RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU PRIVIND EVALUAREA FINALĂ A PUNERII ÎN APLICARE A PROGRAMULUI STATISTIC COMUNITAR PENTRU PERIOADA 2008-2012 /* COM/2013/0883 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU PRIVIND EVALUAREA FINALĂ A PUNERII ÎN APLICARE A PROGRAMULUI STATISTIC COMUNITAR PENTRU PERIOADA 2008-2012 1. Introducere Decizia nr. 1578/2007/CE[1] a Parlamentului European și a Consiliului privind programul statistic comunitar pentru perioada 2008-2012 (PSC) a fost adoptată la 11 decembrie 2007. Articolul 6 din decizie prevede că: „La încheierea perioadei reglementate de program, Comisia, după consultarea Comitetului pentru programul statistic, prezintă un raport de evaluare privind punerea în aplicare a programului, luând în considerare și opiniile experților independenți. Raportul respectiv trebuie finalizat până la sfârșitul anului 2013 și trimis ulterior Parlamentului European și Consiliului.” La articolul 6 se precizează în plus că „în raportul intermediar și în raportul final de evaluare se prezintă rezultatul redistribuirii priorităților, inclusiv estimarea costurilor și a sarcinii pentru proiectele și domeniile statistice care intră sub incidența prezentului program statistic, precum și o evaluare a noilor nevoi statistice, în special pentru noile politici comunitare”. Prezentul document constituie raportul final de evaluare solicitat și se bazează pe un raport redactat de către o societate de evaluare externă și pe raportul de evaluare intermediară. Capitolul 2 prezintă un rezumat al principalelor realizări ale PSC, capitolul 3 descrie rezultatul redistribuirii priorităților, iar capitolul 4 prezintă modalitatea de punere în aplicare a Comunicării privind viziunea[2], o importantă inițiativă recentă a Eurostat care, deși a fost publicată după adoptarea PSC, a reconfigurat activitățile desfășurate în perioada 2010-2012 și este, de asemenea, relevantă pentru activitățile de viitor. Capitolul 5 prezintă o serie de observații cu privire la recomandările făcute de consultantul extern. Rezumatul raportului final al consultantului extern este disponibil la adresa http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf. 2. Principalele realizări ale programului Acest capitol vizează realizările obținute pe parcursul programului și se referă la toate obiectivele acestuia. Rezumat PSC conține peste 130 de obiective, dintre care majoritatea au ajuns la un grad înalt de punere în aplicare. Cel mai mare procent de punere în aplicare a fost înregistrat la obiectivele instituționale și la cele având ca scop îmbunătățirea cadrului legislativ – se consideră că obiectivele au fost atinse în procent de 100 % și respectiv 95 % –, în timp ce aproximativ 10 % din obiectivele referitoare la producție nu au fost realizate în mod adecvat. Mai multe informații se regăsesc în rezumatul raportului consultantului extern. În ceea ce privește aceste obiective, trebuie să se țină seama de faptul că statisticile europene se bazează pe cele produse de către statele membre (SM), efectul fiind acela că atingerea unora dintre obiective este afectată de anumite constrângeri legate de procesele de producție și de resursele disponibile în SM. De asemenea, s-a impus redistribuirea resurselor pentru satisfacerea unor necesități statistice noi apărute pe durata PSC, din cauza crizei financiare, în special în domeniul statisticilor macroeconomice și sociale. Sub aspect financiar, punerea în aplicare a fost, în general, satisfăcătoare și s-a înregistrat o tendință către creșterea eficienței. Aspecte transversale Rolul statisticilor în integrarea europeană Procesul de pregătire a noului Sistem european de conturi (SEC 2010) a culminat odată cu adoptarea Regulamentului SEC 2010 de către Parlamentul European (PE) și Consiliu în mai 2013[3], iar punerea în aplicare a clasificării NACE Rev. 2 a înregistrat progrese considerabile. Până la sfârșitul anului 2013 se preconizează finalizarea unui registru al grupurilor de întreprinderi multinaționale din Uniune, care se utilizează deja de către unele SM. În cadrul Sistemului Statistic European (SSE) a crescut gradul de disponibilitate al standardelor statistice și informatice pentru schimbul de date și metadate, de exemplu standardele pentru schimbul de date și metadate statistice (Statistical Data and Metadata eXchange - SDMX), și a fost elaborat instrumentul SSE pentru metadate statistice „Metadata Handler”. A crescut constant gradul de utilizare a internetului, inclusiv în alte scopuri decât cel al diseminării de date. S-au elaborat politici și instrumente pentru gestionarea armonizată a datelor confidențiale în cadrul SSE. Portalul pentru cooperarea între cercetători și statisticienii oficiali se utilizează pentru stocarea rezultatelor cercetării în domeniul statisticilor oficiale, iar pe site-ul Observatorului și Depozitului de date din sursă deschisă au fost promovate și puse la dispoziție instrumente de software cu sursă deschisă precum „Demetra” și „R”. Relațiile cu părțile interesate SSE Comitetul SSE (CSSE) a avizat o versiune revizuită a Codului de bune practici al statisticilor europene (Code of Practice - CoP) în 2011 și a actualizat Cadrul de asigurare a calității SSE (v1.1) la sfârșitul anului 2012. Comitetul consultativ european pentru guvernanță statistică raportează anual Parlamentului European și Consiliului cu privire la punerea în aplicare a CoP. Programul european de formare statistică a fost elaborat anual ca parte a unei strategii pe termen lung. Cooperarea cu utilizatorii Înființarea Comitetului Consultativ European pentru Statistică (European Statistical Advisory Committee - ESAC) a contribuit la îmbunătățirea comunicării cu diferite tipuri de utilizatori. În 2009, Eurostat a efectuat o anchetă privind satisfacția globală a utilizatorilor, care s-a realizat anual începând cu 2011. S-au efectuat, de asemenea, anchete ale utilizatorilor în domenii specifice, care au fost supuse unei examinări continue. Satisfacția utilizatorilor a fost evaluată și prin contacte personale cu aceștia, de exemplu în cadrul unor grupuri de lucru și al audierilor organizate de Comisie. Cooperarea tehnică cu țările terțe și cooperarea cu organizațiile internaționale Eurostat a colectat și a publicat o gamă largă de date pentru procesul de extindere și, într-o măsură mai mică, pentru țările vizate de politica europeană de vecinătate. Datele au fost produse cu ajutorul programelor de cooperare regională puse în aplicare de Eurostat. Instrumente O mai bună legiferare și un raport echilibrat între costuri și beneficii S-a înregistrat o creștere a numărului domeniilor care sunt în prezent legiferate (domeniul energiei, al conturilor de mediu) în vederea asigurării unei transmiteri prompte și complete a datelor de către SM. În plus, a fost adoptat actul cu putere de lege fundamental – regulamentul privind statisticile europene[4]. În partea finală a PSC au fost propuse modificări suplimentare ale acestui act și a fost deschisă o procedură legislativă. S-au înaintat o serie de propuneri de simplificare și reformare a legislației în domeniul energiei, al transporturilor, al Intrastat-ului, al statisticilor structurale de întreprinderi (structural business statistics - SBS), al agriculturii, al turismului și al rapoartelor statistice privind transportul rutier de mărfuri. Unele schimbări au fost puse deja în aplicare, în sectoare precum Intrastatul, agricultura, transporturile și turismul. Mai multe informații se găsesc în secțiunea privind domeniile statistice după titlu. S-a elaborat un mecanism de stabilire a priorităților în cadrul SSE, pe baza unei abordări strategice, însă măsurarea sarcinii și a costurilor s-a dovedit dificilă, deoarece acestea nu sunt calculate de toate SM într-un mod sistematic sau omogen pentru toate domeniile statistice. Mai multe informații se regăsesc în capitolul referitor la redistribuirea priorităților. Controlul conformității S-a pus în aplicare un sistem de control periodic al conformității, în vederea îmbunătățirii calității statisticilor europene. Capacitatea sporită de a răspunde nevoilor utilizatorilor S-au desfășurat activități de cercetare în vederea combinării diferitelor surse statistice prin fuzionarea datelor provenind din anchete diferite [de exemplu tehnologii ale informației și comunicațiilor (TIC) și SBS pentru estimarea impactului TIC, tehnici statistice de potrivire a anchetelor sociale, date referitoare la comerț și întreprinderi, precum și emisiile de gaze cu efect de seră generate de sectorul energetic și aviatic]. Această combinare se realizează în mod rutinier de către mai multe SM, cu utilizarea unor date administrative și a unor date provenind din anchete. Utilizarea modulelor ad-hoc a fost extinsă în domeniile statisticilor sociale și economice, pentru a crește gradul de receptivitate față de noile nevoi ale utilizatorilor. Sprijin financiar pe durata programului În fiecare an s-a adoptat o decizie de finanțare pentru punerea în aplicare operațională a programului de lucru. Execuția financiară a creditelor disponibile a fost satisfăcătoare și a fost monitorizată la nivel central. Politica de acordare a granturilor a vizat proiectele având o dimensiune europeană, în special acordurile de grant cu beneficiari multipli. Începând din anul 2011, beneficiarii interesați au putut opta pentru utilizarea unor baremuri standard pentru costurile unitare pe categorie de personal și a unei rate forfetare pentru costurile indirecte. Utilizarea cunoștințelor și know-how-ului partenerilor în scopurile Uniunii S-au dezvoltat noi tipuri de rețele de cooperare (rețele ESSnet) pentru a împărtăși know-how-ul și cunoștințele acumulate și pentru a canaliza cunoștințele și resursele către SSE. Acestea cuprind activități pe proiecte derulate de anumite SM, ale căror rezultate se pun la dispoziția întregului SSE și se utilizează în numeroase domenii. În 2012, CSSE a adoptat o nouă politică, care a pus accentul pe încorporarea proiectelor derulate de rețelele ESSnet în programul ESS.VIP (proiecte de infrastructură vizionare) și pe înființarea unor centre de competență. Diseminare După lansarea în 2009 a site-ului modificat, care conținea secțiuni noi, precum „Statisticile explicate” și funcționalități îmbunătățite, în 2010 s-a instituit un nou lanț de diseminare. Acesta s-a axat pe o bază de date de referință comună, utilizată de toate domeniile statistice din cadrul Eurostat, îmbunătățind în acest mod eficiența și facilitând integrarea statisticilor provenite din domenii diferite. Numărul descărcărilor a crescut în mod constant. Centrul de recensământ constituie o experiență valoroasă de colaborare la nivelul SSE în vederea diseminării bazate pe standarde comune. Activități orizontale Strategia Europa 2020 a înlocuit Strategia de la Lisabona, iar Eurostat a publicat o serie de indicatori noi pentru a înlocui indicatorii structurali. Lista indicatorilor de dezvoltare durabilă (IDD) a fost actualizată. Inițiativa „Dincolo de PIB” a condus la îmbunătățiri și la producerea unor noi indicatori într-o serie de domenii statistice, în special statistici economice, sociale și de mediu. Printre altele, inițiativa a constituit un stimulent pentru elaborarea unui set de indicatori ai calității vieții. S-au elaborat și s-au pus la dispoziție profilurile calitative ale indicatorilor europeni. Diseminarea s-a îmbunătățit prin introducerea, în cadrul secțiunii „Statistici explicate”, a unor pagini referitoare la IDD și prin crearea unei pagini web privind indicatorii cuprinși în Strategia Europa 2020. S-a acordat sprijin în vederea extinderii; acest sprijin a fost acordat și țărilor vizate de politica europeană de vecinătate pentru a își consolida sistemele statistice în vederea dezvoltării unei capacități durabile de producere a unor statistici de calitate, în conformitate cu standardele europene care răspund necesității de luare a unor decizii de politică pe bază de probe. Domenii statistice în funcție de titlu Libera circulație a mărfurilor: În 2009 s-a adoptat o nouă legislație pentru Intrastat[5], cu introducerea unor noi praguri de scutire, care le permit SM să reducă semnificativ sarcina de răspuns a întreprinderilor. În cadrul Programului pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS)[6] s-au elaborat metode și instrumente destinate unei mai bune integrări a diferitelor tipuri de informații statistice solicitate întreprinderilor. În septembrie 2010, grupul operativ privind reconcilierea dintre balanța de plăți (balance of payments - BoP) și statisticile în materie de comerț internațional (international trade statistics - ITS) a publicat raportul său final. În 2012 a fost lansat proiectul SIMSTAT (Single Market Statistics - statisticile privind piața unică), cuprinzând mai multe măsuri de simplificare, în special propunerea de a permite schimbul de micro-date (date de la nivelul întreprinderilor) cu privire la exporturile intra-europene de mărfuri între SM. Agricultura: S-au adoptat și/sau actualizat temeiurile legislative pentru statisticile agricole [recensământ, ancheta privind structura exploatațiilor agricole (farm structure survey - FSS)[7], producția agricolă[8], statisticile referitoare la efectivele de animale și la carne[9]]. Datele provenite din ancheta prin sondaj FSS 2007 și din recensământul agricol 2009-2010 au fost publicate pe site-ul Eurostat. Au fost făcute publice date referitoare la producție (culturi, efectivele de animale), precum și indicatorii rurali și de agromediu. În vederea simplificării, s-a luat decizia să nu se colecteze informații cu privire la venitul sectorului exploatațiilor agricole la nivelul armonizat al UE, din cauza dificultății pe care o presupune pentru SM producerea unor statistici comparabile, a costurilor ridicate și a sarcinii de răspuns. S-au depus eforturi în vederea satisfacerii necesarului de informații statistice pentru politica maritimă a Comisiei. A fost adoptat un regulament privind culturile permanente[10], care simplifică legislația precedentă. Libera circulație a persoanelor, serviciilor și capitalurilor: A fost pus în aplicare NACE Rev. 2. Legislația de bază referitoare la BoP[11], ITS, investițiile străine directe și filialele străine (foreign affiliates - FATS)[12] a fost pusă în aplicare și actualizată. Datele referitoare la internaționalizarea C-D au făcut obiectul unor studii de fezabilitate. A fost elaborată și pusă în aplicare metodologia pentru statisticile privind permisele de ședere. Justiție, libertate și securitate: În 2010 au fost finalizate măsurile de punere în aplicare privind statisticile referitoare la migrație și azil[13]. S-a desfășurat un modul ad-hoc privind integrarea migranților pe piața muncii. Planul de acțiune din 2011 pentru evaluarea criminalității în UE a stabilit nevoia de completare a datelor disponibile cu statistici referitoare la victime și a propus efectuarea unei anchete privind victimizarea în UE. Transporturi: A fost consolidat temeiul juridic al statisticilor din sectorul transporturilor și s-a pus la dispoziție un indicator al repartizării modale (pentru transportul rutier, feroviar și transportul pe căile navigabile interioare). S-au publicat unele date inițiale privind transportul urban și indicatori de performanță suplimentari, dar nu și indicatori ai transportului intermodal. Regulamentul privind raportările statistice cu privire la transportul maritim a fost simplificat[14]. Politica economică și monetară: Eurostat a contribuit la revizuirea Sistemului de conturi naționale al ONU, care a fost finalizată în 2009, și la redactarea noului manual BoP (BPM6). Procesul de întocmire a noului sistem european de conturi (SEC 2010) a fost derulat și încheiat odată cu adoptarea Regulamentului SEC 2010 de către Parlamentul European și Consiliu în mai 2013. Actualizarea metodologică a inclus, de asemenea, punerea în aplicare a NACE Rev. 2 în majoritatea domeniilor de statistică economică. Controlul conformității conturilor și al prețurilor naționale a fost consolidat, fapt care a condus la îmbunătățirea vizibilă a disponibilității datelor din punct de vedere cantitativ și calitativ. Sunt disponibile date cu privire la identificarea diferențelor dintre statisticile privind piața muncii și datele din conturile naționale cu privire la ocuparea forței de muncă, iar coerența dintre SEC 95 și creșterea gradului de ocupare a forței de muncă (pe domenii de activitate) din cadrul Anchetei privind forța de muncă din Uniunea Europeană (AFM) apare în metadatele publicate. Criza din Grecia s-a aflat la originea refacerii capacității Eurostat de a oferi sprijin politicilor economice și monetare. S-a înființat o nouă direcție, axată pe statisticile privind finanțele publice, iar Eurostat a primit competențe de supraveghere sporite. Ocuparea forței de muncă: Au fost puse în aplicare cu succes modulele ad hoc anuale la AFM. Au fost realizate toate produsele statistice planificate legate de punerea în aplicare a AFM, de temeiul său juridic și de diseminarea rezultatelor. Au fost produse date la nivel regional și urban cu privire la ocuparea forței de muncă și șomaj. Utilizarea schemelor de eșantionare europene pentru producerea de date lunare referitoare la șomaj nu a fost avută în vedere, deoarece numărul din ce în ce mai mare de țări a făcut posibilă furnizarea de estimări lunare. A fost îmbunătățit gradul de acoperire al anchetelor privind structura câștigurilor salariale și al anchetelor privind costul forței de muncă, clasificarea a fost adaptată la NACE Rev. 2, iar datele au fost diseminate, inclusiv seturile de microdate. S-a adoptat temeiul juridic pentru statisticile privind locurile de muncă vacante[15]. Politica comercială comună: A fost pus în aplicare noul regulament Extrastat[16], iar metodologia pentru statisticile privind comerțul a fost adaptată la manualul privind statisticile referitoare la comerțul internațional cu servicii 2010. A fost lansat programul MEETS, iar temeiurile juridice ale BoP și FATS au fost actualizate. Politica socială, învățământul, formarea profesională și tineretul: Pe parcursul crizei s-a manifestat nevoia sporită de date referitoare la statisticile sociale, fapt care a sporit relevanța acestora, în special în cadrul anchetelor UE privind venitul și condițiile de viață. Acestea au fost consolidate, iar diseminarea lor a fost îmbunătățită (microdate longitudinale). S-a lansat un program de modernizare a statisticilor sociale. În cadrul dimensiunii sale sociale, inițiativa „Dincolo de PIB” a insistat pentru măsurarea bunăstării și a sărăciei multidimensionale în UE. Acest obiectiv este mai ambițios decât măsurarea indicelui dezvoltării umane, avută în vedere în PSC. Au fost puse în aplicare temeiurile juridice ale statisticilor privind protecția socială[17], ale recensământului populației și al locuințelor din 2011[18] și al statisticilor în materie de educație și învățare continuă[19], asigurând o mai bună armonizare a anchetelor privind învățământul pentru adulți (adult education - AES) și formarea profesională continuă. De asemenea, Comisia a adoptat o propunere de regulament privind demografia[20] și s-au pus la dispoziție anual date privind populația în scopul votării cu majoritate calificată. A fost dezvoltat portalul Centrului de Recensământ. Au fost puse la dispoziție microdate pentru AES. Pe site-ul Eurostat a fost inaugurată o secțiune dedicată tineretului. S-a realizat o prezentare generală a tuturor statisticilor privind egalitatea de gen, s-au produs date specifice privind tematica de gen, iar Eurostat a semnat un memorandum de înțelegere cu Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați. Sănătatea publică: A fost adoptat un regulament-cadru privind statisticile comunitare referitoare la sănătatea publică, precum și la sănătatea și siguranța la locul de muncă[21], completat cu două regulamente de punere în aplicare pentru statisticile privind cauzele de deces și accidentele de muncă[22]. S-a efectuat o anchetă europeană de sănătate realizată prin interviu și s-a lansat ancheta europeană privind sănătatea și integrarea socială. În 2011 s-a publicat un manual privind sistemul conturilor în domeniul sănătății. Protecția consumatorilor: Statisticile referitoare la prețul de consum sunt dezvoltate corespunzător în SSE, ele constituind indicatori economici principali cu un grad ridicat de frecvență și de detaliu. Datele privind responsabilizarea consumatorilor au fost puse la dispoziție de Eurobarometru. Statisticile referitoare la agricultura ecologică sunt în curs de elaborare, însă furnizarea de date privind activitățile de control și monitorizare și privind lanțul alimentar de consum a fost întreruptă, deoarece statisticile privind siguranța alimentară s-au aflat pe lista priorităților negative. Industrie: Un eveniment major în cadrul procesului de îmbunătățire a statisticilor privind întreprinderile este reprezentat de programul MEETS, care vizează perioada 2009-2013 și care a fost pus în aplicare în baza unui pachet financiar diferit. În plus, în 2012 s-a lansat o foaie de parcurs pentru îmbunătățirea și integrarea legislației privind statisticile referitoare la întreprinderi (FRIBS). S-au pus în aplicare anchetele comunitare privind inovarea (community innovation surveys - CIS) pentru 2008 și 2010 și s-a pregătit ancheta pentru 2012. S-au elaborat indicatori pentru globalizare și antreprenoriat. NACE Rev. 2 a fost pus în aplicare în domeniul statisticilor privind întreprinderile. Regulamentul privind societatea informațională a fost modificat[23] și s-au elaborat și pus la dispoziție noi indicatori pentru Raportul privind competitivitatea digitală a Europei. S-a adoptat un regulament privind statisticile referitoare la turism[24], iar în 2011 au fost diseminate conturile-satelit în turism. S-a adoptat, de asemenea, Regulamentul privind statisticile în domeniul energiei[25] și s-au colectat date. S-au elaborat metodologia și indicatorii privind eficiența energetică/economia de energie. Nu s-a introdus obligația juridică de colectare de date statistice cu privire la prețurile la energie electrică și gaze plătite de gospodării, deoarece procesul de colectare voluntară a datelor a răspuns în mod corespunzător nevoilor. Coeziune economică și socială: Datele regionale au fost convertite cu ajutorul a două revizuiri ale nomenclatorului unităților teritoriale de statistică NUTS. S-a pus în aplicare colectarea anuală a datelor la nivelul unității administrative locale 2 (la nivel de comună). Procesul de colectare a datelor referitoare la auditul urban s-a reluat în 2012. Eurostat Punerea în aplicare a infrastructurii INSPIRE a fost asigurată de Eurostat pentru domeniile statistice și de către alte direcții generale (DG) pentru alte aspecte legate de punerea în aplicare. Cercetare și dezvoltare tehnologică: O serie de anchete (CIS, C-D, traseul profesional al deținătorilor titlului de doctor) au fost armonizate și puse în aplicare pe scară largă. Cercetările în domeniul statisticilor oficiale, incluse în cel de-al șaptelea program-cadru, au fost puternic impulsionate odată cu lansarea rețelelor ESSnet. Au fost lansate diverse proiecte cu privire la armonizarea controlului divulgării statistice în SSE și la instituirea infrastructurii integrate pentru accesarea datelor confidențiale. S-au furnizat microdate anonimizate în scopuri științifice pentru o serie de anchete. Mediu: Centrele de date privind deșeurile și resursele și produsele naturale sunt operaționale. Regulamentul privind statisticile în materie de deșeuri[26] a fost simplificat și armonizat cu alte obligații de raportare. Regulamentul din 2009 privind statisticile referitoare la pesticide[27] prevede că, începând din 2012, SM trebuie să transmită date privind vânzările de pesticide. Un proiect privind simplificarea indicatorilor de mediu a generat un inventar și aproximativ 120 de fișe informative privind indicatorii, cu propuneri de simplificare a acestora. A fost publicat un set consistent de indicatori europeni de mediu, însă se înregistrează o lipsă a metadatelor. În 2011 s-a adoptat dezvoltarea metodologică a conturilor economice de mediu. S-au elaborat orientări metodologice și manuale pentru anumite domenii acoperite de conturi. Cooperarea pentru dezvoltare: Cooperarea a vizat acordarea de asistență finanțatorilor și organizațiilor statistice regionale în vederea creșterii vizibilității și a importanței statisticilor în procesul de elaborare și monitorizare a politicilor, precum și furnizarea de asistență tehnică în acest scop. S-au elaborat o serie de instrumente de cooperare statistică pentru a sprijini producerea de date statistice (conturi naționale și comerț exterior) sau delegațiile UE pe parcursul derulării unor proiecte cu implicații statistice în țările în curs de dezvoltare . Cooperarea economică, financiară și tehnică cu țările terțe: Asistența tehnică a vizat programe statistice regionale în cadrul cărora s-au pus la dispoziția țărilor în curs de dezvoltare instrumente tehnice, de formare și de dezvoltare a capacității. Datele rezultate din proiectele de cooperare au fost publicate. 3. Rezultatul redistribuirii priorităţilor Metodologia privind procesul de redistribuire a priorităților a fost elaborată de către un grup operativ special înființat în acest scop. Metodologia s-a bazat pe un mecanism administrativ de stabilire a priorităților pe bază de probe, întemeiat pe măsurarea costurilor de producție și a sarcinii statistice, precum și pe utilizarea fișelor de informații recapitulative (summary information sheet - SIS) atât pentru cerințele statistice noi, cât și pentru cele existente. Cu toate acestea, metodologia respectivă a fost dificil de pus în aplicare în mod consecvent la nivel național, deoarece sarcina și costurile nu au fost măsurate de către toate SM în mod sistematic sau omogen. În consecință, majoritatea SIS nu au conținut evaluarea finală cu privire la eficiența costurilor, motiv pentru care acesta nu s-a dovedit un instrument eficient de stabilire a priorităților. Prin urmare, Eurostat a propus o nouă abordare strategică a SSE, pe baza unei evaluări anuale a cerințelor statistice existente, a identificării priorităților negative și a clauzelor de încetare a efectelor. Stabilirea priorităților a avut loc pe parcursul pregătirii programelor anuale de lucru și a presupus un proces continuu de consultări între Eurostat și celelalte DG-uri ale Comisiei, precum și între diverși membri ai SEE, inclusiv ESAC. Datorită mecanismului de stabilire a priorităților anuale, programele anuale au răspuns noilor priorități statistice, chiar dacă acestea nu erau prevăzute în PSC. Începând cu 2010, mecanismul de stabilire a priorităților a presupus, de asemenea, identificarea priorităților negative, respectiv a activităților care trebuie să înceteze. O listă a noilor activități și a priorităților negative este inclusă în rezumatul raportului final al consultantului extern. În plus, mecanismul de stabilire a priorităților nu a putut fi întemeiat pe criterii obiective, deoarece nu au fost disponibile informații sistematice privind fie costurile asociate cu noile cerințe statistice, fie potențialele economii asociate priorităților negative. Cu toate acestea, este de reținut că Decizia Comisiei din 17 septembrie 2012 privind Eurostat (2012/504/UE), care face distincția între statisticile europene și alte statistici (articolul 2), permite Eurostat să pună accentul pe statisticile europene și pe serviciile oferite altor DG, îmbunătățind, astfel, consecvența și transparența mecanismului de stabilire a priorităților. Chiar dacă nu există dovezi în sprijinul ideii că procesul de redistribuire a priorităților a fost, în parte, ghidat de considerații sistematice privind creșterea eficienței, Eurostat a depus eforturi considerabile pentru a spori eficiența sistemului de producție. O modalitate aproximativă de evaluare a rezultatelor la nivel global constă în examinarea raportului dintre numărul de tabele publicate și efectivul personalului Eurostat. În timp ce primul a înregistrat o creștere abruptă, numărul personalului care produce statistici a rămas aproape constant de-a lungul perioadei și chiar a scăzut în 2010 și 2011. 4. Punerea în aplicare a viziunii Eurostat Viziunea Eurostat include aproape toate etapele procesului de elaborare a statisticilor privind întreprinderile, dacă nu chiar toate, și nu ar fi putut fi realizată în numai trei ani. Principalele evoluții sunt prevăzute în programul statistic european pentru perioada 2013-2017 (PSE)[28], însă baza pentru punerea în aplicare a acestuia a fost constituită de anumite aspecte de ordin organizațional, legislativ și specific. Se pot menționa în acest sens înființarea grupurilor de sponsorizare din cadrul SSE pentru promovarea schimbului de cunoștințe și de bune practici între membrii SSE la nivel strategic, lansarea procesului de modernizare a statisticilor sociale și introducerea masteratului european în statistici oficiale. Eurostat a demarat un proces de reflecție la nivel intern și extern pentru o nouă redactare a legislației în domeniul statisticilor privind întreprinderile în vederea instituirii unui regulament-cadru (FRIBS), însă punerea în aplicare a actelor legislative este un proces de durată. Inițiativele concrete au constat în principal în proiectele VIP și ESSnet. Prima inițiativă abordează domeniile transversale ale dezvoltării, în timp ce cea de-a doua consacră o tradiție îndelungată de cooperare între membrii SSE, cu scopul final de a dezvolta instrumente și soluții comune care să fie adoptate pe scară largă de toate institutele naționale de statistică (INS). Restructurarea operațiilor statistice este un proces complex și îndelungat; prin urmare, în majoritatea cazurilor, rezultatele proiectelor VIP și ESSnet nu au fost deocamdată incluse în lanțul de producție al INS. INS vor avea nevoie de resurse pentru a investi în modificarea proceselor, chiar dacă acest fapt ar putea contribui la reducerea costurilor pe termen lung. Eurostat și-a intensificat eforturile în materie de comunicare și a furnizat expertiză și sprijin tehnic SM în vederea punerii în aplicare a viziunii sale. Cu toate acestea, INS au adoptat strategia și viziunea SSE în măsuri destul de diferite, atitudinile mergând de la entuziasm până la scepticism, iar uneori până la opoziție. Riscul de a rata acest moment favorabil în cadrul unui scenariu care presupune lipsa resurselor la nivelul SSE poate fi diminuat prin plasarea viziunii în centrul PSE, însă această strategie trebuie să fie susținută de mijloace adecvate, în special de instituirea unui mod adecvat de gestionare. Lansarea programului ESS.VIP, care dezvoltă lecțiile învățate în urma programelor ESSnet și VIP, oferă un nou cadru pentru punerea în aplicare a viziunii. 5. Consideraţii privind recomandările făcute de consultantul extern Consultantul extern care a evaluat programul și-a înaintat raportul de evaluare finală privind PSC numai după adoptarea noului PSE pentru perioada 2013-2017. În cuprinsul acestui raport, consultantul a făcut unele recomandări pe baza analizei PSC. Având în vedere calendarul evaluării finale, în cadrul procesului de elaborare a PSE au putut fi luate în considerare numai recomandările referitoare la o structură îmbunătățită a PSE și la legăturile explicite ale acestuia cu programul anual de lucru, care au fost deja prezentate în raportul de evaluare intermediară[29] privind PSC și în recomandările Curții de Conturi Europene[30], nu și cele referitoare la redistribuirea priorităților și la viziune. Prezentul capitol oferă o scurtă prezentare generală a măsurilor luate de Eurostat ca răspuns la recomandările consultantului extern[31]. Un set de recomandări se referă la eficacitatea PSC și a fost sau este în curs de punere în aplicare pentru PSE. Noul program a fost elaborat pe baza unor obiective măsurabile și prevede posibilitatea efectuării unei evaluări intermediare. Se face o legătură explicită între obiectivele și acțiunile din cadrul programului anual de lucru și obiectivele PSE și se așteaptă elaborarea unor indicatori pentru măsurarea gradului de atingere a obiectivelor. În ceea ce privește redistribuirea priorităților, Eurostat intenționează să continue evaluarea priorităților strategice, inclusiv a priorităților negative, după consultarea utilizatorilor, depunând, în același timp, eforturi constante pentru reducerea costurilor, în conformitate cu politica generală a Comisiei. Eurostat va avea, de asemenea, în vedere elaborarea unei analize a costurilor și meritelor, în colaborare cu SM. Informațiile ar trebui să includă costurile (pentru Eurostat și SM, cel puțin din punct de vedere calitativ), sarcina de răspuns și alte informații conexe disponibile. În plus, la articolul 6 din PSE se prevede în mod explicit că, pe parcursul întocmirii programelor anuale de lucru, Comisia asigură stabilirea eficientă a priorităților, precum și evaluarea și raportarea anuală cu privire la prioritățile statistice. De asemenea, acesta prevede că distribuirea priorităților va contribui la reducerea costurilor și a sarcinii pentru noile cerințe statistice prin reducerea cerințelor statistice în domeniile existente ale statisticilor europene și va fi realizată în strânsă cooperare cu SM. Punerea în aplicare a acestei viziuni constituie, de asemenea, un instrument important de îmbunătățire a eficienței sistemelor de producție și de reducere a costurilor. Eurostat furnizează sprijin tehnic și financiar SM pentru punerea în aplicare a viziunii. Programul ESS.VIP, recent discutat, acoperă deja o perioadă de cinci ani, iar în septembrie 2013, cel de-al 18-lea CSSE a înființat un grup operativ la nivel înalt care să efectueze o activitate de reflecție asupra viziunii inițiale și să o actualizeze, luând în considerare experiența dobândită până în prezent în cursul punerii sale în aplicare, situația actuală din INS-uri și Eurostat precum și necesitățile evolutive ale utilizatorilor și dezvoltarea TI. [1] JO L 344, 28.12.2007. [2] Comunicarea Comisiei (2009) 404 privind metoda de producere a statisticilor UE: o viziune pentru decada următoare. [3] Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 174, 26.6.2013, p. 1. [4] Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului – JO L 87 din 31.3.2009, p. 164 [5] Regulamentul (CE) nr. 222/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 87, 31.3.2009, p. 160. [6] Decizia nr. 1297/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului, JO L 340, 19.12.2008, p. 76. [7] Regulamentul (CE) nr. 1166/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 321, 1.12.2008, p. 14. [8] Regulamentul (CE) nr. 543/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 167, 29.6.2009, p. 1. [9] Regulamentul (CE) nr. 1165/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 321, 1.12.2008, p. 1. [10] Regulamentul (UE) nr. 1337/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 347, 30.12.2011, p. 7. [11] Regulamentul (CE) nr. 1055/2008 al Comisiei, JO L 283, 28.10.2008, p. 3 și Regulamentul (UE) nr. 555/2012 al Comisiei, JO L 166, 27.6.2012, p. 22. [12] Regulamentul (CE) nr. 834/2009 al Comisiei, JO L 241, 12.09.2009, p. 3. [13] Regulamentul (UE) nr. 351/2010 al Comisiei din 23 aprilie 2010, JO L 104, 24.4.2010, p. 37. [14] Directiva 2009/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009, JO L 141 din 6.6.2009, p. 29. [15] Regulamentul (CE) nr. 453/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 145, 4.6.2008, p. 234. [16] Regulamentul (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 152, 16.6.2009, p. 23. [17] Regulamentul (UE) nr. 263/2011 al Comisiei, JO L 71, 18.3.2011, p. 4. [18] Regulamentul (CE) nr. 1201/2009 al Comisiei, JO L 329, 15.12.2009, p. 29. [19] Regulamentul (UE) nr. 823/2010 al Comisiei din 17 septembrie 2010, JO L 246, 18.9.2010, p. 33. [20] COM(2011) 903. [21] Regulamentul (CE) nr. 1338/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 354, 31.12.2008, p. 70. [22] Regulamentul (UE) nr. 328/2011 al Comisiei, JO L 90, 6.4.2011, p. 22 și Regulamentul (UE) nr. 349/2011 al Comisiei, JO L 97, 12.4.2011, p. 3. [23] Regulamentul (CE) nr. 1006/2009, JO L 286, 31.10.2009, p. 31. [24] Regulamentul (UE) nr. 692/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 192, 22.7.2011, p. 17. [25] Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 304, 14.11.2008, p. 1. [26] Regulamentul (UE) nr. 849/2010 al Comisiei din 27 septembrie 2010, JO L 253, 28.9.2010, p. 2. [27] Regulamentul (CE) nr. 1185/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 324, 10.10.2009, p 1. [28] Regulamentul (UE) nr. 99/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 39, 9.2.2013, p. 12. [29] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0346:FIN:RO:PDF. [30] Raportul special nr. 12/2012. [31] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf.