P9_TA(2020)0227

Maximizarea potențialului de eficiență energetică al parcului imobiliar al UE

Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la maximizarea potențialului de eficiență energetică al parcului imobiliar al UE (2020/2070(INI))

(2021/C 385/08)

Parlamentul European,

— având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 194,

— având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale proclamat la 17 noiembrie 2017 de Parlamentul European, de Consiliu și de Comisie în cadrul Summitului social pentru locuri de muncă și creștere economică echitabile de la Göteborg,

— având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP 21) de la Paris, din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 noiembrie 2018 intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei” (COM(2018)0773),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară – Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011 intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic” (COM(2011)0571),

— având în vedere Raportul special nr. 11/2020 din 28 aprilie 2020 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Eficiența energetică a clădirilor: este în continuare necesar să se pună un accent mai mare pe raportul cost-eficacitate”,

— având în vedere concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019,

— având în vedere concluziile Consiliului din 25 iunie 2019 privind viitorul sistemelor energetice în cadrul uniunii energetice pentru asigurarea tranziției energetice și a realizării obiectivelor în domeniul energiei și al climei până în 2030 și ulterior,

— având în vedere „Pactul de la Amsterdam – Agenda urbană a UE”, convenit în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili cu chestiunile urbane, care a avut loc la 30 mai 2016,

— având în vedere Carta de la Leipzig pentru orașe europene durabile, adoptată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor UE responsabili cu dezvoltarea urbană, care a avut loc la 24 și 25 mai 2007,

— având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (1),

— având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (2),

— având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (3),

— având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

— având în vedere Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (5),

— având în vedere Regulamentul (UE) 2019/943 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 privind piața internă de energie electrică (6),

— având în vedere Regulamentul (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții și de abrogare a Directivei 89/106/CEE a Consiliului (7),

— având în vedere Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (8),

— având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (9),

— având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (10),

— având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (11),

— având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (12),

— având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la schimbările climatice – o viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei în conformitate cu Acordul de la Paris (13),

— având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2018 referitoare la implementarea infrastructurii pentru combustibili alternativi în Uniunea Europeană: este momentul să acționăm! (14),

— având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2018 referitoare la accelerarea inovării în domeniul energiei curate (15),

— având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 intitulată „Către o nouă organizare a pieței energiei” (16),

— având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la o strategie a UE pentru încălzire și răcire (17),

— având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

— având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0134/2020),

A. întrucât clădirile sunt responsabile pentru aproximativ 40 % din consumul de energie și 36 % din emisiile de CO2 din UE și renovarea lor în profunzime, inclusiv renovarea în profunzime efectuată în etape, este, așadar, esențială pentru realizarea obiectivului UE de a atinge până în 2050 un nivel al emisiilor nete de gaze cu efect de seră egal cu zero;

B. întrucât sectorul construcțiilor este cel mai mare consumator de energie din UE și 97 % din parcul imobiliar al UE nu este eficient din punct de vedere energetic – un procent de doar 0,2 % din clădirile de locuințe din UE fiind supuse unor renovări în profunzime realizate în etape în fiecare an – și întrucât peste 94 % din clădirile de azi vor exista și în 2050, iar majoritatea locuințelor, școlilor și birourilor pe are le vom ocupa atunci au fost deja construite;

C. întrucât încălzirea incintelor și a apei este responsabilă pentru circa 80 % din consumul de energie al gospodăriilor, fiindcă jumătate dintre clădirile din UE au cazane individuale instalate înainte de 1992, a căror eficiență este de 60 % sau mai mică, și întrucât 22 % din cazanele individuale cu gaz, 34 % din aparatele electrice pentru încălzire directă, 47 % din cazanele cu păcură și 58 % din cazanele cu cărbuni și-au depășit durata de viață tehnică;

D. întrucât creșterea ratelor de renovare la aproape 3 % și renovarea a 210 milioane de clădiri existente ar putea crea până la 2 milioane de locuri de muncă (18) în sectorul construcțiilor, care reprezintă 9 % din PIB-ul Uniunii și o parte importantă a strategiei de redresare după criza provocată de COVID-19, și ar putea contribui la o economie curată în cadrul Pactului verde european;

E. întrucât Observatorul parcului imobiliar al UE joacă un rol-cheie în monitorizarea și îmbunătățirea performanței energetice globale a clădirilor din UE prin intermediul unor date fiabile, coerente și ușor de comparat;

F. întrucât calitatea vieții tuturor cetățenilor se poate îmbunătăți luând măsuri menite să îmbunătățească eficiența energetică a parcului imobiliar al UE și, prin urmare, marea provocare este aceea de a ușura povara ce apasă asupra celor 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană care se confruntă cu sărăcia energetică, potrivit estimărilor, de a reduce facturile la energie și de a oferi locuințe confortabile, accesibile ca preț și eficiente din punct de vedere energetic pentru toți;

G. întrucât Organizația Mondială a Sănătății (OMS) estimează că oamenii își petrec circa 90 % din timp în spații interioare în clădiri rezidențiale și nerezidențiale și că peste o jumătate de milion de europeni mor prematur în fiecare an din cauza calității slabe a aerului din încăperi (19), și întrucât o ventilație adecvată obținută prin deschiderea ferestrelor îmbunătățește calitatea aerului în locuințe, asigură lumină naturală, le face mai sănătoase, element care a devenit foarte important, mai ales în actuala criză provocată de COVID-19;

H. întrucât s-a cerut să se revizuiască Directiva privind eficiența energetică (DEE) și Directiva privind eficiența energetică a clădirilor (DEEC), în concordanță cu obiectivul UE de a crește nivelul de ambiție în materie de climă, și să se pună în aplicare cu mai multă strictețe, prin intermediul unor obiective naționale obligatorii (20);

I. întrucât, pentru a obține un parc imobiliar eficient din punct de vedere energetic și a îndeplini obiectivul de eficiență energetică pentru 2030 al Uniunii, este nevoie de investiții de peste 282 de miliarde EUR în renovarea parcului imobiliar european, precum și de o îmbinare inteligentă între punerea în aplicare riguroasă a politicilor existente, noi inițiative de politică pentru eliminarea treptată a clădirilor cu cele mai slabe rezultate, mecanisme de finanțare suplimentare și adecvate și investiții în soluții inovatoare;

J. întrucât programele integrate de renovare (PIR) sunt menite să fie globale, punând eficiența energetică pe primul loc, sunt axate pe ecosistemele de vecinătate mai ample, având obiective ambițioase privind economiile de energie pentru clădirile individuale, se bazează pe bune practici și se consideră că sunt formate din trei piloni principali: (a) tipologia construcțiilor și materialele de construcții, care necesită o cunoaștere aprofundată a vechimii, a utilizării și a metodei de construcție a clădirilor, a potențialului acestora de a economisi energia, precum și o descriere a tipurilor de materiale care trebuie să fie utilizate pe tot parcursul renovării, inclusiv impactul ciclului lor de viață; (b) furnizarea unor surse de energie sustenabile și asigurarea accesului la acestea, și anume surse regenerabile de energie existente la fața locului și în apropiere, inclusiv sisteme de termoficare sau răcire centralizate sau utilizarea capacității de stocare termică a clădirilor, a serviciilor de tipul „de la vehicul la x” și a altor opțiuni de flexibilitate care permit integrarea sectorului; (c) beneficiile comunitare/societale, și anume integrarea comunităților locale în toate proiectele și programele de reabilitare energetică în vederea soluționării problemelor precum sărăcia energetică, lipsa resurselor tehnice și/sau financiare și lacunele în materie de informații;

K. întrucât punerea în aplicare a acestei abordări bazate pe trei piloni asigură faptul că, pe măsură ce PIR sunt concepute și puse în aplicare într-un mod axat pe beneficiile mai ample care pot fi oferite cetățenilor și comunităților prin intermediul reabilitărilor energetice, cum ar fi eficiența energetică, reziliența la efectele schimbărilor climatice, competitivitatea industrială, sustenabilitatea, incluziunea socială și accesibilitatea;

Cartiere și comunități

1. reliefează rolul cartierelor, al comunităților, al IMM-urilor, precum și altor actori, cum ar fi autoritățile locale și regionale și IMM-urile, în PIR-uri ca o abordare „globală” a renovării, pentru a realiza, până în 2050, un sector al construcțiilor foarte eficient din punct de vedere energetic și neutru din punct de vedere climatic, în conformitate cu Directiva privind performanța energetică a clădirilor (DEEC);

2. solicită ca politicile din domeniul construcțiilor și al renovărilor să fie holistice și favorabile incluziunii, să conțină PIR care să integreze lanțuri valorice locale, servicii sociale și accesibilitatea din punctul de vedere al prețurilor, pregătirea pentru soluții inteligente, un climat și un mediu interior adecvate și sănătoase, mobilitatea, funcțiile tehnice, industriale și de eficiență energetică ale clădirilor și să permită producția de energie din surse regenerabile la fața locului sau în apropiere și flexibilitatea cererii, precum și să folosească surplusul de căldură și de frig de la instalațiile industriale din apropiere, de la sistemele de transport locale sau de la căile navigabile, dacă acest lucru reprezintă o opțiune sustenabilă;

3. subliniază rolul important pe care îl joacă cetățenii în ceea ce privește renovarea parcului imobiliar de locuințe și că este important să se creeze instrumente eficiente, bune practici, precum și să se pună la dispoziție la nivel local toate informațiile și cunoștințele posibile, inclusiv oportunități legate de tehnologii; de asemenea, recunoaște impulsul dat de comunitățile energetice prin aducerea laolaltă a cetățenilor, informarea și implicarea acestora în începerea propriilor lor lucrări de renovare și/sau a producerii de energie din surse regenerabile și solicită un pachet cuprinzător de măsuri de politică pentru extinderea acestor abordări;

4. invită Comisia să evalueze impactul pe care îl au în cartiere gentrificarea și evacuarea chiriașilor de către proprietari pe motiv că urmează să aibă loc o renovare de mare amploare („renoviction”), precum și disparitățile de gen și situația cetățenilor vulnerabili; consideră că o abordare comunitară, în plus față de garanțiile la nivel de reglementare, ar putea menține comunitățile existente și crea stimulente esențiale pentru maximizarea eficienței și impulsionarea investițiilor publice și private necesare; reamintește necesitatea de a sprijini cetățenii cei mai vulnerabili, permițându-le accesul la condiții de viață demne, confort și sănătate și subliniază rolul important al locuințelor sociale;

5. subliniază faptul că dreptul de proprietate asupra clădirilor, legislația referitoare la închirierea de locuințe și numărul de proprietari de locuințe și de chiriași, precum și schemele de sprijin pentru locuințe diferă de la un stat membru la altul; consideră că o strategie a unui „val de renovări ale clădirilor” trebuie să ia în considerare diferitele circumstanțe relevante pentru fiecare stat membru, în conformitate cu planurile naționale integrate privind energia și clima; evidențiază, în special, că aceste renovări nu ar trebui să conducă la o sarcină insuportabilă a costurilor de închiriere pentru chiriași;

6. pune în lumină amploarea sărăciei energetice pe întreg teritoriul UE, aceasta afectând, potrivit estimărilor, până la 50 de milioane de gospodării ( 21 ) ; subliniază că unul dintre obiectivele principale ale valului de renovări ale clădirilor și ale inițiativelor conexe viitoare ar trebui să fie eradicarea sărăciei energetice și asigurarea unor condiții de viață sănătoase și sigure pentru toți; salută intenția Comisiei de a acorda o atenție deosebită renovării locuințelor celor care sunt afectați de sărăcia energetică și subliniază că este important să se adopte măsuri de economisire a energiei, să se promoveze obiceiuri de consum eficient din punct de vedere energetic și schimbarea comportamentului de consum; subliniază că sectorul public trebuie să fie un lider în acest domeniu;

7. subliniază succesul imediat al ghișeelor unice în ceea ce privește reabilitările energetice ale clădirilor, acestea fiind instrumente consultative transparente și accesibile din perspectiva clientului, care facilitează gruparea proiectelor și a modelelor reproductibil, furnizarea de informații despre finanțările din partea terților, coordonează și urmăresc renovările și asigură consolidarea capacităților municipalităților, precum și implicarea activă a actorilor locali, cum ar fi comunitățile energetice, organizațiile consumatorilor și societățile cooperative de locuințe, pe parcursul întregului proces;

8. reamintește că sunt necesare atât eforturi publice, cât și private pentru a obține rezultate concrete în domeniul eficienței energetice pentru parcul imobiliar actual; subliniază că este necesar nu numai să se creeze, ci să se și sprijine aceste servicii consultative de tip „ghișeu unic”, pentru a alimenta în permanență piața cu o serie de proiecte, inclusiv proiecte la scară mai mică; consideră că înființarea unui ghișeu unic la nivel regional sau local va oferi un acces mai bun la mecanismele de finanțare;

9. salută propunerea privind platformele deschise a Pactului verde european; subliniază că acestea trebuie să fie transparente, pe mai multe niveluri și favorabile incluziunii, având o gamă largă de părți interesate și făcând posibil să se depășească fragmentarea din sectorul construcțiilor; reamintește că platformele trebuie să contribuie la realizarea obiectivului de a avea un parc imobiliar foarte eficient din punct de vedere energetic până în 2050 și consideră că acestea ar trebui să fie un instrument prin care să se elimine piedicile din calea renovării și să fie implicați cetățenii în încercarea de a obține un consens bazat pe nevoile comunității;

10. subliniază că, pentru a-și maximiza impactul, platformele regionale ar trebui să stabilească obiective măsurabile, să acționeze în vederea elaborării unor foi de parcurs și să efectueze schimburi periodice de informații cu platformele de acțiuni concertate create în temeiul Directivei DEE, al Directivei privind performanța energetică a clădirilor și al Directivei privind energia din surse regenerabile ( 22 ) , precum și cu agențiile și organismele existente din statele membre; este convins că platformele sunt un instrument important pentru punerea în aplicare a programelor integrate de renovare a clădirilor și pentru a sprijini statele membre la punerea în practică a strategiilor lor de renovare pe termen lung;

11. ia act de noua Cartă de la Leipzig care urmează să fie adoptată în cursul Președinției germane și împărtășește opinia potrivit căreia orașele joacă un rol esențial în ceea ce privește reducerea drastică a emisiilor de gaze cu efect de seră și creșterea eficienței energetice; consideră că renovarea clădirilor va contribui în mare măsură la realizarea acestor obiective, promovând în același timp orașele care sunt echitabile, verzi și productive mulțumită cartierelor reziliente; invită Președinția germană a Consiliului Uniunii Europene, Comisia și statele membre să asigure faptul că orașele vor dispune de resursele de finanțare necesare și direct accesibile pentru măsurile de renovare, având în vedere mai ales redresarea economică necesară;

12. invită Comisia să adopte o politică de facilitare a PIR-urilor la nivel comunitar și regional în statele membre, care să prevadă renovări în profunzime, inclusiv renovări în profunzime efectuate în etape, și să ia în considerare nevoile clădirilor într-un mod incluziv și interactiv; evidențiază că este posibil să se asigure mai multe soluții de producere a energiei din surse regenerabile la fața locului și în apropiere prin intermediul PIR; invită Comisia să-și intensifice activitățile privind Convenția globală a primarilor pentru climă și energie și dispozitivul Facilitatea pentru orașe a UE; subliniază, în acest context, și importanța majoră a Agendei urbane și a Parteneriatului urban;

13. invită statele membre să își împuternicească administrațiile locale să desfășoare PIR la nivel de cartier și de comunitate, acordând în același timp cetățenilor un rol central și împăcând în mod corespunzător renovarea cu păstrarea patrimoniului istoric concret al Europei (monumente și clădiri), solicitând autorităților locale să ofere feedback cu privire la rezultatele obținute, precum și la bunele practici pentru viitoarea elaborare a politicilor la nivel național;

14. invită statele membre să creeze un cadru pentru depășirea motivațiilor divergente, de exemplu, prin furnizarea de informații precise și motivații adecvate și prin asigurarea unei aplicări efective a dispozițiilor ( 23 ) , și să acorde o atenție corespunzătoare familiilor și comunităților care trăiesc în sărăcie energetică, prin intermediul unui cadru de reglementare menit să împiedice evacuările chiriașilor de către proprietari pe motiv că urmează să aibă loc o renovare de mare amploare care să prevadă, de exemplu, ca un procent adecvat al suprafeței utile a clădirilor renovate în profunzime să fie rezervat pentru acești chiriași, acordând prioritate clădirilor cu un consum mai mare de energie sau cu o risipă mai mare de energie atunci când concep PIR și limitând majorările chiriilor, cu condiția ca acest lucru să nu limiteze capacitatea de a efectua reabilitări energetice;

15. invită Comisia să instituie un serviciu de sprijin pentru proiectele de renovare gestionate de cetățeni, precum și să emită orientări de punere în aplicare pentru statele membre cu privire la conceptele de „cadru favorabil” și „condiții de concurență echitabile” pentru comunitățile energetice, introduse prin Directiva privind piața energiei electrice ( 24 ) și Directiva privind energia din surse regenerabile pentru a asigura punerea în aplicare cu succes și pentru a recunoaște pe deplin beneficiile proiectelor energetice gestionate de cetățeni;

16. invită Comisia să lanseze imediat platforme, așa cum se prevede în Comunicarea privind Pactul ecologic european, și să includă aceste platforme în PIR ca prioritate principală; evidențiază că PIR ar trebui să fie însoțite de inițiative ale UE care să difuzeze cele mai bune practici privind reproductibilitatea programelor, diseminarea capacităților, integrarea sectoarelor și garanții pentru comunitățile afectate de sărăcia energetică, în conformitate cu angajamentele prevăzute în Directiva privind performanța energetică a clădirilor;

Finanțe

17. evidențiază că costurile inițiale ale investițiilor, mecanismele de finanțare complexe, motivațiile divergente, „dilema chiriaș-proprietar”, perioadele de amortizare pe termen mediu și lung, barierele de reglementare și administrative, inclusiv cele pentru clădirile cu mai mulți proprietari, concepția sprijinului existent, precum și lipsa unui cadru politic stabil și ambițios constituie bariere semnificative în calea investițiilor;

18. subliniază faptul că, în contextul redresării după pandemia de COVID-19 și al impactului acesteia asupra finanțelor publice și private, schemele de finanțare ar trebui să stimuleze renovările în profunzime, inclusiv cele efectuate în etape, menite să atingă obiectivele privind neutralitatea climatică pentru 2050, cu stimulente și obiective adecvate, pentru a obține un parc imobiliar decarbonizat și foarte eficient din punct de vedere energetic; crede că acest lucru reprezintă o condiție prealabilă pentru ca renovările clădirilor să fie considerate a fi investiții sustenabile pe termen lung; subliniază rolul pe care îl joacă, în acest sens, indicatorii de eficacitate a costurilor, inclusiv beneficiile conexe;

19. subliniază că statele membre ar trebui să furnizeze orientări clare și să prezinte acțiuni specifice măsurabile, precum și să promoveze accesul egal la finanțare, inclusiv pentru segmentele cel mai puțin performante ale parcului imobiliar național, pentru consumatorii afectați de sărăcie energetică, locuințele sociale și gospodăriile care se confruntă cu dilema motivațiilor divergente, ținând seama, în același timp, de accesibilitatea din punctul de vedere al prețurilor;

20. subliniază că proprietarii de locuințe, în special cei cu venituri reduse și cei afectați de sărăcia energetică, asociațiile și cooperativele de locatari, furnizorii publici de locuințe și autoritățile locale ar trebui să primească sprijin pentru a-și face parcul imobiliar și mediul construit reziliente la schimbările climatice, cum ar fi, de exemplu, cu ajutorul unor granturi sau instrumente financiare întemeiate pe adiționalitatea finanțării în cadrul financiar multianual (CFM), pe bugetele naționale și pe surse din sectorul privat;

21. consideră că trebuie să se acorde prioritate finanțării reabilitării energetice în cadrul fiecărui fond european relevant și că este nevoie de o coordonare strânsă pentru a găsi sinergii, a facilita finanțările mixte, a grupa proiecte și a constitui fluxuri de proiecte, pentru a asigura absorbția la timp a fondurilor; invită instituțiile financiare să aloce resurse semnificative pentru consolidarea capacităților și asistență tehnică; reliefează că, pentru a asigura renovări în profunzime în vederea obținerii unui parc imobiliar foarte eficient din punct de vedere energetic și decarbonizat până în 2050, este nevoie de cel puțin 75 de miliarde EUR pe an în stimulente din partea UE în plus față de finanțarea stabilă și continuă de la nivel european, național și regional și de investițiile private; invită colegiuitorii să asigure finanțarea necesară în cadrul planului european de redresare economică, nu în ultimul rând pentru a-i ajuta pe acei membri ai societății care ar beneficia cel mai mult de renovări;

22. salută constatările care demonstrează că prețurile sunt mai mari pentru clădirile foarte eficiente din punct de vedere energetic ( 25 ) , ceea ce asigură o rentabilitate a investiției pentru proprietarii de clădiri, însă recunoaște că este necesar să se reducă costurile cu locuința, cu construcția și cu renovarea, în general;

23. subliniază că este necesar să se asigure accesul adecvat și simplu la creditare și finanțare pentru a sprijini IMM-urile, comunitățile și familiile să realizeze renovările necesare ale parcului imobiliar existent;

24. salută posibilitățile de finanțare disponibile pentru renovarea clădirilor, cum ar fi subvențiile verzi, stimulentele fiscale și cele pentru împrumuturi; recunoaște rolul pe care îl joacă fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) în finanțarea proiectelor din domeniul eficienței energetice și în definirea eficienței energetice ca obiectiv specific pentru dezvoltarea regională în perioada 2021-2027; subliniază rolul Grupului Băncii Europene de Investiții în acordarea de împrumuturi, garanții și instrumente financiare, cum ar fi Instrumentul de finanțare privată pentru eficiența energetică (PF4EE) și mecanismul de garantare „Finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente”, precum și Fondul InvestEU, permițând și proiectele de renovare a locuințelor sociale;

25. atrage atenția asupra bunelor practici ale statelor membre, cum ar fi utilizarea veniturilor provenite din sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), finanțarea mixtă, asigurarea faptului că se recunosc nevoile gospodăriilor cu venituri mici și utilizarea fondurilor regionale ale UE ca garanții și fonduri reînnoibile; subliniază că există posibilitatea de a finanța formarea în domeniul energiei din surse regenerabile, precum și în domeniul eficienței energetice și al utilizării eficiente a resurselor, în cadrul Fondului pentru o tranziție justă;

26. subliniază necesitatea de a crește ratele de absorbție a fondurilor prin eliminarea barierelor, îndeosebi prin intermediul asistenței tehnice, al unor criterii mai puțin complexe și a simplificării combinării cu alte fonduri; regretă că dimensiunile proiectelor din cadrul Asistenței europene pentru energie locală (ELENA) rămân mari și că proiectele mai mici și cele care vizează comunități trebuie sprijinite și grupate în mai mare măsură; consideră că Facilitatea pentru orașe a UE este un mecanism ce poate fi foarte puternic de sprijinire a orașelor în elaborarea de PIR, care ar trebui menținut mai departe și ar trebui să sprijine și proiectele mai mici;

27. recunoaște rolul important pe care îl joacă granturile pentru cercetare și inovare; consideră că este necesar să se acorde finanțare continuă și stabilă pentru PIR, atât din surse europene, cât și naționale, fără întreruperi cauzate de diferite măsuri de planificare bugetară;

28. consideră că statele membre trebuie să se asigure că toate PIR constituie rezerve de fonduri pentru a combate sărăcia energetică, barierele în calea accesibilității, cele tehnice și de infrastructură pentru gospodăriile vulnerabile și pentru cele cu venituri mici, permițându-le acestora să beneficieze de locuințe adecvate, sănătoase și eficiente din punct de vedere energetic și să participe la programe de renovare la nivel de cartier; solicită să se elaboreze și să se facă schimb de bune practici cu ajutorul unor instrumente de finanțare inovatoare, cum ar fi finanțarea și schemele integrate, inclusiv împrumuturile ipotecare ce sprijină eficiența energetică, împrumuturile EuroPACE și împrumuturile REnOnBill;

29. observă și recunoaște rolul pe care îl joacă atât autoritățile regionale, cât și Banca Europeană de Investiții în ceea ce privește acordarea de sprijin financiar prin împrumuturi din partea sectorului public, care vor stimula băncile comerciale, fondurile de pensii și sectorul privat, în special IMM-urile, să investească în continuare în renovarea clădirilor, de exemplu, prin garanții pentru credite publice și metode de finanțare inovatoare;

30. recunoaște rolul pe care îl pot juca în renovări noile modele de afaceri, cum ar fi contractele de performanță energetică, renovările gestionate de cetățeni, comunitățile energetice și societățile de servicii energetice și, în special, finanțarea în afara bilanțului a locuințelor sociale, a întreprinderilor de construcții de locuințe și a parcurilor de afaceri; subliniază că este necesar să se coreleze intensitatea finanțării cu nivelul de eficiență energetică obținut în conformitate cu Directiva privind performanța energetică a clădirilor și sugerează să se adauge o primă pentru clădirile cu energie pozitivă; îndeamnă Comisia să emită orientări de punere în aplicare cu privire la dispozițiile relevante din cadrul pachetului „Energie curată pentru toți europenii”, în special să creeze un cadru favorabil prevăzând consultări periodice pentru a înțelege nevoile pieței, și să încurajeze combinarea fondurilor private cu cele publice, utilizarea unor modele clare pentru contracte și proceduri specifice de atribuire a contractelor, cu clarificări suplimentare referitoare la contabilizarea corectă a investițiilor publice legate de eficiența clădirilor;

31. invită Comisia să revizuiască în sus obiectivele de eficiență energetică, astfel cum este prevăzut în Directiva privind eficiența energetică, începând cu creșterea obiectivului principal pentru 2030, pe baza unei evaluări corespunzătoare a impactului și în mod previzibil și să propună rate minime anuale obligatorii de renovare a clădirilor și să propună măsuri de politică prin care să se asigure renovări aprofundate, care să creeze stimulente financiare și stabilitatea investițiilor;

32. invită instituțiile europene să asigure faptul că fondurile respective din noul CFM acordă prioritate sumelor destinate pentru eficiența energetică și renovări ale clădirilor, cu condiții și calendare clare, inclusiv asistență tehnică pentru a asigura rate de absorbție adecvate; subliniază importanța garanțiilor UE pentru investiții, a combinării surselor de finanțare, precum și a componentelor de granturi pentru declanșarea reabilitării energetice a locuințelor; recunoaște rolul și modelul de succes al Fondului european pentru investiții strategice (care urmează a fi înlocuit de InvestEU); solicită să se acorde o finanțare prioritară pentru eficiența energetică a clădirilor în cadrul componentei InvestEU referitoare la infrastructura sustenabilă și să se rezerve sume dedicate eficienței energetice ca obiectiv specific pentru dezvoltarea regională, lucru ce trebuie să se reflecte în acordul de parteneriat al statului membru respectiv cu Comisia;

33. invită Comisia să elimine barierele financiare și nefinanciare din calea ratelor mai mari de absorbție a fondurilor regionale constituite în rezerve pentru renovarea integrată a clădirilor până în 2021;

34. solicită intensificarea capacității mecanismului ELENA și a Băncii Europene de Investiții de a acorda asistență tehnică personalizată și directă autorităților locale, precum și orientări specifice pentru statele membre în contextul planurilor de redresare după pandemia de COVID-19;

35. invită Comisia să analizeze dacă este fezabil să fie direcționate veniturile provenite din sistemul de comercializare a certificatelor de emisii către acțiuni în materie de eficiență energetică, cum ar fi acțiunile de renovare a clădirilor, inclusiv mecanisme de salvgardare împotriva fluctuațiilor, precum și dacă este fezabilă alocarea unei părți din veniturile obținute în urma licitării certificatelor de emisii de la nivelul UE; invită Banca Europeană de Investiții și instituțiile financiare naționale să acorde sprijin dezvoltatorilor de proiecte pe parcursul întregului ciclu al proiectelor și să stabilească o proporție fixă de subvenție pentru a face renovările atractive și accesibile ca preț pentru cetățeni;

36. 2 economisită; consideră, de asemenea, că Comisia ar trebui să asigure faptul că administrațiile naționale respectă principiul rentabilității și pe cel al eficacității în scopul economiilor de energie și pe cel al profitabilității atunci când acordă fonduri UE pentru proiecte de renovare; invită Comisia și statele membre să creeze modele flexibile pentru sinergiile diferitelor programe și instrumente financiare pentru finanțarea eficienței energetice a clădirilor; solicită, de asemenea, în conformitate cu raportul Curții de Conturi Europene ( 26 ) , să se adopte o abordare bazată pe rentabilitate a reabilitării energetice a clădirilor; încurajează o monitorizare atentă a eficienței din punctul de vedere al costurilor a programelor operaționale, bazată pe costurile pe unitate de COeconomisită; consideră, de asemenea, că Comisia ar trebui să asigure faptul că administrațiile naționale respectă principiul rentabilității și pe cel al eficacității în scopul economiilor de energie și pe cel al profitabilității atunci când acordă fonduri UE pentru proiecte de renovare;

37. invită Comisia să faciliteze mai mult recurgerea la parteneriatele public-privat, cum ar fi PF4EE, legată de o finanțare inteligentă și sustenabilă și care identifică conceptele de investiții locale posibile;

38. invită Comisia să revizuiască normele UE privind ajutoarele de stat, inclusiv cele care vizează investițiile făcute de întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) pentru a crea un cadru favorabil pentru măsurile de eficiență energetică și pentru a promova PIR, inclusiv instalarea sau reabilitarea sistemelor de termoficare centralizate prin proceduri simplificate și praguri adecvate, precum și scheme de casare pentru dispozitivele de încălzire pe bază de combustibili fosili sau aparatele ineficiente, atunci când acestea sunt înlocuite cu o încălzire individuală sau colectivă pe bază de energie din surse regenerabile, sau pentru dispozitivele care generează prea multă căldură; subliniază însă că orice revizuire a normelor UE privind ajutoarele de stat trebuie să contribuie, în primul rând, la egalitatea de tratament și la creșterea concurenței;

Tehnologii de construcții și materiale de construcții

39. evidențiază necesitatea de a reduce costurile, de a accelera durata, eficacitatea, fiabilitatea și integrarea, de a intensifica PIR prin crearea de piețe ale renovării deschise și competitive, prin producția industrială de elemente prefabricate sustenabile, recunoscând totodată potențialul tehnologiilor existente de a integra sursele regenerabile de energie în materialele de construcție, care pot fi folosite ca elemente de acoperire multifuncționale pentru modernizarea parcului imobiliar existent, precum și necesitatea de a iniția renovări în serie și pe cartiere; pune în lumină rolul prefabricării la distanță a componentelor în ceea ce privește accelerarea, scara și raportul cost-eficacitate; observă că în statele membre există bune practici privind renovările clădirilor în diferite segmente ale acestora și, în prezent, aceste bune practici trebuie să fie reproduse și să fie aplicate la o scară mai largă pentru a obține rezultate; subliniază beneficiile intensificării eforturilor de cercetare în acest domeniu;

40. subliniază importanța flexibilității în alegerea tehnologiilor utilizate pentru renovare și construcție; consideră că toate tehnologiile disponibile ar trebui aplicate în conformitate cu o abordare bazată pe obiective, pentru a accelera decarbonizarea parcului imobiliar; subliniază că utilizarea energiei din surse regenerabile joacă un rol esențial în ceea ce privește această decarbonizare; subliniază importanța decarbonizării încălzirii și a răcirii centralizate cu stocare integrată pentru comunitățile energetice mai conectate și integrate; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să promoveze în mod activ și să stimuleze integrarea deplină a energiilor din surse regenerabile în sectorul construcțiilor;

41. invită Comisia să sprijine programele de cercetare și dezvoltare (C-D) pentru materiale de construcție eficiente din punct de vedere energetic și, având în vedere situația socială, solicită implementarea unui sistem de încălzire pe bază de energie din surse regenerabile, cu costuri scăzute, în zonele rurale și în regiunile îndepărtate; semnalează bunele practici daneze privind decarbonizarea încălzirii prin rețele de termoficare centralizate aflate în proprietatea comunității, alimentate prin energie termică solară, pompe de căldură și biomasă;

42. subliniază necesitatea de a informa consumatorii și de a-i stimula să înlocuiască tehnologiile de încălzire vechi și ineficiente cu soluții moderne, foarte eficiente, pe bază de energie din surse regenerabile, în special atunci când decid cu ce să le înlocuiască, recunoscând în același timp că combustibilii fosili, în special gazele naturale, joacă în prezent un rol în sistemele de încălzire pentru clădiri; invită Comisia și statele membre să propună programe de casare în conformitate cu economia circulară și să utilizeze etichetarea și consilierea referitoare la eficiența energetică în timpul controalelor de rutină pentru a accelera înlocuirea; invită statele membre să stabilească o foaie de parcurs pentru eliminarea treptată a tehnologiilor de încălzire și răcire pe bază de combustibili fosili, în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima;

43. scoate în evidență poziția de lider a Europei în ceea ce privește construcția de sisteme fotovoltaice integrate; recomandă ca tehnologiile din domeniul energiei din surse regenerabile să fie recunoscute, în general, ca un lanț valoric strategic esențial și recomandă, de asemenea, un program european privind acoperișurile solare pentru următorul val de renovări;

44. subliniază că este important să se integreze principiul „eficiența energetică pe primul loc” în toate politicile și măsurile, inclusiv în reducerea necesarului de energie pentru încălzire, răcire și apă caldă și în utilizări ale energiei pentru iluminat și ventilație, asigurând totodată electrificarea cererii reziduale prin intermediul energiei din surse regenerabile, împreună cu pompe de căldură sau cu sisteme de termoficare și de răcire eficiente care funcționează cu energie din surse regenerabile, precum și în gestiunea și în flexibilitatea sarcinii;

45. evidențiază necesitatea de a elimina bariere, îmbunătățind accesul la rețea, inclusiv, printre altele, necesitatea de a armoniza și de a simplifica permisele pentru IMM-uri, și subliniază necesitatea de a planifica programele integrate de renovare pentru a obține sinergii, de exemplu, în ceea ce privește accesibilitatea clădirilor, siguranța în caz de seisme și protecția împotriva incendiilor, electromobilitatea (inclusiv punctele de precablare și de încărcare pentru vehiculele electrice), îmbunătățind rezistența clădirilor la schimbările climatice, inclusiv prin crearea de spații verzi, acoperișuri și pereți care îmbunătățesc gestionarea apei și contribuie la creșterea biodiversității urbane;

46. reamintește că ar trebui să se țină seama de aspectele legate de protecția împotriva incendiilor în timpul proiectării, selectării materialelor, construcției, renovării și utilizării clădirilor pentru o mai bună prevenție, detectare, eliminare într-un stadiu timpuriu a incendiilor, evacuare, compartimentare, siguranță structurală și combatere a incendiilor, precum și de competențele relevante ale profesioniștilor care participă la proiectare, construcție și renovare;

47. consideră că clădirile eficiente din punct de vedere energetic ar trebui să fie sănătoase, accesibile, sigure și sustenabile; subliniază importanța energiei încorporate, a sustenabilității clădirilor, a utilizării eficiente a resurselor, a confortului termic, a calității îmbunătățite a aerului, a unui climat interior sănătos, precum și a abordărilor bazate pe ciclul de viață, în concordanță cu economia circulară, precum și necesitatea unei strategii privind un mediu construit sustenabil, care să adopte o abordare holistică și integrată; subliniază, în acest context, importanța de a include elemente pasive și naturale în proiectarea clădirilor și potențialul imens al exploatării suprafețelor exterioare ale clădirilor, transformând mediul construit într-un producător descentralizat de energie din surse regenerabile, protejând astfel terenuri și peisaje;

48. subliniază că este necesar ca deșeurile produse în timpul lucrărilor de construcție și al demolărilor să fie gestionate în mod adecvat și reduse; observă că ar trebui create sisteme de colectare și de preluare și instalații de triere pentru a asigura manipularea sigură și corectă a tuturor deșeurilor de construcție, precum și pentru reciclarea sau reutilizarea materialelor de construcții, pentru manipularea, eliminarea și înlocuirea în condiții de siguranță a substanțelor periculoase din fluxurile de deșeuri, cu scopul de a proteja sănătatea utilizatorilor și a lucrătorilor, precum și mediul; consideră că ar trebui stabilit un sistem de etichetare pentru economia circulară, bazat pe standarde și criterii de mediu pentru materiale, care să țină seama de potențialul acestor materiale de a fi reintroduse în lanțul valoric într-un mod simplu și cu consum energetic redus, luându-se în considerare în special rolul materiilor prime secundare; observă că abordarea existentă privind declarația de mediu pentru produs trebuie să fie extinsă și ar trebui să fie utilizată ca factor de evaluare a clădirilor, precum cadrul „Level(s)”; invită Comisia să propună măsuri concrete cu privire la aceste aspecte în cadrul planului de acțiune pentru economia circulară și al strategiei pentru un mediu construit sustenabil;

49. subliniază că, din cauza schimbărilor climatice, orașele se vor confrunta tot mai mult cu temperaturi mai mari pe timpul verii; subliniază, în plus, numeroasele avantaje ale soluțiilor de infrastructură „verde”, care pot ameliora calitatea aerului, confortul și rezistența la schimbările climatice, pot reduce substanțial necesitățile în materie de energie, pot contribui la refacerea ciclului apei și pot favoriza biodiversitatea urbană, respectând în același timp principiile circularității; invită Comisia și statele membre să încurajeze utilizarea materialelor de construcții naturale și cu emisii reduse de carbon și folosirea acoperișurilor și a zidurilor ecologice, a suprafețelor reci și a altor tehnologii pasive în lucrările mari de renovare a clădirilor și în construcția de clădiri noi; invită Comisia să țină seama de aceste considerații și să promoveze soluțiile de infrastructură „verde” și elementele de biodiversitate în cadrul inițiativei „Valul de renovări ale clădirilor”;

50. reamintește că materialele de construcții sustenabile, precum lemnul certificat, sunt esențiale pentru a obține un parc imobiliar sustenabil și cu emisii reduse de dioxid de carbon și că procesul de construcție oferă posibilitatea de a stoca carbon în bioproduse pentru construcții, în limitele unei disponibilități sustenabile;

51. subliniază că, pentru a acoperi performanța în materie de sustenabilitate a produselor pentru construcții, este important să se revizuiască standardele armonizate existente, care ar trebui să fie coerente cu abordarea europeană comună privind calcularea ciclului de viață și cu standardele europene existente, și anume EN 15978 pentru clădiri și EN 15804 pentru produsele pentru construcții; subliniază că, în cadrul proiectării renovărilor, ar trebui să fie optimizat impactul energetic și climatic al clădirii pe durata întregului său ciclu de viață, în conformitate cu obiectivele economiei circulare, ținând cont de efectele fabricării, utilizării și proiectării asupra posibilității de reciclare și a reciclării produselor pentru construcții și a deșeurilor de construcții, precum și a echipamentelor necesare pentru reparații; invită Comisia să abordeze aceste aspecte în strategia privind economia circulară și să revizuiască, până în 2021, Regulamentul (UE) nr. 305/2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții ( 27 ) , pentru a facilita buna funcționare a pieței interne a acestor produse și pentru a susține cercetarea și inovarea tehnologice ce vizează să vină în sprijinul renovării și a construcției unor clădiri foarte eficiente din punct de vedere energetic;

52. invită Comisia să definească în continuare cele mai bune practici privind programele integrate de renovare pentru a include și clădirile istorice și de patrimoniu; recunoaște specificitatea și fragilitatea clădirilor de patrimoniu și consideră că, în cele mai multe cazuri, protecția clădirilor este compatibilă cu o performanță energetică sporită, subliniind în același timp că renovarea clădirilor de patrimoniu ar trebui să se facă întotdeauna în conformitate cu normele de conservare naționale, cu Carta de la Veneția din 1964 pentru conservarea și restaurarea monumentelor și siturilor și cu arhitectura inițială;

53. subliniază necesitatea de a garanta economii de energie reale prin verificări efectuate de experți certificați și prin monitorizarea performanței energetice după renovare, asigurând astfel renovări de înaltă calitate, îmbunătățirea oportunităților de investiții și un raport cost-eficacitate mai bun ( 28 )

54. invită statele membre să maximizeze și să promoveze reutilizarea, reciclarea și recuperarea materialelor, inclusiv în strategiile lor de achiziții și în proiectele de construcție și de renovare finanțate din fonduri publice, de exemplu, prin revizuirea obiectivelor în materie de achiziții publice verzi ( 29 ) și prin integrarea criteriilor de eficiență energetică, de mediu și sociale pentru renovările clădirilor, asigurând în același timp condiții de concurență echitabile în cadrul licitațiilor publice; reamintește importanța materialelor de construcții de proveniență locală în vederea păstrării tradițiilor de construcții, garantării unor materiale adaptate cel mai bine condițiilor climatice din fiecare regiune, precum și pentru reducerea emisiilor și a costurilor de transport;

Standarde, competențe și clădiri sănătoase

55. subliniază importanța beneficiilor conexe atunci când cerințele în materie de renovare sunt stabilite începând de la pragurile de declanșare, întrucât aceste cerințe permit nu doar realizarea unor economii de energie, ci și o creștere a valorii proprietății și facilitează eliminarea obstacolelor, precum motivațiile divergente; consideră că ar trebui să se acorde prioritate renovărilor aprofundate, inclusiv celor efectuate în etape, în cazul clădirilor cu cele mai slabe rezultate, în special prin stabilirea unor standarde minime de performanță energetică (SMPE), care sunt esențiale pentru investițiile în renovare și care ar trebui să se aplice orizontal, bazându-se pe etichetele energetice naționale existente; consideră că astfel de măsuri avantajează utilizatorii și i-ar putea ajuta pe mulți să iasă din situația de precaritate energetică ( 30 ) ; observă numărul redus de renovări aprofundate, preconizându-se o rată de 0,2 %; sugerează să fie examinate și introduse rate minime de renovare pentru a îndeplini obiectivele de neutralitate climatică stabilite pentru 2050;

56. subliniază că o creștere treptată a stricteții standardelor minime de performanță energetică contribuie la operaționalizarea strategiilor de renovare pe termen lung atunci când această creștere este planificată corect și introdusă treptat, precum și la crearea unui mediu sigur pentru investițiile de pe piață, în special dacă creșterea este însoțită de consolidarea capacităților, consiliere personalizată, asistență tehnică și sprijin financiar;

57. solicită o abordare mai puternică, bazată pe dovezi, care, plecând de la date fiabile și consolidate, să permită o evaluare precisă a eficienței energetice a clădirilor și a unor măsuri eficiente din punctul de vedere al costurilor, favorizând apariția unor condiții de concurență echitabile pentru „bune practici” în materie de soluții rentabile în UE;

58. are convingerea că introducerea unui pașaport de renovare a clădirii cu scopul de a favoriza, a coordona și a urmări îmbunătățirile continue și de a monitoriza amploarea renovării și performanța energetică aduce beneficii proprietarilor de locuințe, operatorilor din sectorul construcțiilor și chiriașilor, care ar trebui să aibă acces la acest document; subliniază că pașaportul de renovare ar trebui să fie un instrument comun al UE, adaptat la particularitățile naționale și regionale pentru a soluționa problema eterogenității parcului imobiliar și aliniat la certificatul existent de performanță energetică a clădirilor;

59. subliniază importanța grupării informațiilor privind clădirile într-un singur instrument digital; consideră că acesta ar trebui să includă potențialul de circularitate a materialelor, evaluarea factorilor de calitate a aerului din interiorul clădirilor, atât din perspectiva siguranței, cât și a sănătății, și indicatori riguroși bazați pe instrumentele și standardele de mediu existente;

60. subliniază importanța și potențialul Fondului pentru o tranziție justă în contextul planului de redresare după criza provocată de COVID-19 pentru formarea și calificarea lucrătorilor din sectoarele construcțiilor și renovării, precum și pentru perfecționarea și recalificarea lucrătorilor din regiunile afectate, inclusiv prin digitalizarea întreprinderilor pentru a face tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon;

61. subliniază că proiectele de renovare a clădirilor ar trebui să aibă întotdeauna ca rezultat clădiri sănătoase, fără mucegai, ținând seama de calitatea mediului interior; subliniază că revizuirea standardelor privind calitatea aerului, condițiile termice și alte aspecte legate de sănătatea și confortul oferit de interiorul clădirilor, inclusiv o suficientă lumină naturală și o ventilație mecanică, contribuie la sănătatea și la productivitatea utilizatorilor clădirii și duc la îmbunătățirea performanței lor la locul de muncă și de învățare, precum și la economii semnificative în materie de protecție socială, reducând astfel cheltuielile publice ale statelor membre și aducând beneficii economiei UE și tuturor cetățenilor Uniunii;

62. subliniază necesitatea de a garanta că profesioniștii și utilizatorii clădirii dețin un nivel adecvat de cunoștințe privind întreținerea și utilizarea clădirilor, inclusiv că vor aborda un alt comportament pentru a profita pe deplin de beneficiile asociate creșterii performanței energetice;

63. invită Comisia să lanseze o inițiativă a UE în favoarea competențelor și a informațiilor în sectorul construcțiilor și renovărilor, care să țină seama de dimensiunea de gen, pentru a colabora cu părțile interesate în ceea ce privește recalificarea, perfecționarea și consolidarea capacităților, punând accentul pe încadrarea în muncă, în special pentru a atrage tinerii să lucreze în sectorul renovărilor; subliniază că pentru a garanta calitatea, conformitatea și siguranța este necesar ca profesioniștii implicați în fazele de proiectare și de construcție/renovare să dețină competențe și aptitudinile adecvate, iar acest lucru este valabil și pentru intermediari, cum ar fi instalatorii, arhitecții sau contractanții; invită statele membre să elaboreze o strategie națională pentru îmbunătățirea competențelor în sectorul construcțiilor, punând accentul pe eficiența energetică, sustenabilitatea și circularitatea materialelor, tehnicile pasive, integrarea surselor regenerabile de energie, inclusiv pe autoconsum și pe soluțiile digitale, și să acorde sprijin specific lucrătorilor din microîntreprinderi și din întreprinderile mici și mijlocii;

64. invită Comisia ca, în cazul programelor integrate de renovare, să sprijine competențele și inovarea prin Fondul pentru o tranziție justă, acțiunile Marie Skłodowska-Curie specifice și prin programul Erasmus+ și să creeze o misiune în cadrul Orizont Europa pentru renovarea comunităților și a cartierelor; invită, totodată, Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) să promoveze și să pună în aplicare o alianță pentru competențe strategice în sectorul construcțiilor, cu scopul de a elabora și a asigura un conținut comun în materie de formare, pentru a elimina astfel lacunele existente în materie de competențe; invită și persoanele fizice, întreprinderile și organizațiile să utilizeze instrumentul-pilot de garantare pentru competențe și formare și alte mecanisme similare pentru formare, îmbunătățirea competențelor și educație în sectoarele renovării;

65. invită Comisia să publice până în 2022 evaluări aprofundate ale impactului asupra tipurilor de clădiri, de utilizatori și de proprietari și să elaboreze un cadru legislativ în vederea introducerii unor standarde minime de performanță energetică pentru clădirile existente, care vor deveni din ce în ce mai stricte în timp, în conformitate cu obiectivul stabilit pentru 2050; subliniază că aceste standarde ar contribui la operaționalizarea procesului de creare a unui parc imobiliar extrem de eficient din punct de vedere energetic și decarbonizat până în 2050 și pot oferi pieței vizibilitate și securitate în ceea ce privește transformarea parcului imobiliar existent; subliniază că cerințele minime de performanță energetică de la nivel național ar trebui să fie însoțite de un pachet cuprinzător de măsuri de politică, care să includă cel puțin informații și consiliere personalizată pentru cetățeni, precum și sprijin financiar adecvat;

66. invită Comisia și statele membre să introducă, printr-o procedură accelerată, pașapoarte digitale de renovare a clădirilor până în 2025, care să cuprindă o secțiune cu informații privind îmbunătățirea calității aerului din interior și privind clădirile sănătoase;

67. invită Comisia să elaboreze, în cadrul valului de renovări, un calculator climatic al UE, care să asigure o etichetare precisă și ușor de înțeles a materialelor de construcții, produselor și serviciilor legate de renovarea parcului imobiliar al UE până în 2050; subliniază că acest calculator climatic al UE ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile pentru principalii actorii care contribuie la amprenta de gaze cu efect de seră a planurilor integrate de renovare sau au legătură cu aceasta în cadrul parcului imobiliar al UE și că o astfel de abordare holistică le-ar permite cetățenilor, industriilor și IMM-urilor din UE să adopte comportamente pozitive; subliniază că acest concept trebuie să se bazeze pe principiul economiei circulare și al ciclului de viață pentru a stimula o cerere de bunuri care respectă clima, fabricate în Europa, consolidând competitivitatea sectorului construcțiilor din UE; sugerează Comisiei să utilizeze metodele științifice deja cunoscute pentru a estima emisiile de gaze cu efect de seră, de exemplu, inspirându-se din modelul său al amprentei de mediu a produselor;

68. solicită ca, în cadrul viitoarei revizuiri a Directivei privind eficiența energetică, obiectivele stabilite la articolele 3, 5 și 18 să fie mai ambițioase și să se elaboreze o nouă metodă pentru a defini standardele de construcție în conformitate cu obiectivele UE în domeniul energiei și al climei în momentul revizuirii Directivei privind performanța energetică a clădirilor;

69. invită Comisia să analizeze impactul certificatelor de performanță energetică în statele membre și să consolideze dispozițiile existente; observă că ar trebui îmbunătățite fiabilitatea, coerența și comparabilitatea certificatelor de performanță energetică la nivelul UE, astfel încât acestea să devină un instrument de piață de încredere pentru evaluarea performanței și a calității clădirilor, în special pentru sectorul financiar;

Digitalizare și date fiabile

70. consideră că digitalizarea favorizează participarea activă a cetățenilor la sistemul energetic datorită generării distribuite, stocării, flexibilității, precum și integrării și cuplării sectoriale; subliniază rolul digitalizării și al datelor în accelerarea planificării, a aplicării, a controlului și a monitorizării rezultatelor planurilor de renovare, precum și pentru o planificare și o gestionare mai eficientă a energiei;

71. invită Comisia să analizeze fiabilitatea datelor referitoare la clădiri și problema lipsei unor astfel de date, precum și să ia în considerare modul în care o mai mare utilizare a digitalizării poate contribui la garantarea unei abordări solide, bazate pe dovezi, în momentul adoptării politicilor legate de eficiența energetică și renovări; recunoaște necesitatea de a digitaliza bazele de date naționale privind certificatele de performanță energetică, datele privind clădirile și alte informații privind construcțiile, astfel încât să fie disponibile în momentul solicitării unui pașaport digital al clădirilor și pentru alte aplicații de construcție inteligentă;

72. consideră că internetul obiectelor constituie un mijloc de a măsura impactul real al renovării asupra performanței energetice a clădirilor și un factor care favorizează strategiile de renovare rentabile și de mare amploare; subliniază rolul pe care l-ar putea juca inteligența artificială integrată în analiza datelor, precum și în monitorizarea, gestionarea și adaptarea consumului de energie din clădiri;

73. consideră că digitalizarea clădirilor și tehnologiile de construcții sunt esențiale pentru a spori eficiența energetică; invită toți actorii locali, regionali, naționali și europeni implicați să participe în mod proactiv la promovarea digitalizării;

74. subliniază avantajele rețelelor de foarte mare capacitate pentru infrastructura de comunicații în ceea ce privește promovarea locuințelor inteligente, adică care sunt integrate într-un vast ecosistem energetic digital care le permite clădirilor să beneficieze de funcționalități inteligente și să ofere astfel de funcționalități și care permite integrarea energetică și economii de energie în diverse sectoare ale economiei, inclusiv modularea consumului și optimizarea consumului de energie în interiorul clădirilor, cum ar fi aparatele inteligente, echipamentele de automatizare a locuințelor, pompele de căldură pe bază de energie electrică, stocarea bateriilor, punctele de încărcare pentru vehiculele electrice și contoarele inteligente, printre alte tehnologii digitale; salută faptul că Directiva revizuită privind performanța energetică a clădirilor urmărește să promoveze în continuare tehnologiile pentru clădiri inteligente printr-un indicator al capacității de a utiliza tehnologii inteligente, ca instrument auxiliar al evaluării gradului de pregătire a clădirilor pentru soluții inteligente și de sensibilizare a proprietarilor și a utilizatorilor clădirilor cu privire la valoarea sistemelor de automatizare și control ale clădirilor pentru performanța generală a clădirilor, a căror aplicare ar trebui extinsă în conformitate cu articolele 14 și 15;

75. subliniază importanța rețelelor energetice inteligente ca factor de integrare eficientă a surselor regenerabile de energie în rețelele electrice și încurajează căutarea unor noi oportunități prin interfețe cu operator de transport și de sistem și operator al sistemului de distribuție pentru a îmbunătăți eficiența energetică și serviciile electrice; subliniază că clădirile inteligente conectate la nano-rețele sau la micro-rețele pot garanta o mai mare stabilitate a alimentării cu energie electrică și disponibilitate a sistemelor de încălzire/răcire;

76. subliniază că dreptul la locuință și drepturile consumatorilor impun garanții sociale, protecția datelor, respectarea vieții private și consimțământul, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general privind protecția datelor (RGPD); subliniază că soluțiile digitale furnizate în timpul renovărilor ar trebui să fie intuitive, simple și interoperabile, în timp ce instalarea acestora trebuie să fie însoțită de instruirea, informarea și sprijinul necesare pentru utilizatori; subliniază potențialul tehnologiilor digitale neintruzive în acest sens;

77. invită Comisia să evalueze necesitatea de a revizui cerințele privind infrastructura de încărcare stabilite în Directiva europeană privind performanța energetică a clădirilor; subliniază că o infrastructură de încărcare inteligentă este o condiție prealabilă pentru o creștere a electromobilității curate;

Valul de renovări

78. consideră că valul de renovări oferă ocazia de a obține eficacitatea energetică și neutralitatea climatică a parcului imobiliar până în 2050, prin intermediul unui plan de acțiune pentru programele integrate de renovare, cu accent pe comunități, în special pe cele aflate în situație de precaritate energetică, și de a construi clădiri sănătoase, decente, accesibile și eficiente din punct de vedere energetic, în care oamenii își pot atinge întregul potențial, în conformitate cu Pactul verde european și cu obiectivul de reducere la zero a nivelului net al emisiilor pentru 2050, care să poată fi pus în aplicare în deplină sinergie și cu noua strategie industrială pentru Europa, cu strategia privind IMM-urile pentru o Europă durabilă și digitală, cu strategia privind economia circulară, cu mecanismul pentru o tranziție justă și cu instrumentele de redresare, precum și cu strategiile privind adaptarea Europei la era digitală;

79. este convins că valul de renovări poate atenua impactul crizei provocate de COVID-19, stimulând economiile naționale și locale și, de exemplu, promovând locurile de muncă de înaltă calitate și esențiale în industria construcțiilor și a energiei din surse regenerabile, sprijinind lucrătorii din microîntreprinderi și din întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care reprezintă 97 % din sector și, în cele din urmă, creând mai multe oportunități și diverse avantaje prin îmbunătățirea eficienței energetice a parcului imobiliar european, inclusiv avantaje sociale și de mediu conexe; subliniază că valul de renovări poate juca un rol important într-o redresare sustenabilă și poate ocupa un loc central în orice plan de redresare după criza provocată de COVID-19; subliniază că, prin urmare, Comisia nu ar trebui să amâne această propunere și ar trebui să se angajeze să ofere o prezentare generală a tuturor opțiunilor de finanțare disponibile;

80. solicită o punere în aplicare ambițioasă a pachetului privind energia curată; subliniază rolul planurilor naționale privind energia și clima în maximizarea oportunităților în sectorul construcțiilor; confirmă angajamentul său de a urmări îndeaproape punerea în aplicare a acestei dispoziții și a tuturor celorlalte dispoziții și solicită Comisiei să asigure punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în Directiva revizuită privind performanța energetică a clădirilor;

81. invită Comisia să acorde un loc central principiului „eficiența energetică pe primul loc” în procesul de renovare a parcului imobiliar al UE, în conformitate cu Regulamentul privind guvernanța uniunii energetice;

82. salută strategiile de renovare pe termen lung ale statelor membre, care stabilesc obiective de etapă pentru 2030 și 2040 în vederea atingerii obiectivului neutralității climatice; își exprimă îngrijorarea cu privire la întârzierile semnificative înregistrate în prezentarea strategiilor de renovare pe termen lung de către multe state membre; invită aceste state membre să profite de oportunitatea de a-și îndeplini obligațiile legale în temeiul Directivei europene privind performanța energetică a clădirilor și să prezinte strategiile de renovare pe termen lung care nu au fost transmise la timp; încurajează guvernele să pună în aplicare politici inovatoare pentru a implica în mod activ cetățenii în programele de eficiență energetică; consideră că strategiile de renovare pe termen lung ar trebui să fie recunoscute ca un instrument esențial pentru planificare, evaluarea progreselor și realizarea obiectivelor în materie de eficiență energetică;

83. subliniază că ar trebui realizat un parc imobiliar decarbonizat, foarte eficient din punct de vedere energetic, printr-o reducere semnificativă a consumului de energie, cu aplicarea unor politici solide, care să promoveze eficiența energetică, acoperind în același timp nevoile reziduale cu energie din surse regenerabile; subliniază că renovările clădirilor ar trebui să fie integrate în eforturile mai ample de decarbonizare a sistemului energetic și să fie corelate cu investiții, de exemplu, în rețele energetice centralizate eficiente și în pompe de căldură, adoptând o abordare sistemică/centralizată, care să includă toate măsurile de eficiență potențiale, cum ar fi recuperarea surplusului de căldură; subliniază necesitatea de a defini acțiuni concrete pentru a realiza potențialul identificat în materie de cogenerare de înaltă eficiență și încălzire centralizată; subliniază că această abordare sistemică este necesară pentru a realiza tranziția către o economie extrem de eficientă din punct de vedere energetic și bazată în totalitate pe surse regenerabile de energie și pentru a asigura conformitatea cu obiectivul de limitare a încălzirii globale la mai puțin de 1,5 o C;

84. salută anunțul făcut de Comisie privind promovarea renovărilor în școli, spitale și locuințe pentru cei care se află într-o situație precară, în special în ceea ce privește parcul imobiliar public, care este adesea cel mai degradat; evidențiază, cu toate acestea, dificultatea de a aborda un parc imobiliar rezidențial de mari dimensiuni, care reprezintă 75 % din suprafața utilă construită din UE;

85. este de acord cu analiza care susține că renovările pentru o eficiență energetică a clădirilor prezintă numeroase avantaje, cum ar fi o mai bună învățare, o recuperare mai rapidă și eliminarea sărăciei energetice în rândul populației; subliniază îmbunătățirea calității aerului din interior și din exterior, reducerea emisiilor, creșterea eficienței energetice, îmbunătățirea confortului termic, precum și reducerea dependenței de importuri; solicită includerea sistematică a acestor avantaje în programele integrate de renovare;

86. invită statele membre să lanseze campanii de comunicare transsectoriale, specifice fiecărei țări și adaptate cu privire la multiplele oportunități și diversele avantaje care ar putea fi obținute prin îmbunătățirea eficienței energetice a parcului imobiliar, precum și să furnizeze informații privind ghișeele unice și oportunitățile de finanțare disponibile, inclusiv la nivelul UE;

87. invită Comisia să includă măsurile legate de valul renovărilor într-o nouă legislație revizuită a UE și să revizuiască obiectivele în materie de climă și energie pentru 2030, respectând pe deplin principiul subsidiarității și al rentabilității, pentru a facilita sinergiile dintre diferitele texte legislative și pentru a orienta obiectivele respective spre neutralitate climatică, garantând, în același timp, că măsurile de eficiență energetică, inclusiv renovarea clădirilor, sunt considerate a fi o politică esențială pentru a elimina lacunele din obiectivele pentru 2030; subliniază necesitatea unui sprijin financiar pentru a garanta că locuințele sunt accesibile pentru proprietari și chiriași;

88. invită Comisia să evalueze strategiile de renovare pe termen lung și să formuleze recomandări pentru statele membre, evidențiind atât lacunele existente, cât și cele mai bune practici existente; invită statele membre să monitorizeze aplicarea strategiilor lor de renovare pe termen lung și să le revizuiască la fiecare 5 ani, în conformitate cu ciclul de inventariere al Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și cu structura sa progresivă, astfel încât să fie atins obiectivul unui parc imobiliar foarte eficient din punct de vedere energetic și neutru din punct de vedere climatic; invită statele membre să adopte strategii de renovare pe termen lung ca instrument pentru a stabili un plan de stimulare și redresare economică, care impune finalizarea lor ambițioasă, detaliată și urgentă; invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să prezinte de urgență strategiile lor de renovare pe termen lung;

89. solicită ca sectorul construcțiilor și cel al renovării, în special microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, să fie incluse în pachetul de redresare; solicită ca planul de stimulare economică să acorde prioritate investițiilor în renovările clădirilor în vederea creării unui parc imobiliar foarte eficient din punct de vedere energetic și bazat pe energie din surse regenerabile;

o

o o

90. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție tuturor instituțiilor UE și statelor membre.

(1) JO L 328, 21.12.2018, p. 210.

(2) JO L 156, 19.6.2018, p. 75.

(3) JO L 328, 21.12.2018, p. 82.

(4) JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

(5) JO L 158, 14.6.2019, p. 125.

(6) JO L 158, 14.6.2019, p. 54.

(7) JO L 88, 4.4.2011, p. 5.

(8) JO L 283, 31.10.2003, p. 51.

(9) JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(10) JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(11) Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(12) Texte adoptate, P9_TA(2019)0078.

(13) Texte adoptate, P8_TA(2019)0217.

(14) Texte adoptate, P8_TA(2018)0438.

(15) JO C 463, 21.12.2018, p. 10.

(16) JO C 204, 13.6.2018, p. 23.

(17) JO C 204, 13.6.2018, p. 35.

(18) Ürge-Vorsatz, Diana, Tirado-Herrero, Sergio, Fegyverneky, Sándor, Arena, Daniele, Butcher, Andrew și Telegdy, Almos, Employment Impacts of a Large-Scale Deep Building Energy Retrofit Programme in Hungary(Efectele asupra ocupării forței de muncă ale unui program de reabilitare energetică în profunzime și la scară largă în Ungaria), 2010; Janssen, Rod și Staniaszek, Dan, How Many Jobs? A Survey of the Employment Effects of Investment in Energy Efficiency of Buildings (Câte locuri de muncă? Un studiu asupra efectelor pe care le au investițiile în eficiența energetică a clădirilor asupra ocupării forței de muncă), Forumul industrial al eficienței energetice, 2012.

(19) Organizația Mondială a Sănătății: „Over half a million premature deaths annually in the European Region attributable to household and ambient air pollution” (Peste o jumătate de milion de decese premature anual în Europa pot fi puse pe seama poluării aerului din locuințe și a aerului înconjurător), 2018.

(20) Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (Texte adoptate, P9_TA(2020)0005).

(21) Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640).

(22) Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (JO L 328, 21.12.2018, p. 210); Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (JO L 156, 19.6.2018, p. 75); Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (JO L 328, 21.12.2018, p. 82).

(23) Castellazzi, L., Bertoldi, P., Economidou, M., Overcoming the split incentive barrier in the building sectors: unlocking the energy efficiency potential in the rental & multifamily sectors (Depășirea barierei reprezentate de motivațiile divergente în sectorul construcțiilor: deblocarea potențialului în materie de eficiență energetică în sectorul închirierilor și al clădirilor multifamiliale), Luxemburg, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2017, https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC101251/ldna28058enn.pdf

(24) Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (JO L 158, 14.6.2019, p. 125).

(25) Hyland, Marie, Lyons, Ronan, Lyons, Sean, The value of domestic building energy efficiency – evidence from Ireland (Valoarea eficienței energetice a clădirilor de locuințe – date referitoare la Irlanda), Energy Economics, vol. 40, 2012; Mangold, Mikael, Österbring, Magnus, Wallbaum, Holger, Thuvander, Liane, Femenias, Paula, Socio-economic impact of renovation and retrofitting of the Gothenburg building stock, (Impactul socio-economic al renovării și modernizării parcului imobiliar din Göteborg) Energy and Buildings, vol. 123, 2016.

(26) Raportul special nr. 11/2020 al Curții de Conturi Europene din 28 aprilie 2020 intitulat „Eficiența energetică a clădirilor: este în continuare necesar să se pună un accent mai mare pe raportul cost-eficacitate”, https://www.eca.europa.eu/ro/Pages/DocItem.aspx?did=53483

(27) Regulamentul (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții și de abrogare a Directivei 89/106/CEE a Consiliului (JO L 88, 4.4.2011, p. 5).

(28) Curtea de Conturi Europeană, op. cit.

(29) Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2008 intitulată „Achiziții publice pentru îmbunătățirea condițiilor de mediu” (COM(2008)0400).

(30) Document de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluarea impactului care însoțește documentul Propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor (SWD(2016)0414).