ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.

prezentul document referitor la o strategie spațială pentru Europa ține seama de avizele anterioare ale CoR pe această temă, conținând trimiteri la avize cum ar fi „Către o strategie spațială a Uniunii Europene în serviciul cetățeanului” și „Politica industrială spațială a UE”, precum și la raportul Comisiei pentru afaceri externe a Parlamentului European referitor la capabilitățile spațiale pentru securitatea și apărarea europeană, la studiul privind dezvoltarea pieței spațiale în Europa (Space Market Uptake in Europa), la recomandările cu privire la adăugarea unei dimensiuni regionale la strategia spațială europeană (Recommendations on adding a regional dimension to the European Space Strategy), publicate de NEREUS în aprilie 2016, precum și la recomandările grupului consultativ privind spațiul (SAG) din cadrul Programului Orizont 2020 privind posibilele priorități pentru cercetare și inovare în cadrul programului de lucru 2018-2020 (Advice on potential priorities for Research and Innovation in the work programme 2018-2020);
(i) litera (c) se înlocuiește cu următorul text: „(c) un instrument de stabilizare a veniturilor, sub forma unor contribuții financiare la fonduri mutuale, care acordă compensații fermierilor din toate sectoarele pentru o scădere drastică a veniturilor lor.”; (ii) se adaugă următoarea literă (d): „(d) un instrument de stabilizare a veniturilor, sub forma unor contribuții financiare la fonduri mutuale, care acordă compensații fermierilor dintr-un anumit sector pentru o scădere drastică a veniturilor lor.”

(i) se adaugă următoarea literă (d): „(d) un instrument de stabilizare a veniturilor, sub forma unor contribuții financiare la fonduri mutuale, care acordă compensații fermierilor dintr-un anumit sector pentru o scădere drastică a veniturilor lor.”
44.

constată că obiectivele Agendei 2030 nu vor fi atinse fără îmbunătățirea considerabilă a coerenței politicilor, ținând seama de impactul politicilor publice, în ansamblu, asupra obiectivelor de dezvoltare. În plus, CoR insistă asupra faptului că trebuie înregistrate progrese în materie de coerență atât între domeniile de acțiune publică (în plan orizontal), cât și între nivelurile de guvernare (local, regional, național și european), prin intermediul unei abordări „la nivelul întregii administrații” (Whole of Government) în politicile și programele publice pe termen scurt, mediu și lung;
6.

dat fiind avizul Curții de Conturi Europene, intitulat „EFSI: an early proposal to extend and expand” („FEIS: o propunere timpurie de prelungire și extindere”), în special observațiile de la punctele 61 și 62, convine că trebuie clarificată aplicarea regulilor privind ajutoarele de stat în cazul proiectelor finanțate în același timp din FEIS și din fondurile structurale și, din rațiuni de coerență, cere să se prevadă că nici finanțările prin intermediul acestora din urmă nu trebuie considerate ajutoare de stat;
22.

menționează că, în ciuda utilizării reduse a EMAS subliniate la punctul 12, acest instrument are în fond un mare potențial pentru identificarea și centralizarea fluxurilor (ineficiente și/sau dăunătoare mediului) de materiale în procesele (de producție) și, prin urmare, salută faptul că, în cadrul planului de acțiune, Comisia are în vedere îmbunătățirea acestui instrument în avantajul întreprinderilor, în special al IMM-urilor. În plus, reamintește că, datorită transparenței și controlului integrate în mod sistematic în acest sistem unitar de management, EMAS constituie și o modalitate excelentă de verificare a unor astfel de fluxuri;
16.

regretă faptul că, în cadrul strategiei, Comisia nu a evidențiat rolul aeroporturilor regionale și importanța lor pentru dezvoltarea aviației. Abordarea echilibrată pe care Comisia și-a propus să o urmărească, în conformitate cu orientările privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene (JO C 99, 4.4.2014, p. 3), presupune luarea în considerare a cerinței referitoare la dezvoltarea regională și la conectivitatea tuturor regiunilor europene, inclusiv a regiunilor periferice și slab populate, precum și a regiunilor ultraperiferice, dat fiind că este evident riscul ca piața să nu țină seama de aceste cerințe. CoR subliniază că obligația de serviciu public este o chestiune foarte importantă din perspectivă regională. Cu toate acestea, trebuie să se țină seama și de cerința ca, pentru a atinge pe termen lung și durabil pragul de rentabilitate, aeroporturile regionale să poată beneficia de sprijin. Pentru supraviețuirea zonelor periferice, ultraperiferice și slab populate, precum și a celor care nu beneficiază în prezent de conexiuni bune din alte motive, conexiunile cu centrele economice și administrative naționale și cu nodurile de transport aerian, care permit deplasările ulterioare, sunt vitale pe termen lung. În multe cazuri, pentru a asigura condiții adecvate de dezvoltare acestor regiuni, sunt necesare achiziții publice, investiții și ajutoare operaționale acordate aeroporturilor, precum și asigurarea sloturilor orare de decolare și de aterizare la orele de vârf în nodurile aeroportuare, care fac posibile transferurile către alte destinații din Europa și de pe alte continente. Acest aspect este esențial pentru coeziunea teritorială a UE și, prin urmare, Comitetul este de părere că el trebuie să se reflecte clar în strategia în domeniul aviației. CoR își reafirmă opinia exprimată anterior, că eforturile Comisiei ar trebui să se concentreze pe marile aeroporturi și că măsurile de sprijin destinate aeroporturilor mici, cu un trafic mediu anual mai mic de 300 000 de pasageri nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare a ajutorului de stat, având în vedere că aceste aeroporturi nu pot avea un impact semnificativ asupra comerțului dintre statele membre, deoarece, din motive structurale, nu sunt capabile să acopere costurile de capital și de exploatare (1) și deoarece sprijinul public este destinat dezvoltării unei infrastructuri de transport aerian sigure și viabile din punct de vedere economic în regiuni care nu dispun de suficiente legături de transport (2). Această dispoziție ar trebui însoțită în mod normal de o creștere semnificativă a pragului de derogare privind ajutoarele destinate aeroporturilor care furnizează SIEG (stabilit în prezent la 200 000 de pasageri pe an), acest prag trebuind să revină la nivelul existent înainte de adoptarea așa-zisului „pachet Almunia” privind SIEG, adică 1 milion de pasageri pe an. Cu toate acestea, condiția prealabilă pentru o astfel de măsură trebuie să fie imposibilitatea de a realiza pe altă cale o conexiune adecvată;
(4)

Articolul 36 se modifică după cum urmează: (a) alineatul (1) litera (a) se înlocuiește cu următorul text: „(a) investiția trebuie să întărească concurența în furnizarea de gaze naturale și să îmbunătățească siguranța alimentării, ținând seama, în cazul infrastructurilor înspre și dinspre țări terțe, inclusiv de structura ofertei relevante și de accesul la conductele de import/export de gaze în respectivele țări terțe;”; (b) la alineatul (3) se adaugă următoarea a doua teză: „În cazul în care infrastructura în cauză se află sub jurisdicția unui stat membru și a unei (sau a mai multor) țări terțe, autoritatea națională de reglementare se consultă cu autoritățile competente din țările terțe înainte de a adopta o decizie.”; (c) la alineatul (4) al doilea paragraf se adaugă următoarea a doua teză: „În cazul în care infrastructura în cauză se află, de asemenea, sub jurisdicția uneia sau mai multor țări terțe, autoritățile naționale de reglementare din statele membre se consultă cu autoritățile relevante din țările terțe înainte de a adopta o decizie cu scopul de a asigura, în ceea ce privește infrastructura în cauză, faptul că dispozițiile prezentei directive sunt aplicate în mod consecvent până la frontiera jurisdicției Uniunii.”;
28.

subliniază că este foarte important ca abordarea privind dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) să fie menținută și extinsă, dat fiind că acest instrument al fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) poate fi considerat drept una dintre modalitățile cele mai eficiente pentru comunități de a obține finanțare din partea UE pentru proiectele locale proprii. Sprijinul pentru dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității are o pondere deosebită pentru regiunile mai îndepărtate și periferice, inclusiv comunitățile și regiunile mai mici de coastă și insulele cu acces limitat la finanțare alternativă;
11.

apreciază eforturile depuse la elaborarea documentului de lucru care însoțește comunicarea Key European action supporting the 2030 Agenda and the Sustainable Development Goals [Acțiuni-cheie europene de sprijinire a Agendei 2030 și a obiectivelor de dezvoltare durabilă – SWD(2016) 390 final], care propune integrarea Strategiei Europa 2020 cu obiectivele Agendei 2030, valorificând relațiile dintre cei trei piloni, cele 7 inițiative emblematice și cele 5 obiective ce decurg din prioritățile Strategiei Europa 2020 și care sunt legate de cele 11 obiective tematice propuse pentru Fondurile de coeziune;
1. Pentru a facilita pătrunderea energiei din surse regenerabile și/sau a căldurii sau a răcorii reziduale în sectorul încălzirii și răcirii, fiecare stat membru depune eforturi pentru a spori ponderea energiei din surse regenerabile și/sau a căldurii sau a răcorii reziduale furnizate pentru încălzire și răcire cu cel puțin 1 punct procentual (pp) în fiecare an, exprimată ca pondere națională în consumul final de energie și calculată în conformitate cu metodologia stabilită la articolul 7.

1. Pentru a facilita pătrunderea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii, fiecare stat membru depune eforturi pentru a spori ponderea energiei din surse regenerabile furnizate pentru încălzire și răcire cu cel puțin 1 punct procentual (pp) în fiecare an, exprimată ca pondere națională în consumul final de energie și calculată în conformitate cu metodologia stabilită la articolul 7.

(c)

(c)

4 . Statele membre pot utiliza structurile instituite în temeiul schemelor de obligații în materie de eficiență energetică prevăzute la articolul 7 din Directiva 2012/27/UE pentru a pune în aplicare și a monitoriza măsurile menționate la alineatul (2).
16.

ex ante , în măsura în care ele se referă la punerea în aplicare a dreptului Uniunii, la îmbunătățirea structurilor administrative și, prin concentrare tematică, la punerea în aplicare a reformelor care intră sub incidența domeniului de aplicare al Strategiei Europa 2020; subliniază, așadar, că este extrem de necesar să se instituie un cadru de politică care să urmeze Strategiei Europa 2020, pentru a permite continuarea concentrării tematice în următoarea perioadă de programare. Semnalează că acest nou cadru trebuie să se bazeze pe o nouă viziune teritorială care să actualizeze Schema de dezvoltare a spațiului comunitar, care datează din 1999 remarcă faptul că alte politici ale UE ajută la promovarea reformelor structurale. Acesta este cazul fondurilor ESI, prin condiționalitățile, în măsura în care ele se referă la punerea în aplicare a dreptului Uniunii, la îmbunătățirea structurilor administrative și, prin concentrare tematică, la punerea în aplicare a reformelor care intră sub incidența domeniului de aplicare al Strategiei Europa 2020; subliniază, așadar, că este extrem de necesar să se instituie un cadru de politică care să urmeze Strategiei Europa 2020, pentru a permite continuarea concentrării tematice în următoarea perioadă de programare. Semnalează că acest nou cadru trebuie să se bazeze pe o nouă viziune teritorială care să actualizeze Schema de dezvoltare a spațiului comunitar, care datează din 1999 ( 2 )
„O sinteză a elementelor relevante ale planificării managementului riscurilor, inclusiv informațiile privind măsurile de prevenire și de pregătire selectate, trebuie să fie prezentată Comisiei până la 31 ianuarie 2019 și, ulterior, o dată la trei ani. În plus, Comisia poate solicita statelor membre să prezinte planuri de prevenire și de pregătire , în limitele stabilite la articolul 346 alineatul (1) litera (a) din TFUE, conform căruia niciun stat membru nu are obligația de a furniza informații a căror divulgare o consideră contrară intereselor esențiale ale siguranței sale, oferindu-le totodată un cadru de orientare pentru elaborarea unor astfel de planuri , care să acopere eforturile pe termen scurt și pe termen lung. Uniunea ține seama în mod corespunzător de progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește prevenirea dezastrelor și gradul de pregătire ca parte a oricărui viitor mecanism de condiționalitate ex ante în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene.”
Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE) pot participa la program în cadrul cooperării instituite în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (SEE), care prevede punerea în aplicare a programelor Uniunii printr-o decizie adoptată în temeiul acordului respectiv. Țările terțe pot participa, de asemenea, pe baza altor instrumente juridice. Prezentul regulament ar trebui să acorde accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și Curtea de Conturi Europeană să își exercite în mod exhaustiv competențele care le revin. Participarea deplină a țărilor terțe la program ar trebui să facă obiectul condițiilor stabilite în cadrul unor acorduri specifice care să acopere participarea țării terțe în cauză la program. Participarea deplină implică, în plus, obligația de a înființa o agenție națională și gestionarea unora dintre acțiunile programului la nivel descentralizat. Persoanele și entitățile din țări terțe care nu sunt asociate la program ar trebui să aibă posibilitatea de a participa la unele dintre acțiunile programului, astfel cum sunt definite în programul de lucru și în cererile de propuneri publicate de Comisie. La punerea în aplicare a programului, ar putea fi luate în considerare regimuri specifice în ceea ce privește persoanele și entitățile din microstatele europene.

Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE) pot participa la program în cadrul cooperării instituite în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (SEE), care prevede punerea în aplicare a programelor Uniunii printr-o decizie adoptată în temeiul acordului respectiv. Țările terțe pot participa, de asemenea, pe baza altor instrumente juridice și a cadrelor structurate de cooperare, precum sunt strategiile macroregionale ale Uniunii Europene . Prezentul regulament ar trebui să acorde accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și Curtea de Conturi Europeană să își exercite în mod exhaustiv competențele care le revin. Participarea deplină a țărilor terțe la program ar trebui să facă obiectul condițiilor stabilite în cadrul unor acorduri specifice care să acopere participarea țării terțe în cauză la program. Participarea deplină implică, în plus, obligația de a înființa o agenție națională și gestionarea unora dintre acțiunile programului la nivel descentralizat. Persoanele și entitățile din țări terțe care nu sunt asociate la program ar trebui să aibă posibilitatea de a participa la unele dintre acțiunile programului, astfel cum sunt definite în programul de lucru și în cererile de propuneri publicate de Comisie. La punerea în aplicare a programului, ar putea fi luate în considerare regimuri specifice în ceea ce privește persoanele și entitățile din microstatele europene.
31.

ex ante , măsuri obiective și eficiente de anticipare și restructurare, sub orice formă, de natură strategică și de acțiune, de preferință urmând abordarea bazată pe caracteristicile locale, specializarea inteligentă sau promovarea inovării sociale, care însoțesc tranziția și schimbările structurale consideră că este necesară încurajarea statelor membre și a regiunilor care au instituit, ca o condiție, măsuri obiective și eficiente de anticipare și restructurare, sub orice formă, de natură strategică și de acțiune, de preferință urmând abordarea bazată pe caracteristicile locale, specializarea inteligentă sau promovarea inovării sociale, care însoțesc tranziția și schimbările structurale ( 10 )
Prefinanțarea pentru fiecare fond se plătește în tranșe anuale, înainte de data de 1 iulie a fiecărui an, sub rezerva disponibilității fondurilor, după cum urmează: (a) 2021: 0,5 % ; (b) 2022: 0,5 % ; (c) 2023: 0,5 % ; (d) 2024: 0,5 % ; (e) 2025: 0,5 % ; (f) 2026: 0,5 % .

Prefinanțarea pentru fiecare fond se plătește în tranșe anuale, înainte de data de 1 iulie a fiecărui an, sub rezerva disponibilității fondurilor, după cum urmează: (a) 2021: 2 % ; (b) 2022: 2 % ; (c) 2023: 2 % ; (d) 2024: 2 % ; (e) 2025: 2 % ; (f) 2026: 2 % .
(i) alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: „(1) Fără a aduce atingere alineatului (4), ajutorul din cadrul programului pentru școli alocat pentru distribuirea de produse, pentru măsurile educative însoțitoare și pentru costurile aferente menționate la articolul 23 alineatul (1) nu depășește 220 804 135 EUR pe an școlar. În cadrul respectivei limite globale, ajutorul nu depășește: (a) pentru fructele și legumele destinate școlilor: 130 608 466 EUR pe an școlar; (b) pentru laptele destinat școlilor: 90 195 669 EUR pe an școlar.”;

(i) alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: „(1) Fără a aduce atingere alineatului (4), ajutorul din cadrul programului pentru școli alocat pentru distribuirea de produse, pentru măsurile educative însoțitoare și pentru costurile aferente menționate la articolul 23 alineatul (1) nu depășește 220 804 135 EUR pe an școlar. În cadrul respectivei limite globale, ajutorul nu depășește: (a) pentru fructele și legumele destinate școlilor: 130 608 466 EUR pe an școlar; (b) pentru laptele destinat școlilor: 90 195 669 EUR pe an școlar.”;
(8a)

Sprijinul acordat priorității de investiții „dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității” poate contribui la îndeplinirea tuturor obiectivelor tematice stabilite în prezentul regulament. Strategiile de „dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității” (DLRC), sprijinite de FSE+, ar trebui să fie favorabile incluziunii persoanelor defavorizate din teritoriu, atât sub aspectul guvernanței grupurilor de dezvoltare locală, cât și al conținutului strategiei.
subliniază că necesitatea unei „convergențe ascendente” este acută inclusiv deoarece nivelul scăzut al salariilor rămâne o caracteristică a ocupării forței de muncă în Uniunea Europeană. Estimările arată că unul din șase lucrători are venituri salariale scăzute. În ultimii ani, salariile mici din multe state membre nu au ținut pasul cu celelalte salarii, ceea ce a condus la o creștere a inegalității salariale. Procentul lucrătorilor expuși riscului de sărăcie a crescut de la 8,3 % în 2010 la 9,3 % în 2018. În plus, pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ asupra salariilor lucrătorilor, fiind afectați în special cei cu cele mai mici venituri, de exemplu, cei din serviciile de curățenie, din comerțul cu amănuntul, din serviciile de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung și din serviciile de îngrijire rezidențială. Sectoare care sunt parțial sau integral de competența autorităților locale și regionale. Un sondaj online Eurofound pentru anul 2020 a arătat că aproape 40 % din persoanele chestionate din UE consideră că situația lor financiară s-a înrăutățit din cauza pandemiei, iar aproape jumătate dintre respondenți au spus că nu reușesc să își susțină gospodăriile (47 % în aprilie 2020). În plus, femeile, care reprezintă 48 % din totalul angajaților din Uniunea Europeană, reprezintă totodată 59 % dintre cei plătiți cu salariul minim. Acest lucru contribuie la diferențele de remunerare și de pensii între femei și bărbați și la sărăcia în rândul femeilor încadrate în muncă ( 3 ) . Astfel, convergența ascendentă ar contribui la reducerea sărăciei persoanelor încadrate în muncă, precum și a diferențelor de remunerare și de pensii dintre femei și bărbați;
21.

solicită depunerea de eforturi continue pentru a consolida monitorizarea mediului (de exemplu, biodiversitatea, reducerea poluării la zero, lipsa substanțelor toxice, o economie circulară revizuită), corelând-o cu instrumente transversale de monitorizare (de exemplu, ODD, tabloul de bord privind reziliența etc.) și stabilirea unor indicatori principali (de exemplu, economia circulară, clima și energia, lipsa substanțelor toxice, biodiversitatea, reducerea poluării la zero, presiunile asupra mediului, indicatorii pentru evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu etc.) pe baza unor principii generale, cum ar fi asigurarea calității, echilibrul, aplicabilitatea, prioritizarea, flexibilitatea, calendarele și caracterul periodic;
24.

salută intenția Comisiei Europene de a lua măsuri suplimentare în ceea ce privește mobilitatea cu emisii zero; ar trebui să se ia în considerare armonizarea, în întreaga Europă, a zonelor cu emisii scăzute, și cu atât mai mult a zonelor cu emisii zero. Conștiente de faptul că reducerea poluării în zonele unde au fost impuse măsuri de izolare în timpul pandemiei de COVID-19 este temporară, orașele au luat deja măsuri de reducere a impactului traficului – au lărgit trotuarele, au amenajat parcursuri rezervate micromobilității, au scăzut limitele de viteză permise etc. De asemenea, a devenit vizibil faptul că societățile de transport public ar trebui să beneficieze urgent de finanțare (din partea UE) pentru a putea continua să funcționeze, pentru a-și reînnoi parcurile cu vehicule mai puțin poluante și pentru a preveni alegerea de către utilizatori a mijloacelor private de transport motorizat. Subliniază că, atunci când se iau în considerare și se propun standarde mai stricte în ceea ce privește emisiile pentru vehiculele cu motoare pe bază de benzină și motorină, ar trebui să se țină seama de competitivitatea producătorilor europeni; pledează, în același timp, pentru o cale de eliminare a motoarelor cu ardere internă din traficul rutier și își exprimă aprecierea pentru statele membre, regiunile sau orașele care au stabilit deja o dată finală pentru admiterea automobilelor cu motoare cu ardere internă. Comitetul se opune primelor pentru achiziționarea de vehicule echipate cu astfel de motoare. Propune, printre altele, să se promoveze mai intens tehnologia vehiculelor cu emisii zero și să se accelereze investițiile în rețeaua feroviară europeană, inclusiv ca una dintre posibilele alternative viabile pentru navetiști;
(1) Alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în legătură cu cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sută la sută (100 %) din emisiile produse de navele la dană într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

(1) Alocarea certificatelor și aplicarea cerințelor de restituire pentru activitățile de transport maritim se realizează în legătură cu cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru, cincizeci la sută (50 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat în afara jurisdicției unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, sută la sută (100 %) din emisiile generate de călătoriile navelor care pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sosesc într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și sută la sută (100 %) din emisiile produse de navele la dană într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.