RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA UNIUNII EUROPENE 
Bruxelles, 20.7.2010 
SEC(2010) 963 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI 
CURTEA DE CONTURI 
 
CONTURI ANUALE ALE UNIUNII EUROPENE 
EXERCI ȚIUL FINANCIAR 2009 
         
Situații financiare consolidate și 
rapoarte consolidate privind execu ția bugetar ă 
RO 2   RO CUPRINS 
NOTĂ CU PRIVIRE LA CONT URILE CONSOLIDATE....................................................... 3 
EXECUȚIA ȘI CONTABILITATEA BUGETULUI UE ......................................................... 4 
PARTEA I - SITUA ȚII FINANCIARE CONSOLIDATE ALE UNIUNII EUROPENE ȘI 
NOTE EXPLICATIVE .............................................................................................. 11 
BILANȚ............................................................................................................................... .... 12 
CONTUL REZULTATUL UI ECONOMIC ............................................................................ 13 
TABLOUL FLUXURILOR DE NUMERAR.......................................................................... 14 SITUAȚIA MODIFIC ĂRILOR ACTIVELOR NETE............................................................ 15 
NOTE LA SITUA ȚIILE FINANCIARE................................................................................. 16 
1. POLITICI CONTABILE SEMNIFICATIVE............................................................ 17 2. NOTE LA BILAN Ț................................................................................................... 32 
3. NOTE LA CONTUL REZU LTATULUI ECONOMIC............................................ 58 
4. NOTE LA TABLOUL FLUXURILOR DE NUMERAR ......................................... 69 5. ACTIVE ȘI PASIVE CONTINGENTE ȘI ALTE INFORMA ȚII............................ 70 
6. COREC ȚII FINANCIARE ȘI RECUPER ĂRI CA URMARE A DETECT ĂRII 
UNOR NEREGULI ................................................................................................... 79 
7. GESTIONAREA RISCULUI FINANCIAR.............................................................. 96 8. INFORMA ȚII PRIVIND P ĂRȚILE AFILIATE..................................................... 105 
9. EVENIMENTE DUP Ă DATA BILAN ȚULUI....................................................... 107 
10. ENTIT ĂȚI CONSOLIDATE................................................................................... 108 
11. ENTIT ĂȚI NECONSOLIDATE ............................................................................. 109 
PARTEA II - RAPOARTE CONSOLIDATE PRIVIND EXECU ȚIA BUGETAR Ă A 
UNIUNII EUROPENE ȘI NOTE EXPLICATIVE ................................................. 111 
RAPOARTE CONSOLIDATE PRIVIND EXECU ȚIA BUGETAR Ă................................. 112 
NOTE EXPLICATIVE LA RAPOARTELE CONSOLIDATE PRIVIND EXECU ȚIA 
BUGETAR Ă............................................................................................................ 131 
1. PRINCIPII, STRUCTUR Ă ȘI CREDITE BUGETARE ......................................... 132 
2. EXPLICAREA RAPOARTELOR PRIVIND EXECU ȚIA BUGETAR Ă.............. 136 
RO 3   RO NOTĂ CU PRIVIRE  LA CONTURILE  CONSOLIDATE 
Conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exerci țiul 2009 au fost preg ătite pe 
baza informa țiilor prezentate de celelalte institu ții și organisme în conformitate cu articolul 
129 alineatul (2) din Regulamen tul financiar care se aplic ă bugetului general al Uniunii 
Europene. Declar, prin prezenta, c ă au fost preg ătite în conformitate cu Titlul VII din 
prezentul Regulament financiar și cu principiile, normele și metodele contabile stabilite în 
notele la situa țiile financiare. 
Am obținut de la contabilii acestor institu ții și organisme, care au atestat corectitudinea 
acestora, toate informa țiile necesare pentru întocmirea situa țiilor financiare anuale care 
prezintă activele și pasivele Uniunii Europene și execuția bugetar ă. 
Prin prezenta certific c ă pe baza acestor informa ții și pe baza verific ărilor pe care le-am 
considerat necesare pentru a valida conturile Comisiei Europene, am asigurarea rezonabil ă că 
situațiile financiare anuale prezint ă în mod fidel și corect pozi ția financiar ă a Uniunii 
Europene în toate aspectele materiale. 
 
   
  
(semnătură) 
Philippe Taverne 
contabilul 
Comisiei  
RO 4   RO EXECUȚIA ȘI CONTABILITATEA  BUGETULUI  UE 
 
1. ELABORAREA ANUAL Ă A BUGETULUI 
 
Bugetul Uniunii Europene (UE) finan țează un spectru la rg de politici și programe în cadrul 
UE. În conformitate cu priorit ățile stabilite de statele membre, Comisia deruleaz ă programe, 
activități și proiecte specifice în domeni u. Acestea pot include diverse ac țiuni: de la proiecte 
de sprijinire a educa ției prin favorizarea mobilit ății studenților și profesorilor, pân ă la proiecte 
ce vizeaz ă îmbunătățirea mediului de lucru pentru lucr ătorii din UE sau consolidarea 
controlului la frontierele externe. 
Peste 90% din bugetul UE finan țează asemenea politici și activități ale UE, pentru care și-au 
dat acordul toate statele membre. Leg ătura direct ă dintre bugetul anual și politicile UE este 
asigurată prin întocmirea bugetului pe activit ăți (IBA). Nomenclatorul bugetar pe activit ăți, 
introdus pentru prima dat ă în bugetul 2004, permite atât identificarea clar ă a domeniilor de 
politică ale Uniunii Europene, cât și a sumei totale a resurselor alocate fiec ăruia dintre aceste 
domenii. 
Domeniile de politic ă sunt subdivizate în  circa 200 de activit ăți, dintre care peste 110 includ 
rubrici bugetare de func ționare, și sunt înscrise, prin urmare, în nomenclatorul bugetar drept 
capitole bugetare. Aceste domenii de politic ă sunt predominant opera ționale, deoarece 
activitățile lor principale urm ăresc avantajarea unui beneficiar ter ț, fiecare în cadrul 
domeniului s ău de activitate. Cu toate acestea, alte domenii de politic ă, precum „Coordonare 
și consultan ță juridică” și „Buget”, sunt orizontale și asigură funcționarea adecvat ă a 
Comisiei. Structura pe activit ăți oferă cadrul conceptual comun pentru stabilirea de priorit ăți, 
planificare, întocmire a bugetului, monitorizare și raportare, cu scopul principal de a 
îmbunătăți utilizarea eficient ă, economic ă și eficace a resurselor. 
Procedura intern ă de adoptare a proiectului de buget în cepe cu redactarea acestuia de c ătre 
Comisie, înainte ca acesta s ă fie trimis Consiliului, care poate face modific ări, dacă le 
consideră necesare. Bugetul actualizat este trimis a poi Parlamentului European, care poate, la 
rândul lui, propune modific ări sau accepta ori respinge  proiectul respectiv. Odat ă aprobate 
toate modific ările și actualizările (inclusiv, dac ă este necesar, un proiect complet nou propus 
de Comisie), bugetul este adoptat la jum ătatea lunii decembrie de c ătre Parlament. 
Președintele Parlamentului declar ă bugetul adoptat și astfel acesta poate fi executat. 
 
2. CUM ESTE FINAN ȚATĂ UE ? 
UE are dou ă categorii principale de finan țare: venituri di n resurse proprii și venituri diverse. 
 
2.1 Venituri din resurse proprii și creanțe 
Veniturile din resurse proprii se acumuleaz ă automat la UE în vederea finan țării bugetului, 
fără a fi necesar ă o decizie ulterioar ă a autorit ăților naționale. Valoarea global ă a resurselor 
proprii necesare finan țării bugetului es te calculat ă prin scăderea altor venituri din cheltuielile 
totale. Valoarea total ă a resurselor proprii nu poate dep ăși 1,24% (1,23% începând cu 2010) 
din venitul na țional brut (VNB) al UE. Resursele proprii pot fi împ ărțite în urm ătoarele 
categorii: 
(1) resursele proprii tradi ționale (RPT) care constau în taxe vamale și cotizații 
pentru zah ăr. Aceste resurse proprii sunt percepute de la agen ții economici și 
RO 5   RO colectate de statele membre în numele UE. Cu toate acestea, statele membre 
păstrează 25% cu titlu de compensare pentru costurile de colectare ale 
acestora. Taxele vamale sunt perceput e asupra importurilor de produse din 
țări terțe, pe baza valorilor din Tariful Vamal Comun. Cotiza țiile pentru zah ăr 
sunt plătite de produc ătorii de zah ăr în vederea finan țării restituirilor la 
exportul de zah ăr. RPT reprezint ă, de obicei, +/- 13% din veniturile din 
resurse proprii; 
(2) resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea ad ăugată (TVA) sunt percepute 
din bazele TVA ale statelor membre, car e sunt armonizate în acest sens, în 
conformitate cu normele  UE. Se percepe acela și procentaj din baza 
armonizat ă a fiecărui stat membru. Cu toate acestea, baza TVA luat ă în calcul 
este plafonat ă la 50% din VNB al fiec ărui stat membru. Resursele bazate pe 
TVA reprezint ă, de obicei, aproximativ 12% din veniturile din resurse 
proprii; 
(3) resursele bazate pe venitul na țional brut (VNB) sunt utilizate pentru a 
echilibra veniturile și cheltuielile bugetare, adic ă pentru finan țarea părții din 
buget care nu este acoperit ă prin celelalte surse de venit. Aceea și rată 
procentual ă este perceput ă asupra VNB al fiec ărui stat membru, stabilit ă în 
conformitate cu normele UE. Resursa bazat ă pe VNB reprezint ă, de obicei, 
+/- 75% din veniturile  din resurse proprii. 
În ceea ce prive ște plata acestor sume, exist ă conturi separate care con țin resursele proprii 
tradiționale care, conform articolul ui 6 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul nr. 1150/2000, 
au fost stabilite de statele memb re, dar nu au fost puse la dispozi ția UE deoarece nu au fost 
încă recuperate sau garantate sau întrucât au fost contestate. Fiecare stat membru trimite 
Comisiei o situa ție trimestrial ă a acestor conturi, cu urm ătoarele detalii pentru fiecare tip de 
resursă: 
– soldul restant din trimestrul anterior; 
– sumele recuperate în trimestrul respectiv; 
– rectificări ale bazei (corec ții/anulări) în trimestrul respectiv; 
– sumele amortizate; 
– soldul de recuperat la înch eierea trimestrului respectiv. 
Când se recupereaz ă resursele proprii tradi ționale din contabilitatea separat ă, acestea trebuie 
puse la dispozi ția Comisiei cel mai târziu în prima zi lucr ătoare de dup ă a 19-a zi a celei de a 
doua luni care urmeaz ă după luna în care s-a recuperat crean ța. 
Trebuie efectuat ă o reducere a crean țelor în contabilitatea separat ă pentru a reflecta situa țiile 
în care recuperarea efectiv ă este improbabil ă. Reducerea se bazeaz ă pe estimările făcute chiar 
de statele membre în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) litera (b ) din Regulamentul (CE, 
Euratom) nr. 1150/2000 al Consiliului care stipuleaz ă „Statele membre transmit, împreun ă cu 
ultimul extras de cont trimestrial aferent unui anumit exerci țiu financiar, o estimare a valorii 
totale a drepturilor înregistrate în contabilitatea separat ă la data de 31 decembrie a 
respectivului exerci țiu a căror recuperare a devenit incert ă.” 
Pe baza estim ărilor trimise de statele membre, diminuarea se deduce din elementul 
corespunz ător creanțelor de la statele membre la sec țiunea de active din bilan ț. Totuși, aceasta 
nu înseamn ă renunțarea de c ătre Comisie la recuperarea sumelor corespunz ătoare acestei 
ajustări a valorii. Chiar dac ă recuperarea pare foarte improbabil ă, dacă nu chiar imposibil ă, 
acest lucru nu înseamn ă neapărat că sumele respective sunt pierdute din bugetul UE ca resurse 
RO 6   RO proprii tradi ționale. Aceasta deoarece crean țele nerecuperate sunt  pierdute doar dac ă statul 
membru a epuizat toate c ăile pe care trebuie s ă le urmeze pentru a ob ține recuperarea. Când 
statul membru nu face acest lucru, este consider at responsabil din punct de vedere financiar și 
i se cere s ă plătească suma respectiv ă la bugetul UE, în conformitate  cu articolul 17 alineatul 
(2) din Regulamentul nr. 1150/2000. 
 
2.2 Venituri diverse 
Veniturile diverse provenite din activit ățile Uniunii Europene reprezint ă în mod normal mai 
puțin de 10% din veniturile totale. Acest ea sunt, de exemplu, amenzi privind înc ălcarea 
concurenței și ordine de recuperare c ătre debitori priva ți și publici privind gestionarea 
proiectelor UE. Pl ățile de penalit ăți impuse de Curtea de Justi ție statelor membre care nu 
respectă anumite hot ărâri intră, de asemenea, în aceast ă categorie. Comisia gestioneaz ă anual 
sute de mii de proiecte și are nevoie s ă emită aproximativ 13.000 de ordi ne de recuperare pe 
an. Orice datorie neachitat ă la data scadent ă dă naștere la dobânzi de penalizare. În cazul în 
care datoriile unor p ărți terțe, altele decât statele membre, r ămân scadente, hot ărârile Comisiei 
(și ale Consiliului) care impun obliga ția de plat ă sunt direct aplicabile, în conformitate cu 
normele de procedur ă civilă din statul pe teritoriul c ăruia trebuie s ă se efectueze executarea. 
Debitorii r ăuplatnici fac obiectul unor proceduri de colectare a crean țelor lansate de Serviciul 
Juridic, care beneficiaz ă de sprijinul unor cabin ete externe de avocatur ă. 
 
3. CUM SE GESTIONEAZ Ă ȘI SE CHELTUIE BUGETUL UE 
 
3.1 Cheltuieli opera ționale primare 
Cheltuielile opera ționale ale Uniunii Europene acoper ă diverse rubrici al e cadrului financiar și 
iau forme diferite, în func ție de modalitatea în care sunt pl ătiți și gestiona ți banii. Conform 
Regulamentului financiar, Comisia execut ă bugetul general folosind urm ătoarele metode: 
gestiunea centralizat ă directă: în cazul în care bugetul este ex ecutat direct de serviciile 
Comisiei; 
gestiunea centralizat ă indirect ă: în cazurile în care Comisi a atribuie sarcini de execu ție 
bugetară organismelor de drep t UE sau de drept na țional, precum agen țiile UE de drept public 
sau cu misiuni de servicii publice; 
gestiunea descentralizat ă: în cazurile în care Comisia deleag ă anumite sarcini de execu ție 
bugetară unor țări terțe; 
gestiunea partajat ă: în cadrul acestei metode de gestiune, sarcinile de execu ție bugetar ă sunt 
delegate statelor membre. Majoritatea cheltuielilor intr ă sub inciden ța acestui mod de 
„gestiune partajat ă”, care implic ă delegarea sarcinilor c ătre statele membre, acoperind 
domenii precum cheltuielile agricole și acțiunile structurale.  
gestiunea în comun:  în cadrul acestei metode, Comisia încredin țează anumite sarcini de 
execuție unei organiza ții internaționale. 
 
3.2 Diver șii actori financiari 
Colegiul comisarilor  își asumă răspunderea politic ă colectivă, dar nu exercit ă, practic, el 
însuși, competen țele de execu ție bugetar ă cu care a fost învestit. Colegiul deleag ă aceste 
sarcini, în fiecare an, func ționarilor care r ăspund în fa ța Colegiului și care ac ționează în 
conformitate cu Regulamentul financiar și cu Statutul personalului. Personalul în cauz ă – de 
RO 7   RO obicei directorii generali și șefii de unitate – sunt cunoscu ți ca „ordonatori de credite 
delegați”. Aceștia pot, la rândul lor, delega sarcinile de execu ție bugetar ă „ordonatorilor de 
credite subdelega ți”. 
Responsabilit ățile ordonatorilor de credite  includ întregul proces de gestionare, de la fixarea 
etapelor de lucru necesare pentru  atingerea obiectivelor de politic ă stabilite de institu ție până 
la gestionarea activit ăților lansate atât din punct de vedere opera țional, cât și bugetar, inclusiv 
semnarea angajamentelor juridice, monitorizarea performan ței, efectuarea pl ăților și chiar 
recuperarea fondurilor, dac ă este cazul. De asemenea, or donatorii de credite trebuie s ă 
organizeze evalu ările în vederea analiz ării viabilit ății propunerilor f ăcute (evalu ări ex ante) și 
a măsurării succesului și rentabilit ății programelor în derulare (evalu ări intermediare și ex 
post). Rezultatele acestor evalu ări sunt folosite pentru îmbun ătățirea procesului decizional și 
pentru cre șterea transparen ței, responsabilit ății și rentabilit ății interven ției UE. 
Buna gestiune financiar ă și responsabilitatea corespunz ătoare sunt asigurate în fiecare DG 
prin separarea controlului gestiunii (sub r ăspunderea ordonatorilor de credite) de auditul 
intern și controlul de conformitate cu standarde clare de control inte rn (inspirate din 
standardele interna ționale COSO), controale ex ante și ex post, audit intern independent pe 
baza evalu ării riscurilor și raportare periodic ă privind activit ățile către diverși comisari. 
Contabilul  execută ordinele de plat ă și de recuperare întocmite de ordonatorii de credite și 
este responsabil cu gestionarea trezoreriei, stabilirea normelor și metodelor contabile, 
validarea sistemelor contabile, ținerea contabilit ății și întocmirea situa țiilor financiare anuale 
ale institu ției. În plus, contabilul trebuie s ă semneze conturile, declarând astfel c ă acestea 
oferă o imagine fidel ă și corectă a situației financiare. 
Auditorul intern , care nu este un actor financiar în sensul strict al termenului, este numit de o 
instituție sau organism pentru a verifica operarea corect ă a sistemelor și procedurilor de 
execuție bugetar ă și pentru a consilia cu privire la asp ectele de gestionare a riscului. Acesta 
emite opinii independente asupra calit ății gestiunii și a sistemelor de control și oferă 
recomand ări pentru îmbun ătățirea procedurilor opera ționale și promovarea bunei gestiuni 
financiare. 
 
3.3 Angajamentul de a cheltui bugetul UE 
Odată bugetul aprobat, DG Buget pune la dispozi ție fondurile, prin sistem ul de contabilitate al 
Comisiei, diverselor departamente ale Comisiei, institu țiilor și altor organisme în conformitate 
cu responsabilit ățile privind politicile în cadrul unui sistem numit întocmirea bugetului pe 
activități. De exemplu, responsabilitatea pentru ges tionarea liniilor bugetare  relative la mediu 
ar fi delegate de Comisie șefului sau directorului general al  DG Mediu (care devine, în acest 
context, ordonatorul de credite dele gat pentru liniile bugetare respective). 
Înainte de încheierea unui angajament juridic (d e exemplu, un contract sa u un acord de grant) 
cu o parte ter ță, trebuie s ă existe o linie bugetar ă care să autorizeze activitatea în cauz ă în 
bugetul anual. De asemenea, trebuie s ă existe fonduri suficiente pe linia bugetar ă în cauză 
pentru a acoperi cheltuiala respectiv ă. Dacă sunt îndeplinite aceste condi ții, fondurile necesare 
trebuie să fie rezervate în buget prin intermediul unui  angajament bugetar efectuat în sistemul 
contabil. 
Nu se pot cheltui bani din bugetul UE decât dup ă încheierea unui angajament juridic scris 
între Comisie sau un alt organism UE și beneficiarul posibil al fondurilor UE. În cadrul 
gestiunii centralizate directe, aces t angajament juridic ia forma unui contract încheiat cu un 
contractant sau a unui acord de gr ant încheiat cu un beneficiar. 
RO 8   RO Odată aprobat, angajamentul bugetar este înregistrat în sistemul contabil bugetar, iar creditele 
sunt consumate în consecin ță. Totuși, acest lucru nu influen țează conturile generale (sau 
cartea mare), deoarece nu s-a generat înc ă nicio cheltuial ă. Aceasta se datoreaz ă sistemului 
contabil al Uniunii Europene care cuprinde dou ă elemente separate, dar interconectate: 
(a) conturile bugetare, care ofer ă înregistrări în detaliu ale execu ției bugetare; 
(b) conturile generale, care sunt  utilizate pentru a preg ăti bilanțul și rezultatele 
economice. 
3.4 Efectuarea unei pl ăți 
3.4.1 Norme generale 
Nu se poate efectua nicio plat ă decât dup ă aprobarea prealabil ă a unui angajament bugetar de 
ordonatorul de credite  responsabil cu opera țiunea în cauz ă.  
Odată plata aprobat ă în sistemul contabil, urm ătorul pas este efectuarea viramentului în contul 
beneficiarului. 
Comisia efectueaz ă plăți de peste 1,7 milioane pe an. Comisia particip ă la SWIFT (Societatea 
pentru Telecomunica ții Financiare Interb ancare Mondiale).  
 
3.4.2 Prefinan țare, situa ții privind costurile și eligibilitatea cheltuielilor 
Prefinanțarea reprezint ă plata unei sume destinate s ă ofere beneficiarului un avans de 
numerar, adic ă un fond de trezorerie. Acesta poa te fi divizat în mai multe pl ăți pe o perioad ă 
definită în acordul de prefinan țare în cauz ă. Fondul de trezorerie sau av ansul este ori folosit în 
scopul pentru care a fost acordat pe perioada definit ă în contract, ori rambursat - dac ă 
beneficiarul nu are cheltuieli eligibile, acesta are obliga ția să returneze Uniunii Europene 
avansul de prefinan țare. Astfel, prefinan țarea plătită nu este o cheltuial ă definitivă până când 
nu sunt întrunite condi țiile contractuale relevante și este astfel înregistrat ă ca activ în bilan țul 
UE în momentul în care este f ăcută plata inițială. Suma activului de prefinan țare este redus ă 
(în totalitate sau par țial) prin acceptarea costurilor eligibile și a sumelor returnate.  
Prefinanțarea este evaluat ă la valoarea recuperabil ă estimată, luându-se în considerare 
existența unei garan ții aferente legate de prefinan țare. Prefinan țarea considerat ă 
nerecuperabil ă este înregistrat ă ca și cheltuial ă în contul rezultatului economic și ca reducere a 
valorii de prefinan țare în bilan ț. Dobânda este în general ob ținută pentru toate prefinan țările 
plătite (excep țiile notabile fiind sumele pl ătite statelor membre sau asisten ța de preaderare). 
La un anumit termen dup ă plata prefinan țării, organismul UE în cauz ă primește o cerere de 
decont în vederea justific ării modului în care beneficiarul a cheltuit acea sum ă prefinanțată, în 
conformitate cu contractul încheiat. Frecven ța acestor cereri de decont trimise în cursul anului 
este variabil ă în funcție de tipul de ac țiune care este finan țată și de condi țiile contractuale, 
cererile nefiind primite neap ărat la încheierea exerci țiului. 
Criteriile de eligibilitate sunt definite în documentul de baz ă, în cererile de propuneri, în alte 
documente informative pentru beneficiarii finan țărilor și/sau în clauzele contractuale ale 
acordurilor de finan țare. După ce au fost analizate, cheltuielile  eligibile sunt înregistrate drept 
cheltuieli și beneficiarul este informat cu privire la sumele neeligibile. Sumele de la rubrica 
„Eligibilitate de verificat” reprezint ă astfel cererile de decont primite a c ăror eligibilitate nu a 
fost încă verificată și deci, pentru care, evenimentul care genereaz ă cheltuieli nu a avut înc ă 
loc. 
 
3.4.3 Tratament contabil la  încheierea exerci țiului (separare) 
La încheierea exerci țiului, sumele de prefinan țare în curs sunt evaluate la suma ini țială plătită 
RO 9   RO (sumele ini țiale plătite) minus: sume returnate, sume e ligibile compensate, sume eligibile 
estimate și încă necompensate la încheierea exerci țiului și reducerile de valoare. 
Cererile de decont care nu s-au primit pân ă la sfârșitul anului sunt luate în considerare la 
sfârșitul anului, în cadrul procedurii de separare a exerci țiului financiar. În mod deosebit, 
trebuie făcută o evaluare cu privire la cheltuielile eligibile suportate de  beneficiarii fondurilor 
UE, dar care nu sunt înc ă raportate Uniunii. Sunt folo site diferite metode, în func ție de tipul 
de activit ăți și informa ții disponibile, pentru a se ajunge la cea mai bun ă estimare a acestor 
sume. Ca urmare a acestor înregistr ări de separare, sumele eligibil e estimate sunt deci înscrise 
drept cheltuieli angajate, în vreme ce p ărțile neeligibile estimate r ămân deschise în conturile 
de tip „Eligibilitate de verificat”. Aceste sume apar la rubrica datorii pe termen scurt pentru a nu supraestima activele și pasivele. 
 
3.5 Recuper ări în urma detect ării unor nereguli 
Regulamentul financiar și alte dispozi ții legislative aplicabile, în special cele referitoare la 
agricultur ă și la politica de coeziune, confer ă dreptul de a se verifica cheltuielile dup ă ce au 
trecut mul ți ani de la efectuarea acestora. Acolo unde sunt detectate nereguli, se aplic ă 
recuperări sau corec ții financiare. Detectarea neregulilor și corecțiile acestora reprezint ă 
ultima etap ă
 în funcționarea sistemelor de control și sunt esen țiale pentru a face dovada unei 
bune gestiuni financiare. 
Eligibilitatea ch eltuielilor imputate buge tului este verificat ă de serviciile rele vante ale UE sau, 
în cazul gestiunii partajate, de statele membre, pe baza documentelor jus tificative stipulate în 
legislația aplicabil ă sau în condi țiile fiecărui grant. În vederea optimiz ării relației dintre 
costuri și beneficii ale sistemelor de control, verific ările documentelor justificative pentru 
cererile finale tind s ă fie mai intense decât cele ale cererilor intermediare și astfel se pot 
detecta erori în pl ățile intermediare care sunt corectate prin ajustarea pl ății finale. Mai mult, 
UE și/sau statul membru au/are dr eptul de a verifica probitatea documentelor justificative prin 
efectuarea de verific ări la sediul beneficiarului, în timpul punerii în aplicare a ac țiunii 
finanțate și/sau dup ă încheierea acesteia (ex post). În legisla ția aplicabil ă sunt prev ăzute 
diverse proceduri pentru procesul de solu ționare a neregulilor detectate de Comisie și de către 
statele membre – nota 6 conține informa ții mai detaliate. 
 
4. RAPORTAREA LA ÎNCHEIEREA EXERCI ȚIULUI 
 4.1 Conturi anuale 
Responsabilitatea întocmirii conturilor anuale și a asigur ării faptului c ă acestea ofer ă o 
imagine fidel ă și corect
ă a situației financiare a UE revine c ontabilului Comi siei. Conturile 
anuale con țin situațiile financiare și rapoartele privind execu ția bugetar ă. Acestea sunt 
adoptate de Comisie și prezentate Cur ții de Conturi spre auditare și, în final, Consiliului și 
Parlamentului pentru acordarea desc ărcării de gestiune. 
 
4.2 Rapoarte anuale de activitate 
Fiecare ordonator de credite trebuie s ă pregătească un raport anual de  activitate (RAA) 
privind activit ățile pentru care este responsabil. În  acest RAA, fiecare or donator de credite 
raportează cu privire la rezultatele politicii și la asigurarea rezonabil ă pe care o poate avea c ă 
resursele alocate activit ăților descrise în raportul s ău au fost folosite în scopul prev ăzut și în 
conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare și că procedurile de control puse în 
RO 10   RO aplicare ofer ă garanțiile necesare cu privire la legalitatea și regularitatea tranzac țiilor 
subiacente. 
 
5. AUDIT ȘI DESCĂRCARE DE GESTIUNE 
 5.1 Audit 
Conturile anuale ale UE și gestiunea resurselor sunt suprav egheate de auditorul extern, de 
Curtea de Conturi European ă, care întocme ște un raport anual pentru Consiliu și Parlamentul 
European. Sarcina principal ă a Curții este aceea de a efectua un audit extern independent al 
conturilor anuale ale Uniunii Europene. Ca parte a activit ăților acesteia, Curtea de Conturi 
întocmește: 
(1) un raport anual privind activit ățile finanțate din bugetul general, cu observa ții 
detaliate privind conturile anuale și tranzacțiile subiacente; 
(2) un aviz, efectuat pe baza auditurilor sale și menționat în raportul anual sub 
forma unei declara ții de asigurare privind (i) fiabilitatea conturilor și (ii) 
legalitatea și regularitatea tranzac țiilor subiacente privind atât veniturile 
colectate de la persoanele impozabile, cât și plățile efectuate c ătre beneficiarii 
finali; 
(3) rapoarte speciale care prezint ă rezultatele auditului privind domenii specifice 
de gestionare. 
Curtea de Conturi are dreptul de a accesa toat e documentele necesare pe parcursul efectu ării 
unui audit. Curtea auditeaz ă toate activit ățile UE, mergând pân ă la examinarea legalit ății și 
regularității tranzac țiilor și plăților individuale. De asemenea, Curtea auditeaz ă înseși 
conturile anuale, examinând diversele conturi de bilan ț și de rezultat economic atunci când 
este necesar, precum și prezentarea general ă a situațiilor financiare. Curtea poate astfel s ă se 
pronunțe nu numai asupra cifrelor prezentate, dar și asupra sistemului și a controalelor 
existente. 
 
5.2 Desc ărcare 
Controlul final ia forma desc ărcării de gestiune a bugetulu i pentru un anumit exerci țiu 
financiar. Parlamentul European este autoritatea din cadrul UE care aprob ă descărcarea de 
gestiune. Aceasta înseamn ă că, în urma auditului și a încheierii conturilor  anuale, este sarcina 
Consiliului de a recomanda și a Parlamentului de a decide aprobarea desc ărcării de gestiune a 
Comisiei și a celorlalte organisme ale CE pentru execu ția bugetului UE privind exerci țiul 
financiar precedent. Aceast ă decizie se bazeaz ă pe o examinare a conturilor și a raportului 
anual al Cur ții de Conturi (car e include declara ția oficială de asigurare) și pe răspunsurile 
Comisiei și, de asemenea, pe întreb ările și cererile de informa ții suplimentare adresate 
Comisiei. 
Descărcarea de gestiune constituie partea politic ă a controlului extern al execu ției bugetare și 
reprezintă decizia prin care Parlamentul European, ac ționând pe baza recomand ării 
Consiliului, „elibereaz ă” Comisia de r ăspunderea pe care o poart ă privind gestionarea unui 
buget dat, marcând astfel închider ea bugetului respectiv. Procedura desc ărcării de gestiune 
poate conduce la unul dintre urm ătoarele dou ă rezultate: acordarea sau amânarea desc ărcării 
de gestiune. La acordarea desc ărcării de gestiune, Parlam entul poate atrage aten ția asupra 
unor elemente pe care le consider ă importante, adesea recomandând ac țiuni pe care Comisia 
trebuie să le execute, cu privire la acestea. Comisia include m ăsurile luate într-un raport de 
monitorizare și într-un plan de ac țiune, care sunt trimise Parlamentului și Consiliului. 
RO 11   RO PARTEA  I - SITUAȚII FINANCIARE  CONSOLIDATE  ALE  UNIUNII  EUROPENE  ȘI 
NOTE  EXPLICATIVE 
 
 Bilanț contabil 
Contul rezultatului economic Tabelul fluxurilor de numerar Situația modific ărilor activelor nete 
Note la situa țiile financiare: 
RO 12   RO BILANȚ 
  Milioane EUR 
Notă: 31.12.2009 31.12.2008 
 
  
ACTIVE IMOBILIZATE:    
 Imobilizări necorporale 2.1  72 56 
 Imobilizări corporale 2.2 4 859 4 881 
 Investiții pe termen lung 2.3 2 379 2 078 
 Credite 2.4 10 764 3 565 
 Prefinanțare pe termen lung 2.5 39 750 29 023 
 Creanțe pe termen lung 2.6 55 45  
   57 879 39 648 
 ACTIVE CIRCULANTE:    
 Stocuri 2.7 77 85 
 Investiții pe termen scurt 2.8 1 791 1 553 
 Prefinanțare pe termen scurt 2.9 9 077 10 262 
 Creanțe pe termen scurt 2.10 8 663 11 920 
 Numerar și echivalente de numerar  2.11 23 372  23 724  
   42 980  47 544  
 ACTIVE TOTALE  100 859 87 192 
     
 DATORII PE TERMEN LUNG:    
 Beneficiile angaja ților 2.12 (37 242) (37 556) 
 Provizioane pe termen lung 2.13 (1 469) (1 341) 
 Pasive financiare pe termen lung 2.14 (10 559) (3 349) 
 Alte pasive pe termen lung 2.15 (2 178)  (2 226)  
   (51 448) (44 472) 
 DATORII PE TERMEN SCURT:     
 Provizioane pe termen scurt 2.16 (213) (348) 
 Pasive financiare pe termen scurt 2.17 (40) (119) 
 Conturi creditoare  2.18 (93 884)  (89 677)  
   (94 137)  (90 144)  
 PASIVE TOTALE   (145 585)  (134 616)  
     
 ACTIVE NETE  (44 726)  (47 424)  
     
 Rezerve 2.19 3 323 3 115 
 Sume care vor fi cerute statelor membre: 2.20   
 Beneficii ale angaja ților*  (37 242) (37 556) 
 Alte sume**   (10 807)  (12 983)  
 ACTIVE NETE  (44 726)  (47 424)  
*Conform articolului 83  din Statutul func ționarilor (Regulamentul 259/68 al Consiliului din 
29 februarie 1968, cu modific ările ulterioare), statele memb re vor garanta în comun obliga țiile 
relative la pensii. 
La 17 decembrie 2009 Parlamentul European a a doptat un buget care prev ede plata datoriilor 
pe termen scurt ale UE din resursele proprii care urmeaz ă să fie colectate de c ătre statele 
membre sau solicitate acestora în 2010. 
RO 13   RO CONTUL  REZULTATULUI  ECONOMIC 
  
 Milioane EUR 
Notă: 2009 2008 
 VENITURI DIN EXPLOATARE  
   
Venituri din resurse proprii și contribu ții 3.1 110 537 112 713 
Alte venituri din exploatare  3.2 7 532  9 731  
    
  118 069 122 444 
    
CHELTUIELI DE EXPLOATARE    
Cheltuieli administrative 3.3 (8 133) (7 720) 
Cheltuieli de exploatare 3.4 (104 934)  (97 214)  
    
  (113 067)  (104 934)  
    
EXCEDENT DIN ACTIVIT ĂȚILE DE EXPLOATARE  5 002 17 510 
    
Venituri financiare 3.5 835 698 
Cheltuieli cu opera țiuni financiare 3.6 (594) (467) 
Variația datoriilor privind beneficiile angaja ților 2.12 (683) (5 009) 
Cota de deficit net a societ ăților asociate și întreprinderilor 
comune 3.7 (103)  (46)  
    
REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCI ȚIULUI  4 457  12 686  
 
RO 14   RO TABLOUL  FLUXURILOR  DE NUMERAR 
  
 Milioane EUR 
Note: 2009 2008 * 
   
Rezultat economic al exerci țiului  4 457 12 686 
    
Activități de exploatare  4.2   
Amortizarea imobiliz ărilor necorporale  22 19 
Amortizarea imobiliz ărilor corporale  447 302 
(Reluarea) pierderilor din depreciere privind investi țiile  (16) 3 
(Creșterea)/scăderea împrumuturilor  (7 199) (1 759) 
(Creșterea)/scăderea prefinan țării pe termen lung  (10 727) (15 008) 
(Creșterea)/scăderea crean țelor pe termen lung  (10) 82 
(Creșterea)/scăderea stocurilor  8 3 
(Creșterea)/scăderea prefinan țării pe termen scurt  1 185 10 321 
(Creșterea)/scăderea crean țelor pe termen scurt  3 257 131 
Creșterea/(scăderea) provizioanelor pe termen lung  128 262 
Creșterea/(scăderea) datoriilor financ iare pe termen lung  7 210 1 775 
Creșterea/(scăderea) altor datorii pe termen lung  (48) 237 
Creșterea/(scăderea) provizioanelor pe termen scurt  (135) (21) 
Creșterea/(scăderea) datoriilor financ iare pe termen scurt  (79) (16) 
Creșterea/(scăderea) conturilor creditoare   4 207 (5 703) 
Excedentul bugetar din anul precedent preluat ca venit non-numerar  (1 796) (1 529) 
Alte mișcări de non-numerar  37 37 
    
Creșterea/(scăderea) datoriei privind beneficiile angaja ților  (314) 4 076 
    
Activități de investi ție 4.3   
(Creșterea)/scăderea imobiliz ărilor corporale și necorporale   (463) (689) 
(Creșterea)/scăderea investi țiilor pe termen lung  (284) (108) 
(Creșterea)/scăderea investi țiilor pe termen scurt  (239)  (133)  
    
FLUXURI NETE DE NUMERAR  (352)  4 968  
     
Creștere netă a fluxurilor de numerar și a echivalentelor de numerar  (352) 4 968 
Numerar și echivalente de numerar la începutul anului  2.11 23 724  18 756  
Numerar și echivalente de numerar la sfâr șitul anului  2.11 23 372  23 724  
* Conturile 2008 au inclus numerarul din F ondul de garantare ca numerar, nu ca investi ții 
 
RO 15   RO SITUAȚIA MODIFIC ĂRILOR  ACTIVELOR  NETE 
Milioane EUR
Rezerve (A) Sume care trebuie solicitate de la 
statele membre (B) 
Rezerva de 
valoare just ă Alte rezerve Excedent/(deficit) 
cumulat Rezultatul 
economic al 
exercițiului Active 
nete=(A)+(B) 
SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2007 7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620) 
Variația rezervei Fondului de garantare  158 (158)  0 
Modificări ale valorii juste 34    34 
Altele  113 (108)  5 
Repartizarea rezultatului economic din 2007  4 7 458 (7 462) 0 
Rezultatul bugetar din 2007 creditat statelor 
membre   (1 529)  (1 529) 
Rezultat economic al exerci țiului    12 686 12 686 
SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2008 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) 
Variația rezervei Fondului de garantare  196 (196)  0 
Modificări ale valorii juste 28    28 
Altele  (1) 10  9 
Repartizarea rezultatului economic din 2008  (15) 12 701 (12 686) 0 
Rezultatul bugetar din 2008 creditat statelor 
membre   (1 796)  (1 796) 
Rezultat economic al exerci țiului    4 457 4 457 
SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2009 69 3 254 (52 506) 4 457 (44 726) 
 
RO 16   RO NOTE  LA SITUAȚIILE  FINANCIARE 
 
RO 17   RO 1. POLITICI  CONTABILE  SEMNIFICATIVE 
 
1.1 TEMEIUL JURIDIC ȘI NORMELE CONTABILE 
 
Conturile consolidate ale Uniunii Europene  includ conturile Uniunii Europene, ale 
Comunității Europene a Energiei Atomice și ale Comunit ății Europene a C ărbunelui și 
Oțelului (în lichidare). Aceste co nturi sunt administrate în conformitate cu Regulamentul (CE, 
Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 (JO L 248 din 16 septembrie 2002) privind regulamentul financ iar aplicabil bugetului gene ral al Uniunii Europene și cu 
Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Co misiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a 
normelor de aplicare a acestu i regulament financiar.  
 
În conformitate cu articolul 133 din Re gulamentul financiar, Uniunea European ă și-a pregătit 
situațiile financiare consolidate pe 2009 pe baza normelor contabilit ății de angajamente care 
decurg din Standardele interna ționale de contabilitate pentru sectorul public (IPSAS) sau, 
implicit, din Standardele interna ționale de raportare financiar ă (IFRS). Aceste norme 
contabile, adoptate de contabilul Comisiei, trebuie s ă fie aplicate de c ătre toate institu țiile și 
organismele UE care țin de domeniul consolid ării, pentru a se stabili un set uniform de norme 
contabile, de evaluare și prezentare a conturilor, în vederea armoniz ării procesului de 
întocmire a situa țiilor financiare și consolid ării. Contabilitatea se ține în euro, pentru fiecare 
an calendaristic. 
 
1.2 PRINCIPII CONTABILE 
 
Situațiile financiare au ca obiectiv oferirea de informa ții cu privire la situa ția financiar ă, 
performan ța și fluxurile de numerar ale unei entit ăț
i, care sunt utile unei game largi de 
utilizatori. Pentru UE, ca sector public, obiectivele urm ărite sunt mai precis furnizarea de 
informații utile în procesul de luare a deciziei și în demonstrarea responsabilit ății entității 
pentru resursele care îi sunt încredin țate. Prezentul document a fost elaborat ținându-se cont 
de aceste obiective. Articolul 124 din Regulamen tul financiar prevede principiile contabile 
care trebuie aplicate la întocmirea situa țiilor financiare: 
– continuitatea activit ăților; 
– prudența; 
– permanen ța metodelor contabile; 
– comparabilitatea informa țiilor; 
– pragul de semnifica ție; 
– necompensarea; 
– supremația realității asupra aparen ței; 
– contabilitatea de angajamente. 
Pregătirea situa țiilor financiare consolidate în conformitate cu normele și principiile 
menționate mai sus necesit ă, din partea conducer ii, efectuarea de estim ări care afecteaz ă 
sumele raportate corespunz ătoare anumitor elemente din bilan țul contabil consolidat și din 
 
RO 18   RO contul rezultatului economic consolidat, precum și informa țiile aferente privind activele și 
pasivele contingente. 
1.3 CONSOLIDARE 
 
Impactul Tratatului de la Lisabona 
Ca urmare a intr ării în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009, conturile 
anuale sunt acum numite „Cont urile anuale ale Uniunii Eu ropene”. În ceea ce prive ște 
domeniul consolid ării, aceast ă schimbare nu are niciun impact. Agen țiile înfiin țate în cadrul 
fostului pilon al II al UE nu îndeplines c criteriile pentru a fi consolidate, și nici Banca 
Centrală European ă (BCE), chiar dac ă aceasta este considerat ă instituție european ă conform 
Tratatului de la Lisabona. Toate aceste entit ăți rămân, astfel, în afara domeniului consolid ării, 
la fel ca în anii preceden ți.  
 În ceea ce prive ște agențiile fostului pilon al III al Uniunii Europene, dou ă dintre acestea, care 
primesc o subven ție din bugetul general al Uniunii Europene, sunt consolidate la fel ca în anii 
precedenți (a se vedea, de asemenea, nota 10). Agenția care rămâne, din cadrul acestui pilon, 
Europol, va deveni un organi sm al UE începând cu 2010. 
 
Domeniul consolid ării  
Situațiile financiare consolidate al UE includ toate entit ățile importante controlate (institu ții și 
agenții), entități asociate și întreprinderi comune. Sunt 40 de entit ăți controlate, 3 entit ăți 
asociate și 4 întreprinderi comune. Lista complet ă a entităților consolidate se g ăsește la nota 
10. Față de 2008, domeniul consolid ării a fost extins cu dou ă agenții executive, dou ă entități 
asociate și o întreprindere comun ă, în timp ce o agen ție a fost lichidat ă la 31 decembrie 2008. 
Impactul acestor ad ăugiri asupra situa țiilor financiare consolid ate nu este semnificativ. 
 
Entități controlate  
Decizia de a include o enti tate în domeniul consolid ării are la baz ă conceptul de control. 
Entitățile controlate sunt entit ățile în cazul c ărora Uniunea European ă are, în mod direct sau 
indirect, competen ța de a conduce politicile financiare și de func ționare, pentru a putea 
beneficia de activit ățile acestora. Aceast ă competen ță trebuie s ă poată fi exercitat ă imediat. 
Entitățile controlate sunt consolid ate integral. Consolidarea încep e la data primului control și 
se încheie atunci când nu mai au loc astfel de controale. 
 
Indicatorii de control cei mai obi șnuiți în cadrul Uniunii Europene sunt: instituirea prin 
tratatele fondatoare sau legisla ția secundar ă, finanțarea de la bugetul general, existen ța unor 
drepturi de vot în organismele de condu cere, auditul efectuat de Curtea European ă de Conturi 
și descărcarea de gestiune acordat ă de către Parlamentul European. Este evident c ă este 
necesar să se efectueze o evaluare la nivel de entitate pentru a se decide dac ă toate criteriile 
prezentate mai sus sunt suficiente pentru a se putea efectua un control.  În cadrul acestei abord ări, instituțiile (cu excep ția BCE) și agențiile UE (cu excep ția agențiilor 
din cadrul fostului pilon al II-lea și a Europol) sunt considerate ca  fiind sub controlul exclusiv 
al UE și sunt, prin urmare, incl use în domeniul consolid ării. Mai mult, Comunitatea 
European ă a Cărbunelui și Oțelului aflat ă în lichidare (CECO) este, de asemenea, considerat ă 
o entitate controlat ă.  
 Toate tranzac țiile inter-societ ăți și soldurile între entit ățile controlate ale UE sunt eliminate, în 
 
RO 19   RO timp ce câ știgurile și pierderile nerealizate în tranzac țiile inter-entit ăți nu sunt semnificative 
și, prin urmare, nu au fost eliminate. 
Societăți asociate 
Societățile asociate sunt entit ăți asupra c ărora Uniunea European ă are, în mod direct sau 
indirect, o influen ță semnificativ ă, dar nu are controlul asup ra deciziilor de politic ă financiar ă 
sau de func ționare. Se consider ă că există o influen ță semnificativ ă în cazul în care Comisia 
European ă deține, în mod direct sau indirect, cel pu țin 20% din drepturile de vot. 
 
Participațiile în societ ățile asociate sunt înregistrate cu ajutorul metodei punerii în echivalen ță, 
fiind contabilizate ini țial la cost. Partea Uniunii Europene din profitul societ ăților asociate 
acesteia este contabilizat ă în contul rezultatului economic, iar cota modific ărilor rezervelor 
este contabilizat ă în rezervele UE. Costul ini țial plus toate modific ările (contribu țiile viitoare, 
cota rezultatelor și modific ările rezervelor, deprecierile și dividendele) dau valoarea 
înregistrat ă a societății asociate în conturile UE la data bilan țului. Distribu țiile primite de la o 
societate asociat ă reduc valoarea contabil ă a activelor. Câ știgurile și pierderile nerealizate din 
tranzacțiile între Uniunea European ă și societățile asociate ale acesteia nu sunt semnificative 
și, prin urmare, nu au fost eliminate. 
 
Politicile contabile ale societ ăților asociate pot s ă difere de cele adoptate de Uniunea 
European ă pentru tranzac ții și evenimente similare în împrejur ări asemănătoare. În cazurile în 
care Uniunea European ă deține 20% sau mai mult din fondul  de capital al unei asocia ții, UE 
nu caută să exercite o influen ță semnificativ ă. Prin urmare, astfel de  fonduri sunt tratate ca 
instrumente financiare din categoria celor clasif icate ca disponibile pentru  vânzare, iar metoda 
punerii în echivalen ță nu li se aplic ă. 
 
Întreprinderi comune 
O întreprindere comun ă este un aranjament contract ual prin care Uniunea European ă și una 
sau mai multe p ărți („participan ții”) întreprind o activitate economic ă supusă controlului 
comun. Controlul în  comun reprezint ă împărțirea în temeiul unui acor d contractual, în mod 
direct sau indirect, a cont rolului asupra unei activit ăți care încorporeaz ă servicii poten țiale. 
 
Participațiile în întreprinderi comune sunt înre gistrate cu ajutorul metodei punerii în 
echivalen ță, fiind contabilizate ini țial la cost. Dobânda Uniunii Europene la profitul entit ăților 
sale controlate în comun este contabilizat ă în contul rezultatului economic al UE, iar dobânda 
sa la modific ările rezervelor este contabilizat ă în rezervele UE. Costul ini țial plus toate 
modificările (contribu țiile viitoare, cota rezultatelor și modificările rezervelor, deprecierile și 
dividendele) dau valoarea contabil ă a întreprinderii comune în conturile UE la data bilan țului.  
 Câștigurile și pierderile nere alizate din tranzac țiile între Uniunea European ă și entitatea sa 
controlată în comun nu sunt importante și, prin urmare, nu au fost eliminate. Politicile 
contabile ale întreprinderilor comune pot s ă difere de cele adoptate de Uniunea European ă 
pentru tranzac ții și evenimente similare în împrejur ări asemănătoare. 
 
Entități neconsolidate ale c ăror fonduri sunt gestionate de c ătre Comisie 
Fondurile aferente sistemului comun de asigur ări de sănătate pentru personalul Uniunii 
Europene, Fondul european de dezvoltare și Fondul de garantare al participan ților sunt 
gestionate de c ătre Comisie în numele acestora , dar, întrucât aceste entit ăți nu sunt controlate 
 
RO 20   RO de Uniunea European ă, nu sunt, prin urmare, consolidate în  conturile acesteia – pentru detalii 
suplimentare privind sumele în cauz ă se vedea nota 11. 
 
1.4 BAZA DE ÎNTOCMIRE 
 
1.4.1 Moned ă și baza conversiei 
Moneda func țională și de raportare 
Situațiile financiare sunt prezentate în milioane euro, euro fiind moneda func țională și de 
raportare a Uniunii Europene. 
 
Tranzacții și solduri 
Tranzacțiile valutare sunt convertite în euro folosind cursurile de schimb în vigoare la datele 
tranzacțiilor. Câ știgurile și pierderile din schimbul valu tar rezultate din încheierea 
tranzacțiilor valutare și a conversiei, la cursurile  de la încheierea exerci țiului, a activelor și 
pasivelor monetare denominate în valut ă sunt înregistrate în c ontul rezultatului economic. 
 
Se aplică diferite metode de conversie urm ătoarelor rubrici: 
– imobilizări corporale și necorporale, care î și păstrează valoarea în euro la cursul în 
vigoare la data când au fost cump ărate, precum și 
– prefinanțări plătite conform Fondului europ ean de garantare agricol ă, care sunt 
convertite la cursurile  de schimb în vigoare în a zecea zi a lunii care urmeaz ă după 
luna în care sunt acordate. 
Soldurile de la încheierea exerci țiului ale activelor și pasivelor monetare denominate în valut ă 
sunt convertite în euro pe baza cursurilor de schimb în vigoare la 31 decembrie: 
Cursurile de schimb ale EURO 
Monedă 31.12.2009 31.12.2008 Monedă 31.12.2009 31.12.2008 
BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 
CZK 26,4730 26,8750 PLN 4,1045 4,1535 
DKK 7,4418 7,4506 RON 4,2363 4,0225 
EEK 15,6466 15,6466 SEK 10,2520 10,8700 
GBP 0,8881 0,9525 CHF 1,4836 1,4850 
HUF 270,4200 266,7000 JPY 133,1600 126,1400 
LVL 0,7093 0,7083 USD 1,4406 1,3917 
Modificările valorii juste a titlurilor de va loare monetare denominate în valut ă și clasificate ca 
disponibile pentru vânzare, ca re sunt legate de diferen țele de conversie s unt contabilizate în 
contul rezultatului economic. Diferen țele de conversie ale activelor și pasivelor financiare 
nemonetare de ținute la valoare just ă prin profit sau pierdere su nt contabilizate în contul 
rezultatului economic. Diferen țele de conversie ale activelor financiare nemonetare sunt 
clasificate ca disponi bile pentru vânzare și sunt incluse în rezerva de valoare just ă. 
 
1.4.2 Utilizarea estim ărilor 
În conformitate cu IPSAS și cu principiile contabile general acceptate, situa țiile financiare 
includ neap ărat sume bazate pe estim ări și ipoteze ale conducerii pe baza celor mai fiabile 
 
RO 21   RO informații disponibile. Estim ările semnificative includ, dar nu se limiteaz ă la acestea: sumele 
pentru datorii privind beneficiile angaja ților, provizioane, riscul financiar al stocurilor și 
creanțelor, veniturile și cheltuielile angajate, activele și pasivele contingente și gradul de 
depreciere a imobiliz ărilor necorporale și corporale. Rezultatele efective pot fi diferite fa ță de 
estimări. Schimb ările în estim ări sunt reflectate în peri oada în care devin cunoscute. 
 
1.5 BILAN Ț 
 
1.5.1 Imobiliz ări necorporale 
Licențele de programe informatice achizi ționate sunt înregistrate pe baza costurilor istorice 
minus amortizarea acumulat ă și pierderile din depreciere acumu late. Activele sunt amortizate 
conform metodei liniare pe durata lor de via ță utilă estimată, respectiv 4 ani. Imobiliz ările 
necorporale produse intern sunt înscrise la cheltu ielile din contul rezultatului economic. 
Costurile aferente dezvolt ării sau administr ării programelor informatice sunt contabilizate 
drept cheltuieli pe m ăsură ce sunt înregistrate, fiind c onsiderate costuri de cercetare științifică 
și dezvoltare . 
 
1.5.2 Imobiliz ări corporale 
Toate imobiliz ările corporale sunt înregistrate pe  baza costului istoric minus amortiz ările și 
pierderile din depreciere acumula te. Costul istoric include cheltuieli care pot fi atribuite în 
mod direct achizi ționării sau construirii activului. 
 
Costurile ulterioare sunt in cluse în valoarea contabil ă a activului sau înregistrate ca activ 
separat, dup ă caz, doar atunci când este probabil c ă viitoarele beneficii economice sau 
potențialul de serviciu asociate cu elementul respectiv vor intra în Uniunea European ă și când 
costul elementului poate fi evaluat în  mod fiabil. Toate costurile de repara ție și întreținere sunt 
înscrise drept cheltuieli în  contul rezultatului econom ic în perioada financiar ă în care sunt 
efectuate. Întrucât Uniunea European ă nu împrumut ă bani pentru finan țarea achizi ționării de 
imobilizări corporale, nu exist ă cheltuieli cu împrumuturile  legate de asemenea achizi ții. 
 Terenurile și operele de art ă nu sunt amortizate de oarece se presupune c ă au o via ță utilă 
nedeterminat ă. Activele în construc ție nu sunt amortizate deoarece nu sunt înc ă date în 
folosință. Amortizarea altor act ive este calculat ă folosind metoda amortiz ării liniare pentru 
alocarea costurilor la valorile reziduale pe durata lor de via ță utilă estimată, după cum 
urmează: 
Rate de amortizare 
Tip de activ Rata amortiz ării prin 
metoda liniar ă 
Clădiri 4% 
Instalații, mașini și utilaje 10% to 25% 
Mobilă 10% to 25% 
Instalații fixe și accesorii 10% to 33% 
Autovehicule 25% 
Echipamente informatice 25% 
Alte imobiliz ări corporale 10% to 33% 
 
RO 22   RO Câștigurile și pierderile din cesion ări sunt determinate prin compararea încas ărilor după 
scăderea cheltuielilor de vânzare cu valoarea contabil ă a activului cesionat. Acestea sunt 
incluse în contul rezultatului economic. 
 
Contracte de leasing 
Leasing-urile de imobiliz ări corporale, în care Uniunea European ă are practic toate riscurile și 
avantajele aferente dreptului de proprietate, sunt clasificate drept contracte de leasing financiar. Contractele de leasing financiar sunt capitalizate la începutul leasing-ului la cea mai 
mică din valoarea just ă a activului oferit prin leasing și la valoarea prezent ă a ratelor minime 
de leasing. Fiecare rat ă de leasing este alocat ă între soldul datoriei și cheltuielile de finan țare 
pentru a ajunge la o rat ă constantă pe soldul restant de finan țare. Obliga țiile provenite din 
închirieri, dup ă scăderea cheltuielilor de finan țare, sunt incluse în alte datorii (pe termen scurt 
sau lung). Dobânda costurilor de finan țare este inclus ă drept cheltuial ă în contul rezultatului 
economic pe perioada de leasing pentru a produce o rat ă constantă a dobânzii periodice pe 
soldul restant al datoriei  pentru fiecare perioad ă. Activele de ținute prin contracte de leasing 
financiar sunt amortizate pe perioada mai scurt ă dintre durata de via ță utilă a activelor și 
durata leasing-ului. 
 
Leasing-urile prin care locatorul re ține o parte important ă a riscurilor și a avantajelor aferente 
dreptului de proprietate sunt clasificate ca leasing-uri opera ționale. Pl
ățile efectuate în cadrul 
leasing-urilor opera ționale sunt incluse drept cheltuie li în contul rezultatului economic 
conform metodei liniare pe toat ă durata leasing-ului. 
 
1.5.3 Deprecierea activ elor nefinanciare 
Activele care au o durat ă de viață utilă nedeterminat ă nu sunt amortizate și sunt supuse anual 
unui test de depreciere. Activele amortizate sunt examinate cu priv ire la depreciere de fiecare 
dată când evenimente sau schimb ări de împrejurare indic ă posibilitatea nerecuper ării valorii 
contabile. O pierdere din depreciere este contabilizat ă la valoarea cu care valoarea contabil ă a 
activului dep ășește valoarea recuperabil ă. Valoarea recuperabil ă este suma mai mare dintre 
valoarea just ă a unui activ minus co sturile de vânzare și valoarea de utilizare. 
 Valorile reziduale și duratele de via ță utilă ale imobiliz ărilor corporale și necorporale sunt 
revizuite și ajustate, dac ă este cazul, cel pu țin o dată pe an. Valoarea contabil ă a unui activ 
este redus ă imediat la valoarea recuperabil ă a acestuia dac ă valoarea sa contabil ă este mai 
mare decât valoarea recuperabil ă estimată. Dacă motivele deprecierii înregistrate în anii 
precedenți nu mai sunt valabile, pierde rile din deprecieri se storneaz ă corespunz ător.  
 
1.5.4 Investi ții 
Participa țiile în societ ăți asociate și întreprinderi comune 
Participațiile în societ ăți asociate și întreprinderi comune sunt c ontabilizate folosind metoda 
punerii în echivalen ță. Costurile capitalurilor proprii sunt ajustate pentru a reflecta rata 
creșterilor sau reducerilor în active nete ale societ ăților asociate și întreprinderilor comune 
care pot fi atribuite Uniunii Europene dup ă înregistrarea ini țială, dacă sunt indicii de 
depreciere, și sunt reduse la valoarea recuperabil ă mai scăzută, dacă este nevoie. Valoarea 
recuperabil ă este determinat ă astfel cum se descrie la punctul 1.5.3 . Dacă motivul deprecierii 
încetează la o dată ulterioară, pierderea din depreciere se storneaz ă la valoarea contabil ă care 
ar fi fost stabilit ă dacă nu ar fi fost înregistrate  pierderi prin depreciere. 
 
 
 
RO 23   RO Investiții în fonduri cu capital de risc 
Clasificare și evaluare 
Investițiile în fonduri cu capital de risc sunt clasif icate drept active dispon ibile pentru vânzare 
(a se vedea 1.5.5 ) și, în consecin ță, trebuie contabilizate la valoarea just ă, cu câștigurile și 
pierderile care rezult ă din modific ările valorii juste (inclusiv diferen țele de conversie) 
înregistrate în reze rva de valoare just ă. 
 
Considera ții privind valoarea just ă 
Deoarece nu au un pre ț cotat pe pia ță, pe o pia ță activă, investițiile în fonduri cu capital de 
risc sunt evaluate linie cu linie la suma mai mic ă dintre cost sau valoarea net ă aferentă 
activelor („VNA”), conform raportului întocmit de admi nistratorului fondului pân ă la data 
bilanțului, excluzând astfel orice câ știg aferent nerealizat care poate prevala în portofoliul de 
investiții subiacent.  Investițiile în fonduri cu capita l de risc într-o faz ă de început sunt evaluate 
pe baza acelora și principii, cu excep ția cazului în care pierderile nerealizate sunt cauzate doar 
de cheltuielile administrative, caz în care ace ste pierderi nerealizate nu sunt luate în 
considerare. 
Câștigurile nerealizate care rezult ă din evaluarea la valoarea just ă sunt contabilizate prin 
rezerve, iar pierderile nerealizate sunt evaluate din punct de  vedere al deprecierii pentru a 
determina dac ă sunt înregistrate ca pierderi din deprec iere în contul rezultatului economic sau 
ca modific ări ale rezervei de valoare just ă. VNA aferent ă la valoarea just ă este determinat ă 
prin aplicarea ori a procentajului dreptului de proprietate a Uniunii Eu ropene la fond, la VNA 
reflectată în cel mai recent raport, ori, în m ăsura în care este disponibil ă, la valoarea precis ă a 
acțiunii la aceea și dată, înaintată de administratorul fondului respectiv. 
 
1.5.5  Active financiare  
Clasificare  
Activele financiare ale Uniunii Eu ropene sunt clasificate în urm ătoarele categorii: active 
financiare la valoarea just ă prin profit sau pierdere, împrumuturi și creanțe, investiții păstrate 
până la scaden ță și active financiare disponibile pentru  vânzare. Clasificarea instrumentelor 
financiare este determinat ă la contabilizarea ini țială și reevaluat ă la fiecare dat ă a bilanțului. 
 
(i) Active financiare la valoare just ă prin profit sau pierdere 
Un activ financiar este  clasificat în aceast ă categorie dac ă este achizi ționat în principal în 
scopul vinderii pe termen scurt sau dac ă este desemnat astfel de Uniunea European ă. 
Derivatele sunt, de asemenea, plasate în aceast ă categorie. Activele din aceast ă categorie sunt 
clasificate drept active circulante dac ă se așteaptă să fie lichidate în term en de 12 luni de la 
data bilan țului. 
 
(ii) Împrumuturi și creanțe 
Împrumuturile și creanțele sunt active financiare nederivate  cu rate fixe sau determinabile 
care nu sunt cotate pe o pia ță activă. Acestea apar atunci când UE ofer ă bani, produse sau 
servicii în mod di rect unui debitor f ără intenția de a tranzac ționa crean ța și sunt incluse în 
activele imobilizate, cu excep ția celor scadente în termen de 12 luni de la data bilan țului. 
 
RO 24   RO  
(iii) Investi ții păstrate pân ă la scaden ță 
Investițiile păstrate pân ă la scaden ță sunt active financiare nederivate cu rate fixe sau 
determinabile și scadențe fixe pe care Uniunea European ă intenționează și poate să le păstreze 
până la scaden ță. În acest exerci țiu financiar, Uniunea European ă nu a deținut nicio investi ție 
de acest tip. 
 
(iv) Active financiare disponibile pentru vânzare 
Activele financiare disponibile pentru vânzar e sunt instrumente nede rivate care ori sunt 
desemnate în aceast ă categorie, ori nu sunt cl asificate în niciuna dint re celelalte categorii. 
Acestea sunt clasificate ca active circ ulante sau active imobilizate în func ție de perioada de 
timp în care UE inten ționează să le utilizeze. Investi țiile în entit ăți neconsolidate și alte 
investiții în capitaluri proprii (de ex. opera țiunile cu capital de risc) care nu sunt contabilizate 
cu ajutorul metodei punerii în echivalen ță sunt clasificate, de asemenea, ca active financiare 
disponibile pentru vânzare. 
 
Contabilizare și evaluare ini țiale 
Achizițiile și vânzările de active financiare la valoarea just ă prin profit sau pierderi, p ăstrate 
până la scaden ță și disponibile pentru vânzare sunt  contabilizate la data tranzac ției – data la 
care Uniunea European ă se angajeaz ă să cumpere sau s ă vândă activul. Împrumuturile sunt 
contabilizate atunci când se avanseaz ă lichidități debitorilor. Instrume ntele financiare sunt 
contabilizate ini țial la valoarea just ă, plus costurile de tranzac ție pentru toate activele 
financiare necontabilizate la valoarea just ă prin profit sau pierde ri. Activele financiare 
contabilizate la valoarea just ă prin profit sau pierderi sunt înregistrate ini țial la valoarea just ă și 
costurile de tranzac ție sunt înscrise drept cheltuieli în contul rezultatului economic. 
 
Valoarea just ă a unui activ financiar la contabilizarea ini țială reprezint ă în mod normal pre țul 
tranzacției (adică valoarea just ă a contrapresta ției primite). Totu și, când se acord ă un credit pe 
termen lung f ără dobândă sau cu o dobând ă sub condi țiile pieței, valoarea sa just ă poate fi 
estimată ca fiind valoarea actualizat ă a tuturor intr ărilor viitoare de fondur i calculate folosind 
rata dobânzii prevalente pe pia ță pentru un instrument simila r cu un rating de credit 
asemănător.  
 În cazul creditelor acordate din fonduri împrumutate, „opera țiuni reciproce”, diferen țele dintre 
credit și condițiile de împrumut și sume nu sunt importante, iar „costul de oportunitate” nu se 
aplică întrucât UE nu poate investi bani pe pie țele de capital. Din aceste motive, aceste credite 
sunt evaluate la valoarea lor nominal ă. Costurile tranzac țiilor suportate de UE și apoi imputate 
beneficiarului creditului sunt  contabilizate direct în c ontul rezultatului economic. 
 Instrumentele financiare sunt eliminate din bilan ț când au expirat sau au fost transferate 
drepturile de a primi fluxuri de numerar din investi ții și Uniunea European ă a transferat 
aproape toate riscurile și avantajele aferente dreptului de proprietate. 
 
Evaluare ulterioar ă
 
Activele financiare la valoarea just ă prin profit sau pierderi s unt contabilizate ulterior la 
valoarea just ă. Câștigurile și pierderile care provin din modific ările valorii juste a categoriei 
 
RO 25   RO „Instrumente financiare la valoarea just ă prin profit sau pierderi ” sunt incluse în contul 
rezultatului economic din pe rioada în care se produc. 
 
Creditele și creanțele, precum și investițiile păstrate pân ă la scaden ță sunt contabilizate la 
costul amortizat folosind metoda dobânzii efect ive. În cazul creditelor acordate din fonduri 
împrumutate, se aplic ă aceeași rată a dobânzii efective atât creditelor acordate, cât și 
împrumuturilor luate, întrucât aceste  credite au caracteristicile „opera țiunilor reciproce”, iar 
diferențele dintre condi țiile creditelor acordate și împrumuturilor luate și sume nu sunt 
importante. Costurile tranzac țiilor suportate de UE și apoi imputate beneficiarului 
împrumutului sunt contabilizate direct  în contul rezultatului economic. 
 Activele financiare disponibile pentru vânzare sunt contabilizate ulterior la valoarea just ă. 
Câștigurile și pierderile rezultate în urma modific ărilor valorii juste a activelor disponibile 
pentru vânzare sunt contabiliz ate în rezerva de valoare just ă. Când activele clasificate drept 
disponibile pentru vânzare s unt vândute sau se depreciaz ă, ajustările cumulative ale valorii 
juste contabilizate anterior în rezerva de valoare just ă sunt contabilizate în contul rezultatului 
economic. Dobânda pe activele financiare  disponibile pentru  vânzare calculat ă folosind 
metoda dobânzii efective este înregistrat ă în contul rezultatului economic. Dividendele pe 
instrumentele de capital propriu  disponibile pentru vânzare su nt înregistrate când se stabile ște 
dreptul UE de a primi plata. 
Valorile juste ale investi țiilor cotate pe pie țele active se bazeaz ă pe cursurile curente de 
cump
ărare. Dac ă piața unui activ financiar nu este activ ă (și în cazul titlurilor de valoare 
necotate la burs ă), Uniunea European ă stabilește o valoare just ă folosind tehnici de evaluare. 
Acestea includ folosirea tranzac țiilor neprivilegiate recente, refe rirea la alte instrumente care 
sunt într-o mare m ăsură aceleași, analiza actualizat ă a fluxurilor de numerar, modelele de 
fixare a pre țului pe valoarea op țiunii și alte tehnici de evaluare folosite în mod obi șnuit de 
actorii de pe pia ță.  
În cazurile în care valoarea just ă a investițiilor în instrumente de capital propriu care nu au un 
preț cotat pe o pia ță activă nu poate fi m ăsurată în mod fiabil, aceste investi ții sunt evaluate la 
cost minus pierderile din depreciere. 
 
Deprecierea activ elor financiare  
La fiecare dat ă a bilanțului, Uniunea European ă evalueaz ă dacă există dovezi obiective 
conform c ărora un activ financiar s-a depreciat. Un  element de activ financiar se depreciaz ă și 
există pierderi din depreciere dac ă și numai dac ă există dovezi obiective de depreciere ca 
urmare a unuia sau mai multor evenimente care au avut loc dup ă înregistrarea ini țială a 
activului și acea pierdere (sau acele pierderi) are (a u) un impact asupra fluxurilor de numerar 
viitoare estimate ale activului financiar care poate fi estimat în mod fiabil. 
 
(i) Active contabilizate la costul amortizat 
Dacă există dovezi obiective c ă a avut loc o pierdere din depreciere a creditelor și creanțelor 
sau investi țiilor păstrate pân ă la scaden ță contabilizate la costul amortizat, suma reprezentând 
pierderea este evaluat ă ca diferen ța dintre valoarea contabil ă a elementului de activ și valoarea 
actuală a viitoarelor fluxuri de numerar estimate (cu excep ția pierderilor viitoare de credit care 
nu au avut loc) actualizate la rata ini țială a dobânzii efective a acti vului financiar. Valoarea 
contabilă a activului este redus ă și suma pierderii este înscris ă în contul rezultatului economic. 
Dacă un credit sau o investi ție păstrată până la scaden ță are o rată variabilă a dobânzii, rata de 
 
RO 26   RO actualizare pentru evaluarea oric ărei pierderi din deprec iere este rata actual ă a dobânzii 
efective determinat ă conform contractului. Calculul valo rii curente a viitoarelor fluxuri de 
numerar estimate ale unui ac tiv financiar depus ca garan ție reflectă fluxurile de numerar care 
ar putea rezulta dintr-o li chidare minus costurile ob ținerii și vânzării garanției reale, indiferent 
dacă lichidarea este sau nu probabil ă. Dacă, într-o perioad ă ulterioar ă, suma pierderii din 
depreciere scade și scăderea poate fi legat ă în mod obiectiv de un eveniment care are loc dup ă 
înregistrarea deprecierii, pierde rea din depreciere înregistrat ă anterior se storneaz ă prin contul 
rezultatului economic. 
 
(ii) Active contabilizate la valoarea just ă 
În cazul investi țiilor în capitaluri proprii  clasificate ca disponibile pentru vânzare, o sc ădere 
semnificativ ă sau permanent ă (prelungit ă) a valorii juste a t itlului sub costul s ău este luat ă în 
considerare atunci când se determin ă dacă titlurile s-au depreciat sau nu. Dac ă există 
asemenea dovezi pentru activele financiare di sponibile pentru vânzare, pierderea cumulativ ă – 
calculată ca diferen ța dintre costul de achizi ție și valoarea just ă curentă, minus pierderea din 
depreciere a activului financiar respectiv înregistrat în prealabil în contul rezultatului economic – este scoas ă din rezerve și înregistrat ă în contul rezultatul ui economic. Pierderile 
din depreciere înregistrate în contul rezultat ului economic la instrumente de capitaluri proprii 
nu se storneaz ă prin contul rezultatului economic. Dac ă, într-o perioad ă ulterioară, valoarea 
justă a unui instrument de împrumut clasific at drept disponibil pentru vânzare cre ște și 
creșterea poate fi legat ă în mod obiectiv de un eveniment care are loc dup ă înregistrarea 
pierderii din depreciere, pierde rea din depreciere se storneaz ă prin contul rezultatului 
economic. 
 
1.5.6 Stocuri 
Stocurile sunt înregistrate la suma mai mic ă dintre cost și valoarea realizabil ă netă. Costurile 
se determin ă folosind metoda primul intrat, primul ie șit (FIFO). Costuril e produselor finite și 
lucrărilor în curs constau în costuri de materii prime, mân ă de lucru direct ă, alte costuri care 
pot fi atribuite direct și cheltuielile generale de produc ție aferente (bazate pe capacitatea 
normală de exploatare). Valoarea realizabil ă netă este prețul estimat de vânzare în cursul 
activității obișnuite, minus costurile de finalizare și cheltuielile de vânzare. Când stocurile 
sunt deținute pentru a fi distribuite cu titlu gratuit sau contra une i sume nominale, acestea sunt 
evaluate la suma mai mic ă dintre cost și costul curent de înlocuire. Costul curent de înlocuire 
reprezintă costul pe care  Uniunea European
ă l-ar suporta pentru achizi ționarea activului la 
data de raportare. 
 
1.5.7 Sume de prefinan țare 
Prefinanțarea reprezint ă plata unei sume destinate s ă ofere beneficiarului un avans de 
numerar, adic ă un fond de trezorerie. Acesta poa te fi divizat în mai multe pl ăți pe o perioad ă 
definită în acordul de prefinan țare în cauz ă. Fondul de trezorerie (sau  avansul) este rambursat 
sau utilizat în scopul pentru care a fost acordat pe perioada definit ă în acord. Dac ă 
beneficiarul nu are cheltuieli eligibile, acesta are obliga ția de a returna Uniunii Europene 
avansul de prefinan țare. Suma de prefinan țare este redus ă (în totalitate sau par țial) prin 
acceptarea costurilor eligibile și a sumelor returnate, iar aceast ă sumă este înregistrat ă drept 
cheltuială. 
 La încheierea exerci țiului sumele de prefinan țare restante sunt evaluate la sumele originale 
plătite, minus: sume returnate, sume elig ibile cheltuite, sume eligibile estimate și încă 
 
RO 27   RO necompensate la încheierea exerci țiului și reducerile de valoare. 
 Dobânda la prefinan țare este înregistrat ă pe măsură ce este ob ținută în conformitate cu 
dispozițiile contractului relevant. La încheierea exerci țiului, pe baza celor mai fiabile 
informații, se realizeaz ă o estimare a veniturilor din dobânzi acumulate, care este inclus ă în 
bilanț. 
 
1.5.8 Crean țe 
Creanțele sunt contabilizate la suma original ă minus diminuarea din depreciere. O diminuare 
din depreciere a crean țelor se stabile ște când exist ă dovezi obiective conform c ărora Uniunea 
European ă nu va putea colecta toate sume le datorate, la termenele prev ăzute inițial ale 
creanțelor. Suma corespunz ătoare diminu ării reprezint ă diferența dintre valoarea contabil ă a 
activului și valoarea recuperabil ă, adică valoarea actualizat ă a fluxurilor viitoare estimate de 
numerar, actualizate la rata dobânzii de pe pia ță pentru debitori similari. Suma 
corespunz ătoare diminu ării este înregistrat ă în contul rezultatului economic. Se înregistreaz ă, 
de asemenea, și o diminuare general ă pentru ordinele de recupera re scadente care nu sunt înc ă
 
supuse unei diminu ări specifice. A se vedea nota 1.5.14  de mai jos cu privire la tratamentul 
venitului cumulat la încheierea exerci țiului. 
 
1.5.9 Numerar și echivalente de numerar 
Numerarul și echivalentele de numerar su nt instrumente financiare și sunt definite drept active 
circulante. Acestea includ lichidit ăți, depozite bancare la vedere, alte investi ții foarte lichide 
pe termen scurt cu date ini țiale de scaden ță de cel mult trei luni și descoperiri de cont. 
 
1.5.10 Beneficiile angaja ților 
Obligații privind pensiile 
Uniunea European ă administreaz ă planuri de pensii cu beneficii determinate. De și angajații 
contribuie la o treime din costul preconizat al acestor beneficii din salariile lor, datoria nu este 
finanțată. Datoria înregistrat ă în bilan ț cu privire la planurile de pensii cu beneficii 
determinate este valoarea actualizat ă a obliga ției beneficiului determinat la data bilan țului. 
Obligația beneficiului determinat este calculat ă de actuari folosind metoda unit ăților de credit 
preconizate. Valoarea prezent ă a obliga ției beneficiului determinat este calculat ă prin 
actualizarea fluxurilor viitoare estimate de numerar folosind rate ale dobânzii obliga țiunilor 
guvernamentale denominate în moneda în care vor fi pl ătite beneficiile și cu termene pân ă la 
scadență asemănătoare cu termenele datoriei de pensii aferente. 
 
Câștigurile și pierderile actuarial e care apar datorit ă modificărilor legate de experien ță și 
modificărilor ipotezelor actuariale sunt înregistrate imediat în contul rezultatului economic. 
Costurile serviciilor anterioare sunt înregistrate imediat în contul rezultatului economic, cu excepția cazului în care modific ările planului de pensii condi ționează rămânerea angaja ților în 
funcție pentru o perioad ă specifică de timp (perioada de achizi ție a drepturilor). În acest caz, 
costurile serviciilor anterioare sunt amortizate conform metodei liniare pentru perioada de achiziție a drepturilor. 
 
Beneficii de s ănătate după pensionare 
Uniunea European ă oferă beneficii de s ănătate angaja ților săi prin rambursarea cheltuielilor 
medicale. Un fond separat („RCAM”) a fo st creat pentru administrarea zilnic ă. Atât angaja ții 
 
RO 28   RO actuali, pensionarii, v ăduvii, cât și succesorii în drepturi ai acestora beneficiaz ă de sistem. 
Beneficiile acordate „persoanelor inactive” (pen sionari, orfani etc.) s unt clasificate drept 
„Beneficii ale angaja ților ulterioare pension ării”. Dată fiind natura acesto r beneficii, este 
necesar un calcul actuarial. Datoria din bilan ț este determinat ă pe o baz ă similară cu cea a 
obligațiilor de pensii (a se vedea mai sus). 
 
1.5.11 Provizioane 
Provizioanele sunt înregist rate când Uniunea European ă are o obliga ție prezent ă juridică sau 
implicită față de terțe părți ca urmare a unor evenimente trecut e; este foarte probabil faptul c ă 
o ieșire de resurse va fi necesar ă pentru stingerea obliga ției și că suma poate fi estimat ă în 
mod fiabil. Nu sunt înregistrate provizioane pentru pierderile viitoare din exploatare. Suma provizionului reprezint ă cea mai bun ă estimare a cheltuielilor necesare pentru stingerea 
obligației actuale la data de raportare. În cazul în care provizionul implic ă un număr mare de 
elemente, obliga ția este estimat ă prin ponderarea tuturor rezu ltatelor posibile în func ție de 
probabilit ățile asociate acestora (metoda „valorii preconizate”). 
 
1.5.12 Datorii financiare 
Datoriile financiare sunt clasificate drept datorii financiare la valoarea just ă prin profit sau 
pierdere ori drept datorii financ iare contabilizate la costul de  amortizare (împrumuturi luate). 
Împrumuturile luate sunt alc ătuite din împrumuturi de la institu ții de credit și datorii dovedite 
prin certificate. Împrumuturile sunt înregistrate ini țial la valoarea just ă, respectiv încas ările 
din emiterea acestora (valoarea just ă a contrapresta ției primite) minus costurile de tranzac ție 
suportate, iar apoi contabilizate la costul amor tizat folosind metoda dobânzii efective; orice 
diferență între încas ări minus costurile de tranzac ție și valoarea de rambursare este înregistrat ă 
în contul rezultatului economic pe durata împr umuturilor folosind metoda dobânzii efective.  
 Acestea sunt clasificate ca dato rii pe termen lung, cu excep ția celor scadente în mai pu țin de 
12 luni dup ă data bilan țului. În cazul credite lor acordate din fonduri împrumutate, metoda 
dobânzii efective nu poate fi aplicat ă creditelor acordate și împrumuturilor luate, pe baza 
considera țiilor de prag de semnifica ție. Costurile tranzac țiilor suportate de Uniunea 
European ă și apoi imputate beneficiarului creditului sunt înregistrate direct în contul 
rezultatului economic.  Datoriile financiare clasificate la valoarea just ă prin profit sau pier dere includ derivatele 
atunci când valorarea just ă a acestora este negativ ă. Ele fac obiectul aceluia și tratament 
contabil precum activele fi nanciare la valoarea just ă prin profit sau pierdere, (a se vedea nota 
1.5.5 ). 
 
1.5.13 Obliga ții de plată 
O parte semnificativ ă a obligațiilor de plat ă ale UE nu este legat
ă de achizi ționarea de produse 
sau servicii - ci reprezint ă cereri de decont nepl ătite privind costurile, prezentate de 
beneficiari, de subven ții sau alte finan țări ale UE. Acestea sunt înregistrate drept obliga ții de 
plată pentru suma cerut ă când cererea de decont privind costul este primit ă și, după verificare, 
acceptată drept eligibil ă de către operatorii financiari relevan ți. În acest stadiu ele sunt 
evaluate la suma acceptat ă și eligibilă. 
 
RO 29   RO Obligațiile de plat ă care provin din achizi ționarea de produse și servicii sunt înregistrate la 
primirea facturii la suma ini țială și cheltuielile aferente sunt introduse în contabilitate atunci 
când produsele sau servic iile sunt livrate și acceptate de Uniunea European ă. 
 
1.5.14 Venituri și cheltuieli angajate, venituri și cheltuieli amânate 
Conform normelor contabile ale Uniunii Europene, tranzac țiile și evenimentele sunt 
înregistrate în situa țiile financiare în perioada corespunz ătoare acestora. La sfâr șitul perioadei 
contabile, cheltuielile angajate sunt cont abilizate pe baza sumelor estimate ale obliga țiilor de 
transfer datorate pentru perioada respectiv ă. Calculul cheltuielilor angajate se face în 
conformitate cu orient ările practice și operaționale detaliate redactate de Comisie, care au 
drept obiectiv ca situa țiile financiare s ă redea o imagine fidel ă și corectă. 
 Veniturile sunt, de asemenea, contabilizate în perioada aferent ă acestora. La încheierea 
exercițiului, când o factur ă nu este înc ă emisă, dar serviciul a fost pres tat sau produsele au fost 
livrate de UE sau când exist ă un acord contractual (adic ă prin referire la un tratat), suma 
respectivă se va înregistra ca ven ituri angajate în situa țiile financiare. 
 
În plus, la încheierea exerci țiului, dacă o factură este emis ă, dar serviciul nu a fost prestat sau 
produsele nu au fost înc ă
 livrate, venitul va fi amânat și contabilizat în perioada contabil ă 
ulterioară. 
 
1.6 CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC  
1.6.1 Venituri 
Venituri care nu provin din schimburi 
Acestea reprezint ă marea majoritate a veniturilor UE și includ în principal impozitele directe 
și indirecte și resursele proprii. În afara impozitelor, Uniunea European ă poate primi și plăți 
de la alte p ărți, precum taxe, amenzi și donații. 
 
Resurse bazate pe VNB și resurse TVA
 
Veniturile sunt înregistrate pentru perioada pentru care Uniunea European ă trimite o cerere de 
fonduri statelor membre solicitând contribu ția acestora. Ele sunt evaluate la „suma cerut ă”. 
Având în vedere c ă resursele TVA și VNB se bazeaz ă pe estim ări ale datelor din exerci țiul 
bugetar respectiv, acestea pot fi revizuite pe m ăsură ce survin modific ări, până când statele 
membre public ă datele finale. Efectul unei modific ări a estim ării este inclus la stabilirea 
excedentului sau deficitului net pe peri oada în care a avut loc modificarea. 
 
Resursele proprii tradi ționale  
Creanțele și veniturile aferente sunt înregistrate atunci când situa țiile contabile A lunare 
relevante (inclusiv taxele colectate și sumele datorate care sunt garantate și necontestate) sunt 
primite de la statele membre. La data raport ării, veniturile colectate de statele membre pentru 
perioada respectiv ă, dar înc ă neplătite Uniunii Europene sunt estimate și înregistrate ca 
venituri angajate. Situa țiile contabile B trimestriale (inclusiv taxele care nu au fost nici 
colectate, nici garantate, precum și sumele garantate care au fost contestate de debitor) primite 
de la statele membre sunt înregistrate drept ve nituri minus costurile de colectare la care au 
dreptul (25%). În plus, o redu cere a valorii este înregistrat ă drept valoarea diferen ței de 
recuperare estimat ă în contul rezultatului economic. 
 
RO 30   RO  
Amenzi  
Veniturile provenite din amenzi sunt  înregistrate atunci când a fost luat ă de către UE decizia 
de a se aplica o amend ă, iar destinatarul a fost în științat în mod oficial. Dac ă există îndoieli cu 
privire la solvabilitatea întreprinderii, se înregistreaz ă o reducere a valorii crean ței. După 
luarea deciziei de a impune o amend ă, debitorii au dou ă luni de la data în științării: 
– ori să accepte decizia, în care caz trebuie s ă plătească amenda în termenul 
prevăzut și suma este colectat ă definitiv de UE; 
– ori să nu accepte decizia, caz în care înainteaz ă recurs în temeiul dreptului UE.  
Cu toate acestea, chiar dac ă înainteaz ă un recurs, principalul amenzii trebuie s ă fie plătit în 
termenul de trei luni prev ăzut, întrucât recursul nu are ef ect suspensiv (articolul 242 din 
Tratatul CE) sau, în anumite condi ții și cu aprobarea contabilului Comisiei, pot pr ezenta în loc 
o garanție bancară pentru suma respectiv ă. 
 
Dacă întreprinderea face recurs împotriva deciziei și a plătit deja amenda în mod provizoriu, 
suma este prezentat ă ca pasiv contingent. Totu și, având în vedere c ă un recurs al 
destinatarului împotriva unei decizii a UE nu are efect suspensiv, suma de numerar primit ă 
este folosit ă pentru a compensa crean ța. Dacă se prime ște o garan ție în loc de plat ă, amenda 
rămâne înregistrat ă drept crean ță. Dacă există riscul ca Tribunalul s ă nu ia o decizie în 
favoarea UE, se înregistreaz ă un provizion pentru acoperirea acestui risc. Dac ă, în schimb, a 
fost oferit ă o garanție, atunci crean ța restantă este diminuat ă conform cerin țelor. Dobânda 
acumulată de Uniunea European ă în conturile bancare în care se depoziteaz ă plățile primite 
este înregistrat ă ca venit și orice pasiv contingent este m ărit în mod corespunz ător. 
 
Venituri din schimburi  
Veniturile din vânzarea de produse și servicii sunt înregistrate atunci când riscurile și 
avantajele semnificative aferente dreptului de proprietate a produselor sunt transferate cumpărătorului. Veniturile asociate cu o tranzac ție care include prestarea de servicii sunt 
înregistrate prin raportarea la stadiul de completare a tranzac ției, la data de raportare. 
 
Venituri din dobânzi și cheltuieli cu dobânzile 
Veniturile din dobânzi și cheltuielile cu dobânzile  sunt înregistrate în  contul rezultatului 
economic folosind metoda dobânzii efective. Aceasta este o metod ă de calcul al costului 
amortizat al unui activ fina nciar sau pasiv financiar și de alocare a venitu rilor din dobânzi sau 
a cheltuielilor cu dobânzile  pe perioada relevant ă. Atunci când se calculeaz ă rata dobânzii 
efective, Uniunea European ă estimează fluxurile de numerar lu ând în considerare to ți termenii 
contractuali ai instrumentul ui financiar (de exemplu, op țiunile de plat ă în avans), dar nu ia în 
considerare viitoarele pierderi de credit. Calculul include toate taxele și punctele pl ătite sau 
primite de p ărțile la contract care fac parte integrant ă din rata dobânzii efective, costurile de 
tranzacție și alte prime sau actualiz ări. 
 
Odată ce un activ financiar sau un grup de active financiare similare a fost diminuat ca urmare 
a unei pierderi din depreciere, venitul din do bânzi este înregistrat folosind rata dobânzii 
utilizată pentru actualizarea fluxurilor de numerar viitoare în scopul evalu ării pierderii din 
depreciere. 
 
Venituri din dividende 
Veniturile din dividende sunt înregistrate când se stabile ște dreptul de a primi plata. 
 
RO 31   RO  
1.6.2 Cheltuieli 
Cheltuielile din schimburi de produse datorate achizi ționării de produse și servicii sunt 
înregistrate când acestea sunt livrate și acceptate de Uniunea European ă. Acestea sunt 
evaluate la costul ini țial din factur ă. Cheltuielile neprovenite din schimburi sunt specifice 
Uniunii Europene și reprezint ă majoritatea cheltuielilor aces tora. Acestea sunt aferente 
transferurilor c ătre beneficiari și pot fi de trei tipuri: crean țe, transferuri conform acordului și 
granturi, contribu ții și donații discreționare. 
 
Transferurile sunt înregistrate drept cheltuieli  în perioada în care au loc evenimente care 
conduc la transfer, atâta vreme cât tipul de tran sfer este permis de regulament (Regulamentul 
financiar, Statutul func ționarilor sau alt regulam ent) sau a fost semnat un contract care 
autorizeaz ă transferul, toate criteriile de eligibil itate au fost întruni te de beneficiar și se poate 
face o estimare rezonabil ă a sumei respective. 
 
Când o cerere de plat ă sau de decont este primit ă și întrunește criteriile de recunoa ștere, 
aceasta este înregistrat ă drept cheltuial ă pentru suma eligibil ă. La încheierea exerci țiului, 
cheltuielile eligibile datorate deja beneficiarilor, dar nedeclarate înc ă, sunt estimate și înscrise 
drept cheltuieli angajate. 
 
1.7 ACTIVE ȘI PASIVE CONTINGENTE 
 
1.7.1 Active contingente  
Un activ contingent este un activ poten țial care apare ca urmare a unor evenimente anterioare 
și a cărui existen ță va fi confirmat ă doar de apari ția sau neapari ția unuia sau mai multor 
evenimente viitoare nesigure, care nu sunt în  totalitate controlate de Uniunea European ă. Un 
activ contingent este prezentat în cazul în care este probabil ă o intrare de beneficii economice 
sau de servicii poten țiale. 
 
1.7.2 Pasive contingente  
Un pasiv contingent este o obliga ție potențială care apare ca urmare a unor evenimente 
anterioare și a cărui existen ță va fi confirmat ă doar de apari ția sau neapari ția unuia sau mai 
multor evenimente viitoare nesigure, care nu sunt în totalitate controlate de Uniunea European ă sau o obliga ție prezent ă care apare ca urmare a unor evenimente anterioare, dar nu 
este înregistrat ă deoarece: nu este probabil ca pentru stingerea obliga ției să fie necesar ă o 
ieș
ire de resurse încorporând beneficii economice sau servicii poten țiale sau în cazuri rare în 
care nu poate fi f ăcută o estimare suficient de credibil ă a valorii obliga ției. 
 
RO 32   RO 2. NOTE  LA BILANȚ 
 
ACTIVE IMOBILIZATE 
 
2.1 IMOBILIZ ĂRI NECORPORALE 
Milioane EUR 
Sumă 
  
Valoare contabil ă brută la 31 decembrie 2008 134 
Supliment ări 39 
Cesiuni (3) 
Transferuri între categoriile de active 0 
Alte evolu ții 1 
 
Valoare contabil ă brută la 31 decembrie 2009  171 
 
Amortizare cumulat ă la 31 decembrie 2008 78 
Cheltuieli cu amortizarea în exerci țiul curent 22 
Cesiuni (1) 
Transferuri între categoriile de active 0 
Alte evolu ții 0 
 
Amortizare cumulat ă la 31 decembrie 2009 99 
 
Valoare contabil ă netă la 31 decembrie 2009 72 
Valoare contabil ă netă la 31 decembrie 2008 56 
 
Sumele se refer ă în principal la programele informatice.  
 
2.2 IMOBILIZ ĂRI CORPORALE 
 
În unele țări, valoarea terenului ocupat nu poate fi separat ă de valoarea cl ădirii, deoarece 
ambele au fost achizi ționate ca un întreg. Valoarea terenului, care nu se amortizeaz ă, nu se va 
evalua separat decât dac ă acest lucru devine necesar, adic ă în cazul apari ției unor cheltuieli 
ulterioare precum constr uirea unor noi propriet ăți sau în cazul unei vânz ări parțiale. 
 
Activele legate de Serviciul european geosta ționar mixt de navigare (EGNOS) sunt incluse la 
imobilizări corporale la 31 decembrie 2009 ca urmare  a transferului acestora la Comisie în 
timpul exerci țiului 2009. Aceste active au o valoare contabil ă netă înregistrat ă la această dată 
de 11 milioane EUR (o valoare brut ă de 40 de milioane EUR minus deprecierea acumulat ă de 
29 de milioane EUR). 
 
RO 33   RO  IMOBILIZ ĂRI CORPORALE  
 Milioane EUR 
Terenuri și Instalații și Mobilă și Echipamente 
informatice  Alte 
imobilizări Contracte de 
leasing 
financiar  Active în  TOTAL  
clădiri echipamente vehicule hardware  corporale   construcție   
        
         
Valoare contabil ă brută la 31 decembrie 2008 3 902 368 205 466 151 2 621 122 7 835 
Supliment ări 39 89 20 57 17 29 141 392 
Cesiuni (1) (15) (20) (56) (6) 0 0 (98) 
Transferuri între categoriile de active 31 (2) 0 0 3 0 (32) 0 
Alte evolu ții 1 20 10 8 17 5 0 61 
        
Valoare contabil ă brută la 31 decembrie 2009 3 97 2 460 215 475 182 2 655 231 8 190 
        
Amortizare cumulat ă la 31 decembrie 2008  1 616 300 149 349 92 448  2 954 
Cheltuieli cu amortizarea în exerci țiu 127 66 16 60 17 163  449 
Reluări de amortiz ări 0 0 0 (2) 0 0  (2) 
Cesiuni (1) (13) (14) (52) (5) 0  (85) 
Transferuri între categoriile de active 0 (1) 0 0 1 0  0 
Alte evolu ții 0 3 4 4 3 1  15 
        
Amortizare cumulat ă la 31 decembrie 2009  1 742 355 155 359 108 612  3 331 
        
VALOAREA CONTABIL Ă NETĂ LA  
31 decembrie 2009 2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859 
VALOAREA CONTABIL Ă NETĂ LA  
31 decembrie 2008  2 286 68 56 117 59 2 173 122 4 881 
 
RO 34   RO Sumele care sunt înc ă de plată cu privire la leas ing-urile financiare și drepturile similare sunt prezen tate la datoriile pe termen lung și termen scurt din 
bilanț (a se vedea, de asemenea, notele 2.15 și 2.18.1 ). Acestea se defalcheaz ă după cum urmeaz ă: 
Leasing-uri financiare Milioane 
EUR 
 
Sume viitoare de plat ă Valoare 
totală Cheltuieli 
ulterioare cu 
activele Valoarea 
activului
 Amortizarea Descriere Taxe 
cumulate (A)
< 1 an > 1 an > 5 ani Datorii totale 
(B) A+B (C) A+B+C (E) Valoarea 
contabilă 
netă 
=A+B+C+E 
Terenuri și clădiri 785 51 257 1 465 1 773 2 558 61 2 619 (598) 2 021 
Alte imobiliz ări corporale 14 8 13 1 22 36 0 36 (14) 22 
Total la 31.12.2009 799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043 
Total la 31.12.2008 738 52 250 1 520 1 822 2 560 61 2 621 (448) 2 173 
 
 
RO 35   RO 2.3 INVESTI ȚII PE TERMEN LUNG 
   Milioane EUR
  Note: 31.12.2009 31.12.2008 
Participații în societ ăți asociate  2.3.1 382 278 
Participații în întreprinderi comune  2.3.2 196 145 
Fondul de garantare 2.3.3 1 240 1 091 
Active disponibile pentru vânzare 2.3.4 561 564 
Investiții totale  2 379 2 078 
 
Această rubrică include investi țiile făcute în vederea sprijinirii activit ăților UE și, de 
asemenea, activele nete ale Fondului de garantare. 
 
2.3.1 Participa ții în societ ăți asociate 
   Milioane EUR
  FEI ARTEMIS Clean Sky  Total 
Valoare la 31 decembrie 2008 278 0 0 278 
Achiziții 26 10 75 111 
Cota de excedent net/(deficit) (2) (3) (1) (6) 
Alte mișcări de capitaluri proprii  (1) 0 0 (1) 
Valoare la 31 decembrie 2009 301 7 74 382 
 
Participațiile în societ ățile asociate sunt înregistrate cu ajutorul metodei pu nerii în echivalen ță 
– pentru explica ții suplimentare a se vedea nota 1.3. Următoarele valori contabile se pot 
atribui UE pe baza procentajului acesteia de participare în societ ățile asociate:  
   Milioane EUR
   31.12.2009 31.12.2008 
Active  420 295 
Pasive   (38) (17) 
Venituri  17 23 
Excedent/(deficit)   (6) 10 
 
Fondul european de investi ții (FEI) 
Fondul european de investi ții (FEI) este institu ția financiar ă a Uniunii Europene specializat ă 
în furnizarea de capital de risc și garanții pentru IMM-uri. La 31 decembrie 2009, Comisia a 
subscris o valoare total ă de 861 de milioane EUR (din 2 9 40 de milioane EUR) din capitalul 
social al FEI. Aceast ă sumă reprezint ă 29,29% din capitalul social total al FEI. Comisia a 
vărsat 20%, restul nesolicitat corespunzând unei sume de 689 de milioane EUR – a se vedea, 
de asemenea, nota 5.13.2 . Conform unui acord între Comisie și Banca European ă de Investi ții 
(BEI) semnat în 2005, Comisia are dreptul s ă vândă Băncii Europene de Investi ții acțiunile 
sale în orice moment la pre țul care corespunde evalu ării FEI împ ărțit la num ărul total de 
acțiuni emise.  Valoarea op țiunii de cump ărare este aproape de zero, deoarece formula folosit ă 
pentru determinarea pre țului de vânzare al ac țiunilor este asem ănătoare celei folosite pentru 
determinarea capitalului propriu net al FEI. Participarea UE este astfel evaluat ă la 29,29% din 
activele nete ale FEI, care la 31 decembrie  2009 erau de 301 milioane EUR (2008: 278 de 
milioane EUR), din care 2 milioane EUR sunt af erente rezultatului pe 2009 (pierdere). În 
2009 s-a primit un dividend de 4 milioane EUR aferent exerci țiului financiar 2008. 
Inițiative comune în do meniul tehnologiei 
Parteneriatele public-privat sub forma ini țiativelor comune în domeni ul tehnologiei, care au 
fost puse în aplicare prin întreprinderi comune în sensul articolului 171 din tratat, au fost 
create în vederea punerii în aplicare a obiectivelor  Agendei de la Lisabona privind cre șterea și 
 
RO 36   RO ocuparea for ței de munc ă. Inițiativele comune în domeniul tehnologiei sunt parteneriate 
public-privat înfiin țate la nivel european pentru a se  aborda domenii strategice în care 
cercetarea și inovarea sunt esen țiale pentru competitivitatea european ă. Un nou element al 
celui de Al șaptelea program-cadru pentru ce rcetare, dezvoltare tehnologic ă și activități 
demonstrative, ini țiativele comune în domeniul tehnologiei sprijin ă activitățile multina ționale 
de cercetare pe scar ă largă. Acestea reunesc parteneri priva ți și publici pentru a î și stabili 
obiective comune cu relevan ță mare pentru societate și a își pune în comun finan țările și 
cunoștințele în vederea îndeplinirii acestor obiective. Ini țiativele comune în domeniul 
tehnologiei reprezint ă un nou mod de a ac ționa împreun ă în vederea atingerii obiectivelor 
fixate de liderii UE în Strate gia de la Lisabona privind cre șterea și ocuparea for ței de munc ă. 
Pe parcursul exerci țiului 2009, au devenit opera ționale primele trei ini țiative comune în 
domeniul tehnologiei, întrep rinderile comune ARTEMIS și Clean Sky descrise mai jos, 
precum și întreprinderea IMI, clasificat ă ca întreprindere comun ă și descrisă la nota 2.3.2 . 
Deși ARTEMIS & Clean Sky sunt, din punct de ve dere juridic, întreprinderi comune, din 
perspectiv ă contabilă acestea trebuie s ă fie considerate societ ăți asociate deoarece Comisia are 
o influență semnificativ ă asupra acestor dou ă entități. 
 
Întreprinderea comun ă ARTEMIS  
Această entitate a fost creat ă în vederea punerii în aplicare a unei ini țiative comune în 
domeniul tehnologiei cu sectorul  privat privind sistemele info rmatice integrate. Participarea 
Uniunii Europene, reprezentat ă de Comisie, la capitalurile proprii este, la 31 decembrie 2009, 
de 100% sau de 7 milioane EUR. Contribu ția maxim ă indicativ ă a UE se va ridica la 420 de 
milioane EUR. 
 
Întreprinderea comun ă Clean Sky 
Scopul acestei entit ăți este de a accelera dezvoltarea, validarea și demonstrarea tehnologiilor 
curate în transportul aerian în UE și în special de a crea un sistem  de transport aerian inovativ 
în mod radical, având drept țintă reducerea impactului transportului aerian asupra mediului. 
Participarea Uniunii Europene, reprezentat ă de Comisie, la capitalul propriu este, la 31 
decembrie 2009, de 99,41% sau de 74 milioane EUR. Contribu ția maxim ă indicativ ă a UE la 
această întreprindere se va ridica la 800 de milioane EUR. 
 
2.3.2 Participarea la în treprinderile comune 
 Milioane EUR
 GJU SESAR ITER IMI Total 
Valoare la 31.12.2008 0 103 42 0 145 
Achiziții  0 28 39 81 148 
Cota rezultatului net  0 (51) (46) 0 (97) 
Valoare la 31.12.2009 0 80 35 81 196 
 
Participarea la întreprinderi le comune este înregistrat ă cu ajutorul metodei punerii în 
echivalen ță – pentru explica ții suplimentare a se vedea nota 1.3. Următoarele valori contabile 
se pot atribui UE pe baza procentajului acesteia de participare la întreprinderile comune:  
 
RO 37   RO  
   Milioane EUR
   31.12.2009 31.12.2008 
Active imobilizate   48 0 
Active circulante  192 154 
Datorii pe termen lung   0 0 
Datorii curente  (44) (9) 
Venituri  72 37 
Cheltuieli  (169) (93) 
 
Întreprinderea comun ă Galileo (ICG) în lichidare 
Întreprinderea comun ă Galileo (ICG) a intrat în lichidare la sfâr șitul lui 2006, iar procedura 
este încă în curs de derulare. Activele nete ale ICG aflate în lichidare la sfâr șitul exerci țiului 
se ridicau la valoarea de 0 EUR.  Întrucât entitatea era inactiv ă și, în continuare, în curs de 
lichidare în 2009, nu au fost înre gistrate niciun fel de venitu ri sau cheltuieli. Valoarea 
investiției la 31 decembrie 2009 ( și la 31 decembrie 2008) a fost de 0 EUR, adic ă investiția de 
585 de milioane EUR minus partea cumulat ă de pierderi de 585 de milioane EUR. 
 
Autoritatea European ă de Supraveghere a GNSS (GSA), o agen ție a UE creat ă în 2004 și 
consolidat ă în contabilitatea UE, a preluat r ăspunderea de la ICG la 1 ianuarie 2007. În urma 
intrării în vigoare a Regulamen tului (CE) nr. 683/2008, Comi sia a preluat rolul de 
administrator al programelor europene GN SS de la GSA. Transferul acestor activit ăți și 
sarcini de la GSA la Comisie a avut loc la 1 ianuarie 2009.  
 
Întreprinderea comun ă SESAR 
Obiectivul acestei întreprinderi comune este  de a asigura modernizarea sistemului de 
gestionare a traficului aerian european și implementarea rapid ă a Planului general european 
pentru gestionarea traficul ui aerian prin coordonarea și concentrarea tutu ror eforturilor de 
cercetare și dezvoltare relevante din UE . La 31 decembrie 2009, Comisia de ține 87,4% sau 80 
de milioane EUR (2008: 103 milioane EUR) din part iciparea la capitalul propriu al SESAR. 
Contribuția totală (indicativ ă) a UE prev ăzută pentru SESAR (în perioada 2007 - 2013) este 
de 700 de milioane EUR. 
 
Organiza ția Interna țională ITER pentru Energia prin Fuziune (ITER Interna țional)  
La ITER Interna țional particip ă UE și China, India, Rusia, Coreea, Japonia și SUA. ITER a 
fost creată pentru a gestiona instala țiile ITER, pentru a încuraja exploatarea instala țiilor ITER 
de către laboratoare, alte institu ții și personal implicat în programele de cercetare și dezvoltare 
a energiei de fuziune ale membrilor și pentru a promova în țelegerea și acceptarea public ă a 
energiei de fuziune și pentru a întreprinde orice alt ă activitate necesar ă pentru îndeplinirea 
scopului acesteia.  
 
Contribuția UE (Euratom) la ITER Interna țional este acordat ă prin intermediul Agen ției 
pentru Energia de Fuziune, care prime ște, de asemenea, contribu țiile statelor membre și ale 
Elveției. Contribu ția totală este, din punct de vedere juridic, considerat ă ca fiind contribu ție 
Euratom la ITER, iar statele membre și Elveția nu particip ă la capitalul propriu al ITER. 
Întrucât UE de ține, din punct de vedere juridic, pa rticiparea la întreprinderea comun ă ITER 
Internațional, UE trebuie s ă recunoasc ă participarea în contur ile sale consolidate.  
 
La 31 decembrie 2009, Euratom de ține 47% sau 35 de milioane EUR (2008: 42 de milioane 
EUR) din participarea la capital ul propriu al ITER. Contribu ția totală (indicativ ă) a Euratom 
prevăzută pentru ITER (în perioada 2007 - 2041) este de 7 649 de milioane EUR.  
 
 
RO 38   RO Inițiativa comun ă în domeniul tehnologiei IMI privind medicamentele inovatoare 
Întreprinderea comun ă IMI, a treia ini țiativă comună în domeniul tehnologiei care a devenit 
operațională pe parcursul exerci țiului 2009, va sprijini cercetarea și dezvoltarea farmaceutic ă 
preconcuren țială în statele membre și țările asociate, urm ărind creșterea investi țiilor în 
cercetarea din sectorul biofarmaceutic și va promova implicarea întreprinderilor mici și 
mijlocii (IMM) în activit ățile acesteia.  Participarea  Uniunii Europene, reprezentat ă de 
Comisie, la  capitalul propriu este la 31 decembrie 2009 de 99,1% sau de 81 milioane EUR. 
Contribuția maximă indicativ ă a UE se va ridica la 1 miliard EUR pân ă la 31.12.2017 . 
 
2.3.3 Fondul de garantare 
Active nete ale Fondului de Garantare  Milioane EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Active disponibile pentru vânzare  1 050 887 
Numerar și echivalente de numerar 191  205  
Total active 1 241 1 092 
Total pasive (1) (1) 
Active nete  1 240 1 091 
 
Fondul de garantare pentru ac țiunile externe acoper ă creditele garantate de Uniunea 
European ă ca urmare a unei decizii a Consiliului, în special opera țiunile de creditare ale 
Băncii Europene de Investi ții (BEI) din afara Uniunii Europene și creditele din cadrul 
asistenței macrofinanciare (creditele AMF) și creditele Euratom în afara Uniunii Europene. 
Acesta reprezint ă un instrument pe termen lung menit s ă acopere toate creditele nerambursate 
garantate de UE și, prin urmare, poate fi  considerat ca o investi ție pe termen lung. Acest lucru 
este eviden țiat de faptul c ă aproape 76% din activele disponib ile pentru vânzare au o scaden ță 
între 1 an și 10 ani. Fondul este alimentat prin pl ăți de la bugetul general al UE echivalente cu 
9% din valoarea de capital a opera țiunilor, încas ările din dobânda pe investi ții efectuate din 
activele Fondului și sumele recuperate de la debitorii r ău platnici pentru ca re fondul a trebuit 
să își utilizeze garan ția. Orice excedent anual se returneaz ă și se înscrie într-o rubric ă specială 
în situația veniturilor din buge tul general al UE.  
 UE trebuie s ă includă o rezerv ă de garan ție pentru a acoperi creditele c ătre țările terțe. 
Această rezervă este destinat ă acoperirii nevoilor Fondului de garantare 
și, atunci când este 
necesar, a garan țiilor utilizate care dep ășesc suma disponibil ă în fond, pentru ca aceste sume 
să poată fi imputate bugetului. Aceast ă rezervă de 1 472 de milioane EUR corespunde sumei 
țintă de 9% din creditele restante la 31 decem brie 2009. La 31 decembrie 2009, activele nete 
ale fondului totalizau 1 240 de milioane EUR. Diferen ța dintre activele nete și valoarea 
rezervei corespunde sumei de pl ătit fondului de la bugetul UE, respectiv 232 de milioane 
EUR. Modific ările valorii juste a porto foliului titlurilor de împr umut disponibile pentru 
vânzare au fost înscrise la capitalur i proprii în 2009, cu o valoare total ă de 16 milioane EUR 
(2008: 15 milioane EUR). 
 
2.3.4 Active disponibile pentru vânzare 
Această rubrică include investi țiile și participările achizi ționate pentru a ajuta beneficiarii s ă 
își dezvolte propriile activit ăți comerciale. 
Active pe termen lung disponibile pentru vânzare  Milioane EUR
 BERD OCR  Constituirea 
FEFP EFSE  Altele Total 
Valori la 31.12.2008 157 204 133 67 3 564 
 
RO 39   RO Achiziții  0 11 52 26 19 108 
Cesiuni/retrageri  0 (26) (4) 0 0 (30) 
Transferul excedentului/ 
(deficitului) de reevaluare 
la capitaluri proprii  0 (14) (14) 3 0 (25) 
Pierderi din schimb valutar
 0 (42) 0 0 0 (42) 
Pierderi din depreciere  0 (1) (13) 0 0 (14) 
Valori la 31.12.2009 157 132 154 96 22 561 
 
Banca European ă pentru Reconstruc ție și Dezvoltare (BERD) 
Comisia a subscris la 3% din capitalul total al  BERD, care este de 20 de miliarde EUR. La 
data bilan țului, suma solicitat ă era de 157 de milioane EUR, care au fost achitate integral. 
Plățile restante din capitalul nesolicitat se ridic ă la 443 milioane EUR (a se vedea, de 
asemenea, nota 5.13.1 ). Deoarece BERD nu este cotat ă la nicio burs ă de valori și având în 
vedere restric țiile contractuale incl use în statutul BERD cu privire, printre altele, la vânzarea 
intereselor de participare, plafonate la costul de achizi ție și autorizate doar ac ționarilor 
existenți, participarea Comisiei la BERD este evaluat ă ca fiind costul minus diminuarea din 
depreciere. 
 
Operațiuni cu capital de risc (OCR) 
În cadrul opera țiunilor cu capital de risc sumele se acord ă intermediarilor financiari pentru a 
finanța investițiile în capitaluri proprii. Acestea sunt gestionate de Banca European ă de 
Investiții și sunt finan țate în cadrul politicii europene de vecin ătate.  
 
Alte investi ții 
Sumele cele mai importante sunt cele alocate programului Cre ștere și ocuparea for ței de 
muncă, programului MAP și programului PCI, sub tute la FEI, sprijinind crearea și finanțarea 
constituirii IMM-urilor prin investi ții în fonduri specializate cu capital de risc corespunz ătoare 
(154 de milioane EUR). Este inclus ă, de asemenea, suma de 96 de milioane EUR aferent ă 
Fondului european pentru Europa de s ud-est (EFSE), o societate de investi ții cu un capital 
social variabil (SICAV). Obiectiv ul general al EFSE este sus ținerea dezvolt ării economice și a 
prosperității în Europa de sud-est prin oferirea durabil ă de finan țări suplimentare de 
dezvoltare, prin intermediari fina nciari locali. În 2009, a fost inclus ă o nouă investiție de 19 
milioane EUR aferent ă Fondului pentru eficien ță energetic ă în sud-estul Europei (SE4F). 
 
2.4 CREDITE 
Această rubrică acoperă sumele corespunz ătoare unor credite datorate  Uniunii Europene cu 
scadență mai mare de un an: 
 Milioane EUR
 Note 31.12.2009 31.12.2008 
Credite acordate de la bugetul UE și CECO  2.4.1 169 179 
Credite acordate din fonduri împrumutate  2.4.2 10 595 3 386 
Credite totale   10 764 3 565 
 
RO 40   RO 2.4.1 Credite acordate din bugetul Uniunii Europene și al CECO în lichidare 
 Milioane EUR
 Credite cu condi ții 
speciale  CECO în lichidare Total 
Total la 31.12.2008 150 29 179 
Rambursări (19) (5) (24) 
Modificări ale valorii contabile  12 2 14 
Total la 31.12.2009 143 26 169 
 
Credite cu condi ții speciale 
Acest post acoper ă creditele cu condi ții speciale acordat e la rate preferen țiale, ca parte a 
cooperării cu țările terțe. Toate sumele devin scadente la peste 12 luni dup ă încheierea 
exercițiului. Rata efectiv ă a dobânzii pentru aceste credite variaz ă între 7,73% și 12,36%. 
 
Credite imobiliare ale CECO în lichidare (CECO) 
Creditele ipotecare sunt credit e acordate de CECO din propriile fonduri în conformitate cu 
articolele 54 și 54 alineatul (2) din Tratatul CECO. Aceste credite sunt acordate la o rat ă fixă 
de 1% și, în consecin ță, sunt considerate drept credite la rate preferen țiale. Ratele dobânzii 
efective pentru aceste credite  sunt cuprinse între 2,806% și 22,643%. Din motive practice și 
considera ții de prag de semnifica ție, în cazul acestor credite, pre țul tranzac ției este folosit ca 
valoarea just ă de la deschidere, i ndependent de orice rat ă preferențială a dobânzii acordat ă. 
 
2.4.2 Împrumuturi acordate din fonduri împrumutate 
    Milioane EUR
 Împrumuturi 
AMF  Împrumuturi
Euratom  BDP CECO în 
Lichidare Total 
Total la 31.12.2008 
Noi împrumuturi Rambursări 
Diferențe de schimb 
Modificarea valorii contabile 663 
25 
(95) 
0 
(6) 494 
7 
(11) 
(1) (5) 2 004 
7 200 
00
99338 
0 
(88) 
16 
(5) 3 499 
7 232 
(194) 
15 83 
Total la 31.12.2009 587 484 9 303 261 10 635 
Sumă scadentă < 1 an 40 0 0 0 40 
Sumă scadentă > 1 an 547 484 9 303 261 10 595 
 
Împrumuturi de tip asisten ță macrofinanciar ă (AMF) 
AMF este un instrument financiar axat pe o politic ă de asisten ță la redresarea balan ței de plăți 
și/sau asisten ță bugetară acordată țărilor terțe partenere care sunt apropriate geografic de 
teritoriul UE. Este sub form ă de împrumuturi sau granturi  pe termen mediu/lung sau o 
combinație corespunz ătoare a amândurora și completeaz ă în general finan țarea oferit ă în 
contextul unei ajust ări și al unui program de reform ă susținute de FMI.  Comisia nu a primit 
garanții din partea unor p ărți terțe pentru aceste împrumuturi, îns ă acestea sunt garantate de 
Fondul de garantare (a se vedea nota 2.3.3 ). 
 
RO 41   RO Împrumuturile Euratom 
Euratom este o entitate juridic ă a Uniunii Europene reprezentat ă de Comisia European ă. 
Aceasta acord ă împrumuturi statelor memb re cu scopul de a finan ța proiecte de investi ții, în 
statele membre, legate de produc ția industrial ă de energie electric ă în stații de energie 
nucleară și de instala țiile industriale ale ciclului combustib ilului. Împrumuturile Euratom sunt 
acordate, de asemenea, statelor nemembre pentru a îmbun ătăți nivelul de siguran ță și eficiență 
al stațiilor de energie nuclear ă și al instala țiilor din ciclul de combus tibili nucleari care sunt în 
exploatare sau în construc ție.  
Comisia a primit 481 de milioane EUR (2008: 486 de milioane EUR) sub form ă de garan ții 
din partea giran ților părții terțe pentru aceste împrumuturi. 
 
Împrumuturi de asisten ță pentru balan ța de plăți (BOP) 
Facilitatea BOP, un instrument  financiar axat pe o politic ă, a fost reactivat pentru a furniza 
asistență financiar ă pe termen mediu pentru statele memb re ale Uniunii Europene în perioada 
actuală de criză economic ă și financiar ă. Aceasta permite acordarea de împrumuturi statelor 
membre care se afl ă în dificultate ori care se confrunt ă cu un risc major privind balan ța lor de 
plăți sau mișcările de capital. Numai statele membre  care nu au adoptat moneda euro pot 
beneficia de aceast ă facilitate. Suma total ă maximă a împrumuturilor auto rizate este de 50 de 
miliarde EUR, iar acestea sunt garantate de bugetul general al UE. 
Între noiembrie 2008 și sfârșitul anului 2009, au fost acordate împrumuturi în valoare de 14,6 
miliarde EUR. A fost pus ă la dispozi ția Ungariei o asisten ță financiar ă de 6,5 miliarde EUR, 
din care 2 miliarde EUR au fost v ărsate în 2008, data scaden ței fiind în decembrie 2011. În 
plus, au fost v ărsate 3,5 miliarde EUR în 2009 (scaden ța: noiembrie 2014 și aprilie 2016). A 
fost pus la dispozi ția Letoniei un împrumut BOP de 3,1 miliarde EUR, 2,2 miliarde EUR fiind 
vărsate în 2009, cu date de scaden ță în aprilie 2014 și ianuarie 2015, iar 0,5 miliarde au fost 
vărsate în martie 2010 (data de scaden ță - mai 2019). Au fost puse, de asemenea, la dispozi ția 
României 5 miliarde EUR din care 1,5 miliarde au fost v ărsate în 2009, cu dat ă de scaden ță în 
ianuarie 2015, și încă 1 miliard EUR a fost v ărsat în martie 2010 (dat ă de scaden ță în mai 
2019). 
Împrumuturi ale CECO în lichidare  
Acest post include în principal împrumuturi acordate de CECO în lichidare din fonduri 
împrumutate în conformitate cu articolele 54 și 56 din Tratatul CECO, precum și trei titluri de 
creanță necotate la burs ă emise de Banca European ă de Investi ții (BEI) pentru a înlocui un 
debitor rău platnic. Aceste titluri de crean ță vor fi de ținute pân ă la scaden ța finală (2017 și 
2019) pentru a acoperi utilizarea împrumuturilor aferente. Modific ările valorii contabile 
corespund cu modificarea dobânzilor acumu late plus amortizarea primelor pl ătite în cadrul 
exercițiului și costul tranzac ției de la deschidere, calculate  conform metodei ratei dobânzii 
efective. 
 
Ratele dobânzii efective (expr imate ca un interval de rate  ale dobânzii) au fost dup ă cum 
urmează: 
Împrumuturi  31.12.2009 31.12.2008  
Asistență macrofinanciar ă (AMF) 0,9625%-4,54% 3,022%-5,29%
Euratom 1,071%-5,76% 3,428% -5,76%
BOP 3,125%-3,625% 3,25%
CECO în lichidare  0,346%-5,8103% 3,072%-5,8103% (*)
(*) Valoare limit ă mai mare aferent ă unui împrumut cu rat ă fixă acoperit prin swap pe rata 
dobânzii  
 
RO 42   RO 2.5 PREFINAN ȚARE PE TERMEN LUNG 
 
În funcție de termenul de recupera re sau de utili zare a prefinan țării se stabile ște dacă aceasta 
este prezentat ă ca activ de prefinan țare circulant sau pe termen lung. Utilizarea este definit ă 
prin acordul subiacent al proiectului. Toate ramburs ările sau utiliz ările datorate cu 
doisprezece luni înainte de data de raportare sunt prezentate drept prefinan țări pe termen scurt 
și, prin urmare, drept ac tive circulante; bilan țul este pe termen lung. 
PREFINAN ȚARE TOTAL Ă  Milioane EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Prefinanțare pe termen lung (a se vedea mai jos)  39 750 29 023 
Prefinanțare pe termen scurt (a se vedea nota 2.9) 9 077 10 262 
Prefinanțare Total ă  48 827 39 285 
 
Garanții primite cu privire la prefinan țare 
Acestea sunt garan ții pe care Uniunea European ă le cere, în anumite cazuri, beneficiarilor 
atunci când vars ă avansuri (prefinan țare). Dou ă valori trebuie prezentate pentru acest tip de 
garanție, valoarea „nominal ă” și valoarea „curent ă”. Pentru valoarea „nominal ă”, evenimentul 
generator este legat de existen ța garanției. Pentru valoarea „curent ă”, evenimentul generator al 
garanției îl reprezint ă rata de prefinan țare și/sau compens ările ulterioare. La 31 decembrie 
2009, valoarea „nominal ă” a garan țiilor primite în ceea ce prive ște prefinan țările se ridica la 
936 de milioane EUR.  Valoarea „curent ă” a acestor garan ții era de 724 de milioane EUR. La 
31 decembrie 2008, aceste valori erau de 968 de milioane EUR și, respectiv, de 769 de 
milioane EUR. Aceast ă diferență servește, în mod concret, dr ept acoperire pentru 
prefinanțările care au fost lichidate și înregistrate drept cheltuieli, dar care pot necesita o 
recuperare în viitor.  Anumite prefinan țări plătite în cadrul celui de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și 
dezvoltare tehnologic ă (PC7) sunt acoperite în mod ef icace de un Fond de garantare al 
participan ților (FGP) – la 31 decembrie 2009,  suma, reprezentând prefinan țare, plătită
 totaliza 
2,7 miliarde EUR. Acesta este un instrument de beneficiu reciproc instituit pentru a acoperi 
riscurile financiare suportate de UE și de participan ți pe perioada pune rii în aplicare a 
acțiunilor indirecte ale PC7, capitalul și dobânda acestuia constituind o garan ție de bun ă 
execuție. Toți participan ții la acțiuni indirecte de tipul unui grant ( și astfel o prefinan țare în 
contabilitatea Comisi ei) contribuie cu 5% din totalul contribu ției UE la capitalul FGP pe 
durata ac țiunii. Astfel, participan ții sunt proprietarii FGP, UE (reprezentat ă de Comisie) 
acționând ca agentul executiv al acestora. La sfâr șitul unei ac țiuni indirecte, participan ții își 
recupereaz ă în întregime contribu ția la capital, cu excep ția cazurilor în care FGP înregistreaz ă 
pierderi din cauza beneficiarilor r ău platnici – în acest caz participan ții recupereaz ă cel puțin 
80% din contribu ția lor. Fondul de ga rantare al participan ților protejeaz ă, astfel, interesele 
financiare atât ale UE, cât și ale participan ților. De la 31 decembrie 2009, o sum ă totală de 
561 de milioane EUR a fost subscris ă la FGP de participan ți (2008: 274 de milioane EUR) – a 
se vedea, de asemenea, nota 11.  
 
 
RO 43   RO  
PREFINAN ȚARE PE TERMEN LUNG   Milioane EUR
Tip de gestiune 31.12.2009 31.12.2008 
Gestiune centralizat ă directă 1 148 1 351 
Gestiune centralizat ă indirectă 486 275 
Gestiune descentralizat ă 347 90 
Gestiune partajat ă 37 199 26 764 
Gestiune în comun  568 543 
Pusă în aplicare de alte institu ții și agenții 2 0 
Totalul prefinan țării pe termen lung  39 750 29 023 
 
Cele mai importante sume de prefinan țare pe termen lung corespund ac țiunilor structurale 
pentru perioada de programare 2007-2013:  Fondul pentru d ezvoltare regional ă (FEDER), 
fondul social (FSE), fondul ag ricol pentru dezvoltare rural ă (FEADR), Fondul de coeziune 
(FC) și fondul pentru pescuit. Deoa rece multe din aceste proiecte sunt pe termen lung, este 
necesar ca avansurile aferente s ă fie disponibile timp de mai mult de un an. Astfel, aceste 
sume de prefinan țare sunt prezentate ca active pe termen lung. Valoarea prefinan țării pe 
termen lung men ționate anterior pentru care UE are dreptul s ă primeasc ă dobânzi de la 
beneficiari se ridic ă la 1 607 milioane EUR. 
 
Creșterea din 2009 se datoreaz ă, în principal, pl ății celei de a treia tran șe de prefinan țare către 
statele membre, suma total ă fiind de 5 miliarde EUR: 2,6 miliarde EUR pentru FC, 1,8 
miliarde EUR pentru FEDER și 0,6 milioane EUR pentru FSE. În plus, au fost efectuate, 
pentru fiecare program, pachete de pl ăți suplimentare de recuperare în valoare total ă de 6,2 
miliarde EUR, ca urmare a crizei economice: 3,9 miliarde EUR pentru FC și FEDER și 2,3 
miliarde EUR pentru FSE. Cre șterea sumelor aferente gestion ării descentralizate reprezint ă ,în 
principal, rezultatul pl ăților de prefinan țare efectuate pentru țările candidate în cadrul 
programelor IPA. 
 
2.6 CREAN ȚE PE TERMEN LUNG 
 Milioane EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Sume datorate de statele membre 26 24 
Împrumuturi acordate personalului CECO  10 13 
Altele 2 2 
Garanții și depozite 17 6 
Total 55 45 
 
Sumele care vor fi primite de la statele membre se refer ă la sume datorate CECO în lichidare 
de foste țări candidate la aderare. 
 
RO 44   RO ACTIVE CIRCULANTE  
 
2.7 STOCURI 
 Milioane EUR  
 31.12.2009 31.12.2008 
Material științific 62 73 
Altele 15 12 
TOTAL 77 85 
 
Stocul de echipamente științifice este de ținut și gestionat de JRC. O parte important ă este 
reprezentat ă de stocul de materiale de referin ță, nucleare și nenucleare, depozitat la Geel. 
Acest stoc are un caracter strategic și este men ținut pentru a putea face fa ță unor cereri 
viitoare imprevizibile în situa ții de criză. Un alt stoc include stocul proiectului EGNOS, stocul 
publicațiilor deținute și administrate de Oficiul pentru Publica ții, precum și rezervele de 
vaccinuri. 
 
2.8 INVESTI ȚII PE TERMEN SCURT 
 
Investițiile pe termen scurt constau din active financ iare disponibile pentru vânzare, care sunt 
achiziționate pentru rentabilitat ea sau randamentul investi ției, sau sunt de ținute pentru a 
stabili o anumit ă structură a activelor sau o surs ă secundar ă de lichidit ăți și, prin urmare, pot fi 
vândute pentru a r ăspunde nevoii de lichidit ăți sau modific ărilor ratelor dobânzii. În 2008, 
acestea au fost, de asemenea, active de ținute pentru tranzac ționare, de 7 milioane EUR, 
indicate la aceast ă rubrică. 
Active disponibile pentru vânzare  Milioane EUR
 CECO în 
lichidare Altele Total 
Valori la 31.12.2008 1 464 82 1 546 
Achiziții  560 255 815 
Cesiuni și retrageri (573) (32) (605) 
Ajustare la costul amortizat (1) 0 (1) 
Modificarea valorii contabile  8 3 11 
Transferul excedentului de reevaluare la 
capitaluri proprii  25 0 25 
Valori la 31.12.2009 1 483 308 1 791 
 
În ceea ce prive ște sumele CECO în lichidare, toate investi țiile disponibile pentru vânzare 
sunt titluri de crean ță denominate în EUR și cotate pe o pia ță activă. La 31 decembrie 2009, 
titlurile de crean ță (exprimate la valoarea just ă a acestora) cu scaden ța finală în cursul 
exercițiului 2010 se ridicau la 242 de milioane EUR (2008: 126 milioane EUR). 
Creșterea altor sume se datoreaz ă noilor achizi ții efectuate de Mecanismul de finan țare cu 
partajarea riscurilor, MFPR , (195 de milioane EUR) și de Instrumentul de garantare a 
creditelor pentru proiecte Ten-T, LGTT, (60 de milioane EUR). 
 
 
 
RO 45   RO 2.9 PREFINAN ȚARE PE TERMEN SCURT 
  Milioane EUR
Tip de gestiune 31.12.2009 31.12.2008 
Gestiune centralizat ă directă 2 924 3 055 
Gestiune centralizat ă indirectă 1 990 930 
Gestiune descentralizat ă 700 326 
Gestiune partajat ă 2 550 5 304 
Gestiune în comun  832 608 
Pusă în aplicare de alte institu ții și agenții 81 39 
Totalul prefinan țării pe termen scurt  9 077 10 262 
 
Scăderea prefinan țărilor pe termen scurt este cauzat ă de faptul c ă, pentru ac țiunile structurale 
din cadrul gestiunii partajat e, unele proiecte finan țate sunt în curs de lichidare (programe 
aferente perioadei 2000-2006), în timp ce pentru  noile proiecte (programe aferente perioadei 
2007-2013) a fost pl ătită o a treia tran șă de prefinan țare în 2009, îns ă a fost clasificat ă la 
categoria activelor pe termen lung, astfel cum se explic ă la nota 2.5. Creșterea prefinan țărilor 
pe termen scurt în cadrul tipului de gestiune centralizat ă indirectă se datoreaz ă transferului 
unor activit ăți de la Comisie la noile agen ții executive, în principal în domeniile cercet ării și 
dezvoltării. Valoarea prefinan țării pe termen scurt pent ru care Uniunea European ă are dreptul 
să primeasc ă dobânzi de la beneficiari se ridic ă la 4 629 de milioane EUR. 
 
2.10 CREAN ȚE PE TERMEN SCURT 
 Milioane EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Credite pe termen scurt 216 114 
Creanțe curente  4 519 6 128 
Creanțe diverse  16 23 
Venituri angajate și cheltuieli amânate  3 912 5 655 
Total 8 663 11 920 
 
2.10.1 Credite pe termen scurt 
Aceste sume reprezint ă credite de 41 de milioane EUR cu scaden ța finală în mai pu țin de 12 
luni de la data bilan țului (40 de milioane EUR aferente împrumuturilor AMF, a se vedea nota 
2.4 de mai sus). De asemenea, sunt incluse la aceast ă rubrică depozitele la termen ale CECO 
în lichidare: 
Depozite la termen  Milioane EUR  
 Total 
Valori la 31.12.2008 0 
Creștere 174 
Sume cumulate  1 
Valori la 31.12.2009 175 
 
 
RO 46   RO 2.10.2 Crean țe curente 
 Milioane EUR
31.12.2009 31.12.2008 Grup de conturi 
Sumă brută Reducere Valoare net ăSumă brută Reducere  Valoare net ă
Clienți 277 (76) 201 243 (79) 164 
Amenzi 3 370 (133) 3 237 4 590 (96) 4 494 
Statele membre 2 198 (1 191) 1 007 2 576 (1 204) 1 372 
Altele 76 (2) 74 111 (13) 98 
Total 5 921 (1 402) 4 519 7 520 (1 392) 6 128 
 
Clienți 
Această rubrică se referă la ordine de recuperare cont abilizate la 31 decembrie 2009 drept 
creanțe constatate care urmeaz ă să fie recuperate și care nu sunt înc ă incluse în alte rubrici ale 
secțiunii activelor din bilan ț.  
 
Amenzi 
Este vorba de sume care urmeaz ă a fi recuperate, aferente amenz ilor aplicate de Comisie, care 
totalizeaz ă 3 370 de milioane EUR. La aceast ă sumă s-a aplicat o reducere de 133 de milioane 
EUR. Cre șterea valorii acestei reduceri se explic ă prin faptul c ă unele din noile amenzi 
aplicate nu au putut fi, în contextul actualei crize economice și financiare, acoperite de pl ățile 
provizorii sau de garan țiile bancare. În plus, în cazul unor amenzi, sunt în derulare înc ă 
proceduri simplificate la Curtea European ă de Justiție. Au fost primite garan ții în valoare 
totală de 2 952 de milioane EUR pân ă la 31 decembrie 2009 (2008: 2 403 milioane EUR) cu 
privire la aceste crean țe, ceea ce indic ă faptul că cel căruia i s-a aplicat amenda dore ște să facă 
recurs. Trebuie notat faptul c ă 290 de milioane EUR din sumele de mai sus nu erau scadente 
la 31 decembrie 2009. 
 
Creanțe de la statele membre 
 Milioane EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Creanțe FEGA 
Creanțe FEGA 627 684 
Reducere  (350)  (392)  
Total  277 292 
TVA plătită și recuperabil ă de la statele membre 38 36 
Resurse proprii   
Înregistrate în contul A  89 97 
Înregistrate în cont separat  1 260 1 260 
Reducere  (841) (812) 
Altele 25  16  
Total 533 561 
Alte crean țe de la statele membre  159 483 
Total 1 007 1 372 
 
 
RO 47   RO – Creanțe FEGA 
Acest post con ține sumele datorate de beneficiarii FEGA la 31 decembrie 2009, astfel cum au 
fost declarate și certificate de statele membre la 15 octombrie 2009 minus 20% din aceste 
sume, pe care statele membre le pot p ăstra pentru acoperirea costurilor administrative. O 
estimare este f ăcută pentru crean țele care au ap ărut după această declarație și până la 31 
decembrie 2009. De asemenea, Comisia prevede o re ducere a sumelor datorate de beneficiari, 
pentru care recuperarea pare pu țin probabil ă. Faptul c ă se face o astfel de ajustare nu 
înseamnă că aceasta renun ță la recuperarea în viitor a acestor sume. 
– Resurse proprii 
Trebuie notat faptul c ă statele membre au dreptul s ă rețină 25% din resursele proprii 
tradiționale drept costuri de colectare, deci  cifrele anterioare sunt prezentate ținând seama de 
această deducere. Pe baza estim ărilor trimise de statele membre, o reducere de 841 milioane 
EUR a fost dedus ă din crean țele statelor membre. Totu și, aceasta nu înseamn ă renunțarea de 
către Comisie la recuperarea sumelor acoperite de aceast ă ajustare a valorii. 
– Alte crean țe de la statele membre 
Alte crean țe de la statele membre includ 72 de milio ane EUR de recuperare a cheltuielilor și 
avansuri FEGA de 8 milioane EUR fa ță de 120 de milioane EUR și respectiv 244 de milioane 
EUR în 2008. 
 
2.10.3 Venituri angajate și cheltuieli amânate 
 Milioane EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Venituri angajate  3 655 5 402 
Cheltuieli amânate  230 223 
Altele 27 30 
Total 3 912 5 655 
 
Principala sum ă din cadrul acestei rubrici este reprezentat ă de veniturile anga jate în valoare de 
3 655 de milioane EUR. 
 Milioane EUR
Venituri angajate 31.12.2009 31.12.2008 
Resurse proprii 2 209 2 576 
Venituri agricole alocate în noiembrie și 
decembrie 940 1 261 
Restructurarea industriei zah ărului 0 911 
FEGA: decizii de corectare a conformit ății 
neexecutate  0 368 
Fonduri de coeziune și de dezvoltare 
regională: corecții financiare  404 146 
Fondul pentru pescuit 0 32 
Alte venituri angajate 102 108 
Total venituri angajate 3 655 5 402 
Alte venituri angajate sunt, în principal, veniturile di n dobânzi de penalizare, dobânda bancar ă 
acumulată și dobânda acumulat ă pe sumele de prefinan țare.  
 
RO 48   RO De asemenea, în cadrul acestei rubrici sunt in cluse cheltuieli amânate în valoare de 230 de 
milioane EUR, din care principalele sume reprezint ă plăți anticipate de 53 de milioane EUR 
plătite în cadrul unor acorduri bi laterale pentru pescuit cu țări terțe și 36 de milioane EUR 
pentru școala european ă, 44 de milioane EUR pentru închiriere de birouri, 22 de milioane 
EUR pentru modific ări ale sediilor de birouri și 17 milioane EUR dobânzi pe leasing-ul de 
active imobilizate. 
 
2.11 NUMERAR ȘI ECHIVALENTE DE NUMERAR 
 Milioane EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Numerar nerestric ționat:   
Conturi la trezorerii și bănci centrale  10 958 15 039 
Conturi curente 1 967 1 415 
Conturi de avans  42 35 
Transferuri (numerar în tranzit)  9 26 
Depozite pe termen scurt și alte echivalente de 
numerar  1 486  1 456  
Total 14 462 17 971 
Numerar restric ționat 8 910 5 753 
Total 23 372 23 724 
 
2.11.1 Numerar nerestric ționat 
Numerarul nerestric ționat acoper ă toate fondurile pe care UE le de ține în conturile sale în 
fiecare stat membru și țară AELS (trezorerie sau banc ă centrală), precum și în conturile 
curente, conturile de avans, de pozitele bancare pe termen scurt și în casă. 
 Deficitul la trezoreriile și băncile centrale de la finalul acestui exerci țiu se datoreaz ă faptului 
că au trebuit s ă fie rambursate statelor membre 3,5 m iliarde EUR la începutul anului 2010, ca 
urmare a rectific ării de buget 10/2009, fa ță de cifra de 6,6 miliarde  EUR anul trecut. Datoria 
aferentă este prezentat ă la contul datorii curente - a se vedea și nota 2.18.2  de mai jos. De 
asemenea un impact asupra soldului de numerar la sfâr șitul exerci țiului au avut veniturile 
alocate, neutilizate înc ă, de 2,7 miliarde EUR (2008: 5,1 miliarde EUR) care nu pot fi 
rambursate statelor membre și 1,4 miliarde EUR (2008: 1,7 miliarde EUR) care au fost 
reținute pentru a acoperi creditele de plat ă reportate pentru 2010. R ezultatul bugetar de 2,3 
miliarde EUR trebuie, de asemenea, rambursat statelor membre prin deducere din sumele 
datorate de acestea pentru 2010.  Sumele prezentate ca depozite pe termen scurt sunt  legate în principal de sumele gestionate de 
administratori în numele UE în scopul derul ării unor programe specifice finan țate din bugetul 
UE.  
 
2.11.2 Numerar restric ționat 
Numerarul restric ționat se refer ă la sumele primite aferente amenzilor emise de Comisie ale 
căror cazuri sunt înc ă deschise. Acestea sunt p
ăstrate în conturi de de pozit specifice care nu 
sunt folosite pentru nicio alt ă activitate. 
 
 
RO 49   RO DATORII PE TERMEN LUNG 
 
2.12 BENEFICIILE ANGAJA ȚILOR 
 Milioane EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Pensii - personal  33 316 32 867 
Pensii – alte categorii  663 696 
Sistemul comun de asigur ări de sănătate 3 263 3 993 
Total 37 242 37 556 
 
2.12.1 Pensii - personal 
În conformitate cu arti colul 83 din Statutul func ționarilor, plata benefi ciilor oferite prin 
sistemul de pensii (PSEO: Sistemul de pensii al func ționarilor europeni) constituie cheltuieli 
din bugetul UE. Sistemul nu este finan țat, dar statele membre garanteaz ă colectiv plata acestor 
beneficii conform unei scale fixate pentru finan țarea acestor cheltuieli. În plus, func ționarii 
contribuie cu o treime la finan țarea pe termen lung a acestu i sistem printr-o contribu ție 
obligatorie. Valoarea acestei contribu ții este revizuit ă în fiecare an și actualizat ă în funcție de 
nevoi pentru a garanta faptul c ă aceste contribu ții (în prezent 11,3% di n salariul de baz ă) sunt 
suficiente pentru a finan ța în fiecare an o treime din drep turile dobândite în timpul anului. 
 Datoriile sistemului de pensii au fost evaluate pe baza num ărului de func ționari activi și 
funcționari pensionari la 31 decembrie 2009 și pe baza normelor Statului func ționarilor în 
vigoare la acea dat ă. Această evaluare a ținut seama de beneficiile legate de vârst ă, 
invaliditate și supravie țuire (diferite tipuri de pensii, precum și alocația pentru invaliditate). 
Aceasta a fost realizat ă în conformitate cu metodologia IPSAS 25 ( și, de asemenea, regula 
contabilă 12 a UE). Acest standard de contabilitate necesit ă ca angajatorul s ă determine 
valoarea angajamentului pe o baz ă actuarial ă, luând în considerare atât beneficiile 
contractuale pe perioada de via
ță activă a angaja ților, cât și majorările previzibile ale 
salariilor. Metoda evalu ării actuariale folosite pentru a calcula aceast ă datorie este cunoscut ă 
drept metoda unit ăților de credit preconizate.  
 Principalele ipoteze actuariale disponibile la data evalu ării și folosite la evaluare au fost dup ă 
cum urmeaz ă:  
  
Ipoteze actuariale  31.12.2009 31.12.2008 
Rata de actualizare nominal ă  4,5% 3,9% 
Rata infla ției estimat ă  2,5% 1,8% 
Rată reală de actualizare  2,0% 2,1% 
Probabilitatea c ăsătoriilor: b ărbat/femeie  84%/38% 84%/38% 
Creșterea general ă a salariului/reevaluarea 
pensiei  0% 0,3% 
 
Tabelul mortalit ății referitor la func ționarii publici interna ționali pentru 2008 ( International 
Civil Servants Life Table ). Se presupune c ă pensionarea are lo c într-o perioad ă în care 
funcționarul beneficiaz ă integral de drepturile sale, luâ nd în considerare reducerea pentru 
pensionare anticipat ă și stimulentul Barcelona pentru pensionarea târzie, cel mai târziu la 65 
de ani; calculul pensiilor brute și al alocațiilor familiale se bazeaz ă pe dispozi țiile din Statutul 
funcționarilor. 
 
RO 50   RO  
Datoriile acoper ă drepturile definite anterior pentru urm ătoarele persoane: 
(1) personalul în activitate la 31 decembrie 2009 în toate institu țiile și agențiile incluse în 
sistemul de pensii; 
(2) personalul în situa ție de pensie amânat ă, adică cei care au p ărăsit instituțiile temporar 
sau definitiv, dar care și-au păstrat drepturile de pensii în sistemul de pensii (exclusiv 
cei care au acumulat cel pu țin 10 ani de serviciu); 
(3) foști funcționari și alți agenți care beneficiaz ă de pensie de vârst ă; 
(4) foști funcționari și alți agenți care beneficiaz ă de pensie de invaliditate; 
(5) foști funcționari și alți agenți care beneficiaz ă de alocație de invaliditate; 
(6) beneficiarii unei pensii de supravie țuitor (văduve sau v ăduvi, orfani, persoane în 
îngrijire). 
 Principalele mi ș
cări din 31 decembrie 2008 au fost urm ătoarele: 
 Milioane EUR
Variația datoriei privind pensiile personalului  Sumă  
Datoria brut ă privind pensiile la 31 decembrie 2008 36 495 
Costul serviciului 1 360 
Costul dobânzii 1 456 
Beneficiile pl ătite (1 035) 
Câștigurile actuariale (1 248) 
Evoluție datorată noilor veni ți 187 
Datoria brut ă privind pensiile la 31 decembrie 2009 37 215 
Principalele constat ări sunt: 
– Datoria actuarial ă brută a fost evaluat ă la 37 215 milioane EUR la 31 decembrie 
2009 (2008: 36 495 de milioane EUR). La aceasta se adaug ă un efect al 
coeficientului corector de 1 079 de m ilioane EUR (2008: 1 277 de milioane EUR). 
Impozitele de pl ătit de către beneficiari sunt deduse din datoria brut ă totală pentru 
a ajunge la o datorie net ă care să fie inclus ă în bilanț (întrucât impozitul este 
dedus din plata pensiilor și creditat veniturilor UE din anul în care a fost efectuat ă 
plata). Aceast ă datorie net ă (datoria brut ă minus impozite) la 31 decembrie 2009 a 
fost astfel estimat ă la 33 316 milioane EUR; 
– numărul de participan ți la sistemul de pensii pentru  personal a cres cut cu 5 082 de 
persoane; aceast ă creștere prive ște, în principal, agen ții temporari, agen ții 
contractuali și asistenții membrilor Parlamentului European, ace știa din urm ă fiind 
incluși pentru prima dat ă în sistem. 
 
2.12.2 Pensii – alte categorii 
Această rubrică se referă la datoriile privind obliga țiile de pensii c ătre membri și foști membri 
ai Comisiei, Cur ții de Justi ție (și Tribunalului) și ai Curții de Conturi, ai Secretariatului 
General al Consiliului, ai Ombudsmanului, ai Autorit ății Europene pentru Protec ția Datelor și 
ai Tribunalului Func ției Publice a Uniunii Europene. De asemenea, sunt incluse în aceast ă 
rubrică datorii legate de pensiile an umitor membri ai Parlamentului. 
 
RO 51   RO 2.12.3 Sistemul comun de asigur ări de sănătate 
Se evalueaz ă, de asemenea, și datoria estimat ă pe care o va avea UE cu privire la contribu țiile 
sale la Sistemul comun de asigur ări de sănătate aferente personalului pensionat. Aceast ă 
datorie brut ă a fost evaluat ă la 3 535 de milioane EUR. Activ ele planului, de 272 de milioane 
EUR, sunt deduse din aceast ă datorie brut ă pentru a se ajunge la suma net ă. Calculul ține 
seama de func ționarii activi și pensiona ți din diferitele institu ții și agenții ale UE, de familiile 
acestora, precum și de membrii activi și pensiona ți de la Comisie, Curtea de Conturi, Curtea 
de Justiție, Consiliu, Autoritatea European ă pentru Protec ția Datelor și Ombudsmanul 
European. Rata de actualizare și creșterea general ă a salariului utilizat ă în calcul sunt acelea și 
ca cele utilizate la evaluarea pensiilor personalului (a se vedea mai sus). Câ știgurile actuariale 
datorate modific ărilor aduse ipotezelor actuariale reprezint ă principalul motiv al descre șterii 
ușoare a datoriei. 
 Milioane EUR
Variația datoriei aferente Sistemului comun de 
asigurări de sănătate Sumă  
Datoria brut ă la 31 decembrie 2008 4 248 
Costul normal 168 
Costul dobânzii 169 
Beneficiile pl ătite (85) 
Câștigurile actuariale (965) 
Datoria brut ă la 31 decembrie 2009 3 535 
Minus activele sistemului (272) 
Datoria net ă la 31 decembrie 2009 3 263 
 
2.13 PROVIZIOANE PE TERMEN LUNG 
 Milioane EUR
 31.12.2008 Provizioane 
suplimentareSume 
nefolosite și 
reluate  Sume 
folosite Transfer la/ 
de la 
provizioanele 
pe termen 
scurt  Modificarea 
estimărilor31.12.2009 
Cauze juridice 421 54 (50) (12) 0 0 413 
Dezmembrarea 
siturilor nucleare 819 0 0 0 (22) 111 908 
Financiar 12 67 0 0 (3) 0 76 
Altele 89 45 (12) (37) (13) 0 72 
Total 1 341 166 (62) (49) (38) 111 1 469 
 
Cauze juridice 
Acestea reprezint ă estimarea sumelor care vor trebui probabil pl ătite după 2010 cu privire la 
mai multe cauze juridice aflate pe rol. C ea mai mare parte, 409 milioane EUR, se refer ă la 
cauzele juridice nesolu ționate înc ă la 31 decembrie 2009 cu privire la corec țiile financiare 
pentru cheltuielile FEGA și alte cauze juridice privind cheltuielile agricole. 
 
Dezmembrarea siturilor nucleare 
În 2008, un consor țiu de exper ți independen ți a realizat o actualizar e a studiului lor din 2003 
privind costurile estimate ale dezmembr ării instala țiilor nucleare ale JRC și ale programului 
 
RO 52   RO de gestionare a de șeurilor. Estimarea lor revizuit ă, de 1 222 de milioane EUR (anterior, 1 145 
de milioane EUR), este luat ă ca bază pentru provizionul care urmeaz ă a fi inclus în situa țiile 
financiare. În conformitate cu normele contabile ale UE, aceast ă estimare este indexat ă în 
funcție de infla ție și după aceea actualizat ă la valoarea sa net ă curentă. La 31 decembrie 2009, 
aceasta a avut drept rezultat un provizion total de 930 de milioane EUR defalcat în sume care se estimeaz ă că vor plătite în 2010 (22 de milioane EUR) și după 2010 (908 milioane EUR) 
Având în vedere durata estimat ă a acestui program (aproximativ 30 de ani), trebuie subliniat 
că există o anumit ă nesiguran ță cu privire la aceast ă estimare, iar costul final ar putea fi diferit 
față de sumele înscrise în prezent. 
 
Dispoziții financiare 
Conform Facilit ății de garantare pent ru IMM-uri 1998, Facilit ății de garantare pentru IMM-
uri 2001 și a Facilit ății de garantare pentru  IMM-uri 2007 în confor mitate cu CIP, Fondul 
European de Investi ții (FEI) are competen ța de a emite garan ții în nume propriu, dar și în 
numele și pe riscul Comisiei. Risc ul financiar aferent garan țiilor utilizate și neutilizate este, 
totuși, plafonat. La data bilan țului, provizioanele financiare corespund pentru ambele facilit
ăți 
plății obligațiilor către intermediarii financia ri minus cererile de plat ă netă efectuate pân ă la 
acea dată. Provizioanele financiare pe termen lung sunt actua lizate la valoarea lor net ă 
curentă. 
 
Alte dispozi ții 
Suma principal ă în acest caz corespunde estim ărilor contribu țiilor UE acordate diverselor 
state membre prin Fondul pentru urgen țe veterinare pentru apari ția anumitor boli ale 
animalelor și totalizeaz ă 60 de milioane EUR (2008: 101 milioane EUR) defalcate pe sume 
prevăzute a se pl ăti în 2010 (25 de milioane EUR) și după 2010 (35 de milioane EUR). 
 
2.14 DATORII FINANCIARE PE TERMEN LUNG 
 
2.14.1 Împrumuturi luate 
 Milioane EUR
Denumire 31.12.2008 Noi 
împrumuturi 
luate Ramburs ări Diferențe de
schimb 
valutar Modificarea 
valorii 
contabile 31.12.2009 
AMF 663 25 (95) - (6) 587 
BOP 2 004 7 200 - - 99 9 303 
EURATOM 494 7 (11) (1) (5) 484 
CECO în 
lichidare 282 - (67) 18 (8) 225 
Total 3 443 7 232 (173) 17 80 10 599 
 
Repartizarea împrumuturilor luate între cele pe termen lung și pe termen scurt  Milioane EUR
Împrumuturi luate Scadență< 1 an Scadență > 1 an Total la 31.12.2009 
AMF 40 547 587 
BOP - 9 303 9 303 
EURATOM - 484 484 
CECO în lichidare  - 225 225 
Total 40 10 559 10 599 
Această rubrică include împrumuturile datorate de Uniunea European ă scadente în mai mult 
de un an. Împrumuturile includ datorii atestate prin certificate a c ăror valoare se ridic ă la 
 
RO 53   RO 10 324 milioane EUR (2008: 3 131 de milioane EUR). Modific ările valorii contabile 
corespund modific ării dobânzilor acumulate plus, în cazu l împrumuturilor CECO în lichidare, 
amortizarea în cursul exerci țiului a oric ăror costuri de tranzac ție importante de la deschidere, 
calculate conform metodei ratei dobânzii efective. Ratele dobâ nzii efective (e xprimate ca un 
interval de rate ale dobânzii) au fost dup ă cum urmeaz ă: 
Împrumuturi luate 31.12.2009 31.12.2008 
Asistență macrofinanciar ă (AMF) 0,9625%-4,54% 3,022%-5,29%
Euratom 0,9031%-5,6775% 3,348%-5,6775%
BOP 3,125%-3,625% 3,25%
CECO în lichidare 0,346%-9,2714% 4,939%-11,875% (*)
(*) Valoare limit ă mai mare aferent ă unui împrumut cu rat ă fixă acoperit prin swap pe rata 
dobânzii  
 
2.15 ALTE DATORII PE TERMEN LUNG 
 Milioane EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Datorii privind leasing-uri financiare  1 736 1 770 
Clădiri plătite în rate  395 403 
Altele  47 53 
Total 2 178 2 226 
Acest post acoper ă în principal datoriile privind leasing-uri datorate pe o perioad ă mai mare 
de un an (a se vedea nota 2.2 de mai sus). De asemenea, sunt incluse sume aferente anumitor 
clădiri pe care Comisia le-a cump ărat și pentru care pre țul de achizi ție va fi achitat în rate – 
acestea nu reprezint ă contracte de leasing deoarece titlul de proprietate i-a fost transferat 
Comisiei imediat. 
 
DATORII PE TERMEN SCURT 
 
2.16 PROVIZIOANE PE TERMEN SCURT 
   Milioane EUR
 31.12.2008 Provizioane 
suplimentar
e Sume 
nefolosite și 
returnate  Sume 
folosite Transferuri 
către/de la 
alte rubrici Modificarea 
estimărilor31.12.2009
Cauze juridice 16 18 (3) (1) 0 0 30 
Dezmembrarea 
siturilor 
nucleare 89 0 0 (28) 22 (61) 22 
Financiar 202 14 (50) (41) 3 0 128 
Altele 41 7 (23) (5) 13 0 33 
Total 348 39 (76) (75) 38 (61) 213 
 
Această rubrică include partea provizioa nelor scadente în mai pu țin de un an. 
 
RO 54   RO 2.17 DATORII FINANCIARE PE TERMEN SCURT 
 
Această rubrică include împrumuturi (a se vedea nota 2.14.1 ) de 40 de milioane  EUR 
scadente timp de 12 luni de la data bilan țului (2008: 94 de milioane EUR plus 25 de milioane 
EUR aferente pasivelor de ținute pentru tranzac ționare).  
 
2.18 CONTURI CREDITOARE 
 Milioane EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Partea curent ă a datoriilor pe termen lung 71 64 
Datorii pe termen scurt 15 260 12 026 
Datorii diverse  133 115 
Cheltuieli angajate și venituri amânate  78 420 77 472 
Total 93 884 89 677 
2.18.1 Partea curent ă a datoriilor pe termen lung 
 Milioane EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Datorii privind leasing-uri financiare  59 52 
Altele  12 12 
Total 71 64 
2.18.2 Datorii pe termen scurt 
 Milioane EUR
Tip 31.12.2009 31.12.2008 
Statele membre 14 903 11 386 
Furnizori și altele 944 1 175 
Eligibilitate de verificat (587) (535) 
Total 15 260 12 026 
 
Datoriile pe termen scurt includ situa țiile privind costurile primite de UE în cadrul activit ăților 
de acordare de granturi. Acestea sunt creditate cu suma solicitat ă din momentul  în care se 
primește cererea. În cazul în care co ntrapartida este un stat memb ru, acestea sunt clasificate ca 
atare. Aceea și procedur ă se aplică facturilor și notelor de credit primite în cadrul activit ăților 
de achiziții. Cererile de decont respective au fost luate în considerare pe ntru procedurile de 
separare a exerci țiilor de la încheierea acestora.  Ca urmare a acestor înregistr ări de separare, 
sumele eligibile estimate au fost, prin urmare, în registrate drept cheltuieli angajate (a se vedea 
nota 2.18.3  de mai jos), în vreme ce p ărțile neeligibile r ămân deschise în conturile 
„Eligibilitate de verificat”. Pentru a nu supraestima activele și pasivele, s-a hot ărât înscrierea 
sumei nete de plat ă la datorii pe termen scurt. 
 
Statele membre 
Principalele sume din aceast ă rubrică sunt aferente celor 11  160 de milioane EUR (2008: 
4 660 de milioane EUR) care corespund unor cereri de decont nepl ătite pentru ac țiunile 
fondurilor structurale. Sunt incluse, de asem enea, 3 524 de milioane EUR datorate statelor 
membre în urma unei rectific ări a bugetului, ca re a fost efectuat ă la sfârșitul exerci țiului 2009 
(2008: 6 627 de milioane EUR) – acestea au fost pl ătite statelor membre în februarie 2010. 
 
RO 55   RO Furnizori și altele 
În cadrul acestei rubrici sunt inclus e sume datorate în urma unor activit ăți de acordare de 
granturi sau activit ăți de achizi ții publice, precum și sume datorate unor organisme publice și 
unor entit ăți neconsolidate (de exemplu, FED). 
 
Eligibilitate de verificat 
Datoriile sunt reduse cu 587 de milioane EU R, reprezentând acea parte a cererilor de 
rambursare primite, dar înc ă neverificate, care au fost consid erate neeligibile. Cele mai mari 
sume se refer ă la direcțiile generale care gestioneaz ă acțiuni structurale.  
 
2.18.3 Cheltuieli angajate și venituri amânate 
 Milioane EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Cheltuieli angajate  76 435 77 260 
Venituri amânate  1 976 50 
Altele 9 162 
Total 78 420 77 472 
Cheltuielile angajate sunt defalcate dup ă cum urmeaz ă: 
Cheltuieli angajate  Milioane EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Cheltuieli angajate privind FEGA:    
Cheltuieli 16.10.2009 - 31.12.2009  32 087 30 415 
Ajutoare directe  12 195 12 682 
Restructurare a industriei zah ărului 735 3 787 
Altele (55)  (13)  
Total FEGA: 44 962 46 871 
Cheltuieli angajate privind ac țiuni 
structurale:    
FEADR & FEOGA-G  9 076 7 004 
FEDER și acțiuni inovatoare 11 777 10 687 
Fondul de coeziune 980 2 810 
ISPA 3 4 
FSE 5 411  4 596  
Total fonduri structurale: 27 247 25 101 
Alte cheltuieli angajate:   
Cercetare și dezvoltare 1 687 1 978 
Altele 2 539  3 310  
Total altele: 4 226 5 288 
Total cheltuieli angajate  76 435 77 260 
După o demarare lent ă în anii preceden ți, programele de ac țiuni structurale 2007-2013 au 
atins un nivel normal în 2009, fapt ce explic ă creșterile de la rubrica de mai sus. Aceast ă 
creștere este compensat ă de o scădere a cheltuielilor angajate pe ntru restructurarea sectorului 
zahărului; așa cum reiese, o parte a ac estor fonduri nu ar fi fost utilizate de fapt. 
Creșterea important ă a veniturilor angajate se datoreaz ă plății în avans a contribu țiilor din 
resurse proprii pe 2010 din partea a dou ă state membre.  
 
RO 56   RO ACTIVE NETE 
 
2.19 REZERVE 
 Milioane EUR
 31.12.2009 31.12.2008 
Rezerva de valoare just ă 69 41 
Alte rezerve:    
Fondul de garantare 1 472 1 276 
Rezerva de reevaluare 57 57 
Împrumuturi luate și activități de 
creditare  1 511 1 528 
Altele 214  213  
Total 3 254 3 074 
Total 3 323 3 115 
 
2.19.1 Rezerva de valoare just ă 
În conformitate cu normele contabile, modificar ea valorii juste a activel or disponibile pentru 
vânzare este contabilizat ă prin rezerva de valoare just ă. 
 
2.19.2 Alte rezerve 
Fondul de garantare 
A se vedea și nota 2.3.3  cu privire la func ționarea Fondului de garantare. Aceast ă rezervă 
reflectă suma țintă de 9% din soldurile garantate de Fond care trebuie de ținute ca active. 
 
Rezerva de reevaluare 
Rezerva de reevaluare include reevalu ările imobiliz ărilor corporale. Soldul  de la încheierea 
exercițiului, de 57 de milioane EUR, este aferent unei reevalu ări a terenului și clădirilor 
Comisiei, care fusese efectuat ă deja înainte de tranzi ția la noile norme contabile. 
 
Rezerva pentru împrumuturi luate și activități de creditare 
Suma este aferent ă rezervei CECO în lichidare pentru activele Fondului de cercetare pentru 
cărbune și oțel. Aceast ă rezervă a fost creat ă în condițiile lichid ării CECO. 
 
 
 
RO 57   RO 2.20 SUME CARE URMEAZ Ă A FI SOLICITATE DE LA STATELE MEMBRE 
Milioane EUR
 Sumă 
Sume care urmeaz ă a fi solicitate de la statele membre la 31 decembrie 2008  50 539 
Rambursarea excedentului bugetar 2008 c ătre statele membre 1 796 
Variația rezervei Fondului de garantare 196 
Alte varia ții ale rezervei (10) 
CECO în lichidare: alocarea rezultatului din 2008 (15) 
Rezultatul economic (excedentul) al exerci țiului (4 457) 
Totalul sumelor care urmeaz ă a fi solicitate de la statele membre la 31 
decembrie 2009  48 049 
Defalcat între 
Beneficiile angaja ților 
Alte sume   
37 242 
10 807  
 
Această sumă reprezint ă partea din cheltuielile deja efectuate de UE pân ă la 31 decembrie 
2009, care trebuie finan țată din bugetele viitoare. Multe dintre cheltuieli sunt înregistrate 
conform regulilor contabilit ății de angajamente în exerci țiul N, deși ele pot fi pl ătite efectiv în 
exercițiul N + 1 și finanțate folosind bugetul din exerci țiul N + 1. Includerea acestor datorii în 
conturile Comunit ăților cuplat ă cu faptul c ă sumele corespondente sunt finan țate din bugetele 
viitoare d ă naștere la datorii care dep ășesc cu mult activele la  încheierea exerci țiului. Sumele 
cele mai importante se refer ă la activit ățile FEGA. Valoarea pl ăților datorate statelor membre 
pentru perioada 16 octombrie - 31 decembrie 2009 a fost de 32 de miliarde EUR. Majoritatea 
sumelor care vor fi cerute sunt, de fapt, pl ătite de statele membre în mai pu țin de 12 luni de la 
încheierea exerci țiului financiar re spectiv ca parte a bugetului din exerci țiul următor. 
 S-a înregistrat o sc ădere semnificativ ă a celorlalte sume care urmeaz ă a fi solicitate statelor 
membre în compara ție cu exerci țiul precedent, 10,8 miliarde EUR, în compara ție cu 13 
miliarde EUR în 2008. Aceast ă scădere are drept cauz ă principal ă creșterea de 9,5 miliarde 
EUR, a prefinan
țării (notele 2.5 și 2.9 ) compensate de cre șterea cu 4,2 miliarde EUR a 
conturilor creditoare (a se vedea nota 2.18) și scăderea cu 3,3 miliarde EUR a crean țelor pe 
termen scurt (nota 2.10). 
 În principal, numai datoriile UE privind beneficiile angaja ților trebuie pl ătite într-un termen 
mai lung, cu men țiunea că finanțarea pensiilor prin bugetele anuale este garantat ă de statele 
membre. Mai jos, este prezentat ă, cu titlu informativ, o estimare a distribu ției plăților viitoare 
privind beneficiile angaja ților: 
 Milioane EUR 
 Sumă 
Pe termen scurt: sume de plat ă în 2010  1 214 
Pe termen lung: sume de plat ă după 2010 36 028 
Total datorii privind beneficiile angaja ților la 
31.12.2009 37 242 
 
Trebuie remarcat, de asemenea, c ă sumele de mai sus nu au niciun efect asupra rezultatului 
bugetar - veniturile bug etare ar trebui s ă fie întotdeauna egale sau s ă depășească cheltuielile 
bugetare și orice excedent de venituri es te returnat statelor membre. 
 
RO 58   RO 3. NOTE  LA CONTUL  REZULTATULUI  ECONOMIC 
 3.1 VENITURI DIN RESURSE PROPRII ȘI COTIZA ȚII 
 Milioane EUR
Note: 2009 2008 
Venituri din resurse proprii: 3.1.1   
Resurse bazate pe VNB  81 978 74 479 
Resurse bazate pe TVA   12 795 19 008 
Resurse proprii tradi ționale:    
Taxe agricole  0 1 184 
Taxe vamale  14 002 15 196 
Cotizații pentru zah ăr  130 702  
Total resurse proprii tradi ționale  14 132 17 082 
Ajustări bugetare 3.1.2 1 399 1 930 
Cotizații ale țărilor terțe (inclusiv țările AELS)  233 214 
Total  110 537 112 713 
 
Veniturile din resurse proprii reprezint ă elementul principal al  veniturilor de func ționare ale 
Uniunii Europene. Astfel, o mare parte din cheltuieli este finan țată din resurse proprii, iar alte 
venituri reprezint ă doar o parte minor ă din finan țarea totală. 
 
3.1.1 Venituri din resurse proprii 
Resursele proprii se împart în tr ei categorii: resurse proprii tradi ționale, resursa bazat ă pe 
TVA și resursa bazat ă pe VNB. Resursele proprii tradi ționale includ la  rândul lor cotiza ții 
pentru zah ăr și taxe vamale. Fac parte, de asemenea,  din sistemul resurselor proprii un 
mecanism de corectare a dezechilibrelor bugetare (corec ție în favoarea Regatului Unit), 
precum și o reducere brut ă a contribu țiilor bazate pe VNB ale Țărilor de Jos și Suediei. Statele 
membre re țin drept costuri de colectare 25% din resursele proprii tradi ționale, iar sumele de 
mai sus reprezint ă valorile de dup ă deducere. 
 Resursele proprii bazate pe TVA decurg din ap licarea unei rate uniforme, stabilite la 0,30%, 
bazei armonizate TVA pentru toate statele membre, (cu excep ția perioadei 2007 – 2013 în 
care rata pentru Au stria este stabilit ă la 0,225%, pentru Germania la 0,15% și pentru Țările de 
Jos și Suedia la 0,10%), o baz ă care este plafonat ă la 50% din VNB pe ntru toate statele 
membre. Resursa bazat ă pe VNB este o resurs ă variabilă care are ca scop oferirea veniturilor 
necesare într-un anumit an pentru a acoperi cheltuielile care dep ășesc suma colectat
ă din 
resursele proprii tradi ționale, resursele bazate pe TVA și alte venituri. Veniturile deriv ă din 
aplicarea unei rate uniforme sumei VNB a tuturor statelor membre.  În compara ție cu 2008, a existat o sc ădere de 6,2 miliarde EUR a veniturilor din resurse 
bazate pe TVA, ceea ce a reprezentat mai mult decât compensarea printr-o cre ștere de 7,5 
miliarde EUR a veniturilor din resurse proprii bazate pe VNB. Aceste mi șcări se explic ă, în 
principal, prin dispozi țiile diferite din Decizia nr. 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 
iunie 2007 privind sistemul de resurse prop rii al Uniunii Europene (DRP 2007), care a 
înlocuit decizia anterioar ă privind resursele proprii, din 2000. Nu exist ă venituri din taxele 
agricole înregistrate în 2009 deoarece, în urma intr ării în vigoare în 2009 a DRP 2007, aceste 
taxe sunt considerate în prezent taxe vamale. A existat o sc ădere de 1,1 miliarde EUR a 
taxelor vamale ca urmare a unei reduceri semn ificative a importurilo r UE – 27 în termeni 
valorici în 2009 fa ță de 2008 și o scădere de 572 de milioane EUR a cotiza țiilor pentru zah ăr, 
 
RO 59   RO deoarece în 2008 existase un venit suplimenta r provenit din sume unice prelevate din cote 
suplimentare de zah ăr. 
 
3.1.2 Ajust ări bugetare 
Rectificările bugetare includ excedentul bugetar di n 2008 (1 796 de milioane EUR) care este 
restituit, indirect, statelor membre prin deducer ea sumelor din resurse proprii pe care acestea 
trebuie să le transfere c ătre UE în exerci țiul următor - astfel acesta este venit pentru 2009. 
Conform DRP 2007, Regatu lui Unit i se acord ă o corecție privind dezechilibrele bugetare. Dat 
fiind că această sumă este finan țată de celelalte state membre, nu ar trebui s ă aibă niciun efect 
net asupra rezultatului bugetar sau economic. Cu toate acestea, o sum ă de 319 milioane EUR 
a fost înregistrat ă la aceast ă rubrică, reprezentând diferen țele din cursurile de schimb valutar 
pentru euro folosite în scopuri bugetare [a se vedea articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul 
nr. 1150/2000] și cursurile de schimb în vigoare la data la care statele membre care nu 
participă la UEM au efectuat pl ățile. 
 
3.2 ALTE VENITURI DIN EXPLOATARE 
 Milioane EUR
Notă: 2009 2008 
Amenzi 3.2.1 2 648 3 171 
Taxe agricole  3.2.2 705 2 299 
Recuperarea cheltuielilor: 3.2.3   
Gestiune centralizat ă directă  63 61 
Gestiune centralizat ă indirectă  6 4 
Gestiune descentralizat ă  41 90 
Gestiune partajat ă  1 066  1 349  
Total  1 176 1 504 
Venituri din opera țiuni administrative: 3.2.4   
Personal  1 010 974 
Venituri aferente imobiliz ărilor corporale   33 25 
Alte venituri administrative   165 149  
Total  1 208 1 148 
Venituri diverse din exploatare: 3.2.5   
Ajustări/provizioane   150 71 
Venituri din diferen țe de curs valutar   618 269 
Altele  1 027  1 269  
Total   1 795 1 609 
Total  7 532 9 731 
 
3.2.1 Amenzi 
Aceste venituri sunt aferente amenzilor aplicate de Comisie pentru înc ălcarea normelor 
concurenței. Creanțele și veniturile aferente sunt r ecunoscute atunci când a fost luat ă decizia 
Comisiei de a impune o amend ă, iar destinatarul a fost în științat în mod oficial. 
 
3.2.2 Taxe agricole 
Aceste sume sunt aferente taxelor pe lapte în valoare de 99 de milioane EUR (2008: 338 de 
milioane EUR) și cotizații pentru zah ăr în valoare de 606 milioane EUR (2008: 1 961 
milioane EUR). Taxele pe lapte sunt un instrument de gestionare a pie ței destinat penaliz ării 
producătorilor de lapte care î și depășesc cantit ățile de referin ță. Deoarece nu este legat de pl ăți 
anterioare ale Comisiei, în practic ă, este considerat un venit destinat unui scop specific. 
 
RO 60   RO Cotele de lapte sunt în curs de eliminare, fapt care explic ă scăderea veniturilor din taxe. 
Începând cu anul agricol 2008/2009, cotele vor fi majorate anual cu 1% pân ă la eliminarea lor 
în 2015. 
 
Cotizațiile pentru zah ăr sunt aferente fondului de restructurare a industriei zah ărului, în care 
reforma sectorului zah ărului a redus pre țul intern al acestuia în vederea mic șorării diferen ței 
dintre pre țul UE și cel interna țional. Pentru a încuraja produc ătorii mai pu țin competitivi s ă 
părăsească piața, s-a creat un fond de re structurare cu autofinan țare, finan țat prin veniturile 
provenite din taxa temporar ă aplicată producătorilor de zah ăr, considerate venituri alocate. 
Deși sistemul de pl ăți va continua pân ă în septembrie 2012, toate ve niturile aferente fondului 
pentru restructurarea sectorului zah ărului au fost deja declarate de c ătre statele membre la 31 
decembrie 2009. 
 
3.2.3 Recuperarea cheltuielilor 
Această rubrică reprezint ă ordinele de recuperare emise de Comisie și deducerile de pl ăți 
ulterioare înregistrate în contabilitat ea Comisiei pentru recuperarea sumelor pl ătite anterior 
din bugetul general, pe baza controalelor, a au diturilor încheiate sau a analizei eligibilit ății, 
împreună cu ordinele de recuperare emise de statele membre beneficiarilor cheltuielilor 
privind FEGA. De asemenea, aceast ă rubrică include varia ția estimărilor veniturilor angajate 
în exercițiul curent în raport cu exerci țiul precedent. Cu toate acestea, rubrica nu prezint ă în 
totalitate recuper ările cheltuielilor UE, în special pentru domenii importante de cheltuieli 
precum ac țiunile structurale, unde exist ă mecanisme specifice care s ă asigure restituirea 
sumelor neeligibile, majorita tea acestora neimplicând emiter ea unui ordin de recuperare. 
Recuperările sumelor de prefinan țare nu sunt, de asemenea, incluse la venituri, în 
conformitate cu normele contabile ale UE.  Suma principal ă de 1 066 de milioane EUR este aferent ă gestionării partajate și este alcătuită 
din 453 de milioane EUR pentru Fondul european de garantare agricol ă (FEGA) și din 613 
milioane EUR pentru ac țiuni structurale. 
(a) Agricultura: FEGA 
În domeniul agriculturii, sumele c ontabilizate drept venit al exerci țiului la aceast ă rubrică sunt 
de 453 de milioane EUR, defalcate astfel: 
– corecții de conformitate hot ărâte în cursul exerci țiului, 347 de milioane EUR; 
– fraude și nereguli, 106 milioane EUR: ramburs ări declarate de statele membre și recuperate 
în cursul exerci țiului, 163 de milioane EUR, minus sc ăderea înregistrat ă în soldurile 
declarate de statele membre de recuperat la încheierea exerci țiului privind fraude și 
nereguli, 57 de milioane EUR (627 de  milioane EUR la încheierea exerci
țiului 2009, 
comparativ cu 684 de milioane EUR la încheierea exerci țiului 2008) – a se vedea și nota 
2.10.2 . 
La 31 decembrie 2009, valoarea total ă a cheltuielilor FEGA care trebuiau s ă facă obiectul 
unor corec ții viitoare în urma auditurilor înc ă nefinalizate era de 2,8 miliarde EUR (a se vedea 
nota 6.4.1 ). 
(b) Acțiuni structurale:  
Recuperarea cheltuielilor aferente ac țiunilor structurale incluse la aceast ă rubrică se ridică la 
613 milioane EUR (2008: 349 de milioane EUR). Aceast ă subrubric ă include ordinele de 
recuperare emise de Comisie pentru a recupe ra cheltuielile eronate efectuate în anii 
 
RO 61   RO precedenți, de 406 milioane EUR, și variația (creșterea) veniturilor angajate la încheierea 
exercițiului, în valoare de 206 milioane EUR. 
Ordinele de recuperare sunt emise numai în urm ătoarele cazuri: 
– decizii formale de corec ții financiare luate de Comisie în urma detect ării unor cheltuieli în 
neregulă în sumele solicitate de statele membre; 
– ajustări la închiderea unui program care duc la o reducere a contribu ției UE atunci când un 
stat membru nu a declarat suficiente che ltuieli eligibile pentru a justifica toate pl ățile 
intermediare și de prefinan țare deja efectuate; astfel de opera țiuni se pot realiza f ără o 
decizie oficial ă a Comisiei dac ă sunt acceptate de statele membre; 
– rambursarea sumelor recuperate dup ă închidere ca urmare a finaliz ării procedurilor juridice 
pendinte la momentul închiderii. 
 Alte ordine de recuperare emise în cadrul ac țiunilor structurale vizeaz ă recuperarea de 
prefinanțări. Aceste sume nu sunt prezentate ca ven ituri, ci sunt creditate la rubrica de 
prefinanțare, în bilan ț. 
 La 31 decembrie 2009, se estimeaz ă la 1,1 miliarde EUR suma corec țiilor financiare 
potențiale în curs de a fi hot ărâte – a se vedea nota 6.4.2 pentru detalii suplimentare. 
 
3.2.4 Venituri din opera țiuni administrative 
Aceste venituri provin în special di n deducerile din salariile personalului și sunt alc ătuite în 
principal din dou ă sume - contribu
țiile la pensie și impozitul pe venit. 
 
3.2.5 Venituri diverse din exploatare 
O sumă de 376 milioane EUR (2008: 321 de  milioane EUR) este aferent ă unor sume primite 
de la țările în curs de aderare. Principalul motiv al cre șterii diverselor ven ituri din exploatare, 
comparativ cu exerci țiul anterior, îl reprezint ă creșterea câștigurilor din schimbul valutar (a se 
vedea mai jos). Aceasta a fost u șor compensat ă de scăderea sumelor reprezentând foste 
finanțări incluse în bilan țul contabil pentru prima dat ă, a căror contrapartid ă apare la aceast ă 
rubrică (5 milioane EUR fa ță de 241 de milioane EUR în 2008). 
Câștigurile din schimburi valutare, cu excep ția activităților financiare men ționate la nota 3.5 
de mai jos, sunt de asemenea incluse la aceast ă rubrică. Acestea provin din activit ățile zilnice 
și tranzacțiile aferente efectuate în a lte valute decât euro, precum și din reevaluarea de la 
încheierea exerci țiului, necesar ă pentru preg ătirea conturilor. Acestea con țin atât câ știguri 
realizate, cât și câștiguri nerealizate. 
 În ceea ce prive ște poziția netă, s-a înregistrat un câ ș
tig important din schimb valutar de 185 
de milioane EUR (2008: pierdere net ă de 504 milioane EUR). Aceasta este defalcat ă în sume 
nerealizate și realizate, iar Comisia a cont abilizat aproape toate sumele: 
 
RO 62   RO Câștiguri nete nerealizate din schimb valutar:  
Câștigul net de 132 de milioane EUR este rezultatul reevalu ării de la sfâr șitul exerci țiului a 
soldurilor restante în valut ă. Cea mai mare parte a câ știgului (87 de milioane EUR) este legat ă 
de monedele GBP și SEK, ambele crescând în raport cu EUR în 2009.  
 La sfârșitul exerci țiului, Comisia de ține în conturile sale bancar e de resurse proprii solduri 
importante în valut ă. În conformitate cu Regulamentul 1150/2000 al Consiliului, aceste 
fonduri se p ăstrează de către Comisie în conturile de resurse proprii ale acesteia, unde sunt 
plătite de statele membre și sunt retrase în m ăsura în care este necesar, în vederea acoperirii 
necesităților de numerar ale Comisiei care apar în urma execu ției bugetare. 
 
Câștiguri nete realizate din schimb valutar:  
Cea mai mare parte a câ știgurilor globale din schimb valutar, de 53 de milioane EUR, provin 
din tranzac ții contabile privind resurse proprii pl ătite în monedele na ționale, altele decât EUR 
de către țările membre, din afara zonei Euro. Acestea rezult ă din diferen ța dintre cursul de 
schimb contabil la care sunt contabilizate aceste sume de c ătre Comisie atunci când sunt 
primite și cursul de schimb al pie ței la care sunt c onvertite în EUR înaint e de a fi utilizate 
pentru a acoperi pl ățile Comisiei. Cursul de schimb contabil corespunz ător unei anumite luni 
este stabilit pe baza cursului de schimb de pe pia ță, din penultima zi a lunii precedente. 
Resursele proprii sunt contabilizate la astfel de cursuri de schimb atunci când sunt primite și 
convertite dup ă aceea în EUR, la cursurile de schimb de pe pia
ță, la date ulterioare.  
 În cursul exerci țiului 2009, valoarea mai multor mone de europene, în special, GBP și RON, a 
crescut semnificativ. Ca urmare a acestei situa ții, în anumite perioade, cursurile de schimb ale 
pieței pentru conversia resurselor proprii ale Comisiei în aceste monede au fost în mod 
constant superioare cursurilor de schimb cont abile la care acestea erau contabilizate atunci 
când erau primite. Restul diferen ței este legat de alte tranzac ții contabile care includ pl ăți 
executate de Comisie în alte monede decât EUR.  Modificarea diferen țelor ratelor de schimb la nivel general între 2008 și 2009 de la o pierdere 
netă la un câștig net este rezu ltatul modific ărilor importante ale ratelor de schimb în cursul 
acestor dou ă exerciții. În cursul exerci țiului 2008, mai multe monede europene s-au depreciat 
semnificativ fa ță de EUR, în timp ce în 2009 aceast ă tendință s-a inversat, par țial. 
 
3.3 CHELTUIELI ADMINISTRATIVE 
 Milioane EUR
2009 2008 
Cheltuieli cu personalul  4 898 4 563 
Amortizare și depreciere  436 330 
Alte cheltuieli administrative  2 799 2 827 
Total 8 133 7 720 
 
Acestea sunt cheltuieli administra tive efectuate ca parte a activit ăților UE și includ cheltuielile 
cu personalul, amortiz ările și alte cheltuieli asociate func ționării instituțiilor și agențiilor (cum 
ar fi cheltuielile cu chirii, cheltuieli de între ținere, aprovizionare, cheltuieli cu formarea etc.) 
 
3.4 CHELTUIELI DE EXPLOATARE 
 Milioane EUR
Notă: 2009 2008 
Cheltuieli de exploatare primare: 3.4.1   
 
RO 63   RO Gestiune centralizat ă directă  8 744 7 998 
Gestiune centralizat ă indirectă  3 605 3 077 
Gestiune descentralizat ă  137 1 278 
Gestiune partajat ă  89 681 81 839 
Gestiune în comun   1 655  1 188  
Total  103 822 95 380 
Alte cheltuieli de exploatare: 3.4.2   
Ajustări/provizioane   199 278 
Pierderi din diferen țe de curs valutar   432 773 
Altele  481 783  
Total  1 112 1 834 
Total  104 934 97 214 
 
3.4.1 Cheltuieli de exploatare primare 
Cheltuielile de func ționare ale Uniunii Europene acoper ă diverse rubrici ale perspectivei 
financiare și iau forme diferite, în func ție de modalitatea în care sunt pl ătiți și gestiona ți banii. 
Majoritatea cheltuielilor, 86%, intr ă la rubrica „Gestiune partajat ă”, care presupune delegarea 
de sarcini c ătre statele membre și care acoper ă domenii precum cheltuielile FEGA și acțiuni 
finanțate prin intermediul diferitelor ac țiuni structurale (fondul de dezvoltare regional ă, fondul 
social, fondul agricol pentru dezvoltare rural ă, Fondul de coeziune și fondul pentru pescuit). 
 
Creșterea din 2009 se datoreaz ă, în principal, ac țiunilor structurale din perioada de 
programare 2007-2013. Dup ă o demarare lent ă în anii anteriori, aceste programe au atins un 
nivel normal în 2009, în timp ce ac țiunile pentru 2000-2006 sunt în curs de finalizare. 
 
3.4.2 Alte cheltuieli de exploatare 
Pierderile din schimb valutar, cu excep ția celor provenite din activit ățile financiare tratate la 
nota 3.6 de mai jos, au loc în activit ățile zilnice și tranzacțiile aferente efectuate  în alte valute 
decât euro, precum și la reevaluarea de la încheierea exerci țiului, necesar ă pentru preg ătirea 
conturilor - și sunt atât realizate, cât și nerealizate. 
 
 
 
RO 64   RO 3.5 VENITURI FINANCIARE 
 Milioane EUR
2009 2008 
Venituri din dividende  (din fonduri cu capital de risc)  14 22 
Venituri din dobânzi:   
pe prefinan țare 59 50 
pe plăți întârziate  132 26 
pe swap-uri  2 13 
pe active disponibile pentru vânzare  100 102 
pe împrumuturi acordate 265 105 
pe numerar și echivalente de numerar 158 349 
Altele 3  3  
Total 719 648 
Alte venituri financiare:    
Câștiguri realizate din vânzarea activelor financiare  10 4 
Altele 76  11  
Total 86 15 
Ajustările valorii prezente 10 3 
Câștiguri din diferen țe de curs valutar  6 10 
Total 835 698 
 
3.6 CHELTUIELI FINANCIARE 
 
3.7 COTA DE EXCEDENT/( DEFICIT) NET A SOCIET ĂȚILOR ASOCIATE ȘI 
ÎNTREPINDERILOR COMUNE 
În conformitate cu metoda contabil ă a punerii în echivalen ță, Uniunea European ă include în 
contul rezultatului economic cota excedentului/deficitului net a societ ăților asociate și a 
întreprinderilor comune (a se vedea, de asemenea, notele 2.3.1 și 2.3.2 ).  Milioane EUR
2009 2008 
Cheltuieli cu dobânzi:   
leasing  95 91 
pe swap-uri 2 10 
pe împrumuturi luate 248 90 
Altele  20 9  
Total 365 200 
Alte cheltuieli financiare:   
ajustări la provizioanele financiare 39 12 
cheltuieli financiare pe instrumente bugetare 73 50 
pierdere realizat ă din vânzarea activelor financiare 0 8 
pierderi din deprecierea activelor financiare 15 11 
Altele 57  56  
Total 184 137 
Ajustările valorii prezente 0 118 
Cheltuieli din diferen țe de curs valutar 45 12 
Total 594 467 
 
RO 65   RO 3.8 RAPORTAREA PE SEGMENTE 
 
Raportarea pe segmente împart e veniturile din exploatare și cheltuielile de exploatare pe 
domenii de politic ă, în funcție de structura bugetului bazat pe activit ăți în vigoare la Comisie. 
Aceste domenii de politic ă sunt grupate pentru prezentarea situa ției financiare în trei categorii 
mai mari - Activit ăți din cadrul Uniuni i Europene, Activit ăți din afara Uniunii Europene, și 
Servicii și altele. 
 
„Activitățile din cadrul Uniunii Europene” reprezint ă cea mai mare dintre aceste categorii 
deoarece acoper ă cele mai multe domenii de politic ă din cadrul Uniunii Europene. 
„Activitățile din afara Uniunii Europene” se refer ă la politicile din af ara UE, precum comer țul 
și asistența. „Servicii și altele” reprezint ă activitățile interne și orizontale necesare func ționării 
instituțiilor și organismelor UE. 
 
Agențiile consolidate sunt integrate în diferitele domenii de politic ă. Alte institu ții, în afara 
Comisiei, sunt grupate într-un domeniu specific de politic ă. Diferitele domenii de politic ă 
reprezintă cifrele brute înainte de elimin ările din consolidare, iar totalul elimin ărilor din 
consolidare este indicat într-o singur ă coloană. 
 
A se remarca faptul c ă resursele proprii și contribu țiile nu sunt împ ărțite între diversele 
activități deoarece acestea sunt calculate, percepute și gestionate de c ătre serviciile centrale 
ale Comisiei. Sunt prezentate aici pentru a permite compararea rezult atului net cu contul 
rezultatului economic. 
 
RO 66   RO  RAPORTARE PE SEGMENTE - SINTEZ Ă Milioane EUR
Activități din cadrul 
UE Activități din afara 
UE Servicii și altele CECO în 
lichidare Alte institu ții Eliminări din 
consolidare TOTAL 
Alte venituri din exploatare:    
amenzi 2 648 0 0 0 0 0 2 648 
taxe agricole 705 0 0 0 0 0 705 
recuperarea cheltuielilor 1 110 64 2 0 0 0 1 176 
venituri din opera țiuni administrative 79 37 840 0 377 (125) 1 208 
alte venituri din exploatare 1 930 81 707 2 1 (926) 1 795 
ALTE VENITURI DIN EXPLOATARE  6 472 182 1 549 2 378 (1 051) 7 532 
Cheltuieli administrative:    
cheltuieli cu personalul (1 732) (737) (1 151) 0 (1 287) 9 (4 898) 
cheltuieli aferente imobiliz ărilor
corporale și necorporale (70) (18) (118) 0 (230) 0 
(436) 
alte cheltuieli administrative (658) (311) (853)  0 (1 225) 248 (2 799)  
 (2 460) (1 066) (2 122) 0 (2 742) 257 (8 133) 
Cheltuieli de exploatare:    
gestiune centralizat ă directă (6 279) (2 843) (278) 0 0 656 (8 744) 
gestiune centralizat ă indirectă (2 971) (616) (4) 0 0 (14) (3 605) 
gestiune descentralizat ă (32) (105) 0 0 0 0 (137) 
gestiune partajat ă (89 546) (9) (126) 0 0 0 (89 681) 
gestiune în comun (368) (1 287) 0 0 0 0 (1 655) 
alte cheltuieli de exploatare (726) (9) (468)  (61) 0 152 (1 112)  
 (99 922) (4 869) (876) (61) 0 794 (104 934) 
TOTAL CHELTUIELI D E
EXPLOATARE  (102 382) (5 935) (2 998) (61) (2 742) 1 051 (113 067) 
CHELTUIELI NETE D E
EXPLOATARE (95 910) (5 753) (1 449) (59) (2 364) 0 (105 535) 
Venituri din resurse proprii și contribu ții 110 537 
Excedent din activit ățile de exploatare  5 002 
Venituri financiare nete 241 
Variația datoriilor privind beneficiile angaja ților (683) 
Partea din rezultatele societ ăților asociate/întreprinderilor comune (103) 
Rezultat economic al exerci țiului 4 457 
 
RO 67   RO  RAPORTARE PE SEGMENTE - ACTIVIT ĂȚI DIN CADRUL UE  Milioane EUR 
 Afaceri economice 
și financiare Întreprinderi și 
industrie Concuren ță Ocuparea for ței de 
muncă Agricultur ă Transport și 
energie Mediu Cercetare Societatea 
informațională 
Alte venituri din exploatare:         
amenzi  0 8 2 626 0 0 2 10 0 0 
taxe agricole  0 0 0 0 705 0 0 0 0 
recuperarea cheltuielilor  3 5 0 60 492 3 1 6 12 
venituri din opera țiuni administrative  0 9 0 0 0 17 0 1 4 
alte venituri din exploatare  7 261 0 33 84 203 35 513 5 
ALTE VENITURI DIN EXPLOATAR E 10 283 2 626 93 1 281 225 46 520 21 
Cheltuieli administrative:  (53) (243) (74) (102) (108) (265) (100) (292) (127) 
cheltuieli cu personalul  (46) (161) (68) (75) (88) (178) (74) (197) (96) 
cheltuieli aferente imobiliz ărilor corporale și 
necorporale  0 (15) 0 (1) 0 (9) (1) (2) 0 
alte cheltuieli administrative  (7) (67) (6) (26) (20) (78) (25) (93) (31) 
Cheltuieli de exploatare:  (35) (358) (16) (8 153) (55 539) (1 726) (192) (3 646) (1 220) 
gestiune centralizat ă directă (35) (159) 0 (182) (43) (607) (173) (2 647) (1 108) 
gestiune centralizat ă indirectă 0 (39) 0 0 0 (667) (4) (922) (103) 
gestiune descentralizat ă 0 0 0 (3) (8) (11) 0 0 0 
gestiune partajat ă 0 0 0 (7 952) (55 427) 0 0 0 0 
gestiune în comun  0 (68) 0 0 0 (285) 0 0 0 
alte cheltuieli de exploatare  0 (92) (16) (16) (61) (156) (15) (77) (9) 
TOTAL CHELTUIELI DE EXPLOATARE  (88) (601) (90) (8 255) (55 647) (1 991) (292) (3 938) (1 347) 
CHELTUIELI NETE DE EXPLOATARE (78) (318)  2 536 (8 162) (54 366) (1 766) (246) (3 418) (1 326) 
 Centrul Comun de 
Cercetare Pescuit Piața internă Politica regional ă Taxe și vamă Educație și culturăSănătate și protecția 
consumatorilor Justiție, libertate 
și securitate Totalul activit ăților 
din cadrul UE 
Alte venituri din exploatare:         
amenzi  0 0 2 0 0 0 0 0 2 648 
taxe agricole  0 0 0 0 0 0 0 0 705 
recuperarea cheltuielilor  0 23 0 497 0 4 1 3 1 110 
venituri din opera țiuni administrative  45 0 0 0 0 1 1 1 79 
alte venituri din exploatare  159 8 190 (1) 1 156 136 140 1 930 
ALTE VENITURI DIN EXPLOATAR E 204 31 192 496 1 161 138 144 6 472 
Cheltuieli administrative:  (308) (39) (161) (69) (49) (177) (177) (116) (2 460) 
cheltuieli cu personalul  (226) (32) (105) (55) (40) (88) (120) (83) (1 732) 
cheltuieli aferente imobiliz ărilor corporale și 
necorporale  (28) 0 (4) 0 (2) (1) (4) (3) (70) 
alte cheltuieli administrative  (54) (7) (52) (14) (7) (88) (53) (30) (658) 
Cheltuieli de exploatare:  (143) (544) (36) (25 789) (65) (1 341) (495) (624) (99 922) 
gestiune centralizat ă directă (29) (282) (7) (37) (65) (157) (395) (353) (6 279) 
gestiune centralizat ă indirectă 0 0 0 (17) 0 (1 179) (40) 0 (2 971) 
gestiune descentralizat ă 0 0 0 (10) 0 0 0 0 (32) 
gestiune partajat ă 0 (260) 0 (25 710) 0 0 0 (197) (89 546) 
gestiune în comun  0 0 0 (15) 0 0 0 0 (368) 
alte cheltuieli de exploatare  (114) (2) (29) 0 0 (5) (60) (74) (726) 
TOTAL CHELTUIELI DE EXPLOATARE  (451) (583) (197) (25 858) (114) (1 518) (672) (740) (102 382) 
 
RO 68   RO CHELTUIELI NETE DE EXPLOATARE (247) (552) (5) (25 362) (113) (1 357) (534) (596) (95 910) 
 
 RAPORTARE PE SEGMENTE - ACTIVIT ĂȚI DIN AFARA UE  Milioane EUR 
 Externe  Comerț Dezvoltare Extindere Ajutor umanitar Totalul activit ăților din afara UE 
Alte venituri din exploatare:        
recuperarea cheltuielilor  14 0 9 39 2 64 
venituri din opera țiuni administrative  37 0 0 0 0 37 
alte venituri din exploatare  81 0 (1) 1 0 81 
ALTE VENITURI DIN EXPLOATARE  132 0 8 40 2 182 
Cheltuieli administrative:  (799) (50) (146) (45) (26) (1 066) 
cheltuieli cu personalul  (511) (45) (129) (36) (16) (737) 
cheltuieli aferente imobiliz ărilor corporale și 
necorporale  (18) 0 0 0 0 (18) 
alte cheltuieli administrative  (270) (5) (17) (9) (10) (311) 
Cheltuieli de exploatare:  (2 924) (12) (939) (142) (852) (4 869) 
gestiune centralizat ă directă (1 514) (6) (610) (296) (417) (2 843) 
gestiune centralizat ă indirectă (563) 0 (1) (52) 0 (616) 
gestiune descentralizat ă (185) 0 (122) 202 0 (105) 
gestiune partajat ă (26) 0 17 0 0 (9) 
gestiune în comun  (634) (6) (218) 6 (435) (1 287) 
alte cheltuieli de exploatare  (2) 0 (5) (2) 0 (9) 
TOTAL CHELTUIELI DE EXPLOATARE  (3 723) (62) (1 085) (187) (878) (5 935) 
CHELTUIELI NETE DE EXPLOATARE (3 591) (62) (1 077) (147) (876) (5 753) 
   
 RAPORTARE PE SEGMENTE - SERVICII ȘI ALTELE   
 Presă și 
comunicare Oficiul 
Antifraud ă Coordonare Personal și 
administra ție Eurostat Buget Audit Limbi Altele Total servicii și 
altele 
Alte venituri din exploatare:         
recuperarea cheltuielilor  100100000  2  
venituri din opera țiuni administrative 0 6 0 692 0 50 0 92 0 840 
alte venituri din exploatare (2) 0 6 54 (1) (2) 0 47 605 707 
ALTE VENITURI DIN EXPLOATARE  (1) 6 6 747 (1) 48 0 139 605 1 549 
Cheltuieli administrative:  (96) (49) (148) (1 360) (65) (51) (8) (380) 35 (2 122) 
cheltuieli cu personalul (61) (36) (129) (564) (60) (38) (8) (290) 35 (1 151) 
cheltuieli aferente imobiliz ărilor corporale și 
necorporale  (2) 0 0 (116) 0 0 0 0 0 (118) 
alte cheltuieli administrative (33) (13) (19) (680) (5) (13) 0 (90) 0 (853) 
Cheltuieli de exploatare:  (98) (13) 0 (36) (30) (261) 0 (14) (424) (876) 
gestiune centralizat ă directă (94) (13) 0 (32) (29) (109) 0 (1) 0 (278) 
gestiune centralizat ă indirectă (4) 0 0 0 0 0 0 0 0 (4) 
gestiune partajat ă 0 0 0 0 0 (126) 0 0 0 (126) 
alte cheltuieli de exploatare  0 0 0 (4) (1) (26) 0 (13) (424) (468) 
TOTAL CHELTUIELI DE EXPLOATARE  (194) (62) (148) (1 396) (95) (312) (8) (394) (389) (2 998) 
CHELTUIELI NETE DE EXPLOATARE (195) (56) (142) (649) (96) (264) (8) (255) 216 (1 449) 
 
RO 69   RO 4. NOTE  LA TABLOUL  FLUXURILOR  DE NUMERAR 
4.1 SCOPUL ȘI ELABORAREA TABLOULUI FLUXURILOR DE NUMERAR 
 
Informațiile privind fluxurile de numerar sunt folosite ca baz ă pentru evaluarea capacit ății UE 
de a genera numerar și echivalente de numerar și a necesit ății de utilizare a acestor fluxuri de 
numerar.  Tabloul fluxurilor de numerar este  elaborat prin metoda indirect ă. Aceasta înseamn ă că 
excedentul sau deficitul net al exerci țiului financiar este ajustat în func ție de efectele 
tranzacțiilor de tip non-numerar, de orice amân ări sau cumul ări ale veniturilor sau pl ăților de 
numerar din exploatare, trecute sau viitoare, și de elementele de venituri sau cheltuieli 
asociate cu investirea fluxurilor de numerar.  Fluxurile de numerar care provin din tranzac ții în 
valută sunt înregistrate în mone da de prezentare a situa țiilor financiare ale UE (euro) prin 
aplicarea cursului de schimb dintre euro și valuta respectiv ă la data fluxurilor de numerar. 
 Tabloul fluxurilor de nu merar prezentat raporteaz ă fluxurile de numerar în perioada clasificat ă 
în funcție de activit ățile de exploatare și investiții (UE nu are activit ăți financiare). 
 
4.2 ACTIVIT ĂȚI DE EXPLOATARE 
 
Activitățile de exploatare sunt activit ățile UE care nu sunt activit ăți de investi ții. Acestea 
reprezintă majoritatea activit ăților realizate. Creditel e acordate beneficiarilor ( și 
împrumuturile aferente, dac ă
 există) nu sunt considerate drept activit ăți de investi ții (sau 
finanțare) deoarece fac parte din obiectivele generale și deci din opera țiunile zilnice ale UE. 
Activitățile de exploatare includ și investiții precum FEI, BERD și fonduri cu cap ital de risc. 
Într-adevăr, obiectivul acestor activit ăți este participarea la reali zarea obiectivelor de politic ă. 
 
4.3 ACTIVIT ĂȚI DE INVESTI ȚII 
 
Activitățile de investi ții constau în achizi ționarea și cesionarea imobiliz ărilor corporale și 
necorporale și a altor investi ții care nu sunt incl use în echivalentele de numerar. Activit ățile 
de investi ții nu includ credite acordate benefici arilor. Obiectivul este de a ar ăta investi țiile 
reale făcute de UE. 
 Trebuie remarcat c ă soldurile de 8 910 milioane EUR în numerar și echivalente de numerar 
deținute de Comisie nu sunt disponibile pentru  a fi folosite de UE. Acestea reprezint ă 
numerarul primit ca plat ă a amenzilor aplicate, când cealalt ă parte a ini țiat un recurs împotriva 
aplicării amenzii. Aceste sume sunt clar  prezentate drept „numerar restric ționat” la nota 2.11 
de mai sus. 
 
RO 70   RO 5. ACTIVE  ȘI PASIVE  CONTINGENTE  ȘI ALTE  INFORMA ȚII 
ACTIVE CONTINGENTE 
  Milioane EUR
Notă 31.12.2009 31.12.2008 
Garanții primite 5.1 279 260 
Active contingente aferente cazurilor de fraud ă și nereguli 5.2 1 944 2 010 
Corecții financiare în derulare (care a șteaptă o decizie final ă)  5.3 0 4 390 
Alte active contingente 5.4 18 43 
Totalul activelor contingente 2 241  6 703  
 
PASIVE CONTINGENTE 
 
  Milioane EUR
Pasive contingente Notă: 31.12.2009 31.12.2008 
Garanții oferite 5.5 19 330 17 510 
Amenzi - recursuri la Curtea de Justi ție 5.6 11 969 10 198 
FEGA - în a șteptarea hot ărârii tribunalului 5.7 1 945 1 609 
Sume aferente cauzelor juridice și altor litigii 5.8 416 281 
Alte pasive contingente 5.9 12 18 
Totalul pasivelor contingente  33 672  29 616  
Toate pasivele contingente vor fi finan țate, în cazul în care devin scadente, de  la bugetul UE pentru anii care urmeaz ă. Bugetul UE este 
finanțat de statele membre. 
 
RO 71   RO ACTIVE CONTINGENTE 
 5.1 GARAN ȚII PRIMITE 
Milioane EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Garanții de bună execuție 252 239 
Altele 27 21 
Total 279 260 
 
Garanțiile de bun ă execuție sunt uneori cerute pentru a se asigura c ă beneficiarii finan țării UE 
îndeplinesc obliga țiile contractelor lor cu UE. 
 
5.2 FRAUDE ȘI NEREGULI 
 
Tabelul de mai jos prezint ă sumele ce pot fi poten țial recuperate de c ătre statele membre în 
urma detect ării de solicit ări în neregul ă privind fondurile structural e. Tabelul de mai jos se 
bazează pe rapoartele oficiale înaintate de statel e membre în conformitate cu Regulamentul 
nr. 1681/94 al Comisiei, cu defalcarea sumelor pe state membre. 
Active contingente: cazuri de fraud ă și nereguli 
Milioane EUR 
Stat membru 31.12.2009 31.12.2008 
Austria 8 13 
Belgia 2 16 
Republica Ceh ă 13 13 
Danemarca  2 10 
Estonia  3 2 
Finlanda  2 3 
Franța 15 12 
Germania 468 581 
Grecia  25 62 
Ungaria  6 5 
Irlanda  1 1 
Italia  436 441 
Letonia  5 4 
Lituania  5 2 
Malta  1 1 
Țările de Jos  15 14 
Polonia  18 13 
Portugalia  82 114 
Slovacia  39 9 
Slovenia  7 1 
Spania  277 279 
Suedia  2 2 
Regatul Unit  347 257 
TOTAL 1 779 1 855 
Cifrele din acest tabel reprezint ă sume maxime teoretice, nu sume le care vor fi efectiv puse la 
dispoziția bugetului UE, din urm ătoarele motive: 
• statele membre nu raporteaz ă întotdeauna rezultatele opera țiunilor lor de 
recuperare; 
• deși statele membre trebuie s ă informeze Comisia cu pr ivire la probabilitatea 
recuperării, este imposibil de determinat exact ce procentaj din sumele care 
 
RO 72   RO trebuie înc ă recuperate va fi într-adev ăr recuperat. Legisla țiile naționale ofer ă 
uneori un termen de prescriere de 30 de ani care poate determina autorit ățile 
naționale să întârzie anularea oficial ă a crean țelor, chiar dac ă șansele de 
recuperare sunt doar te oretice. Pentru opera țiunile structurale, statele membre 
trebuie să trimită în prezent Comisiei, o dat ă pe an, o declara ție privind sumele 
care se a șteaptă să fie recuperate (articolul 8 din Regulamentul nr. 438/2001) 
pentru a oferi o mai bun ă imagine a situa ției reale; 
• chiar dacă statul membru respectiv lanseaz ă procedurile de rec uperare la timp, un 
rezultat pozitiv nu este garantat. Acest lu cru este valabil în sp ecial când ordinele 
de recuperare sunt contestate în instan ță; 
• proiectele individuale sunt cofinan țate ca parte din programele multianuale. Atâta 
vreme cât un program multianual nu a fost închis, este imposibil s ă se prevad ă cu 
exactitate sumele care trebuie recuperate, deoarece sumele folosite pentru cheltuieli în neregul ă pot fi, în anumite împrejur ări, realocate altor proiecte 
legitime și deoarece plata în rate, în speci al ratele finale, poate uneori s ă fie 
folosită drept modalitate de ajustare a cheltuielilor în neregul ă anterioare; cifrele 
din aceste tabele sunt provizorii și se bazeaz ă pe rapoartele primite și procesate 
până la sfârșitul lunii februarie 2010. Aceste cifr e pot fi modificate pentru a fi 
conforme cu alte rapoart e ulterioare întârziate. 
 
Perspectivele recuper ării în cazuri individuale nu pot  fi evaluate cu suficient ă precizie din 
informațiile furnizate de statele membre. Principalele modific ări din 2008 se refer ă la creșteri 
legate de țările „UE 10”. Punerea în aplicare a politicii  de coeziune a început  din plin în 2004 
și, de atunci, din cauza intensific ării punerii în aplicare și a controalelor privind opera țiunile 
cofinanțate, numărul neregulilor raportate a crescut. O al ă schimbare principal ă aferentă 2008 
privește Regatul Unit, car e a raportat un num ăr crescut de nereguli în urma auditurilor 
extensive efectuate cu privire la opera țiunile finan țate. 
 De asemenea, sunt incluse la aceast ă rubrică 165 de milioane EUR în leg ătură cu FEGA 
(2008: 153 de milioane EUR). Statele membre au comunicat Comisiei sumele care au fost 
înregistrate în „cart ea mare a debitorilor” ținută de acestea și, de asemenea, sumele care se 
găseau încă într-o faz ă preliminar ă de verificare. Sumele acest ea preliminare sunt prezentate 
la această rubrică. 
 
5.3 COREC ȚII FINANCIARE ÎN DERULARE (ÎN A ȘTEPTAREA UNEI DECIZII 
FINALE)  
 
Aceste informa ții referitoare la recuperarea cheltuielilor UE, sunt acum f ăcute cunoscute, 
împreună cu informa ț
iile aferente, la nota 6 din prezentele situa ții financiare. 
 
5.4 ALTE ACTIVE CONTINGENTE 
 
Această rubrică include alte sume contingente mai redus e care nu pot fi clasificate la rubricile 
anterioare.  
 
 
RO 73   RO PASIVE CONTINGENTE 
 
5.5 GARAN ȚII OFERITE 
 
5.5.1 Pentru creditele acordate de Banca European ă de Investi ții (BEI) din resurse proprii 
 Milioane EUR  
  
Nepartajarea riscurilor 
31.12.2009 
  
Partajarea 
riscurilor 
31.12.2009 Autoritate  
publică Societate 
privată  
Sold 
31.12.2009 
Total  
Sold 
31.12.2008 
 
Garanție 65% 3 127 9 126 2 692 14 945 12 429 
Garanție 70% 109 1 981 506 2 596 2 908 
Garanție 75% 0 617 233 850 1 049 
Garanție 100% 0 625 196 821 1 008 
Total 3 236 12 349 3 627 19 212 17 394 
 
Bugetul UE garanteaz ă împrumuturile semnate și acordate de BEI din resursele proprii ale 
acesteia statelor ter țe la 31 decembrie 2009 (inclusiv împrum uturile acordate statelor membre 
înainte de aderare). Totu și, garanția UE este limitat ă la un procentaj din plafonul liniilor de 
credit autorizate: 65%, 70%, 75% sau 100%. Atunci când plafonul nu este atins, garan ția UE 
acoperă întreaga sum ă. La 31 decembrie 2009, soldul totaliza 19 212 milioane EUR, 
reprezentând a șadar riscul maxim cu care se confrunt ă UE. 
 Pentru împrumuturile acorda te acoperite prin garan ția bugetului UE, BEI ob ține garanții și de 
la părți terțe (state, institu ții financiare private sau publice); în  aceste cazuri Comisia este un 
garant secundar. Garan ția bugetului UE acoper ă doar riscul politic al garan țiilor oferite sub 
titlul de „partajarea riscurilor”. Ce lelalte riscuri sunt acoperite de  BEI în cazul în care garantul 
primar nu î și onoreaz ă angajamentele. Pentru garan țiile oferite sub titlul de „nepartajarea 
riscurilor”, toate riscur ile sunt acoperite de bugetul UE în cazul în care gara ntul primar nu î și 
onorează angajamentele. În cazul în care garantul primar este o autoritate public ă, aceste 
riscuri sunt limitate, de regul ă, la riscul politic, dar atunci când garan țiile sunt oferite de o 
instituție sau o societate privat ă, bugetul UE ar putea, de asemenea, s ă fie nevoit s ă acopere 
riscul comercial. 
 
5.5.2 Alte garan ții oferite 
Milioane EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Mecanism de finan țare cu partajarea riscurilor (MFPR) 94 48 
MEDA: garan ții marocane 17 66 
Instrument de garantare a împrumuturilor pentru proiectele 
Ten-T (LGTT)  6 1 
Altele 1 1 
Total 118 116 
 
În cadrul Mecanismului de finan țare cu partajarea riscurilor (MFPR), contribu ția Comisiei 
este folosit ă pentru a acoperi riscurile fi nanciare pentru împrumuturile și garanțiile oferite de 
 
RO 74   RO BEI proiectelor eligibile de cercetare. Se prev ede un buget al Comisiei de 1 miliard EUR în 
total pentru perioada 2007-2013, din care 800 de  milioane EUR sunt pentru „Cooperare” și, 
până la 200 de milioane EUR, pentru  programele specifice „Capacit ăți”. BEI s-a angajat s ă 
ofere aceea și sumă. Comisia a blocat o sum ă de 94 de milioane EUR ca „Alocare de capital”. 
Alocarea de capital acoper ă pierderi neprev ăzute privind împrumuturile și garanțiile acordate 
de BEI în cadrul MFPR. Aceasta este pierderea maxim ă pe care o poate înregistra Comisia în 
cazul unor probleme privind împrumuturile sau garan țiile acordate. Acesta este plafonul 
garanției acordate de Comisie în ceea ce prive ște MFPR și considerat astfel un pasiv 
contingent al UE.  Ca parte a programului MEDA, Comisia a cr eat un mecanism de garantare printr-un fond 
specific, de care vor beneficia dou ă organiza ții marocane, și anume „Caisse Centrale de 
Garantie” și „Fonds Dar Ad-Damane”. La 31 decembrie 2009, 17 milioane EUR beneficiau 
de garanția Comisiei.  
 Instrumentul de garantare a împrumutur ilor pentru proiecte Ten-T (2007-2013) vizeaz ă 
emiterea de garan ții pentru a atenua riscul privind veni turile în primii ani ai proiectelor TEN-
Transport. Mai precis, garan ția ar acoperi integral liniile de credit stand- by, care ar fi utilizate 
numai în cazurile în care fl uxurile de numerar ale proiectulu i sunt insuficiente pentru a 
acoperi rambursarea datoriei prioritare. Instrumentul va constitui un produs financiar comun al Comisiei și al BEI, iar 500 de milioane EUR vor fi alocate de la bugetul UE. BEI va aloca 
alte 500 de milioane EUR, astfel încât, în total, suma disponibil ă va fi de 1 miliard EUR. 
Suma inclus ă aici, 6 miliarde EUR, reprezint ă contribu ția la constituir ea de provizioane 
pentru pierderi neprev ăzute în leg ătură cu opera țiunile Instrumentului de garantare a 
împrumuturilor pentru proiectele Ten-T. 
 
5.6 AMENZI 
 
Acestea sunt amenzi aplicate de Comisie pentru înc ălcarea regulilor de concuren ță, plătite 
provizoriu și la care ori s-a introdu s un recurs, ori nu se știe dacă se va introduce recurs. Acest 
pasiv contingent trebuie p ăstrat până la o hot ărâre definitiv ă a Curții de Justi ție în cauza 
respectivă. Dobânda câ știgată din plățile provizorii (460 de milioane EUR) este inclus ă în 
rezultatul economic pentru exerci țiul în curs și, de asemenea, drept pasiv contingent pentru a 
reflecta nesiguran ța titlurilor Comisiei pentru aceste sume. 
 
5.7 FEGA - ÎN A ȘTEPTAREA HOT ĂRÂRII JUDEC ĂTOREȘTI 
 
Acestea sunt pasive contingente c ătre statele membre legate de deciziile de conformitate 
FEGA, în a șteptarea hot ărârii Curții de Justi ție. Determinarea sumei finale a datoriei și anul în 
care efectul recursurilor câ știgate va fi imputat la buget vor depinde de durata procedurii 
înaintea Cur ții. O estimare a sumelor probabile de plat ă a fost inclus ă ca provizion pe termen 
lung în bilan ț - a se vedea nota 2.13. 
 
5.8 SUME AFERENTE CAUZELOR JURIDICE ȘI ALTOR LITIGII 
 
Această rubrică este aferent ă acțiunilor în desp ăgubiri care sunt intentate împotriva UE, altor 
litigii juridice și cheltuielilor de judecat ă estimate.  
Alte sume sunt aferente unor litigii cu furnizori, contractan ți și foștii angaja ți. Trebuie 
remarcat faptul c ă, în cadrul unei ac țiuni în desp ăgubiri în conformitate  cu articolul 288 din 
Tratatul CE, reclamantul trebuie s ă demonstreze o înc ălcare suficient de grav ă de către 
 
RO 75   RO instituție a unor prevederi legale destinate s ă confere drepturi persoanelor fizice, daune reale 
suferite de reclamant și o legătură cauzală directă între actul ilegal și prejudicii. 
 
5.9 ALTE PASIVE CONTINGENTE 
Această rubrică include alte sume contingente mai redus e care nu pot fi clasificate la rubricile 
anterioare.   
ALTE INFORMA ȚII IMPORTANTE
 
5.10 ACTIVIT ĂȚI FINANCIARE CORESPUNZ ĂTOARE ANGAJAMENTELOR 
NEUTILIZATE 
Milioane EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Activități financiare corespunz ătoare angajamentelor 
neutilizate  5 733 4 885 
 
Acestea sunt acorduri de împrumut și investiții în capitaluri proprii în cheiate de Comisie (care 
nu sunt acoperite de RAL), dar înc ă nefolosite de cealalt ă parte înainte de sfâr șitul 
exercițiului. Principalele sume sunt aferente acordurilor de împrumut privind balan ța de plăți, 
semnate în 2008 și 2009, dar ale c ăror sume nu au fost v ărsate încă înainte de încheierea 
exercițiului (5,4 miliarde EUR la 31 decembrie 2009). 
 
5.11 ANGAJAMENTE BUGETARE EFECTUATE, PL ĂȚI ÎN AȘTEPTARE 
Milioane EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Angajamente bugetare efectuate, pl ăți în așteptare  134 689 120 023 
 
RAL-ul bugetar („Reste à Liquider”) este o sum ă care reprezint ă angajamentele deschise 
pentru care nu au fost înc ă făcute plăți și/sau debloc ări. Acesta este consecin ța normală a 
existenței unor programe multianuale. La 31 decem brie 2009, RAL-ul bugetar era de 177 272 
de milioane EUR. Suma de mai sus este egal ă cu acest RAL bugetar minus sumele aferente 
care sunt incluse drept cheltuieli în contul rezultatului economic pe  2009, rezultatul fiind 
totalul de mai sus.  
 
5.12 ANGAJAMENTE JURIDICE IMPORTANTE 
Milioane EUR 
 31.12.2009 31.12.2008 
Acțiuni structurale 275 761 332 995 
Protocoale cu țările mediteraneene 263 263 
Acorduri de pescuit 249 401 
Programul Galileo  1 517 2 023 
Programul GMES 556 624 
TEN-T 4 289 4 571 
Alte angajamente contractuale  1 325 983 
Total 283 960 341 860 
 
RO 76   RO Aceste angajamente au ap ărut întrucât UE a decis s ă își asume angajamente juridice pe termen 
lung cu privire la sumele care nu erau acoperite înc ă de credite de angajament în buget. Acest 
fapt poate fi legat de pr ogramele multianuale precum ac țiunile structurale sau de sumele pe 
care Uniunea European ă s-a angajat s ă le plătească în viitor în cad rul contractelor 
administrative existe nte la data bilan țului (de ex., legate de furn izarea de servicii precum 
securitate, cur ățenie etc., dar și angajamente contractuale privi nd proiecte specifice cum ar fi 
lucrările de construc ții). Nu toate programele multianuale includ angajamente ce necesit ă 
includerea la aceast ă rubrică, deoarece cheltuielile din exerci țiile următoare depind de 
deciziile anuale ale autorit ății bugetare sau de modific ările normelor respective. 
 
5.12.1 Ac țiuni structurale 
Următorul tabel prezint ă o compara ție între angajamente juridice pentru care nu au fost înc ă 
luate angajamente bugetare și angajamente maxime fa ță de sumele prev ăzute în cadrul 
financiar 2007-2013. Ac țiunile structurale reprezint ă ajutoare programate pentru perioada 
2007-2013. Formatul și obiectivele perioadei aferente cadrului financiar care a început în 
2007 sunt diferite de cele ale perioadei anterioare. 
     Milioane EUR
 Sumele din 
perspectiva 
financiar ă 
2007-2013
(A) Angajamente 
juridice 
încheiate
(B)Angajamente 
bugetare 2007-
2009
(C)Angajamente 
juridice minus 
angajamente 
bugetare 
(=B-C) Angajament 
maxim (=A-C)
Fonduri privind politica 
de coeziune 346 543 346 136 140 318 205 818 206 225
Resurse naturale 100 624 98 388 39 533 58 855 61 091
Instrumentul de asisten ță 
pentru preaderare 10 958 5 195 2 513 2 682 8 445
Total  458 125 449 719 182 364 267 355 275 761
 
5.12.2 Protocoale cu țările mediteraneene 
Aceste angajamente totalizeaz ă 263 de milioane EUR și se referă la protocoale financiare cu 
țări terțe mediteraneene. Suma inclus ă aici reprezint ă diferența dintre suma total ă a 
protocoalelor semnate și suma angajamentelor bugetare contab ilizate. Aceste protocoale sunt 
tratate interna ționale care nu pot fi denun țate fără acordul ambelor p ărți, deși procesul (de 
denunțare a acestora) este în curs. 
 
5.12.3 Acorduri de pescuit 
Acestea sunt angaja mente care totalizeaz ă 249 de milioane EUR încheiate cu țări terțe pentru 
operațiuni în cadrul unor acorduri interna ționale de pescuit. 
 
5.12.4 Programul Galileo 
Galileo este un sistem global de naviga ție prin satelit (GNSS) construit în prezent de Uniunea 
European ă și Agenția Spațială European ă (ASE). Programul Galileo este în prezent finan țat 
integral din bugetul UE și Comisia este cea care gestioneaz ă programul în numele UE. Se 
preconizeaz ă ca prima faz ă a programului, faza de validare pe orbit ă („VPO”) s ă fie finalizat ă 
în cursul exerci țiului 2012, iar transferul activelor create  la Comisie va fi efectuat atunci. 
 
RO 77   RO Trebuie remarcat c ă, până la sfârșitul lui 2009 și incluzând investi ția anterioar ă în ICG, 
Comisia a pl ătit 1 028 de milioane EUR pentru faza VP O a programului Galileo. Întrucât 
acest program este, în prezent, înc ă în faza de cercetare, conf orm normelor contabile ale UE, 
banii cheltui ți au fost înregistra ți ca o cheltuial ă și nu au fost înregistrate niciun fel de 
imobilizări necorporale. Contribu ția totală (indicativ ă) a Comisiei prev ăzută pentru 
următoarea faz ă a programului Galileo (în perioada 2008 - 2013) este de 2 645 de milioane 
EUR. 
 
5.12.5 Programul GMES 
Comisia a încheiat un contract cu ASE pent ru perioada 2008 - 2013 în vederea implement ării 
componentei spa țiale a programului Monitorizare global ă pentru mediu și securitate (GMES). 
Suma total ă indicativ ă pentru acea perioad ă este de 624 de milioane EUR. În 2009 a fost 
plătită Agenției Spațiale Europene o sum ă în valoare de 68 de milioane EUR. 
 
5.12.6 Angajamentele TEN-T 
Această sumă reprezint ă granturi în domeniul re țelei transeuropene de  transport (TEN-T) 
pentru perioada 2007 – 2013. Programul se aplic ă proiectelor identificat e pentru dezvoltarea 
unei rețele transeuropene de transport care s ă sprijine atât proiect ele de infrastructur ă, cât și 
cele de cercetare și inovare, în vederea promov ării integrării de noi tehnologii și procese 
inovatoare în crearea unei infrastruc turi noi de transport. Suma total ă indicativ ă pentru acest 
program este de 8 013 milioane EUR. 
 
5.12.7 Alte angajamente contractuale 
Sumele incluse corespund sumelor angajate care urmeaz ă a fi plătite pe durata contractelor. 
Aici este inclus ă obligația contractual ă restantă de 93 de milioane EUR privind contractele de 
construcție ale Consiliului, precum și cea de 441 de milioane EUR aferent ă contractelor de 
construcție ale Parlamentului. Celelalte sume impor tante incluse aici sunt: 480 de milioane 
EUR aferente unor acorduri de achizi ții între Agen ția pentru Energia de Fuziune 
(Întreprinderea Comun ă European ă pentru ITER și dezvoltarea energiei de fuziune) și ITER 
Internațional, precum și 165 de milioane EUR privind unele acorduri de achizi ții semnate 
între Agen ția pentru Energia de Fuziune, Agen ția pentru Energie Atomic ă a Japoniei (JAEA) 
și ITER Interna țional. 
 
5.13 CONTRIBU ȚII LA ORGANIZA ȚII AFILIATE 
Această sumă reprezint ă plățile restante din capitalul nesolicitat subscris de Comisie. 
 
5.13.1 Capital în ac țiuni nesolicitate: BERD 
Milioane EUR 
BERD Totalul capitalului 
BERD Subscrierea Comisiei 
Capital 19 794 600 
Vărsat (5 198) (157) 
Nesolicitat 14 596 443 
 
 
RO 78   RO 5.13.2 Capital în ac țiuni nesolicitate: FEI 
Milioane EUR 
FEI Totalul capitalului FEI Subscrierea Comisiei 
Capital 2 940 861 
Vărsat (588) (172) 
Nesolicitat 2 352 689 
 
În urma emisiunii de 1 000 de noi ac țiuni de către FEI în 2007, în cursul exerci țiului 2009, UE 
a subscris pentru înc ă 75 de ac țiuni cu o valoare nominal ă de 1 milion EUR pe ac țiune, din 
care s-a pl ătit în 2009 20% din suma nominal ă și primă. Participarea UE se limiteaz ă la 900 
de acțiuni (de 900 de milioane EUR). A se vedea, de asemenea, nota 2.3.1 . 
 
5.14 ANGAJAMENTE PRIVI ND LEASING-URI OPERA ȚIONALE 
   Milioane EUR
Sume viitoare de plat ă Descriere 
< 1 an 1 - 5 ani > 5 ani Total 
Clădiri 334 1 236 842 2 412 
Echipamente informatice și alte 
echipamente 6 7 0 13 
Total 340 1 243 842 2 425 
 
Această rubrică acoperă clădirile și alte echipamente închiriate prin contracte de leasing 
operațional care nu întrunesc condi țiile de înregistrare ca active în bilan ț. Sumele indicate 
corespund angajamentelor care trebuie înc ă plătite pe durata contractelor. 
În 2009, 364 de milioane EUR au fost înregistrate la cheltuieli în contul rezultatului economic 
cu privire la leasingurile opera ționale. 
 
RO 79   RO 6. CORECȚII FINANCIARE  ȘI RECUPER ĂRI CA URMARE  A DETECT ĂRII  
UNOR  NEREGULI 
 
În executarea bugetului UE este necesar ă asigurarea prevenirii, detect ării și corectării 
neregulilor și fraudelor. Obiectivul prezentei note es te acela de a oferi o prezentare general ă a 
diverselor proceduri prev ăzute în legisla ția aplicabil ă în procesul de solu ționare a neregulilor 
detectate de Comisie și de statele membre, precum și de a prezenta cea mai bun ă estimare a 
sumelor totale în cauz ă. Aceasta este ultima etap ă a aplicării sistemelor de control și este 
esențială pentru a se demonstra buna gestiune financiar ă. 
 
6.1 INTRODUCERE 
 
6.1.1 Prezentare general ă a corecțiilor financiare și a proceselor de recuperare în func ție 
de tipul de gestionare 
Recuperările și corecțiile financiare pot rezult a în urma controalelor și auditurilor la orice 
nivel al sistemului de control, din aud ituri la nivel UE (Comisia, Curtea European ă de 
Conturi, OLAF) sau ale statelor memb re în cazul gestiunii partajate. De și neregulile pot 
apărea în orice stadiu al unui proiect, acestea pot fi descoperite în stadiul final când 
beneficiarul transmite cererea final ă, care, în cele mai multe cazuri este verificat ă la fața 
locului și/sau certificat ă de un auditor independent. Totu și, trebuie f ăcută o distinc ție între 
recuperări și corecțiile financiare, care s ă reflecte diferen țele dintre modurile de gestionare, 
astfel cum se subliniaz ă în legisla ția relevant ă pentru acest sector. 
 
Recuperări 
Articolul 71 alineatul (3) din Regulamentu l financiar impune recuperarea sumelor pl ătite în 
mod necuvenit. O recuperare, în acest context, const ă în recuperarea efectiv ă a banilor de 
către Comisie sau de c ătre statul membru ca urmare a detect ării unei cheltuieli necuvenite sau 
în neregul ă. 
 
Corecții financiare 
Așa cum s-a subliniat în legisla ția relevant ă pentru acest sector,  în mai multe domenii de 
cheltuieli ale UE (în primul rând în cadrul gestiunii partajate) corectarea neregulilor este realizată prin utilizarea unui mecanism numit corec ție financiar ă. Scopul corec țiilor 
financiare, efectuate de Comisie sau de c ătre statul membru, este de a restabili o situa ție în 
care 100% din cheltuielile declarate pentru finan țare sau cofinan țare (politica de coeziune) 
respectă normele și regulamentele na ționale și ale UE aplicabile.  
În cadrul gestiunii partajate, statele membre sunt primele responsabile pentru efectuarea 
corecțiilor financiare necesare în ceea ce prive ște neregulile sistematice sau singulare 
detectate în programele opera ționale. Comisiei îi revine  responsabilitatea asigur
ării eficacit ății 
sistemelor instituite de c ătre autorit ățile naționale și, în cazul în care acestea nu sunt eficace, 
Comisia va aplica corec ții financiare statelor membre.  
 
Atunci când se pot identifica pl ăți necuvenite efectuate c ătre beneficiari, în urma controalelor 
UE, corec țiile financiare pot fi v ăzute ca un prim pas în cadru l unui proces de  recuperare 
efectivă, întrucât legisla ția aplicabil ă impune statelor membre s ă continue corec țiile financiare 
 
RO 80   RO care le-au fost aplicate și să recupereze ele însele banii de la beneficiarii finali. În cazul 
auditurilor efectuate de autorit ățile naționale, statele membre au, de asemenea, obliga ția legală 
de a continua recuper ările la nivelul beneficiarilor finali. 
Mai jos este prezentat ă o sinteză, pe tipuri de gestionare, a dife ritelor proceduri de recuperare 
și a activităților de corec ție financiar ă, precum și impactul acestora asupra conturilor UE. 
 
6.1.2 Gestiune direct ă 
 
Atunci când Comisia gestioneaz ă bugetul în mod direct, cheltu ielile neeligibile sunt fie 
recuperate de la benefi ciar, fie deduse din urm ătoarea situa ție privind costurile. Dac ă 
deducerea este efectuat ă de către beneficiari înainte de transmiterea situa ției privind costurile, 
informația nu este inclus ă în sistemul contabil. Acesta este cazul întâlnit cel mai des deoarece 
majoritatea beneficiarilor trebuie s ă furnizeze Comisiei o situa ție finală privind costurile, 
certificată sau verificat ă printr-un audit, înainte ca ace știa să își poată primi plata final ă. 
Această situație certificat ă ar trebui s ă corecteze toate neregulile semnalate.  
 
6.1.3 Gestiune partajat ă 
 
Aproximativ 80 % din bugetul UE este ge stionat în comun de Comisia European ă și statele 
membre și include, în principal, cheltuielile pentru agricultur ă și dezvoltare rural ă, pentru 
politica de coeziune și pentru pescuit. 
 Pentru cheltuielile pentru care se aplic ă gestiunea partajat ă, sarcinile și responsabilit ățile 
privind execu ția se deleag ă statelor membre care sunt primel e responsabile pentru detectarea 
și corectarea neregulilor comise de beneficiari și, în consecin ță, pentru asigurarea 
corectitudinii cheltuielilor declarate Comisiei. Astfel, statele membre efectueaz ă corecțiile 
financiare și, atunci când se pot identifica pl ăți necuvenite c ătre beneficiari în urma activit ății 
proprii de audit sau a controalelor UE, conform legii, acestea trebuie s ă inițieze proceduri de 
recuperare împotriva acestor beneficiari.  
 
Comisia European ă are un rol general de supraveghere: verific ă funcționarea efectiv ă a 
sistemelor de gestionare și control ale statelor membre și ia măsuri de corec ție atunci când 
constată că acestea nu func ționează corespunz ător, pentru a î și asuma responsabilitatea de 
execuție bugetar ă [articolul 53 alineatul (4) din Regulam entul financiar]. Comisia poate lua, 
de asemenea, ea îns ăși o decizie oficial ă de a aplica corec ții financiare statelor membre când 
statul membru nu a efectuat corec țiile necesare sau când exist ă deficiențe majore în cadrul 
sistemelor de gestionare și control, care ar putea du ce la nereguli sistemice. 
 Comisia va aplica corec ții financiare pentru nereguli singulare  detectate, dar are, de asemenea, 
puterea de a aplica corec ții prin extrapolare sau forfetar e. Extrapolarea este folosit ă în cazul 
unui eșantion reprezentativ de  dosare disponibile referitoar e la nereguli sistemice. Corec țiile 
prin extrapolare se aplic ă în cazul unor înc ălcări singulare sau în cazul neregulilor sistemice în 
care impactul financiar nu este  cuantificat în mod exact și în care costuril e administrative 
pentru stabilirea unei sume  exacte ar fi dispropor ționate. În ambele cazuri, chiar dac ă 
recuperările de la beneficiari nu sunt posibile, aceste corec ții reprezint ă un mijloc important 
de îmbun ăt
ățire a punctelor slabe ale sist emelor din statele membre și de prevenire sau 
detectare și recuperare a pl ăților în neregul ă efectuate c ătre beneficiari.  
 
RO 81   RO 6.1.4 Alte tipuri de gestiune 
 
Pentru cheltuielile ef ectuate în cadrul gestiunii descentralizate și gestiunii indirecte 
centralizate, respons abilitatea recuper ării plăților efectuate incorect este delegat ă statelor 
membre, țărilor terțe sau agen țiilor.  Pentru cheltuielile efectuate în cadrul gestiunii în comun, 
mecanismele de corec ție sunt definite în acordurile încheiate cu organiza ții internaționale. La 
fel ca în gestiunea partajat ă, în cazurile în care normele si stemelor UE de cheltuieli sunt 
aplicate incorect, Comisia poate efectua corec ții financiare.  
 
6.1.5 Sinteza recuper ărilor și corecțiilor financiare în 2009  
 
Sinteza recuper ărilor și corecțiilor financiare confirmate/decise în 2009 
Milioane EUR
Corecții financiare  Notă: 2009 2008
FEOGA/FEGA/FEADR   6.2.2  462  917
Politica de coeziune (activitatea UE)        
- Programele 1994-1999  6.2.4  521  414
- Programele 2000-2006  6.2.4 1 890  1 173
Subtotal corec ții financiare     2 411  1 587
Total corec ții financiare     2 873 2 504
         
Recuperări    Notă: 2009 2008
FEOGA/FEGA/FEADR (detectate de SM)  6.3  163  360
Politica de coeziune (activitatea UE)     6.3  102  31
Alte tipuri de gestiune     6.3  181  72
Total recuper ări       446  463
         
Total protec ția bugetului UE     3 319  2 967
 
Acest tabel nu include recuper ările și retragerile efectuate în cad rul politicii de coeziune de 
către statele membre în urma contro alelor proprii. În ciuda obliga ției care le revine de a 
furniza Comisiei informa ții privind retragerile și recuperările, acestea nu sunt obligate de 
legislația pentru programele 2000 – 2006 s ă identifice separat recuper ările rezultate în urma 
controalelor proprii. Din acest motiv și pentru a se evita suprapunerile cu corec țiile financiare, 
recuperările și retragerile efectuate de statele me mbre (1 233 de milioane EUR în 2009) nu 
sunt incluse (a se vedea nota 6.5). 
 
RO 82   RO Sinteza recuper ărilor și corecțiilor financiare efectuate în 2009  
Milioane EUR
Corecții financiare       NotăConfirmate 
în 2009  Confirmate 
înainte de 
2009  Total 
FEOGA/FEGA/FEADR      6.2.2  274  429  703
Fondurile de coeziune               
- Programele 1994-1999  6.2.4  163  137  300
- Programele 2000-2006  6.2.4  313  96  409
Subtotal corec ții financiare        476  233  709
Total corec ții financiare         750  662 1 412
        
Milioane EUR
Recuperări       NotăConfirmate 
în 2009  Confirmate 
înainte de 
2009  Total 
FEOGA/FEGA/FEADR        6.3.  117  31  148
Fondurile de coeziune        6.3.  102  0  102
Alte tipuri de gestiune        6.3.  147  34  181
Recuperări totale           366  65  431
              
Total protec ția bugetului UE        1 116  727 1 843
 
6.2 COREC ȚII FINANCIARE ÎN CADRUL GESTIUNII PARTAJATE 
 
În cadrul gestiunii partajate, corec țiile financiare parcurg trei etape principale:  
suma este înc ă în curs de finalizare prin proceduri juridice și contradictorii („ în curs”- a se 
vedea nota 6.4 de mai jos); 
(1) suma este stabilit ă și finalizat ă („decisă” printr-o decizie a Comisiei sau 
„confirmat ă”: convenit ă cu statul membru în cadrul gestiunii partajate); precum și 
(2) suma este efectiv recuperat ă prin numerar primit de la statul membru (corec ție decisă) 
sau printr-o deducere (ret ragere/recuperare) efectuat ă de statul membru dintr-o cerere 
de plată viitoare („efectuat ă”); pentru corec țiile financiare care nu au fost efectuate 
încă, a se vedea nota 6.2.4 . 
 
6.2.1 Agricultura și dezvoltarea rural ă 
 
În cadrul FEGA și FEADR, care au înlocuit sec țiunea FEOGA Garantare, legisla ția aplicabil ă 
 
RO 83   RO prevede efectuarea corec țiilor financiare de c ătre Comisie prin procedura verific ării și 
închiderii conturilor. 
Procedura verific ării și închiderii conturilor  
Procedura verific ării și închiderii conturilor este efectuat ă de Comisie și presupune verificarea 
și închiderea conturilor fiec ărei agenții de plată și o procedur ă de conformitate multianual ă ce 
acoperă conformitatea cu normele UE a cheltuielilor declarate de un stat membru. În cazul 
FEGA, toate aceste sume sunt înregistrate în contul rezultatului economic al Comisiei, ca 
venit. În cazul FEADR, aceste sume sunt recuperate chiar de statele membre, ca și cele care 
rezultă din verificarea și închiderea financiar ă anuală a conturilor, ca regul ă generală, care 
poate fi reaplicat ă programului.  
 
Închiderea conturilor : Comisia adopt ă o decizie anual ă de închidere a conturilor, prin care 
acceptă formal conturile anuale ale agen țiilor de plat ă, pe baza verific ărilor de gestiune și pe 
baza certificatelor și rapoartelor organismelor de certificare. 
 
Verificarea conformit ății este destinat ă să excludă din finan țarea UE cheltuielile care nu au 
fost realizate în conformitate cu  normele UE. Verificarea conformit ății nu este, prin urmare, 
un mecanism prin care pl ățile în neregul ă sunt recuperate direct de la beneficiarii finali, ci mai 
degrabă un stimulent puternic pentru statele membre de a î și îmbunătăți sistemele de 
gestionare și control și, astfel, de a preveni sau detecta și a recupera pl ățile în neregul ă către 
beneficiarii finali.  Mai mult, o corec ție de conformitate nu elibereaz ă statul membru de 
răspunderea de a urm ări neregulile identificate.  Verificarea conformit ății nu urm ărește un 
ciclu anual întrucât acoper ă cheltuieli care au fost efectuate pe o perioad ă mai mare de un 
exercițiu financiar. 
 
Închiderea conturilor pentru pl ățile executate care nu respect ă termenele de plat ă 
regulamentare:  respectarea termenelor fixate de plat ă către beneficiari de c ătre statele 
membre este controlat ă în mod sistematic de trei ori pe a n, în conformitate cu articolul 9 din 
Regulamentul nr. 883/06. În cazul nerespect ării termenelor de plat ă, Comisia procedeaz ă la 
reduceri, care fac obiectul anumitor derog ări pentru cazuri speciale și circumstan țe 
excepționale, având în vedere și proporționalitatea. Aceste corec ții financiare sunt tratate ca 
„plăți negative” și înregistrate în contul rezultatului  economic ca o reducere a cheltuielilor. 
 
6.2.2 Corec țiile financiare pentru agricultur ă și dezvoltare rural ă în 2009  
 
Corecții financiare totale decise  în 2009 pentru agricultur ă și dezvoltare rural ă 
Milioane EUR
  2009 2008 
Procedura verific ării și închiderii conturilor:    
Închiderea conturilor și termene de plat ă nerespectate  103 58
Verificarea conformit ății  359 859
Total  462 917
Sumele de mai sus se refer ă la FEGA; în ceea ce prive ște FEADR, în 2009 au existat corec ții 
financiare de doar aproximativ 0,4 milioane EU R. Aceste sume sunt incluse în contul 
 
RO 84   RO rezultatului economic. Pentru o defalcare pe st ate membre a sumelor de mai sus a se vedea 
anexa 1. 
Scăderea din verificarea conformit ății dintre anii 2008 și 2009 are drept motiv faptul c ă nu au 
fost puse în aplicare deciziile privind verificarea conformit ății la sfârșitul exerci țiului 2008, 
pentru o sum ă totală de 368 de milioane EUR. 
 
Corecții financiare totale efectua te în 2009 pentru agricultur ă și dezvoltare rural ă 
Milioane EUR
  efectuate în 2009  
Procedura închiderii și verificării conturilor 
Închiderea și verificarea conturilor și termene de plat ă 
nerespectate   103
Verificarea conformit ății  600
Total  703
Pentru o defalcare pe state membre a sumelor de mai sus, a se vedea anexa 2. 
 
6.2.3 Politica de coeziune 
 
Legislația care se aplic ă pentru politica de coeziune prevede ca ac țiunile de execu ție a 
corecțiilor financiare s ă fie întreprinse atât de statele membre, cât și de Comisie: 
• Statele membre  pot executa corec ții financiare urmând dou ă căi :  
– fie retrag cheltuielile efectuate în cad rul programului imediat, prin deducerea 
acestora din urm ătoarea situa ție privind cheltuielile transmis ă Comisiei, eliberând 
astfel, imediat dup ă aceea, finan țarea UE pentru angajamente corespunz ătoare 
altor opera țiuni ; 
– lasă pentru moment cheltuielile în program pân ă la finalizarea procedurilor de 
recuperare a sumelor necuvenite pl ătite de la beneficiari. Recuperarea este 
efectuată fie prin ob ținerea unei ramburs ări a sumelor în discu ție, fie prin 
deducerea sumelor care tr ebuie rambursate din pl ățile ulterioare datorate aceluia și 
beneficiar. A se vedea nota 6.5 de mai jo s pentru detalii privind astfel de 
recuperări. 
– Statele membre trebuie s ă furnizeze Comisiei date privind corec țiile financiare 
sub forma, atât a sumelor retrase din cofinan țare, cât și a sumelor recuperate. Cele 
două seturi de date sunt distincte si complementare, întrucât numai cheltuielile 
retrase fără a se aștepta finalizarea procedurilor de  recuperare sunt incluse la 
retrageri  și numai cheltuiala care nu a fost retras ă la început, dar a fost l ăsată în 
cheltuielile declarate pân ă ce este recuperat ă, este inclus ă la recuperări, odată ce 
recuperarea a avut loc. Stat ele membre nu sunt obligate s ă identifice în mod 
separat corec țiile care rezult ă în urma activit ății UE de cele care rezult ă în urma 
activității proprii de audit. Aceast ă cerință de raportare a fost introdus ă numai 
pentru perioada de programare 2007 – 2013. 
• Corecțiile financiare care rezult ă în urma auditurilor și controalelor efectuate de UE, se 
execută după cum urmeaz ă: 
– Când statul membru cade de acord asupra efectu ării unei corec ții în urma unei 
activități de control sau de audit a UE, poate retrage cheltuiala declarat ă deja în 
 
RO 85   RO neregulă din cererea de plat ă următoare (care este cumulativ ă pentru fiecare 
program sau proiect din F ondul de coeziune, separat) și poate refolosi fondurile 
UE eliberate pentru alte cheltuieli eligibile în cadru l programului respectiv, dar 
care să nu fie legate de opera țiunea (opera țiunile) supus ă (supuse) corec ției. 
– Comisia emite ordine de recupe rare pentru executarea corec țiilor financiare în 
următoarele cazuri:  
• după deciziile oficiale de corec ții financiare; 
• la închiderea unui program; și  
• după închiderea programului în urma recuper ărilor efectuate de statele membre de 
la beneficiari.  
În astfel de cazuri, ordinele de recupera re au un impact asupra conturilor Comisiei. 
– Comisia nu emite ordine de recuperare în alte cazuri de corec ții financiare, cu 
precădere atunci când statele membre accept ă și efectueaz ă corecția financiar ă. În 
astfel de cazuri, informa țiile nu sunt incluse în sist emul contabil al Comisiei. 
 
6.2.4 Corec ții financiare aferente politicii de coeziune în 2009  
 
A se reține că tabelul de mai jos nu include rezultatele verific ărilor proprii ale statelor membre 
asupra cheltuielilor aferente ac țiunilor structurale. 
 
Corecții financiare confirmate în 2009 
Milioane EUR
      FEDER FC FSE IFOP FEOGA 
Orientare TOTAL 
Corecții financiare aferent e
perioadei 1994-1999:  
 efectuate    87 10 21 41 4 163
 neefectuate înc ă   358 0 0 0 0 358
Subtotal perioada 1994-
1999    44 510 21 41 4 521
Corecții financiare aferente
perioadei 2000-2006:    
 efectuate     8 463 141 2 25 315
 neefectuate înc ă   1 532 13 18 3 9 1 575
Subtotal perioada 2000-2006  1 61676 159 5 34 1 89 0
Total corec ții financiare 2009  2 061 8 6 180 46 38 2 411
Total corec ții financiare 2008  94 9 92 522  19  5 1 587
N.B.: Cifrele confirmate în 2009 includ corec țiile financiare decise/confirmate în 2008 care 
nu au fost raportate anterior și care se ridic ă la 90 de milioane EUR.  
 Creșterea sumelor confirmate între 2009-2008 pentru FEDER se datoreaz ă acțiunilor 
riguroase puse în aplicare  în cadrul planului de ac țiune de înt ărire a rolului de supraveghere al 
Comisiei în cadrul gestiunii partajate a ac țiunilor structurale [COM(2010)52] și acceptării 
unei corec ții financiare majore pent ru Spania în noiembrie 2009. 
 
RO 86   RO Descreșterea sumelor confirmate aferente FSE în 2009 fa ță de sumele raportate pentru 2008 
se datoreaz ă punerii în aplicare în 2008 a planului de ac țiune al Comisiei susmen ționat, care 
vizează accelerarea procedurilor de  decizie în ceea ce prive ște corecțiile financiare în 
derulare, care, ulterior, a sc ăzut numărul corecțiilor care urmau a fi efectuate în 2009. Se 
observă că, din cele 522 de milioane EUR reprezentând corec ții financiare confirmate în 
2008, suma de 518 milioane EUR corespunde corec țiilor financiare aferente FSE pentru acel 
an.  Cifrele prezentate în tabelele anterioare  sunt stabilite pe baza unei contabilit ăți de angajament, 
aceasta însemnând c ă, în timp ce unele din aceste sume au fost executate deja în 2009 (709 
milioane EUR pentru toate fondurile), rest ul va fi executat în anii care urmeaz ă. 
 
Corecții financiare confirmate – cifre cumulate  
Milioane EUR 
    Perioada 
2000-2006 Perioada 
1994-1999 Total 
  31.12.2009 31.12.2009 31.12.2009 
Fondul de coeziune    233  273  506 
FEDER   3 797 1 633 5 430 
FSE   1 130  392 1 522 
IFOP    7  97  104 
FEOGA Orientare    36  121  157 
Total   5 203 2 516 7 719 
Pentru o defalcare pe state membre a sumelor de mai sus a se vedea anexa 3. 
 
Corecțiile financiare confirmate la 31 decembrie 2009 dar neefectuate înc ă la 31 
decembrie 2009 (cifre cumulate) 
 
Recuperarea sau corec ția financiar ă este „neefectuat ă încă” atunci când este decis ă sau 
confirmat ă, dar suma nu este înc ă recuperat ă, dedus ă sau retras ă.  
 
Milioane EUR
Care urmeaz ă a fi efectuate de la 
31.12.2009 FEDER FC FSE IFOP FEOGA 
Orientare TOTAL 
Corecții financiare aferente perioadei 
1994-1999: 359 11 1 0 0 371 
Corecții financiare aferente perioadei 
2000-2006: 1 904 23 22 3 9 1 961 
Total care urmeaz ă a fi efectuat de 
la 31.12.2009  2 263 34 23 3 9 2 332 
 
Suma mic ă pentru care s-a efectuat corec ția aferent ă deciziilor din 2009 este legat ă de 
FEDER. În ceea ce prive ște perioada de programare 1994 – 1999, majoritatea corec țiilor financiare 
neefectuate înc ă în cursul exerci țiului 2009 reprezint ă decizii de corec ție financiar ă adoptate 
în cursul trimestrului patru 2009. Executarea va  avea loc în cursul primului trimestru 2010. 
 
RO 87   RO În ceea ce prive ște perioada de programare 2000 – 2006, at unci când statul membru este de 
acord să facă o corecție în urma unui control UE , pentru a efectua corec ția financiar ă, poate să 
retragă suma corespunz ătoare cheltuielii în neregul ă din declara ția de cheltuieli care urmeaz ă 
și să o înlocuiasc ă cu o altă cheltuial ă eligibilă în cadrul aceluia și program. Întrucât plafonul 
de plăți a fost atins pentru majoritatea programelor FEDER și proiectelor din Fondul de 
coeziune (2000 - 2006), deducerea cheltuie lii neeligibile va fi reflectat ă doar în documentele 
de închidere (certificatul fi nal de cheltuieli, declara ția de lichidare și raportul final de 
execuție) care urmeaz ă a fi înaintate de statul me mbru în lunile care urmeaz ă. 
 
Corecții financiare efectuate în 2009 (confirmate în 2009 și în exerci țiile anterioare) 
Milioane EUR
        FEDER FC FSE IFOP FEOGA 
Orientare TOTAL
Corecții financiare aferente perioadei 1994-
1999:          
 Confirmate în 2009   87  10  21  40  5  163
 Confirmate în exerci țiile anterioare    131  0  0  6  0  137
Subtotal perioada 1994-1999     218  10  21  46  5  300
Corecții financiare aferente perioadei 
2000-2006:           
 Confirmate în 2009   82  63  141  2  25  313
 Confirmate în exerci țiile anterioare    34  16  44  2  0  96
Subtotal perioada 2000-2006     116  79  185  4  25  409
Total corec ții financiare efectuate în 2009   334  89  206  50  30  709
Pentru o defalcare pe state membre a sumelor de mai sus, a se vedea anexa 4. 
 
6.3 RECUPER ĂRI EFECTUATE DE COMISIE SAU DE STATELE MEMBRE 
 
Această rubrică se referă la recuperarea sumelor pl ătite necuvenit din cauza unor erori sau 
nereguli detectate de Comisie, de statele membre, de Curtea European ă de Conturi sau de 
OLAF. 
Recuperări confirmate în 2009 
Milioane EUR 
    2009 2008 
Gestiune partajat ă     
Agricultura: FEOGA/FEGA   163  360 
Politica de coeziune     102  31 
Subtotal    265  391 
Alte tipuri de gestiune:      
- acțiuni externe   81  32 
- politici interne   100  40 
Subtotal    181  72 
Total    446  463 
 
RO 88   RO Recuperări efectuate în cursul exerci țiului 2009 
Milioane EUR
      Confirmate în 
2009Confirmate 
înainte de 2009  Total
Gestiune partajat ă       
Agricultura: FEOGA/FEGA    117  31  148
Politica de coeziune     102  0  102
Subtotal      219  31  250
Alte tipuri de gestiune:        
- acțiuni externe     60  21  81
- politici interne     87  13  100
Subtotal      147  34  181
Total      366  65  431
 
6.3.1 Agricultura: recuperarea sumelor corespunz ătoare neregulilor detectate de statele 
membre   
 
Statele membre sunt obligate s ă identifice și să recupereze sumele pierdute, rezultat al 
neregulilor detectate în urma aplic ării normelor și procedurilor na ționale. În cazul ac țiunilor 
finanțate din FEGA, dac ă acestea reu șesc să recupereze sumele de la  beneficiari, crediteaz ă 
Comisiei sumele recuperate, iar aceste sume sunt  înregistrate în contul  rezultatului economic 
ca venituri. În ceea ce prive ște FEADR, recuper ările se deduc din urm ătoarea solicitare de 
plată și, prin urmare, suma FEADR relevant ă poate fi reutilizat ă pentru program. În cazul în 
care un stat membru nu urm ărește recuperarea sau nu este suficient de perseverent în ac țiunile 
sale, Comisia poate decide s ă intervină prin procedura de verificare a conformit ății și poate 
impune o corec ție financiar ă statului membru în cauz ă. 
 Reducerea veniturilor provenite  din nereguli se datoreaz ă în principal efectelor pozitive ale 
unor sisteme de control mai eficace în statele membre, inclusiv impact ului procedurii de 
închidere de 50% [articolul 32 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al 
Consiliului]. 
 
6.3.2 Politica de coeziune 
 
Statele membre sunt primele responsab ile pentru prevenirea, detectarea și corectarea 
neregulilor, precum și pentru recuperarea pl ăților necuvenite, pentru care se percep, dup ă
 caz, 
dobânzi de întârziere. Sumele corespunz ătoare recuper ărilor executate de statele membre nu 
sunt incluse în tabelul de mai sus (a se vedea explica ția de la punctul 6.5). Suma 
corespunz ătoare recuper ărilor incluse la aceast ă rubrică se referă la recuper ările făcute direct 
de Comisie. 
 
6.3.3 Alte tipuri de gestiune  
Recuperările neregulilor detectate în cadrul altor tipuri de gestiune sunt efectuate prin 
emiterea unui ordin de recuperare sau prin deducerea unei pl ăți ulterioare. În cazul în care 
beneficiarului i se solicit ă transmiterea unei declara ții de costuri finale corectate, suma 
corespunz ătoare neregulii nu este neap ărat inclusă în sistemul de contabilitate al Comisiei. 
 
RO 89   RO 6.4 COREC ȚII FINANCIARE ÎN CURS ÎN  URMA CONTROALELOR UE  
6.4.1 Agricultur ă 
Milioane EUR 
Corecții 
financiare 
în curs la 
31.12.2008  Corecții 
financiare 
nouă în curs 
în 2009  Corecții 
financiare 
decise în 
2009  Ajustări ale 
corecțiilor 
financiare 
decise sau 
în curs la 
31.12.2008  Corecții 
financiare 
în curs la 
31.12.2009
FEOGA 1 733 657 -317 690 2 763
Comisia stabile ște în fiecare an m ăsurile și statul membru care va fi auditat în ceea ce prive ște 
conformitatea, pe baza unei analize de risc anua le realizate cu privire la cheltuielile pentru 
agricultur ă. Procedura de verificare a conformit ății dureaz ă câțiva ani; pân ă la sfârșitul 
exercițiului 2009, a fost în mare parte finalizat ă activitatea de verificare a conformit ății pentru 
cheltuielile efectuate înainte de  2003. Auditurile pentru exerci țiile 2003 - 2009 sunt în curs de 
derulare. 
 
În conformitate cu politicile sale contabile și cu principiile contabile general acceptate, 
Comisia poate utiliza estim ări pentru preg ătirea conturilor anuale. Acest lucru se întâmpl ă în 
cazul sumelor corespunz ătoare unor cheltuieli care s-ar putea s ă fie excluse din finan țarea UE 
prin astfel de decizii viitoare privind conformitatea. Aceste estim ări iau în considerare cele 
mai fiabile informa țiile disponibile. Întrucât corec țiile aferente FEGA sunt decise pe exerci țiu 
financiar de cheltuieli este posibil s ă se calculeze media corec țiilor pe exerci țiu financiar 
închis și să se extrapoleze acest procentaj la exerci țiile financiare mai recente pentru care 
controalele sunt înc ă în derulare. Fiabilitatea acestor estim ări este evaluat ă prin comparare cu 
sumele „corec țiilor în curs” pentru anii pentru care aceste informa ții sunt disponibile și 
confruntate cu rezultatele auditu rilor de verificare a conformit ății efectuate în cursul 
exercițiului financiar respectiv. Mai mult, trebuie notat c ă media corec țiilor pe exerci țiu 
financiar închis este relativ stabil ă, situându-se între 1,1% și 1,9%. 
 Suma de 2 763 de milioane EUR reprezint ă o estimare a sumei care urmeaz ă a fi primit ă în 
cadrul unor decizii viitoare pr ivind conformitatea pentru a udituri ale cheltuielilor din 
exercițiile 2003 – 2009. Din aceast ă sumă, 2,1 miliarde EUR reprezint ă corecții financiare în 
curs pentru care suma este calculat ă pe baza cazurilor de audit în derulare  (care privesc, în 
principal, cheltuielile din 2003 – 2007).   Creșterea din estimarea de mai sus se datoreaz ă majorării, comparativ cu exerci țiile 
precedente, a ratei medii a corec țiilor versus cheltuieli de la 1,1% la 1,5%. Ultimele cifre 
disponibile ale „corec țiilor în curs” pentru 2003, 2004, 2005, 2006 și 2007 confirm ă această 
rată și chiar indic ă o rată medie de corec ție mai mare de 1,5%. Consecin țele finale ale 
introducerii în 2005 a schemei de plat ă unică (SPU) sunt dificil de prev ăzut la acest stadiu. Pe 
de o parte, s-ar putea considera c ă vor exista mai pu ține corecții raportat la num ărul de cauze; 
pe de altă parte, corec țiile forfetare asupra m ăsurilor SPU pot avea un impact mai puternic din 
punct de vedere financiar. Deoarece sumele nu sunt înc ă definitive, acestea nu sunt 
contabilizate în bilan ț. 
 
RO 90   RO 6.4.2 Ac țiuni structurale  
 
Milioane EUR 
Corecții 
financiare 
în curs la 
31.12.2008  Corecții 
financiare 
noi în curs 
în 2009  Corecții 
financiare 
confirmate 
în 2009  Ajustări ale 
corecțiilor 
financiare 
confirmate 
sau în curs la 
31.12.2008  Corecții 
financiare 
în curs la 
31.12.2009  
Fonduri structurale și Fondul 
de coeziune (programele 1994-1999 și 2000-2006)        
FEDER    1 771  89 -1 087 - 343  430
Fondul de coeziune     178  98 - 80 - 47  149
FSE     630  2 - 56 - 250  326
IFOP     35  0 - 33  0  2
FEOGA Orientare + FEADR    4  221 - 38  4  191
Total     2 618  410 -1 294 - 636 1 098
 
Suma de mai sus are la baz ă constatările auditului Comisiei și constatările Curții de Conturi 
sau ale OLAF, toate fiind urmate de proced uri juridice oficiale la DG-ului respectiv și de 
proceduri contradictorii în curs cu statele me mbre respective. Aceasta este estimarea cea mai 
exactă, având în vedere situa ția actuală a monitoriz ării auditurilor și emiterea scrisorilor de 
poziție finale (sau scrisori de pres uspendare) la 31 decembrie 2009. Aceast ă sumă se va putea 
schimba în urma procedurilor c ontradictorii pentru suspendare și a corecțiilor financiare în 
cadrul cărora statele membre au ocazia s ă prezinte dovezi suplimentare pentru a- și susține 
cererile. 
 
6.5 ACTIVIT ĂȚILE DE RECUPERARE ȘI DE COREC ȚIE FINANCIAR Ă 
EFECTUATE PE STATEL E MEMBRE PENTRU AC ȚIUNILE STRUCTURALE SAU 
POLITICA DE COEZIUNE  
 
În domeniul politicii  de coeziune, corec țiile efectuate de statele membre în urma auditurilor 
proprii sau ale UE nu sunt înregistrate în sistemul  de contabilitate al Comisiei întrucât statele 
membre pot reutiliza aceste sume pentru alte cheltuieli eligibile. Cu toate acestea, statele 
membre sunt obligate s ă transmit ă Comisiei informa ții actualizate privind retragerile, 
recuperările și recuperările de efectuat privind fondurile structurale, atât pentru anul 2009, cât 
și cumulat pentru perioadele 2000-2006 și 2007-2013, precum și pentru toate cele patru 
fonduri (FEDER, FSE, FEOGA - Orientare și IFOP). Totu și, nu sunt obligate s ă identifice în 
mod separat corec țiile care au rezultat în urma activit ății UE. Din acest motiv, corec țiile 
financiare efectuate de statele membre nu se adaug ă celor efectuate de Comisie. 
 
Retragerile și recuperările din 2009, care se bazeaz ă pe datele transmise de statele membre în 
conformitate cu obliga ția care le revine în teme iul Regulamentelor nr. 438/2001 și 448/2001, 
se ridică la 986 de milioane EUR și, respectiv, 247 de milioane EUR, reprezentând în total 1 
233 de milioane EUR. Aceste cifre țin cont de rezultatele primei analize efectuate de Comisie, 
 
RO 91   RO care a condus la corectarea a numitor date. Auditurile la fa ța locului efectuate asupra datelor 
statelor membre de c ătre Comisie în 2009 în nou ă state membre (10 state membre în 2008) au 
arătat că sistemele de înregistrare și transmitere a datelor nu sunt înc ă pe deplin fiabile în toate 
statele membre, de și există dovezi privind cre șterea calit ății și înregistrarea unor îmbun ătățiri 
în compara ție cu anii preceden ți. În plus, cifrele sunt incomplete, în special în ceea ce prive ște 
datele pentru întreaga perioad ă de programare, deoarece unele dintre statele membre mari înc ă 
nu au comunicat corec țiile efectuate în  primii ani ai perioadei.  Cu toate acestea, chiar și în 
ceea ce prive ște nivelul de completare, exist ă unele îmbun ătățiri în compara ție cu anii 
anteriori, iar statele membre au fost de acord s ă furnizeze informa ții complete la închidere. 
 
Există riscul unei suprapuneri în perioada 2000-2006, între cifrele comunicate pentru 
corecțiile financiare rezultate în urma activit ăților organismelor UE (audituri efectuate de 
Comisie și de Curtea de Conturi, precum și investiga țiile OLAF) și cele comunicate de statele 
membre care au rezultat în urma propriilor ac țiuni. Aceasta se datoreaz ă faptului c ă statele 
membre accept ă o mare parte din corec țiile financiare rezult ate în urma activit ății 
organismelor UE și le pun în aplicare f ără o decizie oficial ă a Comisiei, prin retragerea 
cheltuielii în cauz ă din declara țiile lor de cheltuieli. Întrucât statele membre nu sunt obligate 
să facă distincția între corec țiile rezultate din activit ățile organismelor UE și cele obținute în 
urma propriilor controale și audituri, gradul de suprapunere nu  poate fi calculat cu precizie. În 
plus, punerea în aplicare efectiv ă de către statul membru poate s ă nu aibă loc în acela și an cu 
cel în care statul membru accept ă corecția financiar ă. De aceea, suprapunerea posibil ă rămâne 
doar o estimare. O compara ție pentru fiecare stat membru a cifrelor ob ținute de statele 
membre pentru anul 2009 cu valorile corec țiilor rezultate din activit ățile organismelor UE și 
acceptate de statele membre pentru acela și an sugereaz ă că valoarea suprapunerii nu poate s ă 
depășească 465 de milioane EUR. Pentru 2008, suprapunerea nu ar putea dep ăși 600 de 
milioane EUR. 
 
În perioada de programare 2007-2013, Co misia a inclus raportarea anual ă î n  s i s t e m u l  s ău 
informatic. Aceasta va însemna c ă va primi date pe cale electronic ă, direct de la statele 
membre. Statele membre trebuie, de asemenea, conform normelor în domeniu, s ă identifice 
separat corec țiile care rezult ă în urma activit ății organismelor UE, pentru a se evita orice 
suprapunere. 
 
RO 92   RO Nota 6 – anexa 1: Corec ții financiare totale și recuper ări decise în 2009 pentru 
agricultur ă și dezvoltare rural ă 
 
Defalcare pe state membre  
Milioane EUR 
Stat membru Închiderea 
conturilor Verificarea 
conformit ă
ții Nereguli 
declarate  Total 
Belgia 0 12 2 15 
Bulgaria 0 0 5 5 
Republica Ceh ă 00 0 1  
Danemarca 0 101 4 104 
Germania 0 2 15 17 
Estonia 0 0 0 0 
Irlanda -2 3 2 4 
Grecia 2 18 1 21 
Spania 7 62 38 106 
Franța 3 73 35 111 
Italia -3 5 13 15 
Cipru 0 0 0 0 
Letonia 0 0 0 0 
Lituania 0 2 1 4 
Luxembourg 0 0 0 0 
Ungaria 6 13 2 22 
Malta 0 0 0 0 
Țările de Jos 1 30 5 36 
Austria 0 2 1 3 
Polonia 0 11 2 13 
Portugalia 0 9 8 18 
România 5 0 9 14 
Slovenia 0 1 0 2 
Slovacia 0 0 1 1 
Finlanda 2 0 0 2 
Suedia 0 0 2 2 
Regatul Unit 83 12 14 109 
Total decise  103 359 163 625 
 
N.B.: Cifrele de mai sus sunt rotunjite în milio ane EUR, iar sumele pentru care a fost trecut ă 
valoarea 0 reprezint ă cifre reale mai mici de 500 000 EUR. 
 
RO 93   RO Nota 6 – anexa 2: Corec ții financiare totale și recuper ări efectuate în 2009 pentru 
agricultur ă și dezvoltare rural ă 
 
Defalcare pe state membre  
Milioane EUR 
Stat membru Închiderea 
conturilor 
și termene 
de plată 
nerespecta
te Verificarea 
conformit ă
ții Nereguli 
declarate de 
statele 
membre 
(rambursate 
către UE)  Total 
Belgia 0 12 2 14 
Bulgaria 0 - 1 1 
Republica Ceh ă 0- 0 0  
Danemarca 0 101 4 105 
Germania 0 1 16 18 
Estonia 0 0 0 0 
Irlanda -2 5 2 5 
Grecia 2 189 5 196 
Spania 7 23 30 59 
Franța 3 46 34 82 
Italia -3 167 13 177 
Cipru - 0 0 1 
Letonia 0 0 0 0 
Lituania 0 0 2 2 
Luxembourg 0 - 0 0 
Ungaria 6 - 3 9 
Malta - - 0 0 
Țările de Jos 1 2 6 9 
Austria 0 - 1 1 
Polonia 0 - 2 2 
Portugalia 0 0 7 7 
România 5 - 7 12 
Slovenia 0 1 0 2 
Slovacia 0 0 0 0 
Finlanda 2 0 1 2 
Suedia 0 12 2 14 
Regatul Unit 83 41 9 133 
Total efectuate  103 600 148 851 
N.B.: Cifrele de mai sus sunt rotunjite în milio ane EUR, iar sumele pentru care a fost trecut ă 
valoarea 0 reprezint ă cifre reale mai mici de 500 000 EUR.  
 
RO 94   RO Nota 6 – anexa 3: Corec ții financiare totale confirmate în 2009 pentru ac țiunile 
structurale  
 Defalcare pe state membre  
Milioane EUR Cumulative 
2008 Corecții financiare confirmate în 2009  Cumulative 
2009 
Stat membru   FEDE
R FC FSE IFOP FEOGA 
Orientare TOTAL   
1994-1999 1 995  445  10  21  41  4  521 2 516 
Belgia   5 - -  0 - -  0  5 
Danemarca   3  0 - - - -  0  3 
Germania   286  49 - - -  4  53  339 
Irlanda   42  0 - - - -  0  42 
Grecia   526 - - - -  0  0  526 
Spania   244  250  5  17  32  0  304  548 
Franța  83  0 -  0 - -  1  84 
Italia  442  63 - - - -  63  505 
Luxembourg   1  0 -  4 - -  4  5 
Țările de Jos   168  1 - -  9 -  9  177 
Austria   2  0 - - -  0  0  2 
Portugalia   113  19  5 - - -  24  137 
Finlanda   1 - -  0 -  0  0  1 
Suedia   1  0 - - - -  0  1 
Regatul Unit   77  54 - - - -  54  131 
INTERREG   1  9 - - - -  9  10 
2000-2006 3 313 1 616  76  159  5  34 1 890 5 203 
Belgia   5  2 -  3 - -  5  10 
Bulgaria  - -  2 - - -  2  2 
Republica Ceh ă - -  0 - - -  0  0 
Danemarca  - - -  0  0 -  0  0 
Germania   10  0 -  2 - -  2  12 
Estonia  -  0 - - - -  0  0 
Irlanda   26  16 - - - -  16  42 
Grecia   867  37  2  14 - -  53  920 
Spania  1 246 1 200  22  24  3  8 1 257 2 503 
Franța  249  3 -  9  0 -  12  261 
Italia  608  135 -  80  2 -  217  825 
Cipru  - - - - - - - - 
Letonia   3  1 -  0 - -  1  4 
Lituania   1 -  1 - - -  1  2 
Luxembourg  - - -  2 - -  2  2 
Ungaria  -  4  41  7 -  0  52  52 
Malta  - - - - - - - - 
Țările de Jos   1  0 - - -  1  1  2 
Austria  - - - - - - - - 
Polonia   37  85 -  12  0  11  108  145 
Portugalia   95  31  0  0 - -  31  126 
România   2 -  8 - -  14  22  24 
Slovenia   2 - -  0 - -  0  2 
Slovacia   1  38 - - - -  38  39 
Finlanda  -  0 - -  0  0  0  0 
Suedia   11 - -  0 - -  0  11 
Regatul Unit   149  63 -  5 - -  68  217 
INTERREG  -  1 - - - -  1  1 
Total confirmate  5 308 2 061  86  180  46  38 2 411 7 719 
N.B.: Cifrele de mai sus sunt rotunjite în milio ane EUR, iar sumele pentru care a fost trecut ă 
valoarea 0 reprezint ă cifre reale mai mici de 500 000 EUR. 
 
RO 95   RO Nota 6 – anexa 4: Total corec ții financiare efectuate în 2009: ac țiuni structurale 
 Defalcare pe state membre 
Milioane EUR Decizii puse în aplicare în 2009  
Stat membru FEDER FC FSE IFOP FEOGA 
Orientare TOTAL 
Perioada 1994-1999  218  10  21  46  5  300
Belgia  - -  0 - -  0
Danemarca   2 - - - -  2
Germania   109 - -  0  4  113
Irlanda   0 - -  0 -  1
Grecia  - - - -  0  0
Spania   3  5  17  32  0  57
Franța  1 -  0  5 -  6
Italia  41 - - - -  41
Luxemburg   0 -  4 - -  4
Țările de Jos   7 - -  9 -  16
Austria   0 - - -  0  0
Portugalia   1  5 - - -  6
Finlanda  - -  0 -  0  0
Suedia   0 - - - -  0
Regatul Unit   52 - - - -  52
INTERREG   2 - - - -  2
Perioada 2000-2006   116  79  185  4  25  409
Belgia  - -  3 - -  3
Bulgaria  -  3 - - -  3
Republica Ceh ă -  0 - - -  0
Danemarca  - - - - - -
Germania  - - - - - -
Estonia  -  0 - - -  0
Irlanda  - - - - - -
Grecia   47  5  14 - -  66
Spania   7  14  38  0 -  59
Franța  1 -  0 - -  2
Italia  10 -  80  4 -  93
Cipru  - - - - - -
Letonia  - -  0 - -  0
Lituania  -  1 - - -  1
Luxemburg  - -  2 - -  2
Ungaria  -  40  1 -  0  41
Malta  - - - - - -
Țările de Jos  - - - - - -
Austria  - - - - - -
Polonia   42 -  42 -  11  95
Portugalia   9  9 - - -  18
România  -  6 - -  14  20
Slovenia  - - - - - -
Slovacia  - - - - - -
Finlanda  - - - -  0  0
Suedia  - - - - - -
Regatul Unit  - -  5 - -  5
INTERREG  0 - - - -  0
Total efectuate   334  89  206  50  30  709
N.B.: Cifrele de mai sus sunt rotunjite în milio ane EUR, iar sumele pentru care a fost trecut ă 
valoarea 0 reprezint ă cifre reale mai mici de 500 000 EUR. 
 
RO 96   RO 7. GESTIONAREA  RISCULUI  FINANCIAR 
 
Următoarele informa ții privind gestionarea riscului financ iar al Uniunii Europene (UE) se 
referă la: 
– operațiuni de trezorerie efectuate de Comisia European ă în vederea execu ției bugetului 
UE: 
– activități de creditare și împrumut realizate de Comisia European ă prin asisten ța 
macrofinanciar ă (AMF), balan ța de plăți (BOP) și acțiunile Euratom;  
– Fondul de garantare pentru ac țiuni externe; precum și 
– activitățile de creditare și împrumut, precum și la cele de trezorerie efectuate de Uniunea 
European ă prin Comunitatea European ă a Cărbunelui și Oțelului (în lichidare).  
 
7.1. POLITICI DE GESTIONARE A RISCULUI 
7.1.1.  Operațiuni de trezorerie 
Normele și principiile de gestionare a opera țiunilor de trezorerie ale Comisiei sunt prev ăzute 
în Regulamentul nr. 1150/2000 al Consiliului (ast fel cum a fost modificat prin Regulamentul 
nr. 2028/2004 al Consiliului) și în Regulamentul financiar (Regulamentul Consiliului nr. 
1605/2002, modificat prin Regulamentu l nr. 1995/2006 al Consiliului) și în normele sale de 
aplicare (Regulamentul nr. 2342/ 2002 al Comisiei, modificat prin Regulamentul nr. 478/2007 
al Comisiei). 
 
Se aplică următoarele principii generale în temeiul regulamentelor men ționate anterior: 
– resursele proprii sunt pl ătite de statele membre în conturi deschise în acest scop în numele 
Comisiei la trezorerie sau la  organismul numit de fiecare stat membru; Comisia poate 
retrage bani din aceste conturi numai pentru necesarul de lichidit ăți; 
– resursele proprii sunt pl ătite de statele membre în moneda na țională a acestora, iar pl ățile 
Comisiei sunt, de regul ă, efectuate în EUR; 
– conturile bancare deschise în num ele Comisiei nu pot avea facilit ăți de descoperire de cont; 
– soldurile conturilor în alte monede decât EUR sunt fie folosite pentru pl ăți în acelea și 
monede, fie sunt periodic convertite în EUR.  
 
Pe lângă conturile de resurs e proprii, Comisia a deschis conturi la b ănci centrale sau 
comerciale, cu scopul de a executa pl ăți și de a primi încas ări, altele decât contribu țiile 
statelor membre la buget.   Operațiunile de trezorerie și de plat ă sunt foarte automatizate și se bazeaz ă pe sisteme 
moderne de informa ții. Se aplic ă proceduri specifice de garantare a securit ății sistemelor și a 
separării sarcinilor în conformitate cu Regulamentu l financiar, standardele de control intern 
ale Comisiei și principiile de audit. 
 
Un set scris de orient ări și proceduri reglementeaz ă gestionarea opera țiunilor de trezorerie și 
de plată având obiectivul de a limita riscurile de func ționare și financiare și de a asigura un 
nivel adecvat de cont rol. Acestea acoper ă diferite domenii de opera re (de exemplu: executarea 
 
RO 97   RO plăților și gestionarea numerarului,  previzionarea fluxului de numerar, continuitatea 
operațiunilor etc.), iar respectarea orient ărilor și procedurilor este verificat ă cu regularitate. În 
plus, se desf ășoară reuniuni între DG BUDGET și DG ECFIN pentru a se discuta despre 
schimbul de informa ții privind gestio narea riscului și cele mai bune practici.  
 
7.1.2 Activit ățile de împrumut și creditare(AMF, BOP și Euratom)  
Tranzacțiile de creditare și de împrumut, precum și gestionarea trezoreriei aferente se 
efectueaz ă de UE în conformitate cu respectivele decizii ale Consiliului dac ă este cazul, și cu 
orientările interne. Au fost elaborate manua le de proceduri scrise care acoper ă domenii 
specifice precum împrumuturile, creditele și gestionarea trezoreriei și care sunt folosite de 
unitățile relevante care execut ă aceste activit ăți. Riscurile financiare și operaționale sunt 
identificate și evaluate, iar conformitatea cu orient ările și procedurile interne este verificat ă 
periodic. Ca regul ă generală, nu există activități de compensare a varia țiilor ratei dobânzii sau 
ale valutelor str ăine (activit ăți de „acoperire a riscului”) întrucât opera țiunile de creditare sunt 
finanțate prin împrumuturi reciproce acoperite („back to back”), care astfel nu genereaz ă rate 
ale dobânzii sau pozi ții valutare deschise.  
 
7.1.3 Fondul de garantare  
Normele și principiile de gestionare  a activelor Fondului de ga rantare (a se vedea nota 2.3.3 ) 
sunt prevăzute în conven ția dintre Comisia European ă și Banca European ă de Investi ții (BEI) 
din data de 25 noiembrie 1994 și în amendamentele ulterioare datate 17/23 septembrie 1996, 8 
mai 2002 și 25 februarie 2008. Fondul de garantare efectueaz ă numai opera țiuni în EUR. 
Investește exclusiv în aceast ă monedă pentru a evita orice risc  valutar. Activele sunt 
gestionate pe baza normelor tradi ționale de pruden ță folosite pentru activit ățile financiare. Se 
cere să se acorde o aten ție special ă reducerii riscurilor și asigurării posibilit ății vânzării sau 
transferului de active f ără întârzieri semnifi cative, avându-se în vedere angajamentele 
acoperite. 
 
7.1.4 CECO în lichidare 
Comisia European ă gestioneaz ă lichidarea pasivelor și nu se prevede niciun nou credit sau 
finanțare corespunz ătoare pentru CECO în lichidare. No ile împrumuturi CECO sunt limitate 
la refinan țare, cu scopul reducerii costului fondurilor. În ceea ce prive ște operațiunile de 
trezorerie, se aplic ă principiile gestion ării prudente pentru a se lim ita riscurile financiare. 
 
7.2 RISCUL DE PIA ȚĂ 
 
Riscul de pia ță este riscul ca valoarea just ă sau fluxurile viitoare de trezorerie ale unui 
instrument financiar s ă fluctueze din cauza modific ărilor prețurilor pe pia ță. Riscul de pia ță 
include nu doar poten țialul pierderilor, dar și potențialul câștigurilor. Acesta cuprinde riscul 
valutar, riscul ratei dobânzii și alte riscuri de pre ț. UE nu are alte riscuri de pre ț semnificative. 
 
7.2.1 Riscul valutar 
Riscul valutar este riscul ca opera țiunile UE sau valoarea investi țiilor acesteia s ă fie afectate 
de modific ările ratelor de schimb valutar. Acest risc rezult ă în urma modific ărilor prețurilor 
dintr-o valut ă față de alta.  
 
RO 98   RO 7.2.1.1 Opera țiuni de trezorerie 
Resursele proprii pl ătite de statele membre în alte m onede decât EUR sunt depozitate în 
conturile de resurse prop rii, în conformitate cu regulamentu l privind resursele proprii. Acestea 
sunt convertite în EUR atunc i când sunt necesare pentru a acoperi executarea unor pl ăți. 
Procedurile aplicate pentru ge stionarea acestor fonduri sunt dictate de regulamentul men ționat 
anterior. Într-un num ăr limitat de cazuri, aceste fonduri sunt  utilizate direct  pentru a se 
executa pl ăți în acelea și monede.  
 
O parte din conturile în mone de UE, altele decât EUR, și în USD sunt deschise de Comisie la 
bănci comerciale, cu scopul de a executa pl ăți exprimate în acelea și monede. Aceste conturi 
sunt alimentate în func ție de valoarea pl ăților de executat;  soldurile lor de la sfâr șitul zilei sunt 
menținute la niveluri foarte joase pentru a se minimiza orice expunere la fluctua țiile cursurilor 
de schimb valutar.  
 
Când se primesc încas ări diverse (altele decât resursele pr oprii) în alte monede decât EUR, 
acestea sunt transferate în contur ile Comisiei în moneda respectiv ă, dacă este necesar s ă se 
acopere execu ția plăților, sau sunt convertite în EUR și transferate în alte conturi în EUR. 
Conturile de avans în alte monede decât EUR sunt alimentate în func ție de plățile locale pe 
termen scurt necesare estimate,  în monedele respective. Soldurile acestor conturi sunt 
menținute respectând plafoanele prev ăzute ale acestora. 
 
Întrucât toate amenzile în casate provizoriu se aplic ă și se încaseaz ă în EUR, nu exist ă niciun 
risc valutar.  
 
7.2.1.2 Activit ăți de împrumut și creditare(AMF, BOP și Euratom)  
Majoritatea activelor și pasivelor financiare sunt în EUR, deci, în aceste cazuri, pentru UE nu 
există vreun risc valutar. Cu toate acestea, UE acord ă credite în USD prin instrumentul 
financiar Euratom, care sunt finan țate prin contractarea unor  împrumuturi cu sume 
echivalente în USD (opera țiune reciproc ă). La data bilan țului, pentru UE nu exist ă niciun risc 
valutar aferent Euratom. 
 
7.2.1.3 Fondul de garantare 
Activele financiare sunt în EUR, prin urmare nu exist ă risc valutar.  
 
7.2.1.4 CECO în lichidare 
CECO în lichidare prezint ă o expunere net ă redusă la moned ă străină echivalent ă cu 2,2 
milioane EUR, care provine din credite imobiliare de 1,5 milioane EUR echivalent și din 
soldurile conturilor curente de 0,7 milioane EUR echivalent.  
 
7.2.2 Riscul ratei dobânzii 
Riscul ratei dobânzii reprezint ă posibilitatea unei reduceri a valorii unui titlu, în special o 
obligațiune, care rezult ă dintr-o majorare a ratelor dobânzii.  În general, rate mai mari ale 
dobânzii vor conduce la pre țuri mai mici ale ratelor fixe ale obliga țiunilor și viceversa.  
 
RO 99   RO 7.2.2.1 Opera țiuni de trezorerie 
Trezoreria Comisiei nu împrumut ă niciun ban; în consecin ță, aceasta nu este expus ă la riscul 
ratei dobânzii. Totu și, obține dobând ă de la soldurile pe  care le are în di versele sale conturi 
bancare. De aceea, Comisia a instituit m ăsuri prin care s ă se asigure c ă dobânda câ știgată în 
mod periodic reflect ă ratele dobânzii de pe pia ță, precum și fluctuațiile posibile ale acestora. 
Conturile deschise la trezoreri ile statelor membre sau la b ăncile centrale na ționale pentru 
încasările din resurse proprii nu sunt purt ătoare de dobânzi și sunt scutite de comisioane. 
Pentru toate celelalte conturi deschise la b ăncile centrale na ționale, remunerarea depinde de 
condițiile specifice oferite de fiecare banc ă; ratele dobânzii aplicate sunt variabile și ajustate 
la fluctuațiile pieței.  
 Soldurile de la sfâr șitul zilei ale contur ilor deschise la b ăncile comerciale câ știgă dobândă 
zilnic. Aceasta are la baz ă ratele variabile de pe pia ță la care se aplic ă o marjă contractual ă 
(pozitivă sau negativ ă). Pentru majoritatea conturilor, calcu lul dobânzii aferente este legat de 
rata marginal ă a BCE pentru principalele sale opera
ții de refinan țare și este ajustat pentru a 
reflecta orice fluctua ție a acestei rate. Pentru unele din celelalte conturi, calculul dobânzii 
aferente este legat de indexarea euro medie de la sfâr șitul zilei. Prin urmare, nu exist ă niciun 
risc de încasare de c ătre Comisie a unor dobânzi la rate  mai mici decât cele ale pie ței. 
 
7.2.2.2 Activit ățile de împrumut și creditare (AMF, BOP și Euratom) 
Împrumuturi și credite cu rate variabile ale dobânzii  
Datorită naturii activit ăților sale de acordare de împrumuturi și creditare, UE are active și 
pasive purt ătoare de dobânzi semnifi cative. Împrumuturile AMF și Euratom emise la rate 
variabile expun UE la riscurile ratelor dobânzii.  Cu toate acestea, riscurile ratelor dobânzii 
care provin din împrumuturi sunt compensate prin credite echivalente în ceea ce prive ște 
termenii și condițiile (opera țiuni reciproce).  La data bilan țului, UE are credite (exprimate în 
valori nominale) cu rate variabile de 0,96 miliarde EUR (2008: 1,05 miliarde EUR), cu o 
reevaluare a ratelor la fiecare 6 luni.  
 
Împrumuturi și credite cu rate fixe ale dobânzii  
UE are, de asemenea, credite AMF și Euratom cu rate fixe de 110 milioane EUR în total în 
2009 (2008: 85 de milioane EUR) și care au o scaden ță finală între unu și cinci ani (25 de 
milioane EUR) și peste cinci ani (85 de milioane EUR). 
În plus, UE are șase credite în cadrul instrumentului fi nanciar BOP cu rate fixe ale dobânzii 
de 9,2 miliarde EUR în total în  2009 (2008: 2 miliarde EUR) și care au o scaden ță finală între 
unu și cinci ani (5 miliarde EUR) și peste cinci ani (4,2 miliarde EUR). 
 
7.2.2.3 Fondul de garantare 
Titlurile de împrumut din cadrul Fondului de garantare emise la rate  variabile ale dobânzii 
sunt supuse efectelor de volatilita te ale acestor rate, întrucât titlurile de împrumut la rate fixe 
prezintă un risc în ceea ce prive ște valoarea lor just ă. Obligațiunile cu rat ă fixă reprezint ă 
aproximativ 97% din portofoliul de investi ții la data bilan țului (2008: 96%). 
 
7.2.2.4 CECO în lichidare 
Din cauza naturii activit ăților sale, CECO în lichidare este expus ă u n u i  r i s c  a l  r a t e l o r  
dobânzii. Riscurile ratelor dobânz ii care provin din împrumuturi s unt compensate în general 
prin credite echivalente în ceea ce prive ște termenii și condițiile. În ceea ce prive ște 
 
RO 100   RO operațiunile de gestionare a activelor, obliga țiunile cu rat ă fixă reprezint ă aproximativ 97% 
din portofoliul titlurilor de valoare la data bilan țului (2008: 97%). 
7.3 RISC DE CREDIT 
Riscul de credit este  riscul unei pierderi ca urmare a nepl ății de către un debitor/o entitate care 
se împrumut ă a unui credit sau a unei alte linii de cr edit [fie principalul fie dobânda (cuponul) 
sau ambele] sau ca urmare a unei alte omisiuni în înde plinirea unei obliga ții contractuale. 
Printre cazurile de înc ălcare se num ără întârzierea ramburs ărilor, eșalonarea ramburs ărilor 
debitorilor și falimentul. 
 
7.3.1 Opera țiuni de trezorerie 
Majoritatea resurselor de trezorerie ale Comi siei sunt depozitate, în conformitate cu 
Regulamentul nr.1150/2000 al Consiliului privind re sursele proprii, în c onturile deschise de 
statele membre pentru plata propriilor contribu ții (resurse proprii). Toate aceste conturi sunt 
deschise la trezoreriile statelor membre sau la b ăncile naționale centrale. Pentru Comisie, 
aceste institu ții prezintă cele mai diminuate riscuri de creditare (sau contrapartid ă) deoarece 
expunerea este fa ță de statele membre ale acesteia.  
 
În ceea ce prive ște resursele de trezorerie ale Comisiei de ținute la bănci comerciale în vederea 
execuției plăților, alimentarea acestor conturi se realizeaz ă pe o baz ă „just-in-time” și este 
gestionată automat de sistemul de gestionare a nume rarului al trezoreriei. În fiecare cont se 
mențin niveluri minime de numerar, propor ționale cu media pl ăților zilnice executate din 
acesta. În consecin ță, sumele de ținute de pe o zi pe alta în aceste conturi r ămân în mod 
constant la niveluri joase (la nivel general, în medie, între 50 și 150 de milioane EUR, 
distribuite în peste 30 de cont uri), pentru a se asigura c ă expunerea Comisiei la riscuri este 
limitată. Aceste sume ar trebui să fie analizate  avându-se în vedere soldurile generale de 
trezorerie care fluctueaz ă între 1 miliard EUR și 35 de miliarde EUR, precum și suma la nivel 
general a pl ăților executate în 2009, care a fost în total de 130 de miliarde EUR. 
 
În plus, se aplic ă orientări specifice pentru selectarea b ăncilor comerciale în vederea 
minimizării în continuare a riscului de contrapartida la care este expus ă Comisia: 
– toate băncile comerciale sunt selectate prin licita ție. Ratingul minim de credit pe termen 
scurt solicitat b ăncilor în vederea admiterii la proce durile de ofertare este Moody P-1 sau 
echivalent (adic ă S&P A-1 sau Fitch F1). În circumstan țe specifice și care se justific ă în 
mod corespunz ător, se poate solicita un nivel mai sc ăzut;  
– în cazul b ăncilor comerciale care au fost select ate în mod special pentru depozitarea 
amenzilor încasate cu titlu provizoriu, se cere, de asemenea, ca regul ă generală, un rating 
pe termen lung de S&P AA cel pu țin sau echivalent și se aplică măsuri specifice în cazul în 
care băncile din acest grup primesc un rating mai mic;  
– în cursul exerci țiului 2009, serviciile de trezorerie ale Comisiei au instituit un sistem 
alternativ pentru gestionarea amenzilo r încasate cu titlu provizoriu, al c ărui obiectiv 
specific este reducerea riscurilor în aces t domeniu; În urma Deciziei C(2009)4264 a 
Comisiei, amenzile aplicate începând cu 1 ia nuarie 2010 vor fi gestionate în cadrul noului 
sistem și nu vor mai fi depuse la b ănci comerciale; 
– conturile de avans s unt deschise la b ănci locale selectate printr-o procedur ă de licita ție 
simplificat ă. Cerințele de rating depind de situa ția locală și pot fi diferi substan țial de la o 
țară la alta. Pentru a limita expunerea la risc, soldurile acestor conturi sunt men ținute la 
nivelurile cele mai sc ăzute posibil ( ținându-se seama de nevoile opera ționale); acestea sunt 
 
RO 101   RO alimentate periodic, iar plafoanele aplicate sunt revizuite anual; 
– ratingurile de credit ale b ăncilor comerciale la care Comisia are conturi sunt revizuite cel 
puțin o dată pe lună sau cu o frecven ță mai mare, dac ă și atunci când este necesar. În 
contextul crizei financia re au fost adoptate m ăsurile de monitorizare intensificat ă, iar 
acestea au fost men ținute pe întreaga durat ă a exercițiului 2009. 
 
7.3.2 Activit ăți de împrumut și creditare (AMF, BOP și Euratom) 
Expunerea la riscuri de credit este gestionat ă în primul rând prin ob ținerea de garan ții de țară 
în cazul Euratom, dup ă aceea prin Fondul de garantare (AMF și Euratom) și în ultimul rând 
prin bugetul UE (BOP, și în cazul în care celelalte m ăsuri nu sunt suficiente, AMF și 
Euratom). Legisla ția privind resursele proprii în vigoare în cursul exerci țiului 2009 a fixat 
plafoanele pentru resursa din VNB la 1,24% di n VNB-ul statelor membre, iar în 2009 a fost 
utilizat efectiv un procent de 1,01% pe ntru a se acoperi creditele de plat ă. Aceasta înseamn ă 
că la 31 decembrie 2009 a existat o marj ă disponibil ă de 0,23% pentru a se acoperi aceast ă 
garanție. Trebuie precizat c ă, începând cu 2010, pl afonul scade la 1,23%. Fondul de Garantare 
pentru ac țiuni externe a fost înfiin țat în 1994 pentru a acoperi riscurile de neachitare a 
împrumuturilor luate care finan țează credite acordate țărilor din afara Uni unii Europene. În 
orice caz, expunerea la riscul de credit este diminuat ă prin posibilitatea de a recurge la bugetul 
UE în cazul în care un debitor nu ar putea rambursa  integral sumele datorate. În acest scop, 
UE are dreptul s ă invite toate statele membre s ă asigure respectarea obliga ției legale a UE fa ță 
de creditorii acesteia.  Principalii beneficiari ai acesto r credite sunt Ungaria, Letonia și România. Aceste țări 
reprezintă aproximativ 54%, 21% și, respectiv, 18% din volumul to tal al creditelor. În ceea ce 
privește operațiunile de trezorerie, trebuie puse în aplicare orient ările privind alegerea 
contrapartidelor. Prin ur mare, unitatea care execut ă operațiunile va putea s ă tranzacționeze 
doar cu băncile eligibile care au limite suficiente pe contrapartide. 
 
7.3.3 Fondul de garantare 
În conformitate cu acordul dintre UE și BEI privind gestionarea Fondului de garantare, toate 
investițiile interbancare ar trebui s ă aibă un rating minim de Moody P- 1 sau echivalent. De la 
31 decembrie 2009, toate investi țiile (153 de milioane EUR) au fost f ăcute cu asemenea 
contrapartide (2008: 183 de milioane EUR). De la 31 decembrie 2009, fondul investit în patru 
instrumente financiare pe termen scurt și toate investi țiile de acest tip (37 de milioane EUR) 
au fost efectuate cu contrapartide care aveau  un rating minim de M oody P-1 sau echivalent. 
Toate titlurile de valoare de ținute în portofoliul disponibil pentru  vânzare sunt în conformitate 
cu orientările privind gestionarea. 
 
7.3.4 CECO în lichidare 
Expunerea la riscul de credit este gestionat ă prin analiza periodic ă a capacit ății debitorilor de 
a întruni obliga țiile de rambursare a capitalului și a dobânzii. Expunerea la riscul de credit 
este gestionat ă și prin ob ținerea de garan ții, precum garan ții de țară, ale companiilor și 
personale. 52% din suma total ă a împrumuturilor neachitate este acoperit ă de garanții ale unui 
stat membru sau ale unui organism echivalent (ex. institu ții publice). 36% din creditele 
restante au fost acordate b ăncilor sau au fost garantate de b ănci. În ceea ce prive ște 
operațiunile de trezorerie, treb uie puse în aplicare orient ările privind alegerea 
contrapartidelor. Unitatea care execut ă operațiunile poate s ă tranzacționeze doar cu b ăncile 
eligibile care au limite suficiente pe contrapartide.  
 
RO 102   RO 7.4 RISC DE LICHIDITATE 
 
Riscul de lichiditate este riscul care apare în urma dificult ății de a vinde un activ, de exemplu, 
riscul ca un anumit titlu sau activ s ă nu poată fi comercializat suficient de repede pe pia ță 
pentru a împiedica produ cerea unei pierderi sau îndeplinirea unei obliga ții.  
7.4.1 Opera țiuni de trezorerie 
Principiile bugetare ale UE asigur ă un nivel general, întotdeauna suficient, al resurselor de 
numerar pentru exerci țiul respectiv în vederea execut ării tuturor pl ăților. De fapt, contribu țiile 
totale ale statelor membre s unt egale cu creditele de plat ă pentru exerci țiul bugetar respectiv. 
Cu toate acestea, contribu țiile statelor membre sunt primite în dou ăsprezece tran șe lunare pe 
parcursul exerci țiului, în timp ce pentru pl ăți există un anumit calendar.  
 
Pentru a se asigura c ă resursele de trezorerie sunt întotd eauna suficiente pentru a acoperi 
plățile care urmeaz ă a fi executate în oricare lun ă, sunt instituite proceduri privind 
previzionarea periodic ă a numerarului și pot fi solicitate în avans resurse proprii de la statele 
membre dac ă este necesar, în anumite condi ții. 
 
În plus fa ță de cele de mai sus, în contextul opera țiunilor zilnice de trez orerie ale Comisiei, 
instrumentele automate de gestionare a numerarului asigur ă zilnic lichidit ăți disponibile 
suficiente în fiecare din cont urile bancare ale Comisiei. 
 
7.4.2 Activit ăți de împrumut și creditare (AMF, BOP și Euratom) 
Riscul de lichiditate care provine din împrumutur i este compensat, în general, prin credite 
echivalente în ceea ce prive ște termenii și condițiile (opera țiuni reciproce). În cazul AMF și 
Euratom, Fondul de garantare serve ște drept rezerv ă de lichidit ăți (sau rețea de siguran ță) în 
cazul plăților neachitate sau a întârzierii pl ăților debitorilor. În cazul BOP, Regulamentul 
431/2009 al Consiliului asigur ă o procedur ă care acord ă timp suficient pentru mobilizarea de 
fonduri din bugetul UE. 
 
7.4.3 Fondul de garantare 
Fondul este gestionat în conform itate cu principiul potrivit c ăruia activele au un nivel 
suficient de lichidit ăți și mobilizare în raport cu angajame ntele relevante. Fondul trebuie s ă 
mențină un minim de 100 de milioane EUR într-un portofoliu cu o scaden ță < 12 luni, care 
urmează a fi investit în instrumente moneta re. La 31 decembrie 2009, aceste investi ții s-au 
ridicat la 190 de milioane EUR. Mai mult,  un minim de 20% din valoarea nominal ă a fondului 
va cuprinde instrumente monetare, obliga țiuni cu rat ă fixă cu scaden ță de cel mult un an și 
obligațiuni cu rat ă variabilă. La 31 decembrie 2009, acest pr ocent s-a situat la 27 %.  
 
7.4.4 CECO în lichidare 
Riscul de lichiditate care provine din împrumutur i este compensat, în general, prin credite 
echivalente în ceea ce prive ște termenii și condițiile (opera țiuni reciproce). Pe ntru gestionarea 
activelor și pasivelor CECO în lichi dare, Comisia gestioneaz ă nevoile de lich iditate pe baza 
previziunilor de pl ăți obținute prin consult ări cu serviciile res ponsabile ale Comisiei. 
 
RO 103   RO 7.5 INFORMA ȚII PRIVIND VALOAREA JUST Ă 
 
7.5.1 Activit ăți de împrumut și creditare (AMF, BOP și Euratom) 
Situația inițială: 
Trebuie precizat c ă creditele men ționate anterior sunt înregistrate ini țial la suma lor nominal ă, 
în conformitate cu norma contabil ă 11 a UE. Dac ă în locul acesteia s-ar fi aplicat standardul 
IAS 39 de contabilitate pentru sect orul privat, aceasta ar fi însemn at înregistrarea de la început 
a creditelor la valoarea lor just ă. Diferen ța dintre cele dou ă tratamente contabile aplicate 
numai creditelor BOP, la data emiterii acestora, este ilustrat ă în tabelul urm ător:  
Milioane EUR 
 Regula contabil ă 
11 a UE (sum ă 
nominală) IAS 39  
(valoare just ă) Diferența 
dintre cele 
două 
tratamente 
contabile  
Evaluarea creditelor BOP la emitere 
în 2009 7 200 6 649 551 
Evaluarea creditelor BOP la emitere 
în 2008 2 000 1 767 233 
Motivele aplic ării tratamentului contabil în b aza normei contabile 11 a UE sunt: 
– există efecte de compensare între credite și împrumuturi datorit ă caracterului de 
reciprocitate al acestora. Astfel, dobânda efectiv ă a creditelor este egal ă cu rata dobânzii 
efective pentru împrumuturile aferente; 
– diferența inițială reflectă costul de oportunitate pe care cineva l-ar fi putut ob ține printr-o 
investiție alternativ ă pe piața de capital. Întrucât UE nu poate investi bani pe pie țele de 
capital, aceast ă „opțiune” a costului de opor tunitate nu se aplic ă și astfel acesta nu reflect ă 
în mod corect substan ța tranzacțiilor; 
– diferența inițială indicată anterior ar fi compensat ă de venitul din dobânzi pe anii care 
urmează. 
 
Situația curent ă la 31/12/2009: 
Valoarea just ă estimată se determin ă după cum urmeaz ă:  
– pentru credite: folosi nd modelul fluxurilor de numerar actualizate prin aplicarea curbelor 
de randament adecvate specifice fiec ărei țări pentru termenul r ămas până la scaden ță. 
– pentru împrumuturi, folosind modelul fluxuril or de numerar actualizate prin aplicarea 
curbelor de randament AA adecvate pentru termenul r ămas până la scaden ță. 
– se presupune c ă creditele cu rat ă variabilă a dobânzii aproximeaz ă valoarea nominal ă a 
acestora întrucât reevaluarea la ratele dobânzii de pe pia ță are loc la fiecare 6 luni. 
 
Următorul tabel ilustreaz ă valoarea just ă estimată la sfârșitul exerci țiului pentru creditele cu 
dobândă fixă AMF, BOP și Euratom într-un mod care perm ite compararea acesteia cu 
valoarea contabil ă corespunz ătoare din bilan ț: 
 
RO 104   RO Milioane EUR 
 Credite acordate 
31.12.2009  Credite acordate 
31.12.2008  Împrumuturi 
31.12.2009  Împrumuturi 
31.12.2008  
Valoarea just ă 8 785 1 863 9 626 2 118
Valoarea contabil ă 9 416 2 091 9 416 2 091
Diferență (631) (228 ) 210 27
La data bilan țului BOP însuma 98,8% din aceste credite și împrumuturi. Tabelul de mai sus 
reflectă faptul că, deoarece UE are un rating de credit de AAA, iar ratele dobânzii pe pia ță 
sunt în mod curent mai mari decât cele ale împrumuturilor efectuate de UE, valoarea just ă a 
împrumuturilor sale este mai mare decât valoarea nominal ă. Întrucât Ungaria, Letonia și 
România, care sunt principalii recipien ți ai acestor credite, au ratinguri mai mici de AAA, 
chiar dacă ratele dobânzilor pe pia ță sunt în mod curent mai mari decât cele percepute de UE, 
valoarea just ă a creditelor acordate este mai mic ă decât suma nominal ă.  
7.5.2 CECO în lichidare 
Valoarea just ă estimată a creditelor și a împrumuturilor este determinat ă prin folosirea 
modelului fluxurilor de numerar actualizate. Conform acestui m odel, fluxurile preconizate de 
numerar viitoare sunt actualizate prin aplicar ea curbelor de randament AAA adecvate pentru 
termenul r ămas până la scaden ță. Se presupune c ă valoarea just ă estimată a creditelor cu rata 
variabilă aproximeaz ă valoarea contabil ă a acestora întrucât reevaluarea la ratele dobânzii de 
pe piață are loc la fiecare 3 sa u 6 luni. Valoarea just ă estimată a creditelor și împrumuturilor 
purtătoare de dobând ă fixă nu a putut fi furnizat ă întrucât informa țiile necesare pentru 
calcularea acestor valori nu au fost disponibile. 
 
Titlurile de valoare disponibile pentru vânzare sunt prezentate la valoarea just ă, care este 
prețul pe pia ță plus dobânzile acumulate. Nu exist ă instrumente financiare evaluate la 
valoarea just ă folosind o tehnic ă de evaluare care nu este sus ținută de prețurile sau ratele 
observabile pe pia ță. Se presupune c ă valoarea nominal ă minus provizionul pentru depreciere 
a creanțelor și valoarea nominal ă a datoriilor aproximeaz ă valorile lor juste. Valoarea just ă a 
numerarului și echivalentelor de numerar ca re include conturile curente și depozitele pe 
termen scurt (sub trei luni) reprezint ă valoarea lor contabil ă. 
 
RO 105   RO 8. INFORMA ȚII PRIVIND  PĂRȚILE  AFILIATE 
 
8.1 PĂRȚILE AFILIATE 
 
Părțile afiliate ale UE sunt entit ățile sale consolidate și personalul de conducere superioar ă al 
acestor entit ăți (a se vedea mai jos). Tranzac țiile dintre aceste entit ăți se desfășoară ca parte a 
operațiunilor normale ale UE și, de aceea, pentru aceste tranzac ții, nu sunt necesare cerin țe 
specifice de informare, în conformitate cu normele contabile ale UE. Lista entit ăților 
consolidate se afl ă la nota 10. 
 
8.2 DREPTURILE CONDUCERII SUPERIOARE 
 
În vederea prezent ării informa țiilor privind tranzac țiile cu p ărți afiliate referitoare la 
conducerea superioar ă a Uniunii Europene, astfel de persoa ne sunt prezentate aici sub cinci 
categorii: 
categoria 1: Pre ședintele Consiliului European, Pre ședintele Comisiei și Președintele Cur ții de 
Justiție 
categoria 2: Vicepre ședintele Comisiei și Înaltul Reprezentant al Uniunii Europene pentru 
afaceri externe și politica de securitate și ceilalți vicepreședinți ai Comisiei  
categoria 3: Secretarul General al Consiliului, membrii Comisiei, judec ătorii și avocații 
generali ai Cur ții de Justi ție, președintele și membrii Tribunalului, pre ședintele și membrii 
Tribunalului Func ției Publice a Uniunii Europene, Ombudsmanul și Controlorul European 
pentru Protec ția Datelor 
categoria 4: pre ședintele și membrii Cur ții de Conturi 
categoria 5: func ționarii publici ai institu țiilor și agențiilor, cu cel mai mare grad 
 
O prezentare pe scurt a drepturilor acestora este dat ă mai jos - informa ții suplimentare se pot 
găsi în Jurnalul Oficial al  Uniunii Europene [L187 8/8/1967, modificat ultima oar ă de 
Regulamentul (CE, Euratom) nr. 202/ 2005 al Consiliului din 18.1.2005 (L33 5/2/2005) și 
L268 din 20.10.1977, modificat ultima oar ă de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1293/2004 al 
Consiliului din 30.4.2004 (L243 15/7/2004)]. Alte informa ții se pot g ăsi, de asemenea, în 
Statutul func ționarilor publicat pe site-ul internet Europa, care este documentul oficial care 
descrie drepturile și obligațiile tuturor func ționarilor UE. Personalul co nducerii superioare nu 
primește nici un fel de credite preferen țiale de la UE. 
 
RO 106   RO  
DREPTURI FINANCIARE ALE CONDUCERII SUPERIOARE în EUR
Drepturi (pe salariat) Categoria 1 Categoria 2 Categoria 3 Categoria 4 Categoria 5 
Salariu de baz ă (lunar)  24 874,61 22 531,36 – 23 
432,6218 025,08 – 20 
278,22 19 467,10 – 20
728,8511 461,32 – 18 
025,09
Alocație pentru locuin ță/indemniza ție
expatriere  15% 15% 15% 15% 16%
Indemniza ții familiale: 
Gospodărie (% salariu) 
Copil aflat în între ținere 
Alocație preșcolară 
Educație, sau 
Educație în afara locului de munc ă 2% + 167,31
365,60
89,31
248,06496,122% + 167,31
365,60
89,31
248,06
496,12 
2% + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12 2% + 167,31
365,60
89,31
248,06496,122% + 167,31
365,60
89,31
248,06
496,12
Alocația pentru judecătorii care 
prezideaz ă N/A N/A 500 - 810,74 N/A N/A
Alocația de reprezentare 1 418,07 0 - 911,38 500 - 607,71 N/A N/A
Cheltuieli anuale de deplas ări N/A N/A N/A N/A Yes
Transferuri c ătre statele membre: 
Alocația pentru educa ție* 
% din salariu* 
% din salariu f ără cc Yes
5%
Maximum 25%Yes
5%
Maximum 
25% 
Yes 
5% 
Maximum 25%  Yes
5%
Maximum 25%Yes
5%
Maximum 
25%
Cheltuieli de reprezentare rambursate rambursate rambursate N/A N/A
Intrarea în func ție: 
Cheltuieli de instalare 
 Cheltuieli familiale de c ălătorie 
Cheltuieli de mutare 49 749,22
rambursate
rambursate45 062,72 – 46 
865,24
rambursate
rambursate 
36 050,16 – 40 
556,44 
rambursate 
rambursate 38 934,20 –
41 457,70
rambursate
rambursaterambursate
rambursate
rambursate
Părăsirea func ției: 
Cheltuieli de reinstalare 
 
Cheltuieli familiale de c ălătorie 
Cheltuieli de mutare 
Tranziția (% salariu)** 
Asigurare de s ănătate 24 874,61
rambursate
rambursate
40% - 65%
acoperită22 531,36 – 23 
432,62
rambursaterambursate
40% - 65%
acoperită 
18 025,08 – 20 
278,22 
rambursate rambursate 
40% - 65% 
acoperită 19 467,10 –
20 728,85
rambursaterambursate
40% - 65%
acoperitărambursate
rambursate
rambursate
N/A
opțional
Pensie  (% salariu înaintea impozit ării) Maximum 70% Maximum 
70%Maximum 70% Maximum 70% Maximum 
70%
Deduceri: 
Impozit comunitar 
Asigurare de s ănătate (% salariu) 
Taxe speciale pe salariu 
Deducere pensie  8% - 45%
1,8%
4,64%
N/A8% - 45%
1,8%
4,64%
N/A 
8% - 45% 
1,8% 
4,64% 
N/A 8% - 45%
1,8%
4,64%
N/A8% - 45%
1,8%
4,64%
11,3%
Număr de persoane la 31.12.2009 3 7 91 27 81 
* cu aplicarea coeficientului de corec ție („cc”) 
**plătită în primii 3 ani dup ă părăsirea func ției 
 
RO 107   RO  
9. EVENIMENTE  DUPĂ DATA  BILANȚULUI 
La data aprob ării acestor cont uri, pe lâng ă informațiile furnizate mai jos, nu a ajuns în aten ția 
contabilului Comisiei sau nu a fost raportat ă acestuia nicio alt ă problemă semnificativ ă care să 
necesite o prezentare separat ă în cadrul acestei sec țiuni. Conturile anuale și notele aferente au 
fost pregătite folosind cele mai recente informa ții disponibile și acest lucru se reflect ă în 
informațiile prezentate. 
 
Mecanismul european de stabilizare financiar ă (MESF) 
La 11 mai 2010, Consiliul a adoptat un Mecanis m european de stabilizare financiar ă (MESF) 
pentru a men ține stabilitatea financiar ă în Europa [Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al 
Consiliului]. Mecanismul are drept temei articolul 122 alineatul (2) din tratat și permite 
acordarea de asisten ță financiar ă unui stat membru care se confrunt ă cu dificult ăți sau este 
care serios amenin țat de dificult ăți grave, din cauza unor evenimente excep ționale aflate în 
afara controlului s ău. Asisten ța poate lua forma unui credit sau a unei linii de credit garantate 
de bugetul UE. În cazul activ ării, Comisia ar împrumuta fonduri pe pie țele de capital sau de la 
instituții financiare în numele UE și ar împrumuta aceste fonduri st atelor membre beneficiare. 
Concluziile Consiliului ECOFIN restric ționează această facilitate la 60 de miliarde EUR. 
MESF a fost instituit în plus fa ță de facilitatea Asisten ță pentru balan ța de plăți existentă care 
furnizează asistență financiar ă statelor membre din afara zonei euro. 
 
Trebuie notat c ă, deși aceasta nu a avut impact nici asupra contabilit ății UE nici asupra 
bugetului UE, a fost înfiin țat, de asemenea, un pachet de asisten ță financiar ă similar, Fondul 
european de stabilitate financiar ă (FESF), de c ătre statele membre din zona euro și de alte 
state membre care particip ă. Această asistență potențială pentru statele membre din zona euro 
ar fi acordat ă prin intermediul unei societ ăți vehicul investi țional (SPV), iar statele membre 
participante furnizeaz ă garanții de până la 440 de miliarde EUR pentru acest SPV. Aceast ă 
facilitate expir ă în iunie 2013. 
 
Și ultimul rând, dar din nou, f ără să afecteze conturile sau bugetul UE, Fondul Monetar 
Internațional (FMI) va particip a, de asemenea, la ac țiunile prezentate anterior și se așteaptă ca 
acesta să furnizeze în plus 250 de milioane EUR sub forma unei asisten țe posibile.  
 
RO 108   RO 10. ENTITĂȚI CONSOLIDATE 
A. ENTIT ĂȚI CONTROLATE  
1. Institu ții și organisme consultative  
Comitetul Regiunilor Autoritatea European ă pentru Protec ția Datelor 
Consiliul Uniunii Europene Comitetul Economic și Social European 
Curtea de Justi ție a Uniunii Europene Ombudsmanul European 
Comisia European ă Parlamentul European 
Curtea de Conturi European ă  
  
2. Agenții UE  
Agenția European ă pentru Sănătate și Securitate în Munc ă Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene 
Agenția European ă de Siguran ță a Aviației Agen ția European ă pentru Securitatea Re țelelor Informatice și 
a Datelor 
Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor Funda ția European ă de Formare 
Centrul European pentru Dezvoltarea Form ării Profesionale Agen ția European ă pentru Gestionarea Cooper ării Operative 
la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale UE 
Agenția European ă de Mediu Centrul de Traduceri pentru Organismele Uniunii Europene 
Autoritatea European ă pentru Siguran ța Alimentar ă Autoritatea de Supraveghere a Sistemului Global de Naviga ție 
prin Satelit European 
Fundația European ă pentru Îmbun ătățirea Condi țiilor de 
Viață și de Munc ă Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pie ței Interne (m ărci, 
desene și modele industriale)   
Agenția European ă pentru Siguran ță Maritimă Agen ția European ă a Căilor Ferate 
Agenția European ă pentru Medicamente Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante  
Agenția European ă pentru Produse Chimice Agen ția Comunitar ă pentru Controlul Pescuitului 
Fuziune pentru energie (Întreprinderea Comun ă European ă 
pentru ITER și pentru Dezvoltarea Energiei de Fuziune)  Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie 
Eurojust**  Colegiul European de Poli ție (CEPOL)**  
  
Agenția Executiv ă pentru Competitivitate și Inovare Agen ția Executiv ă pentru Sănătate și Consumatori 
Agenția Executiv ă pentru Educa ție, Audiovizual și Cultură Agenția Executiv ă pentru Re țeaua Transeuropean ă de 
Transport 
Agenția Executiv ă a Consiliului European pentru 
Cercetare * Agenția Executiv ă pentru Cercetare*  
  
3. Alte entit ăți controlate  
Comunitatea European ă a Cărbunelui și Oțelului (în 
lichidare)  
  
B. SOCIET ĂȚI ASOCIATE  
Fondul european de investi ții  Întreprinderea comun ă ARTEMIS*  
Întreprinderea comun ă Clean Sky*   
  
C. ÎNTREPRINDERI COMUNE  
Organizația Interna țională ITER pentru Energia prin 
Fuziune  Întreprinderea comun ă Galileo în lichidare  
Întreprinderea comun ă SESAR Întreprinderea comun ă IMI*  
  
* Consolidat ă pentru prima dat ă în 2009 
** Organism descentralizat al UE din cadrul fostului pilon „Cooperare poli țienească și juridică în materie penal ă”. 
 
 
RO 109   RO 11. ENTITĂȚI NECONSOLIDATE 
 
Deși UE gestioneaz ă activele entit ăților menționate mai jos, acestea nu întrunesc criteriile de 
consolidare și, prin urmare, nu sunt incluse în conturile Uniunii Europene. 
 
11.1 FONDUL EUROPEAN DE  DEZVOLTARE (FED)  
Fondul european de dezvolta re (FED) este principalul instrument privind asisten ța acordată de 
UE pentru cooperare în vederea dezvolt ării în țările din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) și 
țările și teritoriile de peste m ări (TTPM). Tratatul de la  Roma din 1957 a fixat condi țiile 
pentru crearea acestuia în vederea furniz ării de asisten ță tehnică și financiar ă, inițial doar 
statelor africane cu care a numite state membre aveau leg ături istorice. 
FED nu este finan țat din bugetul UE, ci din contribu ții directe ale statelor membre, care sunt 
convenite prin negocieri la ni vel interguvernamental.. Comisia și BEI gestioneaz ă resursele 
FED. Fiecare FED este în mod obi șnuit încheiat pe o perioad ă de aproximativ cinci ani. De la 
încheierea primei conven ții de parteneriat în  1964, ciclurile program ării FED le-au urmat în 
general pe cele ale conven țiilor/acordurilor de parteneriat. 
FED este guvernat prin propriul s ău Regulament financiar (JO L 78 din 19.3.2008) care 
prevede prezentarea propriilor situa ții financiare separat de cele ale UE. Conturile anuale ale 
FED și gestiunea resurselor sunt s upuse controlului extern al Cur ții de Conturi și al 
Parlamentului. Cu scop informativ, sunt prezentate mai jos bilan țul și contul rezultatului 
economic ale celui de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea FED: 
BILANȚ – cel de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea FED  
  Milioane EUR
31.12.2009 31.12.2008 
 ACTIVE IMOBILIZATE  196 269 
    
 ACTIVE CIRCULANTE  1 389 957 
    
 ACTIVE TOTALE 1 585 1 226 
    
 PASIVE CURENTE (860) (709) 
    
 TOTAL PASIVE  (860) (709) 
    
 ACTIVE NETE 725 517 
    
 FONDURI ȘI REZERVE   
 Capitalul fondului solicitat 20 381 17 079 
 Alte rezerve 2 252 2 252 
 Rezultatul economic reportat din anii anteriori (18 814) (15 784) 
 Rezultatul economic al exerci țiului (3 094) (3 030) 
 ACTIVE NETE 725 517 
 
 
RO 110   RO  
CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC - cel de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea FED  
  Milioane EUR
2009 2008 
 VENITURI DIN EXPLOATARE 49 23 
    
 CHELTUIELI DE EXPLOATARE  (3 192) (3 066) 
    
 DEFICIT DIN ACTIVIT ĂȚI DE EXPLOATARE  (3 143) (3 043) 
    
 ACTIVIT ĂȚI FINANCIARE  49 13 
    
 REZULTAT ECONOMIC AL EXERCI ȚIULUI (3 094) (3 030) 
 
 
11.2 REGIMUL DE ASIGURARE DE S ĂNĂTATE  
 
Regimul de asigurare de s ănătate este regimul care ofer ă asigurare medical ă personalului 
diverselor organisme ale Uniunii Europene. Fondurile regimului sunt proprietatea acestuia și 
nu sunt controlate de Uniunea European ă, deși activele sale financiare sunt gestionate de 
Comisie. Regimul este finan țat prin contribu ții de la membrii s ăi (personalul) și de la 
angajatori (institu ții/agenții/organisme). Orice excedent r ămâne în cadrul regimului. 
 
Regimul are patru entit ăți separate - regimul principal care cuprinde pe rsonalul institu țiilor și 
agențiilor Uniunii Europene și trei regimuri mai mici care cuprind personalul Universit ății 
Europene din Floren ța, școlilor europene și personalul care lucreaz ă în afara UE, precum 
personalul din delega țiile UE. Totalul activelor regimulu i la 31 decembrie 2009 era de 297 de 
milioane EUR (2008: 288 milioane EUR). 
 
11.3 FONDUL DE GARANTARE AL PARTICIPAN ȚILOR (FGP)  
 
Anumite prefinan țări plătite în cadrul celui de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și 
dezvoltare tehnologic ă (PC7) sunt acoperite efectiv de un Fond de garant are al participan ților 
(FGP). Acesta este un instrument de benefici u reciproc instituit pentru a acoperi riscurile 
financiare suportate de UE și de participan ți pe perioada implement ării acțiunilor indirecte ale 
PC7, capitalul și dobânda acestuia constituind garan ție de bun ă execuție. Toți participan ții la 
acțiunile indirecte, sub forma unei subven ții, contribuie cu  5% din contribu ția totală a UE la 
capitalul FGP pe perioada ac țiunii. Astfel, participan ții sunt proprietarii FGP, iar UE 
(reprezentat ă de Comisie) ac ționează doar ca agentul executiv al acestora. La 31 decembrie 
2009, FGP avea active totale de 580 de milio ane EUR (2008: 283 milio ane EUR). Fondurile 
FGP sunt proprietatea acestuia și nu sunt controlate de Uniunea European ă, deși activele sale 
financiare sunt gestionate de Comisie. 
 
RO 111   RO PARTEA  II - RAPOARTE  CONSOLIDATE  PRIVIND  EXECUȚIA BUGETAR Ă A 
UNIUNII  EUROPENE  ȘI NOTE  EXPLICATIVE 
 
RO 112   RO RAPOARTE  CONSOLIDATE  PRIVIND  EXECUȚIA BUGETAR Ă  
                
 
                             
* Trebuie precizat faptul c ă, datorită rotunjirii cifrelor la milioane de euro, anumite date 
financiare din aceste tabele bugetare pot p ărea că nu corespund 
 
RO 113   RO RAPOARTE CONSOLIDATE PRIVIND EXECU ȚIA BUGETAR Ă 
 1. Rezultatul bugetar 114 
 2. Situa ția compara ției execuției bugetare cu sumele reale 115 
 
Venituri: 
 3. Sintez ă consolidat ă a execuției veniturilor bugetare 117 
 
Cheltuieli: 
 4. Defalcarea și evoluția creditelor de angajament și plată în funcție de 
 rubricile cadrului financiar 118  5. Executarea creditelor de angajament în func ție de rubricile cadrului financiar 
 118 
 6. Executarea creditelor de plat ă în funcție de rubricile cadrului financiar 118 
 7. Varia ția angajamentelor restante în func ție de rubricile cadrului financiar 119 
 8. Defalcarea angajament elor restante în func ție de exerci țiul de origine și în funcție 
de 
 rubricile cadrului financiar 120 
 9. Defalcarea și evoluția creditelor de angajament și plată în funcție de 
 domeniile de politic ă 121 
 10. Executarea creditelor de a ngajament pe domenii de politic ă 122 
 11. Executarea creditelor de plat ă pe domenii de politic ă 123 
 12. Varia ția angajamentelor restante în func ție de domeniul de politic ă 124 
 13. Defalcarea angajamentelor restante pe exerci țiu de origine a angajamentului în 
funcție de domeniul de politic ă 125 
 
Instituții: 
 14. Sinteza consolidat ă a execuției veniturilor bugetare pe institu ții 126 
 15. Executarea creditelor de angajament și de plată pe institu ții 127 
 
Agenții: 
 16. Veniturile agen țiilor: previziuni bugetare, crean țe și sume primite 128 
 17. Credite de angajament și de plată pe agenție 129 
 18. Rezultatul bugetar, inclusiv al agen țiilor 130 
 
RO 114   RO REZULTATUL EXECU ȚIEI BUGETARE  
1: REZULTATUL BUGETAR 2009 Milioane EUR  
  TOTAL 
2009 TOTAL 
2008 
Venituri ale exerci țiului financiar 117 626 121 584
Plăți față de creditele exerci țiului în curs  (116 579) (115 550)
Credite de plat ă reportate în anul N+1 (1 759) (3 914)
Anularea creditelor de plat ă nefolosite reportate din anul N-1 2 791 188
Diferențe de schimb valutar din perioada 
exercițiului bugetar  185 (498)
Rezultatul bugetar*  2 264 1 810
* Din care AELS se ridic ă la un total de 11 milioane EUR în 2009 și 14 milioane EUR în 2008  
 Excedentul bugetar al Uniunii Europene este  returnat statelor membre în exerci țiul următor prin 
deducerea sumelor scadente din exerci țiul respectiv. 
 
 
RO 115   RO  
*inclusiv credite reportate și venituri alocate 2. SITUA țIA COMPARA ȚIEI EXECU țIEI BUGETARE CU SUMELE REALE  
VENITURI  
 Milioane EUR 
 
Titlu Buget ini țial Buget final Creanțe constatate Venituri Diferență  
Final-real Încasări ca % din 
buget Sold 
 1 2 3 4 5=2-4 6=4/2 7=3-4 
1. Resurse proprii 114 736 110 238 110 462 110 373 -135 100,12 % 89 
3. Excedente, solduri și ajustări 0 410 330 330 80 80,56 % 0 
4. Venituri provenite de la persoane care lucreaz ă în 
instituțiile și în alte organisme comunitare 1 120 1 120 1 033 1 025 94 91,59 % 7 
5. Venituri provenite din func ționarea administrativ ă 
a instituțiilor 77 85 436 335 -250 394,05 % 101 
6. Contribu ții și restituiri în cadrul acordurilor și 
programelor comunitare 10 368 4 834 4 559 -4 191 1 238,97% 275 
7. Penalit ăți de întârziere și amenzi 123 757 12 774 933 -176 123,25 % 11 841 
8. Operațiuni de împrumut și de creditare 0 0 80 4 -4 - 76 
9. Venituri diverse 30 58 85 66 -8 114,11% 19 
Total 116 096 113 035 130 032 117 626 -4 590 104,06% 12 407 
        
CHELTUIELI - ÎN FUNC ȚIE DE RUBRICILE CADRULUI FINANCIAR  Milioane EUR  
 
Rubricile cadrului financiar Buget ini țial Buget final (*) Plăți efectuate Diferență 
Final-real % Credite reportate Credite anulate 
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
1. Creștere durabil ă 46 000 47 520 44 684 2 837 94,03 % 2 381 456 
2. Conservarea și gestionarea resurselor naturale 52 566 57 107 55 877 1 230 97,85 % 986 244 
3. Cetățenie, libertate, securitate și justiție 1 296 2 174 1 993 181 91,66 % 75 106 
4. UE ca partener mondial 8 324 8 804 7 983 821 90,67 % 220 601 
5. Administra ție 7 701 8 754 7 615 1 139 86,99 % 857 281 
6. Compensa ții 209 209 209 0 100,00 % 0 0 
Total 116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
 
RO 116   RO  
2. SITUA țIA COMPARA țIEI EXECU țIEI BUGETARE CU SUMELE REALE (CONTINUARE)  
CHELTUIELI – PE DOMENIU DE POLITIC Ă Milioane EUR  
 
Domeniul de politic ă Buget ini țial  Buget final (*) Plăți efectuate Diferență 
Final-real % Credite reportate Credite anulate 
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
01 Afaceri economice și financiare 487 345 327 18 94,82 % 14 4 
02 Întreprinderi 601 705 558 147 79,21 % 89 58 
03 Concuren ță 90 107 95 12 88,32 % 10 2 
04 Ocuparea for ței de munc ă și afaceri sociale 11 203 9 929 8 906 1 023 89,70 % 755 268 
05 Agricultur ă și dezvoltare rural ă 51 478 56 413 55 209 1 204 97,87 % 954 249 
06 Energie și transport 2 481 2 480 2 253 227 90,84 % 177 51 
07 Mediu 496 409 356 52 87,17 % 30 22 
08 Cercetare 4 960 5 644 4 826 818 85,50 % 789 30 
09 Societatea informa țională și mass-media 1 356 1 552 1 375 177 88,58 % 173 5 
10 Cercetare direct ă 366 735 411 324 55,87 % 314 10 
11Afaceri maritime și pescuit 927 715 592 122 82,87 % 19 103 
12 Piață internă 66 76 66 10 86,89 % 7 3 
13 Politic ă regională 24 570 26 793 26 740 53 99,80 % 15 38 
14 Impozitare și uniunea vamal ă 106 131 120 11 91,54 % 9 3 
15 Educa ție și cultură 1 363 1 654 1 495 159 90,38 % 153 6 
16 Comunicare  211 229 204 25 89,22 % 16 8 
17 Sănătate și protecția consumatorilor  582 632 526 106 83,25 % 35 71 
18 Spațiul de libertate, securitate și justiție 678 830 744 86 89,64 % 16 70 
19 Relații externe 3 579 3 805 3 673 131 96,55 % 72 59 
20 Comer ț 79 88 77 10 88,09 % 8 3 
21 Dezvoltare și relațiile cu statele ACP 1 680 1 872 1 698 174 90,68 % 138 37 
22 Extindere 1 661 1 437 1 308 128 91,08 % 18 110 
23 Ajutor umanitar 797 859 800 59 93,13 % 47 12 
24 Lupta antifraud ă 74 80 71 9 88,65 % 7 2 
25 Coordonarea politicilor Comisiei și consultan ță juridică 188 212 185 27 87,27 % 20 7 
26 Administra ția Comisiei 986 1 226 1 034 192 84,34 % 164 28 
27 Buget 278 285 271 14 95,19 % 12 1 
28 Audit 11 12 10 1 90,05 % 1 0 
29 Statistici 101 138 120 18 87,27 % 15 3 
30 Pensii și cheltuieli conexe  1 160 1 136 1 117 19 98,36 % 0 19 
31 Servicii lingvistice 389 479 422 58 87,91 % 53 5 
40 Rezerve 244 229 0 229 0,00 % 0 229 
90 Alte institu ții 2 848 3 334 2 771 563 83,12 % 392 171 
Total 116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
* inclusiv credite reportate și venituri alocate
 
RO 117   RO 3. SINTEZA EXECU ȚIEI VENITURILOR BUGETARE 2009  
 Milioane EUR 
Titlu Credite de venit Creanțe constatate Venituri Încasări ca % din  Sold 
 Inițiale Finale Exercițiu în 
curs Reportate Total Din crean țele 
exercițiului în cursDin crean țele 
reportate  Total buget:  
1. Resurse proprii 114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
3. Excedente, solduri și ajustări 0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
4. Venituri provenite de la persoanele care lucreaz ă cu 
instituțiile și alte organisme comunitare 1 120 1 120 1 026 7 1 033 1 020 6 1 025 91,59 % 7 
5. Venituri din opera țiunile administrative ale institu țiilor 77 85 345 90 436 309 26 335 394,05 % 101 
6. Contribu ții și restituiri în cadrul acordurilor și al 
programelor comunitare 10 368 4 430 404 4 834 4 277 282 4 559 1238,97 % 275 
7. Penalit ăți de întârziere și amenzi 123 757 2 836 9 938 12 774 193 740 933 123,25 % 11 841 
8. Operațiuni de împrumut și de creditare 0 0 53 27 80 1 3 4  76 
9. Venituri diverse 30 58 53 32 85 47 20 66 114,11 % 19 
Total 116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
           
Detaliu titlul 1: Resurse proprii  
Capitolul Credite de venit Creanțe constatate Venituri Încasări ca % din  Sold 
 Inițiale Finale Exercițiu în 
curs Reportate Total Din crean țele 
exercițiului în cursDin crean țele 
reportate   Total  buget:  
10. Taxe agricole 1 404 0 -350 350 0 -350 350 0  0 
11. Cotiza ții pentru zah ăr 147 139 104 28 132 104 28 132 94,40 % 0 
12. Taxe vamale 17 656 14 441 13 505 980 14 485 13 499 897 14 397 99,69 % 89 
13. TVA 19 616 13 668 13 743 0 13 743 13 743 0 13 743 100,54 % 0 
14. VNB 75 914 81 989 82 413 0 82 413 82 413 0 82 413 100,52 % 0 
15. Corec ția dezechilibrelor bugetare 0 0 -315 0 -315 -315 0 -315 - 0 
16. Reducerea contribu țiilor bazate pe VNB ale NL & SE  0 0 4 0 4 4 0 4 - 0 
Total 114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
           
Detaliu titlul 3: Excedente, solduri și ajustări 
Capitolul Credite de venit Creanțe constatate Venituri Încasări ca % din Sold 
 Inițiale Finale Exercițiu în 
curs Reportate Total Din crean țele 
exercițiului în cursDin crean țele 
reportate  Total buget:  
30. Excedent din exerci țiul anterior 0 1 796 1 796 0 1 796 1 796 0 1 796 100,00 % 0 
31. Soldurile TVA  0 -954 -946 0 -946 -946 0 -946 99,17 % 0 
32. Soldurile VNB  0 -432 -431 0 -431 -431 0 -431 99,70 % 0 
34. Ajustare pentru neparticipare la politica JAI  0 0 6 0 6 6 0 6 - 0 
35. Corec ția - ajustările în favoarea Regatului Unit  0 0 -6 0 -6 -6 0 -6 - 0 
37. Ajustările conform Deciziei 2007/436/CE privind 
resursele proprii  0 0 -89 0 -89 -89 0 -89 - 0 
Total 0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
 
RO 118   RO  
4. DEFALCAREA ȘI EVOLU ȚIA CREDITELOR DE ANGAJAMENT ȘI DE PLAT Ă  
ÎN FUNC ȚIE DE RUBRICILE CADRULUI FINANCIAR  
 Milioane EUR 
 Credite de angajament Credite de plat ă 
Rubricile cadrului 
financiar Credite adoptate Modificări 
(Transferuri și 
BR) 
 Reportate  
 Venituri 
alocate Total 
adițional Total autorizat Credite adoptate Modificări (Transferuri 
și BR) 
 Reportate Venituri 
alocate Total 
adițional Total autorizat 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
1 Creștere durabil ă 60 196 2 003 19 1 705 1 724 63 923 46 000 -795 176 2 139 2 315 47 520 
2 Conservarea și gestionarea 
resurselor naturale 56 121 585 0 6 011 6 012 62 718 52 566 -2 290 829 6 002 6 831 57 107 
3 Cetățenie, libertate, 
securitate și justiție 1 515 617 83 113 196 2 328 1 296 725 23 131 153 2 174 
4 UE ca partener mondial  8 104 0 271 339 610 8 714 8 324 -224 378 326 704 8 804 
5 Administra ție 7 701 -100 8 416 424 8 025 7 701 -101 725 429 1 154 8 754 
6 Compens ări 209 0 0 0 0 209 209 0 0 0 0 209 
Total 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
          
5. EXECUTAREA CREDITELOR  DE ANGAJAMENT ÎN FUNC ȚIE DE RUBRICILE CADRULUI FINANCIAR  
     Milioane EUR  
Rubricile cadrului financiar Angajamente luate Credite reportate în 2010 Credite anulate Credite de 
angajament 
autorizate Din creditele 
exercițiului 
 Din report ări Din 
venituri 
alocateTotal % Venituri 
alocate Reportări 
prin 
decizie Total % Din creditele 
exercițiului Din report ări Venituri 
alocate 
(AELS) Total % 
 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+
12+13 15=14/1 
 
1 Creștere durabil ă 63 923 61 630 19 796 62 444 97.69 % 908 64 972 1,52 % 505 0 1 507 0,79 % 
2 Conservarea și gestionarea 
resurselor naturale 62 718 56 413 0 5 072 61 484 98.03 % 940 253 1 193 1,90 % 41 0 0 41 0,07 % 
3 Cetățenie, libertate, securitate și 
justiție 2 328 2 118 83 63 2 264 97.27 % 50 0 50 2,15 % 14 0 0 14 0,59 % 
4 UE ca partener mondial  8 714 8 038 271 173 8 481 97.34 % 166 0 166 1,91 % 66 0 0 66 0,76 % 
5 Administra ție 8 025 7 398 8 255 7 662 95.48 % 161 11 172 2,14 % 191 0 0 191 2,38 % 
6 Compens ări 209 209 0 0 209 100.00 % 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
Total 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97.69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
RO 119   RO 6. EXECUTAREA CREDITELOR DE PLAT Ă ÎN FUNC ȚIE DE RUBRICILE CADRULUI FINANCIAR  
              Milioane EUR  
Plăți efectuate Credite reportate în 2010 Credite anulate Rubricile 
cadrului 
financiar Credite  
de plată 
autorizate Din 
creditele 
exercițiului Din 
reportări Din 
venituri 
alocate  Total % Reportări 
automate Reportăr
i prin 
decizie Venituri 
alocate Total % Din 
creditele 
exercițiuluiDin 
report
ări Venituri 
alocate 
(AELS) Total % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+
8+9 11=10/1 12 13 14 
 15=12
+ 
13+14 16= 
15/1 
 
1 Creștere durabil ă 47 520 43 866 133 684 44 684 94,03 % 129 808 1 443 2 381 5,01 % 401 43 12 456 0,96 % 
2 Conservarea și 
gestionarea 
resurselor naturale 57 107 50 026 773 5 078 55 877 97,85 % 47 15 924 986 1,73 % 188 56 0 244 0,43 % 
3 Cetățenie, 
libertate, securitate 
și justiție 2 174 1 915 15 63 1 993 91,66 % 7 2 67 75 3,46 % 98 7 1 106 4,88 % 
4 UE ca partener 
mondial  8 804 7 564 224 195 7 983 90,67 % 43 46 131 220 2,50 % 447 154 0 601 6,83 % 
5 Administra ție 8 754 6 745 637 233 7 615 86,99 % 651 11 196 857 9,79 % 193 88 0 281 3,21 % 
6 Compens ări 209 209 0 0 209 100,00 % 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
Total  124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
 
RO 120   RO 7. VARIA ȚIA ANGAJAMENTELOR RESTANTE ÎN FUNC țIE DE RUBRICILE CADRULUI FINANCIAR 
  Milioane EUR 
Angajamente restante la încheierea exerci țiului anterior Angajamente ale exerci țiului  
Rubricile cadrului 
financiar Angajamente 
reportate din 
exercițiile 
anterioare Deblocări/Reevalu ă
ri/Anulări 
 Plăți  
 Angajamente 
restante la sfâr șitul 
exercițiului Angajamente 
efectuate în cursul 
exercițiului Plăți 
 Anularea 
angajamentelor 
care nu pot fi 
reportate Angajamente 
restante la sfâr șitul 
exercițiului Total angajamente 
restante la sfâr șitul 
exercițiului 
1 Creștere durabil ă 119 797 -647 -39 892 79 259 62 444 -4 792 -10 57 642 136 901 
2 Conservarea și 
gestionarea resurselor naturale 14 123 -189 -7 370 6 564 61 484 -48 507 -0 12 977 19 541 
3 Cetățenie, libertate, 
securitate și justiție 1 535 -144 -560 830 2 264 -1 433 0 832 1 662 
4 UE ca partener mondial  18 840 -876 -5 455 12 509 8 481 -2 528 -1 5 953 18 462 
5 Administra ție 750 -90 -646 15 7 662 -6 970 -1 692 706 
6 Compens ări 0 0 0 0 209 -209 0 0 0 
Total 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
8. DEFALCAREA ANGAJAMENTELO R RESTANTE ÎN FUNC ȚIE DE EXERCI ȚIUL DE ORIGINE ȘI ÎN FUNC ȚIE DE 
RUBRICILE CADRULUI FINANCIAR  
 Milioane EUR 
Rubricile cadrului financiar <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Total 
1 Creștere durabil ă 626 624 1 268 2 814 18 348 11 584 43 995 57 642 136 901 
2 Conservarea și gestionarea resurselor naturale 73 23 27 98 1 912 167 4 264 12 977 19 541 
3 Cetățenie, libertate, securitate și justiție 18 15 36 45 86 257 373 832 1 662 
4 UE ca partener mondial  991 431 711 1 020 2 632 2 455 4 270 5 953 18 462 
5 Administra ție 0 0 0 0 0 1 14 692 706 
Total 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
 
RO 121   RO  9. DEFALCAREA șI EVOLU țIA CREDITELOR DE ANGAJAMENT șI PLATĂ ÎN FUNC ȚIE DE DOMENIILE DE POLITIC Ă 
 Milioane EUR 
 Credite de angajament  Credite de plat ă 
Domeniul de politic ă Credite 
adoptate Variații 
(Transferuri/B
R)  Reportate  Venituri 
alocate Total 
adițional Total autorizat Credite 
adoptate Variații 
(Transferuri/B
R) Reportate Venituri 
alocate Total 
adițional Total 
autorizat 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
01 Afaceri economice și financiare 442 -17 0 20 20 445 487 -179 16 21 37 345 
02 Întreprinderi 663 -2 0 96 96 757 601 -22 20 105 125 705 
03 Concuren ță 90 -0 0 4 4 94 90 -0 13 4 17 107 
04 Ocuparea for ței de munc ă și afaceri sociale 11 188 51 2 14 16 11 255 11 203 -1 305 18 13 31 9 929 
05 Agricultur ă și dezvoltare rural ă 54 682 586 0 5 993 5 993 61 260 51 478 -2 030 972 5 993 6 964 56 413 
06 Energie și transport 2 740 1 998 1 120 121 4 589 2 481 -171 21 150 171 2 480 
07 Mediu 483 -23 0 27 27 488 496 -126 20 19 39 409 
08 Cercetare 4 665 70 0 654 654 5 388 4 960 -411 46 1 049 1 095 5 644 
09 Societatea informa țională și mass-media 1 512 -71 0 168 168 1 609 1 356 -71 16 252 267 1 552 
10 Cercetare direct ă 371 0 0 424 424 795 366 -5 38 337 374 735 
11Afaceri maritime și pescuit 1 014 -35 0 6 6 985 927 -222 4 6 10 715 
12 Piața internă 66 -0 0 2 2 68 66 -0 7 2 10 76 
13 Politica regional ă 37 901 629 24 6 30 38 560 24 570 2 027 192 3 195 26 793 
14 Impozitare și uniunea vamal ă 131 -1 0 3 3 134 106 13 9 3 12 131 
15 Educa ție și cultură 1 401 -2 0 292 292 1 691 1 363 -38 17 312 328 1 654 
16 Comunicare  214 -0 0 4 4 217 211 -3 17 3 20 229 
17 Sănătate și protecția consumatorilor  624 49 0 22 22 695 582 -1 30 22 52 632 
18 Spațiul de libertate, securitate și justiție 924 1 75 31 107 1 032 678 110 14 28 43 830 
19 Relații externe 4 072 -12 0 107 107 4 168 3 579 91 50 84 134 3 805 
20 Comer ț 80 -2 0 2 2 81 79 1 6 2 9 88 
21 Dezvoltare și relațiile cu statele ACP 1 894 93 265 178 443 2 430 1 680 -21 32 180 213 1 872 
22 Extindere 1 081 0 6 45 51 1 132 1 661 -296 16 56 72 1 437 
23 Ajutor umanitar 797 110 0 8 8 915 797 49 6 7 13 859 
24 Lupta antifraud ă 78 0 0 0 0 78 74 0 6 0 6 80 
25 Coordonarea politicilor Comisiei și consultan ță 
juridică 188 -2 0 8 8 194 188 -2 18 8 25 212 
26 Administra ția Comisiei 981 12 0 99 99 1 093 986 13 126 101 227 1 226 
27 Buget 278 -9 0 5 5 274 278 -9 10 5 16 285 
28 Audit 11 -0 0 1 1 11 11 -0 1 1 1 12 
29 Statistici 133 -1 0 11 11 143 101 14 7 16 23 138 
30 Pensii și cheltuieli conexe  1 160 -24 0 0 0 1 136 1 160 -24 0 0 0 1 136 
31 Servicii lingvistice 389 -10 0 77 77 456 389 -10 24 77 101 479 
40 Rezerve 744 -241 0 0 0 503 244 -15 0 0 0 229 
90 Alte institu ții 2 848 -43 8 156 164 2 970 2 848 -43 361 167 528 3 334 
Total 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
 
RO 122   RO  10. EXECUTAREA CREDITELOR DE ANGAJAMENT PE DOMENII DE POLITIC Ă  Milioane EUR  
Angajamente luate Credite reportate în 2010 Credite anulate Domeniul de politic ă Credite 
de angajament 
autorizate Din creditele 
exercițiuluiDin 
reportăriVenituri 
alocate Total 
 % 
 Venituri 
alocate Reportări
: decizie Total % Din creditele 
exercițiuluiDin 
reportăriVenituri 
alocate (AELS)Total % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 =11+12+13 15=14/1 
01 Afaceri economice și financiare 445 421 0 19 440 98,90 % 2 0 2 0.35 % 3 0 0 3 0,76 % 
02 Întreprinderi 757 657 0 41 698 92,12 % 55 0 55 7.32 % 4 0 0 4 0,56 % 
03 Concuren ță 94 90 0 2 92 97,29 % 2 0 2 1.96 % 1 0 0 1 0,75 % 
04 Ocuparea for ței de munc ă și afaceri 
sociale 11 255 11 186 2 8 11 196 99,47 % 6 40 46 0.41 % 13 0 0 13 0,12 % 
05 Agricultur ă și dezvoltare rural ă 61 260 54 989 0 5 065 60 054 98,03 % 928 252 1 180 1.93 % 26 0 0 26 0,04 % 
06 Energie și transport 4 859 4 727 1 76 4 803 98,86 % 44 0 44 0.91 % 11 0 0 12 0,24 % 
07 Mediu 488 451 0 9 460 94,25 % 19 0 19 3.83 % 9 0 0 9 1,92 % 
08 Cercetare 5 388 4 732 0 352 5 084 94,35 % 301 0 301 5.59 % 3 0 0 3 0,06 % 
09 Societatea informa țională și mass-
media 1 609 1 440 0 115 1 556 96,68 % 52 0 52 3.25 % 1 0 0 1 0,07 % 
10 Cercetare direct ă 795 365 0 67 433 54,39 % 357 4 361 45.37 % 2 0 0 2 0,24 % 
11 Afaceri maritime și pescuit 985 974 0 2 976 99,07 % 4 1 4 0.45 % 5 0 0 5 0,48 % 
12 Piața internă 68 65 0 1 66 96,60 % 1 0 1 1.62 % 1 0 0 1 1,78 % 
13 Politica regional ă 38 560 38 495 24 5 38 523 99,90 % 2 20 22 0.06 % 15 0 0 15 0,04 % 
14 Impozitare și uniunea vamal ă 134 125 0 1 126 94,45 % 2 0 2 1.22 % 6 0 0 6 4,33 % 
15 Educa ție și cultură 1 691 1 397 0 169 1 566 92,61 % 123 0 124 7.30 % 1 0 0 1 0,08 % 
16 Comunicare  217 212 0 2 214 98,32 % 1 0 1 0.64 % 2 0 0 2 1,04 % 
17 Sănătate și protecția consumatorilor  695 665 0 11 675 97,17 % 11 0 11 1.59 % 9 0 0 9 1,24 % 
18 Spațiul de libertate, securitate și 
justiție 1 032 916 75 17 1 008 97,67 % 15 0 15 1.42 % 9 0 0 9 0,91 % 
19 Relații externe 4 168 4 052 0 53 4 105 98,51 % 54 0 54 1.29 % 8 0 0 8 0,20 % 
20 Comer ț 81 76 0 1 78 96,18 % 1 0 1 1.63 % 2 0 0 2 2,20 % 
21 Dezvoltare și relațiile cu statele ACP 2 430 1 982 265 78 2 325 95,68 % 100 0 100 4.11 % 5 0 0 5 0,21 % 
22 Extindere 1 132 1 079 6 35 1 120 98,96 % 10 1 10 0.91 % 1 0 0 1 0,12 % 
23 Ajutor umanitar 915 906 0 7 913 99,79 % 1 0 1 0.11 % 1 0 0 1 0,10 % 
24 Lupta antifraud ă 78 77 0 0 77 98,64 % 0 0 0 0.00 % 1 0 0 1 1,36 % 
25 Coordonarea politicilor Comisiei și 
consultan ță juridică 194 183 0 4 187 96,65 % 4 0 4 1.97 % 3 0 0 3 1,38 % 
26 Administra ția Comisiei 1 093 985 0 63 1 048 95,92 % 36 0 36 3.34 % 8 0 0 8 0,74 % 
27 Buget 274 268 0 3 272 99,07 % 2 0 2 0.74 % 1 0 0 1 0,19 % 
28 Audit 11 10 0 0 11 96,77 % 0 0 0 1.93 % 0 0 0 0 1,30 % 
29 Statistici 143 129 0 4 133 92,73 % 7 0 7 4.94 % 3 0 0 3 2,33 % 
30 Pensii și cheltuieli conexe  1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0.00 % 19 0 0 19 1,84 % 
31 Servicii lingvistice 456 375 0 49 424 93,01 % 28 0 28 6.25 % 3 0 0 3 0,74 % 
40 Rezerve 503 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0.00 % 503 0 0 503 100,00% 
90 Alte institu ții 2 970 2 659 8 100 2 767 93,16 % 56 10 66 2.22 % 137 0 0 137 4,62 % 
Total 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1.75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
RO 123   RO 11. EXECUTAREA CREDITELOR DE PLAT Ă PE DOMENII DE POLITIC Ă 
  Milioane EUR 
Domeniul de politic ă Plăți efectuate Credite reportate în 2010 Credite anulate 
 Plata 
Credite 
autorizate Din creditele 
exercițiuluiDin 
reportăriVenituri 
alocate Total % Reportări 
automate Reportă
ri prin 
decizie Venituri 
alocate Total % Din 
creditele 
exercițiul
ui Din 
reportă
ri Venituri 
alocate 
(AELS) Total % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+
9 11=10/1 12 13 14 15=12+  
13+14 16=15/1 
01 Afaceri economice și financiare 345 300 15 13 327 94,82 % 6 0 9 14 4,10 % 3 1 0 4 1,08 % 
02 Întreprinderi 705 514 16 28 558 79,21 % 13 0 76 89 12,57 % 52 4 2 58 8,22 % 
03 Concuren ță 107 82 11 2 95 88,32 % 8 0 2 10 9,40 % 1 2 0 2 2,28 % 
04 Ocuparea for ței de munc ă și afaceri 
sociale 9 929 8 886 13 7 8 906 89,70 % 17 732 6 755 7,60 % 263 5 0 268 2,70 % 
05 Agricultur ă și dezvoltare rural ă 56 413 49 365 780 5 064 55 209 97,87 % 26 0 929 954 1,69 % 58 192 0 249 0,44 % 
06 Energie și transport 2 480 2 177 16 61 2 253 90,84 % 17 75 85 177 7,12 % 41 5 4 51 2,04 % 
07 Mediu 409 328 16 12 356 87,17 % 18 6 7 30 7,40 % 19 3 0 22 5,44 % 
08 Cercetare 5 644 4 490 36 300 4 826 85,50 % 44 0 745 789 13,97 % 16 10 4 30 0,53 % 
09 Societatea informa țională și mass-media 1 552 1 268 13 94 1 375 88,58 % 15 0 158 173 11,13 % 2 2 0 5 0,30 % 
10 Cercetare direct ă 735 321 34 56 411 55,87 % 32 2 280 314 42,73 % 6 4 0 10 1,40 % 
11 Afaceri maritime și pescuit 715 588 3 2 592 82,87 % 4 11 4 19 2,69 % 102 1 0 103 14,45 % 
12 Piață internă 76 59 6 1 66 86,89 % 6 0 1 7 9,47 % 1 1 0 3 3,64 % 
13 Politic ă regională 26 793 26 564 174 1 26 740 99,80 % 13 0 2 15 0,06 % 20 18 0 38 0,14 % 
14 Impozitare și uniunea vamal ă 131 111 8 1 120 91,54 % 7 0 2 9 6,53 % 1 1 0 3 1,92 % 
15 Educa ție și cultură 1 654 1 310 15 171 1 495 90,38 % 14 0 140 153 9,27 % 3 2 1 6 0,35 % 
16 Comunicare  229 189 13 2 204 89,22 % 15 0 2 16 7,17 % 5 4 0 8 3,61 % 
17 Sănătate și protecția consumatorilor  632 484 28 14 526 83,25 % 28 0 7 35 5,58 % 68 2 0 71 11,16 % 
18 Spațiul de libertate, securitate și justiție 830 718 7 19 744 89,64 % 6 0 9 16 1,89 % 63 7 0 70 8,47 % 
19 Relații externe 3 805 3 576 38 59 3 673 96,55 % 43 6 24 72 1,90 % 46 12 0 59 1,54 % 
20 Comer ț 88 71 5 1 77 88,09 % 6 0 1 8 8,56 % 2 1 0 3 3,35 % 
21 Dezvoltare și relațiile cu statele ACP 1 872 1 588 27 83 1 698 90,68 % 40 0 98 138 7,37 % 31 5 0 37 1,95 % 
22 Extindere 1 437 1 250 11 48 1 308 91,08 % 9 1 8 18 1,25 % 106 5 0 110 7,67 % 
23 Ajutor umanitar 859 788 5 7 800 93,13 % 6 40 1 47 5,42 % 12 0 0 12 1,45 % 
24 Lupta antifraud ă 80 67 4 0 71 88,65 % 7 0 0 7 8,51 % 1 2 0 2 2,84 % 
25 Coordonarea politicilor Comisiei și 
consultan ță juridică 212 167 14 3 185 87,27 % 15 0 4 20 9,32 % 3 4 0 7 3,42 % 
26 Administra ția Comisiei 1 226 875 108 50 1 034 84,34 % 113 0 51 164 13,35 % 10 18 0 28 2,30 % 
27 Buget 285 259 9 2 271 95,19 % 9 0 3 12 4,29 % 1 1 0 1 0,52 % 
28 Audit 12 10 0 0 10 90,05 % 1 0 0 1 7,43 % 0 0 0 0 2,52 % 
29 Statistici 138 107 6 7 120 87,27 % 6 0 8 15 10,63 % 2 1 0 3 2,09 % 
30 Pensii și cheltuieli conexe  1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,64 % 
31 Servicii lingvistice 479 354 22 45 422 87,91 % 21 0 32 53 11,02 % 3 2 0 5 1,07 % 
40 Rezerve 229 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 229 0 0 229 100,00% 
90 Alte institu ții 3 334 2 344 327 100 2 771 83,12 % 315 10 67 392 11,75 % 137 34 0 171 5,13 % 
Total 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
RO 124   RO  12. VARIA ȚIA ANGAJAMENTELOR RESTANTE ÎN FUNC țIE DE DOMENIUL DE POLITIC Ă  
Milioane EUR  
 Angajamente restante la încheierea exerci țiului anterior Angajamente ale exerci țiului  
Domeniul de politic ă Angajamente 
reportate din 
exercițiile 
anterioare Deblocări/Reeval
uări/Anulări 
 Plăți  
 Angajamente 
restante la 
sfârșitul 
exercițiului Angajamente 
efectuate în 
cursul 
exercițiului Plăți 
 Anularea 
angajamentelor 
care nu pot fi 
reportate Angajamente 
restante la 
sfârșitul 
exercițiului Total 
angajamente 
restante la 
sfârșitul 
exercițiului 
01 Afaceri economice și financiare 329 -17 -129 183 440 -199 -0 241 424 
02 Întreprinderi 653 -25 -238 390 698 -321 -0 377 767 
03 Concuren ță 13 -1 -11 1 92 -83 -0 8 9 
04 Ocuparea for ței de munc ă și afaceri 
sociale 24 080 -90 -8 675 15 315 11 196 -231 -0 10 964 26 279 
05 Agricultur ă și dezvoltare rural ă 12 408 -98 - 6 854 5 457 60 054 -48 355 -0 11 699 17 155 
06 Energie și transport 4 302 -139 -1 471 2 692 4 803 -782 -0 4 021 6 714 
07 Mediu 682 -36 -225 421 460 -131 -0 329 750 
08 Cercetare 8 253 -103 -3 319 4 831 5 084 -1 507 -7 3 569 8 400 
09 Societatea informa țională și mass-
media 2 255 -24 -947 1 283 1 556 -428 -1 1 127 2 411 
10 Cercetare direct ă 146 -10 -87 49 433 -324 -0 109 158 
11 Afaceri maritime și pescuit 1 347 -99 -364 884 976 -229 -1 747 1 631 
12 Piața internă 17 -2 -13 2 66 -53 -0 13 15 
13 Politica regional ă 81 674 -225 -25 542 55 907 38 523 - 1 198 -0 37 325 93 232 
14 Impozitare și uniunea vamal ă 90 -13 -54 23 126 -67 -1 59 82 
15 Educa ție și cultură 563 -48 -232 283 1 566 -1 263 -0 303 586 
16 Comunicare  88 -8 -68 13 214 -136 -0 77 90 
17 Sănătate și protecția consumatorilor  614 -58 -289 268 675 -237 -0 438 706 
18 Spațiul de libertate, securitate și 
justiție 866 -81 -308 477 1 008 -436 -0 572 1 049 
19 Relații externe 8 785 -183 -2 492 6 110 4 105 -1 181 -0 2 924 9 034 
20 Comer ț 21 -2 -14 5 78 -63 -0 14 19 
21 Dezvoltare/rela țiile cu statele ACP 2 818 -54 -790 1 974 2 325 -908 -0 1 417 3 391 
22 Extindere 3 905 -543 -989 2 373 1 120 -320 -0 800 3 173 
23 Ajutor umanitar 422 -23 -248 151 913 -551 -0 362 513 
24 Lupta antifraud ă 29 -3 -16 10 77 -55 0 22 32 
25 Coordonarea politicilor Comisiei și 
consultan ță juridică 21 -4 -16 1 187 -169 -0 19 19 
26 Administra ția Comisiei 173 -18 -136 19 1 048 -898 -1 149 168 
27 Buget 10 -1 -9 0 272 -262 -0 10 10 
28 Audit 1 -0 -0 0 11 -10 -0 1 1 
29 Statistici 92 -4 -44 45 133 -77 -0 56 101 
30 Pensii și cheltuieli conexe  0 0 0 0 1 117 -1 117 0 0 0 
31 Servicii lingvistice 24 -2 -22 0 424 -400 -0 24 24 
90 Alte institu ții 366 -34 -321 11 2 767 -2 450 0 317 328 
Total 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
RO 125   RO 13. DEFALCAREA ANGAJAMENTEL OR RESTANTE PE EXERCI ȚIU DE ORIGINE A ANGA JAMENTULUI ÎN FUNC ȚIE DE 
DOMENIUL DE POLITIC Ă 
  Milioane EUR 
Domeniul de politic ă <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Total 
01 Afaceri economice și financiare 0 0 0 17 93 32 41 241 424 
02 Întreprinderi 12 8 7 19 37 88 219 377 767 
03 Concuren ță 0000  0018  9  
04 Ocuparea for ței de munc ă și probleme sociale 133 17 28 466 4 283 1 363 9 024 10 964 26 279 
05 Agricultur ă și dezvoltare rural ă 35 0 2 26 1 737 4 3 653 11 699 17 155 
06 Energie și transport 80 31 100 172 302 743 1 264 4 021 6 714 
07 Mediu 1 7 17 43 66 112 175 329 750 
08 Cercetare 84 235 238 440 841 1 232 1 761 3 569 8 400 
09 Societatea informa țională și mass-media 3 16 29 113 195 329 598 1 127 2 411 
10 Cercetare direct ă 1 1 0 5 8 8 26 109 158 
11 Pescuit și afaceri maritime 39 17 9 34 301 32 451 747 1 631 
12 Piață internă 0000  002 1 3  1 5  
13 Politic ă regională 412 476 1 085 1 825 13 108 7 765 31 235 37 325 93 232 
14 Impozitare și uniunea vamal ă 0 0 0 0 1 6 16 59 82 
15 Educa ție și cultură 12 8 7 23 43 54 136 303 586 
16 Comunicare  0 0 0 0 0 2 11 77 90 
17 Sănătate și protecția consumatorilor  4 9 14 8 23 45 164 438 706 
18 Spațiul de libertate, securitate și justiție 5 1 9 19 32 156 256 572 1 049 
19 Relații externe 579 166 330 386 987 1 439 2 222 2 924 9 034 
20 Comer ț 0000  023 1 4  1 9  
21 Dezvoltare și relațiile cu statele ACP 131 56 103 215 346 442 682 1 417 3 391 
22 Extindere 174 45 62 164 561 566 801 800 3 173 
23 Ajutor umanitar 2 0 0 0 4 25 120 362 513 
24 Lupta antifraud ă 0000  045 2 2  3 2  
25 Coordonarea politicilor Comisiei și consultan ță 
juridică 0000  000 1 9  1 9  
26 Administra ția Comisiei 0000  05 13 149 168 
27 Buget 0000  000 1 0  1 0  
28 Audit 0000  0001  1  
29 Statistic ă 1 0 0 3 7 9 25 56 101 
30 Pensii și cheltuieli conexe  0000  0000  0  
31 Servicii lingvistice 0000  00 - 0 2 4  2 4  
90 Alte institu ții 0 0 0 0 0 0 11 317 328 
Total 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
RO 126   RO  
14. SINTEZA EXECU ȚIEI VENITURILOR BUGETARE PE INSTITU ȚII 
 Milioane EUR 
Instituția Credite de venit Creanțe constatate Venituri Încasări ca % 
din  Sold 
 Inițiale Finale Exercițiu în 
curs Reportate Total Din crean țele 
exercițiului în 
curs Din crean țele 
reportate  Total buget:  
Parlamentul European 99 99 164 86 250 137 4 141 142.54 % 109 
Consiliu 53 53 96 12 108 90 12 102 192.94 % 6 
Comisia 115 869 112 808 117 818 11 758 129 576 114 950 2 335 117 285 103.97 % 12 291 
Curtea de Justi ție 38 38 41 0 41 41 0 41 106.26 % 0 
Curtea de Conturi 19 19 19 1 19 18 0 19 98.50 % 0 
Comitetul Economic și Social 10 10 16 0 16 16 0 16 164.23 % 0 
Comitetul Regiunilor 7 7 20 0 20 20 0 20 309.74 % 0 
Ombudsmanul 1 1 1 0 1 1 0 1 112.93 % 0 
Autoritatea European ă pentru Protec ția 
Datelor 1 1 1 0 1 1 0 1 78.73 % 0 
Total 116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104.06 % 12 407 
 
RO 127   RO 15. EXECUTAREA CREDITELOR DE ANGAJAMENT șI DE PLAT Ă PE INSTITU țII 
Credite de angajament  
Milioane EUR 
Angajamente luate Credite reportate în 2010 Credite anulate  
Instituția Credite de 
angajament 
autorizate Din 
creditele 
exercițiului Din 
reportăriDin venituri 
alocate  Total % Din venituri 
alocate  Reportări 
prin decizieTotal % Din 
creditele 
exercițiuluiCredite reportate Venituri 
alocate 
(AELS) Total % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+1
2+13 15=14/1 
Parlamentul European 1 596 1 418 8 42 1 467 91,94 % 16 10 26 1,65 % 102 0 0 102 6,42 % 
Consiliu 642 551 0 41 593 92,33 % 38 0 38 5,88 % 12 0 0 12 1,80 % 
Comisia 142 947 133 147 373 6 258 139 779 97,78 % 2 169 318 2 487 1,74 % 680 0 2 682 0,48 % 
Curtea de Justi ție 318 311 0 1 313 98,50 % 1 0 1 0,37 % 4 0 0 4 1,14 % 
Curtea de Conturi 188 173 0 0 173 92,19 % 0 0 0 0,21 % 14 0 0 14 7,59 % 
Comitetul Economic și Social 122 117 0 3 120 98,02 % 0 0 0 0,33 % 2 0 0 2 1,65 % 
Comitetul Regiunilor 88 75 0 12 87 98,37 % 0 0 0 0,08 % 1 0 0 1 1,56 % 
Ombudsmanul 9 8 0 0 8 91,98 % 0 0 0 1 0 0 1 8,02 % 
Autoritatea European ă pentru 
Protecția Datelor 7 5 0 0 5 81,44 % 0 0 0 1 0 0 1 18,56 % 
Total 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
       
Credite de plat ă  
      Milioane EUR  
Plăți efectuate Credite reportate în 2010 Credite anulate  
Instituția Credite de 
plată 
autorizate Din 
creditele 
exercițiului Din 
report
ări Din venituri 
alocate  Total % Reportări 
automate Reportări 
prin decizie Din 
venituri 
alocate  Total % Din 
creditele 
exercițiuluiDin 
reportăriVenituri 
alocate 
(AELS) Total % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+9 11=10/1 12 13 14 15=12+13+
14 16=15/1 
Parlamentul European 1 799 1 237 186 43 1 466 81,50 % 180 10 22 212 11,78 % 102 19 0 121 6,72 % 
Consiliu 762 510 108 41 659 86,44 % 41 0 42 83 10,86 % 12 9 0 21 2,70 % 
Comisia 121 235 107 981 1 455 6 154 115 590 95,34 % 562 872 2 693 4 127 3,40 % 1 189 316 13 1 517 1,25 % 
Curtea de Justi ție 332 293 13 1 307 92,47 % 18 0 1 19 5,84 % 4 2 0 6 1,69 % 
Curtea de Conturi 200 112 11 0 123 61,35 % 61 0 0 62 30,76 % 14 2 0 16 7,89 % 
Comitetul Economic și Social 128 110 4 3 117 91,69 % 6 0 1 8 5,95 % 2 1 0 3 2,37 % 
Comitetul Regiunilor 95 69 5 12 86 90,09 % 6 0 1 6 6,75 % 1 2 0 3 3,17 % 
Ombudsmanul 10 8 1 0 8 84,57 % 1 0 0 1 7,57 % 1 0 0 1 7,86 % 
Autoritatea European ă pentru 
Protecția Datelor 8 4 1 0 5 64,24 % 1 0 0 1 15,02 % 1 0 0 2 20,75 % 
Total 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3 ,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
RO 128   RO 16. VENITURILE AGEN țIILOR: PREVIZIUNI BUGETARE, CREAN țE șI SUME 
PRIMITE Milioane EUR  
Agenție Bugetul de 
venituri 
prevăzute Creanțe 
constatate Sume primite Sold Domeniu de 
politică — 
Finanțarea de 
către Comisie  
Agenția European ă de Siguran ță a Aviației 122 102 92 10 06 
Frontex  89 80 80 0 18 
Centrul European pentru Dezvoltarea Form ării 
Profesionale  19 18 17 1 15 
Colegiul European de Poli ție 9 7 7 0 18 
Agenția European ă pentru Produse Chimice  70 71 71 0 02 
Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor  51 49 49 0 17 
Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie  15 16 15 0 18 
Agenția European ă de Mediu  40 42 42 0 07 
Agenția Comunitar ă pentru Controlul Pescuitului  10 10 10 0 11 
Autoritatea European ă pentru Siguran ța Alimentar ă 69 65 65 0 17 
Autoritatea de Supraveghere a GNSS European  44 41 41 0 06 
Fuziune pentru energie  174 174 143 31 08 
Eurojust  28 28 28 0 18 
Agenția European ă pentru Siguran ță Maritimă 53 51 51 0 06 
Oficiul pentru Armoni zare în cadrul Pie ței Interne  225 194 194 0 12 
Agenția European ă pentru Medicamente  194 198 196 1 02 
Agenția European ă pentru Securitatea Re țelelor 
Informatice și a Datelor  8 8 8 0 09 
Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene  17 13 13 0 18 
Agenția European ă a Căilor Ferate  21 21 21 0 06 
Agenția European ă pentru Sănătate și Securitate în Munc ă 14 13 13 0 04 
Centrul de Traduceri pentru Organismele UE  63 52 45 7 31 
Fundația European ă de Formare  20 19 19 0 15 
Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante  13 12 12 0 17 
Fundația European ă pentru Îmbun ătățirea Condi țiilor de 
Viață și de Munc ă 20 20 20 0 04 
Agenția Executiv ă pentru Educa ție, Audiovizual și Cultură 48 48 48 0 15 
Agenția Executiv ă pentru Competitivitate și Inovare  13 13 13 0 06 
Agenția Executiv ă a Consiliului European pentru Cercetare  14 13 13 0 08 
Agenția Executiv ă pentru Cercetare  22 22 21 0 08 
Agenția Executiv ă pentru Programul de S ănătate Public ă 6 6 6 0 17 
Agenția Executiv ă pentru Re țeaua Transeuropean ă de 
Transport  9 9 9 0 06 
Total 1 501 1 415 1 363 52  
 
   Milioane EUR 
Tip de venit Bugetul de 
venituri 
prevăzute Creanțe 
constatate Sume primite Sold 
Subvenția Comisiei Europene 824 796 796 -0
Venit din onorarii 415 399 388 11
Alte venituri 262 220 179 41
Total 1 501 1 415 1 363 52
 
 
RO 129   RO 17. AGEN ȚII: CREDITE DE ANGAJAMENT șI DE PLAT Ă PE AGEN țIE  Milioane EUR 
Credite de angajament Credite de plat ă 
Agenție Credite Angajament
e efectuate Reportate în 
2010 Credite Plăți 
efectuate Reportate în 
2010 
Agenția European ă de Siguran ță a Aviației 136 107 27 15 0 96 52
Frontex  90 82 2 119 77 25
Centrul European pentru Dezvoltarea Form ării 
Profesionale  21 19 1 22 18 2
Colegiul European de Poli ție 13 1 0 21 4 6 5
Agenția European ă pentru Produse Chimice  70 67 0 83 57 2 0
Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor  51 48 0 67 4 4 18
Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie  16 16 0 17 15 1
Agenția European ă de Mediu  42 42 0 48 4 0 7
Agenția Comunitar ă pentru Controlul Pescuitului  10 10 0 11 1 0 1
Autoritatea European ă pentru Siguran ță Alimentar ă 71 69 0 87 67 1 0
Autoritatea de Supraveghere a GNSS European  145 119 2 6 120 68 52
Fuziune pentru energie 40 4 400 4 206 133 6 0
Eurojust  28 2 6 13 12 3 6
Agenția European ă pentru Siguran ța Maritim ă 49 4 6 0 57 4 6 2
Oficiul pentru Armoni zare în cadrul Pie ței Interne  338 14 6 0 367 14 0 31
Agenția European ă pentru Medicamente  194 185 0 230 181 4 0
Agenția European ă pentru Securitatea Re țelelor 
Informatice și a Datelor  88 0 10 82
Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii 
Europene  17 17 0 24 17 7
Agenția European ă a Căilor Ferate  21 21 0 25 2 0 5
Agenția European ă pentru Sănătate și Securitate în 
Muncă 15 13 1 19 13 5
Centrul de Traduceri pentru Organismele UE  63 3 6 0 66 36 4
Fundația European ă de Formare  21 2 0 22 32 0 2
Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante  14 12 0 14 12 0
Fundația European ă pentru Îmbun ătățirea Condi țiilor 
de Viață și de Munc ă 21 21 1 2 6 20 6
Agenția Executiv ă pentru Educa ție, Audiovizual și 
Cultură 48 4 6 0 54 46 6
Agenția Executiv ă pentru Competitivitate și Inovare  13 12 0 15 12 1
Agenția Executiv ă a Consiliului European pentru 
Cercetare 14 13 0 21 17 2
Agenția Executiv ă pentru Cercetare 22 23 0 22 18 4
Agenția Executiv ă pentru Programul de S ănătate 
Publică 6 6 0 751
Agenția Executiv ă pentru Re țeaua Transeuropean ă de 
Transport 98 0 10 81
Tota l 1 972 1 64 7 68 1 964 1 272 37 7
 
Credite de angajament Credite de plat ă Natura cheltuielilor 
Credite Angajamente 
luate Reportate în 
2010 Credite Plăți efectuate Reportate în 
2010 
Personal 547 508 0 561 500 15 
Cheltuieli administrative 246 238 0 331 232 83 
Cheltuieli opera ționale 1 179 901 67 1 072 540 279 
Total 1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
RO 130   RO 18. REZULTATUL BUGETAR, INCLUSIV AL AGEN ȚIILOR  
Milioane EUR  
 UNIUNEA 
EUROPEAN Ă  
AGENȚII Eliminarea 
subvențiilor 
acordate 
agențiilor TOTAL 
Venituri ale exerci țiului financiar 117 626 1 363 (796) 118 193
Plăți față de creditele 
exercițiului în curs (116 579) (1 082) 796 (116 865)
Credite de plat ă reportate în 
exercițiul N+1  (1 759) (377) 0 (2 136)
Anularea creditelor de plat ă 
nefolosite reportate din exerci țiul 
N-1 2 791 188 0 2 979
Diferențe de schimb valutar din 
perioada exerci țiului bugetar  185 (5) 0 180
Rezultatul bugetar  2 264 87 0 2 351
 
 
RO 131   RO NOTE  EXPLICATIVE  LA RAPOARTELE  CONSOLIDATE  PRIVIND  EXECUȚIA 
BUGETAR Ă 
1. Principii, structur ă și credite bugetare 
2. Explicarea rapoartelor privind execu ția bugetar ă 
 
RO 132   RO 1. PRINCIPII,  STRUCTUR Ă ȘI CREDITE  BUGETARE 
 
1.1 DISPOZI ȚII LEGALE ȘI REGULAMENTUL FINANCIAR 
 
Conturile bugetare sunt administrate în conf ormitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 
1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 (J O L 248 din 16 septembrie 2002) privind 
regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Uniunii Europene și cu Regulamentul 
(CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23  decembrie 2002 de stab ilire a normelor de 
aplicare a acestui regulament financiar. Bugetul general, principalul instrument al politicii 
financiare a UE, este in strumentul care prevede și autorizeaz ă veniturile și cheltuielile UE 
pentru fiecare exerci țiu. 
 
Pentru fiecare exerci țiu, Comisia estimeaz ă veniturile și cheltuielile tuturor institu țiilor pentru 
exercițiul respectiv și elaboreaz ă un proiect de buget preliminar pe care îl trimite autorit ății 
bugetare. Pe baza acestui proiect de buget preliminar, Consiliul elaboreaz ă un proiect de buget 
care este apoi negociat de cele dou ă componente ale autorit ății bugetare. Pre ședintele 
Parlamentului declar ă că bugetul a fost în cele din urm ă adoptat, astfel bugetul putând fi 
executat. Execu ția bugetar ă este o responsabilit ate care revine, în pr incipal, Comisiei. 
 
1.2 PRINCIPII BUGETARE 
 
Bugetul general al Uniunii Europene este guvernat de o serie de  principii de baz ă: 
– unitate și exactitate bugetar ă: toate cheltuielile și veniturile trebuie incluse într-un singur 
document bugetar, contabil izate la o linie bugetar ă, iar cheltuielile nu trebuie s ă depășească 
creditele autorizate; 
– universalitate : acest principiu include dou ă reguli: 
– regula neafect ării, care înseamn ă că veniturile bugetare nu trebuie alocate unor 
anumite cheltuieli (veniturile totale trebuie s ă acopere cheltuielile totale); 
– regula bugetului brut, care înseamn ă că veniturile și cheltuielile sunt înscrise în 
întregime în buget f ără nicio ajustare a unora fa ță de celelalte; 
– anualitate : creditele sunt autorizate  pentru un singur exerci țiu și, prin urmare, trebuie 
utilizate în exerci țiul respectiv; 
– echilibru : veniturile și cheltuielile prezenta te în buget trebuie ech ilibrate (veniturile 
estimate trebuie s ă fie egale cu creditele de plat ă); 
– specificitate : fiecare credit este afectat unui scop specific și unui obiectiv specific; 
– unitate de cont : bugetul este elaborat și executat în euro, la fel cum este și contabilitatea; 
– buna gestiune financiar ă: creditele bugetare sunt folosite în conformitate cu principiul 
bunei gestiuni financiare, și anume economie, eficien ță și eficacitate; 
– transparen ță: bugetul și rectificările bugetare, precum și conturile finale sunt publicate în 
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene . 
 
RO 133   RO 1.3 STRUCTURA BUGETULUI 
 
Bugetul const ă în: 
(a) situație general ă a veniturilor; 
(b) secțiuni separate care prezint ă situațiile veniturilor și cheltuielilor fiec ărei 
instituții: secțiunea I: Parlamentul; sec țiunea II: Consiliul; sec țiunea III: 
Comisia; sec țiunea IV: Curtea de Justi ție; secțiunea V: Curtea de Conturi; 
secțiunea VI: Comitetul Economic și Social; sec țiunea VII: Comitetul 
Regiunilor; sec țiunea VIII: Ombudsmanul; sec țiunea IX: Autoritatea 
European ă pentru Protec ția Datelor. 
 
Posturile de venituri și cheltuieli ale fiec ărei institu ții sunt clasificate în func ție de tipul lor sau 
utilizarea care le este încredin țată conform titlurilor, capitolelor, articolelor și posturilor.  O 
parte din fondurile CECO în lichidare a fost pus ă la dispozi ția bugetului opera țional al CECO 
în lichidare. Acest buget opera țional a fost adoptat anual de Comisie, dup ă consultări cu 
Consiliul și Parlamentul European. Ultimul buget a fost elaborat pentru perioada de la 1 
ianuarie la 23 iulie 2002. De la  24 iulie 2002, veniturile și cheltuielile af erente bugetului 
operațional sunt incluse în contul de venituri și cheltuieli al CECO în lichidare. Restul 
angajamentelor care trebuie înde plinite sunt prezentate la sec țiunea pasive din bilan ț. 
 
1.4 STRUCTURA CONT URILOR BUGETARE 
 
1.4.1 Prezentare general ă 
Doar bugetul Comisiei con ține credite administrative și credite de func ționare. Celelalte 
instituții au doar credite administrative . În plus, bugetul face distinc ția între dou ă tipuri de 
credite: credite nediferen țiate și credite diferen țiate. Creditele nediferen țiate sunt folosite 
pentru finan țarea opera țiunilor anuale (care respect ă principiul anualit ății). Acestea acoper ă 
toate capitolele administra tive ale bugetului din sec țiunea Comisie și integral celelalte 
secțiuni, creditele FEGA care sunt anuale și anumite credite de natur ă tehnică (ramburs ări, 
garanții pentru împrumuturi luate și împrumuturi acordate etc.). În cazul creditelor 
nediferen țiate, suma creditelor de angajament este aceea și cu cea a creditelor de plat ă. 
 
Creditele diferen țiate au fost introduse pentru a reconcilia principiul anualit ății cu necesitatea 
de a gestiona opera țiuni multianuale. Acestea au ca scop acoperirea opera țiunilor multianuale 
și includ toate celelalte credite de  la toate capitolele, cu excep ția capitolului 1 din sec țiunea 
Comisiei. 
 
Creditele diferen țiate se împart în credite de angajament și credite de plat ă:  
– creditele de angajament : acoperă costul total al obliga țiilor juridice asumate pentru 
exercițiul financiar în curs pentru opera țiunile care se întind pe un anumit num ăr de ani. Cu 
toate acestea, angajamentele bugetare fa ță de acțiuni care se întind pe mai mult de un 
exercițiu financiar, conform articolului 76 alinea tul (3) din Regulamentu l financiar, pot fi 
defalcate pe mai mul ți ani în rate anuale atunci când actul de baz ă prevede acest lucru. 
– creditele de plat ă: acoperă cheltuielile care provin din angajamente asumate în exerci țiul 
financiar curent și/sau în exerci ții financiare anterioare. 
 
RO 134   RO  
1.4.2 Originea creditelor 
Principala surs ă a creditelor este bugetul UE pentru exerci țiul în curs. Totu și, există și alte 
tipuri de credite care rezult ă din dispozi ții ale Regulamentului financ iar. Acestea provin din 
exerciții financiare anterioare sau din surse exterioare:  
 
- Creditele bugetare ini țiale adoptate pentru exerci țiul curent pot fi suplimentate cu 
transferuri  între linii, în conformitate cu normele prev ăzute la articolele 22-24 din 
Regulamentul financiar (nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002) și prin rectific ări bugetare 
(prevăzute la articolele 37 și 38 din Regulamentul financiar).  
 
- Creditele reportate  din exerci țiul anterior sau puse din nou la dispozi ție suplimenteaz ă, de 
asemenea, bugetul curent. Este vorba despre: 
– creditele de plat ă nediferen țiate care pot fi reportate  automat doar pentru un 
exercițiu financiar, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul 
financiar; 
– creditele reportate prin decizia institu țiilor în unul din dou ă cazuri: dac ă etapele 
pregătitoare au fost terminate [articolul 9 al ineatul (2) litera (a) din Regulamentul 
financiar] sau dac ă temeiul juridic este adoptat cu întârziere [articolul 9 alineatul 
(2) litera (b)]. Atât creditele de angajament, cât și cele de plat ă pot fi reportate 
[articolul 9 alineatul (3)]; precum și 
– creditele puse din nou la dispozi ție ca urmare a debloc ărilor: acest lucru implic ă 
reînscrierea creditelor de angajament afer ente fondurilor structurale care au fost 
deblocate. Sumele pot fi  reînscrise în mod excep țional în cazul unei erori a 
Comisiei sau dac ă sunt indispensabile pentru fi nalizarea programului (articolul 
157 din Regulamentul financiar). 
 
- Venituri alocate  care sunt alc ătuite din: 
– restituiri atunci când sumele sunt venituri alocate la linia bugetar ă care a suportat 
cheltuielile ini țiale și care pot fi reportate nelimitat, 
– credite AELS: acordul cu Spa țiul Economic European ofer ă contribuții financiare 
de la membrii s ăi pentru anumite activit ăți din bugetul UE. Liniile bugetare 
respective și sumele prev ăzute sunt publicate în anexa III la bugetul UE. Liniile 
respective sunt majorate prin contribu ția AELS. Creditele nefolosite la încheierea 
exercițiului sunt anulate și returnate țărilor SEE; 
– venituri provenite de la p ărți terțe/alte țări care au încheiat acorduri cu Uniunea 
European ă care presupun o contribu ție financiar ă pentru activit ățile UE. Sumele 
primite sunt considerate venituri de la p ărți terțe care sunt alocat e liniilor bugetare 
respective (adesea în domeniul cercet ării) și pot fi reportate nelimitat (articolul 10 
și articolul 18 alineatul (1) literele (a) și (d) din Regulamentul financiar); 
– lucrări pentru p ărți terțe: ca parte din activit ățile de cercetare ale acestora, centrele 
de cercetare ale UE pot lucr a pentru organisme externe [articolul 161 alineatul (2) 
din Regulamentul financiar]. Asemenea veniturilor de la p ărți terțe, lucrările 
pentru părți terțe sunt alocate unor li nii bugetare specifice și pot fi reportate 
 
RO 135   RO nelimitat [articolul 10 și articolul 18 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul 
financiar]; precum și 
– credite puse din nou la dispozi ție ca urmare a ramburs ării plăților din cont: acestea 
sunt fonduri UE care au fost rambursate de c ătre beneficiari și care pot fi reportate 
nelimitat. În domeniul fondurilor structurale, reînscrierea se bazeaz ă pe o decizie a 
Comisiei [articolul 18 alineatu l (2) din Regulamentul financiar și Articolul 228 
din normele metodologice de aplicare a acestuia]. 
 
1.4.3 Alc ătuirea creditelor disponibile 
Credite bugetare definitive  = credite bugetare adoptate ini țial + creditele bugetu lui rectificativ 
+ transferuri; 
– Credite suplimentare  = venituri alocate (a se vedea mai sus) + credite reportate din 
exercițiul anterior sau puse din nou la dispozi ție ca urmare a debloc ărilor; 
– Credite totale autorizate  = credite bugetare definitive + credite suplimentare; 
– Credite ale exerci țiului (folosite pentru calcularea rezu ltatului bugetar) = credite bugetare 
definitive + venituri alocate. 
 
1.5 EXECU ȚIA BUGETAR Ă 
 
Execuția bugetar ă este guvernat ă de articolul 48 alineatul (1) din Regulamentul financiar, care 
prevede: „Comisia execut ă bugetul în conformitate cu prezentul regulament, pe propria 
răspundere și în limitele creditelor autorizate”. Articolul 50 prevede c ă se confer ă instituțiilor, 
de către Comisie, competen țele necesare pentru execu ția secțiunilor bugetare aferente 
acestora. 
 
1.6 ANGAJAMENTE RESTANTE (RAL) 
 Odată cu introducerea creditelor diferen țiate, s-a creat un decalaj  între angajamentele 
contractate și plățile efectuate: acest decalaj , corespunzând angajamentelor restante, reprezint ă 
intervalul de timp dintre momentul în care au fost contractate angajamentele și cel în care au 
fost făcute plățile corespunz ătoare. 
 
RO 136   RO 2. EXPLICAREA  RAPOARTELOR  PRIVIND  EXECUȚIA BUGETAR Ă 
 
2.1 REZULTATUL BUGETAR AL EXERCI ȚIULUI (Tabelul 1)  
 
2.1.1 Dispozi ții generale 
Sumele din resursele proprii înscrise în conturi sunt cel e creditate în cursul exerci țiului în 
conturile deschise în numele Comisiei de guvern ele statelor membre. De asemenea, veniturile 
cuprind, în cazul unui excedent, rezultatul bugetar al exerci țiului financiar precedent. 
Celelalte venituri înscrise în conturi reprezint ă suma real ă primită în cursul exerci țiului. 
 
În vederea calcul ării rezultatului bugetar al exerci țiului, cheltuielile includ pl ățile efectuate în 
contul creditelor de plat ă ale exerci țiului plus orice credite din exerci țiul respectiv care sunt 
reportate în exerci țiul următor. Plățile efectuate în contul creditelor de plat ă ale exerci țiului 
reprezintă plăți efectuate de contabil pân ă la data de 31 decembrie a exerci țiului financiar. În 
cazul Fondului european de garantare agricol ă, plățile sunt cele efectuate de statele membre 
între 16 octombrie 2008 și 15 octombrie 2009, cu condi ția înștiințării contabilului cu privire la 
angajament și la autoriza ție până la 31 ianuarie 2010. Cheltuiel ile FEGA pot fi supuse unei 
decizii de conformitate în urma controalelor din statele membre. 
 
Rezultatul bugetar este alc ătuit din dou ă elemente: rezultatul Uniunii Europene și rezultatul 
participării țărilor AELS care apar țin SEE. În conformitate cu articolul 15 din Regulamentul 
nr. 1150/2000 privind resursele pr oprii, acest rezultat reprezint ă diferența dintre: 
– veniturile totale încasate în exerci țiul respectiv; 
– și plățile totale efectuate în contul creditelor exerci țiului respectiv plus suma total ă a 
creditelor exerci țiului respectiv reportate în exerci țiul următor. 
 
Următoarele elemente sunt ad ăugate sau deduse din cifra rezultat ă: 
– soldul net al anul ărilor creditelor de plat ă reportate din exerci țiile anterioare și orice plat ă 
care, din cauza fluctua ției cursului euro, dep ășește creditele nediferen țiate reportate din 
exercițiul anterior; 
– soldul câștigurilor și pierderilor din cursul de schimb  înregistrate în cursul exerci țiului. 
 
Rezultatul bugetar este returnat statelor membre în exerci țiul următor prin deducerea 
din sumele scadente ale acestora în exerci țiul respectiv. 
 
Creditele reportate din exerci țiul financiar anterior  aferente contribu țiilor de la p ărți terțe și 
activităților pentru acestea,  care prin defini ție nu sunt anulate niciodat ă, sunt incluse împreun ă 
cu creditele adi ționale pentru exerci țiul financiar. Aceasta explic ă diferența dintre report ările 
din exerci țiul anterior în situa țiile privind execu ția bugetar ă din 2009 și cele reportate în 
exercițiul următor în situa țiile privind execu ția bugetar ă din 2008.  Creditele de plat ă destinate 
reutilizării și creditele puse din nou la dispozi ție ca urmare a ramburs ării aconturilor nu sunt 
luate în considerare când se calculeaz ă rezultatul exerci țiului.  
 
Creditele de plat ă reportate includ: report ările automate și reportările prin decizie. Anularea 
 
RO 137   RO creditelor de plat ă neutilizate reportate din exerci țiul anterior indic ă acum doar anul ările 
creditelor reportate automat și prin decizie. Aceasta include, de asemenea, și diminuarea 
creditelor veniturilor alo cate reportate pentru exerci țiul următor față de 2008.  
 
2.1.2 Reconcilierea rezultatului bugetar cu rezultatul economic  
Rezultatul economic al exerci țiului este calculat în conformitate cu principiile contabilit ății pe 
bază de angajamente. Îns ă rezultatul bugetar se bazeaz ă pe regulile contabilit ății de casă 
modificat ă, în conformitate cu Regulamentul fina nciar. Cum ambele sunt rezultatul acelora și 
tranzacții subiacente, asigurarea faptului c ă acestea sunt reconciliabile reprezint ă un control 
util. Tabelul de mai jos prezint ă această reconciliere, punând în eviden ță principalele sume 
reconciliate, defalcate pe  posturi de venituri și de cheltuieli. 
 RECONCILIERE: REZULT AT ECONOMIC – REZULTAT BUGETAR 2009  
  
Milioane EUR
2009 2008 
   
REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCI ȚIULUI  4 457 12 686 
   
Venituri    
Creanțe constatate în cursul exerci țiului curent dar necolectate înc ă (2 806) (4 685) 
Creanțe constatate în cursul exerci țiilor precedente și colectate în 
anul curent 2 563 3 485  
Venituri angajate (nete) 436 (724) 
   
Cheltuieli    
Cheltuieli angajate (nete)  5 381 6 353 
Cheltuieli aferente exerci țiului precedent și plătite în exerci țiul 
curent (432) (219) 
Efect net al prefinan țării (9 458) (16 446) 
Credite de plat ă reportate în exerci țiul următor (1 759) (3 914) 
Plăți efectuate din report ări și anulări ale creditelor nefolosite 4 573 1 182 
Variații ale provizioanelor (329) 4 316 
Altele (153) (88) 
   
Rezultatul economic al agen țiilor + CECO  (209)  (136)  
   
REZULTATUL BUGETAR AL EXERCI ȚIULUI 2 264  1 810  
   
Elemente de reconciliere - Venituri 
Veniturile bugetare efective ale unui exerci țiu financiar corespund ve niturilor colectate din 
creanțe constatate în cursul exerci țiului și sumelor colectate din crean țe constatate în 
exercițiile anterioare. Astfel, creanțele constatate în cursul exerci țiului curent, dar 
necolectate înc ă trebuie deduse din rezultatul economic în scopul reconcilierii deoarece nu 
fac parte din venituri le bugetare. Dimpotriv ă, creanțele constatate în cursul exerci țiilor 
precedente și colectate în exerci țiul curent trebuie ad ăugate la rezultatul  economic în scopul 
reconcilierii. 
Venitul net angajat  este format, în principal, din venituri angajate  corespunzând unor 
prelevări agricole, din resurse proprii și dobânzi și dividende. Numai efectul net, adic ă venitul 
angajat în exerci țiul curent minus veniturile angajate anulate din exerci țiile anterioare este luat 
în considerare. 
 
RO 138   RO  
Elemente de reconciliere - Cheltuieli 
Cheltuielile nete angajate  constau, în principal, în ch eltuieli angajate în scopul separ ării 
exercițiului, respectiv cheltu ielile eligibile suportate de be neficiarii fondurilor UE, dar care nu 
sunt încă raportate c ătre UE.  
 
Cum cheltuielile angajate nu sunt considerate cheltuieli bugetare, pl ățile efectuate în 
exercițiul curent aferente facturil or înregistrate în exerci țiile anterioare  sunt parte 
integrantă din cheltuielile bugetare ale exerci țiului curent.  
 
Efectul net al prefinan țării este combina ția dintre (1) noile sume de prefinan țare plătite în 
exercițiul curent și înregistrate ca și cheltuieli bugetare ale exerci țiului și (2) regularizarea 
prefinanțării plătite în exerci țiul curent sau în exerci țiile anterioare prin acceptarea costurilor 
eligibile. Ultimele reprezint ă o cheltuial ă angajată, dar nu în conturile bugetare, deoarece plata 
prefinanțării inițiale a fost deja considerat ă cheltuială bugetară la momentul pl ății. 
 
În afara pl ăților efectuate în cont ul creditelor exerci țiului respectiv, creditele aferente 
exercițiului respectiv reportate la urm ătorul exerci țiu trebuie, de asemenea, luate în 
considerare la calculul rezu ltatului bugetar al exerci țiului (în conformitate cu articolul 15 din 
Regulamentul nr. 1150/2000). Acela și lucru se aplic ă și în cazul pl ăților bugetare efectuate în 
exercițiul curent din reportările și anularea creditelor de plat ă nefolosite . 
 
Variația provizioanelor  este aferent ă estimărilor de la sfâr șitul exerci țiului efectuate în 
contabilitatea de angajamente (în principal beneficiile angaja ților), care nu au impact asupra 
conturilor bugetare. Alte sume de reconciliat  includ diferite elemente precum amortizarea, 
achiziționarea de active, pl ățile aferente achizi ționărilor în leasing și participările financiare 
pentru care înregistr ările diferă între contabilitatea bugetar ă și cea de angajamente. 
 
În sfârșit, rezultatele economice ale agențiilor și ale CECO , incluse în rezultatul economic 
consolidat trebuie excluse deoarece execu ția lor bugetar ă nu face parte din rezultatul bugetar 
consolidat.  
 
2.2 COMPARA ȚIA ÎNTRE BUGET ȘI SUMELE REALE 2008 ( Tabelul 2 ) 
 
În bugetul adoptat ini țial, semnat de Pre ședintele Parlamentului European la 18 decembrie 
2008, valoarea creditelor de plat ă fusese fixat ă la 116 096 de milioane EUR, urmând a fi 
finanțată prin resurse proprii în valoare total ă de 114 736 de milioane EUR. Trebuie observat 
faptul că estimarea veniturilor și cheltuielilor din bugetul ini țial este supus ă ajustărilor pe 
parcursul exerci țiului bugetar, asemenea modific ări fiind prezentate în bugetele rectificative. 
Ajustările plăților statelor membre privind resurs ele proprii bazate pe VNB garanteaz ă 
coresponden ța între veniturile și cheltuielile înscrise  în buget. În conform itate cu principiul 
echilibrului, veniturile și cheltuielile bugetare  (credite de plat ă) trebuie s ă fie în echilibru. 
 
RO 139   RO Venituri: 
În cursul exerci țiului 2009 au fost adoptate zece bugete rect ificative. Impactul acestora asupra 
secțiunii venituri din bugetul 2009 se traduce printr-un venit final de 113 035 de milioane 
EUR. Acesta a fost finan țat prin resurse proprii în valoare total ă de 110 238 de milioane EUR 
(astfel cu 4 498 de milioane mai pu țin decât ceea ce s-a prev ăzut inițial) și restul prin alte 
venituri. Necesarul redus de resurse proprii se datoreaz ă, în principal, includerii a 1 796 de 
milioane EUR aferente excedentului din exerci țiul precedent, precum și efectului combinat al 
unei micșorări a creditelor de plat ă și al unei cre șteri în previziunile de venituri în bugetul 
rectificativ nr.10/ 2009. Acest din urm ă caz a condus la o reducere suplimentar ă a resurselor 
proprii cu 2 888 de milioane EUR. 
 
În ceea ce prive ște resursele proprii, colectarea resurselor proprii tradi ționale a fost foarte 
aproape de suma prev ăzută. Aceasta se explic ă prin faptul c ă estimările bugetare au fost 
modificate la momentul întocmirii bugetu lui rectificativ nr. 6/2009 (au fost mic șorate cu 5 
226 milioane EUR), precum și mai târziu, la momentul întocmirii bugetului rectificativ nr. 
10/2009 (de aceast ă dată au fost majorate cu 600 de milioane EUR). Aceste ajust ări s-au 
bazat, pe de o parte, pe noile previziuni macroeconomice din prim ăvara lui 2009, care sunt 
mai puțin optimiste decât precedentele, și, pe de alt ă parte, pe evolu ția colectării efective a 
contribuțiilor. 
 
Plățile finale ale statelor membre privind TVA și VNB au corespuns, de asemenea foarte 
îndeaproape, cu estim ările bugetare finale. Diferen țele dintre sumele prev ăzute și sumele 
efectiv pl ătite se explic ă prin diferen țele în cursul de schimb valutar pentru euro folosit în 
scopuri bugetare și cursurile de schimb în vigoare la da ta la care statele membre care nu 
participă la UEM au efectuat pl ățile. 
 
Cheltuieli: 
În exercițiul 2009, bugetul UE era înc ă în tranzi ție, de la un cadru financiar multianual la 
următorul. Creditele de angajament au reflectat orient ările în materie de cheltuieli convenite 
pentru noua perioad ă de programare 2007-2013, în timp ce partea corespunz ătoare 
solicitărilor de plat ă aferente cadrului financiar anteri or 2000-2006 era de aproape 12%.  
 
În ceea ce prive ște angajamentele, bugetul ini țial și deci obiectivele de politic ă stabilite au fost 
realizate aproape conform planific ării. Rata de execu ție care exclude rezerve le nefolosite (447 
de milioane EUR pentru Fondul de ajustare la globalizare și 56 de milioane EUR pentru 
ajutoare de urgen ță) a atins 99,6% din buget, fiind ajustat pu țin pe parcursul exerci țiului. La 
rubrica 2, Resurse naturale, angajamentele au  fost majorate cu 259 de milioane (o cre ștere 
pentru planul de redresare cu 600 de milioane EUR pentru dezvoltare rural ă, o reducere la 
sfârșitul exerci țiului de 390 de milioane EUR și o creștere pentru m ăsurile privind boala 
limbii albastre de 49 de milioane EUR). La rubrica 5, Administra ție, a fost aplicat ă o 
diminuare de 55 de milioane EUR. Acestea împreun ă reprezint ă o creștere de numai 0,15% 
din bugetul ini țial, dacă nu se ia în considerare majorar ea de 615 milioane EUR pentru Fondul 
de solidaritate al Uniunii Europene (din cauza specificului s ău, de rezerv ă pentru cheltuieli 
neprevăzute).   
Rata de execu ție a plăților, fără rezerva pentru ajutoare de urgen ță care nu a fost folosit ă, a 
fost de 95% din bugetul ini țial și 97% din bugetul final. Principa lele reduceri ale creditelor de 
plată au fost operate prin rectific ări bugetare la rubrica 1a, Competitivitate, 738 de milioane 
EUR în total (din care cercetarea a însemnat 448 de milioane EUR) , la rubrica 2, Resurse 
 
RO 140   RO naturale, 2 632 de milioane EUR (Dezvoltare rural ă 2 192 de milioane EUR) și Extindere 244 
de milioane EUR. 
Creditele votate nefolosite, f ără rezerve, s-au ridicat în total la 2 395 de milioane EUR și au 
fost alcătuite în principal din: Fondul social  european ( 674 de milioane EUR convergen ță și 
248 de milioane EUR competitivitate regional ă), instrumentul pentru preaderare (142 de 
milioane EUR), administra ția Comisiei (394 de milioane EUR) și competitivitate (377 de 
milioane EUR distribuite în cadrul rubricii 1a). 
 
O analiză mai detaliat ă a rectific ărilor bugetare, a contextu lui relevant, justific ării și 
impactului acestora este prezentat ă în Partea A, care cuprinde o sintez ă a execuției bugetare și 
în Partea B, care abordeaz ă fiecare rubric ă a cadrului financiar, al e raportului Comisiei 
privind gestiunea bugetar ă și financiar ă 2009. 
 
2.3 VENITURI (Tabelul 3) 
 
Veniturile din bugetul general al Uniunii Europene pot fi împ ărțite în dou ă mari categorii: 
resursele proprii și alte venituri. Acest lucru este prev ăzut la articolul 311 al Tratatului privind 
funcționarea Uniunii Europene, care stipuleaz ă că: „Bugetul este finan țat integral din resurse 
proprii, fără a aduce atingere altor ven ituri”. Marea parte a cheltuielilor bugetare este finan țată 
din resursele proprii. Al te venituri reprezint ă doar o parte minor ă din finan țarea totală. 
 
Resursele proprii se împart în trei  categorii: resursele proprii tradi ționale, resursa TVA și 
resursa VNB. Resursele proprii tradi ționale includ la rândul lor cotiza ții pentru zah ăr și taxe 
vamale. Fac parte, de asemenea, din sistemul resurselor proprii un mecanism de corectare a dezechilibrele bugetare în fa voarea Regatului Unit, precum și o reducere brut ă a contribu țiilor 
bazate pe VNB ale Țărilor de Jos și Suediei. 
 
Resursele proprii sunt alocate în  conformitate cu normele prev ăzute în Decizia 
nr. 2007/436/CE, Euratom a Consili ului din 7 iunie 2007 cu privir e la sistemul de resurse 
proprii ale Comunit ăților Europene (DRP 2007). La 1 martie 2009, DRP 2007 a intrat în 
vigoare. Cu toate acestea s-a aplicat în cepând cu 1 ianuarie 2007. În consecin ță, efectele 
retroactive au fost luate în considerare în exerci țiul bugetar 2009. 
 
2.3.1 Resursele proprii tradi ționale 
Resurse proprii tradi ționale: toate sumele reprezen tând resurse proprii tradi ționale stabilite 
trebuie înregistrate în una sau alta dintre contabilit ățile ținute de autorit ățile competente. 
– În contabilitatea normal ă prevăzută la articolul 6 alineatul (3 ) litera (a) din Regulamentul 
nr. 1150/2000: toate sumele recuperate sau garantate. 
– În contabilitatea separat ă prevăzută la articolul 6 alineatul (3 ) litera (b) din Regulamentul 
nr. 1150/2000: toate sumele înc ă nerecuperate și/sau negarantate; sumele garantate, dar 
contestate, pot fi de asemenea înscri se în acest tip de contabilitate. 
 
RO 141   RO Pentru contabilitatea separat ă, statele membre trimit Comisiei o situa ție trimestrial ă care 
include: 
– soldul restant de recuperat în trimestrul precedent; 
– sumele recuperate în trimestrul respectiv; 
– rectificări ale bazei (corec ții/anulări) în timpul trimestrului respectiv; 
– sumele amortizate; 
– soldul de recuperat la înch eierea trimestrului respectiv. 
 
Resursele proprii tradi ționale trebuie înregistrate în contul Comisiei la trezorerie sau 
organismul numit de statul membru cel mai târziu în prima zi lucr ătoare de dup ă a 19-a zi a 
celei de-a doua luni de dup ă luna în care s-a constatat crean ța (sau recuperat în cazul contului 
separat). Statele membre re țin drept costuri de colectare 25% din resursel e proprii tradi ționale. 
Creanțele din resursele proprii contingente sunt ajustate pe baza posibilit ății recuper ării 
acestora. 
 
2.3.2 Resurse bazate pe TVA și resurse bazate pe VNB 
Resursele proprii ba zate pe TVA deriv ă din aplicarea unei rate uniforme în toate statele 
membre, la baza TVA armonizat ă determinat ă în conformitate cu prevederile articolului 2 
alineatul (1) litera (b ) din DRP 2007. Rata uniform ă este fixat ă la 0,30%, cu excep ția 
perioadei 2007-2013 în care rata pentru Austria este fixat ă la 0,225, pentru Germania la 
0,15% și pentru Țările de Jos și Suedia la 0,10%. Baza TVA este plafonat ă la 50% din VNB 
pentru toate statele membre. 
 
Resursele proprii ba zate pe TVA deriv ă din aplicarea unei rate uniforme în toate statele 
membre, la baza TVA armonizat ă determinat ă în conformitate cu prevederile articolului 2 
alineatul (1) litera (c) din Decizia Consiliului din 29 septembrie 2000. Baza TVA este plafonată la 50% din VNB pentru toate statele membre. 
 
Resursa bazat ă p e  V N B  e s t e  o  r e s u r s ă variabilă care are ca scop furnizarea veniturilor 
necesare într-un anumit exerci țiu, pentru a se acoperi cheltuielile care dep ășesc suma colectat ă 
din resursele proprii tradi ționale, resursele TVA și diverse venituri. Veniturile deriv ă din 
aplicarea unei rate uniforme sumei VNB a tuturo r statelor membre. Resu rsele bazate pe TVA 
și VNB sunt determinate pe baza previziunilor de TVA și VNB făcute odat ă cu pregătirea 
proiectului de buget preliminar. Aceste previziuni sunt revi zuite ulterior; cifrele sunt 
actualizate în cursul exerci țiului bugetar respectiv printr-un buget rectificativ. 
 
Cifrele reale ale bazelor TVA și VNB sunt disponibile în cursul exerci țiului urm ător 
exercițiului bugetar respectiv. Comisia calculeaz ă diferențele dintre sumele datorate de statele 
membre în func ție de bazele reale și sumele pl ătite efectiv pe baza previziunilor (revizuite). 
Aceste solduri ale TVA și VNB, fie pozitive fie negative, sunt  solicitate de Comisie de la 
statele membre în prima zi lucr ătoare a lunii decembrie a exerci țiul următor exerci țiului 
bugetar respectiv. Se mai pot face corec ții la bazele reale de calcul ale TVA și VNB în cursul 
următorilor patru ani, sub rezerva emiterii unei rezerve. Soldurile calculate anterior sunt 
ajustate și diferența este solicitat ă
 în același timp cu soldurile TVA și VNB pentru exerci țiul 
bugetar anterior. 
 
RO 142   RO Când controleaz ă situațiile TVA și datele VNB, Comisia poate s ă înștiințeze statele membre 
cu privire la rezerve asupra anumitor puncte care pot avea consecin țe asupra contribu țiilor lor 
din resurse proprii. De exemplu, aces te puncte pot rezulta din absen ța unor date acceptabile 
sau din necesitatea de se a elabora o metodologie potrivit ă. Aceste rezerve trebuie v ăzute 
drept crean țe potențiale ale statelor membre pentru su me nesigure întrucât impactul lor 
financiar nu poate fi estimat cu precizie. Când poate fi determinat ă suma exact ă, resursele 
corespunz ătoare bazate pe TVA și VNB sunt solicitate ori în leg ătură cu soldurile TVA și 
VNB ori prin cereri individuale de fonduri. 
 
2.3.3 Corec ția în favoarea Regatului Unit 
Acest mecanism reduce pl ățile privind resursele propr ii ale Regatului Unit, propor țional cu 
ceea ce este cunoscut drep t „dezechilibru bugetar” și mărește plățile privind resursele proprii 
ale altor state membre în mod corespunz ător. Mecanismul de corec ție a dezechilibrului 
bugetar în favoarea Regatului Unit a fost instituit de Consiliul European de la Fontainebleau 
(iunie 1984) și prin decizia aferent ă privind resursele propr ii din 7 mai 1985. Scopul 
mecanismului era reducerea dezechilibrului bugeta r al Regatului Unit printr-o reducere a 
plăților sale c ătre UE. Germania, Austria, Suedia și Țările de Jos beneficiaz ă de o finan țare 
redusă a corecției (restric ționată la o pătrime din cota lor normal ă). 
 
2.3.4 Reducerea brut ă pentru Țările de Jos și Suedia 
Conform DRP 2007, Țările de Jos și Suedia beneficiaz ă de o reducere brut ă a contribu țiilor 
anuale bazate pe VNB pentru perioada 2007 – 2013. Reducerea brut ă, de 605 milioane EUR 
pentru Țările de Jos și de 150 de milioane EUR pentru Suedia (în pre țuri la nivelul anului 
2004) este ajustat ă la prețurile curente prin aplicarea deflator ului PIB pentru UE exprimat în 
EUR și este acordat ă după calcularea și finanțarea corec ției în favoarea Regatului Unit. 
 
2.3.5 Ajust ările legate de aplicarea DRP 2007 pentru exerci țiile 2007 și 2008 
Articolul 11 din DRP 2007 prevede c ă odată ce decizia intr ă în vigoare, aceasta se aplic ă 
începând cu 1 ianuarie 2007. Aceasta înseamn ă că finanțarea pentru anii 2007 și 2008 trebuie 
să fie recalculat ă conform noilor norme.  Ajustarea (diferen țele dintre vechiul și noul DRP 
pentru exerci țiile 2007 și 2008) a fost introdus ă în bugetul rectificativ nr. 3/2009 și a fost 
efectuată printr-o plat ă unică la 1 iunie 2009.  
Pentru informa ții suplimentare privind execu ția veniturilor, pute ți consulta Raportul privind 
gestiunea bugetar ă și financiar ă 2009. 
 
2.4 CHELTUIELI (Tabelele 4-13)  
 
2.4.1 Cadrul financiar 2007-2013  
Această secțiune descrie principalele cat egorii de cheltuieli ale UE , clasificate pe rubrici ale 
cadrului financiar 2007-2013. Exerci țiul financiar 2009 a fost  al treilea exerci țiu acoperit de 
cadrul financiar 2007-2013. Plafonul general al creditelor de angajame nt din 2009 atinge 
valoarea de 134 722 de milioane EUR, echival entul a 1,13% din VNB. Plafonul aferent 
creditelor de plat ă ajunge la 120 445 de milioane EUR, respectiv 1,01 % din VNB. Tabelul de 
mai sus prezint ă cadrul financiar în pre țuri curente estimate pentru 2013.  
 
 
RO 143   RO  
 Milioane EUR
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
1. Creștere durabil ă 53 979 57 653 61 696 63 555 63 974 66 964 69 957
2. Conservarea și gestionarea resurselor 
naturale 55 143 59 193 56 333 59 955 60 338 60 810 61 289
3. Cetățenie, libertate, securitate și 
justiție 1 273 1 362 1 518 1 693 1 889 2 105 2 376
4. UE ca partener mondial 6 578 7 002 7 440 7 893 8 430 8 997 9 595
5. Administra ție 7 039 7 380 7 525 7 882 8 334 8 670 9 095
6. Compensa ții 445 207 210 0 0 0 0
Credite de angajament:  124 457 132 797 134 722 140 978 142 965 147 546 152 312
Totalul creditelor de plat ă: 122 190 129 681 120 445 134 289 134 280 141 360 143 331
Rubrica 1 - Cre ștere durabil ă 
Această rubrică se împarte în dou ă componente separate, dar interconectate: 
– 1a. Competitivitate pentru cre ștere economic ă și ocuparea for ței de munc ă, care cuprinde 
cheltuielile de cercetare și inovare, educa ție și formare, re țele transeuropene, politic ă 
socială, piața internă și politicile adiacente; 
– 1b. Coeziune pentru cre ștere economic ă și ocuparea for ței de munc ă menită să consolideze 
convergen ța statelor membre și a regiunilor cel mai pu țin dezvoltate, s ă suplimenteze 
strategia UE pentru  dezvoltare durabil ă în afara regiunilor cel mai pu țin prospere și să 
susțină cooperarea interregional ă. 
 
Rubrica 2 – Conservarea și gestionarea resurselor naturale 
Rubrica 2 include politicile comune agricole și de pescuit, m ăsurile în domeniul dezvolt ării 
rurale și mediului, în special Natura 2000. Cuantu mul rezervat pentru  politica agricol ă 
comună reflectă acordul la care s-a ajuns în cadrul reuniunii Consiliului European de la 
Bruxelles din octombrie 2002. 
 
Rubrica 3 - Cet ățenie, libertate, securitate și justiție 
Noua rubric ă 3 (Cetățenie, libertate, securitate și justiție) reflect ă importan ța din ce în ce mai 
mare acordat ă domeniilor în care UE are noi sarcini - justi ție și afaceri interne, protec ția 
frontierei, politica de imigrare și azil, sănătate public ă și protecția consumatorului, cultur ă, 
tineret, informare și dialog cu cet ățenii. Se poate defalca în dou ă componente: 3a. Libertate, 
securitate și justiție și 3b. Cetățenie 
 
Rubrica 4 – UE ca partener mondial 
Rubrica 4 acoper ă toate ac țiunile externe, inclusiv instru mentele de preaderare. Comisia 
propusese s ă se integreze FED în perspectiva financiar ă, dar Consiliul European și 
Parlamentul European au convenit ca cele dou ă să rămână separate. 
Rubrica 5 - Administra ție 
Această rubrică acoperă cheltuielile administrative necesare tuturor acestor institu ții, pensiilor 
 
RO 144   RO și școlilor europene . Pentru institu ții, cu excep ția Comisiei, aceste costuri alc ătuiesc totalul 
cheltuielilor lor, dar agen țiile și alte organisme au atât ch eltuieli administrative, cât și 
cheltuieli opera ționale. 
 
Rubrica 6 - Compens ări 
În conformitate cu ac ordul politic conform c ăruia statele membre nu ar trebui s ă devină 
cotizanți neți la buget la începutul ader ării lor, la aceast ă rubrică a fost prev ăzută 
compensarea. Aceast ă sumă a fost disponibil ă ca transferuri c ătre acestea pentru  a le echilibra 
încasările și contribu țiile bugetare. 
 
2.4.2 Domenii de politic ă 
Ca parte din folosirea ge stiunii bazate pe activit ăți (GBA) Comisia execut ă un buget bazat pe 
activități (BBA) în procesele de planificare și gestiune ale acesteia. GBA implic ă o structur ă 
bugetară în care titlurile bugetare corespund domeniilor de politic ă, iar capitolele bugetare 
activităților. BBA are ca scop oferirea unui cad ru clar pentru punerea în practic ă a 
obiectivelor de politic ă ale Comisiei, prin mijloace de tipul politicilor legislative, financiare 
sau prin orice alte  politici publice. Pr in structurarea lucr ărilor Comisiei în func ție de activit ăți, 
se obține o imagine clar ă a acțiunilor Comisiei și, simultan, se realizeaz ă un cadru comun 
pentru stabilirea priorit ăților. Resursele sunt alocate priorit ăților în cursul pr ocedurii bugetare 
folosind activit ățile ca pietre de temelie pentru întocmirea bugetului. Prin stabilirea unei astfel 
de legături între activit ăți și resursele alocate acestora, BBA urm ărește creșterea eficien ței și 
eficacității folosirii resurselor în cadrul Comisei. 
 
Un domeniu de politic ă poate fi definit ca o grupare omogen ă a activităților reprezentând p ărți 
din lucrările Comisiei, care sunt relevante pentru procesul decizional. Fiecare domeniu de 
politică corespunde, în general, unei direc ții generale, și cuprinde în medie aproximativ 6 sau 
7 activități distincte. Aceste domenii de politic ă sunt în principal opera ționale, deoarece 
activitățile lor principale urm ăresc avantajarea unui beneficiar ter ț, fiecare în cadrul 
domeniului respectiv de  activitate. Bugetul opera țional este completat cu cheltuielile 
administrative necesare pentru fiecare domeniu de politic ă. 
 
Pentru informa ții suplimentare privind execu ția cheltuielilor, pute ți consulta Raportul privind 
gestiunea bugetar ă și financiar ă 2009. 
 
2.5 INSTITU ȚII ȘI AGENȚII (Tabelele 14-18) 
 
Rapoartele consolidate privind execu ția bugetului general al Un iunii Europene includ, ca și în 
exercițiile anterioare, execu ția bugetar ă a tuturor institu țiilor, având în vedere c ă în cadrul 
bugetului UE este stabilit un buget separat pentru fiecare institu ție. Agențiile nu au un buget 
separat în cadrul bugetului UE și sunt finan țate parțial de o subven ție din bugetul Comisiei.  
 
Pentru a oferi toate informa țiile bugetare relevante pentru agen ții, partea bugetar ă a conturilor 
anuale consolidate include ra poarte separate privind execu ția bugetelor individuale ale 
agențiilor tradi ționale consolidate.