Atunci când Comisia primește cereri în conformitate cu articolul 395 din Directiva TVA, acestea sunt analizate pentru a se verifica dacă sunt îndeplinite condițiile de bază pentru acordarea unei derogări, și anume dacă măsura specifică propusă simplifică procedurile pentru persoanele impozabile și/sau administrația fiscală sau dacă propunerea previne anumite tipuri de evaziune fiscală sau de evitare a obligațiilor fiscale. În acest context, Comisia a adoptat întotdeauna o abordare prudentă, restrictivă, pentru a se asigura că derogările nu subminează funcționarea sistemului general al TVA, că ele au un domeniu de aplicare limitat și că sunt necesare și proporționate.

Orice derogare de la sistemul de plată fracționată nu poate fi, prin urmare, decât o soluție de ultimă instanță și o măsură de urgență și trebuie să ofere garanții în ceea ce privește necesitatea și caracterul excepțional al derogării acordate.

Aceste condiții au fost îndeplinite atunci când derogarea inițială a fost acordată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2349 a Consiliului. Raportul din 2015 intitulat „Study to quantify and analyse the VAT Gap in the EU Member States” („Studiu pentru cuantificarea și analizarea deficitului de încasare a TVA în statele membre ale UE”), publicat de Comisia Europeană, a arătat că deficitul de încasare a TVA în Ungaria, pentru anul 2013, a atins 24,4 %, cu mult peste media UE de 13,9 %. Prin urmare, au fost necesare măsuri excepționale pentru combaterea fraudei în materie de TVA.

Atunci când Ungaria a solicitat în 2017 continuarea aplicării taxării inverse pentru sectorul punerii la dispoziție de personal, s-a afirmat că au fost introduse un număr semnificativ de măsuri pentru combaterea fraudei în materie de TVA. De asemenea, Ungaria a planificat și alte măsuri antifraudă punând un accent deosebit pe agențiile de muncă temporară. În pofida măsurilor respective, Ungaria a considerat că mecanismul de taxare inversă cu rol de protecție ar trebui să se aplice în continuare pentru a reduce și mai mult daunele aduse sectorului. Cu toate acestea, la considerentul 11 din Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/486 a Consiliului, s-a subliniat faptul că măsurile care urmează a fi adoptate de Ungaria ar trebui să elimine frauda în sectorul în cauză și, prin urmare, nu ar mai trebui să se solicite în viitor nicio altă derogare de la articolul 193 din Directiva TVA în ceea ce privește furnizarea de personal.

Măsurile puse în aplicare de Ungaria în vederea reducerii fraudei în materie de TVA, nu numai în sectorul punerii la dispoziție de personal, ci și în toate sectoarele economiei, includ următoarele:

- La 1 ianuarie 2012, a fost introdusă o procedură de înregistrare fiscală și o sporire a supravegherii de către autoritățile fiscale pentru a limita înființarea de societăți fictive și transferurile de întreprinderi, precum și pentru a elimina persoanele care adoptă un comportament riscant.

- Amenda pentru evaziune fiscală în legătură cu disimularea veniturilor a crescut în mod semnificativ. În anumite cazuri, a fost înăsprit sistemul de sancțiuni care trebuie aplicate în caz de nerespectare a obligațiilor de înregistrare și de păstrare a documentelor. Pentru încălcări a fost introdusă o amendă în locul închiderii întreprinderii în cazul în care activitățile sunt desfășurate fără sedii comerciale.

- În 2012, termenul general pentru rambursările TVA și, prin urmare, pentru inspecții a fost majorat la 75 de zile pentru a crește eficiența auditului și pentru a elimina cererile ilegale de rambursare a TVA.

- La 1 ianuarie 2013, a fost introdusă declarația recapitulativă privind TVA la nivel național. Persoanele impozabile au obligația de a raporta autorității fiscale detalii specifice cu privire la facturile emise și primite de către acestea. Inițial, obligația de raportare se aplica tuturor facturilor în care cuantumul TVA în aval era de cel puțin 2 milioane HUF. Acest prag a fost redus treptat. Începând cu data de 1 iulie 2020, orice persoană care emite o factură este obligată să raporteze date cu privire la toate facturile emise persoanelor impozabile înregistrate în Ungaria, pentru operațiunile efectuate în Ungaria, inclusiv operațiunile care fac obiectul mecanismului de taxare inversă și operațiunile scutite de la plata taxei, cu excepția livrărilor intracomunitare. Începând cu data de 1 ianuarie 2021, obligația de raportare se va aplica, de asemenea, facturilor emise persoanelor neimpozabile, iar pragul pentru facturile primite va fi eliminat. Autoritatea fiscală utilizează datele raportate în scopul realizării unei analize de risc și pentru cea mai rapidă detectare a lanțurilor de facturare.

- Începând cu 1 ianuarie 2013, persoanele impozabile au posibilitatea să plătească lunar o sumă maximă de 1,5 milioane HUF, în numerar, drept contraprestație pentru bunuri sau servicii.

- De la 1 ianuarie 2015, întreprinderile nou înființate trebuie să depună declarații lunare de TVA, ceea ce face posibilă detectarea din timp și eliminarea întreprinderilor înființate în scopuri de evaziune fiscală. În plus, începând cu aceeași dată, nu mai este posibil să se depună declarații anuale de TVA pentru veniturile din vânzări care depășesc 50 de milioane HUF. În schimb, trebuie depuse declarații trimestriale care să permită detectarea abuzurilor în cursul anului.

- La 1 ianuarie 2016, a fost introdus un sistem prin care autoritatea fiscală clasifică persoanele impozabile ca fiind de încredere sau riscante. Clasificarea persoanelor impozabile este revizuită trimestrial de către autoritatea fiscală.

- La 1 iulie 2017, a fost introdus un program informatic de facturare pentru raportarea facturilor în timp real, inițial în mod voluntar. Acesta a devenit obligatoriu la 1 iulie 2018, iar de la 1 ianuarie 2021 va fi extins și la facturile de tip business-to-consumer. Afluxul continuu de date ajută autoritatea fiscală să identifice riscurile în timp real.

În plus, au fost introduse și alte măsuri care vizează în mod direct sectorul agențiilor de muncă temporară:

- Introdus în 2015, instrumentul juridic intitulat „notificarea evaziunii fiscale” a fost extins în 2020 la angajați în calitate de destinatari. În cazul în care, în cursul auditării unui angajator, autoritatea fiscală identifică circumstanțe legate de raportul de muncă și emite o decizie finală prin care se stabilește eludarea dispozițiilor legislației fiscale, aceasta va aduce circumstanțele respective la cunoștința angajaților în cauză. Această obligație se aplică chiar și în cazul în care, la data notificării, nu mai există un raport de muncă între angajat și persoana impozabilă.

- Autoritatea fiscală poate, de asemenea, să ia măsuri de combatere a evaziunii prin sustragere de la plata impozitelor pe salarii și a contribuțiilor la asigurările sociale, colectând date din formularele de declarații de angajare și de modificare a raporturilor de muncă și din declarațiile de obligații fiscale disponibile în bazele sale de date. Motivul este că cea mai răspândită formă de evaziune fiscală este cea în care se declară angajarea, dar nu sunt declarate sau plătite obligații fiscale. O modalitate de soluționare a acestor discrepanțe, în conformitate cu abordarea favorabilă contribuabililor a autorității fiscale, este prin intermediul unei proceduri de sprijin în cadrul căreia persoana impozabilă este informată cu privire la tipul de eroare și la măsurile corective necesare, pe care persoana impozabilă le poate lua din proprie inițiativă. Se pot dispune audituri în ceea ce privește persoanele impozabile care nu reacționează din proprie inițiativă.

- Autoritatea fiscală a creat în 2017 un sistem informatic de „avertizare a angajaților” pentru a identifica și a reacționa rapid la comportamentul fraudulos al angajatorilor. Sistemul a contribuit cu succes la combaterea economiei subterane.

Potrivit estimărilor bazate pe datele furnizate de Ungaria, aceste măsuri au permis reducerea fraudei în materie de TVA în sectorul punerii la dispoziție de personal de la peste 15 % în 2015 la sub 5 % în 2019.

Prin urmare, pachetul de măsuri pus în aplicare de Ungaria și-a demonstrat eficacitatea în ceea ce privește reducerea fraudei în materie de TVA și a contribuit la o scădere spectaculoasă a incidenței fraudei în materie de TVA în toate sectoarele economiei, astfel cum se indică în rapoartele privind deficitul de încasare a TVA publicate succesiv. După cum s-a menționat anterior, în 2013, deficitul de încasare a TVA pentru Ungaria s-a ridicat la 24,4 %. Pentru 2015, deficitul de încasare a TVA s-a ridicat la 13,74 %, rămânând în continuare peste media UE de 10,85 %. În cel mai recent raport intitulat „Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States – 2020 Final Report” („Studiu și rapoarte privind deficitul de încasare a TVA în statele membre ale UE-28 – Raport final pe 2020”), deficitul de încasare a TVA în Ungaria pentru anul 2018 s-a ridicat la 8,4 %, sub media UE de 9,2 %. Previziunile pentru 2019 indică faptul că tendința descendentă continuă, estimând un deficit de încasare a TVA de 6,6 % pentru anul respectiv.

Ar trebui remarcat faptul că cifrele referitoare la deficitul de încasare a TVA în ceea ce privește toate sectoarele economice nu diferă mult de estimările autorităților maghiare în ceea ce privește amploarea fraudei în materie de TVA înregistrată în sectorul punerii la dispoziție de personal. Prin urmare, menținerea măsurilor speciale în acest din urmă sector, cum ar fi mecanismul de taxare inversă, nu pare justificată.