RO    RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ   
Bruxelles, 11.6.2015  
COM(2015) 290 final  
  
RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU  
privind implementarea asistenței macrofinanciare acordate țărilor terțe în 2014  
{SWD(2015) 115 final}   
 
2 
 CUPRINS  
 
 
1. INTRODUCERE  ................................ ................................ ................................ ....... 3 
2. CONTEXT  ................................ ................................ ................................ .................  3 
2.1. Evoluțiile din ultimii ani ................................ ................................ ................................ .. 3 
2.2. Regulamentul -cadru privind asistența macrofinanciară  ................................ ..................  5 
3. OPERAȚIUNILE DE ASIS TENȚĂ MACROFIN ANCIARĂ ÎN 2014  ...............  7 
3.1. Prezentare generală ................................ ................................ ................................ ..........  7 
3.2. Operațiuni individua le în țările beneficiare în 2014  ................................ ........................  8 
3.2.1.  Georgia  ................................ ................................ ................................ ....................  8 
3.2.3.  Republica Kârgâzstan  ................................ ................................ .............................  9 
3.2.4.  Tunisia  ................................ ................................ ................................ ...................  10 
3.2.5.  Ucraina  ................................ ................................ ................................ ..................  11 
4. ASIGURAREA UTILIZĂRI I ADECVATE A FONDURI LOR AFERENTE 
ASISTENȚEI MACROFINA NCIARE: EVALUĂRI OPE RAȚ IONALE ȘI 
EVALUĂRI EX-POST  ................................ ................................ ................................ ... 12 
4.1. Evaluări operaționale  ................................ ................................ ................................ ..... 12 
4.2. Evaluări ex -post ................................ ................................ ................................ .............  12 
5. SOLICITĂRI DE ASISTE NȚĂ ȘI VIITOARE PROP UNERI ALE COMISIEI 
— SITUAȚIA BUGETARĂ  ................................ ................................ ..........................  13 
 
 
3 
 RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU  
privind implementarea asistenței macrofinanciare acordate țărilor terțe în 2014  
 
1. INTRODUCERE  
Asistența macrofinanciară sau AMF este un instrument financiar al UE destinat să 
răspundă unor nevoi excepționale de finanțare externă ale țărilor apropiate de UE din 
punct de vedere geografic, economic și politic. Obiectivul acestui instrument este 
consolidarea sta bilității macroeconomice și financiare în țările candidate și potențial 
candidate, precum și în țări din vecinătatea europeană, încurajând în același timp 
implementarea unor reforme structurale adecvate. Instrumentul vine în completarea unui 
program de aju stare și reformă convenit cu Fondul Monetar Internațional (FMI) și este în 
același timp condiționat de existența unui astfel de program. Asistența macrofinanciară 
este un instrument de sprijin pentru balanța de plăți. Instrumentul poate lua două forme: 
credite, pentru care Comisia împrumută fondurile necesare de pe piețele de capital și le 
oferă apoi cu titlu de împrumut țării beneficiare și granturi finanțate din bugetul UE, 
acordate în condiții speciale.  
Anul 2014 a fost marcat de progrese în ceea ce priv ește punerea în aplicare a mai multor 
operațiuni AMF amânate anterior (pentru Georgia, Iordania, Republica Kârgâzstan și 
Tunisia) și de deteriorarea rapidă a situației politice și economice în Ucraina, care a 
declanșat o serie de operațiuni AMF la scară la rgă. 
Prezentul raport anual este pregătit în conformitate cu obligațiile Comisiei în materie de 
informare, prevăzute în diversele decizii ale Consiliului, și cu deciziile comune ale 
Parlamentului European și ale Consiliului privind operațiunile de asistenț ă 
macrofinanciară. El este însoțit de un document de lucru al serviciilor Comisiei, care 
oferă informații mai detaliate și o analiză a contextului macroeconomic și a 
implementării operațiunilor individuale de asistență macrofinanciară.  
 
2. CONTEXT  
2.1. Evoluțiile din ultimii ani  
Criza economică și financiară mondială din 2008 -2009, care a afectat profund economiile 
emergente ale țărilor din vecinătatea Uniunii Europene, a condus la creșterea accentuată a 
cererilor de sprijin financiar acordat de UE, incl usiv sub formă de asistență 
macrofinanciară. La sfârșitul anului 2009, Consiliul de Miniștri a adoptat patru programe 
de AMF cu scopul de a acorda sprijin pentru Armenia, Bosnia și Herțegovina, Georgia și 
Serbia. De asemenea, în 2009, operațiunea de asiste nță macrofinanciară pentru Kosovo1, 
                                                            
1 Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este în conformitate cu Rezoluția 
Consiliului de Securitate al ONU 1244 și cu Avizul Curții Internaționale de Justiție privind declarația de 
independență a Kosovo.  
 
4 
 aprobată anterior, a fost extinsă cu un an. În 2010, colegislatorii UE, și anume Consiliul 
și Parlamentul European, au aprobat – de data aceasta în comun, după intrarea în vigoare 
a Tratatului de la Lisabona – alte două programe destinate Ucrainei și Moldovei. 
Operațiunile vizând Georgia și Kosovo s -au finalizat în 2010. În 2011, 2012 și 2013, 
Comisia a finalizat implementarea programelor de AMF pentru Armenia, Bosnia și 
Herțegovina, Moldova și Serbia.  
Situația economică globală s -a ameliorat semnificativ în 2010 și la începutul anului 2011, 
ceea ce a condus la o anumită relaxare a presiunii asupra balanței de plăți a țărilor 
eligibile pentru asistență macrofinanciară. Aceasta a condus la o scădere a numărului de 
noi opera țiuni de AMF propuse sau aprobate: doar două operațiuni au fost propuse de 
Comisie (pentru Georgia și Republica Kârgâzstan, ambele în 2011). Scăderea importantă 
a aprobărilor de noi operațiuni de AMF este cauzată și de întârzieri în procesul legislativ, 
care rezultă dintr -un dezacord între colegislatori cu privire la modul de aplicare a noului 
regulament privind comitologia în cazul deciziilor privind AMF. Această problemă a fost 
rezolvată numai în 20132. 
Începând cu a doua jumătate a anului 2011, condițiil e de finanțare de pe piețele globale 
de capital au cunoscut o deteriorare semnificativă, fapt care reflectă parțial efectele crizei 
datoriei suverane din zona euro. În plus, „primăvara arabă” și tulburările politice și 
economice din țările arabe partenere din zona Mediteranei au intensificat presiunea 
asupra bugetelor și asupra poziției financiare externe a acestor țări. Aceste evoluții au 
condus la creșterea cererii de asistență macrofinanciară în 2012 și 2013, primindu -se 
cereri de sprijin din partea Egip tului, Iordaniei și Tunisiei. Deciziile de acordare a AMF 
pentru Iordania și Tunisia au fost adoptate de colegislatori în decembrie 2013 și în mai 
2014, iar propunerea Comisiei pentru o decizie de acordare a AMF pentru Egipt a fost 
amânată, așteptându -se încheierea între Egipt și FMI a unui program de plăți al FMI și, 
ca răspuns, de asemenea, la evoluțiile politice din această țară.  
În 2014, conflictul din estul Ucrainei, precum și deteriorarea considerabilă a situației 
economice și financiare a țării au de clanșat sprijinul prin AMF la un nivel fără precedent, 
toate sub formă de împrumuturi. Plățile prevăzute în cele două decizii adoptate în 2002 și 
2010 au început să se facă, după ratificarea de către Parlamentul Ucrainei a documentelor 
AMF relevante. În pl us, Consiliul a aprobat o nouă operațiune de asistență 
macrofinanciară pentru Ucraina în aprilie 2014, în procedură de urgență (articolul  213 
din TFUE), iar plățile pentru aceasta s -au efectuat integral în 2014.  
 
2.2. Regulamentul -cadru privind asistența m acrofinanciară  
Încă din 2003, Parlamentul European a identificat procesul decizional greoi ca fiind unul 
dintre principalele neajunsuri ale AMF. Potrivit sistemului în vigoare la momentul 
respectiv, deciziile privind operațiunile individuale de AMF erau lu ate de Consiliu, caz 
cu caz, după consultarea Parlamentului. De la intrarea în vigoare a Tratatului de la 
                                                            
2 Pentru mai multe detali i, a se vedea rapoartele Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind 
punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare acordate țărilor terțe în 2012 (COM(2013)  426) și 2013 
(COM(2014)  372).  
 
5 
 Lisabona la 1 decembrie 2009, deciziile legislative privind operațiunile individuale de 
asistență macrofinanciară sunt luate de Parlament și Consiliu prin procedura legislativă 
ordinară (codecizie), ceea ce a condus la un proces decizional și mai lung. Cu toate 
acestea, așa cum a evidențiat criza financiară și a datoriilor suverane, abordarea eficientă 
a situațiilor macroeconomice și financiare de urgen ță necesită un instrument de reacție în 
situații de criză care să poată fi implementat rapid și eficient.  
Răspunzând nevoii de accelerare a procesului decizional și de simplificare a 
instrumentului de AMF, Comisia a prezentat, la 4 iulie 2011, o propunere de regulament -
cadru de stabilire a dispozițiilor generale privind acordarea de asistență macrofinanciară 
țărilor terțe3. Principalele obiective ale propunerii au fost: (i) creșterea eficacității 
asistenței macrofinanciare, printr -un proces decizional mai r apid și mai eficient; (ii) 
alinierea procesului decizional la cel al altor instrumente de finanțare, în special al celor 
referitoare la relațiile externe; și (iii) formalizarea, clarificarea și simplificarea normelor 
care reglementează asistența macrofinan ciară.  
Propunerea a fost discutată pe larg cu Parlamentul și Consiliul. Comisia a considerat că 
natura propunerii sale a fost schimbată în cursul procedurii legislative greoaie și că, în 
cazul în care va fi adoptat, regulamentul -cadru privind asistența mac rofinanciară ar 
constitui o gravă încălcare a echilibrului interinstituțional, în special prin afectarea 
dreptului de inițiativă legislativă al Comisiei4. Prin urmare, la 8 mai 2013, Comisia a 
decis să își retragă propunerea.  
După ce Comisia și -a retras p ropunerea, la 18 iulie 2013, Consiliul a introdus la Curtea 
de Justiție o acțiune în anulare împotriva retragerii propunerii de către Comisie, în 
temeiul articolul  263 din TFUE5. Curtea de Justiție, în hotărârea sa din 14 aprilie 2015, a 
respins acțiunea f ormulată de Consiliu și a considerat că retragerea de către Comisie a 
fost justificată. De asemenea, Curtea a confirmat că Comisia a acționat în mod 
corespunzător în ceea ce privește retragerea propunerii, având în vedere că 
amendamentele propuse de către colegislatori ar fi denaturat complet propunerea, 
împiedicând -o să își atingă obiectivele principale. În consecință, deciziile legislative 
privind operațiunile individuale de asistență macrofinanciară continuă să fie adoptate de 
Parlament și de Consiliu în  cadrul procedurii legislative ordinare6. 
Experiența recentă, în special nevoia de a lansa cu rapiditate operațiuni de AMF în 
Ucraina în 2014 și 2015, a subliniat o dată în plus nevoia de a garanta că asistența 
macrofinanciară, ca instrument de urgență, po ate să fie mobilizată în mod rapid ca reacție 
la situațiile de criză. Prin urmare, Comisia va continua să caute modalități de 
îmbunătățire a eficacității și eficienței procesului decizional.  
                                                            
3 COM(2011) 396 final, 4.7.2011.  
4 Pentru mai multe de talii, a se vedea Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind 
punerea în aplicare a asistenței macrofinanciare acordate țărilor terțe în 2013 (COM(2014)  372).  
5 Cauza C -409/13.  
6 În contextul adoptării Deciziei nr. 778/2013/UE de acord are a unei asistențe macrofinanciare 
suplimentare Georgiei, Parlamentul European și Consiliul au adoptat o declarație comună care reflectă 
compromisurile la care au ajuns cei doi colegislatori pe parcursul negocierilor privind regulamentul -cadru 
și al proc edurii de conciliere privind decizia referitoare la Georgia (JO L 218, 14.8.2013, p. 18). Declarația 
constituie un acord politic fără efecte obligatorii din punct de vedere juridic.  
 
6 
  
3. OPERAȚIUNILE DE ASIST ENȚĂ MACROFINANCIARĂ  ÎN 2014  
3.1. Prezentare generală  
Au fost realizate progrese în legătură cu următoarele decizii de asistență macrofinanciară 
în 2014:  
 În august 2013, colegislatorii au adoptat propunerea Comisiei din 2011 de a oferi 
AMF Georgiei sub formă de împrumuturi în valoare total ă de 23 de milioane 
EUR și sub formă de granturi în valoare de 23 de milioane EUR. Documentele 
aferente AMF au fost semnate în 2014. Componenta de grant a primei tranșe (13 
milioane EUR) a fost plătită în ianuarie 2015, iar partea de împrumut (10 
milioane EUR) în luna aprilie. Plata celei de a doua tranșe (în valoare de 23 de 
milioane EUR) este planificată pentru vara anului 2015, cu condiția ca programul 
FMI să rămână pe drumul cel bun și ca Georgia să desfășoare măsurile de politică 
convenite în memorandu mul de înțelegere (MoU).  
 În aprilie 2013, Comisia a propus o nouă decizie de a acorda Iordaniei 
împrumuturi în valoare de 180 de milioane EUR, aceasta fiind adoptată în 
decembrie 2013. Memorandumul de înțelegere și acordul de împrumut au fost 
semnate de au toritățile iordaniene și de UE în martie 2014. Prima tranșă (100 de 
milioane EUR) a fost vărsată în februarie 2015. Este de așteptat ca a doua tranșă 
să fie vărsată în 2015.  
 Propunerea din 2011 a Comisiei de a acorda asistență macrofinanciară 
excepțională Republicii Kârgâzstan sub formă de împrumuturi în valoare de 15 
milioane EUR și de granturi în valoare de 15 milioane EUR a fost adoptată în 
octombrie 2013. Documentele aferente AMF au fost semnate în 2014 și ratificate 
de parlamentul kârgâz în februarie 2 015. Plățile aferente primei și celei de a doua 
tranșe sunt planificate pentru anul 2015.  
 În decembrie 2013, Comisia a prezentat o nouă propunere legislativă de acordare 
de asistență macrofinanciară Tunisiei sub formă de împrumuturi în valoare de 
până la 2 50 de milioane EUR. Decizia a fost adoptată de colegislatori în mai 
2014, iar memorandumul de înțelegere și acordul de împrumut semnate au fost 
ratificate de parlamentul tunisian în martie 2015. În cursul procedurii legislative, 
valoarea ajutorului a fost majorată la 300 de milioane EUR. Asistența urmează să 
fie pusă în aplicare în 2015 și 2016, iar prima tranșă (100 de milioane EUR) este 
prevăzută să fie vărsată în luna mai.  
Pentru Ucraina, o sumă totală de 1,36 miliarde EUR, sub formă de împrumuturi, a fo st 
plătită în 2014 în cadrul celor două programe de AMF. Primul program (AMF I), pe baza 
deciziilor adoptate în 2002 și 2010, a furnizat AMF în valoare totală de 610 milioane 
EUR. Prima tranșă, în valoare de 100 de milioane EUR a fost plătită în mai 2014, puțin 
după ce FMI a aprobat un nou acord stand -by de doi ani pentru Ucraina. Cea de -a doua 
tranșă, în valoare de 260 de milioane EUR, a fost plătită în noiembrie 2014, iar cea de -a 
treia (250 de milioane EUR) în aprilie 2015.  În aprilie 2014, Consiliul a a probat un al 
doilea program de asistență macrofinanciară pentru Ucraina în valoare de 1 miliard EUR 
sub formă de împrumuturi (AMF II) prin procedura de urgență (articolul  213 din TFUE). 
 
7 
 Întreaga sumă a fost plătită în două tranșe de câte 500 de milioane EU R fiecare în iunie și 
în decembrie 2014. La 8 ianuarie 2015, Comisia a propus un al treilea program de 
asistență macrofinanciară în valoare de până la 1,8 miliarde EUR sub formă de 
împrumuturi, care a fost adoptat de Parlament și Consiliu la 15 aprilie 201 5. Împreună, 
cele trei operațiuni de asistență macrofinanciară pentru Ucraina se ridică la 3,41 miliarde 
EUR, ceea ce reprezintă cea mai mare asistență financiară furnizată de UE către o țară 
terță într -un timp atât de scurt.  
 
3.2. Operațiuni individuale î n țările beneficiare în 2014  
3.2.1.  Georgia  
În 2013, a fost adoptată o decizie privind un program de asistență macrofinanciară pentru 
Georgia, în valoare totală de 46 de milioane EUR. AMF, care urmează să se acorde 
jumătate sub formă de împrumuturi și jumă tate sub formă de granturi, va fi vărsată în 
două tranșe. După ce Georgia a încheiat un nou program de plăți cu FMI în iulie 2014, 
negocierile privind AMF au fost reactivate (ele fiind suspendate din 2011, deoarece 
Georgia nu a utilizat actualul program al  FMI). Documentele aferente AMF au fost 
semnate și ratificate, după caz, de parlamentul din Georgia în decembrie 2014. Partea de 
grant a primei tranșe (13 milioane EUR) a fost plătită în ianuarie 2015, iar partea de 
împrumut (10 milioane EUR) în luna april ie 2015. Plata celei de a doua tranșe din 
asistența macrofinanciară (un total de 23 de milioane EUR) este prevăzută să aibă loc în a 
doua jumătate a anului 2015, sub rezerva menținerii de către Georgia pe o direcție bună a 
programului FMI și cu condiția re alizării măsurilor convenite în memorandumul de 
înțelegere.  
Deși creșterea PIB -ului în Georgia s -a reluat, ajungând de la 3,2  % în 2013 la 4,7  % în 
2014 și reflectând o creștere viguroasă a consumului și o relansare a investițiilor private, 
situația macroe conomică rămâne vulnerabilă. O dată cu creșterea economică, a crescut și 
inflația într -un ritm accelerat până la 3,1  % în 2014, în ciuda efectului de atenuare al 
scăderii prețurilor petrolului. Ca urmare a evoluției defavorabile a cursului de schimb 
începâ nd din noiembrie 2014 în Rusia și în alte țări din Comunitatea Statelor 
Independente (CSI), lari s -a depreciat semnificativ față de dolar, alimentând așteptările 
legate de inflație. Ca răspuns, banca centrală și -a majorat rata de referință a dobânzii la 
4,5 % în februarie 2015. Deoarece guvernul urmează un model economic mai incluziv 
din punct de vedere social începând din 2013, inclusiv prin adoptarea unui sistem de 
sănătate universal, presiunile exercitate asupra bugetului au sporit, iar deficitul bugetar  a 
ajuns la 2,9  % din PIB în 2014, în creștere de la 2,6  % în 2013. Presiunile externe s -au 
intensificat din nou în 2014. Deficitul de cont curent a atins 9,6  % din PIB față de 5,9  % 
în 2013, deoarece importurile au crescut pe fundalul creșterii economice,  iar exporturile 
și transferurile de fonduri au avut de suferit din cauza contextului extern nefavorabil. 
Progresele în materie de reforme structurale au fost satisfăcătoare în 2014, cu o extindere 
suplimentară a acoperirii universale a îngrijirilor medica le și cu îmbunătățiri 
semnificative în materie de concurență, transparență fiscală și supraveghere bancară. În 
decembrie 2014, Consiliul director al FMI și -a finalizat prima evaluare a programului 
acordului stand -by de trei ani în valoare de 154 de milioan e USD convenit în iulie 2014.  
3.2.2.  Iordania  
 
8 
 Ca urmare a unei solicitări oficiale din partea Iordaniei din decembrie 2012 de asistență 
macrofinanciară, Comisia a adoptat la 29 aprilie 2013 o propunere de decizie prin care să 
se acorde Iordaniei o asisten ță macrofinanciară în valoare de până la 180 de milioane 
EUR, sub formă de împrumut pe termen mediu. Decizia a fost adoptată de Parlament și 
de Consiliu la 11 decembrie 2013. La începutul anului 2014, s -au încheiat negocierile 
privind memorandumul de înțel egere care stabilește măsurile de politică economică care 
trebuie luate de autoritățile iordaniene, și privind acordul de împrumut. Cele două 
documente au fost semnate în martie 2014. AMF pentru Iordania este menită să 
completeze fondurile furnizate de FMI  în cadrul acordului stand -by în curs. Prima tranșă 
(100 de milioane EUR) a fost plătită în februarie 2015, iar a doua se estimează că va fi 
eliberată în toamna anului 2015.  
În ciuda expunerii Iordaniei la o mare instabilitate regională (ce include continu area 
conflictului sirian și activitățile teroriste din Peninsula Sinai, care au continuat să afecteze 
aprovizionarea cu gaze din Egipt), economia s -a dezvoltat în 2014. Creșterea PIB -ului 
real a atins 3,1  %, în comparație cu 2,8  % în 2013, ca urmare a redr esării sectorului 
mineritului, construcțiilor, serviciilor de utilități publice și al turismului, precum și ca 
urmare a unui aflux puternic de subvenții din străinătate. Inflația a fost menținută la 
niveluri scăzute, ceea ce a permis o politică monetară ma i flexibilă în 2014. Deficitul 
fiscal (ținând seama de subvențiile și transferurile de fonduri din străinătate către 
compania națională de electricitate, NEPCO) a scăzut ușor de la 11,5  % din PIB în 2013 
la 10  % în 2014, datorită unor venituri fiscale mai mari și unui aflux puternic de finanțare 
externă. Balanța de plăți s -a îmbunătățit datorită afluxului substanțial de subvenții 
oficiale și de capital, în special din partea țărilor din Consiliul de Cooperare al Golfului 
(CCG). Se estimează că subvențiile d in străinătate au crescut în total la 7  % din PIB în 
2014, de la 2,7  % în 2013. Progresele în ceea ce privește reformele structurale sunt 
inegale, mai ales din cauza adoptării cu întârziere a legii revizuite privind impozitul pe 
venit. Cea de -a cincea revi zuire a programului FMI a fost finalizată cu succes în 
noiembrie 2014. Acest lucru a permis o plată în valoare de 129 de milioane EUR, 
aducând totalul plăților efectuate de la începutul programului la aproximativ 1,4 miliarde 
USD (dintr -un total de 2 milia rde USD).  
3.2.3.  Republica Kârgâzstan  
În urma violențelor etnice și politice, care au condus la o puternică scădere a activității 
economice și la un deficit considerabil de finanțare externă, UE s -a angajat, în cadrul 
unei conferințe internaționale a donat orilor organizată la Bișkek în iulie 2010, să sprijine 
redresarea Republicii Kârgâzstan. Aceasta a dus la adoptarea de către Comisie, în 
decembrie 2011, a unei propuneri de decizie privind acordarea de AMF în valoare de 
până la 30 de milioane EUR (15 milio ane EUR sub formă de împrumuturi și 15 milioane 
EUR sub formă de granturi).  Această operațiune de AMF a avut un caracter excepțional, 
deoarece Republica Kârgâzstan se situează în afara perimetrului geografic normal al 
instrumentului de AMF, dar a fost justificată de forța reformelor economice și politice 
prodemocratice din aceast ă țară și de faptul că face parte dintr -o regiune deosebit de 
importantă economic și politic pentru UE. Decizia de AMF a fost adoptată în octombrie 
2013. Documentele aferente AMF au fost semnate la sfârșitului anului 2014 și ratificate 
de parlamentul kârgâ z în februarie 2015. Plățile aferente primei și celei de a doua tranșe 
sunt planificate pentru anul 2015.  
 
9 
 După un an 2013 cu creștere importantă, când PIB -ul a crescut cu 10,5  % ca urmare a 
redresării producției de aur, economia Kârgâzstanului și -a încetin it semnificativ ritmul în 
2014, cu o creștere a PIB -ului estimată la 3,6  %. Această situație a fost cauzată de o 
încetinire a comerțului extern, reducerea transferurilor de fonduri externe (legată de 
recesiunea din Rusia și de încetinirea economică a altor  parteneri comerciali, în special a 
țărilor CSI) și reducerea producției de aur. Moneda locală s -a depreciat cu 16,3  % față de 
dolarul american în 2014, iar inflația anuală a ajuns la 10,9  % în februarie 2015. 
Deoarece banca centrală a intervenit pe piețel e de schimb valutar pentru a respinge 
presiunile deprecierii, rezervele sale au scăzut cu 17,1  % între iulie 2014 și ianuarie 2015. 
Deficitul bugetar este estimat la 3,7  % din PIB în 2014, iar datoria publică la 54,1  % din 
PIB. Deficitul de cont curent a r ămas la un nivel ridicat în 2014, și anume la 13,7  % din 
PIB. Balanța de plăți rămâne, în consecință, vulnerabilă. În acest context, autoritățile 
kârgâze au solicitat un nou acord cu FMI. Negocierile au fost finalizate cu succes la 
începutul anului 2015 și  un nou program pe trei ani a fost aprobat în cadrul facilității 
extinse de credit de către Consiliul director al FMI în aprilie 2015. Deși strategia 
națională de dezvoltare durabilă pentru perioada 2013 -17 este în curs de implementare, 
progresele înregist rate în sectorul financiar nu sunt suficiente. Codul bancar, care ar 
consolida reglementările din sectorul bancar și competențele și independența Băncii 
centrale, așteaptă încă aprobarea parlamentului.  
3.2.4.  Tunisia  
În iunie 2013, Consiliul director al FMI a aprobat un nou acord stand -by de 24 de luni cu 
Tunisia, în valoare de 1,75 miliarde USD. În acest context, în august 2013, guvernul 
tunisian a solicitat asistență macrofinanciară din partea UE în valoare de 500 de milioane 
EUR. Ca răspuns, în decembr ie 2013, Comisia a prezentat o propunere de acordare de 
asistență macrofinanciară pentru Tunisia în valoare de până la 250 de milioane de euro, 
sub forma unui împrumut care urmează să fie plătit în trei tranșe egale. În cursul 
discuțiilor din Parlament și din Consiliu, valoarea asistenței a fost majorată la 300 de 
milioane EUR. Decizia privind această operațiune de asistență macrofinanciară a fost 
adoptată de colegislatori în mai 2014. Memorandumul de înțelegere și acordul de 
împrumut au fost convenite și s emnate între iulie și septembrie 2014, fiind ratificate de 
parlamentul tunisian în martie 2015. Plata primei tranșe este prevăzută pentru mai 2015, 
iar plata celei de -a doua și a celei de -a treia tranșe este condiționată de programul FMI 
care trebuie să ră mână pe drumul cel bun și de respectarea de către autoritățile tunisiene a 
condițiilor AMF prevăzute în memorandumul de înțelegere.  
Creșterea PIB -ului real a rămas limitată la 2,3  % în 2014, față de 2,4  % în 2013. 
Nesiguranța politică și tensiunile legate de securitate politică au continuat să afecteze 
activitatea economică. Inflația a fost în medie de 5,5  % în 2014 și tinde să fie în scădere. 
Dezechilibrele bugetare și externe rămân substanțiale, generând importante necesități de 
finanțare. Deficitul buget ar pentru 2014 va fi mai scăzut decât obiectivul prevăzut de 
programul FMI (4,8  % din PIB, comparativ cu previziunile inițiale de 6,7  % din PIB), 
dar acest fapt se datorează în principal subutilizării bugetului de investiții și amânării 
pentru 2015 a anumi tor cheltuieli și nu unor reduceri bugetare optime în ceea ce privește 
cheltuielile recurente. Pe partea externă, deficitul de cont curent a rămas la un nivel 
ridicat în 2014, și anume la 8,9  % din PIB în comparație cu 8,3  % din PIB în 2013. 
Rezervele au f ost de aproape 7,8 miliarde USD la sfârșitul anului 2014, ceea ce 
 
10 
 reprezintă aproape trei luni de importuri, în contrast cu obiectivul inițial de 9 miliarde 
EUR din programul FMI. În decembrie 2014, FMI a finalizat cea de -a cincea evaluare a 
programului ac ordului stand -by în curs. FMI a recunoscut faptul că au fost îndeplinite 
toate criteriile de execuție și că un număr semnificativ de reforme structurale au avansat, 
în ciuda unui context economic, social și de securitate nefavorabil.  
3.2.5.  Ucraina  
În lum ina deteriorării rapide a situației economice a Ucrainei de la începutul anului 2014 
și a slăbirii semnificative a balanței sale de plăți, Consiliul a adoptat în aprilie 2014 în 
procedură de urgență (articolul 213 din TFUE) o nouă operațiune de asistență 
macrofinanciară. Programul a constat dintr -un împrumut în valoare de până la 1 miliard 
EUR, care urmează să fie plătit în două tranșe de 500 de milioane EUR fiecare. Prezentul 
acord (AMF II) a fost în plus față de un alt mecanism de asistență macrofinanciar ă (AMF 
I), instituit în două decizii (adoptate în 2002 și 2010), în valoare de până la 610 milioane 
EUR sub formă de împrumuturi, care urmează să fie plătit în trei tranșe. Prin urmare, 
asistența macrofinanciară pusă la dispoziția Ucrainei însumează în tot al 1,61 miliarde 
EUR7. Plățile din cadrul celor două programe au devenit posibile după ce Consiliul 
director al FMI a aprobat un nou acord stand -by de doi ani în aprilie 2014. Ucraina a 
primit 1,36 miliarde EUR din finanțarea AMF în 2014, inclusiv suma int egrală de 1 
miliard EUR prevăzută în decizia AMF II. Ultima tranșă din AMF I, în valoare de 250 de 
milioane EUR, a fost vărsată în aprilie 2015.  
După doi ani de stagnare, în 2014 economia Ucrainei a intrat într -o recesiune profundă, 
cauzată de o criză de î ncredere care rezultă din conflictul armat din partea de est a țării. 
Această criză a dus la o puternică depreciere a monedei, precum și la reducerea 
investițiilor și a consumului. Pierderea capacității de producție din cauza conflictului din 
partea de est  a țării, care este centrul industrial al Ucrainei, a contribuit și mai mult la o 
contractare a PIB -ului cu 6,8  % în termeni reali în 2014. Slăbirea monedei, împreună cu 
creșterile semnificative ale prețurilor administrate au dus la o puternică accelerare a 
indicelui prețurilor de consum (IPC). În același timp, în ciuda diverselor măsuri corective 
(atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli), situația deficitului bugetar 
global s -a înrăutățit ajungând la o valoare estimată de 10,3  % din PIB în 2014, în timp ce 
datoria publică a crescut brusc, atingând, conform estimărilor, nivelul de 70,2  % din PIB 
la sfârșitul anului 2014. Pe partea externă, ajustarea deficitului de cont curent (de la 
8,7 % în 2013 la 4,0  % în 2014), generată de reducerea im porturilor, a fost însoțită de 
ieșiri de fluxuri financiare considerabile din sectorul privat și de plăți ale arieratelor 
pentru gaze. Ca urmare, rezervele internaționale brute ale Ucrainei au scăzut cu aproape 
60 % (10 miliarde EUR) în 2014, fiind de numa i 6,2  miliarde EUR la sfârșitul anului. 
Recesiunea și deprecierea monetară care rezultă din criza de încredere au acționat ca o 
frână asupra sectorului bancar, conducând la mari retrageri de depozite, la pierderi 
operaționale semnificative, precum și la un  număr din ce în ce mai mare de credite 
                                                            
7 Cele două programe de AMF reprezintă un element important al pachetului de sprijin pentru Ucraina al 
Comisiei, de peste 11 miliarde EUR, care a fost anunțat la 5 martie 2014 (http://europa.eu/rapid/press -
release_MEMO -14-159_en.htm). În plus față de AMF, pachetul a inclus sprijin prin alte instrumente 
financiare, cum ar fi asis tența pentru dezvoltare sub formă de granturi și finanțare din partea Băncii 
Europene de Investiții și Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare.  
 
11 
 neperformante. În încercarea de a stabiliza sectorul, banca centrală a lansat o acțiune de 
curățare a băncilor neviabile și a inițiat un amplu exercițiu de recapitalizare pentru 
sectorul în cauză. De asemenea, s -au f ăcut reforme în sectorul energetic și în 
administrarea finanțelor publice, susținute prin programe de sprijin împreună cu creditori 
internaționali, inclusiv UE.  
Pe fundalul unei noi deteriorări a activității economice și al înrăutățirii situației balanței 
de plăți, comunitatea internațională, în frunte cu FMI a instituit un nou pachet de sprijin 
financiar pentru Ucraina. În acest context, Ungaria a solicitat un nou program AMF în 
septembrie 2014 și și -a reiterat solicitarea în decembrie 2014. Având în veder e nevoile 
imperioase de finanțare externă suplimentară și pentru a sprijini programul ambițios de 
reformă al autorităților ucrainene, Comisia a înaintat, la 8 ianuarie 2015, o propunere 
pentru un nou program AMF în valoare de până la 1,8 miliarde EUR sub f ormă de 
împrumuturi (AMF III). Decizia privind acest nou program de asistență macrofinanciară 
a fost adoptată de colegislatori în aprilie 2015. Se așteaptă ca plata să se facă în trei 
tranșe egale în perioada 2015 -2016. La 11 martie 2015, Consiliul directo r al FMI a 
aprobat un nou acord de patru ani, în cadrul mecanismului de finanțare extinsă pentru 
Ucraina (drepturi speciale de tragere de 12,348 miliarde EUR, aproximativ 17,5 miliarde 
USD). Acesta înlocuiește acordul stand -by de doi ani convenit în aprili e 2014.  
 
4. ASIGURAREA UTILIZĂRII  ADECVATE A FONDURILO R AFERENTE ASISTENȚE I 
MACROFINANCIARE : EVALUĂRI OPERAȚIONAL E ȘI EVALUĂRI EX-POST  
4.1. Evaluări operaționale  
În conformitate cu prevederile Regulamentului financiar al UE, Comisia, cu ajutorul 
consultanților externi, realizează evaluări operaționale pentru a obține garanții rezonabile 
cu privire la buna funcționare a procedurilor administrative și a circuitelor financiare în 
țările beneficiare.  
Evaluările operaționale vizează sistemele de gestio nare a finanțelor publice, în special 
procedurile și organizarea ministerului de finanțe și a băncii centrale și, mai precis, 
gestionarea conturilor în care sunt vărsate fonduri UE. În plus, se acordă o atenție 
specială modului de funcționare a instituțiil or de audit extern, independenței, 
programelor de lucru și eficacității controlului acestora. Sunt analizate, de asemenea, 
procedurile de achiziții publice la nivel central. În 2014, Comisia a efectuat o evaluare 
operațională în Ucraina, în vederea pregăti rii pentru noua operațiune AMF aprobată în 
anul respectiv.  
4.2. Evaluări  ex-post 
În conformitate cu Regulamentul financiar al UE, Comisia realizează evaluări ex-post8 
pentru a evalua impactul programelor de asistență macrofinanciară. Principalele obiective  
vizate sunt: (i) analiza impactului asupra economiei țării beneficiare, îndeosebi asupra 
sustenabilității poziției sale externe; și (ii) evaluarea valorii adăugate a intervenției UE. O 
                                                            
8 Toate evaluările ex-post sunt disponibile pe site -ul web al DG ECFIN: 
http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm . 
 
12 
 evaluare ex-post a unei operațiuni de AMF pentru Bosnia și Herțegovina  a început în 
2014; ea a fost finalizată în martie 2015.  
 
5. SOLICITĂRI DE ASISTEN ȚĂ ȘI VIITOARE PROPU NERI ALE COMISIEI — SITUAȚIA 
BUGETARĂ  
Programul operațiunilor de asistență macrofinanciară pentru 2015 este următorul:  
(i) punerea în aplicare a cinci decizii deja aprobate, pentru operațiuni de AMF în 
Georgia, Iordania, Republica Kârgâzstan, Tunisia și Ucraina (ultima tranșă 
din AMF I);  
(ii) punerea în aplicare a noii decizii AMF III pentru Ucraina, adoptată în aprilie 
2015, și  
(iii) aprobarea unor even tuale programe noi, pe baza cererilor primite până în 
prezent din partea Armeniei și Egiptului și a unor solicitări noi care pot fi 
primite (în special una preconizată din Republica Moldova).  
După cum s -a menționat mai sus, operațiunile de asistență macrof inanciară pentru 
Georgia, Iordania și Republica Kârgâzstan, precum și operațiunea AMF I pentru Ucraina 
sunt programate să fie plătite în totalitate în 2015, în timp ce plățile din programul cu 
Tunisia și operațiunea AMF III pentru Ucraina urmează să se fac ă în perioada 2015 -
2016. Cu toate acestea, implementarea integrală a operațiunilor de mai sus este 
condiționată de respectarea condițiilor de politică prevăzute în memorandumul de 
înțelegere corespunzător.  
În februarie 2014, Comisia a primit o nouă cerere de asistență macrofinanciară din partea 
Armeniei. Cu toate acestea, situația balanței de plăți a Armeniei nu a fost considerată 
suficient de critică pentru a justifica o propunere de AMF a Comisiei, în pofida aprobării 
unui nou acord de finanțare cu FMI (î n cadrul mecanismului de finanțare extinsă, în 
valoare de 125 de milioane USD), la 7 martie 2014. Comisia monitorizează îndeaproape 
situația economică și financiară din Armenia, în special în contextul mediului economic 
extern mai dificil cu care se confru ntă această țară de la sfârșitul anului 2014.  
În noiembrie 2012, Egiptul și -a reînnoit cererea privind acordarea de asistență 
macrofinanciară în valoare totală de  500 de milioane EUR. Comisia a luat în calcul 
prezentarea unei propuneri, care să constea eve ntual dintr -un împrumut în valoare de  450 
de milioane EUR și dintr -un grant de  50 de milioane EUR. În plus, în iunie 2013, s -a 
realizat o evaluare operațională care a analizat circuitele financiare și mecanismele de 
control din cadrul sistemului de gestiun e a finanțelor publice al Egiptului. Cu toate 
acestea, propunerea de AMF a fost amânată, așteptându -se încheierea între Egipt și FMI 
a unui program de plăți FMI și avându -se în vedere evoluțiile politice de după iulie 2013 
din această țară.  
Comisia se aște aptă să primească o cerere oficială de AMF din partea Moldovei în 2015 
având în vedere deteriorarea situației sale economice și discuțiile în curs cu FMI cu 
privire la un posibil nou program.  
Tabelul de mai jos oferă o prezentare generală a angajamentelor și a plăților aferente 
granturilor de asistență macrofinanciară pentru 2013, 2014 și 2015 (valori indicative). 
 
13 
 Previziunea pentru 2015 are un caracter preliminar și include numai acele operațiuni de 
asistență macrofinanciară pentru care Comisia a propus o decizie sau care au fost deja 
aprobate de către colegislatori.  
Valoarea totală a împrumuturilor nerambursate din cadrul AMF era de 1  842 de milioane 
EUR la sfârșitul anului 2014. Această sumă este garantată de bugetul UE, prin 
intermediul Fondului de garantare pentru acțiuni externe9, care acoperă, de asemenea, 
împrumuturile Euratom și împrumuturile acordate de Banca Europeană de Investiții 
țărilor terțe. Fondul de garantare este menținut la nivelul de 9  % din valoarea 
împrumuturilor AMF, Euratom și a celor acordate de BEI țărilor terțe. El este alimentat 
de la bugetul UE. Se estimează că valoarea plăților împrumuturilor din cadrul AMF va 
ajunge la aproximativ 1,9 miliarde EUR în 2015, aceasta corespunzând unei provizionări 
a Fondului de garantare cu ap roximativ 168 de milioane EUR. Totuși, aceste cifre nu 
includ eventualele operațiuni noi de asistență macrofinanciară pentru care Comisia nu a 
prezentat încă o propunere.  
 
                                                            
9 Pentru mai multe informații, a se consulta Raportul Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu 
privind garanțiile acoperite de la bugetul general (COM(2014) 540).  
 
14 
  
 
 
 
 
Angajamente și plăți pentru granturile AMF, plățile aferente împrumuturilor AMF 2013-2015 (EUR)
2013 2014 2015 (indicative)*
Credite de angajament pentru granturi în buget 94 550 000 60 000 000 77 955 000
Evaluări operaționale, evaluări ex-post, studii privind  173 856  181 874  250 000
   cheltuielile publice și responsabilitatea financiară
AMF Republica Kârgâzstan (decizie adoptată) 15 000 000
AMF Georgia (decizie adoptată) 23 000 000
Alte operațiuni posibile de AMF (Moldova, Egipt, Armenia...) de precizat
Angajamente, total  173 856 38 181 874
Credite bugetare neangajate 94 376 144 21 818 126
Credite de plată pentru granturi în buget 56 339 890 52 153 011 74 218 061
Evaluări operaționale, evaluări ex-post, studii privind  529 345  179 806
   cheltuielile publice și responsabilitatea financiară
AMF Republica Kârgâzstan (decizie adoptată) 15 000 000
AMF Georgia (decizie adoptată) 23 000 000
Alte operațiuni posibile de AMF (Moldova, Egipt, Armenia...) de precizat
Plăți, total  529 345  179 806
Credite neutilizate pentru plata granturilor 55 810 545 51 973 205
Plăți aferente împrumuturilor AMF
Bosnia și Herțegovina (decizie adoptată) 100 000 000
Ucraina I  (decizie adoptată) 360 000 000 250 000 000
Ucraina II  (decizie adoptată) 1000 000 000
Georgia (decizie adoptată) 23 000 000
Iordania  (decizie adoptată) 180 000 000
Tunisia  (decizie adoptată)** 200 000 000
Republica Kârgâzstan (decizie adoptată) 15 000 000
Ucraina III  (propunere adoptată)** 1200 000 000
Alte operațiuni posibile de AMF (Moldova, Egipt, Armenia...)
Plăți aferente împrumuturilor AMF, total 100 000 000 1360 000 000 1868 000 000
* Cu excepția cifrelor pentru creditele bugetare care corespund bugetului care a fost adoptat pentru 2015
** Doar două din cele trei tranșe sunt preconizate a fi plătite în 2015. Plata ultimei tranșe este planificată pentru 2016.