Propunere de DIRECTIVĂ A CONSILIULUI de stabilire a metodologiilor de calculare și a cerințelor de raportare în conformitate cu Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea benzinei și a motorinei /* COM/2014/0617 final - 2014/0286 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Pachetul de măsuri privind clima și energia, adoptat de Consiliu și Parlamentul European la 22 aprilie 2009, a urmărit să obțină o reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020. Pachetul a inclus o revizuire a Directivei 98/70/CE[1] privind calitatea benzinei și a motorinei. Directiva revizuită prevede obligația furnizorilor[2] de a reduce cu 6 % intensitatea gazelor cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață de carburanți și alte forme de energie (electrică) furnizate pentru utilizare de către vehicule rutiere, precum și de carburanții destinați utilizării de către echipamentele mobile fără destinație rutieră, până la sfârșitul perioadei de conformare în 2020. Obiectivul ar facilita, de asemenea, realizarea obiectivelor statelor membre pentru sectoarele care nu fac obiectul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS). Articolul care instituie acest element de noutate este articolul 7a din directivă, care stabilește în mod efectiv un „standard privind carburanții cu emisii scăzute de carbon” în legislația Uniunii. De asemenea, directiva prevede obligația furnizorilor, începând cu anul 2011, de a întocmi rapoarte către autoritățile competente desemnate de statele membre conținând informații privind, între altele, intensitatea gazelor cu efect de seră generate de carburanții furnizați. Reducerea de 6 % ar putea fi atinsă prin intermediul utilizării de biocombustibili și electricitate și prin diminuarea arderilor și a evacuării în atmosferă a gazelor în etapa de extracție a materiilor prime pe bază de combustibili fosili. Articolul 7a alineatul (5) prevede obligația Comisiei de a introduce toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a articolului 7a, care vor fi adoptate prin procedura de reglementare cu control. Prin urmare, Comisia este împuternicită să adopte măsuri de punere în aplicare referitoare la mecanismul de monitorizare și reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. În special, Comisia a fost invitată să ia în considerare propuneri pentru: – o metodă de calculare a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de carburanți și alte forme de energie din surse nebiologice (elementele referitoare la calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru biocarburanți sunt deja incluse în anexa IV la directivă); – o metodă de calculare a intensității de bază a gazelor cu efect de seră generate de combustibilii fosili care urmează să fie utilizată drept referință pentru evaluarea conformității cu obiectivul; – calcularea și verificarea intensității gazelor cu efect de seră generate de energia electrică utilizată pentru vehiculele electrice; – orice norme necesare pentru a pune în aplicare cerința conform căreia doi sau mai mulți furnizori din unul sau mai multe state membre sunt autorizați să raporteze în comun intensitatea gazelor cu efect de seră; – orice alte măsuri necesare pentru punerea în aplicare a articolului 7a. Prezentul proiect de directivă abordează toate cele cinci elemente prezentate mai sus. Articolul 7a alineatul (1) din Directiva 98/70/CE definește obligațiile de raportare ale furnizorilor. Acestea sunt completate cu definiții armonizate pentru datele raportate și cerințe de raportare care vizează raportarea din partea statelor membre către Comisie cu privire la performanța în domeniul emisiilor de gaze cu efect de seră generate de carburanții consumați în Uniune. În special, cerințele de raportare vor permite actualizarea combustibilului fosil de referință descris la punctul 19 din partea C a anexei IV la Directiva 98/70/CE și la punctul 19 din partea C a anexei V la Directiva 2009/28/CE și vor facilita raportarea impusă în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) și articolul 9 alineatul (2) din Directiva 98/70/CE. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI O consultare publică[3] a fost lansată în iulie 2009 și s-a axat pe aspectele care urmează să fie abordate în proiectul de directivă. În ianuarie 2010, a avut loc o reuniune a părților interesate la care au participat industriile de combustibili fosili și biocarburanți, statele membre și ONG-uri. În martie 2010, serviciile Comisiei au dezbătut un document de reflecție cu statele membre în vederea elaborării proiectului de directivă. De asemenea, Comisia s-a bazat pe următoarele activități în formularea propunerii actuale: – activitatea JEC și studiul său „well to wheels”[4]; – studiul Brandt privind bitumul natural[5], – studiul Brandt privind șisturile bituminoase[6], – studiul ICCT privind alte petroluri brute[7]. Activitatea dr-ului Brandt a fost supusă unui proces de evaluare externă inter pares ale cărui concluzii au fost discutate cu părțile interesate în cadrul unei reuniuni publice la 27 mai 2011[8]. Activitatea ICCT a fost supusă, de asemenea, unui proces de evaluare inter pares ale cărui concluzii au fost discutate cu părțile interesate în cadrul unei reuniuni publice la 20 februarie 2014[9]. În 2013, în urma discuțiilor neconcludente cu Comitetul pentru carburanți privind proiectul de directivă[10] de armonizare a metodei de calculare a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de carburanții de origine nebiologică și de electricitatea utilizată pentru vehicule rutiere, Comisia a pregătit o evaluare a impactului pentru a analiza toate opțiunile de punere în aplicare propuse. Abordarea care stă la baza evaluării a fost prezentată în cadrul a două ateliere cu participarea părților interesate, desfășurate la 20 decembrie 2012 și 15 aprilie 2013[11]. În paralel, Comisia a urmărit să verifice dacă industria necesită elaborarea de norme pentru furnizorii care pot să își îndeplinească obiectivul de reducere în comun. În pofida mai multor solicitări în acest sens, industria nu a răspuns. Prin urmare, Comisia a concluzionat că nu sunt necesare norme specifice în prezent, în afară de definiții armonizate și un mecanism de raportare. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Principalele caracteristici ale proiectului de directivă în ceea ce privește metoda de calculare a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de carburanți și alte forme de energie din surse nebiologice sunt: – utilizarea unei valori medii implicite care să reprezinte intensitatea gazelor cu efect de seră pe unitate de energie pe tip de carburant; – raportarea anuală armonizată din partea furnizorilor către statele membre și din partea statelor membre către Comisie, necesară pentru monitorizarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră în Uniune și pentru actualizarea metodelor de calcul în conformitate cu progresul tehnic și științific. Originea metodei de calcul selectate și a cerințelor de raportare Activitatea care stă la baza evaluării impactului s-a concentrat pe analiza exactității metodelor de calcul al emisiilor de gaze cu efect de seră evaluate și a costurilor de conformare aferente, precum și a sarcinii administrative suportate de furnizori și de statele membre pentru respectarea articolului 7a din Directiva 98/70/CE. Raportarea inexactă subminează atingerea obiectivului cu privire la intensitatea gazelor cu efect de seră din Directiva privind calitatea combustibililor și afectează în mod inechitabil modul în care sunt partajate eforturile între furnizorii de combustibil. Precizia metodei de calcul depinde de metoda aleasă și de exactitatea datelor subiacente. Metodele bazate pe niveluri mai ridicate de diferențiere a materiilor prime conduc la obținerea unor rezultate mai precise. Precizia datelor raportate este, de asemenea, strâns legată de informațiile privind emisiile provenite din extracția și prelucrarea materiilor prime („emisii generate în amonte”). Datele[12] care stau la baza valorilor incluse în proiectul de măsură discutat cu Comitetul privind calitatea carburanților se bazează pe raportarea voluntară din partea asociației producătorilor de petrol și gaze, reflectă mai puțin de jumătate din petrolul rafinat în Uniune și nu oferă informații cu privire la produsele importate. Cele mai recente studii și date privind materiile prime utilizate pentru producerea a 60 %[13] până la 90 %7 din combustibilii fosili consumați în Uniune sugerează că media emisiilor pe durata ciclului de viață este cu aproximativ 5 % mai mare decât datele prezentate de Comitetul privind calitatea carburanților în propunerea din 2011. Aceasta se datorează în mare parte emisiilor de carbon semnificativ mai ridicate și extrem de variate generate în amonte de combustibilii fosili. Există diferențe semnificative în ceea ce privește intensitatea gazelor cu efect de seră generate în amonte de materiile prime convenționale, iar producția de petrol din surse neconvenționale prezintă adesea intensități mai mari ale gazelor cu efect de seră. Prin urmare, precizia emisiilor raportate se va îmbunătăți prin raportarea armonizată a datelor. Precizia metodei de calcul este strâns corelată cu fracțiunea de materii prime de mare intensitate utilizate în producția carburantului. Prin urmare, este necesară armonizarea raportării legate de originea[14] și locul de achiziție[15] a carburantului. Cu toate acestea, raportarea trebuie să fie coerentă cu legislația existentă a Uniunii privind înregistrarea importurilor și a livrărilor de petrol brut în UE[16]. În conformitate cu analiza care stă la baza prezentei propuneri, costurile suplimentare totale pe litru de carburant pentru toate metodele de calcul luate în considerare au variat de la 0,03 eurocenți la 0,04 eurocenți. Cea mai mare creștere a fost observată în cazurile în care furnizorii au fost obligați să raporteze valorile emisiilor de gaze cu efect de seră pe baza emisiilor specifice ale furnizorului sau a emisiilor medii ale Uniunii pe fiecare materie primă utilizată, în comparație cu o medie la nivelul Uniunii pe fiecare tip de carburant pentru toate materiile prime. Aceasta sugerează că soluția optimă nu ar trebui să impună furnizorilor să raporteze valorile emisiilor de gaze cu efect de seră specifice materiilor prime. Prin urmare, metodologia propusă prevede că furnizorii trebuie să întocmească rapoarte privind intensitatea medie a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul Uniunii pe fiecare tip de combustibil. Articolul 7a alineatul (4) din Directiva 98/70/CE prevede că grupurile de furnizori pot decide să îndeplinească împreună obligațiile privind reducerea de 6 %, iar articolul 7a alineatul (5) litera (c) din Directiva 98/70/CE permite să se stabilească „normele necesare” pentru punerea în aplicare a recomandării. Prin urmare, este necesar să se armonizeze definițiile privind identificarea furnizorului, volumul de carburant sau de energie, tipul de carburant sau de energie, locul de achiziție și originea carburantului sau a energiei introduse pe piață în scopul de a facilita utilizarea unui sistem comun de raportare pentru furnizorii din mai multe state membre care sunt de acord să elaboreze un raport comun. De asemenea, pentru a se asigura că este evitată contabilizarea dublă în cazul raportării în comun, la nivel transfrontalier de către furnizori, este oportun să se armonizeze raportarea din partea statelor membre către Comisie, astfel încât informațiile necesare referitoare la fiecare furnizor care participă la un grup de doi sau mai mulți furnizori din unul sau mai multe state membre să poată fi puse la dispoziția tuturor autorităților din statele membre vizate. Este oportun ca statele membre să permită furnizorilor să prezinte rapoarte utilizând date colectate în conformitate cu alte acte legislative naționale sau ale Uniunii în vederea reducerii sarcinii administrative, cu condiția ca raportarea să se efectueze în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa IV. Astfel de acte legislative ale Uniunii includ, dar nu se limitează la Regulamentul (CE) nr. 684/2009 al Comisiei din 24 iulie 2009 de punere în aplicare a Directivei 2008/118/CE a Consiliului în ceea ce privește datele care trebuie transmise în cadrul procedurii informatizate pentru deplasarea produselor accizabile în regim suspensiv de accize[17], Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de punere în aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar[18], Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile în domeniul energiei[19], Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE [20] și actele ulterioare de punere în aplicare, Decizia 2007/589/CE a Comisiei din 18 iulie 2007 de stabilire a unor orientări pentru monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului,[21] precum și Regulamentul (CE) nr. 2964/95 al Consiliului de introducere a înregistrării importurilor și livrărilor de țiței în cadrul Comunității. Impactul financiar Competitivitatea industriei din Uniune a fost discutată, de asemenea, în cadrul evaluării impactului. Se pare că nu este preconizat niciun impact semnificativ asupra întreprinderilor (inclusiv rafinăriile). Aceasta rezultă din faptul că majorările preconizate ale prețului la pompă sunt neglijabile și, practic, se estimează că toate costurile vor fi transferate conform evaluării impactului. 2014/0286 (NLE) Propunere de DIRECTIVĂ A CONSILIULUI de stabilire a metodologiilor de calculare și a cerințelor de raportare în conformitate cu Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea benzinei și a motorinei CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului[22], în special articolul 7a alineatul (5), având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) Metoda de calculare a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de carburanți și de alte forme de energie provenind din surse nebiologice care urmează să fie instituită în conformitate cu articolul 7a alineatul (5) din Directiva 98/70/CE ar trebui să asigure raportarea cu suficientă precizie, astfel încât Comisia să poată evalua în mod critic performanțele furnizorilor de carburanți în ceea ce privește respectarea obligațiilor care le revin în conformitate cu articolul 7a alineatul (2) din Directiva 98/70/CE. Metoda de calcul ar trebui să asigure precizia la măsurare ținând cont, de asemenea, de complexitatea cerințelor administrative aferente. În același timp, aceasta ar trebui să stimuleze furnizorii să reducă intensitatea gazelor cu efect de seră generate de carburanții pe care îi furnizează. De asemenea, ar trebui să se acorde o atenție deosebită impactului metodologiei asupra rafinăriilor în Uniune. Prin urmare, metoda de calcul ar trebui să se bazeze pe intensitățile medii ale emisiilor de gaze cu efect de seră reprezentând o valoare medie pe industrie care este tipică pentru o sursă specială de carburant („valori medii implicite”). Aceasta are avantajul de a reduce sarcina administrativă asupra furnizorilor și asupra statelor membre. În prezent, metodologia propusă nu ar trebui să impună diferențierea intensității gazelor cu efect de seră generate de carburanți pe baza sursei de materii prime, întrucât acest lucru ar putea afecta investițiile actuale în anumite rafinării în Uniune. (2) Cerințele de raportare pentru furnizorii de combustibil care sunt întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/61 a Comisiei, ar trebui să fie reduse cât mai mult posibil în contextul articolului 7a alineatul (1) din Directiva 98/70/CE. În mod similar, importatorii de benzină și motorină rafinate în afara UE nu ar trebui să fie obligați să furnizeze informații detaliate privind sursele de petrol brut utilizat pentru producerea carburanților respectivi, întrucât este posibil ca informațiile să nu fie disponibile sau să fie greu de obținut. (3) Pentru a stimula în continuare reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, economiile obținute din reducerile emisiilor generate în amonte, inclusiv din arderi și evacuarea în atmosferă, ar trebui incluse în calcularea emisiilor de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață de furnizori. Pentru a facilita obținerea economiilor din reducerile emisiilor generate în amonte de către furnizorii de carburanți, ar trebui permisă utilizarea unor sisteme diferite de calculare și de certificare a reducerii emisiilor. Numai proiectele privind reducerile emisiilor generate în amonte care debutează ulterior datei de stabilire a valorii de referință menționate la articolul 7a alineatul (5) litera (b), și anume 1 ianuarie 2011, ar trebui să fie eligibile. (4) Media ponderată a valorilor implicite de gaze cu efect de seră oferă o metodă simplă prin care furnizorii de carburanți pot determina conținutul de gaze cu efect de seră generate de carburanții pe care îi furnizează. Astfel de valori reprezentând varietățile de petrol brut din UE sunt cuprinse, printre altele, în raportul „Well to Wheel” (versiunea 4) elaborat de consorțiul JEC, în studiile comandate de Comisia Europeană de la dr. A. Brandt privind bitumul natural și șisturile bituminoase, precum și în activitatea desfășurată de Comisia Europeană prin Consiliul internațional pentru transportul ecologic cu privire la emisiile în amonte în contextul „estimatorului emisiilor de gaze cu efect de seră generate de producția de petrol” în legătură cu petrolurile brute consumate în UE. (5) Reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră asociate cu emisiile de petrol și gaze generate în amonte ar trebui să fie estimate și validate în conformitate cu principiile și standardele identificate în standardele internaționale, în special în ISO 14064, ISO 14065 și ISO 14066. (6) Articolul 7a alineatul (5) litera (b) din Directiva 98/70/CE prevede stabilirea unei metodologii pentru determinarea intensității totale a gazelor cu efect de seră generate de carburanții de origine nebiologică utilizați în Uniune în 2010 („standardul de carburant”). Standardul de carburant ar trebui să se bazeze pe cantitățile de motorină, benzină, motorină fără destinație rutieră, gaz petrolier lichefiat și gaz natural comprimat care utilizează date raportate în mod oficial în cadrul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice din 2010. Standardul de carburant nu ar trebui să fie carburantul fosil de referință utilizat pentru calcularea reducerilor emisiilor de gaze cu efect de seră generate de biocarburanți, care ar trebui să rămână astfel cum este prevăzut în anexa IV la Directiva 98/70/CE. (7) Întrucât compoziția amestecului relevant de combustibili fosili variază ușor de la un an la altul, variația totală a intensității emisiilor de gaze cu efect de seră generate de combustibilii fosili de la un an la altul va fi, de asemenea, redusă. Prin urmare, este oportun ca standardul de carburant să se bazeze pe datele privind consumul mediu al Uniunii pentru 2010, astfel cum au fost raportate de către statele membre în cadrul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice. (8) Standardul de carburant din 2010 ar trebui să reprezinte o intensitate medie a gazelor cu efect de seră generate în amonte și o intensitate totală medie a gazelor cu efect de seră generate de rafinării pentru combustibilii fosili. În consecință, valoarea de referință ar trebui să se calculeze utilizând respectivele valori implicite pentru carburanți. Valoarea emisiilor conform standardului de carburant ar trebui să rămână neschimbată în perioada până în 2020, pentru a oferi o certitudine juridică furnizorilor de carburanți în ceea ce privește obligațiile lor de a reduce intensitatea gazelor cu efect de seră generate de carburanții pe care îi furnizează. (9) Articolul 7a alineatul (5) litera (d) din Directiva 98/70/CE prevede adoptarea unei metodologii de calculare a contribuției vehiculelor rutiere electrice. În conformitate cu articolul menționat mai sus, metodologia ar trebui să fie compatibilă cu articolul 3 alineatul (4) din Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului[23]. Pentru a se asigura compatibilitatea, ar trebui utilizat același factor de corecție pentru eficiența sistemului de propulsie. (10) Energia electrică furnizată destinată utilizării în transportul rutier poate fi raportată de furnizori, astfel cum prevede articolul 7a alineatul (1) din Directiva 98/70/CE ca parte a rapoartelor lor anuale către statele membre. Pentru limitarea costurilor administrative, este adecvat ca metodologia să se bazeze mai mult pe o estimare decât pe o măsurare efectivă a consumului de energie electrică în cazul unui vehicul rutier electric sau al unei motociclete în scopul raportării din partea furnizorilor. (11) Este adecvat să se includă o abordare detaliată pentru a estima cantitatea și intensitatea gazelor cu efect de seră generate de biocarburanți în cazul în care prelucrarea unui biocarburant și a unui combustibil fosil are loc în timpul aceluiași proces. Este necesară o metodă specifică deoarece volumul rezultat al biocarburantului nu poate fi cuantificat la fel ca în timpul co-hidrotratamentului uleiurilor de origine vegetală cu un combustibil fosil. Articolul 7d alineatul (1) din Directiva 98/70/CE prevede că emisiile de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață ar trebui, în sensul articolului 7a și al articolului 7b alineatul (2) din directivă, să fie calculate prin aceeași metodă. Prin urmare, certificarea emisiilor de gaze cu efect de seră prin sisteme voluntare recunoscute este la fel de valabilă în sensul articolului 7a ca în sensul articolului 7b alineatul (2) din Directiva 98/70/CE. (12) Raportarea impusă furnizorilor prevăzută la articolul 7a alineatul (1) din Directiva 98/70/CE ar trebui completată cu un format armonizat și definiții ale datelor care urmează să fie raportate. Armonizarea definițiilor datelor este necesară pentru efectuarea în mod corespunzător a calculului intensității gazelor cu efect de seră în raport cu obligațiile de raportare ale unui anumit furnizor, întrucât datele reprezintă elemente cheie în metoda armonizată în conformitate cu articolul 7a alineatul (5) litera (a) din Directiva 98/70/CE. Datele includ identificarea furnizorului, volumul de carburant sau de energie introdus pe piață și tipul de carburant sau de energie introdus pe piață. (13) Raportarea impusă furnizorilor prevăzută la articolul 7a alineatul (1) din Directiva 98/70/CE ar trebui să fie completată cu cerințe armonizate de raportare, un format de raportare și definiții pentru raportarea din partea statelor membre către Comisie cu privire la performanța în domeniul emisiilor de gaze cu efect de seră generate de combustibilii consumați în Uniune. În special, cerințele de raportare vor permite actualizarea carburantului fosil de referință descris la punctul 19 din partea C a anexei IV la Directiva 98/70/CE și la punctul 19 din partea C a anexei V la Directiva 2009/28/CE și vor facilita raportarea impusă în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) și articolul 9 alineatul (2) din Directiva 98/70/CE, precum și actualizarea metodei de calcul în funcție de progresul tehnic și științific, pentru a se asigura că aceasta îndeplinește scopul preconizat. Datele includ volumul de carburant sau de energie introdus pe piață și tipul de carburant sau energie, locul de achiziționare și originea carburantului sau a energiei introduse pe piață. (14) Este oportun ca statele membre să permită furnizorilor să își îndeplinească cerințele de raportare bazându-se pe date echivalente colectate în temeiul altor acte legislative naționale sau ale Uniunii, în vederea reducerii sarcinii administrative, cu condiția ca raportarea să se efectueze în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa IV și cu definițiile stabilite în anexele I și III. (15) Pentru a facilita raportarea de către grupuri de furnizori în conformitate cu articolul 7a alineatul (4) din Directiva 98/70/CE, articolul 7a alineatul (5) litera (c) din directivă permite stabilirea oricărei norme necesare. Este de dorit să se faciliteze acest tip de raportare pentru a evita orice perturbare a deplasărilor fizice ale carburantului, întrucât furnizori diferiți introduc pe piață carburanți diferiți în proporții diferite și, prin urmare, este posibil să se dovedească necesară mobilizarea unor niveluri diferite de resurse în vederea îndeplinirii obiectivului de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Prin urmare, este necesar să se armonizeze definițiile privind identificarea furnizorului, volumul de carburant sau de energie introdus pe piață, tipul de carburant sau de energie, locul de achiziționare și originea carburantului sau a energiei introduse pe piață. De asemenea, pentru a evita contabilizarea dublă în cazul raportării în comun la nivel transfrontalier din partea furnizorilor, este oportun să se armonizeze raportarea din partea statelor membre către Comisie, astfel încât informațiile necesare referitoare la fiecare furnizor care participă la un grup de doi sau mai mulți furnizori din unul sau mai multe state membre să poată fi puse la dispoziția tuturor autorităților din statele membre afectate. (16) În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Directiva 98/70/CE, statele membre prezintă anual un raport cu datele naționale privind calitatea carburanților pentru anul precedent în conformitate cu formatul stabilit prin Decizia 2002/159/CE a Comisiei din 18 februarie 2002[24]. Pentru a acoperi modificările introduse în Directiva 98/70/CE prin Directiva 2009/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului[25] și, ulterior, cerințele suplimentare de raportare pentru statele membre, este necesar, în scopul eficacității și al armonizării, să se clarifice ce informații care intră sub incidența obligației de raportare privind datele referitoare la calitatea carburanților prevăzută la articolul 8 din Directiva 98/70/CE ar trebui raportate și, de asemenea, să se adopte un format pentru transmiterea datelor de către furnizori și statele membre. (17) Comisia a prezentat un proiect de măsură comitetului înființat prin Directiva 98/70/CE la 23 februarie 2012. Comitetul nu a reușit să adopte avizul cu majoritatea calificată necesară, prin urmare, Comisia trebuie să prezinte Consiliului o propunere în temeiul articolului 5a alineatul (4) din Decizia 2006/512/CE a Consiliului, ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: Articolul 1 Domeniul de aplicare Prezenta directivă se aplică combustibililor utilizați pentru propulsia vehiculelor rutiere și a echipamentelor mobile fără destinație rutieră (inclusiv navele de navigație interioară atunci când nu se află pe mare), a tractoarelor agricole și forestiere și a ambarcațiunilor de agrement atunci când nu se află pe mare, precum și energiei electrice destinate utilizării de către vehiculele rutiere. Articolul 2 Definiții În sensul prezentei directive și în plus față de definițiile cuprinse deja în Directiva 98/70/CE, se aplică definițiile următoare: (1) „emisii generate în amonte” înseamnă toate emisiile de gaze cu efect de seră care sunt generate înainte ca materiile prime să ajungă la rafinării sau la o instalație de prelucrare unde a fost produs carburantul, astfel cum se menționează în anexa I; (2) „materii prime pe bază de bitum natural” înseamnă orice sursă de materii prime de rafinărie: – care prezintă o greutate API de 10 grade sau mai puțin atunci când se află într-un zăcământ la locul de extracție, definită în conformitate cu metoda de testare a Societății americane pentru testare și materiale (ASTM)[26] D287; – care are o viscozitate medie anuală la temperatura din rezervor mai mare decât cea calculată prin ecuația: Viscozitate (Centipoise) = 518,98e-0,038T; unde T reprezintă temperatura exprimată în grade Celsius; – care intră sub incidența definiției nisipurilor bituminoase conform codului din nomenclatura combinată NC 2714 stabilit în Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului[27] și – la care mobilizarea sursei de materii prime este realizată prin extracție minieră sau prin drenaj gravitațional îmbunătățit din punct de vedere termic, unde energia termică este derivată în principal din alte surse decât însăși sursa de materii prime; (3) „materii prime pe bază de șisturi bituminoase” înseamnă orice sursă de materii prime pentru rafinării situată într-o formațiune de roci, care conține kerogen solid și care intră sub incidența definiției șistului bituminos conform codului din nomenclatura combinată NC 2714 stabilită în Regulamentul (CEE) nr. 2658/8727, mobilizarea sursei de materii prime fiind realizată prin extracție minieră sau prin drenaj gravitațional îmbunătățit din punct de vedere termic; (4) „petrol brut convențional” înseamnă orice materie primă pentru rafinării care prezintă o greutate API mai mare de 10 grade atunci când este situată într-un zăcământ la locul de origine, măsurată în conformitate cu metoda de testare ASTM D 287, și care nu intră sub incidența definiției pentru codul din nomenclatura combinată NC 2714 stabilită în Regulamentul (CEE) nr. 2658/8727. Articolul 3 Metodologia de calculare și de raportare de către furnizorii de carburanți a emisiilor de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață de carburanți alții decât biocarburanți și de energia furnizate 1. În sensul articolului 7a alineatul (2), statele membre se asigură că furnizorii de carburanți utilizează metodologia stabilită în anexa I pentru a determina intensitatea gazelor cu efect de seră generate de carburanții pe care îi furnizează. 2. În sensul articolului 7a alineatul (1) al doilea paragraf și al articolului 7a alineatul (2) din Directiva 98/70/CE, statele membre impun furnizorilor să raporteze datele utilizând definițiile și metodologia de calcul prevăzute în anexa I la prezenta directivă. Datele sunt raportate anual utilizând modelul prevăzut în anexa IV la prezenta directivă. 3. Statele membre aplică metodologia simplificată prevăzută în anexa I la prezenta directivă pentru furnizorii de combustibil care sunt întreprinderi mici și mijlocii. Articolul 4 Calcularea standardului de carburant și a reducerii intensității gazelor cu efect de seră Pentru a verifica respectarea de către furnizorii de carburanți a obligației care le revine în temeiul articolului 7a alineatul (2) din Directiva 98/70/CE, statele membre impun furnizorilor să compare reducerile pe care le-au obținut în emisiile de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață de carburanți și de energia electrică cu standardul de carburant stabilit în anexa II la prezenta directivă. Articolul 5 Raportarea din partea statelor membre 1. Atunci când prezintă rapoarte Comisiei în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Directiva 98/70/CE, statele membre furnizează Comisiei date referitoare la conformitatea cu articolul 7a din prezenta directivă, astfel cum este definită în anexa III la prezenta directivă. 2. Statele membre utilizează instrumentele ReportNet ale Agenției Europene de Mediu, disponibile în temeiul Regulamentului (CE) nr. 401/2009[28], pentru transmiterea datelor prevăzute în anexa III la prezenta directivă. Datele se transmit de către statele membre, prin transfer electronic de date, către depozitul central de date gestionat de Agenția Europeană de Mediu, utilizând modelul elaborat pe baza anexei IV și în conformitate cu aceasta. 3. Datele se transmit anual folosind formatul prevăzut în anexa IV. Statele membre îi comunică Comisiei data transmiterii și numele punctului de contact al autorității competente responsabile cu verificarea și raportarea datelor către Comisie. Articolul 6 Sancțiuni Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile în caz de încălcare a dispozițiilor de drept intern adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea lor. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie efective, proporționale și cu efect de descurajare. Statele membre notifică dispozițiile respective Comisiei cel mai târziu în termen de [douăsprezece luni de la adoptare], notificând-o fără întârziere cu privire la orice modificare ulterioară a acestora. Articolul 7 Transpunere 1. Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la [douăsprezece luni de la adoptare] cel târziu. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul respectivelor dispoziții. 2. Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele trebuie să conțină o trimitere la prezenta directivă sau să fie însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a respectivei trimiteri. 3. Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. Articolul 8 Intrarea în vigoare Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Articolul 9 Prezenta directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] Directiva 2009/30/CE, JO L 140, 5.6.2009, p. 88. [2] Entitatea responsabilă de trecerea carburantului sau a energiei electrice prin punctul de control al produselor supuse accizelor, de exemplu, rafinăriile de petrol. [3] https://circabc.europa.eu/faces/jsp/extension/wai/navigation/container.jsp atât pentru întrebări, cât și pentru răspunsuri. [4] Consorțiul JEC este alcătuit din JRC, EUCAR și CONCAWE. Prin urmare, la acțiune participă Comisia, industria automobilelor și industria petrolieră din UE. http://iet.jrc.ec.europa.eu/about-jec/sites/about-jec/files/documents/report_2013/wtt_report_v4_july_2013_final.pdf. [5] https://circabc.europa.eu/w/browse/9e51b066-9394-4821-a1e2-ff611ab22a2d [6] https://circabc.europa.eu/w/browse/9ab55170-dc88-4dcb-b2d6-e7e7ba59d8c3 [7] Consiliul Internațional pentru transportul ecologic (International Council on Clean Transportation - ICCT). https://circabc.europa.eu/w/browse/49f63fd8-7e27-4cf7-8790-3410ee8d308e [8] https://circabc.europa.eu/w/browse/9e51b066-9394-4821-a1e2-ff611ab22a2d [9] https://circabc.europa.eu/w/browse/75e69e4c-ded2-418c-a6e6-ee3fa3a93c6c [10] http://ec.europa.eu/transparency/regcomitology/index.cfm?do=search.dossierdetail&i4E3IvzVEe6K7czhtRYFvHaI4f3TEUr8zQzZMBeU3winIDvf1TNPofuY6ToXhDSw [11] https://circabc.europa.eu/w/browse/6893ba02-aaed-40a7-bf0d-f5affc85a619 [12] http://iet.jrc.ec.europa.eu/about-jec/sites/about-jec/files/documents/report_2013/wtt_report_v4_july_2013_final.pdf [13] http://www.nrcan.gc.ca/sites/www.nrcan.gc.ca/files/energy/pdf/EU_FQD_Study_Final_Report.pdf [14] Definită ca denumirea comercială a materiilor prime. Informațiile cu privire la petrolul brut sunt raportate în prezent în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2964/95 al Consiliului și comunicate trimestrial Comisiei respectând măsuri de confidențialitate stricte, cu excepția denumirii comerciale. Este obligatorie raportarea unei „denumiri” nedescriptive. Denumirea comercială este o descriere mai precisă recunoscută, de asemenea, pe scară mai largă și mai ușor de corelat cu emisiile de gaze cu efect de seră. Prin urmare, în măsura de punere în aplicare va fi precizată o listă cu denumirile comerciale pentru petrolurile brute utilizate în mod obișnuit. [15] Definită ca țara și denumirea unității de prelucrare. Statele membre obțin deja aceste informații în baza legislației privind taxele vamale. În special, articolul 37 din Regulamentul (CE) nr. 450/2008 permite solicitarea tuturor informațiilor necesare referitoare la țara de origine a unui produs. Originea este definită ca locul în care produsul a fost supus ultimei transformări substanțiale. Definiții specifice pentru transformările legate de combustibili sunt identificate în anexele 14 și 15 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei. [16] Regulamentul (CE) nr. 2964/95 al Consiliului de introducere a înregistrării importurilor și livrărilor de petrol brut în cadrul Comunității; JO L 310, 22.12.1995, p. 5. [17] JO L 197, 29.7.2009, p. 24. [18] JO L 253, 11.10.1993, p. 1. [19] JO L 304, 14.11.2008, p. 1. [20] JO L 140, 5.6.2009, p. 16. [21] JO L 229, 31.8.2007, p. 1. [22] JO L 350, 28.12.1998, p. 1. [23] Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16). [24] Decizia 2002/159/CE a Comisiei din 18 februarie 2002 privind elaborarea unui format comun pentru prezentarea sintezelor de date naționale privind calitatea carburanților (JO L 53, 23.2.2002, p. 30). [25] Directiva 2009/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de modificare a Directivei 98/70/CE în ceea ce privește specificațiile pentru benzine și motorine, de introducere a unui mecanism de monitorizare și reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru carburanții folosiți de navele de navigație interioară și de abrogare a Directivei 93/12/CEE (JO L 140, 5.6.2009, p. 88). [26] Societatea americană pentru testare și materiale, http://www.astm.org/index.shtml [27] Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind nomenclatura tarifară și statistică și tariful vamal comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1). [28] Regulamentul (CE) nr. 401/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind Agenția Europeană de Mediu și Rețeaua europeană de informare și observare pentru mediu (JO L 126, 21.5.2009, p. 13). Anexa I Metodologia de calculare și raportare de către furnizorii de carburanți a intensității gazelor cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață de carburanții și energia furnizate Partea 1: Atunci când se calculează intensitatea gazelor cu efect de seră generate de carburanții și energia furnizate de un furnizor de carburanți: 1. Intensitatea gazelor cu efect de seră generate de carburanți și energie se exprimă în grame de echivalent de dioxid de carbon pe MJ de carburant (gCO2eq/MJ); 2. Gazele cu efect de seră luate în considerare în scopul calculării intensității gazelor cu efect de seră generate de carburanți sunt dioxidul de carbon (CO2), protoxidul de azot (N2O) și metanul (CH4). În vederea calculării echivalenței în CO2, emisiile gazelor se evaluează în emisii de echivalent de CO2 după cum urmează: CO2: 1; CH4: 25; N2O: 298 3. Emisiile rezultate din producția de mașini și echipamente utilizate în extracția, producția, rafinarea și consumul de combustibili fosili nu se iau în considerare în calculul emisiilor de gaze cu efect de seră. 4. Intensitatea gazelor cu efect de seră generate de un furnizor de carburanți pe durata ciclului de viață al tuturor carburanților furnizați se calculează în conformitate cu formula de mai jos: Intensitatea gazelor cu efect de seră generate de un furnizor ( #) = unde (a) „#” reprezintă identificarea furnizorului (persoana obligată la plata taxei), definită în Regulamentul (CE) nr. 684/2009 ca fiind numărul de acciză al operatorului [numărul de înregistrare SEED sau codul de identificare în scopuri de TVA din tabelul 1 punctul 5 litera (a) din anexa I la respectivul regulament pentru codurile tipului de destinație 1, 2, 3, 4, 5 și 8], care este, de asemenea, entitatea responsabilă cu plata accizelor în conformitate cu articolul 8 din Directiva 2008/118/CE a Consiliului în momentul în care accizele au devenit exigibile în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Directiva 2008/118/CE. Dacă identificarea nu este posibilă, statele membre trebuie să se asigure că este stabilit un mijloc de identificare echivalent în conformitate cu un sistem de raportare a accizei naționale. (b) „x” reprezintă tipurile de combustibil și de energie care intră sub incidența prezentei directive, astfel cum se prezintă în tabelul 1 – punctul 17 litera (c) din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 684/2009. În cazul în care datele nu sunt disponibile, statele membre colectează date echivalente în conformitate cu un sistem de raportare a accizelor stabilit la nivel național. (c) „MJx” reprezintă cantitatea totală de energie furnizată și transformată din volumele de carburant „x” comunicate, exprimată în megajouli. Calculul se face după cum urmează: Cantitatea din fiecare carburant pe tip de carburant Aceasta este obținută din datele raportate în conformitate cu tabelul 1 – punctul 17 literele (d), (f) și (o) din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 684/2009. Cantitățile de biocombustibili sunt transformate într-un conținut energetic cu o putere calorifică inferioară în conformitate cu densitățile energetice prevăzute în anexa III la Directiva 2009/28/CE[1]. Cantitățile de combustibili de origine nebiologică sunt transformate într-un conținut energetic cu o putere calorifică inferioară în conformitate cu densitățile energetice prevăzute în anexa 1 la raportul „Well-to-Tank” al JEC[2]. Coprelucrarea simultană a combustibililor fosili și a biocarburanților Prelucrarea include orice modificare pe durata ciclului de viață al carburanților sau al energiei furnizate, care determină o modificare a structurii moleculare a produsului. Adăugarea unui denaturant nu intră sub incidența prelucrării. Volumul de biocarburanți coprelucrați alături de carburanți de origine nebiologică reflectă starea biocarburanților ulterioară prelucrării. Cantitatea de energie a biocarburantului coprelucrat este determinată în funcție de bilanțul energetic și eficiența procesului de coprelucrare, astfel cum s-a stabilit la punctul 17 din anexa IV la Directiva 98/70/CE. În cazul în care se amestecă mai mulți biocarburanți și combustibili fosili, cantitatea din fiecare carburant și tipul acestuia sunt luate în considerare la efectuarea calculului și sunt raportate de către furnizori statelor membre. Volumul de biocarburant furnizat care nu respectă cerințele prevăzute la articolul 7b alineatul (1) din Directiva 98/70/CE este considerat a fi combustibil fosil. Amestecul benzină-etanol E85 va fi calculat drept carburant separat în sensul articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului[3]. În cazul în care cantitățile nu sunt colectate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 684/2009, statele membre colectează date echivalente în conformitate cu un sistem de raportare a accizelor stabilit la nivel național. Cantitatea de energie electrică consumată Aceasta reprezintă cantitatea de energie electrică consumată de vehicule rutiere sau motociclete, în cazul în care un furnizor de energie raportează respectiva cantitate de energie către autoritatea competentă din statul membru în conformitate cu următoarea formulă: Energia electrică consumată = distanța parcursă (km) x eficiența consumului de energie electrică (MJ/km). (d) UER (upstream emission reduction – reducerea emisiilor generate în amonte) „UER” reprezintă reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate în amonte obținută de un furnizor de carburant măsurată în gCO2eq, dacă aceasta este cuantificată și raportată în conformitate cu următoarele cerințe: Eligibilitate Reducerea voluntară a emisiilor de gaze cu efect de seră pe șantierele de producție și extracție a petrolului și gazelor va fi aplicată numai emisiilor generate în amonte din valorile implicite pentru benzină, motorină, GNC sau GPL. Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate în amonte care provin din orice țară poate fi considerată drept o reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în raport cu carburanții proveniți din orice sursă de materii prime furnizată de orice furnizor de carburanți. Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate în amonte este luată în calcul doar dacă aceasta este asociată cu proiectele care au început după 1 ianuarie 2011. Nu este necesar să se dovedească dacă reducerea emisiilor generate în amonte nu s-ar mai fi produs în lipsa cerinței de raportare prevăzute la articolul 7a. Calcul Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră asociate cu emisiile de petrol și gaze generate în amonte va fi estimată și validată în conformitate cu principiile și standardele identificate în standardele internaționale, în special în ISO 14064, ISO 14065 și ISO 14066. Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate în amonte și emisiile de referință vor trebui monitorizate, raportate și verificate în conformitate cu standardul ISO 14064, iar rezultatele furnizate vor trebui s[ prezinte un grad de fiabilitate echivalent cu cel prevăzut de Regulamentul (UE) nr. 600/2012 și Regulamentul (UE) nr. 601/2012. Verificarea metodelor pentru estimarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră trebuie efectuată în conformitate cu standardul ISO 14064-3, iar organizația care efectuează verificarea trebuie să fie acreditată în conformitate cu standardul ISO 14065. (e) „GHGix” reprezintă intensitatea gazelor cu efect de seră pe unitate a combustibilului „x”, exprimată în gCO2eq/MJ. Furnizorii de combustibil trebuie să definească intensitatea pe unitate a fiecărui combustibil după cum urmează: Intensitatea gazelor cu efect de seră a combustibililor de origine nebiologică este „intensitatea ponderată a gazelor cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață pe unitate de energie” pentru fiecare tip de combustibil enumerat în ultima coloană a tabelului din partea 2 punctul (5) din prezenta anexă. Energia electrică este calculată conform descrierii din partea 2 punctul (6) de mai jos. Intensitatea gazelor cu efect de seră generate de biocombustibili Intensitatea gazelor cu efect de seră generate de biocombustibili care îndeplinește cerințele articolului 7b alineatul (1) din Directiva 98/70/CE se calculează în conformitate cu articolul 7d din directivă. În cazul în care datele privind emisiile de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață de biocombustibili au fost obținute în conformitate cu un acord sau un sistem care a făcut obiectul unei decizii în temeiul articolului 7c alineatul (4) din Directiva 98/70/CE cu privire la articolul 7b alineatul (2) din directivă, datele respective sunt utilizate, de asemenea, la stabilirea intensității gazelor cu efect de seră generate de biocombustibili în temeiul articolului 7b alineatul (1) din directivă. Intensitatea gazelor cu efect de seră generate de biocarburanții care nu respectă cerințele prevăzute la articolul 7b alineatul (1) din Directiva 98/70/CE este egală cu intensitatea gazelor cu efect de seră generate de respectivul combustibil fosil derivat din petrol convențional sau din gaz. Coprelucrarea simultană a combustibililor de origine nebiologică și a biocarburanților Intensitatea gazelor cu efect de seră generate de biocarburanții coprelucrați cu combustibili fosili reflectă starea ulterioară prelucrării a biocarburanților. (f) „AF” reprezintă factorii de ajustare pentru eficiența sistemului de propulsie: Tehnologia predominantă de transformare || Factor de eficiență Motor cu ardere internă || 1 Sistem de propulsie electric cu baterie || 0,4 Sistem de propulsie electric cu pilă de combustie cu hidrogen || 0,4 Partea 2: Raportarea de către furnizorii de carburanți (1) Reducerile emisiilor generate în amonte (UER) Pentru ca reducerile emisiilor generate în amonte să fie eligibile în sensul prezentei metodologii, furnizorii de carburanți trebuie să raporteze autorității desemnate de către statele membre: (i) data de începere a proiectului, care trebuie să fie ulterioară datei de 1 ianuarie 2011; (ii) reducerile emisiilor anuale în gCO2eq; (iii) durata pentru care au avut loc reducerile; (iv) locul de desfășurare a proiectului cel mai apropiat de sursa emisiilor în grade de latitudine și longitudine cu patru zecimale; (v) emisiile anuale de referință generate înaintea adoptării măsurilor de reducere și emisiile anuale generate după punerea lor în aplicare, exprimate în gCO2eq/MJ de materii prime produse; (vi) numărul de certificat cu utilizare unică, care identifică fără echivoc sistemul și reducerile gazelor cu efect de seră pretinse; (vii) numărul cu utilizare unică, care identifică fără echivoc metoda de calcul și schema conexă; (viii) în cazul în care proiectul se referă la extracția petrolului, media istorică și anuală a raportului gaz-petrol (gas-to-oil ratio – GOR) în soluție, presiunea din rezervor, adâncimea și debitul din sondă al petrolului brut. (2) Originea „Originea” se referă la denumirea comercială a materiilor prime enumerate în partea 2 punctul (7) din prezenta anexă, dar numai în cazul în care furnizorii de carburanți dețin informațiile necesare întrucât (i) este vorba despre o persoană sau o întreprindere care importă țiței din țări terțe sau primește o livrare de petrol brut dintr-un alt stat membru în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 2964/95 al Consiliului; sau (ii) există modalitățile pentru a face schimb de informații convenite cu alți furnizori de combustibili. În toate celelalte cazuri, originea se referă la faptul dacă respectivul combustibil este de origine din UE sau din afara UE. Informațiile colectate și raportate de furnizorii de combustibil către statele membre cu privire la originea combustibililor sunt confidențiale, însă acest lucru nu împiedică publicarea de către Comisie a unor informații generale sau de sinteză, care nu conțin detalii privind întreprinderile individuale. În cazul biocarburanților, originea se referă la filiera de producție a biocarburanților, astfel cum este prevăzut în anexa IV la Directiva 98/70/CE. În cazul în care sunt utilizate mai multe materii prime, trebuie să fie furnizată cantitatea în tone metrice de produs finit pe fiecare tip de materie primă obținut în unitatea de prelucrare în cursul anului de raportare. (3) Locul de achiziție „Locul de achiziție” se referă la țara și la denumirea unității de prelucrare unde carburantul sau forma de energie au fost supuse ultimei transformări substanțiale utilizate pentru a conferi originea carburantului sau a energiei în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei. (4) Întreprinderile mici și mijlocii Prin derogare pentru furnizorii de carburanți care sunt întreprinderi mici și mijlocii, „originea” și „locul de achiziție” sunt din UE sau din afara UE, după caz, indiferent dacă aceștia importă petrol brut sau furnizează uleiuri din petrol sau uleiuri obținute din materiale bituminoase. (5) Media valorilor implicite ale gazelor cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață de carburanți, alții decât biocarburanții, și de energia electrică furnizate în 2010 Sursa de materii prime și prelucrarea || Tipul de carburant sau de energie introdus pe piață || Intensitatea emisiilor de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață pe unitate de energie (gCO2eq/MJ) || Intensitatea ponderată a emisiilor de gaze cu efect de seră generate pe durata ciclului de viață (gCO2eq/MJ) Convențional brut || Petrol || 93,2 || 93,3 Lichefierea gazului natural || 94,3 Lichefierea cărbunelui || 172 Bitum natural || 107 Șisturi bituminoase || 131,3 || Convențional brut || Combustibil diesel sau motorină || 95 || 95,1 Lichefierea gazului natural || 94,3 Lichefierea cărbunelui || 172 Bitum natural || 108,5 Șisturi bituminoase || 133,7 || Orice surse fosile || Gaz petrolier lichefiat la un motor cu aprindere prin scânteie || 73,6 || 73,6 Gaze naturale, amestec UE || Gaz comprimat la un motor cu aprindere prin scânteie || 69,3 || 69,3 Gaze naturale, amestec UE || Gaz lichefiat la un motor cu aprindere prin scânteie || 74,5 || 74,5 Reacție Sabatier a hidrogenului din electroliza energiei din surse regenerabile nebiologice || Metan sintetic comprimat la un motor cu aprindere prin scânteie || 3,3 || 3,3 Gaze natural care utilizează reformarea cu abur || Pilă de combustie cu hidrogen comprimat || 104,3 || 104,3 Electroliză alimentată integral cu energie din surse regenerabile nebiologice || Pilă de combustie cu hidrogen comprimat || 9,1 || 9,1 Cărbune || Pilă de combustie cu hidrogen comprimat || 234,4 || 234,4 Cărbune cu captarea carbonului și stocarea emisiilor de proces || Pilă de combustie cu hidrogen || 52,7 || 52,7 Deșeuri de plastic derivate din materii prime fosile || Benzină, combustibil diesel sau motorină || 86 || 86 (6) Energie electrică În ceea ce privește raportarea de către furnizorii de energie a cantității de energie electrică consumate de vehiculele electrice și motociclete, statele membre ar trebui să calculeze valorile implicite ale ciclului de viață mediu la nivel național în conformitate cu standardele internaționale corespunzătoare. În mod alternativ, statele membre pot permite furnizorilor să stabilească valorile unitare ale intensității emisiilor de gaze cu efect de seră (gCO2-eq/MJ) generate de energia electrică din datele raportate de statele membre în baza: (i) Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2008 privind statisticile din domeniul energetic, (ii) Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice sau, (iii) Regulamentului delegat (UE) nr. 666/2014 al Comisiei de stabilire a cerințelor substanțiale pentru un sistem de inventariere al Uniunii pe baza modificărilor potențialelor de încălzire globală și a orientărilor privind inventarierea convenite la nivel internațional în temeiul Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului. (7) Denumirea comercială a materiilor prime Țara || Denumirea comercială a materiilor prime || API || Sulf (% în greutate) Abu Dhabi || Al Bunduq || 38,5 || 1,1 Abu Dhabi || Mubarraz || 38,1 || 0,9 Abu Dhabi || Murban || 40,5 || 0,8 Abu Dhabi || Zakum (Lower Zakum/Abu Dhabi Marine) || 40,6 || 1 Abu Dhabi || Umm Shaif (Abu Dhabi Marine) || 37,4 || 1,5 Abu Dhabi || Arzanah || 44 || 0 Abu Dhabi || Abu Al Bu Khoosh || 31,6 || 2 Abu Dhabi || Murban Bottoms || 21,4 || DATE NEDISPONIBILE (DN) Abu Dhabi || Top Murban || 21 || DN Abu Dhabi || Upper Zakum || 34,4 || 1,7 Algeria || Arzew || 44,3 || 0,1 Algeria || Hassi Messaoud || 42,8 || 0,2 Algeria || Zarzaitine || 43 || 0,1 Algeria || Algeria || 44 || 0,1 Algeria || Skikda || 44,3 || 0,1 Algeria || Saharan Blend || 45,5 || 0,1 Algeria || Hassi Ramal || 60 || 0,1 Algeria || Algerian Condensate || 64,5 || DN Algeria || Algerian Mix || 45,6 || 0,2 Algeria || Algerian Condensate (Arzew) || 65,8 || 0 Algeria || Algerian Condensate (Bejaia) || 65,0 || 0 Algeria || Top Algerian || 24,6 || DN Angola || Cabinda || 31,7 || 0,2 Angola || Takula || 33,7 || 0,1 Angola || Soyo Blend || 33,7 || 0,2 Angola || Mandji || 29,5 || 1,3 Angola || Malongo (vest) || 26 || DN Angola || Cavala-1 || 42,3 || DN Angola || Sulele (sud-1) || 38,7 || DN Angola || Palanca || 40 || 0,14 Angola || Malongo (nord) || 30 || DN Angola || Malongo (sud) || 25 || DN Angola || Nemba || 38,5 || 0 Angola || Girassol || 31,3 || DN Angola || Kuito || 20 || DN Angola || Hungo || 28,8 || DN Angola || Kissinje || 30,5 || 0,37 Angola || Dalia || 23,6 || 1,48 Angola || Gimboa || 23,7 || 0,65 Angola || Mondo || 28,8 || 0,44 Angola || Plutonio || 33,2 || 0,036 Angola || Saxi Batuque Blend || 33,2 || 0,36 Angola || Xikomba || 34,4 || 0,41 Argentina || Tierra del Fuego || 42,4 || DN Argentina || Santa Cruz || 26,9 || DN Argentina || Escalante || 24 || 0,2 Argentina || Canadon Seco || 27 || 0,2 Argentina || Hidra || 51,7 || 0,05 Argentina || Medanito || 34,93 || 0,48 Armenia || Armenian Miscellaneous || DN || DN Australia || Jabiru || 42,3 || 0,03 Australia || Kooroopa (jurasic) || 42 || DN Australia || Talgeberry (jurasic) || 43 || DN Australia || Talgeberry (cretacic superior) || 51 || DN Australia || Woodside Condensate || 51,8 || DN Australia || Saladin-3 (Top Barrow) || 49 || DN Australia || Harriet || 38 || DN Australia || Skua-3 (Challis Field) || 43 || DN Australia || Barrow Island || 36,8 || 0,1 Australia || Northwest Shelf Condensate || 53,1 || 0 Australia || Jackson Blend || 41,9 || 0 Australia || Cooper Basin || 45,2 || 0,02 Australia || Griffin || 55 || 0,03 Australia || Buffalo Crude || 53 || DN Australia || Cossack || 48,2 || 0,04 Australia || Elang || 56,2 || DN Australia || Enfield || 21,7 || 0,13 Australia || Gippsland (Strâmtoarea Bass) || 45,4 || 0,1 Azerbaidjan || Azeri Light || 34,8 || 0,15 Bahrain || Bahrain Miscellaneous || DN || DN Belarus || Belarus Miscellaneous || DN || DN Benin || Seme || 22,6 || 0,5 Benin || Benin Miscellaneous || DN || DN Belize || Belize Light Crude || 40 || DN Belize || Belize Miscellaneous || DN || DN Bolivia || Bolivian Condensate || 58,8 || 0,1 Brazilia || Garoupa || 30,5 || 0,1 Brazilia || Sergipano || 25,1 || 0,4 Brazilia || Bazinul Campos || 20 || DN Brazilia || Urucu (cursul superior al Amazonului) || 42 || DN Brazilia || Marlim || 20 || DN Brazilia || Brazil Polvo || 19,6 || 1,14 Brazilia || Roncador || 28,3 || 0,58 Brazilia || Roncador Heavy || 18 || DN Brazilia || Albacora East || 19,8 || 0,52 Brunei || Seria Light || 36,2 || 0,1 Brunei || Champion || 24,4 || 0,1 Brunei || Champion Condensate || 65 || 0,1 Brunei || Brunei LS Blend || 32 || 0,1 Brunei || Brunei Condensate || 65 || DN Brunei || Champion Export || 23,9 || 0,12 Camerun || Kole Marine Blend || 34,9 || 0,3 Camerun || Lokele || 21,5 || 0,5 Camerun || Moudi Light || 40 || DN Camerun || Moudi Heavy || 21,3 || DN Camerun || Ebome || 32,1 || 0,35 Camerun || Cameroon Miscellaneous || DN || DN Canada || Peace River Light || 41 || DN Canada || Peace River Medium || 33 || DN Canada || Peace River Heavy || 23 || DN Canada || Manyberries || 36,5 || DN Canada || Rainbow Light și Medium || 40,7 || DN Canada || Pembina || 33 || DN Canada || Bells Hill Lake || 32 || DN Canada || Fosterton Condensate || 63 || DN Canada || Rangeland Condensate || 67,3 || DN Canada || Redwater || 35 || DN Canada || Lloydminster || 20,7 || 2,8 Canada || Wainwright-Kinsella || 23,1 || 2,3 Canada || Bow River Heavy || 26,7 || 2,4 Canada || Fosterton || 21,4 || 3 Canada || Smiley-Coleville || 22,5 || 2,2 Canada || Midale || 29 || 2,4 Canada || Milk River Pipeline || 36 || 1,4 Canada || Ipl-Mix Sweet || 40 || 0,2 Canada || Ipl-Mix Sour || 38 || 0,5 Canada || Ipl Condensate || 55 || 0,3 Canada || Aurora Light || 39,5 || 0,4 Canada || Aurora Condensate || 65 || 0,3 Canada || Reagan Field || 35 || 0,2 Canada || Synthetic Canada || 30,3 || 1,7 Canada || Cold Lake || 13,2 || 4,1 Canada || Cold Lake Blend || 26,9 || 3 Canada || Canadian Federated || 39,4 || 0,3 Canada || Chauvin || 22 || 2,7 Canada || Gcos || 23 || DN Canada || Gulf Alberta L & M || 35,1 || 1 Canada || Light Sour Blend || 35 || 1,2 Canada || Lloyd Blend || 22 || 2,8 Canada || Peace River Condensate || 54,9 || DN Canada || Sarnium Condensate || 57,7 || DN Canada || Saskatchewan Light || 32,9 || DN Canada || Sweet Mixed Blend || 38 || 0,5 Canada || Syncrude || 32 || 0,1 Canada || Rangeland – South L & M || 39,5 || 0,5 Canada || Northblend Nevis || 34 || DN Canada || Canadian Common Condensate || 55 || DN Canada || Canadian Common || 39 || 0,3 Canada || Waterton Condensate || 65,1 || DN Canada || Panuke Condensate || 56 || DN Canada || Federated Light și Medium || 39,7 || 2 Canada || Wabasca || 23 || DN Canada || Hibernia || 37,3 || 0,37 Canada || BC Light || 40 || DN Canada || Boundary || 39 || DN Canada || Albian Heavy || 21 || DN Canada || Koch Alberta || 34 || DN Canada || Terra Nova || 32,3 || DN Canada || Echo Blend || 20,6 || 3,15 Canada || Western Canadian Blend || 19,8 || 3 Canada || Western Canadian Select || 20,5 || 3,33 Canada || White Rose || 31,0 || 0,31 Canada || Access || 22 || DN Canada || Premium Albian Synthetic Heavy || 20,9 || DN Canada || Albian Residuum Blend (ARB) || 20,03 || 2,62 Canada || Christina Lake || 20,5 || 3 Canada || CNRL || 34 || DN Canada || Husky Synthetic Blend || 31,91 || 0,11 Canada || Premium Albian Synthetic (PAS) || 35,5 || 0,04 Canada || Seal Heavy(SH) || 19,89 || 4,54 Canada || Suncor Synthetic A (OSA) || 33,61 || 0,178 Canada || Suncor Synthetic H (OSH) || 19,53 || 3,079 Canada || Peace Sour || 33 || DN Canada || Western Canadian Resid || 20,7 || DN Canada || Christina Dilbit Blend || 21,0 || DN Canada || Christina Lake Dilbit || 38,08 || 3,80 Chile || Chile Miscellaneous || DN || DN Ciad || Doba Blend (producție timpurie) || 24,8 || 0,14 Ciad || Doba Blend (producție ulterioară) || 20,8 || 0,17 China || Taching (Daqing) || 33 || 0,1 China || Shengli || 24,2 || 1 China || Beibu || DN || DN China || Chengbei || 17 || DN China || Lufeng || 34,4 || DN China || Xijiang || 28 || DN China || Wei Jingsheng, Zhou || 39,9 || DN China || Liu Hua || 21 || DN China || Boz Hong || 17 || 0,282 China || Peng Lai || 21,8 || 0,29 China || Xi Xiang || 32,18 || 0,09 Columbia || Pe || 35,3 || 0,5 Columbia || Putamayo || 35 || 0,5 Columbia || Rio Zulia || 40,4 || 0,3 Columbia || Orito || 34,9 || 0,5 Columbia || Cano-Limon || 30,8 || 0,5 Columbia || Lasmo || 30 || DN Columbia || Cano Duya-1 || 28 || DN Columbia || Corocora-1 || 31,6 || DN Columbia || Suria Sur-1 || 32 || DN Columbia || Tunane-1 || 29 || DN Columbia || Casanare || 23 || DN Columbia || Cusiana || 44,4 || 0,2 Columbia || Vasconia || 27,3 || 0,6 Columbia || Castilla Blend || 20,8 || 1,72 Columbia || Cupiaga || 43,11 || 0,082 Columbia || South Blend || 28,6 || 0,72 Congo (Brazaville) || Emeraude || 23,6 || 0,5 Congo (Brazaville) || Djeno Blend || 26,9 || 0,3 Congo (Brazaville) || Viodo Marina-1 || 26,5 || DN Congo (Brazaville) || Nkossa || 47 || 0,03 Congo (Kinshasa) || Muanda || 34 || 0,1 Congo (Kinshasa) || Congo/Zair || 31,7 || 0,1 Congo (Kinshasa) || Coco || 30,4 || 0,15 Cote d’Ivoire || Espoir || 31,4 || 0,3 Cote d’Ivoire || Lion Côte || 41,1 || 0,101 Danemarca || Dan || 30,4 || 0,3 Danemarca || Gorm || 33,9 || 0,2 Danemarca || Danish North Sea || 34,5 || 0,26 Dubai || Dubai (Fateh) || 31,1 || 2 Dubai || Margham Light || 50,3 || 0 Ecuador || Oriente || 29,2 || 1 Ecuador || Quito || 29,5 || 0,7 Ecuador || Santa Elena || 35 || 0,1 Ecuador || Limoncoha-1 || 28 || DN Ecuador || Frontera-1 || 30,7 || DN Ecuador || Bogi-1 || 21,2 || DN Ecuador || Napo || 19 || 2 Ecuador || Napo Light || 19,3 || DN Egipt || Belayim || 27,5 || 2,2 Egipt || El Morgan || 29,4 || 1,7 Egipt || Rhas Gharib || 24,3 || 3,3 Egipt || Gulf of Suez Mix || 31,9 || 1,5 Egipt || Geysum || 19,5 || DN Egipt || East Gharib (J-1) || 37,9 || DN Egipt || Mango-1 || 35,1 || DN Egipt || Rhas Budran || 25 || DN Egipt || Zeit Bay || 34,1 || 0,1 Egipt || East Zeit Mix || 39 || 0,87 Guineea Ecuatorială || Zafiro || 30,3 || DN Guineea Ecuatorială || Alba Condensate || 55 || DN Guineea Ecuatorială || Ceiba || 30,1 || 0,42 Gabon || Gamba || 31,8 || 0,1 Gabon || Mandji || 30,5 || 1,1 Gabon || Lucina Marine || 39,5 || 0,1 Gabon || Oguendjo || 35 || DN Gabon || Rabi-Kouanga || 34 || 0,6 Gabon || T’Catamba || 44,3 || 0,21 Gabon || Rabi || 33,4 || 0,06 Gabon || Rabi Blend || 34 || DN Gabon || Rabi Light || 37,7 || 0,15 Gabon || Etame Marin || 36 || DN Gabon || Olende || 17,6 || 1,54 Gabon || Gabonian Miscellaneous || DN || DN Georgia || Georgian Miscellaneous || DN || DN Ghana || Bonsu || 32 || 0,1 Ghana || Salt Pond || 37,4 || 0,1 Guatemala || Coban || 27,7 || DN Guatemala || Rubelsanto || 27 || DN India || Bombay High || 39,4 || 0,2 Indonezia || Minas (Sumatron Light) || 34,5 || 0,1 Indonezia || Ardjuna || 35,2 || 0,1 Indonezia || Attaka || 42,3 || 0,1 Indonezia || Suri || 18,4 || 0,2 Indonezia || Sanga Sanga || 25,7 || 0,2 Indonezia || Sepinggan || 37,9 || 0,9 Indonezia || Walio || 34,1 || 0,7 Indonezia || Arimbi || 31,8 || 0,2 Indonezia || Poleng || 43,2 || 0,2 Indonezia || Handil || 32,8 || 0,1 Indonezia || Jatibarang || 29 || 0,1 Indonezia || Cinta || 33,4 || 0,1 Indonezia || Bekapai || 40 || 0,1 Indonezia || Katapa || 52 || 0,1 Indonezia || Salawati || 38 || 0,5 Indonezia || Duri (Sumatran Heavy) || 21,1 || 0,2 Indonezia || Sembakung || 37,5 || 0,1 Indonezia || Badak || 41,3 || 0,1 Indonezia || Arun Condensate || 54,5 || DN Indonezia || Udang || 38 || 0,1 Indonezia || Klamono || 18,7 || 1 Indonezia || Bunya || 31,7 || 0,1 Indonezia || Pamusian || 18,1 || 0,2 Indonezia || Kerindigan || 21,6 || 0,3 Indonezia || Melahin || 24,7 || 0,3 Indonezia || Bunyu || 31,7 || 0,1 Indonezia || Camar || 36,3 || DN Indonezia || Cinta Heavy || 27 || DN Indonezia || Lalang || 40,4 || DN Indonezia || Kakap || 46,6 || DN Indonezia || Sisi-1 || 40 || DN Indonezia || Giti-1 || 33,6 || DN Indonezia || Ayu-1 || 34,3 || DN Indonezia || Bima || 22,5 || DN Indonezia || Padang Isle || 34,7 || DN Indonezia || Intan || 32,8 || DN Indonezia || Sepinggan - Yakin Mixed || 31,7 || 0,1 Indonezia || Widuri || 32 || 0,1 Indonezia || Belida || 45,9 || 0 Indonezia || Senipah || 51,9 || 0,03 Iran || Iranian Light || 33,8 || 1,4 Iran || Iranian Heavy || 31 || 1,7 Iran || Soroosh (Cipru) || 18,1 || 3,3 Iran || Dorrood (Darius) || 33,6 || 2,4 Iran || Rostam || 35,9 || 1,55 Iran || Salmon (Sassan) || 33,9 || 1,9 Iran || Foroozan (Fereidoon) || 31,3 || 2,5 Iran || Aboozar (Ardeshir) || 26,9 || 2,5 Iran || Sirri || 30,9 || 2,3 Iran || Bahrgansar/Nowruz (SIRIP Blend) || 27,1 || 2,5 Iran || Bahr/Nowruz || 25,0 || 2,5 Iran || Iranian Miscellaneous || DN || DN Irak || Basrah Light (Golful Persic) || 33,7 || 2 Irak || Kirkuk (Golful Persic) || 35,1 || 1,9 Irak || Mishrif (Golful Persic) || 28 || DN Irak || Bai Hasson (Golful Persic) || 34,1 || 2,4 Irak || Basrah Medium (Golful Persic) || 31,1 || 2,6 Irak || Basrah Heavy (Golful Persic) || 24,7 || 3,5 Irak || Kirkuk Blend (Golful Persic) || 35,1 || 2 Irak || N. Rumalia (Golful Persic) || 34,3 || 2 Irak || Ras el Behar || 33 || DN Irak || Basrah Light (Marea Roșie) || 33,7 || 2 Irak || Kirkuk (Marea Roșie) || 36,1 || 1,9 Irak || Mishrif (Marea Roșie) || 28 || DN Irak || Bai Hasson (Marea Roșie) || 34,1 || 2,4 Irak || Basrah Medium (Marea Roșie) || 31,1 || 2,6 Irak || Basrah Heavy (Marea Roșie) || 24,7 || 3,5 Irak || Basrah Heavy (Marea Roșie) || 34 || 1,9 Irak || N. Rumalia (Marea Roșie) || 34,3 || 2 Irak || Ratawi || 23,5 || 4,1 Irak || Basrah Light (Turcia) || 33,7 || 2 Irak || Kirkuk (Turcia) || 36,1 || 1,9 Irak || Mishrif (Turcia) || 28 || DN Irak || Bai Hasson (Turcia) || 34,1 || 2,4 Irak || Basrah Medium (Turcia) || 31,1 || 2,6 Irak || Basrah Heavy (Turcia) || 24,7 || 3,5 Irak || Kirkuk Blend (Turcia) || 34 || 1,9 Irak || N. Rumalia (Turcia) || 34,3 || 2 Irak || FAO Blend || 27,7 || 3,6 Kazahstan || Kumkol || 42,5 || 0,07 Kazahstan || CPC Blend || 44,2 DN || 0,54 Kuweit || Mina al Ahmadi (Kuwait Export) || 31,4 || 2,5 Kuweit || Magwa (jurasicul timpuriu) || 38 || DN Kuweit || Burgan (Wafra) || 23,3 || 3,4 Libia || Bu Attifel || 43,6 || 0 Libia || Amna (punct de curgere ridicat) || 36,1 || 0,2 Libia || Brega || 40,4 || 0,2 Libia || Sirtica || 43,3 || 0,43 Libia || Zueitina || 41,3 || 0,3 Libia || Bunker Hunt || 37,6 || 0,2 Libia || El Hofra || 42,3 || 0,3 Libia || Dahra || 41 || 0,4 Libia || Sarir || 38,3 || 0,2 Libia || Zueitina Condensate || 65 || 0,1 Libia || El Sharara || 42,1 || 0,07 Malaysia || Miri Light || 36,3 || 0,1 Malaysia || Tembungo || 37,5 || DN Malaysia || Labuan Blend || 33,2 || 0,1 Malaysia || Tapis || 44,3 || 0,1 Malaysia || Tembungo || 37,4 || 0 Malaysia || Bintulu || 26,5 || 0,1 Malaysia || Bekok || 49 || DN Malaysia || Pulai || 42,6 || DN Malaysia || Dulang || 39 || 0,037 Mauritania || Chinguetti || 28,2 || 0,51 Mexic || Isthmus || 32,8 || 1,5 Mexic || Maya || 22 || 3,3 Mexic || Olmeca || 39 || DN Mexic || Altamira || 16 || DN Mexic || Topped Isthmus || 26,1 || 1,72 Țările de Jos || Alba || 19,59 || DN Zonă neutră || Eocene (Wafra) || 18,6 || 4,6 Zonă neutră || Hout || 32,8 || 1,9 Zonă neutră || Khafji || 28,5 || 2,9 Zonă neutră || Burgan (Wafra) || 23,3 || 3,4 Zonă neutră || Ratawi || 23,5 || 4,1 Zonă neutră || Neutral Zone Mix || 23,1 || DN Zonă neutră || Khafji Blend || 23,4 || 3,8 Nigeria || Forcados Blend || 29,7 || 0,3 Nigeria || Escravos || 36,2 || 0,1 Nigeria || Brass River || 40,9 || 0,1 Nigeria || Qua Iboe || 35,8 || 0,1 Nigeria || Bonny Medium || 25,2 || 0,2 Nigeria || Pennington || 36,6 || 0,1 Nigeria || Bomu || 33 || 0,2 Nigeria || Bonny Light || 36,7 || 0,1 Nigeria || Brass Blend || 40,9 || 0,1 Nigeria || Gilli Gilli || 47,3 || DN Nigeria || Adanga || 35,1 || DN Nigeria || Iyak-3 || 36 || DN Nigeria || Antan || 35,2 || DN Nigeria || OSO || 47 || 0,06 Nigeria || Ukpokiti || 42,3 || 0,01 Nigeria || Yoho || 39,6 || DN Nigeria || Okwori || 36,9 || DN Nigeria || Bonga || 28,1 || DN Nigeria || ERHA || 31,7 || 0,21 Nigeria || Amenam Blend || 39 || 0,09 Nigeria || Akpo || 45,17 || 0,06 Nigeria || EA || 38 || DN Nigeria || Agbami || 47,2 || 0,044 Norvegia || Ekofisk || 43,4 || 0,2 Norvegia || Tor || 42 || 0,1 Norvegia || Statfjord || 38,4 || 0,3 Norvegia || Heidrun || 29 || DN Norvegia || Norwegian Forties || 37,1 || DN Norvegia || Gullfaks || 28,6 || 0,4 Norvegia || Oseberg || 32,5 || 0,2 Norvegia || Norne || 33,1 || 0,19 Norvegia || Troll || 28,3 || 0,31 Norvegia || Draugen || 39,6 || DN Norvegia || Sleipner Condensate || 62 || 0,02 Oman || Oman Export || 36,3 || 0,8 Papua-Noua Guinee || Kutubu || 44 || 0,04 Peru || Loreto || 34 || 0,3 Peru || Talara || 32,7 || 0,1 Peru || High Cold Test || 37,5 || DN Peru || Bayovar || 22,6 || DN Peru || Low Cold Test || 34,3 || DN Peru || Carmen Central-5 || 20,7 || DN Peru || Shiviyacu-23 || 20,8 || DN Peru || Mayna || 25,7 || DN Filipine || Nido || 26,5 || DN Filipine || Philippines Miscellaneous || DN || DN Qatar || Dukhan || 41,7 || 1,3 Qatar || Qatar Marine || 35,3 || 1,6 Qatar || Qatar Land || 41,4 || DN Ras Al Khaimah || Rak Condensate || 54,1 || DN Ras Al Khaimah || Ras Al Khaimah Miscellaneous || DN || DN Rusia || Urals || 31 || 2 Rusia || Russian Export Blend || 32,5 || 1,4 Rusia || M100 || 17,6 || 2,02 Rusia || M100 Heavy || 16,67 || 2,09 Rusia || Siberian Light || 37,8 || 0,4 Rusia || E4 (Gravenshon) || 19,84 || 1,95 Rusia || E4 Heavy || 18 || 2,35 Rusia || Purovsky Condensate || 64,1 || 0,01 Rusia || Sokol || 39,7 || 0,18 Arabia Saudită || Light (Golful Persic) || 33,4 || 1,8 Arabia Saudită || Heavy (Golful Persic) (Safaniya) || 27,9 || 2,8 Arabia Saudită || Medium (Golful Persic) (Khursaniyah) || 30,8 || 2,4 Arabia Saudită || Extra Light (Golful Persic) (Berri) || 37,8 || 1,1 Arabia Saudită || Light (Yanbu) || 33,4 || 1,2 Arabia Saudită || Heavy (Yanbu) || 27,9 || 2,8 Arabia Saudită || Medium (Yanbu) || 30,8 || 2,4 Arabia Saudită || Berri (Yanbu) || 37,8 || 1,1 Arabia Saudită || Medium (Zuluf/Marjan) || 31,1 || 2,5 Sharjah || Mubarek. Sharjah || 37 || 0,6 Sharjah || Sharjah Condensate || 49,7 || 0,1 Singapore || Rantau || 50,5 || 0,1 Spania || Amposta Marina North || 37 || DN Spania || Casablanca || 34 || DN Spania || El Dorado || 26,6 || DN Siria || Syrian Straight || 15 || DN Siria || Thayyem || 35 || DN Siria || Omar Blend || 38 || DN Siria || Omar || 36,5 || 0,1 Siria || Syrian Light || 36 || 0,6 Siria || Souedie || 24,9 || 3,8 Thailanda || Erawan Condensate || 54,1 || DN Thailanda || Sirikit || 41 || DN Thailanda || Nang Nuan || 30 || DN Thailanda || Bualuang || 27 || DN Thailanda || Benchamas || 42,4 || 0,12 Trinidad și Tobago || Galeota Mix || 32,8 || 0,3 Trinidad și Tobago || Trintopec || 24,8 || DN Trinidad și Tobago || Land/Trinmar || 23,4 || 1,2 Trinidad și Tobago || Calypso Miscellaneous || 30,84 || 0,59 Tunisia || Zarzaitine || 41,9 || 0,1 Tunisia || Ashtart || 29 || 1 Tunisia || El borma || 43,3 || 0,1 Tunisia || Ezzaouia-2 || 41,5 || DN Turcia || Turkish Miscellaneous || DN || DN Ucraina || Ukraine Miscellaneous || DN || DN Regatul Unit || Auk || 37,2 || 0,5 Regatul Unit || Beatrice || 38,7 || 0,05 Regatul Unit || Brae || 33,6 || 0,7 Regatul Unit || Buchan || 33,7 || 0,8 Regatul Unit || Claymore || 30,5 || 1,6 Regatul Unit || S.V. (Brent) || 36,7 || 0,3 Regatul Unit || Tartan || 41,7 || 0,6 Regatul Unit || Tern || 35 || 0,7 Regatul Unit || Magnus || 39,3 || 0,3 Regatul Unit || Dunlin || 34,9 || 0,4 Regatul Unit || Fulmar || 40 || 0,3 Regatul Unit || Hutton || 30,5 || 0,7 Regatul Unit || N.W. Hutton || 36,2 || 0,3 Regatul Unit || Maureen || 35,5 || 0,6 Regatul Unit || Murchison || 38,8 || 0,3 Regatul Unit || Ninian Blend || 35,6 || 0,4 Regatul Unit || Montrose || 40,1 || 0,2 Regatul Unit || Beryl || 36,5 || 0,4 Regatul Unit || Piper || 35,6 || 0,9 Regatul Unit || Forties || 36,6 || 0,3 Regatul Unit || Brent Blend || 38 || 0,4 Regatul Unit || Flotta || 35,7 || 1,1 Regatul Unit || Thistle || 37 || 0,3 Regatul Unit || S.V. (Ninian) || 38 || 0,3 Regatul Unit || Argyle || 38,6 || 0,2 Regatul Unit || Heather || 33,8 || 0,7 Regatul Unit || South Birch || 38,6 || DN Regatul Unit || Wytch Farm || 41,5 || DN Regatul Unit || Cormorant. North || 34,9 || 0,7 Regatul Unit || Cormorant. South (Cormorant “A”) || 35,7 || 0,6 Regatul Unit || Alba || 19,2 || DN Regatul Unit || Foinhaven || 26,3 || 0,38 Regatul Unit || Schiehallion || 25,8 || DN Regatul Unit || Captain || 19,1 || 0,7 Regatul Unit || Harding || 20,7 || 0,59 Alaska, S.U.A. || ANS || DN || DN Colorado, S.U.A. || Niobrara || DN || DN New Mexico, S.U.A. || Four Corners || DN || DN Dakota de Nord, S.U.A. || Bakken || DN || DN Dakota de Nord, S.U.A. || North Dakota Sweet || DN || DN Texas, S.U.A. || WTI || DN || DN Texas, S.U.A. || Eagle Ford || DN || DN Utah, S.U.A. || Covenant || DN || DN Platforma continentală exterioară americană (US Federal OCS) || Beta || DN || DN Platforma continentală exterioară americană || Carpinteria || DN || DN Platforma continentală exterioară americană || Dos Cuadras || DN || DN Platforma continentală exterioară americană || Hondo || DN || DN Platforma continentală exterioară americană || Hueneme || DN || DN Platforma continentală exterioară americană || Pescado || DN || DN Platforma continentală exterioară americană || Point Arguello || DN || DN Platforma continentală exterioară americană || Point Pedernales || DN || DN Platforma continentală exterioară americană || Sacate || DN || DN Platforma continentală exterioară americană || Santa Clara || DN || DN Platforma continentală exterioară americană || Sockeye || DN || DN Uzbekistan || Uzbekistan Miscellaneous || DN || DN Venezuela || Jobo (Monagas) || 12,6 || 2 Venezuela || Lama Lamar || 36,7 || 1 Venezuela || Mariago || 27 || 1,5 Venezuela || Ruiz || 32,4 || 1,3 Venezuela || Tucipido || 36 || 0,3 Venezuela || Venez Lot 17 || 36,3 || 0,9 Venezuela || Mara 16/18 || 16,5 || 3,5 Venezuela || Tia Juana Light || 32,1 || 1,1 Venezuela || Tia Juana Med 26 || 24,8 || 1,6 Venezuela || Officina || 35,1 || 0,7 Venezuela || Bachaquero || 16,8 || 2,4 Venezuela || Cento Lago || 36,9 || 1,1 Venezuela || Lagunillas || 17,8 || 2,2 Venezuela || La Rosa Medium || 25,3 || 1,7 Venezuela || San Joaquin || 42 || 0,2 Venezuela || Lagotreco || 29,5 || 1,3 Venezuela || Lagocinco || 36 || 1,1 Venezuela || Boscan || 10,1 || 5,5 Venezuela || Leona || 24,1 || 1,5 Venezuela || Barinas || 26,2 || 1,8 Venezuela || Sylvestre || 28,4 || 1 Venezuela || Mesa || 29,2 || 1,2 Venezuela || Ceuta || 31,8 || 1,2 Venezuela || Lago Medio || 31,5 || 1,2 Venezuela || Tigre || 24,5 || DN Venezuela || Anaco Wax || 41,5 || 0,2 Venezuela || Santa Rosa || 49 || 0,1 Venezuela || Bombai || 19,6 || 1,6 Venezuela || Aguasay || 41,1 || 0,3 Venezuela || Anaco || 43,4 || 0,1 Venezuela || BCF-Bach/Lag17 || 16,8 || 2,4 Venezuela || BCF-Bach/Lag21 || 20,4 || 2,1 Venezuela || BCF-21.9 || 21,9 || DN Venezuela || BCF-24 || 23,5 || 1,9 Venezuela || BCF-31 || 31 || 1,2 Venezuela || BCF Blend || 34 || 1 Venezuela || Bolival Coast || 23,5 || 1,8 Venezuela || Ceuta/Bach 18 || 18,5 || 2,3 Venezuela || Corridor Block || 26,9 || 1,6 Venezuela || Cretaceous || 42 || 0,4 Venezuela || Guanipa || 30 || 0,7 Venezuela || Lago Mix Med. || 23,4 || 1,9 Venezuela || Larosa/Lagun || 23,8 || 1,8 Venezuela || Menemoto || 19,3 || 2,2 Venezuela || Cabimas || 20,8 || 1,8 Venezuela || BCF-23 || 23 || 1,9 Venezuela || Oficina/Mesa || 32,2 || 0,9 Venezuela || Pilon || 13,8 || 2 Venezuela || Recon (Venez) || 34 || DN Venezuela || 102 Tj (25) || 25 || 1,6 Venezuela || Tjl Cretaceous || 39 || 0,6 Venezuela || Tia Juana Pesado (Heavy) || 12,1 || 2,7 Venezuela || Mesa-Recon || 28,4 || 1,3 Venezuela || Oritupano || 19 || 2 Venezuela || Hombre Pintado || 29,7 || 0,3 Venezuela || Merey || 17,4 || 2,2 Venezuela || Lago Light || 41,2 || 0,4 Venezuela || Laguna || 11,2 || 0,3 Venezuela || Bach/Cueta Mix || 24 || 1,2 Venezuela || Bachaquero 13 || 13 || 2,7 Venezuela || Ceuta – 28 || 28 || 1,6 Venezuela || Temblador || 23,1 || 0,8 Venezuela || Lagomar || 32 || 1,2 Venezuela || Taparito || 17 || DN Venezuela || BCF-Heavy || 16,7 || DN Venezuela || BCF-Medium || 22 || DN Venezuela || Caripito Blend || 17,8 || DN Venezuela || Laguna/Ceuta Mix || 18,1 || DN Venezuela || Morichal || 10,6 || DN Venezuela || Pedenales || 20,1 || DN Venezuela || Quiriquire || 16,3 || DN Venezuela || Tucupita || 17 || DN Venezuela || Furrial-2 (E. Venezuela) || 27 || DN Venezuela || Curazao Blend || 18 || DN Venezuela || Santa Barbara || 36,5 || DN Venezuela || Cerro Negro || 15 || DN Venezuela || BCF22 || 21,1 || 2,11 Venezuela || Hamaca || 26 || 1,55 Venezuela || Zuata 10 || 15 || DN Venezuela || Zuata 20 || 25 || DN Venezuela || Zuata 30 || 35 || DN Venezuela || Monogas || 15,9 || 3,3 Venezuela || Corocoro || 24 || DN Venezuela || Petrozuata || 19,5 || 2,69 Venezuela || Morichal 16 || 16 || DN Venezuela || Guafita || 28,6 || 0,73 Vietnam || Bach Ho (Tigrul Alb) || 38,6 || 0 Vietnam || Dai Hung (Marele Urs) || 36,9 || 0,1 Vietnam || Rang Dong || 37,7 || 0,5 Vietnam || Ruby || 35,6 || 0,08 Vietnam || Su Tu Den (Leul Negru) || 36,8 || 0,05 Yemen || North Yemeni Blend || 40,5 || DN Yemen || Alif || 40,4 || 0,1 Yemen || Maarib Lt. || 49 || 0,2 Yemen || Masila Blend || 30-31 || 0,6 Yemen || Shabwa Blend || 34,6 || 0,6 Orice țară || Șisturi bituminoase || DN || DN Orice țară || Șisturi bituminoase || DN || DN Orice țară || Gaze naturale: furnizate de la sursă || DN || DN Orice țară || Gaze naturale: furnizate din gaze naturale lichefiate || DN || DN Orice țară || Șisturi bituminoase: furnizate de la sursă || DN || DN Orice țară || Cărbune || DN || DN Anexa II Calcularea intensității de referință a gazelor cu efect de seră generate de combustibilii fosili Metodologie (a) Intensitatea de referință a gazelor cu efect de seră se calculează în funcție de consumul mediu la nivelul Uniunii de combustibili fosili precum benzina, combustibilul diesel, motorina, GPL și GNC, după cum urmează: Calcularea intensității de referință a gazelor cu efect de seră = unde: x reprezintă diferiții carburanți și vectori energetici care intră sub incidența directivei și care sunt definiți în tabelul de mai jos GESix reprezintă intensitatea pe unitate a gazelor cu efect de seră provenite din livrările anuale vândute pe piața carburanților x sau vectorul energetic care intră sub incidența prezentei directive, exprimat în gCO2eq/MJ. Sunt utilizate valorile pentru combustibilii fosili prezentate la punctul 5 din partea 2 a anexei I . MJx reprezintă cantitatea totală de energie furnizată și transformată din volumele de carburant „x” comunicate, exprimate în megajouli. (b) Date privind consumul Datele privind consumul utilizate pentru calcularea valorii sunt după cum urmează: Combustibil || Consum de energie (MJ) || Origine combustibil diesel || 7 894 969 x 106 || Raportul statelor membre către CCONUSC din 2010 motorină fără destinație rutieră || 240 763 x 106 benzină || 3 844 356 x 106 GPL || 217 563 x 106 GNC || 51 037 x 106 Intensitatea gazelor cu efect de seră Intensitatea gazelor cu efect de seră în 2010 este: 94,1 gCO2eq/MJ Anexa III Raportarea din partea statelor membre către Comisie 1. Statele membre prezintă un raport până la data de 30 iunie a fiecărui an cu privire la datele enumerate la punctul 3. Datele trebuie să fie raportate pentru toți carburanții și toate formele de energie introduse pe piață în statul membru în cauză. În cazul în care se amestecă mai mulți biocarburanți și combustibili fosili, trebuie să fie furnizate datele pentru fiecare biocarburant. 2. Datele menționate la punctul 3 sunt raportate separat pentru carburanții sau energia introduse pe piață de furnizori în cadrul unui stat membru (inclusiv furnizorii comuni care funcționează într-un singur stat membru) și pentru livrările introduse pe piețele din două sau mai multe state membre de către furnizori comuni (furnizorii comuni între statele membre). Ulterior, datele privind furnizorii comuni între statele membre trebuie să fie prezentate în detaliu la nivel de stat membru pentru fiecare furnizor comun. 3. Pentru fiecare combustibil, statele membre raportează Comisiei următoarele date agregate în conformitate cu punctul 2 și astfel cum sunt definite în anexa I: (a) tipul de carburant sau de energie; (b) volumul sau cantitatea de energie electrică; (c) intensitatea gazelor cu efect de seră; (d) reducerile emisiilor generate în amonte; (e) originea; (f) locul de achiziție. Anexa IV Model pentru raportarea informațiilor privind coerența datelor raportate Carburant – furnizori unici Carburant – furnizori comuni Energie electrică Origine – furnizori unici8 Origine – furnizori comuni8 Locul de achiziție9 Energia totală raportată și reducerea realizată pe stat membru Formatul notelor Modelul de raport destinat furnizorilor este identic cu modelul de raport destinat statelor membre. Celulele hașurate nu trebuie completate. 1. Identificarea furnizorului este definită la punctul 4 litera (a) din anexa I partea 1; 2. Cantitatea de combustibil este definită la punctul 4 litera (c) din anexa I partea 1; 3. Densitatea API este definită în conformitate cu metoda de testare ASTM D 287; 4. Intensitatea gazelor cu efect de seră este definită la punctul 4 litera (e) din anexa I partea 1; 5. Reducerea emisiilor generate în amonte este definită la punctul 4 litera (d) din anexa I partea 1; specificațiile de raportare sunt definite la punctul 1 din anexa I partea 2; 6. Cantitatea de energie electrică este definită la punctul 6 din anexa I partea 2; 7. Tipurile de combustibil și codurile din nomenclatura combinată corespunzătoare sunt definite la punctul 4 litera (b) din anexa I partea 1; 8. Originea este definită la punctul 2 din anexa I partea 2 și la punctul 4 din anexa I partea 2; 9. Locul de achiziție este definit în punctul 3 din anexa I partea 2 și la punctul 4 din anexa I partea 2; 10. Volumul total poate depăși volumul total de carburant și de energie electrică efectiv consumat, întrucât suma poate include volume provenind de la furnizori care prezintă rapoarte comune cu furnizorii din alte state membre. [1] Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16). [2] http://iet.jrc.ec.europa.eu/about-jec/sites/about-jec/files/documents/report_2013/wtt_report_v4_july_2013_final.pdf [3] JO L 140, 5.6.2009, p. 1.