interesele 
acesteia din urm ă24. Cu toate acestea, obliga ţia secretului profesional poate împiedica 
divulgarea c ătre public a informa ţiilor care nu necesit ă protecţia special ă acordată 
secretelor de afaceri. Aceste chestiuni necesit ă clarificare suplimentar ă. 
                                                 
22 Hot ărârile din 5 aprilie 2005 în cauza T-376/03, Hendricks c. Consiliului  şi din 14 iulie 2005 în cauza 
T- 371/03, Le Voci c. Consiliului . 
23 A se vedea articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 384/96, articolul 29 din Regulamentul (CE) nr. 
2026/97 şi articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 3285/94. 
24 Cauza T-353/94, Postbank c. Comisiei , Culegere 1996, ECR p. II - 921, considerentul 87. 
 
RO 10   RO 3. E VOLUŢII ULTERIOARE  
3.1. Aplicarea Conven ţiei de la Aarhus pentru institu ţiile şi organismele comunitare 
La 6 septembrie 2006, Parlamentul şi Consiliul au adoptat Regulamentul nr. 
1367/2006 privind aplicarea, pentru institu ţiile şi organismele comunitare, a 
dispoziţiilor Conven ţiei de la Aarhus privind accesul la informa ţie, participarea 
publicului la luarea deciziilor şi accesul la justi ţie în domeniul mediului25. 
Regulamentul se aplic ă de la 28 iunie 2007. 
Acest nou regulament cuprinde divers e aspecte privind implicarea cet ăţenilor în 
politica de mediu: 
• acces la informa ţii obţinute la cerere 
• difuzarea activ ă de informa ţii 
• consultaţii privind planurile şi programele  
• dreptul de a solicita o examinare administrativ ă a deciziei sau a absen ţei unei 
decizii. 
În contextul prezentului document, trebuie luate în considerare numai dispozi ţiile 
privind accesul la informa ţii obţinute la cerere.  
Regulamentul nr. 1049/2001 stabile şte un regim general privind accesul la 
documente. Datorit ă faptului c ă temeiul legal este arti colul 255 din Tratatul CE, 
Regulamentul nr. 1049/2001 se aplic ă doar în privin ţa Parlamentului, Consiliului şi 
Comisiei şi, prin extensie, agen ţiilor comunitare. Pe de alt ă parte, dispozi ţiile 
Regulamentului nr. 1367/2006 privind accesul la informa ţiile despre mediu se aplic ă 
tuturor institu ţiilor şi organismelor comunitare. Exist ă un oarecare grad de 
suprapunere între Regulamentul nr . 1049/2001, noul Regulament nr. 1367/2006 şi 
normele voluntare privind accesul, adoptate de alte institu ţii şi organisme. Ar trebui, 
de asemenea, notat faptul c ă excepţiile de la dreptul de acces prev ăzute în ambele 
regulamente nu coincid complet. 
                                                 
25 JO L 264, 25.9.2006, p.13. 
 
RO 11   RO În ceea ce prive şte domeniul de aplicare şi beneficiarii, situa ţia poate fi reprezentat ă 
astfel: 
  Domeniu de aplicare şi 
beneficiari  
Cadru legal  Instituţii şi organisme vizate  Cetăţenii 
UE şi 
rezidenţii Orice 
persoană 
fizică sau 
juridică 
Regulament
ele 
1049/2001 +
1367/2006  Parlament 
Consiliu 
Comisie Agenţii
  
Orice document  
Norme 
voluntare 
+ 
Regulament
ul 
1367/2006  Curtea de Conturi  Banca Central ă European ă  
Banca European ă de Investi ţii  
Comitetul Economic şi Social European
Comitetul Regiunilor  
Ombudsmanul European 
 Orice document
 Numai informaţii 
despre mediu
 
Regulament
ul 
1367/2006  Autoritatea European ă pentru Protec ţia 
Datelor  Curtea de Justi ţie (cu excep ţia cazului 
în care îşi exercită funcţiile jurisdic ţionale)
 Numai informa ţii despre 
mediu  
 
3.2. Transparen ţa şedinţelor Consiliului 
În şedinţele din 15 şi 16 iunie 2006, Consiliul European a subliniat importan ţa 
posibilităţii de a permite cet ăţenilor să obţină o imagine direct ă asupra activit ăţilor 
UE, în special printr-o transparen ţă din ce în ce mai crescut ă. La 15 septembrie 2006, 
Consiliul şi-a modificat regulamentul de procedur ă pentru a pune în aplicare aceast ă 
nouă politică. În temeiul noilor m ăsuri, deliber ările şi dezbaterile publice ale 
Consiliului sunt transmise pe internet în toate limbile of iciale ale UE. Deschiderea 
şedinţelor Consiliului dep ăşeşte domeniul de aplicare al articolului 255 din Tratatul 
CE şi Regulamentul nr. 1049/2001. Cu toate acestea, faptul c ă şedinţele se desf ăşoară 
public are un impact asupra divulg ării documentelor la care se face referire în aceste 
şedinţe. 
 
RO 12   RO PARTEA A DOUA : ALTERNATIVE PENTRU ÎMBUN ĂTĂŢIREA NORMELOR PRIVIND 
ACCESUL  
4. E VALUARE GENERAL Ă 
Luând în considerare experien ţa dobândit ă prin punerea în aplicare a Regulamentului 
nr. 1049/2001, jurispruden ţa Tribunalului de Prim ă Instanţă şi a Curţii de Justi ţie, 
precum şi recentele evolu ţii cu privire la transparen ţa instituţiilor europene, este 
potrivit s ă se ia în considerare modific ări ale regimului privind accesul public la 
documente, în vederea: 
• îmbunătăţirii accesului la registre şi al accesului direct  la documente;  
• informării mai eficiente a publicului larg cu privire la activit ăţile institu ţiilor 
europene; 
• clarificării cadrului juridic; 
• atingerii echilibrului adecvat în tre dreptul publicului de a cunoa şte şi protecţia 
intereselor legitime publice şi private. 
5. O  POLITIC Ă DE DIFUZARE MAI ACTIV Ă 
5.1. Transparen ţa în procesul legislativ 
Principalul scop al legisla ţiei privind libertatea de informare este de a permite 
cetăţenilor să participe mai îndeaproape la pro cesul decizional democratic. În 
consecinţă, prima prioritate legat ă de punerea în aplicare a Regulamentului nr. 
1049/2001 a fost de a face ca procesul legislativ al institu ţiilor UE s ă fie mai 
transparent şi mai uşor accesibil publicului larg. Registrele publice ale celor trei 
instituţii cuprind, în principal, referin ţe la documentele adoptate şi schimbate între 
instituţii în cadrul procesului legislativ al UE. Multe dintre aceste documente sunt 
accesibile în întregime. Aceast ă practică este conform ă cu articolul 12 din 
Regulamentul nr. 1049/2001, care prevede c ă, „în măsura posibilului, institu ţiile pun 
la dispozi ţia directă a publicului documentele”, în sp ecial „documentele legislative”.  
Din moment ce defini ţia „documentelor legislative” în articolul 12 din regulament nu 
este precis ă, regulamentul ar putea fi modificat pe ntru a defini tipurile de documente 
care fac parte din pr ocesul legislativ şi care, în principi u, ar trebui s ă fie direct 
accesibile în întregime, precum şi stadiul procedurii la care acestea pot fi accesibile. 
Se prevede deja c ă site-ul EUR-LEX va cuprinde mai multe documente legislative 
pregătitoare.  
Pe de altă parte, informa ţiile care sunt disponibile nu sunt întotdeauna u şor accesibile 
cetăţenilor. Parlamentul, Consiliul şi Comisia caut ă în prezent modalit ăţi de asigurare 
a unui acces mai simplu la  documentele legislative.  
 
RO 13   RO 5.2. Difuzare activ ă în alte domenii 
Instituţiile difuzeaz ă cantităţi însemnate de informa ţii pe site-urile internet ce le 
aparţin. Declara ţiile pentru pres ă, care explic ă într-un limbaj simplu probleme 
complexe sau tehnice, constituie surse importante de informa ţii pentru publicul larg. 
Această difuzare este, în cea mai mare parte, voluntar ă. Cu toate acestea, noul 
regulament privind aplicarea Conven ţiei de la Aarhus pentru institu ţiile şi 
organismele comunitare cuprinde dispozi ţii referitoare la difuzarea activ ă a 
informaţiilor privind mediul26. 
Instituţiile ar putea dezvolta o politic ă mai sistematic ă pentru a face documentele 
direct accesibile publicului în modul cel mai u şor de folosit. Acest lucru ar necesita 
resurse umane şi financiare suplimentare pentru gestiunea fluxului de lucru, precum 
şi a bazelor de date şi a site-urilor internet. Pe de alt ă parte, dup ă cum arat ă 
experienţa Consiliului, acest lucru ar reduce num ărul cererilor de acces sau, cel pu ţin, 
ar face ca tratar ea cererilor s ă fie mai pu ţin anevoioas ă. 
Principalele site-uri administrate de institu ţii sunt:  
EUR-LEX (legisla ţia UE):  
http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm  
Legislaţie în curs de preg ătire:  
http://ec.europa.eu/pr elex/apcnet.cfm?CL=en  
Observatorul legislativ al Parlamentului European:  
http://www.europarl.europa.eu/oeil/  
Registrul documentelor Parlamentului European:  
http://www.europarl.europa.eu/registre/r echerche/RechercheSim plifiee.cfm?langue=
EN 
Registrul documentelor Consiliului:  
http://www.consilium.europa.eu/cms3_a pplications/showPage.asp?lang=en&id=549
&mode=g&name = 
Registrul documentelor Comisiei:  
http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/registre.cfm?CL=en&testjs=1  
Registrul de comitologie:  
http://ec.europa.eu/transparency /regcomitology/registre.cfm?CL=en  
                                                 
26 Regulamentul nr. 1367/2006, articolul 4. 
 
RO 14   RO Întrebarea 1: Considera ţi că informaţiile furnizate prin intermediul registrelor 
şi pe site-urile institu ţiilor sunt 
A cuprinzătoare şi uşor de găsit? 
B cuprinzătoare, dar greu de g ăsit? 
C uşor de găsit, dar insuficiente în ceea ce prive şte acoperirea acestora?  
D insuficiente şi greu de g ăsit? 
 
Alte comentarii referitoare la registre sau site-uri: 
  
 
Întrebarea 2: Ar trebui acordat ă mai mult ă atenţie pentru promovarea 
difuzării active de informa ţii, eventual axate pe domenii specifice 
care prezint ă un interes special? 
DA NU Nicio părere 
Explicaţii şi comentarii: 
 
 
 
 
6. PUNEREA ÎN APLICARE A NORMELE PRIVIND ACCESUL LA INFORMA ŢIILE DESPRE 
MEDIU ÎN CADRUL SISTEMULUI GENERAL DE ACCES LA DOCUMENTE  
După cum s-a men ţionat în sec ţiunea 3.1, exist ă unele diferen ţe între regulament şi 
Convenţia de la Aarhus. În ceea ce prive şte accesul la informa ţii, conven ţia conţine 
dispoziţii specifice privind difuzarea activ ă de informa ţii despre mediu, care 
înseamnă mai mult decât obliga ţia de a oferi informa ţii la cerere. Coexisten ţa 
Regulamentului nr. 1049/2001 şi a Regulamentului nr. 1376/2006 d ă naştere la dou ă 
regimuri, în mare m ăsură convergente şi coerente, de şi mai exist ă unele diferen ţe 
care ar putea genera interpret ări divergente. 
Aceste diferen ţe ar putea fi rezolvate fie prin  operarea unui regim specific care s ă 
guverneze dreptul de acces la informa ţiile despre mediu, fie prin modificarea 
dispoziţiilor Regulamentului nr. 1049/2001 pentru a clarifica deplin a compatibilitatea 
a acestora cu cele ale Regulamentului nr. 1367/2006, men ţinând astfel un regim unic 
 
RO 15   RO pentru accesul la informa ţiile despre mediu şi despre alte informa ţii deţinute de 
Parlament, Consiliu şi Comisie. A doua alternativ ă ar crea mai mult ă claritate 
juridică pentru cet ăţeni, cu toate c ă există regimuri diferite pentru celelalte institu ţii 
şi organisme comunitare.  
Pentru a stabili un regim de acces uni c, trebuie revizuit sistemul excep ţiilor 
referitoare la dreptul de acces st abilit de Regulamentul nr. 1049/2001. Urm ătoarele 
chestiuni ar trebui luate în considerare. 
• Interesul public în divulgare şi, în special, faptul c ă informaţiile solicitate se refer ă 
la emisii în mediul înconjur ător ar trebui luat în considerare atunci când se aplic ă 
excepţiile.  
• În cazul documentelor c ărora se aplic ă excepţiile vizând protejarea politicii 
financiare, monetare sau economice a Comunit ăţii sau a unui stat membru 
[articolul 4 alineatul (1) a patra liniu ţă din regulamentul nr. 1049/2001], 
informaţiile despre mediu din documentele respective vor fi totu şi divulgate. 
• O excepţie specific ă ar trebui ad ăugată pentru a proteja mediul la care se refer ă 
informaţiile solicitate (cum ar fi locurile  de reproducere sau speciile rare). 
• Având în vedere c ă statele membre sunt legate prin Conven ţia de la Aarhus şi prin 
Directiva privind accesul publicului la informa ţiile despre mediu27, ar fi contrar 
acestor dispozi ţii dacă acestea s-ar opune divulg ării documentelor pe care ar trebui 
să le divulge în conformitate cu dreptul na ţional. Pe de alt ă parte, regulamentul 
trebuie să ia în considerare Declara ţia nr. 35 anexat ă la Tratatul de la Amsterdam. 
Statele membre care se opun divulg ării de către o institu ţie a documentelor care 
emană de la statele în cauz ă ar putea fi invitate s ă-şi motiveze pozi ţia, pe baza 
excepţiilor, fie în temeiul Regulamentu lui nr. 1049/2001, fie în baza propriei 
legislaţii naţionale.  
Întrebarea 3: O serie de norme unice care s ă reglementeze accesul public la 
documente, inclusiv la informa ţiile despre mediu, ar oferi 
cetăţenilor mai mult ă claritate? 
DA NU Nicio părere 
Explicaţii şi comentarii: 
 
  
 
                                                 
27 Directiva nr. 2003/4. 
 
RO 16   RO 7. E CHILIBRUL INTERESELOR  
7.1. Accesul public şi protecţia datelor personale 
E recomandat s ă se aştepte ca jurispruden ţa să rezolve contradic ţia dintre aceste dou ă 
drepturi28 înainte de elaborarea normelor pract ice privind tratarea cererilor de acces 
la datele personale. Cu toate acestea, în limitele cadrului juridic existent, institu ţiile 
ar putea defini criteriile  pentru divulgarea datelo r personale, pe baza urm ătoarelor 
principii: 
– există un interes public în divul garea datelor personale; ac esta ar putea fi cazul 
atunci când persoanele sunt func ţionari publici ac ţionând într-o func ţie oficială şi 
informaţiile care urmeaz ă a fi divulgate se refer ă doar la exerci ţiul funcţiilor 
oficiale ale acestora, cu excep ţia cazului în care exist ă motive specifice pentru a le 
proteja identitatea (de exemplu anchetatori);  
– este evident c ă divulgarea nu afecteaz ă viaţa privată sau integritatea persoanei. 
Întrebarea 4: Cum ar trebui clarificat ă excepţia prevăzută în articolul 4 
alineatul (1) litera (b) din Regulamentul nr. 1049/2001 pentru a 
se asigura protec ţia adecvat ă a datelor personale? 
A Acordarea de acces par ţial la documente, eliminându- se datele personale, este o 
modalitate mul ţumitoare de echilibrare a transparen ţei şi a protec ţiei datelor 
personale.  
B Divulgarea datelor personale ar  trebui întotdeauna evaluat ă în conformitate cu 
criteriile prev ăzute în Regulamentul privind protec ţia persoanelor fizice cu privire 
la prelucrarea datelor cu caracter personal (Regulamentul nr. 45/2001).  
C În cazul în care legalitatea divulg ării nu trebuie evaluat ă de la caz la caz în 
conformitate cu Regulamentu l nr. 45/2001, ar trebui s ă existe în Regulamentul nr. 
1049/2001 criterii pentru divulgarea a numitor tipuri de date personale.  
Explicaţii şi comentarii: 
   
  
7.2. Accesul public şi interesele comerciale sau economice 
Tratatul CE stabile şte un echilibru între principiul transparen ţei prevăzut la articolul 
255 şi obligaţia secretului pr ofesional stabilit ă la articolul 287 care prive şte, în 
special, informa ţiile despre întreprinderi, rela ţiile de afaceri ale acestora sau 
elementele costurilor. 
                                                 
28 A se vedea cauzele pe rol men ţionate în notele de subsol 11 şi 12. 
 
RO 17   RO Acest echilibru între transparen ţă şi secretul profesional este relevant în special 
pentru Comisie, care de ţine informa ţii furnizate sau ob ţinute de la persoane private în 
cadrul anchetelor din domeniile ajutorului  de stat, politicii anti-trust, concentr ărilor 
economice, cauzelor de protec ţie comercial ă sau anti-fraud ă, precum şi în procedurile 
de achizi ţii publice şi de acordare de subven ţii. O protec ţie adecvat ă a acestor 
informaţii este crucial ă pentru cooperarea dintre p ărţi în procedurile respective, deci 
şi pentru eficien ţa punerii în aplicare a polit icilor comunitare în cauz ă. Prin urmare, 
legislatorii comunitari au stabilit norme specifice privind accesul la astfel de 
informaţii. Aceste norme trebuie aplicat e concomitent cu regulamentul şi trebuie 
asigurată coerenţa dintre cele dou ă.  
În hotărârea din 30 mai 200629, Tribunalul de Prim ă Instanţă a stabilit criterii de 
definire a tipului de informa ţii care intr ă în sfera obliga ţiei secretului profesional. În 
conformitate cu aceast ă jurispruden ţă, regulamentul ar putea prevedea c ă nu se poate 
acorda acces la documente care con ţin informa ţii cunoscute de un num ăr limitat de 
persoane şi a căror divulgare ar putea cauza un prejud iciu serios intereselor legitime 
ale persoanei care a furnizat informa ţia sau părţilor terţe. Aceste criterii trebuie 
clarificate pe plan opera ţional, luând în considerare posibilele constrângeri asupra 
persoanelor fizice sau morale care ofer ă informaţiile, ale căror opinii vor fi consultate 
în mod necesar înainte de orice divulgare, precum şi riscul inevitabil potrivit c ăruia 
va fi mai greu de evaluat eventualele prejudicii grave aduse intereselor legitime dup ă 
trecerea unei anumite perioade de timp.  
Pe de alt ă parte, conform Regulamentului nr . 1376/2006 de punere în aplicare a 
dispoziţiilor Conven ţiei de la Aarhus, vor fi considerate drept înc ălcare a interesului 
public în divulgare caz urile în care informa ţiile cerute au leg ătură cu emisiile în 
mediul înconjur ător şi excepţia priveşte protejarea intereselor comerciale.  
Un caz particular este protec ţia propriet ăţii intelectuale, în cazul c ăreia se aplic ă 
acordurile interna ţionale.  
Întrebarea 5: Cum ar trebui clarificat ă excepţia prevăzută în articolul 4 
alineatul (2) prima liniu ţă din Regulamentul nr. 1049/2001 
pentru a se asigura protec ţia adecvat ă a intereselor comerciale şi 
economice ale p ărţilor terţe? 
A Sistemul actual care combin ă protecţia intereselor comerciale cu interesul public 
în divulgare stabile şte echilibrul corect.  
B Ar trebui acordat ă mai mult ă atenţie interesului în divulgare.  
C Normele actuale nu protejeaz ă suficient interesele comerciale şi economice.  
Explicaţii şi comentarii: 
  
                                                 
29 Cauza T-198/03, Bank Austria Creditanstalt AG c Comisiei , în special considerentul 71. 
 
RO 18   RO  
7.3. Accesul public şi buna administrare 
Experienţa a arătat că tratarea cererilor poate fi anevoioas ă. Scopul Regulamentului 
nr. 1049/2001 fiind de a divulga informa ţii în interesul publicului, institu ţiile trebuie 
să echilibreze interesul în divulgare cu sarcina de lucru rezultat ă din tratarea unei 
cereri. Situa ţia în care resurse importante sunt consacrate unui num ăr redus de cereri 
voluminoase, complexe sau care implic ă o sarcină prea mare de lucru nu ar fi în 
interesul public. În consecin ţă, ar fi util s ă se defineasc ă criteriile privind 
proporţionalitatea cererilor de acces.  Pentru a concilia transparen ţa cu principiul 
bunei administr ări, ar trebui lua ţi în considerare urm ătorii parametri: 
• volumul documenta ţiei solicitate 
• definirea documentelor de ţinute de institu ţii 
• efectul timpului asupra relevan ţei excepţiilor. 
7.3.1. Cereri excesive 
Spre deosebire de multe regimuri na ţionale care guverneaz ă accesul la documente 
sau informa ţii, Regulamentul nr. 1049/2001 nu con ţine dispozi ţii privind cererile 
excesive sau inadecvate. În practic ă, o examinare concret ă a documentelor unui dosar 
complet efectuat ă în scopul accesului public se dovede şte a fi excesiv de anevoioas ă, 
în compara ţie cu utilitatea documentelor sau a p ărţilor din acestea care pot fi 
divulgate.  
În cazul trat ării unei cereri voluminoase sau complexe, institu ţiile pot doar s ă 
prelungeasc ă termenul de r ăspuns cu 15 zile lucr ătoare sau pot discuta informal cu 
solicitantul pentru a g ăsi o soluţie echitabil ă30. Cea de-a doua dispozi ţie ar putea fi 
clarificată pentru a putea permite institu ţiilor să ceară solicitan ţilor fie să detalieze 
sau să limiteze cererea, fie s ă accepte un termen realist pentru tratarea acesteia. 
Mai mult decât atât, cererile care sunt f ăcute cu inten ţia de a bloca un serviciu în 
activităţile sale normale ar putea fi considerate inadecvate şi ar putea fi respinse pe 
acest temei. Astfel de considera ţii ar putea fi deosebit de pertinente în ceea ce 
priveşte eficacitatea exercit ării competen ţelor acordate Comisiei. 
                                                 
30 Articolul 6 alineatul (3) din regulament. 
 
RO 19   RO Întrebarea 6: Ţinând cont de experien ţele de pân ă acum, exist ă cazuri în care 
ar trebui stabilite dispozi ţii speciale pentru tratarea cererilor 
care sunt evident excesive sau neadecvate, în special cu privire la 
perioada de timp necesar ă? 
DA NU Nicio părere 
Explicaţii şi comentarii:  
 
7.3.2. Conceptul „document de ţinut de institu ţie” 
Definiţia curent ă a unui „document de ţinut de institu ţie” rezult ă din îmbinarea 
definiţiei „document” prev ăzută în articolul 3 litera (a) din regulament şi domeniul 
de aplicare, astfel cum este defi nit în articolul 2 alineatul (3)31. Fuzionarea celor dou ă 
definiţii ar putea clarifica conceptul de „document de ţinut de institu ţie”. 
Două aspecte trebuie clarificate în special: 
– relaţia între defini ţia „document de ţinut de institu ţie” şi normele institu ţiei 
respective de tratare a documentelor, ma i exact normele privind înregistrarea; 
– statutul informa ţiilor deţinute în baze de date; deoar ece o cantitate din ce în ce mai 
mare de informa ţii este păstrată în baze de date electr onice, regulamentul ar putea 
defini modul de a integra con ţinutul bazelor de date în no ţiunea de „document”; 
bazele de date ar putea fi considerate drep t biblioteci electroni ce; seturile specifice 
şi limitate de informa ţii care pot fi extrase dintr-o baz ă de date printr-un proces 
normal de operare, utilizând instrumentele de c ăutare existente, ar trebui 
considerate drept „documente” în sensul regulamentului. 
                                                 
31 Articolul 2 alineatul (3): Prezentul regulament se aplic ă tuturor documentelor de ţinute de o institu ţie, 
adică întocmite sau primite de c ătre aceasta şi aflate în posesia acesteia, în toate domeniile de 
activitate ale Uniunii Europene.  
Articolul 3 litera (a): prin „document” se în ţelege orice con ţinut, indiferent de suport (pe hârtie sau 
stocat sub form ă electronic ă, înregistrare sonor ă, vizuală sau audiovizual ă) privind un subiect referitor 
la politicile, activit ăţile şi deciziile care ţin de competen ţa instituţiei;  
 
RO 20   RO Întrebarea 7: În ceea ce prive şte conţinutul bazelor de date, conceptul de 
„document” ar trebui s ă acopere seturi de informa ţii care pot fi 
extrase utilizând instrumentele de c ăutare existente? 
DA NU Nicio părere 
Explicaţii şi comentarii: 
 
 
7.3.3. Accesibilitatea documentelor şi aplicabilitatea în timp  
Nu există nicio referire în regulament cu pr ivire la aplicabilitatea în timp a 
excepţiilor. O definire clar ă a aplicabilit ăţii în timp, în special cu privire la anumite 
excepţii (de exemplu: inspec ţii, anchete şi audit, proceduri în instan ţă, decizii în curs 
în domenii nelegislativ e) ar face posibil ă reconcilierea intereselor transparen ţei cu 
cele ale bunei administr ări, evitând plasarea unei sarcini inutile asupra institu ţiilor. 
Regulamentul ar putea indica evenimente: 
• înaintea c ărora anumite categorii specifice de documente fac în mod evident 
obiectul unor excep ţii, astfel încât m ăsurile vizând asigurarea compatibilit ăţii cu 
principiile stabilite de legislatorul com unitar în normele spec ifice privind accesul 
să se supun ă întotdeauna, în cadrul regulamentului, testului de înc ălcare a 
interesului public; 
• după care documentele devin publice.  
Întrebarea 8: Ar trebui s ă indice regulamentul evenimente înainte şi după care 
ar trebui sau nu s ă se aplice excep ţiile? 
DA NU Nicio părere 
Explicaţii şi comentarii: 
 
 
 
RO 21   RO 8. COMENTARII FINALE  
Vă rugăm să precizaţi orice alte comentarii pe care dori ţi să le faceţi cu privire 
la normele privind accesul public la documentele de ţinute de Parlamentul 
European, de Consiliu şi de Comisie 
 
 
 
RO 22   RO ANEXA  
Statistici privind cererile de  acces tratate de institu ţii 
  2002 2003 2004 2005 2006(2) 
Parlament 637(1) 165 186 298 (3) 
Consiliu 2394 2830 2160 2100 2224 
Cereri 
iniţiale 
Comisie 991 1523 2600 3173 6712
Parlament 1 1 1 10 (3) 
Consiliu 43 45 35 51 40 
Cereri de 
confirmare 
Comisie 96 143 162 167 112
Note:  
(1) această cifră a cererilor ini ţiale tratate de Parlamen t în 2002 cuprindecereri de 
acces la documente publicate. 
(2) cifrele pentru 2006 sunt estimative. 
(3) cifrele despre Parlamentul European nu sunt înc ă disponibile.