COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.6.2011 
SEC(2011) 805 final 
  
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul Na țional de Reform ă 2011 al Finlandei 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind Programul de stab ilitate actualizat al Finl andei pentru perioada 2011-2014 
{SEC(2011) 734 final} 
 
 
RO 2   RO Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul Na țional de Reform ă 2011 al Finlandei 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind Programul de stabilitate actualiz at al Finlandei pentru perioada 2011-2014 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozi țiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice
1, în special articolul 5 alineatul (3), 
având în vedere recomandarea Comisiei Europene2, 
având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea for ței de munc ă, 
după consultarea Comitetului economic și financiar, 
întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de 
lansare a unei noi strategii pentru ocuparea for ței de munc ă și creștere economic ă, 
Strategia Europa 2020 bazat ă pe coordonarea sporit ă a politicilor economice, care se 
va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare ac țiuni în vederea stimul ării 
potențialului de cre ștere durabil ă și de competitivitate al Europei. 
(2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adop tat o recomandare privind orient ările generale pentru 
politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 
21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orient ările pentru politicile de 
ocupare a for ței de munc ă ale statelor membre
3, care formeaz ă împreună „orientările 
integrate”. Statele membre au fost invitate s ă țină seama de orient ările integrate în 
cadrul politicilor economice și de ocupare a for ței de munc ă naționale. 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1. 
2 JO C , p. . 
3 Men ținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011. 
 
RO 3   RO (3) La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiz ă anuală a creșterii, marcând 
astfel începutul unui nou ciclu de guvernan ță economic ă în UE și al primului semestru 
european de coordonare ex-ante  și integrat ă a politicilor, care se înscrie în cadrul 
Strategiei Europa 2020.  
(4) La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat priorit ățile privind consolidarea 
bugetară și reforma structural ă (în conformitate cu concluziile Consiliului din 
15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a cre șterii efectuate de 
Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de  a acorda prioritate  restabilirii bugetelor 
solide și sustenabilit ății finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pie ței 
muncii și depunerii de noi eforturi  în vederea intensific ării creșterii. Consiliul 
European a solicitat statelor membre s ă transpună aceste priorit ăți în măsuri concrete, 
pe care să le includ ă în programele de stabilitate sau de convergen ță și în programele 
naționale de reform ă. 
(5) La 25 martie 2011, Consiliul European a invita t, de asemenea, statele membre care 
participă la Pactul Euro Plus s ă își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi 
incluse în programele de stabilitate sau de convergen ță și în programele na ționale de 
reformă.  
(6) La 6 aprilie 2011, Finlanda a transmis actualizarea Programului de stabilitate 
2011-2014 și Programul Na țional de Reform ă 2011. Pentru a se ține seama de 
legăturile dintre cele dou ă programe, acestea au fost evaluate în acela și timp.  
(7) La apogeul crizei economice gl obale, Finlanda a cunoscut o sc ădere foarte abrupt ă a 
PIB, ca urmare a faptului c ă economia finlandez ă s-a bazat, în mod tradi țional, pe 
performan țele exportului realizat de industrii le sale principale . În 2009, PIB s-a 
contractat cu 8,2% în urma unei sc ăderi extrem de accentuate a exporturilor (de 20% 
în volum) și a efectelor adverse asociate ale neîncrederii investitorilor. Rata șomajului 
a crescut cu aproximativ dou ă puncte procentuale, de la 6,4 % din for ța de munc ă în 
2008, la 8,3% în 2010. Redresarea economic ă a fost puternic ă, respectiv PIB a crescut 
cu 3,1% în 2010, fiind sus ținut atât de cererea intern ă, cât și de o revenire a 
exporturilor. Dup ă o scurtă cădere în 2009, pre țurile în sectorul imobiliar și volumul 
construcțiilor de locuin țe au crescut rapid, dep ășind nivelurile an terioare crizei și dând 
naștere anumitor preocup ări legate de e xpansiunea excesiv ă a pieței imobiliare. 
Finlanda a ie șit din criza economic ă cu un deficit public de 2,5% din PIB în 2010 și o 
datorie de 48,5% din PIB. 
(8) Pe baza evalu ării Programului de stabilitate actua lizat în temeiul Regulamentului (CE) 
nr. 1466/97 al Consiliului, opinia Consiliului este c ă, pentru perioada 2011-2012, 
scenariul macroeconomic pe care se bazeaz ă programul este plauzibil, dar pentru 
perioada ulterioar ă acest scenariu este, într-o mic ă măsură, prea favorabil. Pentru 
perioada 2011-2012, scenariul macroec onomic corespunde prognozei din prim ăvară a 
serviciilor Comisiei. Pentru pe rioada 2013-2015, programul preconizeaz ă o creștere de 
aproximativ 2% din PIB, care dep ășește ușor creșterea poten țială estimată de 1,5% și, 
prin urmare, ar putea fi supus ă unor riscuri. Obiectivul st rategiei bugetare este de a 
reduce deficitul pân ă la 0,9% din PIB în 2011 și până la 0,7% în 2012, reflectând 
îmbunătățirea ciclic ă a economiei și unele m ăsuri de consolidare decise deja de 
guvernul anterior. Cu toate acestea, actualiz area Programului de stabilitate nu prevede 
nicio altă consolidare bugetar ă în perioada 2013-2015. Risc urile pentru obiectivele 
bugetare par a fi echilibrate. Cel mai importa nt factor de risc provine din mediul 
 
RO 4   RO macroeconomic global care are, în mod tradi țional, un puternic impact asupra 
economiei finlandeze bazate pe export. 
(9) Ultima actualizare a programului nu are în vedere utilizarea îmbun ătățirii prognozate a 
condițiilor economice pentru realizarea consolid ării bugetare pe termen mediu. În timp 
ce îndeplinirea obiectivului pe termen mediu (OTM), stabilit de autorit ățile finlandeze 
ca fiind un surplus stru ctural de 0,5% din PIB, este planificat ă pentru 2011, în anii 
următori, soldul structural este prev ăzut să se situeze sub țintă.  
(10) Adoptarea de m ăsuri pentru a contracara efectele îmb ătrânirii popula ției a fost una 
dintre priorit ățile guvernelor finlandeze succesive. Reflectând aceste eforturi, riscul 
întâmpinat de Finlanda în ceea ce prive şte sustenabilitatea pe termen lung a finan ţelor 
publice pare a fi mediu. Cu toate acestea, țara se confrunt ă cu o schimbare 
demografic ă puternic ă și imediat ă și există încă un deficit considerabil de 
sustenabilitate a finan țelor publice. Aceast ă provocare are implica ții pentru multe 
domenii de politic ă. Îmbătrânirea popula ției va conduce la o cre ștere semnificativ ă a 
cererii de servicii legate  de procesul de îmb ătrânire, care, în Finlanda, sunt în cea mai 
mare parte furnizate de administra țiile locale. Mai multe studii au constatat c ă, în 
ultimii ani, îmbun ătățirea productivit ății serviciilor publ ice a fost slab ă. Autoritățile 
finlandeze au implementat deja mai multe reforme vizând restructurarea serviciilor 
publice și stimularea productivit ății atât la nivelul guvernului central, cât și la nivelul 
administra țiilor locale. Investi țiile relativ mari ef ectuate în sectorul public în domeniul 
tehnologiei informa ției nu s-au tradus înc ă în îmbun ătățiri ale productivit ății, ceea ce 
implică faptul că acestea trebuie înso țite de schimb ări structurale și administrative. În 
ansamblu, mai pot fi înc ă luate măsuri suplimentare pentru a ob ține câștiguri de 
productivitate și reduceri de costuri în furnizarea serviciilor publice. 
(11) Creșterea actual ă a șomajului pe termen lung consti tuie motiv de îngrijorare. În 
perioada 2005-2008, șomajul pe termen lung a sc ăzut substan țial, dar a început s ă 
crească din nou în 2009. La sfâr șitul lunii martie 2011, num ărul șomerilor pe termen 
lung era de 57 400 de persoane, reprezentând o cre ștere cu 12 400 de persoane fa ță de 
anul precedent. Mul ți dintre ace ști șomeri apar țin în prezent grupei de vârst ă 55-64 de 
ani. Ca urmare a modelului de pensionare, cea mai mare cre ștere a șomajului se va 
înregistra în cadru l grupei de vârst ă 45-54 de ani. De și rata șomajului pe termen lung 
se situeaz ă în Finlanda sub media UE, problema trebuie privit ă în contextul asigur ării 
forței de munc ă în viitor și al incluziunii sociale. Experien ța arată că șomajul pe 
termen lung m ărește, în special, riscul de s ărăcie și de excluziune social ă. Deși 
creșterea șomajului pe termen lung este recunoscut ă de către autorit ățile finlandeze ca 
fiind o problem ă presantă, nu a fost definit ă până acum o strategie cuprinz ătoare 
pentru combaterea acesteia. Fi nlanda a extins în timpul crizei în mod eficient m ăsurile 
de politic ă active pentru pia ța forței de munc ă pentru a combate șomajul în rândul 
tinerilor. De și acest lucru a contribuit la reducerea șomajului în rândul tinerilor în 
perioada 2010-2011, acesta r ămâne în continuare peste media UE și poate justifica 
luarea de noi m ăsuri. În mod similar, consolidarea și mai buna orientare a m ăsurilor de 
politică active pentru pia ța forței de munc ă ar putea contribui la  inversarea tendin ței 
negative a șomajului pe termen lung. 
(12) Având în vedere schimb ările demografice, cre șterea ratei de ocupare a lucr ătorilor 
vârstnici este important ă pentru finan țele publice și esențială pentru a r ăspunde în 
viitor cererii de for ță de munc ă. Sistemul de pensii finlandez a fost reformat în 2005, 
iar în 2009 s-a stabilit o leg ătură între pensie și un coeficient al speran ței de viață. Cu 
 
RO 5   RO toate acestea, în prezent, vârsta legal ă de pensionare nu este corelat ă cu speran ța de 
viață. Având în vedere cre șterea continu ă a speranței de viață, o astfel de corelare ar 
contribui nu numai la asigurarea ofertei de for ță de muncă, ci și a unor pens ii adecvate. 
Schemele de pensionare anticipat ă au fost reduse în ultimii câ țiva ani, dar mai pot fi 
încă luate și alte măsuri în vederea cre șterii stimulentelor de angajare pentru vârstnici. 
De exemplu, ajutorul prelungit de șomaj pentru vârstnici func ționează, în linii mari, la 
fel ca pensia pentru șomaj care a fost desfiin țată. În pofida îmbun ătățirilor efectuate în 
ultimii zece ani, dup ă standardele nordice, ratele de ocupare a lucr ătorilor vârstnici și 
vârsta efectiv ă de ieșire la pensie sunt sc ăzute. Dizabilitatea constituie foarte des cauza 
pensionării anticipate. Pentru a cre ște vârsta efectiv ă de pensionare sunt necesare 
măsuri care s ă țină seama și de calitatea vie ții la locul de munc ă, inclusiv de starea de 
bine și de sănătatea angaja ților. Acest lucru este important având în vedere, în special, 
numărul mare de persoane care primesc pensii  de invaliditate. Din 2009, Finlanda a 
cheltuit aproximativ 14 milioane EUR pentru proiecte destinate îmbun ătățirii mediului 
de lucru. Impactul acestor ini țiative merit ă să fie evaluat. Participarea la programe de 
învățare pe tot parcursul vie ții a fost, în mod tradi țional, foarte ridicat ă în Finlanda și 
va continua s ă fie important ă având în vedere cerin țele emergente pentru noi 
competen țe și schimbările demografice.  
(13) Creșterea concuren ței, în special în sectorul serviciilor, a devenit din ce în ce mai 
relevantă pentru m ărirea productivit ății și a poten țialului de cre ștere economic ă. 
Îndepărtarea din punct de vedere  geografic a Finlandei și densitatea mic ă a popula ției 
sale slăbește concuren ța în afaceri, având ca efect o cre ștere relativ sc ăzută a 
productivit ății în sectoarele necomerciale. Structurile antreprenoriale existente sunt 
ocazional foarte concentrate, în special în industria alimentar ă sau în comer țul cu 
ridicata și cu amănuntul. Acest fapt ar putea contribu i la nivelul relativ ridicat al 
prețului la consumator, de și distanțele lungi de transport ar putea avea, de asemenea, 
un rol. Pre țurile cu am ănuntul se num ără printre cele mai mari din UE. Concuren ța în 
comerțul cu am ănuntul este în continuare obstruc ționată parțial de reglement ări, în 
pofida unei relax ări recente, și de barierele cu care se confrunt ă întreprinderile str ăine 
și locale care intr ă sau ies de pe pia ță.  
(14) În Programul de stabilitate și în Programul Na țional de Reform ă ale Finlandei nu sunt 
stabilite în mod explicit angajamente specif ice în temeiul Pactului Euro Plus, dar se 
așteaptă ca acestea s ă fie prezentate dup ă formarea noului guvern. 
(15) Comisia a evaluat Progr amul de stabilitate și Programul Na ţional de Reform ă4, ținând 
seama nu numai de relevan ţa acestora pentru o politic ă bugetară și socioeconomic ă 
sustenabil ă în Finlanda, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările UE, având 
în vedere necesitatea de a consolida guvernan ţa economic ă globală a Uniunii 
Europene. Comisia consider ă că trebuie formulate m ăsuri de consolidare pe termen 
mediu și că sunt necesare în continuare ac țiuni pentru îmbun ătățirea sustenabilit ății 
finanțelor publice, inclusiv prin m ărirea productivit ății sectorului public. De asemenea, 
sunt necesare în continuare ac țiuni pentru sporirea stimulentelor în favoarea muncii și 
creșterea vârstei efective de ie șire de pe pia ța muncii, precum și pentru îmbun ătățirea 
productivit ății și a concuren ței pe piețele din sectorul serviciilor. 
                                                 
4 SEC(2011) 734. 
 
RO 6   RO (16) În lumina acestei evalu ări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului 
din 2 iunie 2010 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a 
Programului de stabilitate al  Finlandei, iar avizul s ău5 se regăsește, în special, în 
recomand ările de la punctele (1) și (2) de mai jos. Ținând seama de concluziile 
Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul Na țional de 
Reformă al Finlandei. 
RECOMAND Ă ca Finlanda s ă depună eforturi în perioada 2011-2012 pentru: 
(1) A continua consolidarea bugetar ă utilizând orice venit excep țional pentru a reduce 
deficitul și luând în acela și timp m ăsuri suplimentare de men ținere a pozi ției 
bugetare deasupra obiectivul ui pe termen mediu. 
(2) A lua măsuri suplimentare pentru a ob ține câștiguri de productivitate și reduceri de 
costuri în furnizarea serviciilor pub lice, inclusiv efectuarea de schimb ări structurale, 
pentru a r ăspunde provoc ărilor create de îmb ătrânirea popula ției. 
(3) A orienta m ăsurile active pentru pia ța forței de munc ă mai mult c ătre șomerii pe 
termen lung și către tineri. 
(4) A lua măsuri pentru cre șterea șanselor de angajare ale lucr ătorilor vârstnici și a 
participării acestora la programe de înv ățare pe tot parcursul vie ții. A lua m ăsuri 
suplimentare pentru a desc uraja pensionarea anticipat ă și a corela și mai mult vârsta 
limită legală de pensionare cu speran ța de viață. 
(5) A lua măsuri suplimentare de deschidere în cont inuare a sectorului serviciilor, prin 
redefinirea cadrului de reglementare și îndepărtarea restric țiilor în vederea facilit ării 
noilor intr ări pe piețele din sectorul serviciilor, în special în sectorul comer țului cu 
amănuntul. 
Adoptată la Bruxelles, 
 Pentru Consiliu, 
 Pre şedintele 
                                                 
5 Prev ăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.