Raportul special Consolidarea capacității 
administrative în fosta 
Republică iugoslavă 
a Macedoniei: s-au 
înregistrat progrese 
limitate într-un context 
dificilRO 2016  nr. 11
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA EUROPEANĂ DE CONTURI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări:  eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-4909-8 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/64505 QJ-AB-16-012-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-4912-8 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/484027 QJ-AB-16-012-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-4933-3 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/224842 QJ-AB-16-012-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Consolidarea capacității 
administrative în fosta 
Republică iugoslavă 
a Macedoniei: s-au 
înregistrat progrese 
limitate într-un context 
dificil
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 11
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit III – condusă de domnul Karel Pinxten, membru al Curții de 
Conturi Europene – cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente acțiunilor externe. Auditul a fost condus de 
domnul Hans Gustaf Wessberg, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: 
Peter Eklund, șef de cabinet; Emmanuel-Douglas Hellinakis, atașat în cadrul cabinetului; Torielle Perreur-Lloyd, coordona -
toare; Stéphanie Girard, Ainhoa Perez Infante, Aurelia Petliza, auditoare.
De la stânga la dreapta:  A. Perez Infante, E.-D. Hellinakis, T. Perreur-Lloyd, H. G. Wessberg, A. Petliza, 
P . Eklund, S. Girard.

03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
I - IX Sinteză
1 - 13 Introducere
1 - 5 Calea către aderare
6 - 10 Contextul național al reformei
11 - 13 Asistența financiară pentru preaderare acordată de UE
14 - 21 Sfera și abordarea auditului
22 - 66 Observații
22 - 44 Partea I — Asistența financiară pentru preaderare: eficacitatea contribuției acesteia la 
consolidarea capacității administrative
23 - 36 Asistența financiară pentru preaderare nu a permis remedierea unora dintre deficiențele semnificative în 
materie de capacitate administrativă în domenii-cheie
37 - 38 Majoritatea realizărilor planificate au fost obținute, dar acestea nu erau întotdeauna exploatate
39 - 40 Impactul proiectelor era adesea limitat și nu întotdeauna sustenabil
41 - 44 O serie de obstacole împiedică realizarea de progrese în materie de consolidare a capacității administrative
45 - 55 Partea a II-a — Utilizarea gestiunii descentralizate ca mijloc de consolidare a capacităților
46 - 49 Țara nu era pregătită să facă față volumului și complexității fondurilor IPA, pentru care gestiunea era 
descentralizată
50 - 51 Comisia a luat măsuri, dar este în continuare probabilă dezangajarea de fonduri
52 - 55 Gestiunea descentralizată ar fi putut fi utilizată la scară mai largă ca instrument de consolidare 
a capacităților pentru administrația publică
04 Cuprins 
56 - 66 Partea a III-a — Contribuția dialogului politic la consolidarea capacității administrative
57 - 60 Deși bine organizat, dialogul politic nu a contribuit în mod semnificativ la consolidarea globală a capacității 
administrative
61 - 66 Alte mecanisme de dialog au abordat necesitatea consolidării capacității administrative, dar nu au condus 
la progrese în eliminarea obstacolelor existente
67 - 73 Concluzii și recomandări
 A nexa I  —  M omente-cheie în relațiile dintre UE și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei
 A nexa II  —  P roiecte auditate
 Răspunsul Comisiei
05
 Acronime
ASA : Acord de stabilizare și de asociere
DG Politică Regională și Urbană : Direcția Generală Politică Regională și Urbană
DG Vecinătate și Negocieri privind Extinderea : Direcția Generală Vecinătate și Negocieri privind Extinderea
IPA: Instrumentul de asistență pentru preaderare
PSA : Proces de stabilizare și de asociere
SIGMA : Sprijin pentru îmbunătățirea guvernanței și a gestionării
06
 Sinteză
I
Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei este candidată pentru aderarea la UE din 2005. În fiecare an, începând 
din 2009, Comisia a raportat că această țară întrunește criteriile politice obligatorii pentru trecerea la următoarea 
etapă a procesului de aderare. Consiliul a fost de acord cu faptul că țara întrunește criteriile politice, însă nu a luat 
o decizie cu privire la un cadru pentru deschiderea negocierilor. În noiembrie 2015, Comisia a afirmat că este pre -
gătită să își extindă recomandarea de a deschide negocierile de aderare cu țara. Deschiderea negocierilor a fost 
însă condiționată de rezolvarea crizei politice în care se afla țara la acel moment, precum și de implementarea unui 
număr de priorități urgente în materie de reformă.
II
În perioada 2007-2013, UE a alocat 615 milioane de euro în cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare 
(IPA I) pentru a ajuta țara să se pregătească pentru aderare. Țara a primit, de asemenea, sprijin financiar prin pro -
grame multilaterale destinate întregii regiuni a Balcanilor de Vest.
III
Curtea a auditat proiecte finanțate de IPA I în trei sectoare de bază: reforma administrației publice (12 % din aloca -
rea totală), transporturi (18 %) și mediu (16 %). Curtea a constatat că, deși Comisia a acordat prioritate consolidării 
capacităților, s-au înregistrat progrese relativ limitate în ceea ce privește consolidarea capacității administrative 
a țării în perioada auditată. Proiectele auditate de Curte au obținut, în general, realizările planificate, însă, de cele 
mai multe ori, acestea nu erau exploatate pe deplin. În unele cazuri, proiectele au avut un impact limitat și nu erau 
sustenabile.
IV
Toate proiectele auditate în sectorul reformei administrației publice includeau activități destinate să consolideze 
capacitatea administrativă, însă, în numeroase rânduri, acestea nu au abordat în mod eficace multe dintre defici -
ențe. Pentru anumite domenii-cheie în care exista deja o legislație consolidată (controlul intern, dezvoltarea unei 
funcții publice profesioniste și independente), IPA a furnizat o asistență redusă în perioada auditată și nu s-au înre -
gistrat progrese suficiente în ceea ce privește punerea în aplicare a respectivei legislații. În alte domenii-cheie (cum 
ar fi lupta împotriva corupției și achizițiile publice), proiectele IPA au avut un impact redus, în lipsa unui sprijin activ 
din partea autorităților naționale.
V
În sectorul transporturilor și în cel al mediului, puține dintre proiectele auditate au abordat problema consolidării 
capacităților în vederea alinierii la acquis-ul UE. În timp ce alte proiecte vizau consolidarea capacității administrative 
prin metoda „învățării prin practică”, o examinare suplimentară a arătat că investițiile în infrastructură nu au inclus 
activități specific destinate să sprijine în mod direct acest obiectiv.
Sinteză 07
VI
Proiectele auditate nu se încadrau întotdeauna într-o abordare coerentă, armonizată și coordonată, destinată con -
solidării capacității administrative. Unele proiecte nu au urmat linia trasată de asistența furnizată anterior în același 
sector sau nu au fost continuate în mod corespunzător prin furnizarea de sprijin suplimentar. Adesea, patru ani sau 
chiar mai mult s-au scurs între stabilirea nevoii de asistență și obținerea rezultatelor proiectului.
VII
Comisia a descentralizat la nivelul administrației naționale gestionarea a 76 % din fondurile alocate prin IPA I și 
a sprijinit crearea și funcționarea unor structuri care să gestioneze aceste fonduri. Acest lucru a dus la îmbunătăți -
rea capacității în respectivele sectoare ale administrației publice. Curtea a constatat însă că, în perioada auditată, 
Comisia nu a profitat de experiența dobândită odată cu descentralizarea gestiunii pentru a consolida capacitățile în 
restul administrației publice.
VIII
Mecanismele de dialog politic erau adecvate pentru susținerea reformelor în țară. Faptul că, la nivel general, 
capacitatea administrativă nu s-a îmbunătățit în mod semnificativ în cursul perioadei auditate a fost cauzat în 
mare măsură de voința politică insuficientă a autorităților naționale de a înlătura unele dintre obstacolele aflate în 
calea consolidării capacității administrative. În plus, marja de manevră de care dispunea Comisia pentru încurajarea 
reformei, în special în domenii sensibile, a fost redusă considerabil în această perioadă, în lipsa cadrului prevăzut de 
negocierile de aderare.
IX
Curtea formulează o serie de recomandări referitoare la sprijinirea consolidării capacității administrative.
08
 Introducere
Calea către aderare
01 
Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și UE au semnat un acord de stabilizare 
și asociere (ASA) în 2001, primul acord de acest tip din Balcanii de Vest. În cadrul 
reuniunii la nivel înalt de la Salonic din 2003, Uniunea Europeană (UE) a oferit tu -
turor țărilor din Balcanii de Vest1 o perspectivă clară de aderare la UE, sub rezerva 
îndeplinirii de către acestea a criteriilor de la Copenhaga2 și a condițiilor asociate 
procesului de stabilizare și de asociere (PSA)3. În 2005, țara a devenit în mod ofici -
al candidată cu drepturi depline la aderarea la UE.
02 
Până în 2009, țara a aliniat cu succes o serie de părți importante din legislația sa 
națională la legislația UE. Comisia a recunoscut aceste progrese și a recomandat 
deschiderea oficială a negocierilor de aderare. Cu toate acestea, negocierile de 
aderare nu pot începe decât atunci când guvernele tuturor statelor membre ale 
UE își exprimă acordul în acest sens sub forma unei decizii adoptate în unanimita -
te de către Consiliul UE. Deși este de acord cu faptul că țara a îndeplinit criteriile 
politice pentru deschiderea negocierilor de aderare, Consiliul nu a luat o decizie 
în acest sens ca urmare a recomandării formulate de Comisie în 2009.
03 
Consiliul a continuat să nu întreprindă nicio acțiune, în ciuda recomandărilor 
pozitive emise de Comisie în fiecare din următorii cinci ani. Chestiunile referitoa -
re la denumirea oficială a țării4 și, mai recent, relațiile cu vecinii s-au dovedit a fi 
un impediment în calea adoptării unei decizii. Calea oficială a țării spre aderare 
a fost blocată timp de peste șase ani. Între timp, multe dintre celelalte națiuni din 
Balcanii de Vest au ajuns-o din urmă și chiar au devansat-o5.
04 
În 2013, țara a intrat într-o perioadă de criză politică, având loc o scurtcircuitare 
a dialogului politic intern6, ceea ce a scos în evidență deficiențe grave la nivelul 
guvernanței democratice. În 2015, au fost făcute publice comunicații interceptate 
care sugerează încălcări ale drepturilor fundamentale și cazuri de politizare și de 
corupție7. Comisia și câțiva membri ai Parlamentului European s-au implicat înde -
aproape în facilitarea unui acord politic pentru a depăși această criză.1 La acea vreme, țările erau 
Albania, Bosnia și Herțegovina, 
Croația, fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei și 
Serbia și Muntenegru.
2 Criteriile de la Copenhaga 
stabilite de Consiliul European 
în iunie 1993 sunt formate din:  
(a) criterii politice;  
(b) criterii economice;  
(c) capacitatea de a-și asuma 
obligațiile de stat membru.
3 PSA, care reprezintă politica 
UE privind Balcanii de Vest, 
a fost instituit în vederea unei 
eventuale aderări la UE. Țările 
din Balcanii de Vest sunt 
implicate într-un parteneriat 
progresiv în vederea 
stabilizării regiunii și 
a instituirii unei zone de liber 
schimb.
4 Acest aspect face obiectul 
unei medieri a Organizației 
Națiunilor Unite începând 
din 1994.
5 Croația este în prezent un stat 
membru al Uniunii Europene. 
Muntenegru, Serbia și Albania 
au devenit țări candidate la 
aderarea la UE, iar Muntenegru 
și Serbia au demarat 
negocierile de aderare.
6 Principalul partid de opoziție 
a boicotat lucrările 
parlamentului.
7 A se vedea introducerea la 
Raportul din 2015 privind 
progresele înregistrate 
[SWD(2015) 212 final din 
10 noiembrie 2015].
09 Introducere 
05 
În 2014, Comisia a anunțat că UE nu va mai primi noi state membre până în 20208. 
Această încetinire globală a procesului de extindere a fost generată, pe de 
o parte, de necesitatea de consolidare în cadrul UE, în urma recentelor runde de 
extindere, pe de altă parte, de dificultățile întâmpinate la integrarea unei regiuni 
care încă nu și-a revenit de pe urma conflictului violent din anii 1990. A se vedea 
datele-cheie prezentate în anexa I .
Contextul național al reformei
06 
Comisia asistă fosta Republică iugoslavă a Macedoniei să pună în aplicare re -
forme și să se pregătească pentru aderarea la UE. Procesul de reformă constă în 
introducerea și punerea în aplicare a unei legislații naționale care este aliniată 
la legislația UE. Comisia oferă sprijin pentru elaborarea noii legislații și pentru 
consolidarea capacității administrative necesare în vederea punerii în aplicare 
a acesteia.
07 
Comisia și alte părți interesate au declarat că, deși administrația publică din fosta 
Republică iugoslavă a Macedoniei continuă să lucreze în vederea integrării în UE, 
autoritățile naționale de la nivel superior dau dovadă de un angajament redus în 
ceea ce privește reforma9. Adesea, se constată o lipsă de voință atunci când este 
vorba despre a se angaja în anumite investiții financiare semnificative care sunt 
necesare pentru a se face progrese pe calea reformei, de exemplu pentru măsuri 
de protecție a mediului. Voința politică a fost, de asemenea, insuficientă pentru 
a se aborda chestiuni sensibile, cum ar fi lupta împotriva corupției.
08 
În absența unor negocieri oficiale de aderare, Comisia a utilizat capitolele pe care 
se bazează de obicei negocierile10 ca un ghid pentru evaluarea anuală a progre -
selor înregistrate de această țară11. Deși a semnalat anumite deficiențe în ceea 
ce privește capacitatea administrativă, până în 2012, Comisia a concluzionat că 
procesul global de reformă a înregistrat, în general, o evoluție pozitivă în țară. În 
raportul său din 2013, Comisia a subliniat lipsa de progrese în anumite domenii 
și regresele înregistrate în altele. Raportul din 2014 conținea o evaluare și mai 
negativă și emitea următorul avertisment: „[...] Comisia îndeamnă autoritățile să 
ia măsuri decisive pentru a răspunde preocupărilor referitoare la politizarea din 
ce în ce mai accentuată și la deficiențele tot mai mari în ceea ce privește indepen -
dența sistemului judiciar și libertatea de exprimare, astfel încât recomandarea sa 
să poată fi susținută în anii următori”12.8 Discurs inaugural al 
președintelui Comisiei 
Europene la sesiunea plenară 
a Parlamentului European, 
Strasbourg, 15 iulie 2014.
9 A se vedea Raportul din 2015 
privind progresele înregistrate, 
care subliniază faptul că este 
necesară o voință politică 
puternică pentru a garanta 
independența administrației 
(secțiunea 2.2). Potrivit 
aceluiași raport, capacitatea 
de a aborda în mod eficace 
[lupta împotriva corupției] 
este subminată în prezent de 
lipsa de voință politică, 
precum și de interferența 
politică în activitățile 
organismelor relevante, ceea 
ce afectează capacitatea 
acestora de a acționa în mod 
proactiv și neselectiv, în 
special în ceea ce privește 
cazurile la nivel înalt 
(secțiunea 2.3). La capitolul 23, 
raportul arată că actuala lipsă 
de voință politică de a aborda 
provocările rămase la cel mai 
înalt nivel împiedică 
administrația competentă să 
devină pe deplin eficace.
10 Capitolele din acquis (în 
prezent 35) constituie baza 
negocierilor de aderare pentru 
fiecare țară candidată. Ele 
corespund diferitelor domenii 
ale acquis-ului în care sunt 
necesare reforme pentru a se 
îndeplini condițiile de aderare.
11 Fără deschiderea și închiderea 
acestora, astfel cum ar fi 
procedat dacă procesul de 
aderare ar fi funcționat în mod 
normal.
12 Raport din 2014 privind 
progresele înregistrate 
referitor la fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei, p. 1.
10 Introducere 
09 
În Raportul său din 2015 privind progresele înregistrate, publicat în noiem -
brie 2015, Comisia și-a reiterat recomandarea de a se deschide negocierile de 
aderare cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei. Totuși, această recomandare 
pozitivă este condiționată de punerea în aplicare cu succes a Acordului de la 
Przino13 și de realizarea unor progrese substanțiale în punerea în aplicare a priori -
tăților urgente de reformă14.
10 
Tabelul 1  prezintă sinteza realizată de Curte cu privire la deficiențele care afec -
tează capacitatea administrativă în câteva domenii-cheie de reformă, deficien -
țe evidențiate în cadrul rapoartelor Comisiei din 2011-2015 privind progresele 
înregistrate.13 Acordul de la Przino a fost 
semnat în iunie 2015 de cele 
patru partide politice 
principale. Acest acord 
specifica o serie de condiții 
care trebuiau îndeplinite, 
printre care organizarea de 
alegeri libere și corecte și 
numirea unui procuror special 
care să investigheze aspectele 
legate de interceptarea 
comunicațiilor sau care decurg 
din aceasta.  A se vedea, de 
asemenea, punctul 65 și 
anexa I .
14 În iunie 2015, Comisia 
a publicat documentul 
intitulat „Priorități urgente de 
reformă pentru fosta 
Republică iugoslavă 
a Macedoniei”, elaborat pe 
baza constatărilor grupului de 
experți de nivel înalt. Acest 
document conține o listă de 
priorități urgente în materie de 
reformă care trebuie 
îndeplinite de fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei în 
următoarele domenii: statul 
de drept și drepturile 
fundamentale, depolitizarea 
administrației publice, 
libertatea de exprimare și 
reforma electorală.  
11 Introducere Tabelul 1Evaluări privind capacitatea administrativă conținute în rapoartele anuale privind 
progresele înregistrate (2011-2015) pentru domeniile auditate
Capitol Instituții 2011 2012 2013 2014 2015
5 Achiziții publiceMinisterul Economiei, Unitatea pentru concesiuni și 
parteneriate public-privat
Comisia de stat pentru contestații
14Politica în domeniul 
transporturilorTransporturi rutiere/Inspectoratul de stat pentru transporturi
Autoritatea pentru siguranța feroviară
Transporturi aeriene/Agenția pentru aviația civilă
21 Rețele transeuropene Instituții implicate în construcții
22Politica regională 
și coordonarea 
instrumentelor structuraleFondul național, Departamentul central de finanțare și 
contractare și ministerele de resort
Programare
Monitorizare și evaluare
Gestiune financiară, control și audit
23Sistemul judiciar și 
drepturile fundamentaleInstituțiile implicate în punerea în aplicare a politicilor de 
combatere a  corupției
Instanțele care se ocupă de cazurile de corupție la nivel înalt
27Mediu și schimbări 
climaticeAutorități de reglementare (legislația orizontală)
Organismele implicate în calitatea aerului
Organismele implicate în gestionarea deșeurilor
Organismele implicate în asigurarea respectării legislației
Capacitatea administrativă este încă slabă/limitată și necesită o îmbunătățire substanțială/ urgentă.
Capacitatea administrativă a crescut, însă necesită încă îmbunătățiri.
Capacitatea administrativă a crescut: nu mai sunt necesare îmbunătățiri.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza rapoartelor Comisiei Europene privind progresele înregistrate.
12 Introducere 
Asistența financiară pentru preaderare acordată de UE
11 
UE oferă asistență tehnică și financiară pentru țările implicate în procesul de 
extindere (Balcanii de Vest și Turcia), prin intermediul Instrumentului de asistență 
pentru preaderare (IPA)15. IPA I a acoperit perioada 2007-2013, fiind dotat cu un 
buget total de 10 miliarde de euro, din care 615 milioane de euro (6 %) pentru 
fosta Republică iugoslavă a Macedoniei. Succesorul său, IPA II, era dotat cu un bu -
get total orientativ de 11,7 miliarde de euro pentru perioada 2014-2020, din care 
664 de milioane de euro (6 %) pentru fosta Republică iugoslavă a Macedoniei.
12 
În cadrul IPA I, asistența financiară pentru această țară poate fi prezentată în șap -
te domenii de cheltuieli, după cum se arată în tabelul 2 .15 IPA I a fost instituit prin 
Regulamentul (CE) 
nr. 1085/2006 al Consiliului din 
17 iulie 2006 de instituire 
a unui instrument de asistență 
pentru preaderare (IPA) 
(JO L 210, 31.7.2006, p. 82) și 
prin Regulamentul (CE) 
nr. 718/2007 al Comisiei din 
12 iunie 2007 de punere în 
aplicare a Regulamentului (CE) 
nr. 1085/2006 al Consiliului de 
instituire a unui instrument de 
asistență pentru preaderare 
(IPA) (JO L 170, 29.6.2007, p. 1).Tabelul 2Asistența IPA pentru fosta Republică iugoslavă 
a Macedoniei în perioada 2007-2013 (în milioane de euro)
Sector/Domeniu de finanțare Alocarea totală pe sector Procentaj
Justiție și afaceri interne 64 10 %
Reforma administrației publice 71 12 %
Dezvoltare socială 67 11 %
Dezvoltarea sectorului privat 45 7 %
Transporturi 110 18 %
Mediu 99 16 %
Agricultură și dezvoltare rurală 111 18 %
Altele 48 8 %
TOTAL 2007-2013 615 100 %
Sursa:  Comisia Europeană.
13 
Atunci când IPA I și-a început existența, în 2007, majoritatea fondurilor erau 
gestionate direct de către Comisie. Cu toate acestea, până în 2010, gestiona -
rea a 76 % din alocarea IPA pentru această țară fusese descentralizată. În cazul 
gestiunii descentralizate, fondurile alocate sunt gestionate de structuri dedicate 
din cadrul administrației publice din țară. Totuși, Comisia rămâne responsabilă de 
aceste fonduri, așadar desfășoară verificări ale operațiunilor.
13
 Sfera și abordarea auditului
14 
Obiectivul auditului a fost să evalueze dacă asistența pentru preaderare acor -
dată de UE a contribuit în mod eficace la consolidarea capacității administrative 
în vederea punerii în aplicare a reformelor în fosta Republică iugoslavă a Ma -
cedoniei. Curtea a abordat acest audit analizând atât asistența financiară, cât și 
asistența nefinanciară acordate în cadrul IPA I pentru consolidarea capacității 
administrative16.
15 
În cadrul auditului său, Curtea a căutat să obțină răspunsuri la trei întrebări princi -
pale, și anume:
(a) Asigură Comisia faptul că proiectele IPA contribuie în mod eficace la consoli -
darea capacității administrative?
(b) Utilizează Comisia în mod eficace modul de gestiune descentralizată în sco -
pul consolidării capacităților?
(c) Asistența nefinanciară acordată de Comisie sprijină în mod eficace consolida -
rea capacității administrative?
16 
În scopul desfășurării auditului, Curtea a ales trei sectoare principale în care 
existența unei capacități administrative puternice reprezintă un element esen -
țial pentru punerea în aplicare cu succes a reformei și care acopereau 46 % din 
alocarea totală: reforma administrației publice, transporturile și mediul (a se 
vedea tabelul 2 ). Auditul a inclus o analiză documentară și interviuri desfășurate 
cu reprezentanți ai Comisiei și ai țării beneficiare. Curtea a utilizat elementele de 
probă furnizate în documentele de proiect și de program, în evaluări și în docu -
mentele de evaluare a IPA I și a țării, precum și în rapoartele anuale ale Comisiei 
privind progresele înregistrate.
17 
Pentru a răspunde la întrebarea de audit (a), care face obiectul părții I a observa -
țiilor, Curtea a examinat un eșantion de 17 proiecte din sectorul reformei admi -
nistrației publice, al transporturilor și al mediului. Proiectele selectate în sectorul 
reformei administrației publice includeau activități din domenii-cheie precum 
achizițiile, lupta împotriva corupției, controlul intern, consolidarea capacităților 
pentru gestiunea descentralizată și asistența pentru formare în administrația 
publică. Activitățile din cadrul proiectelor vizau consolidarea capacității adminis -
trative, de exemplu prin sprijinirea dezvoltării de strategii, programe, curricule, 
manuale și proceduri, prin oferirea de consiliere cu privire la consolidarea institu -
țiilor și a organismelor în domenii-cheie ale reformei și prin furnizarea de cursuri 
de formare.16 Proiectele IPA II nu erau încă 
implementate la momentul 
auditului.
14 Sfera și abordarea auditului 
18 
Majoritatea proiectelor din sectorul transporturilor și al mediului nu includeau 
consolidarea capacității administrative ca obiectiv principal. Curtea a auditat 
acele proiecte care o includeau ca obiectiv principal, precum și proiecte care 
aveau ca obiectiv secundar să consolideze capacitățile prin metoda „învățării prin 
practică”.
19 
Cea mai mare parte a proiectelor analizate de Curte erau limitate la fosta Re -
publică iugoslavă a Macedoniei, dar unele dintre ele, de exemplu în domeniul 
achizițiilor publice, erau proiecte cu beneficiari multipli, fiind disponibile pentru 
toate țările din Balcanii de Vest. Curtea a analizat, de asemenea, contribuția Școlii 
regionale de administrație publică, care este, la rândul său, finanțată printr-un 
program cu beneficiari multipli. Cele 17 proiecte auditate sunt prezentate în 
anexa II .
20 
Pentru a răspunde la întrebarea de audit (b), care face obiectul părții a II-a a ob -
servațiilor, Curtea a examinat procedurile aplicate în vederea evaluării gradului 
de pregătire a țării pentru a gestiona un sistem descentralizat pentru implemen -
tarea asistenței IPA, precum și modul în care Comisia a utilizat experiența dobân -
dită cu privire la acest tip de gestiune în vederea consolidării capacității adminis -
trative în această țară.
21 
Pentru a răspunde la întrebarea de audit (c), care face obiectul părții a III-a a ob -
servațiilor, Curtea a analizat asistența nefinanciară și a examinat mecanismele 
pentru dialogul politic instituite în temeiul Acordului de stabilizare și de aso -
ciere, precum și alte structuri de dialog, cum ar fi dialogul la nivel înalt privind 
aderarea.
15
 Observații
Partea I  — Asistența financiară pentru preaderare: 
eficacitatea contribuției acesteia la consolidarea 
capacității administrative
22 
Curtea a examinat dacă proiectele IPA au contribuit cu succes la consolidarea 
capacității administrative în domenii-cheie pentru reforma administrației publice 
(achiziții publice, corupție și controlul intern), precum și în sectorul transporturi -
lor și în cel al mediului. În ceea ce privește proiectele incluse în eșantion, Curtea 
a examinat dacă realizările planificate17 erau obținute și apoi utilizate de autorită -
țile naționale, precum și dacă impactul18 acestora era durabil. Curtea a examinat, 
de asemenea, obstacolele care împiedicau realizarea de progrese în direcția 
consolidării capacității administrative.
Asistența financiară pentru preaderare nu a permis 
remedierea unora dintre deficiențele semnificative în 
materie de capacitate administrativă în domenii-cheie
Domeniile-cheie de reformă a administrației publice
23 
Comisia a evaluat legislația privind achizițiile publice aflată în vigoare în țară 
în 2007 ca fiind destul de solidă și relativ bine aliniată la legislația UE19. Cu toate 
acestea, s-au înregistrat regrese în ceea ce privește reforma, precum și cazuri de 
nepunere în aplicare a legislației existente20. Raportul din 2015 privind progrese -
le înregistrate sublinia necesitatea de a se înlătura situațiile de neconformitate 
cu acquis-ul, printre care se numără interzicerea unor societăți sau condițiile 
de utilizare a criteriilor de atribuire, și de a se asigura armonizarea legislației cu 
normele UE privind achizițiile din domeniul apărării și securității, precum și cu di -
rectivele UE din 2014 referitoare la achiziții publice, în special cu normele privind 
concesiunile21.
24 
În perioada auditată, Comisia a subliniat existența unui nivel inadecvat de trans -
parență în cadrul sistemului de achiziții publice și lipsa unor date fiabile cu privire 
la nereguli22. Deși acestea sunt identificate ca zone cu risc ridicat în rapoartele 
privind progresele înregistrate începând cu anul 201123, proiectele auditate (a se 
vedea anexa II ) nu abordau aceste deficiențe.17 Prin „realizare” se înțelege ceea 
ce se produce sau se obține cu 
resursele alocate unei 
intervenții, de exemplu 
cursurile de formare derulate în 
legătură cu consolidarea 
capacităților. A se vedea 
Raportul special nr. 21/2015 al 
Curții de Conturi Europene, 
intitulat „Analiza riscurilor 
aferente unei abordări axate pe 
rezultate pentru acțiunile UE de 
dezvoltare și cooperare” ( http://
eca.europa.eu ).
18 Impact: consecințele 
socioeconomice pe termen mai 
lung care pot fi observate după 
o anumită perioadă de la 
finalizarea unei intervenții, de 
exemplu ameliorările 
înregistrate în ceea ce privește 
capacitatea administrativă. 
Ibidem.
19 SEC(2007) 1432 final din 
6 noiembrie 2007, Raportul 
din 2007 privind progresele 
înregistrate, p. 28-29.
20 OCDE „ Peer assistance in public 
procurement, concessions and 
public-private partnerships, Final 
report ” (Asistența reciprocă în 
materie de achiziții publice, 
concesiuni și parteneriate 
public-privat, raport final), 
octombrie 2011, Rapoartele 
din 2015 privind progresele 
înregistrate și documentul de 
lucru al serviciilor Comisiei SWD 
(2015) 212 final, p. 35-36.
21 Ibidem.
22 SEC(2009) 1335 final „Raportul 
din 2009 privind progresele 
înregistrate”, p. 35, SEC(2010) 
1332 final „Raportul din 2010 
privind progresele înregistrate”, 
p. 14, SEC(2011) 1203 final 
„Raportul din 2011 privind 
progresele înregistrate”, p. 14, 
SWD (2012) 332 final, „Raportul 
din 2012 privind progresele 
înregistrate”, p. 12, COM(2013) 
700 final „Raportul din 2013 
privind progresele înregistrate”, 
p. 11 și 42, SWD (2014) 303 final, 
„Raportul din 2014 privind 
progresele înregistrate”, p. 25. 
A se vedea, de asemenea, 
evaluarea tematică a sprijinului 
IPA pentru lupta împotriva 
corupției, 2014/348-486/2, 
p. 74.
23 Raportul din 2011 privind 
progresele înregistrate, p. 14, 
Raportul din 2012 privind 
progresele înregistrate, p. 12, 
Raportul din 2013 privind 
progresele înregistrate, p. 11 și 
42, Raportul din 2014 privind 
progresele înregistrate, p. 25.
16 Observații 
25 
Comisia a raportat, de asemenea, necesitatea de a se îmbunătăți eficiența siste -
mului de achiziții publice. Proiectele auditate furnizau cursuri de formare axate, 
în principal, pe legislația privind achizițiile publice și nu au abordat în mod sufici -
ent nevoia de consolidare a capacității de a se efectua achiziții publice eficiente. 
Primul proiect din eșantionul auditat (a se vedea anexa II ) a sprijinit formarea 
oferită de Oficiul pentru achiziții publice, organismul responsabil în principal de 
consolidarea capacității autorităților contractante. Cu toate acestea, formarea 
oferită de acesta nu a avut o contribuție semnificativă la ameliorarea capacității 
administrative a respectivelor autorități24.
26 
Oficiul pentru achiziții publice beneficia deja de un sistem electronic de achiziții 
care fusese introdus în 2008. Cu scopul de a îmbunătăți eficiența globală a achi -
zițiilor publice, proiectul nr. 1 a inclus o examinare a sistemului, dar nu a furnizat 
sprijin pentru îmbunătățirea acestuia.
27 
Comisia și alte părți interesate au subliniat în mod constant deficiențele în lupta 
împotriva corupției, care ar trebui să fie abordate ca o chestiune prioritară25. Au -
toritățile naționale și-au luat angajamentul politic de a lupta împotriva corupției, 
de exemplu în contextul ASA. Programul de lucru al guvernului pentru perioada 
2011 -2015 conținea angajamentul țării de a desfășura „o luptă fără compromisuri 
împotriva corupției”. Aceasta a condus la adoptarea unor programe de stat și 
a unor planuri de acțiune aferente, dar care nu au fost însă transpuse în acțiuni 
eficace și în rezultate concrete. Comisia a utilizat mai multe metode pentru a abor -
da problema luptei împotriva corupției. Cu toate acestea, în lipsa unor negocieri 
oficiale de aderare cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Comisia nu a fost 
în măsură să aplice abordarea mai cuprinzătoare definită în mod normal pentru 
țările candidate în cadrele lor respective de negociere26. Aceasta a însemnat, de 
asemenea, că, în perioada auditată, abordarea Comisiei în ceea ce privește sprijini -
rea consolidării capacităților în acest domeniu-cheie nu a fost suficient de clară.
28 
Comisia a utilizat proiecte IPA I pentru a răspunde unor nevoi izolate în materie 
de consolidare a capacităților. Curtea a auditat două proiecte din sectorul refor -
mei administrației publice, care aveau drept obiectiv consolidarea capacităților 
și care fuseseră implementate sau erau în curs de implementare la momentul 
auditului (a se vedea anexa II ). Proiectul nr. 5 avea drept obiectiv să consolide -
ze activitatea Comisiei de stat pentru prevenirea corupției, care este principalul 
organism cu responsabilități în domeniul prevenirii corupției. Cu toate acestea, 
proiectul nu a abordat problema reprezentată de faptul că acest organism nu era 
în măsură să își exercite mandatul în mod eficace în contextul unui angajament 
insuficient din partea autorităților naționale în acest domeniu. Comisiei de stat 
pentru prevenirea corupției îi lipsea independența, deoarece, de exemplu, nu se 
aplicau criterii clare pentru numirea și concedierea personalului de conducere27. 
Potrivit Raportului din 2011 al Comisiei privind progresele înregistrate, aceasta nu 
dispunea nici de resurse umane adecvate, având numai jumătate din personalul 
necesar pentru a-și îndeplini rolul în mod eficace28.24 OCDE (2013), „ The Former 
Yugoslav Republic of Macedonia 
Priorities Report 2013 ” (Raportul 
din 2013 privind prioritățile în 
ceea ce privește fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei), 
rapoartele SIGMA privind 
evaluarea țărilor, 2013/09, 
Serviciul de publicații al OCDE, 
p. 13.
25 A se vedea, de exemplu, L. 
Grozdanovska Dimishkovska, 
„Națiuni în tranziție”, p. 424-425, 
și Raportul din 2013 privind 
drepturile omului în Macedonia, 
elaborat de Departamentul de 
Stat al SUA, p. 17 ( http://www.
state.gov/documents/
organization/220516.pdf ).
26 În special prin intermediul unor 
rapoarte de examinare analitică 
și al unor planuri de acțiune 
aferente, precum și al unor 
criterii pentru deschiderea și 
închiderea capitolelor de 
negociere.
27 A se vedea raportul finanțat de 
UE „ Establishing Comparative 
Indicator-based Monitoring of 
Anti-corruption Progress in EU 
candidate, potential candidate 
countries and Kosovo ” 
(Introducerea unei monitorizări 
bazate pe indicatori comparativi 
pentru progresele în materie de 
combatere a corupției în țările 
candidate și potențial candidate 
la aderarea la UE, precum și în 
Kosovo), p. 35. În Raportul său 
din 2011 privind progresele 
înregistrate, Comisia arată că au 
fost formulate întrebări cu 
privire la criteriile utilizate de 
către parlament la selectarea 
celor șapte noi membri ai 
Comisiei de stat pentru 
prevenirea corupției, iar potrivit 
Raportului Comisiei din 2013 
privind progresele înregistrate, 
concedierea fostului președinte 
al Comisiei de stat pentru 
prevenirea corupției fără să 
existe un temei juridic clar 
a constituit o sursă de 
îngrijorare.
28 A se vedea, de asemenea, 
evaluarea tematică a sprijinului 
IPA pentru lupta împotriva 
corupției 2014/348-486/2 
„Prevenirea și lupta eficientă 
împotriva corupției”, p. 125, în 
care se arată că eficacitatea 
depinde de capacitatea 
guvernului de a înlătura anumiți 
factori precum lipsa de 
independență și constrângerile 
bugetare cu care se confruntă 
Comisia de stat pentru 
prevenirea corupției sau lipsa 
generală a capacității 
administrative la nivelul 
beneficiarilor proiectelor.
17 Observații 
29 
În absența unei strategii eficace a guvernului în ceea ce privește lupta împotriva 
corupției, Comisia a sprijinit organizațiile societății civile în rolul pe care acestea 
îl pot juca pentru a aduce în atenția publicului acele cazuri în care există suspi -
ciuni de corupție. Proiectul nr. 6 a furnizat sprijin pentru a ajuta la dezvoltarea 
și difuzarea celor mai bune practici în rândul organizațiilor societății civile care 
îndeplinesc acest rol. Cu toate acestea, Curtea a constatat că abordarea Comisiei 
în acest domeniu-cheie ar putea fi îmbunătățită în ceea ce privește consolidarea 
eventualei contribuții din partea organizațiilor societății civile care activează în 
direcția ameliorării transparenței și a partajării cunoștințelor.
30 
Utilizând asistența pre-IPA, Comisia a ajutat autoritățile naționale să introducă 
o legislație solidă în materie de control intern. Atunci când a demarat IPA I, legea 
privind controlul intern al finanțelor publice a fost evaluată ca reprezentând 
o bază corespunzătoare pentru reformarea structurilor de gestiune financiară 
și de control financiar și a auditului intern29. În perioada auditată, proiectele IPA 
s-au axat pe capacitatea de gestiune financiară și de control financiar a structu -
rilor operaționale create pentru gestionarea descentralizată a fondurilor IPA, dar 
nu și pe capacitatea din restul administrației publice.
31 
Autoritățile naționale, în ceea ce le privește, au înregistrat puține progrese în 
consolidarea capacității administrative în acest domeniu și nu au pus în aplicare 
integral legea privind controlul intern al finanțelor publice. De exemplu, Comisia 
a subliniat în raportul său din 2015 privind progresele înregistrate că majoritatea 
unităților de audit intern nu dispun de un număr suficient de auditori și că, deși 
își desfășoară auditurile pe baza unor planuri strategice și a unor planuri anuale, 
acestea nu sunt bazate pe riscuri sistematice și operaționale. Mai mult, activi -
tățile de audit intern se concentrează în principal pe conformitate și nu includ 
analize ale deficiențelor din cadrul sistemelor sau o analiză a modului în care 
raportul costuri-beneficii și nevoile de asigurare a calității ar putea să fie mai bine 
implementate.
32 
Capacitatea insuficientă a unor unități de audit intern a slăbit controlul intern și 
a redus atenția acordată de personalul de conducere constatărilor formulate de 
auditorii interni. Alți donatori decât Comisia au furnizat sprijin pentru consolida -
rea competențelor auditorilor interni în cursul perioadei auditate. De exemplu, 
Agenția Statelor Unite pentru Dezvoltare Internațională a finanțat cursuri de 
formare pentru auditori interni în cadrul centrului de excelență din Slovenia al 
Chartered Institute of Public Finance and Accountancy  (Institutul de finanțe publice 
și contabilitate). Cu toate acestea, capacitatea de audit intern și controlul intern 
rămân, în general, slabe.29 SEC (2008) 2695 final, Raportul 
din 2008 privind progresele 
înregistrate, p. 59.
18 Observații 
33 
Importanța unui control intern solid a crescut în cadrul IPA II, întrucât Comisia 
colaborează cu țara în vederea elaborării unui program de sprijin bugetar sectori -
al pentru gestiunea finanțelor publice pentru 2016.
Transporturi și energie
34 
Principalul obiectiv al alocărilor IPA pentru sectorul transporturilor și pentru cel 
al mediului (18 % și, respectiv, 16 % din alocările pentru perioada 2007-2013 – a se 
vedea tabelul 2 ) era acela de a îmbunătăți infrastructura regională. Unele dintre 
aceste fonduri erau alocate pentru consolidarea capacității administrației publice 
de a elabora și de a pune în aplicare legislația în conformitate cu acquis-ul UE. 
Procentul de fonduri utilizate pentru consolidarea capacităților în sectorul trans -
porturilor (1 %) era cu mult mai scăzut decât cel din sectorul mediului (15 %), în 
ciuda faptului că ambele sectoare sufereau de pe urma unor deficiențe similare în 
ceea ce privește capacitatea (a se vedea graficul 1 ).Graficul 1Alocările IPA pe sector (2007-2013) (în milioane de euro)
Sursa:  Comisia Europeană.0 20 40 60 80 100 120
Proiecte de consolidare a capacităţilor directe Alte proiecteJustiţie și afaceri interne
Reforma administraţiei publice și integrarea în UE
Agricultură și dezvoltare rurală
Mediu și schimbări climaticeCompetitivitate
Ocuparea forţei de muncă
TransporturiBeneﬁciari multipli
Altele
Cooperare transfrontalieră
19 Observații 
35 
Deși nu exista nicio alocare IPA specifică pentru consolidarea capacității struc -
turii operaționale însărcinate cu gestiunea descentralizată30, fondurile IPA desti -
nate atât sectorului transporturilor, cât și sectorului mediului includeau printre 
obiective „învățarea prin practică”. Cu toate acestea, puține activități din cadrul 
proiectelor auditate nr. 12-17 (a se vedea anexa II ) au furnizat în mod clar sprijin 
în acest mod. De exemplu, faptul că biroul pus la dispoziția consultanților se afla 
într-o locație diferită de cel al funcționarilor naționali implicați în proiectul nr. 15 
nu a facilitat transferul de know-how. Proiectul nr. 17, pe de altă parte, oferă un 
exemplu de transfer cu succes de know-how, deoarece personalul din adminis -
trația publică a fost în măsură să utilizeze în mod eficace consilierea primită prin 
intermediul asistenței tehnice JASPERS31 la pregătirea termenilor de referință 
pentru proiect.
36 
În cadrul IPA II, Comisia a redus cu 4 milioane de euro alocarea globală pen -
tru țară, deoarece autoritățile naționale au refuzat să primească sprijin pentru 
asistență tehnică și pentru consolidarea capacităților în sectorul transporturilor. 
Aceste fonduri sunt pierdute pentru țară, însă, dacă aceasta se angajează să răs -
pundă nevoilor de consolidare a capacității administrative și să realizeze reforme 
orizontale, este posibilă realocarea de fonduri în cadrul programului existent.
Majoritatea realizărilor planificate au fost obținute, 
dar acestea nu erau întotdeauna exploatate
37 
Înainte de efectuarea plăților finale pentru proiecte IPA care au fost finalizate, 
Comisia primește un raport final din partea solicitantului. Pentru cele 11 proiecte 
închise din eșantionul de audit, auditul Curții a demonstrat că toate realizările 
planificate sau majoritatea acestora fuseseră obținute. Cu toate acestea, în cazul 
a 12 dintre proiectele auditate, unele dintre realizări erau utilizate numai parțial 
sau chiar deloc. Caseta 1  oferă exemple de realizări ale proiectelor care nu erau 
utilizate de autoritățile naționale.30 Structura operațională include 
autoritatea contractantă și 
ministerele de resort.
31 JASPERS este un parteneriat 
având ca obiect asistența 
tehnică, încheiat între DG 
Politică Regională și Urbană, 
BEI și BERD, care oferă 
consultanță independentă 
pentru a ajuta țările 
beneficiare să elaboreze 
proiecte majore de înaltă 
calitate.
20 Observații 
38 
Uneori, realizările nu erau utilizate deoarece era nevoie de investiții suplimentare. 
A se vedea caseta 2 .Caseta 1 Caseta 2Realizări care nu sunt utilizate de autoritățile naționale
Proiectele nr. 8 și 9 au finanțat Școala regională de administrație publică, o școală înființată în 2006 în Munte -
negru cu scopul de a furniza sprijin pentru consolidarea capacităților pentru toate țările din Balcanii de Vest. 
În fiecare an, Comisia plătește 1,2 milioane de euro pentru finanțarea activităților școlii. Fiecare dintre țările 
participante, printre care se numără și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, contribuie cu 150 000 de euro 
anual la costurile de funcționare ale școlii. Deși un reprezentant național este membru în consiliul de admi -
nistrație al școlii, Curtea a constatat că țara a utilizat într-o foarte mică măsură cursurile de formare, evaluările 
comparative și posibilitățile de creare de contacte furnizate de școală. Acest lucru a fost cauzat de faptul că 
elementele respective nu erau considerate ca fiind relevante pentru personalul din cadrul administrației pu -
blice a țării sau nu erau apreciate de către acesta.
Proiectul nr. 12 viza consolidarea capacității administrative și operaționale a Inspectoratului de stat pentru 
transporturi în vederea punerii în aplicare a legislației din domeniul transportului rutier. Proiectul a fost închis 
în iulie 2014, însă, până la data auditului, nouă luni mai târziu, inspectoratul nu exploatase încă jumătate 
dintre realizările proiectelor, de exemplu, planul strategic de dezvoltare sau planul de acțiune ori termenii de 
referință elaborați pentru lansarea de cereri de ofertă.
Proiectul nr. 15 a înființat două organisme regionale de gestionare a deșeurilor, precum și un sistem public 
de informații pentru gestionarea deșeurilor. Deși proiectul a fost finalizat în iunie 2012, sistemul de informații 
pentru gestionare nu era utilizat la momentul auditului.
Utilizarea realizărilor necesita investiții suplimentare
Proiectul nr. 7 viza îmbunătățirea sistemului național de coordonare a formării, precum și a punerii în aplicare 
a cadrului de reglementare cu privire la gestionarea administrației publice. O realizare majoră a acestui proiect 
a fost aceea că a efectuat analize funcționale pentru a identifica eventualele lacune în ceea ce privește capaci -
tatea administrativă. Acest exercițiu are un potențial imens pentru a oferi informațiile care să stea la baza unei 
strategii de consolidare a capacităților. Cu toate acestea, proiectul a fost doar un proiect pilot și, deși a oferit 
orientări pentru continuarea analizelor, în lipsa unui sprijin financiar suplimentar, țara nu poate, în realitate, să 
finalizeze lucrările și să le utilizeze pentru a remedia lacunele în materie de capacitate.
Proiectul nr. 7 a dezvoltat, de asemenea, instrumente de învățare electronice, ca metodă flexibilă de consoli -
dare a capacității administrative. Cu toate acestea, pentru a-și atinge pe deplin potențialul, această realizare 
trebuie să fie pusă la dispoziție pe scară mai largă și să fie integrată într-o strategie globală de formare.
Proiectul nr. 11 a oferit asistență tehnică pentru consolidarea capacității structurilor operaționale create 
pentru gestionarea fondurilor IPA în cadrul modului de gestiune descentralizată. Realizările obținute constau 
în formatori calificați, programe de formare, module și pachete de formare, precum și într-o bibliotecă cu un 
set de instrumente și de resurse creată pentru a consolida capacitățile în materie de monitorizare și evaluare. 
După închiderea proiectului, autoritățile naționale au recurs la formatorii calificați, însă doar pentru o perioa -
dă de timp limitată. Utilizarea ulterioară a acestor formatori ar fi necesitat investiții suplimentare în personal 
național și mai multe resurse. Autoritățile naționale nu au făcut uz de instrumentele de monitorizare și evalua -
re, a căror actualizare și publicare online va trebui plătită.
21 Observații 
Impactul proiectelor era adesea limitat și nu întotdeauna 
sustenabil
39 
Unsprezece dintre proiectele auditate au obținut un impact limitat care, adesea, 
nu putea fi susținut. Unele dintre aceste proiecte nu au inclus dispoziții privind 
propria lor sustenabilitate. În alte cazuri, autoritățile naționale nu au luat mă -
suri pentru a asigura caracterul sustenabil al impactului proiectelor. A se vedea 
caseta 3 .Caseta 3Exemple de impact limitat și nesustenabil
Proiectul nr. 5 a furnizat asistență Comisiei de stat pentru prevenirea corupției în scopul elaborării de docu -
mente pentru formularea unei strategii de prevenire a corupției. Aceasta a avut un impact redus asupra luptei 
duse de țară împotriva corupției, deoarece nu a fost integrată într-o strategie națională anticorupție mai 
amplă și deoarece comisia nu avea independența și resursele necesare pentru a monitoriza în mod eficace 
punerea în aplicare a propriei sale strategii în toate instituțiile vizate. Impactul potențial al proiectului a fost 
slăbit și mai mult din cauza faptului că a fost nevoie de trei ani pentru ca un alt proiect să fie implementat de 
către comisie în continuarea primului proiect.
Proiectul nr. 6 viza capacitatea organizațiilor societății civile de 
a lupta împotriva corupției și a criminalității organizate. Dezvolta -
rea celor mai bune practici, precum și a unor rețele de colaborare 
a fost pozitivă. Cu toate acestea, atunci când finanțarea din partea 
UE se va încheia, este puțin probabil că proiectul va fi sustenabil. 
Aceasta din cauză că singurei instituții care și-a exprimat interesul 
în furnizarea de sprijin continuu în acest domeniu îi lipsește atât 
autoritatea necesară, cât și capacitatea de a continua activitatea.
Proiectul nr. 10 a contribuit la crearea unui mecanism centralizat de 
formare și sprijin al IPA. Acest mecanism a avut un impact relativ 
redus în consolidarea capacității administrative. Unul dintre motive 
este că puțini dintre formatorii pregătiți în cadrul proiectului au 
oferit efectiv cursuri, așa cum fusese prevăzut. Aceasta fie din 
cauza faptului că persoanelor respective nu li s-a permis să lipseas -
că de la locul de muncă, fie pentru că aceste persoane nu aveau 
motivația de a accepta o sarcină considerată ca fiind suplimentară 
și ca neaducând niciun beneficiu. După expirarea contractelor iniți -
ale cu formatorii, autoritățile naționale nu au facilitat noi modalități 
pentru furnizarea de formatori pentru mecanismul de formare și 
sprijin al IPA. Nici autoritățile naționale și nici Comisia nu au oferit 
sprijin financiar pentru a face față lipsei de formatori. Un alt motiv 
a fost faptul că autoritățile naționale nu au centralizat în mod ofici -
al formarea privind IPA în cadrul mecanismului de formare și sprijin 
al IPA, astfel încât multe dintre activitățile de formare continuă să 
aibă loc în cadrul fiecărui minister de resort (a se vedea fotografia).
Clădirea din Skopje în care aveau loc formări și de unde era 
gestionat sprijinul IPA (proiectul nr. 10)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
22 Observații 
40 
Multe dintre proiectele auditate nu au obținut un impact din cauza obstacolelor 
care au rezultat din rigiditatea structurii și a organizării administrației publice. 
De exemplu, în cadrul unor proiecte care implicau autorități contractante, Curtea 
a constatat că relația dintre ministere nu era suficient de suplă pentru a permite 
schimburi de personal și de experiență. În plus, membrilor personalului admi -
nistrativ care fuseseră formați în cadrul a trei dintre proiectele auditate pentru 
a instrui alți colegi adesea nu li se dădea voie să desfășoare cursuri de formare, iar 
activitatea de formare a altor membri ai personalului nu era compensată în niciun 
fel. În cazul a peste jumătate dintre proiectele auditate, Curtea a constatat că per -
sonalul format nu era întotdeauna încurajat să utilizeze competențele dobândite 
sau nu i se permitea întotdeauna acest lucru și că rotația excesivă a personalului 
și gradul ridicat de înlocuire a acestuia au condus la o lipsă de personal calificat. Caseta 3Proiectul nr. 16 a furnizat activități de formare pentru personalul responsabil de măsurarea calității aerului, 
însă nu a abordat principalul obstacol aflat în calea introducerii unui sistem de monitorizare a aerului pe de -
plin operațional, și anume lipsa de capacitate în termeni de echipamente funcționale. În plus, laboratorul de 
calibrare care a beneficiat de sprijin în cadrul proiectului nu a fost încă acreditat sau dotat cu personal.
Proiectul nr. 17 a furnizat un mijloc de aplicare a principiului „poluatorul plătește” și de consolidare a capacită -
ții de a face acest lucru, însă acesta nu a fost încă pus în aplicare de către autoritățile naționale. Același proiect 
a pregătit cadrul pentru introducerea tarifelor destinate să asigure sustenabilitatea instalațiilor de tratare a de -
șeurilor, însă țara nu a instituit încă un organism de reglementare care să aplice tarifele. Până la data auditului, 
proiectul nu produsese niciun impact sustenabil.
23 Observații 
O serie de obstacole împiedică realizarea de progrese 
în materie de consolidare a capacității administrative
41 
Comisia nu dispunea de o strategie globală de sprijin pentru consolidarea 
capacității administrative în țară, iar proiectele auditate nu erau întotdeauna 
convergente, ca parte a unei abordări coerente, armonizate și coordonate. Unele 
proiecte nu au urmat linia trasată de asistența furnizată anterior în același sector, 
ele nefiind continuate în mod corespunzător prin furnizarea de sprijin suplimen -
tar. De multe ori, motivul a fost acela că Comisia trebuie să facă alegeri în ceea 
ce privește resursele limitate de care dispune pentru a pune în aplicare o gamă 
largă de politici ale UE în această țară. În plus, proiectele individuale erau deseori 
foarte ambițioase și aveau numeroase obiective.
42 
Realizarea obiectivelor asistenței IPA a fost, de asemenea, afectată de faptul că 
această asistență nu era suficient de receptivă, flexibilă și bine direcționată. De 
exemplu, impactul proiectelor auditate a fost adesea diminuat deoarece timpul 
scurs între stabilirea nevoii de asistență și livrarea rezultatelor era de patru ani 
sau chiar mai mult. În unele cazuri, nevoile se schimbaseră înainte ca rezultatele 
să fi fost livrate. Această situație a fost cauzată, în parte, de durata lungă a pro -
cesului de mobilizare a fondurilor IPA, dar și pentru că, atunci când proiectele 
erau selectate, acestea nu erau întotdeauna suficient de mature, ceea ce a redus 
eficiența implementării.
43 
În cadrul IPA I, Comisia nu a dispus de fonduri pe care ar fi putut să le mobilizeze 
rapid pentru a aborda diversele probleme pe măsură ce acestea apăreau. Criza 
politică recentă a oferit un exemplu al modului în care fondurile pot fi astfel 
utilizate. Comisia a reușit să utilizeze cu succes fonduri în termen foarte scurt și în 
circumstanțe excepționale, pentru a furniza contribuții flexibile, bine direcționate 
și rapide din partea unor experți, în vederea sprijinirii unor priorități politice cu 
caracter urgent și sensibil.
24 Observații 
44 
Persistența unor obstacole în calea îmbunătățirii capacității administrative în 
țară a însemnat că obiectivele asistenței pentru preaderare nu erau întotdeauna 
îndeplinite. O problemă majoră a fost lipsa voinței politice la nivel înalt și a anga -
jamentului din partea autorităților naționale pentru sprijinirea proiectelor IPA. De 
exemplu, la nivel politic, continuă să existe o rezistență la evoluția către o admi -
nistrație publică independentă, puternică și reprezentativă (a se vedea caseta 4 ).Caseta 4Rezistența la dezvoltarea unei administrații publice independente, puternice 
și reprezentative
Cu sprijinul Comisiei, în februarie 2015, țara a instituit un nou cadru juridic pentru o funcție publică profesi -
onistă. Principala noutate adusă de legislația respectivă consta în garantarea faptului că recrutarea angajați -
lor din sectorul public se bazează pe merit și pe egalitatea de tratament. Deși este încă afectată de anumite 
lacune, această legislație reprezintă un pas major către crearea unei funcții publice puternice, independente 
și profesioniste. Cu două zile înainte de intrarea în vigoare a legii, parlamentul a adoptat o nouă lege privind 
transformarea unor posturi temporare în posturi permanente. Această lege eludează principiul recrutării 
bazate pe merit și a permis mai multor mii de angajați temporari să devină funcționari publici permanenți sau 
angajați publici fără a fi trecut printr-un concurs deschis.
Proiectul nr. 7 a format 600 de ofițeri administrativi care s-au numărat printre cei 2 400 de angajați recrutați de 
către autoritățile naționale din rândul comunităților minoritare32, conform celor stabilite de Acordul-cadru de 
la Ohrid33 privind reprezentarea echitabilă. Deși salariate, persoanele în cauză nu desfășurau nicio activitate. 
Scopul pentru care a fost furnizată această pregătire a fost acela de a spori probabilitatea ca participanților 
să li se ofere posturi. La momentul auditului, majoritatea persoanelor formate în cadrul proiectului erau în 
continuare plătite, dar nu desfășurau nicio activitate. Obiectivul de a se obține o reprezentare echitabilă în 
administrația publică nu a fost atins.
32 Etnici albanezi, sârbi, turci, romi etc.
33 Acordul-cadru de la Ohrid este un acord de pace semnat la 13 august 2001 de guvern și de reprezentanții comunității etnice albaneze. Acest 
acord a pus capăt conflictului armat dintre Armata albaneză de eliberare națională și forțele naționale de securitate și a pus bazele pentru 
îmbunătățirea drepturilor etnicilor albanezi.
25 Observații 
Partea a II-a  — Utilizarea gestiunii descentralizate 
ca mijloc de consolidare a capacităților
45 
Curtea a examinat introducerea gestiunii descentralizate în cadrul IPA I și modul 
în care Comisia a soluționat problemele care au apărut la utilizarea acestui mod 
de gestiune. De asemenea, Curtea a examinat dacă utilizarea de către Comisie 
a gestiunii descentralizate a contribuit la consolidarea capacității administrative.
Țara nu era pregătită să facă față volumului și complexității 
fondurilor IPA, pentru care gestiunea era descentralizată
46 
Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei a solicitat Comisiei să descentralizeze 
gestionarea fondurilor IPA la nivelul autorităților naționale în 200834. În 2010, țara 
era responsabilă de contractarea și utilizarea unei sume de 470 de milioane de 
euro (76 %) din totalul pachetului financiar pus la dispoziția sa prin IPA I. Aceas -
tă sumă făcea obiectul fie al controalelor ex ante , fie al controalelor ex post  din 
partea Comisiei. Autoritățile naționale trebuiau să creeze structuri operaționale 
pentru gestionarea fondurilor IPA descentralizate.
47 
Procesul de descentralizare s-a derulat în conformitate cu cerințele de reglemen -
tare. Cu toate acestea, Comisia nu avea obligația de a evalua dacă autoritățile 
naționale erau pregătite pentru a gestiona volumul și complexitatea fondurilor 
IPA care urmau să fie descentralizate. Pentru ca modul de gestiune descentraliza -
tă să funcționeze corespunzător, este necesară o capacitate suficientă la nivelul 
structurilor operaționale.
48 
La scurt timp după demararea procesului de descentralizare, autoritățile naționa -
le nu erau în măsură să respecte termenele stabilite pentru prezentarea dosarelor 
privind contractele, în vederea efectuării controalelor ex ante  de către Comisie. 
Această situație era deseori cauzată de faptul că autoritățile prezentau documen -
te de o calitate insuficientă, care trebuiau returnate. În 2014, o treime din aceste 
documente s-au aflat în această situație. Rata de contractare a încetinit. Până 
la sfârșitul anului 2014, întârzierile au condus la dezangajarea35 sumei de 70 de 
milioane de euro reprezentând fonduri în cadrul IPA I (11 % din fondurile IPA 
alocate țării), rămânând o sumă de 244 de milioane de euro care să fie angajată 
(aproximativ 40 % din total). În multe cazuri, dezangajările au avut drept rezultat 
pierderea unor proiecte destinate să finanțeze reforme esențiale. De exemplu, 
pentru 2010 au fost alocate 33 de milioane de euro, dar anularea a 12 din cele 
31 de proiecte prezentate pentru finanțare a însemnat că 10 milioane de euro 
(33 %) au fost efectiv pierdute pentru finanțarea unor reforme în țară.34 Posibilitatea descentralizării 
gestiunii în țările candidate 
este prevăzută la articolele 11 
și 14 din Regulamentul (CE) 
nr. 718/2007.
35 Comisia dezangajează fonduri 
angajate pentru un proiect 
atunci când acestea nu sunt 
utilizate până la termenul 
stabilit. Aceste fonduri sunt 
pierdute pentru proiectul în 
cauză.
26 Observații 
49 
Comisia a pus întârzierile pe seama mai multor factori: un proces decizional foar -
te centralizat, care împiedică luarea la timp a deciziilor, lipsa resurselor materiale 
și a unui personal suficient de numeros și de calificat, acuzațiile de interferen -
ță politică în achizițiile publice și slaba cooperare interinstituțională. Comisia 
evidențiase deja deficiențe de acest tip în restul administrației publice înainte ca 
gestiunea să fi fost descentralizată. Dacă Comisia ar fi ținut cont în mai mare mă -
sură de deficiențele deja identificate în cadrul administrației publice, ar fi putut 
să ajungă la concluzia că decizia de a descentraliza gestiunea ar fi trebuit amâna -
tă sau că doar o proporție mai scăzută din fondurile IPA ar fi trebuit să fie descen -
tralizată, cu respectarea constrângerilor impuse de regulamentele aplicabile.
Comisia a luat măsuri, dar este în continuare probabilă 
dezangajarea de fonduri
50 
Bazându-se pe experiența anterioară cu alte țări implicate în procesul de ade -
rare, Comisia preconizase că primii ani de gestiune descentralizată aveau să fie 
o perioadă de învățare și de transfer de cunoștințe. Comisia a colaborat cu țara 
pentru a înlătura motivele de întârziere în contractarea și utilizarea fondurilor 
IPA. Cu toate acestea, se preconizează dezangajări suplimentare semnificative ale 
fondurilor IPA I în 2015, 2016 și 2017.
51 
În 2015, Comisia a luat măsuri pentru a îmbunătăți situația fondurilor IPA I, de 
exemplu recentralizând gestionarea unora dintre proiectele IPA și accelerând 
procedurile de contractare prin reducerea numărului de controale ex ante . Pentru 
IPA II, Comisia evaluează, în prezent, nivelul optim de descentralizare și intenți -
onează să fie mai selectivă în ceea ce privește tipurile de proiecte pe care le va 
descentraliza în vederea gestionării de către autoritățile naționale.
Gestiunea descentralizată ar fi putut fi utilizată la scară mai 
largă ca instrument de consolidare a capacităților pentru 
administrația publică
52 
Atunci când gestiunea a fost descentralizată în 2010, obiectivul principal a fost 
acela de a pregăti țara pentru gestionarea viitoare a fondurilor structurale și 
agricole ale UE. Prin urmare, accentul a fost pus pe crearea unor structuri care 
să realizeze gestiunea descentralizată și pe consolidarea capacității personalului 
administrativ de a utiliza aceste structuri.
27 Observații 
53 
Descentralizarea gestiunii a necesitat investiții semnificative la nivel de resurse 
atât din partea țării, cât și a Comisiei. De exemplu, 436 de membri ai personalului 
administrativ au fost repartizați să lucreze în structurile operaționale, ceea ce re -
prezenta un cost salarial anual de 4,7 milioane de euro (conform cifrelor din 2014). 
Atât Comisia, cât și țara au organizat formări având ca temă crearea de structuri 
operaționale și programarea, contractarea și implementarea proiectelor IPA.
54 
Gestiunea descentralizată a consolidat capacitatea în structurile operaționale. 
Controlul intern este mai puternic și deciziile operaționale sunt luate, în cea mai 
mare parte, la un nivel adecvat, existând mai puține ingerințe politice decât în 
alte părți ale administrației publice. Desfășurarea de către delegația UE a unor 
controale ex ante  riguroase a oferit noi oportunități de „învățare prin practică”36. 
Structurile operaționale au devenit „centre de excelență” în ceea ce privește 
capacitatea administrativă.
55 
Deși consolidarea capacității administrative nu era inclusă printre obiectivele 
gestiunii descentralizate, Comisia ar fi putut să utilizeze în mai mare măsură 
experiența dobândită pentru a încuraja autoritățile naționale să transfere cunoș -
tințe către restul administrației publice, de exemplu prin metoda „învățării prin 
practică”. Structurile operaționale create pentru gestiunea descentralizată erau 
privite ca organizații paralele sau chiar ca fiind separate de restul administrației 
publice. De exemplu, aceste structuri nu au fost incluse în strategia țării privind 
reforma administrației publice pentru perioada 2010-2015. În cadrul procesului de 
examinare a proiectelor cuprinse în eșantionul auditat, Curtea a observat un nivel 
scăzut de transfer al cunoștințelor și al experienței acumulate dinspre structuri -
le operaționale către restul administrației publice. Astfel, experiența în ceea ce 
privește descentralizarea gestiunii nu a contribuit în mod semnificativ la o îmbu -
nătățire generală a capacității administrative în țară.36 În acest stadiu, controlul 
ex ante  reprezintă o parte 
necesară a gestiunii 
descentralizate, având scopul 
de a proteja interesele 
financiare ale UE.
28 Observații 
Partea a III-a  — Contribuția dialogului politic 
la consolidarea capacității administrative
56 
Curtea a examinat modul în care principalele structuri create în temeiul ASA 
pentru dialogul politic între Comisie și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei 
au fost utilizate pentru a contribui la consolidarea capacității administrative. De 
asemenea, Curtea a examinat contribuția adusă de dialogul politic derulat în 
afara acestor structuri formale, prin intermediul unor structuri alternative create 
în cursul perioadei auditate pentru a compensa lipsa cadrului de dialog care ar fi 
fost oferit de negocierile de aderare.
Deși bine organizat, dialogul politic nu a contribuit 
în mod semnificativ la consolidarea globală a capacității 
administrative
57 
Principalele structuri de dialog politic au fost înființate în temeiul ASA. Aces -
tea sunt Consiliul de stabilizare și asociere, Comitetul de stabilizare și asociere, 
șapte subcomitete de stabilizare și asociere și Grupul special pentru reforma 
administrației publice. Comisia și reprezentanții țării se reunesc în mod regulat în 
cadrul acestor foruri pentru a discuta despre nevoia de progrese pe calea refor -
mei și despre capacitatea insuficientă a țării.
58 
La cel mai înalt nivel, dialogul are loc în cadrul Consiliului de stabilizare și asoci -
ere37, pentru a evalua progresele înregistrate atât în ceea ce privește îndeplinirea 
criteriilor politice și economice de aderare (criteriile de la Copenhaga), cât și în 
ceea ce privește cooperarea financiară. În perioada auditată, discuțiile s-au axat 
de multe ori pe necesitatea de a se înlătura obstacolele care continuau să exis -
te în calea consolidării capacității administrative. Unele dintre domeniile-cheie 
abordate au fost:
(a) nevoia unei îmbunătățiri a politicilor și a unei mai bune aplicări a legislației 
pentru a obține rezultate mai concrete în lupta împotriva corupției;
(b) nevoia de a respecta și de a consolida independența administrației publice; și
(c) nevoia de a aplica principiile transparenței, meritocrației și reprezentării echi -
tabile la toate nivelurile în țară.37 La reuniuni participă Înaltul 
Reprezentant al Uniunii pentru 
afaceri externe și politica de 
securitate/vicepreședinte al 
Comisiei (sau reprezentantul 
acestuia), comisarul pentru 
politica europeană de 
vecinătate și negocierile de 
extindere și miniștri sau 
secretari de stat din țară.
29 Observații 
59 
Reprezentanții Comisiei și cei ai țării au purtat discuții pe tema deficiențelor de 
la nivelul capacității administrative și în cadrul reuniunilor anuale ale subcomi -
tetelor de stabilizare și asociere, precum și ale Grupului special pentru reforma 
administrației publice. Deși discuțiile din cadrul tuturor structurilor ASA pentru 
dialogul politic s-au intensificat pe parcursul perioadei auditate, aspectele dezbă -
tute au rămas aceleași.
60 
Structurile de dialog politic create în temeiul ASA au fost adaptate la procesul 
de aderare atât timp cât acesta și-a urmat cursul, însă, în cursul perioadei audi -
tate, acestea nu au contribuit cu succes la consolidarea capacității administra -
tive. Această situație se explică parțial prin faptul că autoritățile naționale nu 
aveau voința politică de a avansa. O altă cauză o constituie și faptul că lipsa unor 
progrese formale pe calea aderării a redus marja potențială de manevră pe care 
Comisia o avea pentru a încuraja țara să consolideze capacitatea administrativă. 
De exemplu, cadrul oferit de negocierile de aderare include, de regulă, un exer -
cițiu de examinare analitică pentru fiecare domeniu de politică (viitorul capitol 
de negociere), pentru a determina cât de bine este pregătită țara în domeniul 
respectiv. Pe baza acestui exercițiu, Comisia poate recomanda ca anumite condiții 
(„criterii de deschidere, intermediare și de închidere”) să fie îndeplinite înainte ca 
un anumit capitol să poată fi deschis spre negociere sau închis. Această structură 
nu există în prezent în țară.
Alte mecanisme de dialog au abordat necesitatea consolidării 
capacității administrative, dar nu au condus la progrese 
în eliminarea obstacolelor existente
61 
Comisia a întreținut în mod constant un dialog bilateral cu fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei pe teme specifice de interes pentru țară. Între persona -
lul administrativ din cadrul ministerelor și reprezentanții Comisiei au avut loc în 
mod frecvent schimburi de opinii cu privire la o gamă largă de chestiuni. Aceasta 
a oferit țării ocazia de a învăța despre metodele UE și de a înțelege politica UE cu 
privire la extindere, înregistrându-se progrese în anumite domenii sensibile. De 
exemplu, Comisia a ajutat țara să elaboreze și să mențină un „registru” al cazurilor 
de corupție, ceea ce a avut drept efect pozitiv sporirea informațiilor disponibile 
cu privire la acuzațiile de corupție cărora li se dă curs de către autoritățile națio -
nale. Cu toate acestea, registrul nu oferă informații privind acuzațiile cărora nu li 
s-a dat curs.
30 Observații 
62 
Abordarea Comisiei în ceea ce privește sprijinirea țărilor vizate de procesul de 
extindere s-a schimbat în anul 2014, când dialogul a fost centralizat în cadrul 
DG Vecinătate și Negocieri privind Extinderea. În majoritatea domeniilor de 
politică, țara nu se mai angajează în dialog cu direcțiile generale relevante ale 
Comisiei, ci cu centrele sectoriale de expertiză tematică create cu ocazia reor -
ganizării din 2015 a DG Vecinătate și Negocieri privind Extinderea. O altă schim -
bare o reprezintă faptul că, în cadrul IPA II, gestiunea descentralizată în sectorul 
transporturilor și în cel al mediului nu mai este sprijinită de DG Politică Regională 
și Urbană38. Acest lucru este un motiv de îngrijorare pentru respectivele sectoare 
ale administrației publice, care au sentimentul că sunt acum private de o sursă 
majoră de sprijin pentru consolidarea capacității administrative în țară.
63 
În lipsa cadrului furnizat de negocierile de aderare (a se vedea punctul 60), țara 
a pierdut dinamica reformei în multe domenii importante. Pentru a contracara 
acest aspect, Comisia a analizat metode alternative de continuare a dialogului 
politic. În 2012, Comisia a creat dialogul la nivel înalt privind aderarea ca o pun -
te către deschiderea negocierilor. Acest dialog s-a axat pe obiective convenite 
între comisarul pentru politica europeană de vecinătate și negocierile în vederea 
extinderii și prim-ministrul țării39. Dialogul la nivel înalt privind aderarea a acope -
rit probleme similare cu cele ridicate în cadrul structurilor ASA, inclusiv necesi -
tatea de a se consolida capacitatea administrativă și de a se înlătura obstacolele 
existente în calea implementării reformei. Dialogul a avut loc atât la nivel politic 
înalt, cât și la nivel tehnic. În urma acuzațiilor de fraudare a alegerilor legislative 
din 2012, principalul partid de opoziție a boicotat lucrările parlamentului timp de 
peste doi ani. În consecință, dialogul la nivel înalt privind aderarea a fost între -
rupt la nivel politic din 2013 până în septembrie 2015, deși s-au înregistrat unele 
progrese în ceea ce privește aspectele tehnice.
64 
Recunoscând nevoia de a se avansa, în pofida lipsei unui cadru pentru dialog, 
în 2013, Comisia a arătat că, la cererea Consiliului European, ar fi pregătită să 
inițieze lucrările pregătitoare pentru „o examinare analitică a acquis-ului UE, în -
cepând cu capitolul privind sistemul judiciar și drepturile fundamentale și cel pri -
vind justiția, libertatea și securitatea”40. Consiliul nu a dat curs acestei propuneri.38 DG Politică Regională și 
Urbană își va relua acest rol 
atunci când țara va fi 
considerată mai aproape de 
aderare.
39 Printre domeniile vizate se 
numără și cele care fac 
obiectul auditului: statul de 
drept (inclusiv politica în 
domeniul corupției) și 
drepturile fundamentale, 
reforma electorală, relațiile 
interetnice, reforma 
administrației publice (inclusiv 
gestionarea resurselor umane, 
procedurile administrative și 
descentralizarea) și 
guvernanța economică 
(inclusiv gestionarea finanțelor 
publice).
40 COM(2013) 700 final, „Strategia 
de extindere și principalele 
provocări pentru perioada 
2013-2014”.
31 Observații 
65 
În 2015, au fost făcute publice o serie de interceptări ale unor conversații telefoni -
ce ale unor politicieni, care sugerează implicarea membrilor guvernului în acțiuni 
de fraudă electorală și alte activități de corupție. În urma acestei situații, Comisia 
a decis să promoveze o întoarcere la masa negocierilor pentru a preveni deteri -
orarea în continuare a situației. În cursul anului 2015, Comisia s-a angajat într-un 
dialog intens cu țara pentru a găsi o modalitate de ieșire din actuala criză internă, 
ceea ce a condus la Acordul de la Przino încheiat între principalele partide poli -
tice sub egida UE. Comisia a prezentat de asemenea documentul „Prioritățile de 
reformă urgente” pentru a aborda problemele sistemice (a se vedea punctul 9) în 
domenii-cheie precum statul de drept și sistemul judiciar, depolitizarea adminis -
trației publice și libertatea de exprimare.
66 
Implicarea Comisiei în criza actuală îi oferă acesteia ocazia de a obține angaja -
mente din partea guvernului cu privire la înlăturarea obstacolelor care împiedică 
de mult timp consolidarea capacității administrative în țară.
32
 Concluzii și recomandări
67 
Curtea concluzionează că progresele în ceea ce privește consolidarea capacității 
administrative în domenii-cheie au fost relativ limitate în cursul perioadei audi -
tate. Acționând într-un context dificil, Comisia nu s-a asigurat în mod suficient, în 
cazul multora dintre proiectele examinate, că acestea contribuie în mod eficace la 
consolidarea capacității administrative.
68 
Toate proiectele auditate în sectorul reformei în administrația publică includ acti -
vități destinate să consolideze capacitatea administrativă, dar acestea nu au reu -
șit să remedieze în mod suficient multe deficiențe. Pentru anumite domenii-cheie 
în care exista deja o legislație consolidată (de exemplu, controlul intern și dezvol -
tarea unei funcții publice profesioniste și independente), IPA a furnizat o asistență 
redusă în perioada auditată și nu s-au înregistrat progrese semnificative în ceea 
ce privește punerea în aplicare a respectivei legislații. În alte domenii-cheie (cum 
ar fi lupta împotriva corupției și procedurile de achiziții publice), proiectele IPA au 
avut un impact redus, în lipsa unui sprijin activ din partea autorităților naționale 
(a se vedea punctele 23-33).
Recomandarea 1  
Oferirea de asistență concretă pentru priorități clasificate 
în funcție de importanța lor
Comisia ar trebui să își concentreze asistența pentru consolidarea capacității 
administrative asupra unor priorități clasificate în funcție de importanța lor, care 
să țină cont de deficiențele semnificative existente în domenii-cheie. Câteva 
exemple de domenii în care Curtea a constatat necesitatea unor îmbunătățiri în 
cursul auditului sunt următoarele:
(i) eficiența sistemului de achiziții publice, de exemplu prin dezvoltarea în conti -
nuare a achizițiilor publice electronice;
(ii) transparența cheltuielilor publice, de exemplu prin îmbunătățirea nivelului de 
disponibilitate și de calitate a datelor privind cazurile de corupție raportate, 
în scopul de a permite controlul de către societatea civilă și publicul larg;
(iii) controlul intern, de exemplu prin îmbunătățirea poziției și a competențelor 
profesionale ale auditorilor interni.
69 
În ceea ce privește sectorul mediului și mai ales cel al transporturilor, doar puține 
dintre proiectele auditate au abordat problema consolidării capacităților în 
vederea îmbunătățirii procesului de aliniere la acquis-ul UE. Alte proiecte au vizat 
consolidarea capacității administrative prin metoda „învățării prin practică”, dar 
nu au inclus activități destinate în mod clar să sprijine acest obiectiv (a se vedea 
punctele 34-36).
33 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 2  
Intensificarea eforturilor depuse în vederea consolidării 
capacităților
În sectorul transporturilor și în cel al mediului, Comisia ar trebui:
(i) să își intensifice eforturile de consolidare a capacității administrative în ceea 
ce privește contractarea, implementarea și gestionarea proiectelor, de exem -
plu prin furnizarea de formare adaptată pentru autoritățile contractante, 
printr-o mai bună promovare a activităților de „învățare prin practică” și prin 
oferirea unui acces mai larg la JASPERS;
(ii) să obțină un angajament ferm din partea autorităților naționale de a alinia 
legislația națională la legislația UE și de a întări legătura dintre consolidarea 
capacităților și sprijinul din partea UE.
70 
Proiectele auditate de Curte erau, în general, solide și bine gestionate, însă re -
zultatele erau adesea obținute doar parțial sau nu li se dădea curs în mod cores -
punzător. Majoritatea proiectelor au obținut realizările planificate, însă, de cele 
mai multe ori, acestea nu erau exploatate pe deplin. În mod frecvent, proiectele 
au avut doar un impact limitat și nu erau întotdeauna sustenabile. Impactul a fost 
de asemenea diminuat deoarece proiectele erau ambițioase și acopereau o gamă 
largă de priorități (a se vedea punctele 37-40).
Recomandarea 3  
Ameliorarea modului de urmărire a realizărilor 
și a sustenabilității impactului
Comisia ar trebui să exploateze mai bine instrumentele din cadrul politicilor 
pentru a consolida angajamentul luat de autoritățile naționale în ceea ce privește 
procesul de reformă, prin includerea unei urmăriri active și prelungite a realiză -
rilor și a impacturilor. Acest aspect ar trebui să fie urmărit îndeaproape în cadrul 
comitetelor de monitorizare IPA.
71 
Proiectele auditate nu se încadrau întotdeauna într-o abordare coerentă, armoni -
zată și coordonată, destinată consolidării capacității administrative. Unele proiec -
te nu au urmat linia trasată de asistența furnizată anterior în același sector și nu 
au fost continuate în mod corespunzător prin furnizarea de sprijin suplimentar. 
Adesea, patru ani sau chiar mai mult s-au scurs între stabilirea nevoii de asistență 
și obținerea rezultatelor proiectului (a se vedea punctele 41-44).
34 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 4  
Direcționarea mai bună a asistenței
Proiectele IPA ar trebui să fie aplicate într-o ordine relevantă și să fie integrate 
într-o abordare coerentă. Atunci când planifică proiectele, Comisia ar trebui:
(i) să alinieze mai bine prioritățile în etape succesive și să reflecte acest lucru la 
programarea și utilizarea fondurilor IPA;
(ii) să utilizeze o parte mai importantă din alocările IPA pentru a oferi un sprijin 
rapid, flexibil și direcționat pentru a aborda probleme urgente și sensibile 
legate de politică și de acquis.
72 
Gestionarea descentralizată a fondurilor IPA a permis un transfer fructuos de 
cunoștințe. Cu toate acestea, s-ar fi înregistrat mai puține întârzieri și dezangajări 
dacă descentralizarea ar fi fost pusă în aplicare treptat. Deși consolidarea capa -
cității administrative nu era inclusă printre obiectivele gestiunii descentralizate, 
experiența dobândită ar fi putut fi utilizată cu mai multă eficacitate de către 
autoritățile naționale pentru a contribui la îmbunătățirea globală a capacității 
administrative în administrația publică (a se vedea punctele 46-55).
Recomandarea 5  
Utilizarea într-o mai mare măsură a gestiunii descentralizate 
pentru a consolida capacitățile
Comisia ar trebui să utilizeze mai selectiv modul de gestiune descentralizată, 
având în vedere volumul fondurilor, precum și caracterul complex și sensibil al 
proiectelor care trebuie descentralizate. Odată ce s-au constatat exemple de 
bune practici în cadrul structurilor operaționale create în vederea gestionării 
descentralizate, Comisia ar trebui să încurajeze autoritățile naționale să extindă 
aceste practici la alte părți ale administrației, de exemplu, pentru a încuraja dele -
garea luării de decizii la nivelul corespunzător și pentru a consolida sistemele de 
control intern.
73 
Mecanismele de dialog politic erau adecvate pentru susținerea reformei în țară, 
dar nu au contribuit în mod semnificativ la consolidarea capacității administra -
tive globale în cursul perioadei auditate. Acest lucru se explică prin lipsa voinței 
politice din țară de a se înlătura unele dintre obstacolele aflate în calea reformei, 
precum și prin marja redusă pe care Comisia o avea – în absența cadrului de 
dialog oferit de negocierile de aderare – pentru a încuraja reforma în domenii 
sensibile. În cursul anului 2015, Comisia a continuat să se implice îndeaproape în 
facilitarea unui acord politic pentru depășirea crizei politice în care se afla țara, 
această poziție oferindu i ocazia de a insufla un nou elan pentru reformă (a se 
vedea punctele 57-66).
35 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 6  
Utilizarea dialogului politic pentru a garanta angajamentul în 
vederea consolidării capacității administrative
În contextul unei ocazii reînnoite de a consolida capacitatea administrativă pen -
tru o mai bună implementare a reformei, Comisia ar trebui să utilizeze dialogul 
politic cu scopul de:
(i) a obține un angajament ferm în vederea consolidării capacității de combatere 
a corupției și de îmbunătățire a transparenței;
(ii) a solicita țării să continue consolidarea „registrului” de cazuri de corupție, 
astfel încât acesta să devină un instrument util pentru evaluarea progreselor 
realizate în lupta împotriva corupției;
(iii) a pune accentul și mai mult pe rezultatele obținute în urma monitorizării 
pentru a inversa regresia în ceea ce privește reforma administrației publice, 
inclusiv punerea în aplicare a legislației în domenii precum achizițiile publice 
și controlul intern al finanțelor publice;
(iv) a adopta obiective și termene pentru o abordare structurată vizând înlătu -
rarea obstacolelor din calea consolidării capacității administrative, pentru 
a pune în aplicare domenii-cheie ale acquis-ului.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 1 martie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

36
 Anexe
Momente-cheie în relațiile dintre UE și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei
1999 • 26 mai – Procesul de stabilizare și de asociere pentru țări din Europa de Sud-Est.
2000 • 24 ianuarie – Adoptarea de către Consiliu a directivelor de negociere pentru un acord de stabilizare și de asociere (ASA).
2001 • 9 aprilie – Semnarea ASA, primul acord de acest tip din regiune.
2003• 21 iunie – În cadrul reuniunii la nivel înalt UE-Balcanii de Vest de la Salonic, UE își reafirmă sprijinul în favoarea unui viitor european 
pentru țările din Balcanii de Vest.
2004• 22 martie – Țara își depune cererea de aderare la UE.
• 1 aprilie – ASA intră în vigoare.
2005 • 16 decembrie – La recomandarea Comisiei, Consiliul acordă țării statutul de țară candidată.
2007 • 30 octombrie – Semnarea Acordului-cadru IPA și a Acordului de finanțare pentru programul național IPA 2007.
2008 • 1 ianuarie – Intră în vigoare Acordul privind facilitarea acordării vizelor și Acordul de readmisie.
2009• 7 octombrie – Comisia recomandă trecerea la etapa 2 din ASA.
• 14 octombrie – Comisia recomandă deschiderea negocierilor de aderare.
• 8 decembrie – Concluziile Consiliului Afaceri Generale. Nicio decizie cu privire la prima recomandare a Comisiei de deschidere a negocie -
rilor de aderare.
• 19 decembrie – Se acordă dreptul de a călători fără viză în spațiul Schengen.
2010• 9 noiembrie – Comisia recomandă deschiderea negocierilor de aderare.
• 14 decembrie – Concluziile Consiliului Afaceri Generale. Nicio decizie cu privire la recomandarea Comisiei de a deschide negocierile.
2011• 12 octombrie – Comisia recomandă deschiderea negocierilor de aderare.
• 5 decembrie – Concluziile Consiliului Afaceri Generale. Nicio decizie cu privire la recomandarea Comisiei de a deschide negocierile.
2012• 15 martie – Comisarul Füle lansează dialogul la nivel înalt privind aderarea, angajat cu Comisia.
• 7 mai și 17 septembrie – Comisarul Füle participă la reuniunile plenare din cadrul dialogului la nivel înalt privind aderarea.
• 10 octombrie – Comisia recomandă deschiderea negocierilor de aderare.
• 11 decembrie – Concluziile Consiliului Afaceri Generale. Nicio decizie cu privire la recomandarea Comisiei de a deschide negocierile.
• 24 decembrie - În timpul unei dezbateri aprinse privind bugetul 2014, președintele parlamentului național dispune scoaterea din 
clădirea parlamentului a parlamentarilor opoziției și a tuturor jurnaliștilor. Principalul partid de opoziție începe să boicoteze sesiunile 
parlamentare.
2013• 16 octombrie –  Comisia recomandă deschiderea negocierilor de aderare.
• 17 decembrie – Concluziile Consiliului Afaceri Generale. Nicio decizie cu privire la recomandarea pozitivă a Comisiei.
2014• 8 octombrie – Comisia afirmă că țara „continuă să îndeplinească într-o măsură suficientă” criteriile de aderare la UE și, pentru cel de al 
6-lea an consecutiv, recomandă deschiderea negocierilor.
• 16 decembrie – Concluziile Consiliului Afaceri Generale. Nicio decizie cu privire la cea de a 6-a recomandare a Comisiei privind deschide -
rea negocierilor de aderare.Anexa I
37 Anexe 
2015• 31 ianuarie – Parchetul îl acuză pe principalul lider al opoziției de „conspirație cu un serviciu de informații străin în vederea răsturnării 
guvernului”. UE își exprimă îngrijorarea cu privire la deteriorarea dialogului politic în țară și solicită desfășurarea unei investigații inde -
pendente și transparente. 
• 10 februarie – Liderul opoziției începe să facă declarații despre ascultarea telefoanelor, susținând că guvernul a supravegheat în mod 
ilegal aproape 20 000 de cetățeni.
• 18 februarie – Comisarul Hahn vizitează Skopje și își exprimă, de asemenea, profunda îngrijorare cu privire la afirmațiile privind suprave -
gherea a mii de cetățeni, solicitând ca această chestiune să fie investigată în mod serios.
• 21 aprilie – Consiliul Afaceri Generale își exprimă profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea situației din țară și solicită liderilor politici 
să ia măsuri urgente pentru remedierea acestei situații.
• 9-10 mai – Au loc ciocniri în orașul Kumanovo din nordul țării, care se soldează cu decesul a opt polițiști și a 14 presupuși membri ai unei 
grupări armate etnice albaneze.
• 2 iunie – Comisarul Hahn se întâlnește cu lideri din cele patru principale partide politice; aceștia din urmă semnează Acordul de la Przino.
• 22 și 23 iunie – Consiliul Afaceri Generale și Externe al UE invită toate părțile implicate să onoreze acordul pe care l-au încheiat la 2 iunie 
și să pună în aplicare toate recomandările Comisiei.
• 15 iulie – Se decide încheierea unui protocol pentru punerea în aplicare a  Acordului de la Przino. Principalele elemente includ revenirea 
partidului de opoziție în parlament la 1 septembrie, instituirea unui guvern tehnocrat începând cu 15 ianuarie și organizarea de alegeri 
parlamentare în data de 24 aprilie 2016.
• 15 septembrie – Numirea unui procuror însărcinat să investigheze aspectele care decurg din interceptarea comunicațiilor.
• 18 septembrie – Comisarul Hahn vizitează Skopje pentru o reuniune plenară în cadrul dialogului la nivel înalt privind aderarea.
• 2 octombrie – Prim-ministrul Gruevski reafirmă faptul că prioritățile țării sunt aderarea la UE și la NATO și soluționarea vechiului litigiu 
privind numele țării.
• 5 noiembrie 2015 – Comisia afirmă că este pregătită să își extindă recomandarea de a deschide negocierile de aderare. Aceasta va fi însă 
condiționată de aplicarea continuă a acordului politic din iunie/iulie și de realizarea unor progrese substanțiale în punerea în aplicare 
a priorităților urgente de reformă.
Sursa:  Comisia Europeană.Anexa I
38 Anexe 
Proiecte auditate
Proiect nr.  
(în text)Denumirea proiectului Contract nr.Suma contractată
(în euro)
Achiziții publice
1. Sprijinirea sistemului de achiziții publice 260-590 986 442
2. Sprijin pentru îmbunătățirea guvernanței și a gestionării 253-091 + 296-87410 204 081  
3 061 225
3.Program de sprijin pentru îmbunătățirea guvernanței și a gestionării (SIGMA), 
subprogramul pentru consolidarea capacității instituționale în regiunea IPA319-423 10 000  000
4. Formare în domeniul achizițiilor publice în Balcanii de Vest și în Turcia 248-580 3 962 000
Corupția
5.Sprijin pentru redactarea documentelor strategice de urmărire a acțiunilor întreprinse și 
a planurilor de acțiune aferente pentru prevenirea și reprimarea corupției și a conflictelor de 
interese252-831 165 968
6.Schimb de bune practici ale UE în domeniul monitorizării luptei împotriva corupției la nivel 
local10-39880 138 500
Inițiativa pentru consolidarea capacită ților
7.Asistență tehnică pentru Ministerul Societății Informaționale și Administrației și 
consolidarea implementării sistemului național de coordonare a formării10-14592 1 095 000
8. Funcționarea Școlii regionale de administrație publică și organizarea activităților acesteia 256-128 2 400  000
9. Funcționarea Școlii regionale de administrație publică și organizarea activităților acesteia 331-241 3 500  000
10.Asistență tehnică pentru Facilitatea de formare și sprijin a IPA pentru fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei în cadrul Regulamentului IPA 2007240-984 969 000
11.Consolidarea capacității instituțiilor de a gestiona și de a implementa programele 
operaționale260-772 1 599 710
Transporturi
12.Consolidarea capacității administrative și operaționale a Inspectoratul de stat pentru 
transporturi09-42802 732 750
13.Supervizarea porțiunii de legătură rămase de-a lungul coridorului X la nivelul tronsonului 
de autostradă Demir Kapija-Smokvica09-24859/1 8 977 500
14.Elaborarea unei documentații detaliate de proiectare și licitație pentru construirea noului 
tronson feroviar dintre punctul de frontieră Kichevo și Republica Albania ca parte din 
coridorul VIII și elaborarea documentației de licitație pentru supravegherea lucrărilor de 
construcții efectuate în țara beneficiară11-28412/1 7 752 425
Mediu
15.Consolidarea capacităților administrative la nivel central și local pentru punerea în aplicare 
și asigurarea respectării legislației în materie de gestionare a deșeurilor244-793 1 297  150
16.Consolidarea capacităților la nivel central și local pentru gestiunea de mediu în domeniul 
calității aerului245-323 1 000  000
17. Asistență tehnică pentru Studiul privind introducerea tarifului național pentru apă 10-10139/1 785 000
Sursa:  Date extrase din baza de date a Comisiei Europene.Anexa II
39 Răspunsul  
Comisiei
Rezumat
V
Obiectivul investițiilor IPA I în infrastructură în domeniul mediului și al transporturilor a fost consolidarea capaci -
tății administrative prin proiecte de tipul învățării prin practică. Aceasta înseamnă că țara dezvoltă în mod indirect 
know-how privind achizițiile în aceste sectoare în conformitate cu cadrul legal privind fondurile structurale.
VI
Recunoscând că sistemul de implementare descentralizată (SID) ar putea încetini procesul de stabilire a nevoilor și 
obținerea de rezultate, Comisia ar dori să sublinieze faptul că procesul de programare a asistenței financiare, imple -
mentarea acestor programe și măsurarea rezultatelor reprezintă un exercițiu etapizat și complex care, în general, 
durează câțiva ani, indiferent de tipul de proiecte sau de modul de gestionare.
VII
Obiectivul SID este de a institui un sistem funcțional pentru gestionarea descentralizată a fondurilor UE. Autorită -
țile naționale ar putea fi încurajate să utilizeze acest instrument ca o bună practică pentru întreaga administrație 
publică. În fosta Republică iugoslavă a Macedoniei este în curs de pregătire un program amplu de reformă a gesti -
onării finanțelor publice (GFP), care se bazează pe un diagnostic cuprinzător al subsistemelor GFP și se așteaptă ca 
acesta să conducă la creșterea capacității întregii administrații publice în acest domeniu.
Introducere
12
Comisia este de acord cu această împărțire pe sectoare a cheltuielilor. Comisia ar dori să furnizeze următoarele infor -
mații suplimentare. În conformitate cu Regulamentul IPA I, asistența este programată și pusă în aplicare în conformi -
tate cu următoarele componente:
1. Asistență pentru tranziție și consolidarea instituțiilor – componenta acoperă toate sectoarele;
2. Cooperare transfrontalieră – componenta acoperă sectorul de cooperare teritorială;
3. Dezvoltare regională – componenta acoperă sectoarele mediului și al transporturilor;
4. Dezvoltarea resurselor umane – componenta acoperă sectorul educației, al ocupării forței de muncă și al politicilor 
sociale;
5. Dezvoltare rurală – componenta acoperă sectorul agriculturii.
Ultimele trei componente vizau proiecte de tipul celor derulate prin intermediul fondurilor structurale și erau acce -
sibile numai țărilor candidate acreditate pentru gestionarea fondurilor într-un mod descentralizat.
Răspunsul Comisiei 40
13
Sprijinul IPA I pentru proiectele de tipul celor derulate prin intermediul fondurilor structurale, de exemplu, inves -
tițiile în domeniul mediului și în cel al transporturilor, a fost posibil din punct de vedere legal pentru această țară 
numai în cadrul SID. În cazul gestionării descentralizate, fondurile alocate sunt gestionate de structuri specifice din 
cadrul administrației publice din țara acreditată în mod specific în acest sens.
Observații
27
În absența unui cadru de negociere, Comisia utilizează instrumentele disponibile pentru a sprijini consolidarea 
capacităților în acest domeniu. Țara a adoptat în 2015 un plan de acțiune care prevede măsuri concrete cu termene 
și a stabilit responsabilitățile într-o serie de domenii prioritare, inclusiv în ceea ce privește lupta împotriva corupției. 
Comisia monitorizează periodic progresele înregistrate în punerea în aplicare a acestui plan de acțiune și urmărește 
această punere în aplicare la cel mai înalt nivel. Comisia abordează acest domeniu în raportul său privind progresele 
înregistrate și în prioritățile urgente în materie de reformă. În plus, în conformitate cu planul de acțiune cuprinzând 
prioritățile urgente în materie de reformă pregătit de această țară, un capitol special este dedicat luptei împotriva 
corupției, fiind stabilite obiective și termene clare. Lupta împotriva corupției este, de asemenea, abordată prin dialo -
gul la nivel înalt privind aderarea ( High Level Accession Dialogue  – HLAD) în cadrul căruia sunt stabilite, de asemenea, 
obiective și termene pentru abordarea acestui aspect. Realizarea cu succes a tuturor obiectivelor depinde, în ultimă 
instanță, de autoritățile naționale, care trebuie să demonstreze voința politică necesară în acest sens.
29
Comisia are o abordare clară cu privire la modalitatea de a sprijini organizațiile societății civile, astfel cum este 
descrisă în Comunicarea Comisiei [COM(2012) 492 din 12 septembrie 2012] și în „Orientările 2014-2020 privind spri -
jinul UE pentru societatea civilă din țările implicate în procesul de aderare” și poartă un dialog intens cu acestea în 
toate sectoarele cheie, în special în lupta împotriva corupției. Comisia explorează în mod constant noi modalități 
inovatoare de sprijinire a organizațiilor societății civile (OSC).
Caseta 2 – Prima liniuță
În ceea ce privește proiectul nr. 7, la 14 februarie 2014, țara a adoptat o legislație care prevede obligația de a efectua 
analiza funcțională înainte de fiecare modificare a organigramei. Este important ca autoritățile naționale să asigure 
punerea corectă în aplicare a legislației.
Caseta 2 – A treia liniuță
Cadrul juridic actual din această țară nu permite administrației publice să acorde fonduri suplimentare pentru cei 
care desfășoară aceste activități de formare.
Caseta 3 – A patra liniuță
Deși Comisia este de acord cu observația la proiectul nr. 16, este necesar să se sublinieze că UE oferă un sprijin 
tehnic substanțial pentru consolidarea capacităților și în ceea ce privește echipamentul în acest domeniu. Cu toate 
acestea, calitatea aerului este o problemă foarte complexă care necesită investiții de resurse financiare și umane 
substanțiale pentru a institui un sistem credibil, dar care necesită și întreținerea și reînnoirea echipamentelor de 
către autoritățile naționale.
Răspunsul Comisiei 41
UE a furnizat 13 din cele 17 stații de monitorizare a calității aerului (AQMS) care constituie coloana vertebrală a rețe -
lei naționale de monitorizare a calității aerului. În prezent, proiectul de înfrățire aflat în desfășurare în domeniul 
calității aerului (în cadrul IPA 2012) sprijină ministerul în pregătirea documentelor pentru acreditarea laboratoarelor 
de calibrare.
Caseta 3 – A cincea liniuță
În ceea ce privește proiectul nr. 17, la 15 ianuarie 2016, a fost adoptată de Parlamentul național „Legea privind stabi -
lirea prețurilor la apă” (Monitorul Oficial nr. 07/16, publicat la 18.1.2016), iar organismul de reglementare este pe cale 
de a fi instituit. Acesta este un proces care necesită mai mult timp pentru a fi finalizat.
Termenul de punere în aplicare a legii va fi luna septembrie 2016, în timp ce adoptarea unei noi metodologii de 
tarifare a apei este planificată pentru sfârșitul lunii octombrie 2016. Aplicarea noii metodologii de tarifare a apei va 
începe la 1 ianuarie 2018 și, respectiv, la 1 ianuarie 2019 pentru localitățile care au peste și, respectiv, sub 10 000 de 
persoane.
41
Pentru consolidarea și îmbunătățirea în continuare a coerenței și a coordonării, în cadrul noii perspective financiare 
IPA II, Comisia a introdus o abordare sectorială. Aceasta ar permite abordarea mai aprofundată a sectoarelor. De 
asemenea, acest lucru ar garanta coerența asistenței și coordonarea părților interesate și a donatorilor.
42
Într-adevăr, asistența IPA se acordă pe baza unui program în cadrul căruia procesul de stabilire a necesităților, 
pregătirea programelor de asistență financiară și punerea în aplicare a acestor programe și, respectiv, obținerea de 
rezultate este un exercițiu complex și etapizat care este eșalonat pe mai mulți ani. În cadrul IPA II, Comisia își pro -
gramează asistența pe baza maturității proiectelor în vederea reducerii acestei perioade. În plus, asistența de tip 
fonduri structurale din cadrul IPA I a făcut obiectul unui proces de acreditare care a fost realizat în perioada în care 
programele erau deja adoptate, ceea ce a afectat, totodată, achizițiile/punerea în aplicare și absorbția fondurilor 
respective.
47
Comisia ar dori să furnizeze următoarele informații suplimentare. Programele CARDS pentru perioada 2005-2006 au 
fost utilizate pentru a sprijini personalul nou angajat în structurile de execuție și pentru a furniza formarea necesară 
pentru a se asigura că membrii personalului aveau cunoștințele necesare pentru a funcționa în conformitate cu 
SID. În următorii ani, capacitatea structurilor de execuție s-a deteriorat din cauza fluctuației ridicate a personalului. 
Comisia a subliniat întotdeauna necesitatea unei politici de conservare corespunzătoare a personalului, și chiar 
a inclus-o în planul de acțiune SID 2013. Guvernul trebuie să se angajeze pe deplin în vederea asigurării unei capaci -
tăți suficiente în structurile operaționale.
49
Comisia ar dori să furnizeze următoarele informații suplimentare. În conformitate cu Regulamentele aplicabile 
1085/2006 și 718/2007, asistența de tip fonduri structurale nu este disponibilă pentru țară în niciun alt mod decât 
descentralizat. În cadrul IPA II, Comisia a devenit mai selectivă în ceea ce privește descentralizarea gestionării fondu -
rilor prin delegarea sarcinilor către această țară.
Răspunsul Comisiei 42
50
Alături de reducerea numărului controalelor ex ante  și de o descentralizare mai selectivă a fondurilor în cadrul IPA 
II, Comisia monitorizează îndeaproape planurile de achiziții pregătite de autoritățile naționale și a recomandat, de 
asemenea, acestei țări să își stabilească proiectele prioritare pentru a reduce riscul unor alte dezangajări. Comisia 
monitorizează punerea în aplicare a planului de acțiune SID elaborat de autoritățile naționale pentru a aborda pro -
blemele legate de punerea în aplicare a IPA.
Concluzii și recomandări
67
În vreme ce, în general, Comisia este de acord cu concluzia de ansamblu a Curții, un număr mare de realizări au fost 
livrate, iar asistența oferită în această țară a contribuit, în unele cazuri, la consolidarea capacității administrative. De 
exemplu, în domeniul achizițiilor publice, asistența IPA a fost piatra de temelie pentru instituirea Comisiei de stat 
pentru contestații State Appeals Commission .
Recomandarea 1
Comisia acceptă recomandarea. Evaluarea privind cheltuielile publice și responsabilitatea financiară confirmă faptul 
că aceste domenii trebuie să fie consolidate pentru a se asigura că gestiunea finanțelor publice (GFP) funcționează 
bine. Mai mult, asistența UE ar trebui să fie în conformitate cu măsurile care urmează a fi stabilite în programul de 
reformă a gestiunii finanțelor publice, în prezent în curs de elaborare.
69
Obiectivul investițiilor IPA I în infrastructură în domeniul mediului și al transporturilor a fost consolidarea capaci -
tății administrative prin proiecte de tipul învățării prin practică. Aceasta înseamnă că țara dezvoltă în mod indirect 
know-how privind achizițiile în aceste sectoare în conformitate cu cadrul legal privind fondurile structurale.
Recomandarea 2
Comisia acceptă recomandarea. În plus, Comisia va continua să ofere cursuri de formare și sprijin JASPERS pentru 
această țară.
Recomandarea 3
Comisia acceptă recomandarea. Comisia monitorizează în prezent realizările și sustenabilitatea în cadrul comitetelor 
de monitorizare IPA sectoriale și mixte. Aceasta va fi consolidată în continuare prin instituirea cadrului de perfor -
manță în cadrul IPA II, unde se introduc indicatori cu ținte și valori de referință la nivel de proiect și de program. În 
plus, Comisia analizează punerea în aplicare a fiecărui program după închiderea acestuia și își rezervă dreptul de 
a recupera fondurile în cazul în care există diferențe între rezultatele preconizate și fondurile utilizate.
71
Procesul de programare a asistenței financiare, de punere în aplicare a acestor programe și de măsurare a rezul -
tatelor este un exercițiu etapizat și complex. În cadrul IPA II, Comisia a introdus abordări sectoriale care prevăd 
o abordare mai detaliată a sectoarelor. De asemenea, acest lucru ar asigura coerența asistenței și coordonarea 
adecvată a părților interesate și a donatorilor. Comisia acordă mai multă atenție gradului de maturitate a proiectelor 
în vederea reducerii riscului unor decalaje între programare și punerea în aplicare a proiectelor. În acest scop a fost 
introdusă rezerva unică de proiecte în cadrul IPA II.
Răspunsul Comisiei 43
Recomandarea 4
Comisia acceptă recomandarea. În cadrul IPA II, Comisia a introdus abordări sectoriale care prevăd o abordare mai 
detaliată a sectoarelor. De asemenea, acest lucru ar asigura coerența asistenței și coordonarea adecvată a părților 
interesate și a donatorilor.
Recomandarea 5
Comisia acceptă recomandarea. În cadrul IPA II, Comisia a devenit mai selectivă în ceea ce privește volumul finanțării 
și complexitatea proiectelor. Descentralizarea se bazează pe evaluarea capacității structurilor naționale relevante de 
a pune proiecte în aplicare.
Recomandarea 6
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 6 (i)
Autoritățile naționale ar trebui nu doar să consolideze capacitatea administrativă, dar și să demonstreze un anga -
jament politic ferm pentru combaterea corupției și îmbunătățirea transparenței, care pot fi măsurate cu ajutorul 
instrumentelor existente, cum ar fi raportul privind progresele înregistrate, HLAD și prioritățile urgente în materie 
de reformă.
Recomandarea 6 (ii)
Comisia a lucrat în ultimii 10 ani pentru a ajuta țara să pregătească un „istoric” al cazurilor de corupție și va continua 
să ofere sprijin țării pentru a se continua dezvoltarea acestui „istoric”.
Recomandarea 6 (iv)
În absența unui cadru de negociere, Comisia va continua să utilizeze instrumentele existente, cum ar fi raportul pri -
vind progresele înregistrate, HLAD și prioritățile urgente în materie de reformă pentru măsurarea capacității autori -
tăților naționale de a pune în aplicare principalele domenii ale acquis-ului. De exemplu, planul de acțiune elaborat 
de către autoritățile naționale în ceea ce privește prioritățile urgente în materie de reformă conține obiective și 
termene pentru punerea în aplicare a priorităților în domenii-cheie. În plus, noua abordare privind formatul rapor -
tului privind progresele înregistrate permite o mai bună stabilire a obiectivelor pentru unele capitole-pilot. Cu toate 
acestea, rezultate concrete și de durată nu vor fi atinse decât dacă autoritățile naționale demonstrează angajamen -
tul politic necesar pentru a pune în aplicare aceste activități.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
În acest raport, Curtea examinează dacă sprijinul acordat 
de Comisie fostei Republici iugoslave a Macedoniei 
a contribuit în mod eficace la consolidarea capacității 
administrative a țării, în vederea pregătirii acesteia pentru 
aderarea la UE. Curtea concluzionează că, în perioada 
auditată (2007-2013), progresele realizate au fost relativ 
limitate. Aceasta se explică în mare măsură prin voința 
politică insuficientă din țară de a  înlătura unele dintre 
obstacolele aflate în calea consolidării capacității 
administrative, precum și prin marja de manevră redusă de 
care dispunea Comisia în domenii-cheie, în lipsa unui 
cadru pentru negocierile de aderare. În același timp, 
Curtea semnalează deficiențe la nivelul gestiunii de către 
Comisie a proiectelor auditate.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ