[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 4.10.2007

COM(2007) 566 final

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

privind instituirea unei taxe antidumping definitive în ceea ce priveşte importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India, ca urmare a unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului şi încheierea unei reexaminări intermediare parţiale privind asemenea importuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului.

(prezentată de Comisie)

EXPUNERE DE MOTIVE

Contextul propunerii |

Motivele şi obiectivele propunerii Prezenta propunere vizează aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 (denumit în continuare „regulamentul de bază”) în ceea ce priveşte importurile de folii din polietilenă tereftalată originare din India. |

Contextul general Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază şi este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerinţele de fond şi de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |

Dispoziţiile în vigoare în sfera de acoperire a propunerii Regulamentul nr. 1676/2001 al Consiliului privind instituirea unui drept antidumping definitiv la importurile de benzi de polietilenă tereftalată originare, printre altele, din India, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1424/2006 al Consiliului (JO L 270, 29.9.2006, p.1). Regulamentul (CE) nr. 367/2006 al Consiliului de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006 al Consiliului din 25 august 2006 (JO L 236, 31.8.2006, p.1). Decizia 2006/173/CE a Comisiei (JO L 68, 8.3.2006) de abrogare a Deciziei 2001/645/CE de acceptare a angajamentelor oferite în cadrul procedurii antidumping în ceea ce priveşte importurile de folii de polietilenă tereftalată (PET) originare, printre altele, din India. |

Coerenţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii Nu este cazul. |

Consultarea părţilor interesate şi evaluarea impactului |

Consultarea părţilor interesate |

Părţile interesate vizate de procedură au avut deja posibilitatea de a-şi apăra interesele în cursul desfăşurării anchetei, în conformitate cu dispoziţiile regulamentului de bază. |

Obţinerea şi utilizarea expertizei |

Expertiza externă nu a fost necesară. |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar include o listă completă a condiţiilor care necesită o evaluare. |

Elementele juridice ale propunerii |

Sinteza acţiunii propuse Propunerea ataşată constă într-o reexaminare a măsurilor antidumping în vigoare din anul 2001 care urmează să expire şi într-o reexaminare intermediară parţială limitată la analiza dumpingului practicat de către un anumit exportator. Se propune menţinerea măsurilor antidumping privind importurile de folii din PET la acelaşi nivel cu cel stabilit de legislaţia anterioară. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament ataşate, care trebuie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |

Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. |

Principiul de subsidiaritate Propunerea ţine exclusiv de competenţa Comunităţii. Prin urmare, principiul subsidiarităţii nu se aplică. |

Principiul de proporţionalitate Propunerea respectă principiul proporţionalităţii din motivele indicate în continuare. |

Tipul acţiunii este prezentat în regulamentul de bază menţionat anterior şi nu lasă loc luării de decizii la nivel naţional. |

Nu sunt necesare indicaţii privind modalitatea în care sarcina financiară şi administrativă care revine Comunităţii, guvernelor naţionale, autorităţilor regionale şi locale, operatorilor economici şi cetăţenilor este limitată şi proporţională cu scopul propunerii. |

Selectarea instrumentelor |

Instrumentul propus: regulamentul. |

Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece regulamentul de bază nu prevede opţiuni alternative. |

Incidenţa bugetară |

Propunerea nu are nicio incidenţă asupra bugetului comunitar. |

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

privind instituirea unei taxe antidumping definitive în ceea ce priveşte importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India, ca urmare a unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului şi încheierea unei reexaminări intermediare parţiale privind asemenea importuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului.

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatele (2) şi (3),

având în vedere propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURA

1. Măsurile în vigoare

1. Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001[2], astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1424/2006 al Consiliului[3], a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare, printre altele, din India. Măsurile supuse prezentelor reexaminări constau într-o taxă antidumping ad valorem cuprinsă între 0% şi 18% aplicabilă importurilor provenind de la exportatori numiţi individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la toate celelalte societăţi ridicându-se la 17,3%. Ancheta care a dus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1676/2001 modificat va fi denumită în continuare „ancheta iniţială”.

2. Măsurile impuse importurilor din India în cadrul anchetei iniţiale au fost extinse prin Regulamentul (CE) nr. 1975/2004[4] la importurile de folii din PET expediate din Brazilia şi din Israel, indiferent dacă au fost sau nu declarate ca fiind originare din aceste țări.

3. Prin Decizia nr. 2001/645/CE[5], Comisia a acceptat angajamentele oferite de către cinci producători indieni în legătură cu ancheta iniţială. Aceste angajamente au fost abrogate prin Decizia 2006/173/CE[6].

4. Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006 al Consiliului[7], a instituit o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de folii din PET originare din India. Măsurile se prezentau sub forma unor taxe ad valorem cuprinse între 7% şi 19,1% aplicabile importurilor provenind de la exportatori numiţi individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la toate celelalte societăţi ridicându-se la 19,1%. Ancheta care a dus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 367/2006 modificat va fi denumită în continuare „ancheta antisubvenţie precedentă”.

2. Cererea de reexaminare

5. La 23 mai 2006 şi respectiv 3 iulie 2006, o cerere de reexaminare a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, şi o cerere de reexaminare intermediară parţială, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, limitate la examinarea dumpingului practicat de Jindal Poly Films Limited („Jindal”), au fost depuse de către următorii producători comunitari: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH şi Nuroll SpA (denumiţi în continuare „solicitanţii”). Solicitanţii reprezintă un procent important din producţia comunitară de folii din PET.

6. Solicitanţii au invocat şi au furnizat probe prima facie suficiente conform cărora: (a) există probabilitatea unei continuări sau a unei reapariţii a dumpingului şi a prejudiciului provocat industriei comunitare şi (b) circumstanţele cu privire la dumping, pe baza cărora au fost stabilite măsurile pentru Jindal, s-au modificat şi aceste modificări au un caracter durabil.

3. Ancheta

7. După consultarea comitetului consultativ, stabilind că existau probe suficiente pentru a justifica deschiderea unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, şi a unei reexaminări intermediare parţiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a anunţat deschiderea acestor reexaminări prin publicarea unor avize de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, la 22 august 2006[8] şi respectiv 25 august 2006[9].

8. Sfera de aplicare a reexaminării intermediare parţiale a fost limitată la examinarea dumpingului practicat de Jindal. Perioada de anchetă în vederea reexaminării („PAR”) a fost stabilită pentru ambele reexaminări de la 1 iulie 2005 la 30 iunie 2006. Analiza tendinţelor relevante pentru evaluarea probabilităţii unei continuări sau a unei reapariţii a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între anul 2003 şi sfârşitul PAR (denumită în continuare „perioada analizată”).

4. Părţile interesate

9. Comisia a informat oficial producătorii-exportatori, reprezentanţii ţării exportatoare, producătorii comunitari, importatorii şi utilizatorii cunoscuţi ca fiind vizaţi cu privire la deschiderea reexaminării măsurilor care urmează să expire. Pentru ambele reexaminări, părţilor interesate li s-a dat posibilitatea de a-şi face cunoscute în scris punctele de vedere şi de a solicita o audiere până la termenul limită fixat în avizele de deschidere.

10. S-au acordat audieri tuturor părţilor interesate care au solicitat acest lucru şi au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.

11. În ceea ce priveşte reexaminarea măsurilor care urmează să expire, având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori indieni de folii din PET menţionaţi în cerere, în avizul de deschidere s-a preconizat recurgerea la tehnica de eşantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a decide dacă este necesar să se procedeze prin eşantionare şi, în caz afirmativ, pentru a determina alcătuirea eşantionului, toţi producătorii-exportatori au fost invitaţi să se facă cunoscuţi şi să furnizeze, astfel cum se arată în avizul de deschidere, informaţii de bază despre activităţile lor cu privire la foliile din PET în cursul PAR. Şase producători-exportatori din India şi-au exprimat intenţia de a colabora. Dintre aceşti şase producători-exportatori, trei societăţi (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited şi Jindal) au fost selectate pentru a constitui eşantionul şi au primit câte un chestionar. S-a constatat că aceste societăţi reprezintă cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de folii din PET către Comunitate care putea fi examinat în mod rezonabil, ţinând seama de timpul disponibil, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază.

12. În plus, Comisia a trimis chestionare tuturor celorlalte părţi cunoscute ca fiind vizate sau care s-au făcut cunoscute în termenele fixate în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri complete din partea a patru producători comunitari, a celor trei producători care au constituit eşantionul, a unui importator/utilizator şi a patru utilizatori.

13. Comisia a cercetat şi a verificat toate informaţiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea existenţei dumpingului şi a prejudiciului, precum şi pentru a determina dacă există probabilitatea continuării sau a reapariţiei dumpingului şi a prejudiciului şi pentru a estima dacă menţinerea măsurilor ar fi în interesul Comunităţii. S-au efectuat vizite de verificare pe lângă următoarele părţi interesate:

(a) Producătorii comunitari

- Dupont Teijin Films (Luxemburg)

- Mitsubishi Polyester Film GmbH (Germania)

- Nuroll SpA (Italia)

- Toray Plastics Europe (Franţa)

(b) Producătorii-exportatori din India

- Ester Industries Limited, New Delhi,

- Garware Polyester Limited, Aurangabad,

- Jindal Poly Films Limited, New Delhi;

(c) Importatorul/utilizatorul asociat la Comunitate

- Rexor SAS (Franţa)

(d) Importatorul/utilizatorul

- Coverne SpA (Italia)

(e) Utilizatorii

- Safta SpA (Italia)

- Metalvuoto SpA (Italia)

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ŞI PRODUSUL SIMILAR

1. Produsul în cauză

14. Produsul în cauză este acelaşi cu cel din ancheta iniţială, şi anume foliile din polietilenă tereftalată (PET) originare din India, declarate în mod obişnuit sub codurile NC ex 3920 62 19 şi ex 3920 62 90.

2. Produsul similar

15. Ca şi în ancheta iniţială, s-a descoperit că foliile din PET fabricate şi vândute pe piaţa internă în India, cele exportate către Comunitate din India şi cele fabricate şi vândute de către producătorii comunitari au aceleaşi caracteristici fizice şi tehnice de bază şi sunt destinate aceloraşi utilizări. Prin urmare, se consideră că sunt produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C. REEXAMINAREA INTERMEDIARĂ PARŢIALĂ: DUMPINGUL

1. Valoarea normală

16. Pentru a se stabili valoarea normală, s-a verificat mai întâi dacă vânzările interne totale ale societăţii Jindal sunt reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, respectiv dacă acestea reprezintă cel puţin 5% din volumul total al vânzărilor produsului în cauză exportat către Comunitate.

17. S-a determinat apoi, pentru fiecare tip de produs, dacă vânzările interne totale reprezintă cel puţin 5% din volumul vânzărilor pentru acelaşi tip de produs exportat către Comunitate.

18. Pentru tipurile de produse pentru care vânzările interne reprezentau cel puţin 5% din volumul vânzărilor pentru acelaşi tip de produs exportate către Comunitate, s-a analizat apoi dacă volumul vânzărilor efectuate în cadrul operaţiunilor comerciale normale a fost suficient, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Pentru fiecare tip de produs pentru care volumul vânzărilor interne efectuate la un preţ superior costului de producţie reprezenta mai mult de 80% din vânzări, valoarea normală a fost stabilită pe baza preţului mediu ponderat plătit efectiv pentru toate vânzările interne. Pentru tipurile de produse pentru care volumul tranzacţiilor profitabile a fost mai mic sau egal cu 80%, dar nu mai mic de 10% din vânzări, valoarea normală a fost stabilită pe baza preţului mediu ponderat plătit efectiv numai pentru vânzările interne profitabile. Pentru tipurile de produse pentru care mai puţin de 10% din volumul vânzărilor au fost efectuate pe piaţa internă la un preţ care nu este inferior costului unitar, s-a considerat că tipul de produs în cauză nu a fost vândut în cadrul operaţiunilor comerciale normale şi, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

19. Pentru tipurile de produse pentru care preţurile interne ale producătorului-exportator nu au putut fi folosite pentru stabilirea valorii normale, fie pentru că vânzările nu au fost suficient de reprezentative, fie pentru că volumul vânzărilor efectuate în cadrul operaţiunilor comerciale normale nu a fost suficient, valoarea normală a fost stabilită pe baza costurilor de producţie suportate de către producătorul-exportator în cauză, la care s-a adăugat o sumă rezonabilă corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative şi altor cheltuieli generale („costuri VAG”), precum şi profiturilor, în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) şi (6) din regulamentul de bază.

20. Costurile VAG au fost stabilite pe baza costurilor suportate de către producătorul-exportator, în legătură cu vânzările sale interne ale produsului în cauză care au fost considerate ca fiind reprezentative. Marja de profit a fost calculată pe baza marjei de profit medii ponderate a societăţii, pentru tipurile de produse vândute pe piaţa internă în cantităţi suficiente, în cadrul operaţiunilor comerciale normale.

2. Preţul de export

21. Marea majoritate a vânzărilor la export ale produsului în cauză către Comunitate, în cursul PAR, au fost destinate unor clienţi independenţi. Prin urmare, preţul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza preţului de export plătit efectiv sau de plătit.

22. O parte din vânzările la export au fost făcute către o societate asociată la Comunitate. Aceasta nu a revândut mărfurile direct, ci le-a transformat în mod substanţial, în aşa fel încât s-a dovedit imposibilă stabilirea preţului de export al produsului exportat pe baza preţului de revânzare al produsului transformat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Preţurile practicate de Jindal către această societate au fost comparate cu preţurile practicate de Jindal către clienţii săi independenţi de Comunitate, pentru aceleaşi tipuri de produse, în cursul PAR. Deoarece s-a constatat că aceste două serii de preţuri sunt conforme pentru fiecare tip de produs, s-a concluzionat că preţurile practicate de Jindal către clientul său comunitar sunt fiabile şi pot fi folosite pentru calcularea preţului de export.

3. Comparaţia

23. Valoarea normală şi preţul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică. Pentru a asigura o comparaţie echitabilă, s-a ţinut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferenţele care afectau comparabilitatea preţurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecinţă, s-au făcut ajustări în cazul diferenţelor legate de discounturi, rabaturi, costuri de transport, asigurare, manipulare, încărcare şi costuri auxiliare, ambalare, credit şi comisioane, acolo unde a fost cazul şi au existat probe verificate în acest sens.

24. Jindal a cerut o ajustare la valoarea normală pentru a ţine cont de dreptul de import care nu a fost perceput în cadrul Sistemului licenţelor prealabile (Advance Licence Scheme „ALS”), în ceea ce priveşte importurile de materii prime folosite pentru fabricarea bunurilor destinate exportului. Sistemul ALS permite importul de materii prime fără taxe, cu condiţia ca societatea respectivă să exporte o cantitate şi o valoare corespunzătoare de produs finit, stabilită în conformitate cu normele standard oficiale de intrări/ieşiri („standard input-output norms”). Importurile efectuate în cadrul sistemului ALS pot fi utilizate fie pentru producţia bunurilor destinate exportului, fie pentru reconstituirea factorilor de producţie de pe piaţa internă folosiţi pentru a produce aceste bunuri. Societatea a pretins că exporturile produsului în cauză către Comunitate au fost folosite pentru îndeplinirea cerinţelor impuse de sistemul ALS în privinţa materiilor prime importate. Nu s-a ajuns la nici o concluzie cu privire la eventuala justificare a unei ajustări în cadrul acestei cereri, deoarece, stabilindu-se că societatea nu a practicat dumpingul în timpul PAR, aceasta nu ar avea nici un impact asupra rezultatului final al anchetei de reexaminare

4. Marja de dumping

25. Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparaţii între valoarea normală medie ponderată şi preţul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.

26. Această comparaţie a indicat o marjă de dumping negativă.

5. Caracterul durabil al modificării circumstanţelor

27. În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă concluziile stabilite în cadrul acestei anchete pot fi considerate în mod rezonabil ca fiind durabile.

28. În acest sens, se aminteşte că, în cadrul a două anchete consecutive încheiate prin adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1676/2001 al Consiliului[10] şi a Regulamentului (CE) nr. 63/2005 al Consiliului[11], s-a constatat faptul că Jindal nu a practicat dumpingul. Aceste concluzii privind absenţa dumpingului au fost confirmate de către ancheta actuală şi nu există elemente care să indice că această situaţie de absenţă a dumpingului nu ar avea un caracter durabil.

29. Prin urmare, se consideră că măsurile actuale privind societatea Jindal permit obţinerea rezultatelor dorite şi trebuie să rămână neschimbate.

D REEXAMINAREA MĂSURILOR CARE URMEAZĂ SĂ EXPIRE

D.1 PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIŢIEI DUMPINGULUI

1. Observaţii preliminare

30. Conform datelor Eurostat, volumul produsului în cauză importat în Comunitate din India s-a ridicat la 23 472 de tone în cursul PAR. Cei trei producători-exportatori care au constituit eşantionul reprezentau aproximativ 97% din această cantitate în cursul PAR, iar Jindal singur reprezenta aproximativ 90% din volumul total al exporturilor din India către Comunitate în cursul aceleiaşi perioade.

31. În cursul perioadei de anchetă a anchetei iniţiale (de la 1 aprilie 1999 la 31 martie 2000), volumul importurilor din India a fost de 50 590 de tone. În cursul perioadei de anchetă a precedentei anchete antisubvenţie (de la 1 octombrie 2003 la 30 septembrie 2004), volumul importurilor din India a fost de 12 679 de tone.

2. Dumpingul importurilor în cursul PAR

2.1 Observaţie preliminară

32. Astfel cum se menţionează la punctul (11) de mai sus, trei producători-exportatori au fost aleşi pentru a constitui eşantionul. Pentru Jindal, se aplică concluziile prezentate la punctele (16) – (26).

2.2 Valoarea normală

33. Pentru a se stabili valoarea normală pentru Garware şi Ester, s-a verificat mai întâi dacă vânzările interne raportate ale fiecărui producător-exportator sunt reprezentative, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, respectiv dacă acestea reprezintă cel puţin 5% din volumul raportat de vânzări ale produsului în cauză exportat către Comunitate.

34. S-a determinat apoi, pentru fiecare tip de produs, dacă vânzările interne totale reprezintă cel puţin 5% din volumul vânzărilor pentru acelaşi tip de produs exportat către Comunitate.

35. Pentru tipurile de produse pentru care vânzările interne reprezentau cel puţin 5% din volumul vânzărilor pentru acelaşi tip de produs exportate către Comunitate, s-a analizat apoi dacă volumul vânzărilor efectuate în cadrul operaţiunilor comerciale normale a fost suficient, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Pentru fiecare tip de produs pentru care volumul vânzărilor interne efectuate la un preţ superior costului de producţie reprezenta mai mult de 80% din vânzări, valoarea normală a fost stabilită pe baza preţului mediu ponderat plătit efectiv pentru toate vânzările interne. Pentru tipurile de produse pentru care volumul tranzacţiilor profitabile a fost mai mic sau egal cu 80%, dar nu mai mic de 10% din vânzări, valoarea normală a fost stabilită pe baza preţului mediu ponderat plătit efectiv numai pentru vânzările interne profitabile. Pentru tipurile de produse pentru care mai puţin de 10% din volumul vânzărilor au fost efectuate pe piaţa internă la un preţ care nu este inferior costului unitar, s-a considerat că tipul de produs în cauză nu a fost vândut în cadrul operaţiunilor comerciale normale şi, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

36. Pentru tipurile de produse pentru care preţurile interne ale producătorului-exportator nu au putut fi folosite pentru stabilirea valorii normale, fie pentru că vânzările nu au fost suficient de reprezentative, fie pentru că volumul vânzărilor efectuate în cadrul operaţiunilor comerciale normale nu a fost suficient, valoarea normală a fost stabilită pe baza costurilor de producţie suportate de către producătorul-exportator în cauză, la care s-a adăugat o sumă rezonabilă corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative şi altor cheltuieli generale („costuri VAG”), precum şi profiturilor, în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) şi (6) din regulamentul de bază

37. Costurile VAG au fost stabilite pe baza costurilor suportate de către producătorul-exportator, în legătură cu vânzările sale interne ale produsului în cauză care au fost considerate ca fiind reprezentative. Marja de profit a fost calculată pe baza marjei de profit medii ponderate a societăţii, pentru tipurile de produse vândute pe piaţa internă în cantităţi suficiente, în cadrul operaţiunilor comerciale normale.

2.3 Preţul de export

38. În ceea ce priveşte determinarea preţurilor de export, trebuie amintit faptul că ancheta actuală încearcă să stabilească dacă, în cazul abrogării măsurilor de protecţie, dumpingul ar continua sau ar reapărea. În acest context, determinarea preţurilor de export folosite pentru calcularea dumpingului nu poate fi limitată la o examinare a comportamentului trecut al exportatorilor, ci trebuie să examineze şi evoluţia probabilă a preţurilor de export în viitor. Cu alte cuvinte, trebuie să se determine dacă preţurile de export trecute oferă indicaţii fiabile cu privire la evoluţia probabilă a preţurilor de export în viitor.

39. Având în vedere existenţa angajamentelor privind preţurile în cursul unei părţi a PAR, s-a examinat în special dacă existenţa unor astfel de angajamente a influenţat preţurile de export practicate în trecut, astfel încât să le facă necorespunzătoare pentru stabilirea strategiilor de export viitoare. În plus, se constată că angajamentele privind preţurile ale societăţilor Garware şi Ester au fost retrase la 9 martie 2006, în timp ce PAR acoperă perioada cuprinsă între 1 iulie 2005 şi 30 iunie 2006. Atât pentru Garware, cât şi pentru Ester, s-a constatat că tranzacţiile de export care au avut loc în timpul PAR, când angajamentul privind preţurile era în vigoare, au fost făcute la preţuri care se apropiau suficient de mult de preţul minim de import (PMI) pentru a pune la îndoială faptul că aceste preţuri pot fi considerate ca fiind durabile şi că pot fi stabilite independent de PMI. Un raţionament similar a fost deja descris la punctul (28) din Regulamentul (CE) nr. 366/2006 al Consiliului[12].

40. În ceea ce priveşte societatea Garware, tranzacţiile efectuate în timpul PAR, după retragerea angajamentelor, au acoperit aproximativ 20% din volumul total al exporturilor şi au fost efectuate cu regularitate după retragerea angajamentelor. Având în vedere volumele exportate după expirarea angajamentelor, la 8 martie 2006, preţurile practicate în cadrul acestor tranzacţii sunt considerate a fi semnificative în ceea ce priveşte politica de preţuri care ar fi fost adoptată de către Garware în absenţa acestor angajamente. În consecinţă, preţurile practicate în cadrul acestor tranzacţii au fost folosite pentru calcularea preţului de export pentru toate cantităţile exportate de Garware, pe întreg parcursul PAR.

41. În ceea ce priveşte societatea Ester, tranzacţiile efectuate în timpul perioadei, după retragerea angajamentelor, acoperă numai 5% din volumele totale şi au fost limitate la o perioadă foarte scurtă, imediat după retragerea angajamentelor. Prin urmare, preţurile practicate în cadrul acestor tranzacţii nu pot fi considerate reprezentative pentru preţurile de export pe care societatea le-ar fi practicat în absenţa angajamentelor. Astfel cum a fost deja menţionat la punctul (39) de mai sus, preţurile de export către Comunitate, practicate de către Ester înainte de retragerea angajamentelor, au fost foarte apropiate de preţurile minime de import (PMI). În plus, s-a constatat, de asemenea, că preţurile practicate de către Ester la exportul către alte ţări terţe, analizate fie pe baza unei medii ponderate, fie pe tipuri de produse, erau considerabil inferioare preţurilor practicate la exportul către Comunitate, ceea ce sugerează că, în absenţa angajamentelor, este probabil că acestea din urmă ar fi fost aliniate preţurilor practicate, pentru aceleaşi tipuri de produse, la exportul către alte ţări terţe. Prin urmare, s-a concluzionat că preţurile practicate de către Ester la exportul către Comunitate, atunci când angajamentele erau în vigoare, nu pot fi folosite pentru a stabili preţuri de export fiabile, în sensul articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, în cadrul prezentei reexaminări a măsurilor care urmează să expire. Având în vedere faptul că Ester a vândut produsul în cauză în cantităţi substanţiale pe piaţa mondială, în timpul PAR, s-a hotărât să se stabilească preţul de export pentru modelele vândute către Comunitate, în timpul părţii PAR când angajamentul era în vigoare, pe baza preţurilor plătite efectiv sau de plătit tuturor ţărilor terţe. Pentru perioada de după retragerea angajamentelor, din cadrul PAR, preţul de export a fost stabilit pe baza preţurilor plătite efectiv sau de plătit la exportul către Comunitate.

2.4 Comparaţia

42. Valoarea normală şi preţul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică. Pentru a se asigura o comparaţie echitabilă, s-a ţinut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferenţele care afectau comparabilitatea preţurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecinţă, s-au făcut ajustări în cazul diferenţelor legate de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare şi costuri auxiliare, comisioane, ambalare şi credit, acolo unde a fost cazul şi au existat probe verificate în acest sens.

43. Pentru un număr limitat de exporturi, producătorii-exportatori au solicitat o ajustare a preţului de export, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază, corespunzătoare valorii avantajelor acordate la export, în cadrul Sistemului de credite pentru drepturi de import (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPB”) acordate ulterior exportului. În cadrul acestui sistem, creditele primite la exportul produsului în cauză pot fi utilizate pentru a compensa taxele vamale datorate pentru importurile de orice tip de marfă sau pot fi vândute în mod liber altor societăţi. În plus, nu există obligaţia ca mărfurile importate să fie folosite numai pentru fabricarea produsului exportat. Producătorii nu au putut demonstra că avantajul conferit de Sistemul de credite pentru drepturi de import acordate ulterior exportului a afectat comparabilitatea preţurilor şi, în special, că clienţii au plătit în mod sistematic preţuri diferite pe piaţa internă din cauza avantajelor acordate de acest sistem. Prin urmare, cererea a fost respinsă.

2.5 Marja de dumping

44. Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparaţii între valoarea normală medie ponderată şi preţul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază. În cazul în care preţurile de export au fost bazate pe preţurile practicate către ţările terţe, au fost calculate valori CIF corespunzătoare prin adăugarea la preţul franco fabrică a diferenţei medii ponderate, pe tip de produs, dintre preţurile la exportul către Comunitate la nivel franco fabrică şi la nivel CIF.

45. Această comparaţie a indicat o marjă de dumping cuprinsă între 15% şi 25%. Se reaminteşte faptul că, în cazul societăţii Jindal, a fost constatată o marjă de dumping negativă (a se vedea punctul (26) de mai sus).

3. Evoluţia importurilor în eventualitatea anulării măsurilor

Efectul înlăturării măsurilor existente privind importurile care fac obiectul unui dumping

3.1 Capacităţi neutilizate

46. În timpul PAR, capacitatea disponibilă a tuturor exportatorilor indieni cunoscuţi a fost estimată la 32 000 de tone. Cu toate acestea, trebuie remarcat că, din acest total, aproximativ 25 000 de tone sunt atribuite exportatorilor indieni având o taxă antidumping de 0%. Eventuala abrogare a măsurilor antidumping va avea probabil un impact redus asupra politicii de export a acestor societăţi. Prin urmare, se atribuie numai aproximativ 7 000 de tone exportatorilor indieni care au o taxă antidumping diferită de 0%. În cazul abrogării măsurilor, capacitatea disponibilă menţionată anterior care, în timpul PAR, reprezenta aproximativ 30% din volumul total de import al produsului în cauză din India către Comunitate şi 3% din consumul comunitar ar putea fi direcţionată către Comunitate.

3.2 Stimulente pentru a redirecţiona volumele de vânzări către Comunitate

47. Pe baza unei comparaţii model cu model, preţurile de export către ţările terţe practicate de către exportatorii indieni care au constituit eşantionul, având o marjă de dumping diferită de 0%, au fost, în timpul PAR, cu 20% până la 30% mai scăzute faţă de preţurile de export către Comunitate ale aceloraşi producători-exportatori. Vânzările acestor doi exportatori către ţările terţe constau în cantităţi importante, reprezentând 80%-90% din totalul vânzărilor lor la export. Prin urmare, s-a concluzionat că, în cazul abrogării măsurilor, nivelul preţurilor de export către alte ţări terţe poate fi considerat ca fiind un indicator al nivelului probabil al preţurilor vânzărilor la exportul către Comunitate.

48. Unele dintre cele mai mari pieţe de export pentru foliile din PET sunt protejate prin tarife ridicate. În special, importurile de folii din PET din India către SUA sunt supuse unor taxe antidumping cuprinse între 2,32% şi 24,11% şi unor taxe compensatorii cuprinse între 9% şi 25,27%, în funcţie de exportatorul indian respectiv.

3.3 Concluzii

49. Prin urmare, se concluzionează că, având în vedere nivelurile relative ale preţurilor, capacităţile disponibile şi stimulentele observate mai sus, există o probabilitate: (i) de continuare a dumpingului, (ii) de creştere a cantităţilor exportate către Comunitate, în cazul anulării măsurilor antidumping în vigoare.

D.2 DEFINIŢIA INDUSTRIEI COMUNITARE

50. Patru producători comunitari (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA şi Toray Plastics Europe) au colaborat în totalitate la anchetă. În timpul anchetei, aceştia reprezentau aproximativ 95% din producţia comunitară. Ei formează, aşadar, industria comunitară, în sensul articolului 4 alineatul (1) şi al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

51. Se observă că situaţia producţiei comunitare de folii din PET s-a schimbat de la ancheta iniţială. Într-adevăr, Kodak Industrie (Franţa) nu mai produce folii din PET în cadrul Comunităţii, iar 3M şi-a transferat activitatea societăţii I.T.P. SpA, (Italia) care îşi reorientează instalaţiile către producţii noi şi diferite. De asemenea, trebuie subliniat faptul că, deoarece Republica Cehă a devenit, începând cu data de 1 mai 2004, membră a Uniunii Europene, societatea Fatra a.s. (localizată în Republica Cehă) face parte din producţia comunitară.

D.3 SITUAŢIA PE PIAŢA COMUNITARĂ

1. Consumul pe piaţa comunitară

52. Consumul comunitar total era calculat pe baza statisticilor de import efectuate de către Eurostat, a vânzărilor industriei comunitare în cadrul Comunităţii şi a vânzărilor altor producători comunitari.

Tabelul 1

Consum comunitar | 2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 – 30/6/06) |

Volum (tone) | 253 890 | 250 231 | 251 612 | 257 177 |

Indice (2003=100) | 100 | 99 | 99 | 101 |

53. Consumul în timpul PAR a crescut cu 1% faţă de anul 2003 (mai mult de 3 000 de tone).

2. Importurile din India, Brazilia şi Israel: volumul, cota de piaţă şi preţurile de import

54. Volumul importurilor către Comunitate din India a crescut cu 86% între anul 2003 şi PAR, iar cota de piaţă a crescut de la 5% la 9%, în timp ce preţurile au scăzut cu 12%. Datele sunt bazate pe statisticile Eurostat.

Tabelul 2

Importuri din India | 2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 – 30/6/06) |

Volum (tone) Indice (2003=100) | 12 597 100 | 15 972 127 | 23 912 190 | 23 472 186 |

Cotă de piaţă | 5% | 6% | 10% | 9% |

Preţuri (EUR/tonă) | 2 005 | 1 890 | 1 866 | 1 755 |

Indice (2003=100) | 100 | 94 | 93 | 88 |

55. Importurile din Brazilia şi Israel, care au fost considerate abuzive, astfel cum este menţionat la punctul (2) de mai sus, au scăzut considerabil în urma extinderii asupra acestor importuri a măsurilor antidumping aplicabile importurilor originare din India. Preţurile foliilor din PET originare din aceste ţări au crescut cu 219% în urma instituirii măsurilor împotriva eludării.

Tabelul 3

Importuri din Brazilia şi Israel | 2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 – 30/6/06) |

Volum (tone) Indice (2003=100) | 6 855 100 | 5 527 91 | 271 5 | 419 6 |

Cotă de piaţă | 2% | 2% | 0% | 0% |

Preţuri (EUR/tonă) (date Eurostat) Indice (2003=100) | 1 581 100 | 1 741 110 | 4 170 264 | 3 461 219 |

56. Cu toate acestea, trebuie ţinut cont de faptul că, în cadrul anchetei actuale, s-a constatat că Jindal nu a practicat dumpingul, iar în cadrul unor anchete anterioare, s-a constatat că nici alte societăţi (în special Flex Industries Limited şi Polyplex Corporation Limited) nu au practicat dumpingul. În consecinţă, pentru ancheta actuală vor fi luate în considerare numai importurile originare din India care au făcut obiectul unui dumping şi importurile care au fost considerate abuzive. Importurile din India care au făcut obiectul unui dumping şi cele supuse unor drepturi împotriva eludării au scăzut cu 70% între anul 2003 şi PAR – a se vedea tabelul 4 de mai jos. Scăderea puternică a acestor importuri se datorează, în mare măsură, aplicării măsurilor împotriva eludării asupra importurilor din Brazilia şi din Israel.

Tabelul 4 (Sursă: Eurostat şi date ale societăţilor)

Importuri din India+Brazilia+Israel | 2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 – 30/6/06) |

Volum (tone) | 10 383 | 8 881 | 3 618 | 2 766 |

Indice (2003 = 100) | 100 | 86 | 35 | 27 |

Cotă de piaţă | 4% | 4% | 1% | 1% |

Preţuri (EUR/tonă) | 1 855 | 1 852 | 1 891 | 1 785 |

3. Importurile provenind din alte ţări terţe

57. Importurile provenind din alte ţări terţe au crescut cu 24% în timpul perioadei analizate (de la aproximativ 62 000 de tone în anul 2003 la aproximativ 77 000 de tone în timpul PAR), iar cota de piaţă comunitară corespunzătoare acestor importuri a crescut cu 5 puncte procentuale (de la 25% la 30%). Principalele importuri efectuate provin din Coreea de Sud, SUA, Thailanda şi Emiratele Arabe Unite. Preţul mediu pe tonă a scăzut cu 11% între anul 2003 şi PAR. Cifrele sunt bazate pe datele Eurostat.

Tabelul 5

Ţara | 2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 – 30/6/06) |

Coreea de Sud | Volum de importuri (tone) | 25 895 | 23 983 | 22 225 | 23 878 |

Indice (2003 = 100) | 100 | 93 | 86 | 92 |

Cotă de piaţă | 10% | 10% | 9% | 9% |

Preţuri (EUR/tonă) | 2 137 | 2 146 | 2 239 | 2 098 |

SUA | Volum de importuri | 14 611 | 18 636 | 20 544 | 13 432 |

Indice (2003 = 100) | 100 | 128 | 141 | 92 |

Cotă de piaţă | 6% | 7% | 8% | 5% |

Preţuri (EUR/tonă) | 7 575 | 6 067 | 4 974 | 6 690 |

Thailanda | Volum de importuri | 2 858 | 6 511 | 8 647 | 8 647 |

Indice (2003=100) | 100 | 228 | 303 | 303 |

Cotă de piaţă | 1% | 3% | 3% | 3% |

Preţuri (EUR/tonă) | 1 742 | 1 764 | 1 811 | 1 758 |

Emiratele Arabe Unite | Volum de importuri (tone) | 1 | 26 | 2 478 | 5 898 |

Indice (2004 = 100) | 100 | 9 422 | 22 427 |

Cotă de piaţă | 0% | 1% | 2% |

Preţuri (EUR/tonă) | 2 872 | 1 854 | 1 790 |

Total Coreea de Sud, SUA, Thailanda şi Emiratele Arabe Unite | Volum de importuri (tone) | 43 366 | 49 157 | 53 894 | 51 855 |

Indice (2003=100) | 100 | 80 | 100 | 110 |

Cotă de piaţă | 17% | 20% | 21% | 20% |

Totalul ţărilor, cu excepţia Indiei, Braziliei şi Israelului | Volum de importuri (tone) | 62 300 | 65 683 | 74 191 | 77 054 |

Indice (2003=100) | 100 | 105 | 119 | 124 |

Cotă de piaţă | 25% | 26% | 30% | 30% |

preţ | Preţ mediu ponderat (EUR/tonă) Indice | 3 848 100 | 3 756 98 | 3 431 90 | 3 428 89 |

4. Situaţia economică a industriei comunitare

58. În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toţi factorii şi indicii economici pertinenţi care influenţează situaţia industriei comunitare.

4.1 Producţia, capacitatea de producţie şi utilizarea capacităţii

59. În timpul perioadei analizate, capacitatea a rămas stabilă (aproximativ 190 000 de tone), iar producţia şi utilizarea capacităţii au scăzut cu 4%.

Tabelul 6

2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 - 30/6/06) |

Producţia (în tone) Indice (2003=100) | 176 682 100 | 175 465 99 | 165 348 94 | 168 875 96 |

Capacitatea (în tone) Indice (2003=100) | 190 694 100 | 185 863 97 | 186 721 98 | 189 832 100 |

Utilizarea capacităţii Indice (2003=100) | 93% 100 | 94% 101 | 89% 96 | 89% 96 |

4.2 Stocurile

60. Stocurile produsului în cauză au scăzut între anii 2003 şi 2004 de la 23 929 de tone la 22 241 de tone, au crescut uşor în anul 2005 şi au scăzut la 21 272 de tone, în timpul PAR. Scăderea s-a datorat în principal unei scăderi a producţiei.

Tabelul 7

Stocuri | 2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 – 30/6/06) |

Tone Indice (2003=100) | 23 929 100 | 22 241 93 | 23 209 97 | 21 272 89 |

4.3 Volumul vânzărilor către clienţii independenţi de Comunitate şi cota de piaţă.

61. Volumul vânzărilor industriei comunitare către clienţii independenţi de Comunitate a scăzut cu 5% între anii 2003 şi 2005, de la 142 755 de tone la 135 956 de tone, apoi a crescut uşor în anul 2005 şi PAR, dar nu a atins decât 98% din nivelul vânzărilor din anul 2003. Vânzările către societăţile comunitare au fost neglijabile (acestea au fost cuprinse între 200 şi 300 de tone în fiecare an, în timpul perioadei analizate). În plus, cota de piaţă a industriei comunitare a scăzut cu 2 puncte procentuale între anul 2003 şi PAR.

Tabelul 8

2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 – 30/6/06) |

Volumul vânzărilor (în tone) Indice (2003=100) | 142 755 100 | 144 282 101 | 135 956 95 | 139 212 98 |

Cota de piaţă în consumul total | 56% | 58% | 54% | 54% |

4.4 Preţurile de vânzare şi costurile

62. Preţurile de vânzare unitare au scăzut cu 2% în timpul perioadei analizate (de la 2 891 de EUR/tonă, în anul 2003, la 2 819 EUR/tonă, în timpul PAR), la fel ca şi costul mediu pe tonă, care a scăzut de la 3 216 EUR/tonă, în anul 2003, la 3 137 de EUR/tonă, în timpul PAR. Această scădere a costurilor a avut loc în ciuda creşterii substanţiale a costului mediu pentru majoritatea materiilor prime (datorită creşterii preţurilor petrolului). Aceste cifre arată că, pentru a evita o pierdere excesivă din cota de piaţă, industria comunitară nu era în măsură să îşi acopere în totalitate costurile de producţie prin preţurile de vânzare.

Tabelul 9

2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 – 30/6/06) |

Preţ mediu ponderat (EUR/tonă) Indice | 2 891 100 | 2 865 99 | 2 929 101 | 2 819 98 |

Cost mediu ponderat (EUR/tonă) Indice (2003=100) | 3 216 100 | 3 112 97 | 3 152 98 | 3 137 98 |

4.5 Creşterea

63. În cursul perioadei analizate, industria comunitară a pierdut din cota de piaţă, pe o piaţă în uşoară creştere.

4.6 Ocuparea forţei de muncă, productivitatea şi salariile

64. Nivelul de ocupare al forţei de muncă în industria comunitară a scăzut cu 13% între anul 2003 şi PAR. Cu toate că salariul mediu pe angajat a crescut cu 5%, a fost făcut un efort de raţionalizare şi productivitatea pe angajat a crescut cu 9%. Astfel, nivelul costurilor forţei de muncă pe tonă produsă a scăzut cu 4%.

Tabelul 10

2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 – 30/6/06) |

Ocuparea forţei de muncă Indice (2003=100) | 2 263 100 | 2 112 93 | 2 027 90 | 1 978 87 |

Productivitate (tone pe angajat) Indice (2003=100) | 78 100 | 83 106 | 82 104 | 85 109 |

Salarii (în mii de EUR) Indice (2003=100) | 138 876 100 | 132 916 96 | 129 098 93 | 127 375 92 |

Salariu mediu pe angajat Indice (2003=100) | 61 362 100 | 62 922 103 | 63 669 104 | 64 407 105 |

Salarii pe tonă produsă Indice (2003=100) | 786 100 | 758 96 | 781 99 | 754 96 |

4.7 Rentabilitatea şi randamentul investiţiilor

65. Rentabilitatea vânzărilor reprezintă profitul obţinut prin vânzările produsului în cauză în cadrul Comunităţii. Randamentul investiţiilor a fost calculat pe baza randamentului activelor totale.

66. Rentabilitatea şi randamentul investiţiilor în ceea ce priveşte vânzările produsului în cauză către clienţi independenţi de Comunitate au rămas negative pe tot parcursul perioadei analizate, în ciuda unor uşoare îmbunătăţiri în anii 2004 şi 2005. În cursul PAR, atât rentabilitatea cât şi randamentul investiţiilor au fost deosebit de scăzute (rentabilitatea – 11% şi randamentul investiţiilor – 3,1%) şi au scăzut în continuare după anul 2005.

Tabelul 11

2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 – 30/6/06) |

Rentabilitatea Indice (2003=100) | - 11.2% - 100 | - 8.6% - 77 | - 7.6% -68 | -11.3% -101 |

Randamentul investiţiilor Indice (2003=100) | -2.6% - 100 | -2.1% -81 | -1.9% -75 | -3.1% -118 |

4.8 Fluxul de numerar

67. Tendinţa privind fluxul de numerar a cunoscut o deteriorare, în special în timpul PAR.

Tabelul 12

2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 – 30/6/06) |

Flux de numerar (în mii de EUR) Indice (2003=100) | 35 305 100 | 34 690 98 | 21 980 62 | 15 128 43 |

4.9 Investiţiile şi capacitatea de mobilizare a capitalului

Tabelul 13

2003 | 2004 | 2005 | PAR (1/7/05 – 30/6/06) |

Investiţii (în mii de EUR) Indice (2003=100) | 21 745 100 | 18 131 83 | 16 772 77 | 17 724 82 |

68. Între anul 2003 şi PAR, investiţiile pentru producţia de folii din PET au scăzut cu 18%. În timpul PAR, valoarea investiţiilor a crescut cu 6% comparativ cu situaţia din anul 2005 dar, în comparaţie cu anul 2003, a rămas la un nivel mai scăzut. În timpul anchetei, s-a constatat că investiţiile au fost efectuate în principal pentru a îmbunătăţi calitatea produsului şi pentru a menţine capacitatea de producţie.

69. Nivelul scăzut al investiţiilor se explică în mare măsură prin faptul că societăţile-mamă din cadrul industriei comunitare nu s-au arătat interesate de a investi sau de a oferi garanţii pentru investiţii în activităţi care nu sunt rentabile, precum producţia de folii din PET în Europa.

4.10 Amploarea marjei de dumping şi redresarea în urma efectelor practicilor anterioare de dumping

70. Analiza privind amploarea marjei de dumping ia în considerare faptul că există măsuri în vigoare care permit eliminarea dumpingului prejudiciabil. Astfel cum se indică mai sus, informaţiile disponibile arată că unul dintre producătorii-exportatori care au constituit eşantionul continuă să practice preţuri de dumping către Comunitate. Cu toate că marja de dumping constatată este semnificativă, impactul acesteia asupra situaţiei industriei comunitare în timpul PAR a fost nesemnificativ, având în vedere că cota de piaţă a importurilor din India care au făcut obiectul unui dumping şi a celor care au fost considerate abuzive reprezenta 1% din consumul comunitar total. Jindal a contribuit cu siguranţă la agravarea situaţiei industriei comunitare. Cu toate acestea, trebuie ţinut cont şi de faptul că, chiar dacă importurile provenind de la Jindal sunt excluse din analiză, industria comunitară nu ar fi fost în măsură să se redreseze în urma practicilor anterioare de dumping, după instituirea măsurilor antidumping în anul 2001, din cauza eludării (împotriva căreia măsurile au fost adoptate doar la sfârşitul anului 2004) şi a inadecvării angajamentelor, care au fost abrogate doar anul trecut. Nu trebuie uitat faptul că, înaintea instituirii drepturilor împotriva eludării şi a abrogării angajamentelor, nivelul importurilor provenind de la societăţile indiene care au practicat dumpingul era de mai mult de trei ori mai mare în raport cu PAR.

5. Concluzie privind situaţia de pe piaţa comunitară

71. Volumul de folii din PET consumate de piaţa comunitară a crescut cu 1%, în timp ce volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu 2%.

72. Situaţia economică a industriei comunitare s-a înrăutăţit în ceea ce priveşte majoritatea factorilor de prejudiciu: producţia, capacitatea de producţie şi utilizarea capacităţii (-4%), volumul vânzărilor (-2%) şi valoarea acestora (-5%), cota de piaţă (-2 puncte procentuale), fluxul de numerar şi rentabilitatea, activitatea de investiţii şi randamentul investiţiilor.

73. Eforturile de restructurare depuse de către industria comunitară în ceea ce priveşte ocuparea forţei de muncă, reducerea costurilor şi creşterea productivităţii pe angajat nu au putut contrabalansa impactul creşterii preţurilor materiilor prime pe parcursul perioadei analizate. Costul producţiei a fost superior preţului de vânzare. Aceasta a coincis cu nivelul scăzut al preţului importurilor din India şi din alte ţări care au făcut obiectul unui dumping şi au fost considerate abuzive. Cu toate acestea, se observă că presiunea asupra preţurilor industriei comunitare a fost cauzată în parte de către importurile provenind de la Jindal, care nu a practicat dumpingul în timpul PAR, acestea reprezentând aproximativ 90% din importurile totale de folii din PET originare din India.

74. Având în vedere cele menţionate anterior, situaţia industriei comunitare rămâne precară şi, după toate probabilităţile, o creştere a importurilor care fac obiectul unui dumping ar agrava această situaţie.

D.4 Probabilitatea continuării sau reapariţiei prejudiciului

75. După cum s-a menţionat anterior, situaţia industriei comunitare este încă precară. În cazul eliminării măsurilor antidumping, importurile care fac obiectul unui dumping ar cunoaşte o creştere semnificativă. Astfel cum a fost menţionat anterior la punctul (46), exportatorii indieni supuşi unei taxe antidumping au capacitatea de a-şi creşte volumele exporturilor în mod semnificativ şi, astfel cum a fost menţionat la punctul (48), unele dintre cele mai mari pieţe de export mondiale pentru foliile din PET sunt protejate prin tarife ridicate, în special piaţa din SUA.

76. În absenţa taxelor antidumping, importurile din India care fac obiectul unui dumping ar putea exercita o presiune semnificativă asupra preţurilor pe piaţa comunitară. Prin urmare, există o probabilitate importantă de reapariţie a prejudiciului.

77. Având în vedere cele menţionate anterior, dacă industria comunitară ar fi expusă unei creşteri a volumelor de importuri din India la preţuri de dumping, situaţia sa financiară s-ar deteriora şi mai mult. Pe baza celor menţionate anterior, se concluzionează, prin urmare, că abrogarea măsurilor împotriva Indiei ar determina, după toate probabilităţile, o reapariţie a prejudiciului provocat industriei comunitare.

D.5 INTERESUL COMUNITĂŢII

78. În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menţinerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Comunităţii în ansamblu.

79. În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă determinarea interesului Comunităţii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, respectiv cele ale industriei comunitare, ale importatorilor şi ale utilizatorilor produsului în cauză.

80. Trebuie amintit că, în cadrul anchetei iniţiale, s-a considerat că adoptarea măsurilor nu este contrară interesului Comunităţii. În afară de aceasta, faptul că prezenta anchetă constituie o reexaminare şi, prin urmare, analizează o situaţie în care au fost deja instituite măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ anormal asupra părţilor vizate de către măsurile antidumping actuale.

81. Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei reapariţii a dumpingului prejudiciabil, există motive întemeiate care ar putea conduce la concluzia conform căreia menţinerea măsurilor în acest caz special nu este în interesul Comunităţii.

82. Pentru a evalua impactul probabil al deciziei de a institui sau nu măsurile respective, au fost solicitate informaţii tuturor părţilor interesate care fie erau cunoscute ca fiind vizate, fie s-au făcut chiar ele cunoscute. Pe această bază, Comisia a trimis chestionare către industria comunitară, nouă importatori independenţi şi 23 de utilizatori. În plus, Comisia i-a contactat, de asemenea, pe toţi ceilalţi producători comunitari cunoscuţi care nu au oferit informaţiile cerute pentru colaborarea la anchetă, pentru a obţine informaţiile fundamentale privind producţia şi vânzările acestora.

1. Impactul asupra industriei comunitare

83. Se aminteşte că industria comunitară se află în continuare într-o situaţie vulnerabilă, astfel cum a fost menţionat la punctele (58) – (74).

84. Menţinerea măsurilor ar trebui să atenueze perturbările pieţei şi scăderea preţurilor. Măsurile ar trebui cel puţin să permită industriei comunitare să-şi menţină vânzările şi să beneficieze de economii de scară.

85. În caz contrar, dacă măsurile antidumping ar fi eliminate, este probabil ca situaţia financiară negativă a industriei comunitare să se menţină sau chiar să se deterioreze. Industria comunitară este în mod deosebit marcată de o pierdere de venituri, cauzată de preţurile scăzute şi de cota de piaţă în declin.

86. În consecinţă, menţinerea măsurilor antidumping ar fi conformă cu interesul Comunităţii.

2. Impactul asupra importatorilor şi utilizatorilor

87. Numai un importator/utilizator şi patru utilizatori au colaborat la anchetă şi au oferit răspunsuri complete. Aceştia reprezintă 16,3% din consumul comunitar total de folii din PET şi au indicat că prelungirea taxelor antidumping nu ar avea un impact major asupra societăţilor lor.

3. Concluzie privind interesul Comunităţii

88. Luând în calcul toţi factorii de mai sus, se concluzionează că instituirea măsurilor nu ar avea un efect negativ semnificativ, sau chiar niciun efect negativ, privind situaţia utilizatorilor şi importatorilor produsului în cauză.

89. Pe această bază, se concluzionează că nu există motive întemeiate pentru a nu se menţine măsurile antidumping, din raţiuni legate de interesul comunitar.

E. MĂSURILE ANTIDUMPING

90. Toate părţile au fost informate cu privire la datele şi considerentele esenţiale pe baza cărora se intenţionează recomandarea menţinerii măsurilor existente. De asemenea, acestora li s-a acordat un termen, pentru a le permite să-şi prezinte observaţiile cu privire la informaţiile comunicate.

91. Pe baza faptelor şi considerentelor menţionate anterior, se concluzionează că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, trebuie încheiată reexaminarea intermediară parţială limitată la Jindal şi trebuie menţinută taxa antidumping de 0% instituită, în cadrul anchetei iniţiale, asupra importurilor de folii din PET produse şi exportate către Comunitate de către Jindal.

92. În ceea ce priveşte reexaminarea măsurilor care urmează să expire, astfel cum prevede articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază şi pe baza concluziilor menţionate anterior, măsurile antidumping aplicabile importurilor de folii din PET originare din India trebuie menţinute.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Reexaminarea intermediară parţială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare, printre altele, din India, declarate în mod obişnuit sub codurile NC ex 3920 62 19 şi ex 3920 62 90, în măsura în care aceste măsuri vizează producătorul-exportator indian Jindal Poly Films Limited, se încheie.

Articolul 2

93. Este instituită o taxă antidumping definitivă privind importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) clasificate sub codurile NC ex 3920 62 19 (coduri TARIC 3920 62 19 03, 3920 62 19 06, 3920 62 19 09, 3920 62 19 13, 3920 62 19 16, 3920 62 19 19, 3920 62 19 23, 3920 62 19 26, 3920 62 19 29, 3920 62 19 33, 3920 62 19 36, 3920 62 19 39, 3920 62 19 43, 3920 62 19 46, 3920 62 19 49, 3920 62 19 53, 3920 62 19 56, 3920 62 19 59, 3920 62 19 63, 3920 62 19 69, 3920 62 19 76, 3920 62 19 78 şi 3920 62 19 94) şi ex 3920 62 90 (coduri TARIC 3920 62 90 33 şi 3920 62 90 94), originare din India.

94. Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile preţului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de către societăţile menţionate în continuare, va fi stabilit după cum urmează:

Societate | Taxă definitivă (%) | TARIC Cod suplimentar |

Ester Industries Limited 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi - 110 003, India | 17,3 | A026 |

Flex Industries Limited A-1, Sector 60, Noida 201 301, (U.P.), India | 0,0 | A027 |

Garware Polyester Limited Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 6,8 | A028 |

Jindal Poly Films Limited 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0,0 | A030 |

MTZ Polyfilms Limited New India Centre, 5th floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 18,0 | A031 |

Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 0,0 | A032 |

SRF Limited Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg New Delhi 110-02 India | 3,5 | A753 |

Toate celelalte societăţi | 17,3 | A999 |

95. În cazul în care una dintre părţi furnizează Comisiei probe suficiente pentru a stabili că:

- nu a exportat mărfurile descrise în alineatul 1 în perioadele cuprinse între 1 aprilie 1999 şi 31 martie 2000 şi între 1 iulie 2005 şi 30 iunie 2006.

- nu are legătură cu niciun exportator sau producător supus măsurilor instituite de regulamentul (CE) nr. 366/2006 şi

- a exportat mărfurile respective după perioada cuprinsă între 1 iulie 2005 şi 30 iunie 2006 sau şi-a asumat o obligaţie contractuală irevocabilă de a exporta o cantitate substanţială în Comunitate,

Consiliul, hotărând cu majoritate simplă la propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ, poate modifica alineatul 2, prin adăugarea părţii respective în lista societăţilor supuse măsurilor antidumping enumerate în tabelul cuprins în alineatul 2, cu o taxă definitivă corespunzătoare nivelului taxei medii ponderate de 3,5%.

96. Taxa antidumping reziduală definitivă aplicabilă importurilor din India, astfel cum este menţionat în alineatul 2, este extinsă la importurile de aceleaşi folii din polietilenă tereftalată expediate din Brazilia şi din Israel (indiferent că sunt sau nu declarate ca fiind originare din aceste ţări) (coduri TARIC

3920 62 19 01, 3920 62 19 04, 3920 62 19 07,

3920 62 19 11, 3920 62 19 14, 3920 62 19 17,

3920 62 19 21, 3920 62 19 24, 3920 62 19 27,

3920 62 19 31, 3920 62 19 34, 3920 62 19 37,

3920 62 19 41, 3920 62 19 44, 3920 62 19 47,

3920 62 19 51, 3920 62 19 54, 3920 62 19 57,

3920 62 19 61, 3920 62 19 67, 3920 62 19 74, 3920 62 19 77,

3920 62 19 92, 3920 62 90 31, 3920 62 90 92)

cu excepţia celor produse de către:

Terphane Ltda BR 101, km 101, oraşul Cabo de Santo Agostinho, statul Pernambuco, Brazilia (cod suplimentar TARIC A569);

Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (cod suplimentar TARIC A570);

Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Israel (cod suplimentar TARIC A691).

97. În absenţa unor dispoziţii contrare, se aplică dispoziţiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Consiliu

Preşedintele

[1] JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

[2] JO L 227, 13.8.2001, p. 1.

[3] JO L 270, 29.9.2006, p. 1.

[4] JO L 342, 18.11.2004, p. 1.

[5] JO L 227, 23.8.2001, p. 56.

[6] JO L 68, 8.3.2006, p.37.

[7] JO L 236, 31.8.2006, p. 1.

[8] JO C 197, 22.8.2006, p. 2.

[9] JO C 202, 25.8.2006, p. 16.

[10] JO L 227, 13.8.2001, p. 1.

[11] JO L 63, 10.3.2005, p. 1.

[12] JO L 68, 8.3.2006, p. 6.