COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU Evaluarea execuției bugetare în contextul procedurilor de deficit excesiv în curs de desfășurare, după întocmirea previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011 /* COM/2012/04 final */





COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU Evaluarea execuției bugetare în contextul procedurilor de deficit excesiv în curs de desfășurare, după întocmirea previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011 1. Prezentare generală Importanța unor finanțe publice sănătoase drept condiție prealabilă pentru o creștere economică sustenabilă și pentru crearea de locuri de muncă a fost subliniată încă de la declanșarea crizei financiare și economice de după 2007. Din cauza politicilor bugetare insuficient de prudente și a dezechilibrelor macroeconomice puternice, mai multe state membre au devenit vulnerabile la turbulențele care au afectat piețele financiare începând cu anul 2008. Mecanismele de coordonare și supraveghere ale UE nu au fost suficient de puternice și de cuprinzătoare pentru a împiedica statele membre să ajungă într-o poziție vulnerabilă care afectează și alte țări. Pentru a răspunde acestor deficiențe, Comisia a propus în septembrie 2010 un pachet legislativ cuprinzător pentru întărirea supravegherii bugetare și extinderea supravegherii politicilor la dezechilibrele macroeconomice. Pachetul legislativ, așa-numitul „Six Pack” (pachet de șase propuneri), a primit aprobarea finală a Consiliului și a Parlamentului European în noiembrie 2011 și a intrat în vigoare în 13 decembrie 2011. El reprezintă o consolidare importantă a instrumentelor de supraveghere economică și bugetară. În centrul acestui pachet se află consolidarea Pactului de stabilitate și creștere, atât a componentei preventive, cât și a celei corective, procedura de deficit excesiv (PDE). În situația actuală, în care 23 de state membre fac obiectul unor PDE, noile prevederi ale componentei corective sunt extrem de importante. Pentru statele membre din zona euro, noile reguli prevăd aplicarea unor sancțiuni financiare dacă autoritățile naționale nu iau măsuri eficiente pentru a se conforma recomandărilor care le sunt adresate de Consiliu în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat. Concret, potrivit Regulamentului (UE) nr. 1173/2011 din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro[1], Comisia trebuie să recomande Consiliului impunerea unei amenzi în cazul statelor membre din zona euro care nu au luat măsuri eficiente pentru corectarea deficitului excesiv în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din tratat. Această nouă regulă se aplică oricărui stat membru din zona euro căruia îi este adresată o decizie a Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (8) din tratat după intrarea în vigoare a pachetului de șase propuneri. Aplicarea strictă a regulilor înăsprite privind disciplina bugetară este decisivă pentru credibilitatea monedei euro ca monedă stabilă și puternică și constituie o parte indispensabilă a soluționării crizei datoriilor suverane. Comisia a indicat că va aplica noile instrumente prevăzute în pachetul legislativ cu rigurozitate încă de la început. O evaluare completă a execuției bugetare în contextul PDE în curs de desfășurare a fost realizată pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011, publicate în data de 10 noiembrie 2011. Din cele 23 de state membre care fac obiectul acestor proceduri, cinci beneficiază sau au beneficiat de programe de asistență financiară[2]. În timp ce evoluțiile bugetare din țările care beneficiază de programe trebuie evaluate în raport cu prevederile documentelor aferente programelor respective, evaluarea de către serviciile Comisiei a stadiului de implementare a recomandărilor emise de Consiliu în temeiul articolului 126 alineatul (7) de către cele 18 state membre fără programe a arătat că, în majoritatea țărilor, politicile aplicate au permis realizarea unor progrese importante în direcția corectării sustenabile și în termenul prescris a deficitului public excesiv. În același timp însă, evaluarea a arătat că în unele state membre al căror termen pentru corectarea deficitului era iminent sau apropiat (2011 sau 2012), și anume Belgia, Cipru, Ungaria, Malta și Polonia, corectarea sustenabilă și în termenul prescris a deficitului era compromisă. Trebuie menționat că în patru dintre aceste cinci țări (Ungaria, Polonia, Belgia și Cipru), efortul bugetar adoptat până la data limită pentru întocmirea previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011 (24 octombrie 2011) a fost evaluat drept insuficient în raport cu cel recomandat de Consiliu, dacă nu sunt luate măsuri suplimentare. În cazul Maltei și al Ungariei, al căror termen pentru corectarea deficitului excesiv era 2011, s-a constatat că, în lipsa unor măsuri pentru menținerea deficitului public sub nivelul de 3% din PIB în perioada analizată, acesta nu va putea fi corectat în mod sustenabil, așa cum a solicitat Consiliul. Având în vedere această evaluare și intrarea în vigoare iminentă a pachetului de șase propuneri, Vicepreședintele Comisiei Europene Olli Rehn, responsabil de afacerile economice și monetare și de moneda euro, s-a adresat în scris statelor membre vizate în data de 11 noiembrie 2011. Statele respective au fost invitate să adopte în regim de urgență bugetul pentru 2012 și/sau măsuri suplimentare care să asigure corectarea sustenabilă și la timp a deficitului excesiv. Dacă nu vor fi adoptate măsuri de corectare, va deveni inevitabilă trecerea la etapele următoare ale PDE, cu posibilitatea impunerii unor sancțiuni. Invitația de a adopta măsuri suplimentare reflectă totodată concluziile Consiliului din 4 octombrie 2011 privind politicile bugetare, în care statele membre erau invitate să implementeze toate angajamentele luate în cadrul Pactului de stabilitate și creștere, Consiliul precizând că țările cu decalaje semnificative de ajustare în cadrul procedurii de deficit excesiv trebuie să prezinte, cel târziu în bugetele pentru 2012, măsuri concrete pentru eliminarea acestor decalaje. De la jumătatea lunii noiembrie, toate cele cinci state membre care aveau termenul de corectare a deficitului în 2011 și 2012 și în care, potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011, corectarea sustenabilă și la timp a deficitului excesiv era considerată compromisă, au adoptat și anunțat măsuri. În majoritatea cazurilor, aceste măsuri suplimentare sunt considerate suficiente pentru a asigura corectarea deficitului excesiv, conform recomandărilor formulate de Consiliu. Este vorba de Belgia, Cipru, Malta și Polonia. Însă, deși și în Ungaria au fost făcute eforturi suplimentare, evaluarea Comisiei arată că acestea nu sunt suficiente pentru a asigura un progres corespunzător în direcția corectării sustenabile a deficitului excesiv. Comunicarea de față prezintă principalele elemente ale evaluării realizate de Comisie. Mai precis, pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011 și luând în considerare inițiativele bugetare ulterioare adoptate de cele cinci state membre până la data de 9 ianuarie 2012, ea prezintă cea mai recentă opinie a Comisiei cu privire la execuția bugetară în contextul PDE din aceste state membre. O evaluare mai detaliată și mai cuprinzătoare se regăsește în cele cinci documente de lucru ale serviciilor Comisiei publicate împreună cu această comunicare. În lumina acestei evaluări, Comisia recomandă Consiliului să treacă la etapa următoare a PDE pentru Ungaria. În acest scop, Comisia adoptă, în paralel cu prezenta comunicare, o recomandare de decizie a Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (8) din tratat prin care să se constate că nu au fost luate măsuri eficiente în urma recomandării formulate de Consiliu în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat pentru a se pune capăt situației de deficit public excesiv. Într-o etapă ulterioară, sub rezerva adoptării de către Consiliu a deciziei prin care se constată că nu au fost luate măsuri eficiente, Comisia, în conformitate cu prevederile Pactului de stabilitate și creștere, va adopta în privința Ungariei (stat membru care nu a adoptat moneda euro), o recomandare pentru o nouă recomandare a Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat pentru a se pune capăt situației de deficit public excesiv. Această recomandare va fi adoptată de Consiliu în termen de două luni de la decizia prin care Consiliul constată că nu au fost luate măsuri eficiente. În urma deciziei Consiliului prin care se constată că nu au fost luate măsuri eficiente, Comisia poate, conform prevederilor Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 al Consiliului, să ia în considerare formularea unei propuneri adresate Consiliului în vederea suspendării angajamentelor din cadrul Fondului de coeziune pentru Ungaria. Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011 au indicat totodată existența unor decalaje de ajustare bugetară în unele state membre al căror termen de corectare a deficitului public excesiv este 2013. Statele membre respective trebuie să remedieze urgent aceste decalaje, în particular cu ocazia întocmirii planurilor bugetare pe care trebuie să le prezinte în contextul semestrului european 2012 în programele lor de stabilitate sau de convergență actualizate. Comisia va monitoriza în continuare execuția bugetară în toate statele membre care fac în acest moment obiectul unei PDE, inclusiv în cele cinci țări la care se referă prezenta comunicare. Următoarea evaluare completă va fi efectuată în cadrul previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2012. 2. Evaluare pe țări 2.1. Belgia În recomandările formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat în data de 2 decembrie 2009, Consiliul a recomandat Belgiei să reducă deficitul sub 3% din PIB într-un mod credibil și sustenabil până în 2012 și să asigure un efort bugetar anual mediu de ¾% din PIB în perioada 2010-2012. Potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011, deficitul public ar urma să se ridice la 3,6% din PIB în 2011 și, în absența unor noi măsuri, la 4,6% din PIB în 2012 și 4,5% din PIB în 2013. Variația medie anuală a soldului structural, estimată la -0,1% în perioada 2010-2012, este cu mult sub efortul bugetar recomandat de Consiliu. Ca atare, în condițiile efortului bugetar estimat, traiectoria preconizată a deficitului public nu este compatibilă cu o corectare sustenabilă și la timp a deficitului excesiv. După data limită pentru previziunile din toamna anului 2011, guvernul belgian a ajuns la un acord cu privire la propunerea de buget 2012, care a fost prezentată oficial parlamentului pe 21 decembrie 2011. Pe baza evaluării realizate de Comisie a măsurilor anunțate public de autoritățile belgiene până la 9 ianuarie 2012, deficitul public ar trebui să se ridice la 2,9% din PIB în 2012 și la 2¾% din PIB în 2013 (a se vedea tabelul 1). Prin urmare, dacă se iau în calcul toate măsurile până la data de 9 ianuarie 2012, reiese că autoritățile belgiene au luat măsuri eficiente în direcția corectării sustenabile și la timp a deficitului excesiv. O evaluare mai detaliată este disponibilă în documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la Belgia publicat împreună cu prezenta comunicare. Având în vedere evaluarea de mai sus, Comisia consideră că în prezent nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv pentru Belgia. Ea va continua să monitorizeze cu atenție evoluțiile bugetare din Belgia, în conformitate cu tratatul și cu Pactul de stabilitate și creștere. Tabelul 1: Belgia – Compararea previziunilor bugetare, soldul bugetului general (% din PIB) || 2011 || 2012 || 2013 COM toamnă 2011 || -3,6 || -4,6 || -4,5 Autorități naționale || -3,6 || -2,8 || -1,8* COM ian 2012 || -4,1** || -2,9 || -2¾ Observații: COM toamnă 2011 – previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011. COM ian 2012 – evaluarea realizată de serviciile Comisiei în ianuarie 2012. Proiecțiile autorităților naționale (din 21 decembrie 2011) și evaluarea realizată de serviciile Comisiei în ianuarie 2012 iau în calcul măsurile anunțate de guvern în proiectul de buget 2012. * Conform actualizării din aprilie 2011 a programului de stabilitate, obiectivul pentru 2013 era de -1,8% din PIB; până în prezent, în proiectul de buget 2012 nu există un obiectiv pentru 2013. ** Cifră revizuită după ce s-au luat în calcul noile informații referitoare la veniturile mai scăzute decât era estimat și la costurile suplimentare legate de salvarea băncii Dexia. Surse: Serviciile Comisiei, proiecții naționale. 2.2. Cipru În recomandările formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat în data de 13 iulie 2010, Consiliul a recomandat Ciprului să reducă deficitul public sub 3% din PIB într‑un mod credibil și sustenabil până în 2012 și să asigure un efort bugetar anual mediu de cel puțin 1½% din PIB în perioada 2011-2012. Potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011, deficitul public ar urma să se ridice la 6,7% din PIB în 2011 și la 4,9% din PIB în 2012 și, în absența unor noi măsuri, la 4,7% din PIB în 2013. În plus, variația medie anuală a soldului structural, estimată la 0,7% din PIB în perioada 2011-2012, este cu mult sub efortul bugetar recomandat de Consiliu. Ca atare, în condițiile efortului bugetar estimat, traiectoria preconizată a deficitului public nu este compatibilă cu o corectare sustenabilă și la timp a deficitului excesiv. După data limită pentru previziunile din toamna anului 2011, parlamentul cipriot a adoptat pe 16 decembrie 2011 legea bugetului pentru 2012 și un pachet suplimentar de măsuri de consolidare. Pe baza evaluării bugetului 2012 și a măsurilor însoțitoare, Comisia prognozează că deficitul bugetar va scădea până la 2,7% din PIB în 2012 și la 1,8% din PIB în 2013 (a se vedea tabelul 2). O evaluare mai detaliată este disponibilă în documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la Cipru publicat împreună cu prezenta comunicare. Din informațiile disponibile la momentul actual reiese că autoritățile cipriote au luat măsuri eficiente în direcția corectării sustenabile și la timp a deficitului excesiv. Concret, autoritățile cipriote au definit o strategie de consolidare axată pe cheltuieli, au adoptat un buget pentru 2012 bazat pe ipoteze macroeconomice prudente și au luat măsuri de sprijin pentru reducerea deficitului. Având în vedere evaluarea de mai sus, Comisia consideră că în prezent nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv pentru Cipru. Ea va continua să monitorizeze cu atenție evoluțiile bugetare din Cipru, în conformitate cu tratatul și cu Pactul de stabilitate și creștere. Tabelul 2: Cipru – Compararea previziunilor bugetare, soldul bugetului general (% din PIB) || 2011 || 2012 || 2013 COM toamnă 2011 || -6,7 || -4,9 || -4,7 Autorități naționale || || > -2,5 || > -1,0 COM ian 2012 || || -2,7 || -1,8 Observații: COM toamnă 2011 – previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011. COM ian 2012 – evaluarea realizată de serviciile Comisiei în ianuarie 2012. Proiecțiile autorităților naționale (din decembrie 2011) și evaluarea realizată de serviciile Comisiei în ianuarie 2012 iau în calcul măsurile adoptate de guvern în proiectul de buget pentru 2012 și într-un pachet suplimentar de consolidare adoptat de guvern în decembrie 2011. Surse: Serviciile Comisiei, proiecții naționale. 2.3. Ungaria În recomandările formulate în data de 7 iulie 2009 în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE)[3], Consiliul a recomandat Ungariei să reducă deficitul sub 3% din PIB într-un mod credibil și sustenabil până în 2011 și să asigure un efort bugetar cumulat de cel puțin 0,5% din PIB în perioada 2010-2011. Potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011, Ungaria urma să înregistreze un excedent de 3,6% din PIB în 2011 grație unor măsuri temporare și, presupunând că nu s-ar lua măsuri suplimentare de consolidare, un deficit de 2,8% din PIB în 2012, tot datorită unor măsuri temporare, și de 3,7% din PIB în 2013. Deoarece măsurile temporare nu îmbunătățesc poziția bugetară, pentru 2010-2011 a fost estimată o deteriorare substanțială a soldului structural de 2¾% din PIB în termeni cumulativi, care contrastează cu îmbunătățirea recomandată de Consiliu. Ca atare, în condițiile efortului bugetar estimat, traiectoria preconizată a deficitului public nu este compatibilă cu o corectare sustenabilă a deficitului excesiv. După data limită pentru previziunile din toamna anului 2011, în bugetul aprobat pentru 2012 au fost incluse măsuri suplimentare față de propunerea inițială, axate pe cheltuieli și pe venituri. În plus, autoritățile maghiare au detaliat programul de reforme structurale și au adoptat măsuri de consolidare suplimentare pe 15 decembrie 2011. În aceeași zi a fost încheiat un acord între guvern și sectorul bancar referitor la repartizarea sarcinii care decurge din schemele de sprijin pentru debitorii ipotecari aflați în dificultate. Pe baza evaluării acestor măsuri de către Comisie și a previziunilor din toamna anului 2011, se preconizează că deficitul bugetar se va ridica la 2¾% din PIB în 2012 și la 3¼% din PIB în 2013 (a se vedea tabelul 3), chiar și fără a se lua în considerare posibilele efecte negative ale unei înrăutățiri a scenariului macroeconomic și nivelurile ridicate ale randamentului. Prin urmare, după luarea în considerare a tuturor măsurilor anunțate public de autoritățile maghiare până la sfârșitul anului 2011, nu este asigurat un progres adecvat în direcția corectării sustenabile și la timp a deficitului excesiv. În acest context, Comisia a adoptat o recomandare de decizie a Consiliului prin care se constată caracterul inadecvat al măsurilor luate în temeiul articolului 126 alineatul (8) din tratat. O evaluare mai detaliată este disponibilă în documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la Ungaria publicat împreună cu prezenta comunicare. Tabelul 3: Ungaria – Compararea previziunilor bugetare, soldul bugetului general (% din PIB) || 2011 || 2012 || 2013 COM toamnă 2011 || 3,6 || -2,8 || -3,7 Autorități naționale || 3,9 || -2,5 || -2,2 COM ian 2012 || 3,5 || -2¾ || -3¼ Observații: COM toamnă 2011 – previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011. COM ian 2012 – evaluarea realizată de serviciile Comisiei în ianuarie 2012. Proiecțiile autorităților naționale (din 30 septembrie 2011, confirmate Comisiei pe 15 decembrie 2011) și evaluarea realizată de serviciile Comisiei în ianuarie 2012 iau în calcul măsurile incluse în proiectul de buget pentru 2012 și în pachetul suplimentar de consolidare din 15 decembrie 2011. Surse: Serviciile Comisiei, proiecții naționale. 2.4. Malta În recomandările formulate în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din tratat în data de 16 februarie 2010, Consiliul a recomandat Maltei să reducă deficitul sub 3% din PIB într-un mod credibil și sustenabil până în 2011 și să asigure un efort bugetar de ¾% din PIB în 2011. Potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011, publicate pe 10 noiembrie 2011, deficitul public ar urma să se ridice la 3% din PIB în 2011 și, în absența unor noi măsuri, să se adâncească până la 3,5% din PIB în 2012 și 3,6% din PIB în 2013. Deși variația estimată a soldului structural în 2011 corespunde efortului bugetar recomandat de Consiliu, traiectoria preconizată a deficitului public nu este compatibilă cu o corectare sustenabilă a deficitului bugetar. După data limită pentru previziunile din toamna anului 2011, guvernul maltez a adoptat, pe 14 noiembrie 2011, proiectul de buget pentru 2012. Pe baza evaluării bugetului de către Comisie, proiecțiile în materie de deficit bugetar au fost actualizate la 2,6% din PIB în 2012 și 2,9% din PIB în 2013 (a se vedea tabelul 4). O evaluare mai detaliată este disponibilă în documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la Malta publicat împreună cu prezenta comunicare. Din informațiile disponibile la momentul actual reiese că autoritățile malteze au luat măsuri eficiente în direcția corectării sustenabile și la timp a deficitului excesiv. Concret, autoritățile malteze au adoptat în bugetul pentru 2012 o serie de măsuri destinate să limiteze deficitul. Având în vedere evaluarea de mai sus, Comisia consideră că în prezent nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv pentru Malta. Ea va continua să monitorizeze cu atenție evoluțiile bugetare din Malta, în conformitate cu tratatul și cu Pactul de stabilitate și creștere. Tabelul 4: Malta – Compararea previziunilor bugetare, soldul bugetului general (% din PIB) || 2011 || 2012 || 2013 COM toamnă 2011 || -3,0 || -3,5 || -3,6 Autorități naționale || -2,8 || -2,3 || -1,8 COM ian 2012 || -3,0 || -2,6 || -2,9 Observații: COM toamnă 2011 – previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011. COM ian 2012 – evaluarea realizată de serviciile Comisiei în ianuarie 2012. Proiecțiile naționale se bazează pe informații furnizate de autoritățile naționale în completarea discursului de prezentare a bugetului pentru 2012. Proiecțiile naționale și evaluarea realizată de serviciile Comisiei în ianuarie 2012 iau în calcul măsurile din proiectul de buget pentru 2012. Surse: Serviciile Comisiei, proiecții naționale. 2.5. Polonia În recomandările formulate în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE)[4] în data de 6 iulie 2009, Consiliul a recomandat Poloniei să reducă deficitul public sub 3% din PIB într‑un mod credibil și sustenabil până în 2012 și să asigure un efort bugetar anual mediu de cel puțin 1¼% din PIB în perioada 2010-2012. Potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011, deficitul public ar urma să se ridice la 5,6% din PIB în 2011 și la 4,0% din PIB în 2012 și, în absența unor noi măsuri, la 3,1% din PIB în 2013. În plus, ținând cont de modificarea scenariului macroeconomic între momentul proiecțiilor care au stat la baza recomandărilor din cadrul PDE (și anume previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009) și previziunile din toamna anului 2011, mai exact de faptul că perspectivele de creștere pe termen mediu ale Poloniei au fost revizuite în sens crescător, variația anuală medie estimată a soldului structural în perioada 2010-2012 este inferioară ajustării recomandate de Consiliu. Prin urmare, traiectoria preconizată a deficitului public și efortul bugetar estimat nu ar fi fost compatibile, în acel stadiu, cu o corectare sustenabilă și la timp a deficitului excesiv. După data limită pentru previziunile din toamna anului 2011, noul guvern polonez a adoptat, pe 8 decembrie 2011, o lege a bugetului revizuită pentru 2012. Pe baza evaluării de către Comisie a bugetului revizuit, în completarea previziunilor din toamna anului 2011, deficitul public ar trebui să se ridice la 3,3% din PIB în 2012 și la 2,6% din PIB în 2013 (a se vedea tabelul 5). O evaluare mai detaliată este disponibilă în documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la Polonia publicat împreună cu prezenta comunicare. În cazul Poloniei, evaluarea realizată în contextul PDE trebuie să ia în calcul prevederile din pachetul de șase propuneri referitoare la impactul bugetar al reformelor sistemului de pensii. Mai exact, în cazul în care deficitul care depășește valoarea de referință de 3% din PIB include efectele unei astfel de reforme a pensiilor, va fi luat în calcul integral costul direct net al reformei pentru bugetul public cu condiția ca (i) deficitul să scadă substanțial și continuu și să se apropie de valoarea de referință de 3% din PIB, (ii) ponderea datoriei publice brute să nu depășească 60% din PIB și (iii) să fie menținută sustenabilitatea bugetară globală. Deficitul de 3,3% din PIB preconizat de serviciile Comisiei luând în calcul măsurile anunțate sau adoptate după întocmirea previziunilor din toamna anului 2011 poate fi considerat ca fiind apropiat de valoarea de referință, iar ponderea datoriei în PIB se situează sub valoarea de referință de 60% din PIB în mod sustenabil. Conform Regulamentului (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului[5], acest fapt permite luarea în calcul a costului reformei sistemului de pensii. Ponderea datoriei ar urma să fie destul de stabilă și să ajungă la 56% din PIB până în 2020, în ipoteza în care politicile nu sunt modificate după întocmirea previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011. Autoritățile poloneze estimează că costul direct net al acestei reforme a pensiilor se va ridica la aproximativ 0,6% din PIB în 2012. Din informațiile disponibile la momentul actual reiese că autoritățile poloneze au luat măsuri eficiente în direcția corectării sustenabile și la timp a deficitului excesiv. Având în vedere evaluarea de mai sus (inclusiv costurile directe nete ale reformei sistemului de pensii lansate în 1999), Comisia consideră că în prezent nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv pentru Polonia. Ea va continua să monitorizeze cu atenție evoluțiile bugetare din Polonia, în conformitate cu tratatul și cu Pactul de stabilitate și creștere. Tabelul 5: Polonia – Compararea previziunilor bugetare, soldul bugetului general (% din PIB) || 2011 || 2012 || 2013 COM toamnă 2011 || -5,6 || -4,0 || -3,1 PC 2011 || -5,6 || -2,9 || -2,5 Proiect de lege a bugetului 2012 || n.a. || -2,9* || n.a. COM ian 2012 || -5,6 || -3,3 || -2,6 Observații: COM toamnă 2011 – previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011. PC 2011 – actualizarea din aprilie 2011 a programului de convergență. COM ian 2012 – evaluarea realizată de serviciile Comisiei în ianuarie 2012. Evaluarea realizată de serviciile Comisiei în ianuarie 2012 ia în calcul măsurile adoptate de guvern în proiectul de lege a bugetului pentru 2012. * Soldul bugetar prezentat în proiectul de lege a bugetului pentru 2012 este calculat conform metodei naționale bazate pe contabilitatea de casă și nu este direct comparabil cu metoda ESA95, bazată pe contabilitatea de angajamente. Surse: Serviciile Comisiei, proiecții naționale. [1] JO L 306, 23.11.2011, p. 5. [2] Grecia, Irlanda, Portugalia, România și Letonia. Programul de asistență pentru balanța de plăți a Letoniei expiră în data de 20 ianuarie 2012. [3] Articolul corespondent din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care a intrat în vigoare la data de 1 decembrie 2009, este articolul 126. [4] Articolul corespondent din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care a intrat în vigoare la data de 1 decembrie 2009, este articolul 126. [5] A se vedea articolul 1 punctul (2) litera (c). Regulamentul a modificat modul în care costurile bugetare legate de introducerea în sistemul național de pensii a unui pilon obligatoriu finanțat integral pot fi luate în calcul atunci când se evaluează dacă există un progres adecvat în direcția corectării sustenabile și la timp a unui deficit excesiv. În cazul statelor membre care fac obiectul unei PDE și în care deficitul care depășește valoarea de referință de 3% din PIB include efectele unei astfel de reforme a pensiilor, va fi luat în calcul integral costul direct net al reformei pentru bugetul public cu condiția ca (i) deficitul să scadă substanțial și continuu și să se apropie de valoarea de referință de 3% din PIB, (ii) ponderea datoriei publice brute să nu depășească 60% din PIB și (iii) să fie menținută sustenabilitatea bugetară globală.