RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind eforturile depuse de statele membre în 2012 pentru realizarea unui echilibru sustenabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit /* COM/2014/0233 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind eforturile depuse de statele membre în 2012 pentru realizarea unui echilibru sustenabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit 1. Introducere Statele membre sunt responsabile pentru obținerea unui echilibru stabil și durabil între capacitatea de pescuit a flotei lor și posibilitățile lor de pescuit și pentru a adopta măsuri corespunzătoare de asigurare a acestui echilibru. Aceasta a fost o obligație în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului[1] începând din 2002 și continuă să fie în noua PCP[2], adoptată în decembrie 2013. Un astfel de echilibru contribuie la obiectivele PCP, în special la atingerea producției maxime durabile (MSY) pentru a se asigura sustenabilitatea pe termen lung a activităților de pescuit din punctul de vedere al mediului și consecvența lor cu obținerea de beneficii economice, sociale și în materie de ocupare a forței de muncă. Prezentul raport are la bază rapoartele statelor membre privind eforturile pe care acestea le-au depus pentru a obține un echilibru sustenabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit. Se preconizează ca statele membre să aplice orientările Comisiei[3], atunci când își pregătesc rapoartele. Sunt utilizate și date colectate în conformitate cu Cadrul pentru colectarea datelor[4] (DCF) (anexa I). Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) a evaluat rapoartele statelor membre[5]. Analiza capacității flotelor statelor membre indică unele progrese în obținerea unui echilibru cu posibilitățile de pescuit disponibile, deși rămân încă multe de făcut pentru a se asigura că stocurile sunt gestionate în conformitate cu obiectivul MSY. În raportul său referitor la eforturile depuse de statele membre pe parcursul anului 2011 pentru a obține echilibrul, Comisia a introdus un set de elemente pentru a îmbunătăți analiza echilibrului. În respectivul raport, a fost enumerată o serie de indicatori privind exploatarea durabilă și viabilă a flotelor de pescuit[6], cum ar fi dacă flotele: - sunt dependente de stocuri exploatate peste nivelurile MSY - se mențin în echilibru financiar - sunt sustenabile din punct de vedere economic - sunt subutilizate - sunt inactive Acești indicatori sunt utilizați și pentru prezentul raport. În plus, a fost adăugat un indicator al stocurilor cu risc biologic ridicat care sunt afectate de un segment al flotei, din cauza preocupării că acest aspect a fost neglijat. Plafoane privind capacitatea de pescuit Fiecare stat membru trebuie să se asigure că, în orice moment, capacitatea sa de pescuit exprimată în tonaj (GT) și în putere (kW) este mai mică sau egală cu plafoanele pentru capacitate și putere prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013[7]. Datele care figurează la momentul actual în registrul flotei de pescuit a UE indică faptul că toate statele membre au respectat aceste niveluri. În general, capacitatea de pescuit a flotei UE a fost cu 16,4 % sub plafoanele pentru capacitate exprimată în tonaj și cu 10,4 % sub plafoanele pentru putere (anexa 2). Potrivit registrului flotei de pescuit a UE, la 31 decembrie 2012, flota era alcătuită din 76 023 de nave cu o capacitatea totală de pescuit de 1 578 015 GT și 5 807 827 kW. Ca număr de nave, flotele s-au redus cu 1,6 %, în timp ce tonajul și puterea motoarelor au scăzut cu 2 % și, respectiv, 1 % [inclusiv navele înregistrate în regiunile ultraperiferice (anexa3)]. În 2012, dezafectarea cu ajutoare publice a fost cel mai utilizat instrument de gestionare pentru reducerea capacității de pescuit (anexa 4). De la 1 ianuarie 2007 până la 31 iulie 2012, au fost alocate plăți în valoare de 464 de milioane de euro din FEP, corespunzând cu încetarea activității de pescuit a aproximativ 3 700 de nave (anexa 5). Exhaustivitatea și calitatea rapoartelor statelor membre și indicatori de capacitate Comisia a primit toate cele 22 de rapoarte ale statelor membre. În general, CSTEP a observat că, în comparație cu cele din anii anteriori, rapoartele continuă să se îmbunătățească în ceea ce privește coerența, exhaustivitatea și calitatea (anexele 1A și 1B). A crescut numărul statelor membre care folosesc orientările Comisiei pentru analiză, deși unele încă nu le utilizează. Centrul Comun de Cercetare (JRC), sub instrucțiunile CSTEP, a calculat indicatorii tehnici, economici și biologici relevanți pentru echilibrul dintre capacitatea flotei și posibilitățile de pescuit, pe baza datelor depuse de statele membre în cadrul DCF (anexa 6). Analiza include 434 de segmente de flotă în care sunt disponibile date pentru cel puțin un indicator. Acestea acoperă 97 % din valoarea raportată a debarcărilor din 2011. CSTEP a furnizat orientări pentru interpretarea acestor valori ale indicatorilor bazați pe DCF, care au fost urmate de Comisie în prezentul raport. Situația capacității flotei pentru fiecare stat membru Această secțiune prezintă o imagine de ansamblu a situației flotei fiecărui stat membru, pe baza rapoartelor statelor membre și a constatărilor CSTEP întemeiate pe date DCF. Belgia a raportat că, din 2003, capacitatea flotei sale s-a redus cu 30 % în ceea ce privește kW și cu 38 % în ceea ce privește GT. Se constată un echilibru între capacitatea flotei și posibilitățile de pescuit. O mică parte din capacitate și doar puține posibilități de pescuit nu sunt folosite. Analiza efectuată de CSTEP indică faptul că navele de 18-40 m cu traule laterale, cu traule de fund și cu plasă-pungă au fost dependente de stocuri exploatate peste nivelurile MSY. Navele de 24-40 m cu traule laterale au afectat două stocuri cu risc biologic. Navele de 18-24 m cu traule de fund și plasă-pungă de fund și navele de 12-18 m cu traule laterale nu au fost sustenabile din punct de vedere economic în 2011. Bulgaria a raportat că, de la aderare, flota de pescuit s-a redus ca număr (-7 %), tonaj (-14 %) și putere (-6 %). Utilizarea capacității, care este semnificativ mai mică pentru navele sub 12 m, s-a îmbunătățit în 2012 în toate segmentele. Activitatea navelor individuale a crescut în general cu 220 %. Autoritatea națională a luat deja măsuri de reducere a numărului de nave inactive, iar procesul de retragere a acestora din registrul național este în curs. Navele mai mici (sub 12 m) nu au fost profitabile din punct de vedere economic; se intenționează retragerea lor în continuare și înlocuirea cu nave mai mari care vizează peștii pelagici. Bulgaria concluzionează că flota sa are, într-o oarecare măsură, un exces de capacitate față de poziția de echilibru cu posibilitățile de pescuit. Analiza efectuată de CSTEP indică faptul că navele de 12-18 m cu setci fixe și în derivă și navele care folosesc unelte active și pasive nu sunt sustenabile din punct de vedere economic; încă există o flotă inactivă foarte mare (aproape 1 200 de nave), iar nivelul de activitate este foarte redus pentru flota cu unelte active și pasive. Valorile ROFTA pentru 2011 par anormal de mici. Nu sunt disponibili indicatori biologici. Cipru și-a redus din 2004 capacitatea flotei (-65 % în ceea ce privește GT și -20 % în ceea ce privește kW). Utilizarea navelor a fost foarte mică (sub 53 %) pentru toate flotele, cu excepția navelor cu traule de fund din apele internaționale. Analiza datelor economice pentru 2011 nu s-a finalizat, dar datele pentru 2010 au indicat o supracapitalizare. Flota de „nave cu traule de fund din apele teritoriale” s-a redus recent, iar Cipru nu a putut să efectueze o evaluare completă, dar a concluzionat că pescuitul la scară mică cu nave costiere pare să fie dezechilibrat, iar flota de nave de 12-24 m cu unelte polivalente pasive poate fi aproximativ echilibrată. Cipru nu a furnizat date bazate pe DCF, prin urmare, nu este disponibilă nicio analiză efectuată de CSTEP. Germania a raportat o tendință descendentă clară în ceea ce privește numărul de nave, de la 2 315 de nave în 2000 la 1 549 în 2012. Rata de scădere încetinește. În comparație cu anul anterior, flota de pescuit germană a înregistrat scăderi în patru segmente. Flota a fost redusă cu 31 de nave în 2012 – o scădere a capacității cu 598 GT (-0,93 %) și 2 242 kW (-1,51 %). În termeni absoluți, retragerea a 16 nave de pescuit cu setci cu lungimea mai mică de 12 m a reprezentat cea mai mare reducere. Flota de nave cu traule laterale și cea de nave cu traule cu lungimea mai mică de 40 m erau în scădere cu peste 4 % fiecare. Germania a concluzionat că există un echilibru între capacitatea sa și posibilitățile sale de pescuit, chiar dacă, din cauza pescuitului cu fracțiune de normă, unii indicatori de activitate sunt scăzuți. Indicatorii economici sunt negativi, dar Germania consideră că costurile de amortizare efective sunt mai mici decât costurile de amortizare oficiale și, prin urmare, nu este justificat calculul potrivit căruia flota este în dezechilibru economic pe termen lung. Analiza efectuată de CSTEP indică faptul că cele mai multe segmente de flotă sunt dependente de stocuri supraexploatate, dar indicatorii biologici arată că numai navele de 24-40 m cu traule de fund și cu plasă-pungă au afectat un stoc cu risc. Navele de 10-12 m cu unelte pasive, navele de 12-18 m cu traule de fund și cu plasă-pungă, navele de 24-40 m cu setci fixe și navele cu traule și cu plasă-pungă cu lungimea mai mare de 40 m nu par să fie sustenabile din punct de vedere economic. Pare să existe o subutilizare a navelor cu lungimea mai mică de 12 m care folosesc unelte pasive și a flotei de nave de 18-24 m cu traule laterale, care nu poate fi explicată prin caracterul sezonier al respectivelor activități de pescuit. Pentru 2011, cifra corespunzătoare este 65 %. Danemarca gestionează posibilitățile de pescuit prin cote individuale transferabile (ITQ) și cote de participare a navelor (VQS), ceea ce a dus la o scădere a numărului de nave, a tonajului și a puterii. Pare să fie prezentă o subutilizare a navelor în majoritatea segmentelor de flotă în 2011, cu excepția navelor de 12-24 m cu traule laterale și a navelor cu traule de fund și cu plasă-pungă cu lungimea mai mare de 40 m. Majoritatea navelor cu lungimea mai mică de 12 m s-au aflat în mod constant într-o situație economică de supracapitalizare. Majoritatea celorlalte nave s-au aflat, aproximativ, într-o situație de echilibru economic. Din 2005 până în 2011, numeroase flote au înregistrat în mod repetat venituri curente mai mici decât veniturile corespunzătoare pragului de rentabilitate, fiind neclar modul în care navele respective au continuat să funcționeze. Indicatorii economici și de utilizare a navelor ar arăta un dezechilibru, în special pentru navele cu lungimea mai mică de 12 m din Marea Nordului. Navele cu traule de fund și cu plasă-pungă cu lungimea mai mică de 10 m, navele de 10-12 m cu unelte polivalente pasive și navele de 12-18 m cu traule laterale nu au fost sustenabile din punct de vedere economic și au fost dependente de stocuri supraexploatate. În ciuda unei eliminări considerabile a capacității în anii anteriori, Estonia a raportat un dezechilibru, în special în ceea ce privește traulerele cu o lungime generală mai mare de 12 m. În 2012, flota a fost redusă cu 4 nave. Atât puterea, cât și tonajul brut ale segmentului au scăzut cu 6 %. Există numeroase nave costiere de mici dimensiuni (~1 300) care pescuiesc hering, biban și cambulă, dar situația echilibrului pentru aceste nave este neclară. Estonia nu a utilizat în raportarea sa segmentarea registrului flotei. Estonia a introdus un sistem ITQ care se preconizează că va duce la o îmbunătățire a echilibrului. Analiza economică estonă arată că, începând din 2010, toate clasele de lungime au desfășurat activități de pescuit sustenabile din punct de vedere economic. Analiza efectuată de CSTEP indică faptul că flota de nave de 10-12 m cu unelte polivalente pasive a fost dependentă de stocuri exploatate peste nivelurile MSY. Grecia nu a prezentat nicio evaluare a echilibrului, nu a evaluat politica sa privind flota și nici nu a furnizat date în conformitate cu DCF. Grecia a raportat că activitățile de pescuit și situația stocurilor biologice care pot fi pescuite au fost aceleași ca în anul anterior. Comparația datelor incluse în rapoartele pentru 2011 și 2012 indică o reducere de 632 de nave. În perioada 1 ianuarie 2003-31 decembrie 2012, flota a fost redusă cu 3 019 nave (15,84 %), iar capacitatea a scăzut cu 21,57 % și, respectiv, 21,71 % în ceea ce privește tonajul brut (GT) și puterea motoarelor (kW). Grecia nu a depus date bazate pe DCF și, prin urmare, CSTEP și JRC nu au putut calcula și evalua indicatori corespunzători. Spania a continuat, în 2012, să își reducă capacitatea de pescuit. În 2012, au existat 429 de eliminări permanente din registru, dintre care 147 au primit ajutor de stat. În 2012, aproximativ 85 % din flotă era activă. Spania consideră că există un dezechilibru în ceea ce privește flotele de mici dimensiuni care pescuiesc în apele costiere naționale (1 280 de nave inactive), dar flota care pescuiește în apele internaționale (32 de nave inactive) se află în echilibru sau are o capacitate mai mică decât cea necesară pentru posibilitățile de pescuit disponibile. Analiza efectuată de CSTEP indică faptul că numai datele bazate pe DCF din Spania erau date economice pentru 2011. Acestea au indicat o situație diversă, numeroase flote având o situație negativă, unele o situație pozitivă, iar unele flote având o condiție intermediară. Flota Finlandei a scăzut în mod constant în perioada 1995-2012. În 2012, a existat o creștere a tonajului (în special pentru segmentul de pescuit în larg), dar puterea motoarelor a scăzut. Finlanda consideră că flota sa se află într-un echilibru acceptabil cu posibilitățile de pescuit. Finlanda nu a aplicat orientările CSTEP în raportul său și nu a inclus niciun alt indicator pentru a evalua capacitatea în raport cu posibilitățile de pescuit. CSTEP nu a identificat tendințe clare în ceea ce privește indicatorii economici. Indicatorul tehnic arată în medie o utilizare a navelor mică sau foarte mică. Nu au fost disponibili indicatori biologici. Franța consideră că, pentru majoritatea activităților sale de pescuit, flotele sale sunt stabile și în echilibru cu posibilitățile de pescuit. Acesta a fost realizat după mai mulți ani succesivi de adaptare a flotelor. Numeroase nave vizează specii care nu fac obiectul cotelor și pentru care nu sunt disponibile evaluări biologice, fapt pentru care nu au putut fi calculați nici indicatorii biologici și nici indicatorul tehnic. Franța a dezafectat 192 de nave în 2012, dintre care 74 erau din teritoriile de peste mări. Din cele 192 de nave, 46 au fost dezafectate cu fonduri publice (6 dintre acestea fiind din Guyana Franceză). Nu a fost disponibil niciun indicator biologic pentru majoritatea flotelor din Mediterana. În Atlantic, majoritatea flotelor a prezentat o dependență de stocuri supraexploatate, cu excepția traulerelor pelagice cu lungimea mai mare de 40 m. În general, datele economice nu au fost disponibile sau au fost neconcludente. Irlanda a raportat că, în comparație cu anul anterior, capacitatea sa de pescuit a crescut cu 1,29 % în ceea ce privește GT și cu 2,25 % în ceea ce privește kW, dar flota a rămas în limitele sale de referință. Indicatorii economici sugerează că flotele prezintă o îmbunătățire a performanței economice în ultimii ani, sunt în prezent profitabile atât pe termen scurt, cât și pe termen lung și nu sunt supracapitalizate. Analiza efectuată de CSTEP indică faptul că flota de nave cu paragate (10-18 m), navele de >18 m cu traule de fund și cu plasă-pungă și navele de >24 m cu traule pelagice au fost dependente de stocuri supraexploatate și au afectat până la șase stocuri cu risc biologic. Indicatorul tehnic sugerează o utilizare scăzută a navelor. Există numeroase nave inactive (13 %-40 %). Italia a raportat că, pe parcursul anului 2012, flota sa a scăzut cu 2,23 % ca număr, iar capacitatea sa a scăzut cu 5,8 % ca GT și cu 3,5 % ca kW. Italia nu a aplicat orientările în raportul său și nu a inclus niciun alt indicator pentru a evalua capacitatea în raport cu posibilitățile de pescuit. Din cauza lipsei de date, Italia nu a putut evalua echilibrul flotei sale. Analiza efectuată de CSTEP indică faptul că navele de 12-24 m cu traule laterale, navele de 24-40 m cu traule de fund și cu plasă-pungă și navele de >40 m cu plasă-pungă nu au fost sustenabile din punct de vedere economic, dar multe alte flote au indicat o bună rentabilitate. Indicatorii de utilizare a navelor arată situații de dezechilibru. În numeroase cazuri, nu au fost disponibili indicatori biologici. În cazul în care aceștia au fost disponibili, au indicat o supraexploatare. Flota Lituaniei a fost redusă cu 3 nave în 2012. Capacitatea a scăzut cu 18 025 GT (55 %) și cu 19 982 kW (53,9 %). Flotele exploatează mai ales stocuri care nu sunt supraexploatate și sunt în echilibru în ceea ce privește stocurile de cod, hering și șprot din estul Mării Baltice. În 2011, flotele au fost în general profitabile. Analiza efectuată de CSTEP indică o utilizare scăzută a tuturor flotelor, cu excepția traulerelor pelagice de 24-40 m. Traulerele pelagice cu lungime mai mare de 40 m au afectat un stoc cu risc biologic. Letonia și-a redus capacitatea cu 20 % ca număr, cu 24 % ca GT și cu 31 % ca kW, începând din 2004. Letonia consideră că indicatorii de utilizare a capacității pentru toate segmentele de flotă nu prezintă niciun dezechilibru considerabil și că activitățile de pescuit sunt profitabile. Analiza efectuată de CSTEP indică o dependență de stocuri supraexploatate a flotei de nave de <10 m cu unelte polivalente pasive și a traulerelor pelagice de 12-18 m. Aceste flote au, de asemenea, o utilizare scăzută. Malta a raportat rezultate nesatisfăcătoare pentru flota sa în 2011. Pentru 2012, nu s-a obținut niciun rezultat concludent în lipsa datelor economice și sociale. Autoritățile malteze verifică în prezent exactitatea informațiilor din registrul flotelor. Analiza efectuată de CSTEP indică faptul că, în general, flotele pentru care erau disponibile date au fost nesustenabile din punct de vedere economic, cu excepția flotei de nave de 12-18 m cu plasă-pungă și a flotei de nave de 18-24 m cu „alte utilaje active”. Utilizarea navelor a fost scăzută pentru toate flotele. În general, nu au fost disponibili indicatori biologici. Țările de Jos au raportat că capacitatea flotei lor este aproximativ în echilibru cu posibilitățile de pescuit și că indicatorii biologici sugerează că activitățile lor de pescuit exploatează stocuri care nu sunt supraexploatate. Indicatorii economici sugerează că flota pelagică neerlandeză nu este profitabilă. Flota de nave demersale de peste 24 m a fost profitabilă, iar rentabilitatea ei s-a îmbunătățit. Analiza efectuată de CSTEP indică faptul că, în cazul tuturor flotelor pentru care au fost disponibili indicatori biologici, flotele au fost dependente în medie de stocuri supraexploatate. Traulerele pelagice de peste 40 m și navele de 18-24 m cu traule laterale păreau să nu fie sustenabile din punct de vedere economic, deși alte flote prezentau rezultate bune. Polonia a raportat că 8 nave (250 GT și 980 kW) au părăsit flota în 2012. Polonia nu a putut stabili dacă a fost atins sau nu un echilibru. Polonia consideră că toate flotele sale au fost sustenabile din punct de vedere economic, cu excepția flotei de nave de cu paragate cu lungimea cuprinsă între 12 și 18 m. Analiza efectuată de CSTEP indică faptul că navele de 12-18 m care folosesc cârlige nu sunt profitabile din punct de vedere economic. Toate flotele au avut niveluri scăzute de utilizare, cu excepția segmentelor formate din navele cu traule de fund și cu plasă-pungă cu lungimea mai mare de 40 m și din navele cu traule pelagice cu lungimea mai mare de 40 m. Nu au fost disponibili indicatori biologici. Portugalia a concluzionat că capacitatea flotei sale este în echilibru cu posibilitățile sale de pescuit. Cu toate acestea, indicatorii tehnici pentru flota de nave cu plasă-pungă au arătat o utilizare scăzută a navelor. În majoritatea cazurilor, nu au fost disponibili indicatori biologici. Analiza efectuată de CSTEP indică faptul că navele cu paragate și navele cu drage cu lungimea mai mică de 12 m, precum și navele de 10-12 m care folosesc unelte active și pasive nu sunt profitabile din punct de vedere economic. Numeroase flote au rate scăzute de utilizare. România a raportat o utilizare foarte scăzută a navelor și o dependență de stocuri supraexploatate. Sunt disponibile numai date biologice și economice limitate. CSTEP a concluzionat că există rate scăzute de utilizare a navelor. Suedia a raportat o reducere cu 12 % a numărului de nave din 2008 până în 2012. Flotele depind de stocuri care sunt exploatate durabil și par sustenabile din punct de vedere economic. În unele segmente, încă poate fi observat un dezechilibru. CSTEP a evaluat că navele cu setci fixe cu lungimea mai mică de 18 m nu erau sustenabile din punct de vedere economic. Nouă flote erau dependente de stocuri supraexploatate, dar indicatorul de stocuri cu risc nu a fost disponibil. Pentru numeroase flote, nu au fost disponibile suficiente date. Slovenia a raportat o utilizare scăzută a navelor în numeroase segmente, atribuind-o mai degrabă dependenței de stocuri migratoare și activităților cu fracțiune de normă, decât unui dezechilibru. În 2012, flota slovenă a scăzut cu 35 % ca GT și cu 16,83 % ca kW. Totalul debarcărilor a scăzut cu 54 % din 2011 până în 2012. Navele de <6 m cu setci fixe și în derivă nu au fost sustenabile din punct de vedere economic, dar alte segmente au părut să fie sustenabile. CSTEP a evaluat că flota de nave de <12 m cu setci fixe de fund și flota de nave de 24-40 m cu traule pelagice nu au fost profitabile din punct de vedere economic, dar flota de nave de 12-18 m cu plasă-pungă a fost profitabilă și sustenabilă. Ratele de utilizare a navelor au fost scăzute. Nu au fost disponibili indicatori biologici. Regatul Unit a raportat o creștere a capacității navelor care vizează crustaceele (în special speciile de scoici comestibile), în timp ce s-a înregistrat, în general, o scădere a capacității flotei de nave cu traule de fund. Regatul Unit nu a calculat indicatori și nu a tras concluzii privind echilibrul dintre flotă și posibilitățile de pescuit. Analiza efectuată de CSTEP indică faptul că majoritatea flotelor au fost sustenabile din punct de vedere economic, cu excepția flotei de nave de <10 m și de 12-18 m cu traule laterale și a flotei de nave de <10 m cu paragate. În majoritatea cazurilor, nu au fost disponibili indicatori biologici, dar navele de 18-40 m cu traule de fund și plasă-pungă au afectat cinci stocuri cu risc biologic ridicat. Numeroase nave de mici dimensiuni (<18 m) au prezentat o rată scăzută de utilizare. Flota de nave de 40 m cu plasă-pungă a fost dependentă de stocuri exploatate peste nivelurile MSY. Concluzii Deși mai trebuie depuse încă multe eforturi, începând din 2002, s-au înregistrat unele progrese în micșorarea diferențelor dintre capacitatea flotei și posibilitățile de pescuit. Existența a diferite tendințe în funcție de segmentele de flotă nu face posibilă formularea de observații generalizate privind tendințele în materie de echilibru între capacitate și posibilități pentru UE în ansamblu. O serie de stocuri sunt exploatate peste nivelurile corespunzătoare de MSY, iar numeroase segmente de flotă sunt dependente din punct de vedere economic de aceste stocuri. Multe state membre au o utilizare scăzută a navelor. Comisia, după examinarea rezultatelor din analiza CSTEP, consideră că este nevoie în continuare de măsuri active de ajustare a capacității flotei din partea statelor membre, pentru a facilita atingerea obiectivului MSY stabilit în noua politică comună în domeniul pescuitului. În cadrul noii PCP, se menține și este consolidată obligația statelor membre de a ajusta capacitatea de pescuit a flotelor lor la posibilitățile lor de pescuit în timp. În plus față de obligațiile existente, va trebui ca statele membre să includă în rapoartele lor un plan de acțiune pentru segmentele de flotă cu dezechilibru structural identificat. În planul de acțiune, statele membre trebuie să stabilească obiectivele și instrumentele de ajustare pentru a obține echilibrul. De asemenea, trebuie să includă un calendar clar de punere în aplicare a planului de acțiune. Această obligație suplimentară poate contribui în continuare (și mai rapid) la atingerea echilibrului. Planurile de acțiune vor avea ca rezultat o mai mare transparență a obiectivelor și a acțiunilor statelor membre de soluționare a dezechilibrului, iar calendarul de obținere a echilibrului permite o monitorizare atentă a progreselor statelor membre înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a planurilor. În cadrul noii PCP, o lipsă de angajament demonstrată din partea statelor membre în ceea ce privește obținerea echilibrului între capacitatea flotei și posibilitățile de pescuit poate atrage suspendarea sau întreruperea asistenței financiare relevante din partea Uniunii, acordată unui stat membru pentru anumite cheltuieli în cadrul noului Fond european pentru pescuit și afaceri maritime. Rapoartele și planurile de acțiune viitoare ale statelor membre vor fi determinante pentru monitorizarea situației în acest context. Combinația de obligații consolidate ale statelor membre și de condiționalitate financiară aferentă ar trebui să asigure, în timp, o adaptare progresivă a capacității flotei la posibilitățile de pescuit. Comisia va continua să monitorizeze îndeaproape aceste progrese în contextul obiectivelor PCP, în general, și al gestionării capacității de pescuit, în special. Anexa 1 A: Calitatea informațiilor 1 Informații calitative și descriptive Tabelul de mai jos prezintă secțiunile din rapoartele statelor membre care au transmis informații limitate. Secțiunile relevante sunt marcate cu un (X). || Raport între flote și activitățile de pescuit || Evoluția flotei || Indicarea programelor de reducere a efortului || Impactul programelor de reducere a efortului || Evaluarea sistemului de gestionare a flotelor || Planuri de îmbunătățire a sistemului de gestionare a flotelor || Declarație de conformitate cu sistemul de intrare/ieșire || Modificări ale procedurilor administrative || Evaluarea echilibrului DE || || || || || || || || || X FI || || || || || || X || || || X IE || || || || || || X || || || IT || X || X || X || X || || X || || X || X LT || || || || X || || X || || || PO || || || || || X || || || || SE || || || || || || X || || || UK || || || || || || || || || X Sursa: Tabelul 3.2 din raportul CSTEP-13-11: Analiza rapoartelor naționale privind eforturile depuse de statele membre pentru a obține un echilibru între capacitatea flotei și posibilitățile de pescuit. 2. Informații cantitative Evaluarea dependenței unei flote de stocuri exploatate peste nivelurile MSY depinde de disponibilitatea unor evaluări cantitative ale stocurilor de pește. În Marea Mediterană și în Marea Neagră, în majoritatea cazurilor, domeniul evaluărilor biologice nu este încă suficient de extins pentru o analiză bazată pe flote a sustenabilității biologice. Acesta este, de asemenea, cazul a numeroase flote care exploatează stocuri în zonele ICES VI, VII, VIII și IX. Informațiile privind randamentul imobilizărilor corporale (ROFTA) și indicatorul venituri curente/venituri corespunzătoare pragului de rentabilitate (CR/BER)([8]) au lipsit sau au fost incomplete pentru unele state membre. Informațiile privind numărul de nave inactive au fost furnizate de majoritatea statelor membre, dar aceste informații nu au fost complete. Valorile indicatorului tehnic (media zilelor pe mare ale navei împărțită la valoarea maximă pentru flotă) au fost furnizate de majoritatea statelor membre, dar aceste informații nu au fost complete. Șapte state membre nu au furnizat valorile indicatorului tehnic în rapoartele lor naționale. Anexa 1 B: Calitatea informațiilor ([9]) Evoluția anuală a sumei punctajelor statelor membre ca procentaj din punctajul maxim. Sursa: Figura 3.1 din raportul STECF-13-11: Analiza rapoartelor naționale privind eforturile depuse de statele membre pentru a obține un echilibru între capacitatea flotei și posibilitățile de pescuit. Tabelul de mai sus arată că, din 2008, rapoartele anuale privind flotele ale statelor membre s-au îmbunătățit atât în ceea ce privește exhaustivitatea, cât și calitatea datelor. Anexa 2: Tabelul 2.1: Respectarea plafonului pentru intrări-ieșiri la data de 31.12. 2012 (cu excepția regiunilor ultraperiferice) || GT || kW GT || GT MAX || A/B || kW || kW MAX || C/D A || B || C || D la 31/12/2012 || la 31/12/2012 BEL BGR CYP DEU DNK ESP EST FIN FRA GRC IRL ITA LTU LVA MLT NLD POL PRT ROM SVN SWE UK || 15 053 7 071 4 248 63 618 64 348 364 354 15 149 16 146 152 452 80 693 60 141 165 370 27 186 33 797 7 998 128 886 25 573 86 840 628 653 30 652 201 092 || 18 962 7 517 11 021 71 117 88 762 391 602 21 713 18 290 178 261 85 688 77 568 173 717 73 529 46 627 14 965 166 859 39 139 95 077 1913 728 43 386 231 106 || 79,39 % 94,07 % 38,54 % 89,46 % 72,49 % 93,04 % 69,77 % 88,28 % 85,52 % 94,17 % 77,53 % 95,20 % 36,97 % 72,48 % 53,44 % 77,24 % 65,34 % 91,34 % 32,83 % 89,70 % 70,65 % 87,01 % || 47 794 60 950 45 782 146 086 228 563 822 115 46 325 169 972 695 496 468 894 183 820 1 020 785 34 389 51 231 76 660 276 357 75 865 297 913 6 185 9 188 173 440 805 930 || 51 586 60 654 47 803 167 078 313 333 886 578 52 641 182 334 769 739 478 398 210 083 1 071 389 73 484 58 759 95 776 350 736 90 583 315 650 6 410 9 503 210 829 909 141 || 92,65 % 100,49 % 95,77 % 87,44 % 72,95 % 92,73 % 88,00 % 93,22 % 90,35 % 98,01 % 87,50 % 95,28 % 46,80 % 87,19 % 80,04 % 78,79 % 83,75 % 94,38 % 96,49 % 96,69 % 82,27 % 88,65 % Σ 31/12/2012 || 1 551 948 || 1 857 547 || 83,55 % || 5 743 740 || 6 412 487 || 89,57 % Registrul flotei de pescuit a UE – Gestionarea flotei – Regimul pentru intrări-ieșiri – Statistici, 15.10. 2013. Anexa 3: Tabelul 3.1. Rezumatul evoluției flotelor statelor membre în 2012 (cu excepția regiunilor ultraperiferice) || GT || kW || || || N || GT || kW || N || GT || kW || Δ N(%) || Δ GT (%) || Δ kW (%) 31/12/2011 || 31/12/2012 || Δ 2011-2012 BEL BGR CYP DEU DNK ESP EST FIN FRA GRC IRL ITA LTU LVA MLT NLD POL PRT ROM SVN SWE UK || 86 2 336 1 080 1 580 2 786 9 571 923 3 332 4 640 16 658 2 092 13 063 151 731 1 054 740 790 7 110 502 184 1 368 6 453 || 15 326 7 373 4 213 64 294 64 503 373 465 14 281 16 028 153 998 83 807 59 571 175 393 45 216 34 725 7 996 135 585 33 379 86 826 934 1 002 29 642 202 317 || 49 135 61 307 45 329 148 277 232 469 841 788 38 915 171 167 701 022 483 390 182 307 1 056 757 54 357 52 684 77 489 288 415 82 890 299 565 7 714 10 763 170 472 810 306 || 83 2 366 1 074 1 550 2 743 9 257 1 360 3 241 4 571 16 006 2 249 12 736 147 715 1 043 848 798 7 048 195 174 1 392 6 427 || 15,059 7,061 4,247 64,236 65,177 362,781 15,157 16,386 151,972 79,638 65,173 164,668 27,186 33,789 7,998 145,271 33,399 85,992 628 623 30,637 200,937 || 47,554 61,336 45,664 147,292 230,131 819,429 46,570 170,681 694,670 461,531 197,648 1 019 161 34,389 51,203 76,660 331,306 81,944 296,196 6,153 8,812 173,377 806,120 || -3,5 % 1,3 % -0,6 % -1,9 % -1,5 % -3,3 % 47,3 % -2,7 % -1,5 % -3,9 % 7,5 % -2,5 % - 2,6% -2,2 % -1,0 % 14,6 % 1,0 % -0,9 % -61,2 % -5,4 % 1,8 % -0,4 % || -1,7 % -4,2 % 0,8 % -0,1 % 1,0 % -2,9 % 6,1 % 2,2 % -1,3 % -5,0 % 9,4 % -6,1 % -39,9 % -2,7 % 0,0 % 7,1 % 0,1 % -1,0 % -32,8 % -37,8 % 3,4 % -0,7 % || -3,2 % 0,0 % 0,7 % -0,7 % -1,0 % -2,7 % 19,7 % -0,3 % -0,9 % -4,5 % 8,4 % -3,6 % -36,7 % -2,8 % -1,1 % 14,9 % -1,1 % -1,1 % -20,2 % -18,1 % 1,7 % -0,5 % Σ || 77 230 || 1 609 874 || 5 866 515 || 76,023 || 1 578 015 || 5 807 827 || -1,6 % || -2,0 % || -1,0 % Sursa: Registrul flotei de pescuit – Căutare avansată, 15.10. 2013 Anexa 4 Tabelul 4.1. Angajamente FEP pentru încetarea permanentă a activității (2007 – 31.5 2013) || %S || NS || %R || NR || %(S+R) || S+R BE || 30,3 % || 9 || 0,0 % || 0 || 30,3 % || 9 BG || 5,2 % || 57 || 0,0 % || 0 || 5,2 % || 57 CY || 42,3 % || 14 || 0,0 % || 0 || 42,3 % || 14 DE || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 DK || 31,9 % || 69 || 0,0 % || 0 || 31,9 % || 69 EE || 4,1 % || 16 || 6,4 % || 10 || 10,5 % || 26 EL || 44,0 % || 1011 || 0,0 % || 0 || 44,0 % || 1 011 ES || 21,7 % || 755 || 0,1 % || 2 || 21,8 % || 757 FI || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 FR || 23,4 % || 534 || 0,2 % || 1 || 23,6 % || 535 IE || 80,8 % || 46 || 0,0 % || 0 || 80,8 % || 46 IT || 50,3 % || 958 || 3,8 % || 10 || 54,1 % || 968 LT || 9,7 % || 32 || 0,3 % || 1 || 10,0 % || 33 LV || 41,8 % || 149 || 3,0 % || 10 || 44,9 % || 159 MT || 35,2 % || 20 || 0,0 % || 0 || 35,2 % || 20 NL || 22,1 % || 23 || 0,0 % || 0 || 22,1 % || 23 PL || 3,7 % || 73 || 0,1 % || 5 || 3,9 % || 78 PT || 10,8 % || 68 || 0,0 % || 0 || 10,8 % || 68 RO || 0,3 % || 5 || 0,3 % || 8 || 0,7 % || 13 SE || 22,9 % || 30 || 0,5 % || 1 || 23,4 % || 31 SI || 10,4 % || 10 || 0,6 % || 1 || 11,0 % || 11 UK || 7,5 % || 97 || 0,0 % || 0 || 7,5 % || 97 TOTAL UE || 17,6 % || 3976 || 0,5 % || 0 || 18,1 % || 3 976 Sursa: Date furnizate de statele membre la cererea oficială a DG MARE de a prezenta date cumulative FEP pentru perioada 1 ianuarie 2007-31 mai 2013. %S: Procent al angajamentelor aprobate de FEP până în prezent pentru dezmembrare; NS: Număr de operațiuni de dezmembrare (nave); %R: Procent al angajamentelor FEP pentru reafectarea navelor; NR: Număr de reafectări (nave); %S + %R: Procent total dezmembrare + reafectare Anexa 5 Angajamentele FEP în perioada 1.1.2007-31.7.2012 Măsura || Număr de operațiuni || Cost total || Contribuția publică națională || Contribuția FEP || % al angajamentelor FEP comparativ cu totalul angajamentelor statelor membre || % al angajamentelor FEP comparativ cu totalul alocat de FEP 1.1: Încetarea definitivă a activităților de pescuit || 3 691 || 840 586 705 || 364 754 604 || 475 112 883 || 19,61 % || 11,04 % Acțiunea 1: Dezmembrare || 3 653 || 822 180 366 || 357 863 531 || 463 597 617 || 19,13 % || 10,78 % Acțiunea 2: Reafectarea pentru activități din afara pescuitului || 38 || 18 406 340 || 6 891 074 || 11 515 266 || 0,48 % || 0,27 % 1.2: Încetarea temporară a activităților de pescuit || 47 809 || 303 379 641 || 118 971 042 || 184 404 717 || 7,61 % || 4,29 % Acțiunea 1: Date 1: Numărul de pescari/zi || 41 450 || 264 640 631 || 101 271 726 || 163 365 023 || 6,74 % || 3,80 % Acțiunea 1: Date 2: Nave implicate, dacă este cazul || 6 359 || 38 739 010 || 17 699 317 || 21 039 694 || 0,87 % || 0,49 % 1.3: Investiții la bordul navelor de pescuit și selectivitate || 2 052 || 83 147 676 || 12 234 523 || 20 304 471 || 0,84 % || 0,47 % Acțiunea 5: Îmbunătățirea eficienței energetice || 490 || 50 508 625 || 7 403 213 || 12 447 674 || 0,51 % || 0,29 % Acțiunea 6: Îmbunătățirea selectivității || 264 || 7 647 446 || 1 143 544 || 1 840 787 || 0,08 % || 0,04 % Acțiunea 7: Înlocuirea motorului || 523 || 17 053 672 || 2 668 272 || 4 180 453 || 0,17 % || 0,10 % Acțiunea 8: Înlocuirea uneltelor || 777 || 7 937 932 || 1 019 495 || 1 835 557 || 0,08 % || 0,04 % 1.4: Pescuitul de coastă la scară redusă || - || - || - || - || 0,00 % || 0,00 % 1.5: Compensații socioeconomice pentru gestionarea flotei || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % Date 3: Numărul total de pescari vizați de retragerea timpurie din sectorul pescuitului || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % Totalul angajamentelor FEP pentru statele membre || 60 818,00 || 2 823 214 370,52 || 762 634 778 || 1 157 287 915 || 47,77 % || 26,90 % State membre lipsă: BE (inclusă până la 1 iunie 2012), FR (nicio defalcare disponibilă) Total alocat din FEP 4 302 229 775,00. Totalul angajamentelor FEP pentru statele membre 2 422 797 726,39. Anexa 6 Indicatorii utilizați de CSTEP Indicatorul de exploatare sustenabilă este conceput să fie o măsură a nivelul de dependență al flotelor de stocurile supraexploatate. Această măsură nu ia în considerare faptul că unele stocuri din cadrul capturilor mixte pot fi mai mult sau mai puțin supraexploatate sau epuizate și nici amploarea impactului altor flote asupra exploatării resurselor. Sunt utilizați doi „indicatori ai sustenabilității economice”. Randamentul imobilizărilor corporale (ROFTA) (înlocuitor pentru randamentul investițiilor) este o măsură a sănătății economice pe termen lung. El măsoară profitul net împărțit la valoarea investițiilor de capital. Dacă acest indicator este mai mare decât rata dobânzii fără risc disponibilă în altă parte, flota are o stare economică sănătoasă și este în măsură să înlocuiască bunurile de capital importante atunci când este necesar. Dacă ROFTA este mai mic acest indicator înseamnă că investițiile respective nu sunt viabile din punct de vedere financiar, deoarece poate fi obținut un câștig mai mare prin investirea fondurilor în altă parte. Ratele dobânzii fără risc utilizate ca referințe sunt prezentate în tabelul 4.3 din raportul grupului de experți CSTEP (CSTEP -13-28). Indicatorul „venituri curente/venituri corespunzătoare pragului de rentabilitate” este o măsură a viabilității pe termen scurt. Dacă este mai mic decât 1, navele nu își pot acoperi costurile de exploatare și vor fi nevoite să își întrerupă activitățile de pescuit atunci când se epuizează numerarul; dacă este mai mare de 1, navele își pot acoperi costurile de exploatare, dar aceasta nu înseamnă că generează venituri suficiente pentru a înlocui bunurile de capital importante. Pentru a evalua dacă navele sunt „utilizate în întregime” sunt folosite două măsuri. „Indicatorul tehnic” se definește ca raportul dintre timpul mediu petrecut pe mare, împărțit la timpul de pescuit maxim posibil în activitatea în cauză. Valoarea sa este de o unitate atunci când toate navele pescuiesc cât de mult posibil, chiar dacă sezonul de pescuit este scurt. Valorile mai mici de 1 indică faptul că unele părți ale flotei pescuiesc mai puțin decât ar putea. O valoare-prag de 70 % este considerată de regulă drept un indiciu al unei subutilizări semnificative. Cu toate acestea, este posibil ca unele nave să nu pescuiască deloc în cursul întregului an și să fie „inactive”. Dacă într-o flotă de pescuit există multe nave inactive, acesta este un indiciu al faptului că flota nu este în echilibru cu resursele. [1] Articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului. [2] A se vedea articolul 22 alineatul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului. [3] A se vedea orientările pentru o mai bună analiză a echilibrului dintre capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit, versiunea din 1 martie 2008. [4] În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului privind instituirea unui cadru comunitar pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, L 60/01, 5.3.2008, p. 1. [5] Evaluarea Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) privind indicatorii de echilibru pentru segmente-cheie ale flotei și analiza rapoartelor naționale privind eforturile depuse de statele membre pentru a obține un echilibru între capacitatea flotei și posibilitățile de pescuit (STECF-13-28), disponibilă pe site-ul http://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/balance. [6] Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind eforturile depuse de statele membre în 2011 pentru realizarea unui echilibru sustenabil între capacitatea de pescuit și posibilitățile de pescuit, COM(2013) 85 final, 18 februarie 2012, capitolul 3. [7] A se vedea anexa II privind plafoanele pentru capacitatea de pescuit la Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, L 354/22, 28.12.2013, p. 58. [8] Veniturile corespunzătoare pragului de rentabilitate (BER) sunt veniturile necesare pentru a acoperi costurile fixe și costurile variabile, astfel încât nu este suportată nicio pierdere și nu este generat niciun profit. Veniturile curente (CR) sunt veniturile totale din exploatare ale segmentului de flotă, care constau în venituri din debarcări și venituri din alte activități decât cele de pescuit. A se vedea și anexa VI. [9] Sursa: Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) - Evaluare privind indicatorii de echilibru, menționată mai sus, la p. 85.