Rezoluția Parlamentului European

din 10 mai 2011

conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului celui de Al optulea, de Al nouălea și de Al zecelea fond european de dezvoltare aferent exercițiului financiar 2009

PARLAMENTUL EUROPEAN,

având în vedere Raportul Comisiei privind acțiunile întreprinse în urma descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar 2008 [COM(2010) 650] și documentele de lucru ale serviciilor Comisiei care însoțesc raportul în cauză [SEC(2010) 1437 și SEC(2010) 1438],

având în vedere situațiile financiare și conturile de venituri și cheltuieli pentru cel de Al optulea, de Al nouălea și de Al zecelea fond european de dezvoltare – exercițiul financiar 2009 [COM(2010) 402 – C7–0220/2010],

având în vedere Raportul anual al Comisiei din 29 aprilie 2010 privind gestiunea financiară a celui de Al optulea, de Al nouălea și de Al zecelea fond european de dezvoltare pentru exercițiul financiar 2009,

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată "Informațiile financiare cu privire la fondurile europene de dezvoltare" [COM(2010) 319],

având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea și Al zecelea fond european de dezvoltare (FED) privind exercițiul financiar 2009, însoțit de răspunsurile Comisiei [1],

având în vedere Declarația de asigurare privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente întocmită de Curtea de Conturi în temeiul articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) [2],

având în vedere Raportul special nr. 10/2008 al Curții de Conturi privind ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană,

având în vedere Raportul special nr. 18/2009 al Curții de Conturi privind eficacitatea sprijinului acordat prin FED pentru integrarea economică regională în Africa de Est și în Africa de Vest,

având în vedere Raportul anual pentru 2009 al Băncii Europene de Investiții privind facilitatea pentru investiții,

având în vedere Recomandările Consiliului din 15 februarie 2011 privind descărcarea de gestiune a Comisiei referitor la executarea operațiunilor Fondului european de dezvoltare pentru exercițiul financiar 2009 (05469/2011– C7-0050/2011, 05472/2011– C7-0049/2011, 05473/2011– C7-0048/2011),

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 [3] și revizuit la Luxemburg la 25 iunie 2005 [4],

având în vedere Decizia 2001/822/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2001 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Comunitatea Europeană ("Decizie de asociere peste mări") [5], modificată prin Decizia 2007/249/CE a Consiliului [6],

având în vedere articolul 33 din Acordul intern din 20 decembrie 1995 dintre reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în Consiliu, privind finanțarea și gestionarea ajutoarelor comunitare în temeiul celui de-al doilea Protocol financiar la cea de-a patra Convenție ACP-CE [7],

având în vedere articolul 32 din Acordul intern din 18 septembrie 2000 dintre reprezentanții guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind finanțarea și gestionarea ajutoarelor comunitare în cadrul Protocolului financiar la Acordul de parteneriat dintre statele din Africa, zona Caraibelor și Pacific și Comunitatea Europeană și statele sale membre, semnat la Cotonou (Benin) la 23 iunie 2000, și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică partea a patra din Tratatul CE [8],

având în vedere Rezoluția sa din 5 mai 2010 [9] conținând observațiile ce fac parte integrantă din deciziile privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008, Secțiunea III – Comisia și agențiile executive, în special punctele 268-274,

având în vedere articolul 276 din Tratatul CE și articolul 319 din TFUE,

având în vedere articolul 74 din Regulamentul financiar din 16 iunie 1998 aplicabil cooperării în vederea finanțării dezvoltării în temeiul celei de-a patra Convenții ACP-CE [10],

având în vedere articolul 119 din Regulamentul financiar din 27 martie 2003 aplicabil celui de Al nouălea fond european de dezvoltare [11],

având în vedere articolul 142 din Regulamentul (CE) nr. 215/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 privind Regulamentul financiar aplicabil celui de Al zecelea fond european de dezvoltare [12],

având în vedere răspunsurile Comisiei și Băncii Europene de Investiții (BEI) la întrebările Comisiei pentru control bugetar din 25 ianuarie 2011,

având în vedere articolul 76, articolul 77 a treia liniuță și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0140/2011),

A. întrucât Fondul european de dezvoltare (FED) este cel mai important instrument financiar al Uniunii Europene în cadrul cooperării pentru dezvoltare cu statele din Africa, Caraibe și Pacific;

B. întrucât, în pofida solicitărilor repetate ale Parlamentului ca FED să fie inclus în bugetul UE, acesta nu se încadrează în prezent în bugetul general al Uniunii Europene și nu intră sub incidența Regulamentului financiar general, ci este implementat în conformitate cu norme financiare specifice;

C. întrucât cuantumul total al ajutorului oferit prin FED va crește considerabil în următorii ani, deoarece valoarea ajutorului oferit de Uniune prin cel de Al zecelea FED pentru perioada 2008-2013 a fost stabilită la 22682000000 EUR, reprezentând o creștere de 64 % comparativ cu fondurile alocate celui de Al nouălea FED; întrucât este necesar să se țină pe deplin seama de problema iminentă a capacității de absorbție, ceea ce presupune o cunoaștere aprofundată a cheltuielilor necesare;

D. întrucât Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a declarat în fața Parlamentului European la 2 februarie 2011 că politica de vecinătate a Uniunii a eșuat; întrucât recentele evenimente din Africa de Nord au arătat că asocierea creșterii demografice bruște cu o situație de stagnare economică poate duce la situații explozive; întrucât aceste evenimente ilustrează faptul că astfel de creșteri demografice au nevoie de economii de succes și că instrumentele de politică sunt adecvate doar atunci când sunt eficace pe teren și generează schimbări pozitive,

1. reamintește că FED (22682000000 EUR pentru cel de Al zecelea FED pentru 2008-2013) nu este încadrat în bugetul Uniunii, deși este cel mai important instrument financiar de ajutor pentru dezvoltare al Uniunii Europene oferit statelor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) și țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM); ia act de faptul că FED constă în mai multe instrumente: subvenții gestionate de Comisie, capital de risc și împrumuturi destinate sectorului privat gestionate de BEI în cadrul facilității pentru investiții și mecanismul FLEX, care vizează remedierea efectelor negative ale instabilității veniturilor obținute din export;

Includerea în buget a FED

2. își reiterează sprijinul pentru includerea FED în buget, lucru care va consolida controlul democratic, răspunderea și transparența finanțării și va crește coerența politicii Uniunii cu privire la țările ACP;

3. reamintește încă o dată declarația Comisiei potrivit căreia aceasta dorește să propună includerea FED în bugetul Uniunii în cursul discuțiilor asupra viitorului cadru financiar și va informa Comisia pentru control bugetar a Parlamentului cu privire la această inițiativă; insistă, cu toate acestea, că includerea FED în bugetul Uniunii nu trebuie să ducă la o reducere generală a cheltuielilor pentru dezvoltare în ceea ce privește cele două instrumente de finanțare actuale;

4. îndeamnă Consiliul și statele membre să răspundă pozitiv la propunerea Comisiei și să aprobe includerea integrală a FED în bugetul Uniunii începând din 2014, ca parte a viitorului cadru financiar; consideră că această măsură a fost îndelung amânată și că FED ar trebui să fie inclus în buget în cel mai scurt timp;

Priorități de dezvoltare

5. reamintește angajamentul Comisiei [13] de a face eforturi pentru a se asigura că o valoare de referință de 20 % din asistența alocată prin Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) este destinată educației primare și secundare și serviciilor medicale de bază; solicită ca pentru FED să fie utilizată aceeași valoare de referință; invită Comisia să acorde prioritate sprijinului destinat consolidării sistemelor de sănătate, concentrându-se îndeosebi asupra categoriilor celor mai sărace ale populației, să îmbunătățească calitatea educației și să contribuie la elaborarea unui cadru de politici în sprijinul persoanelor sărace, care să țină seama de principiul egalității dintre femei și bărbați; solicită Comisiei să țină seama în totalitate de recomandările Curții de Conturi, astfel cum au fost formulate în rapoartele speciale nr. 10/2008 și nr. 12/2010; solicită Comisiei să crească această valoare de referință la 25 % în viitor; îndeamnă Comisia să se concentreze în mai mare măsură asupra sănătății materne și subliniază importanța educației sexuale și a cunoștințelor în materie de sănătate reproductivă ca parte integrantă a politicii în materie de sănătate a femeilor, dat fiind că acest obiectiv de dezvoltare al mileniului a înregistrat nivelul cel mai puțin satisfăcător de progres;

6. salută nivelurile record de execuție a creditelor de angajament atinse în 2009; este, de asemenea, satisfăcut de un număr de progrese suplimentare înregistrate în gestionarea FED de către Comisie, printre care se numără consolidarea structurilor contabile (noul sistem de contabilitate de angajamente), îmbunătățirea orientărilor în ceea ce privește sprijinul bugetar acordate statelor fragile și auditurile externe mai eficiente, mai eficace și supuse unei monitorizări mai atente; recunoaște, cu toate acestea, că statele fragile au nevoie în primul rând de o strategie mai bine definită și că trebuie să se acorde o atenție sporită anumitor sectoare ale economiei acestor state;

7. subliniază încă o dată că cel de Al zecelea FED ar trebui să se axeze pe un număr limitat de domenii, implicând în același timp organizațiile neguvernamentale care sunt eficace la nivel local și sunt corect auditate, pentru a evita efectele negative care decurg din proliferarea obiectivelor; solicită Comisiei să apeleze la ONG-urile de la nivel local și european în funcție de meritele acestora, în special în cazurile în care gestionarea proiectelor și a programelor asigurată de ONG-uri și de organizații internaționale (fonduri fiduciare cu donatori multipli) este mai eficace și mai rentabilă decât gestionarea de către Comisie, iar activitatea acestora generează proiecte care rămân viabile și după încetarea acordării de sprijin financiar; îndeamnă Comisia să transmită Parlamentului informații clare despre componența resurselor proprii ale ONG-urilor pentru proiecte specifice, care sunt finanțate parțial prin FED și de către respectivele ONG-uri;

8. subliniază că mecanismele de ajutor pentru dezvoltare ar trebui să vizeze, de asemenea, promovarea creării de bogăție și sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii, întrucât crearea de bogăție rămâne un instrument esențial în reducerea sărăciei; reamintește că fluxurile ilicite de capital cauzează țărilor în curs de dezvoltare o pierdere anuală estimată la 800000000000 EUR, iar prevenirea acestui fenomen s-ar putea dovedi decisivă pentru reducerea sărăciei și îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului;

Gestionarea financiară a FED

9. constată că, potrivit opiniei Curții de Conturi, Raportul Comisiei privind gestiunea financiară a celui de Al optulea, de Al nouălea și de Al zecelea fond european de dezvoltare pentru exercițiul financiar 2009 "prezintă o descriere fidelă a modului în care Comisia și-a îndeplinit obiectivele operaționale pentru exercițiul financiar (în special în ceea ce privește execuția financiară și activitățile de control)", în pofida impactului negativ al crizei economice care a afectat un număr important de țări în curs de dezvoltare;

10. subliniază, cu toate acestea, că măsurile luate de Comisie pentru a da curs observațiilor Curții de Conturi sunt necorespunzătoare într-o serie de cazuri (de exemplu, administrarea organizațiilor de implementare ar trebui să fie mai bine sprijinită, controalele ex ante ar trebui îmbunătățite prin accentul pus asupra riscurilor-cheie, iar "funcționalitățile sistemului CRIS Audit" ar trebui dezvoltate pentru a permite o monitorizare mai eficientă și mai eficace a activităților de audit); subliniază faptul că acțiunile desfășurate de Comisie în urma recomandărilor Curții de Conturi constituie un element important de responsabilitate pentru autoritatea care acordă descărcarea de gestiune; prin urmare, solicită Comisiei să informeze comisiile competente ale Parlamentului cu privire la măsurile pe care le-a luat sau intenționează să le ia pentru a elimina deficiențele identificate de Curtea de Conturi;

11. este preocupat de anumite deficiențe identificate de Curtea de Conturi, în special în ceea ce privește procedurile de achiziții publice [14], controalele ex ante efectuate în cadrul delegațiilor [15] și sistemele de control intern ale țărilor partenere [16], și îndeamnă Comisia să își continue cu hotărâre eforturile și să extindă programele existente de formare profesională pentru personalul din cadrul delegațiilor și al birourilor ordonatorilor naționali de credite;

12. constată că Declarația de asigurare a Curții de Conturi nu acoperă resursele celui de Al nouălea și de Al zecelea FED, care sunt gestionate de BEI și pentru care BEI este responsabilă [17]; consideră inadecvat, din punct de vedere politic și al răspunderii, faptul că facilitatea pentru investiții nu este inclusă în Declarația de asigurare a Curții de Conturi sau în procedura de descărcare de gestiune a Parlamentului și este de acord cu Curtea de Conturi că aceste dispoziții reduc domeniul de aplicare al competenței de descărcare de gestiune a Parlamentului, mai ales având în vedere că resursele FED provin din banii publici ai contribuabililor europeni și nu de pe piețele financiare;

13. salută opinia Curții de Conturi conform căreia conturile anuale finale ale celui de Al optulea, de Al nouălea și de Al zecelea FED prezintă cu fidelitate, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a FED la 31 decembrie 2009; constată însă că Curtea de Conturi atrage atenția asupra faptului că valoarea garanțiilor primite în contul prefinanțării a fost subestimată, iar valoarea garanțiilor de restituire a plăților a fost supraestimată în notele la situațiile financiare; solicită Comisiei să remedieze fără întârziere aceste deficiențe;

14. constată că, la sfârșitul anului 2009, situațiile financiare privind valoarea curentă a garanțiilor primite pentru prefinanțare indicau suma de 413600000 EUR și că această sumă a fost subestimată cu 82300000 EUR, ceea ce corespunde unui procent de 19,9 %; constată totodată că valoarea garanțiilor de restituire a plăților înscrisă în situațiile financiare a fost de 186200000 EUR și că această sumă a fost supraestimată cu 58400000 EUR, ceea ce corespunde unui procent de 31,4 %; solicită Comisiei să explice pentru fiecare situație motivele acestor subestimări și supraestimări;

Sistemul contabil al FED

15. salută introducerea noului sistem de contabilitate de angajamente (ABAC-FED) în februarie 2009 și subliniază că conturile anuale ale FED pentru exercițiul 2009 sunt primele conturi pentru întocmirea cărora s-a utilizat ABAC-FED; subliniază faptul că noul sistem contabil reduce numărul de ajustări manuale necesare și consolidează mediul contabil;

16. constată că în urma controalelor ex post ale EuropeAid s-a identificat o frecvență crescută a erorilor de introducere a datelor (tipul contractelor sau datele care limitează duratele contractuale); reamintește că, la sfârșitul anului 2009, serviciile centrale ale EuropeAid au înființat un departament pentru monitorizarea calității informațiilor introduse în CRIS, care ar trebui să îmbunătățească în continuare fiabilitatea datelor utilizate pentru întocmirea conturilor anuale; dorește să fie informat periodic cu privire la progresele realizate în acest sens;

Regularitatea operațiunilor

17. salută faptul că, în opinia Curții, veniturile, angajamentele și plățile subiacente conturilor celui de Al optulea, de Al nouălea și de Al zecelea FED pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2009 sunt, sub toate aspectele semnificative, conforme cu legile și reglementările în vigoare (Declarația de asigurare, punctul VIII); regretă totuși că Curtea a trebuit să atragă atenția asupra faptului că, la nivelul angajamentelor și al plăților, se înregistrează o frecvență ridicată a erorilor necuantificabile, care nu sunt luate însă în considerare la estimarea nivelului total de eroare; reamintește că, deși sistemele de control și supraveghere ale EuropeAid au fost îmbunătățite considerabil an de an, Curtea de Conturi a concluzionat că, în ansamblu, sistemele de supraveghere și de control ale EuropeAid sunt doar parțial eficace; așteaptă, în consecință, acțiuni ulterioare constante din partea Comisiei și solicită un raport privind măsurile luate pentru a soluționa problemele menționate mai sus;

18. constată că erorile detectate vizau respectarea normelor privind achizițiile, termenele-limită legale pentru semnarea contractelor și dispozițiile referitoare la garanțiile obligatorii; ia act de faptul că, în ceea ce privește angajamentele aferente sprijinului bugetar, Curtea de Conturi a constatat că, în contextul interpretării dinamice de către Comisie a Acordului de la Cotonou [18], EuropeAid a acționat în conformitate cu cerințele acordului; ia act de faptul că, potrivit Comisiei, nu a fost efectuată nicio plată care să nu fie acoperită de garanții financiare;

19. ia act de faptul că principalele tipuri de erori cuantificabile detectate în cadrul plăților aferente proiectelor au fost următoarele: (a) erori privind exactitatea: erori de calcul; (b) erori privind realitatea operațiunilor: lipsa facturilor sau a altor documente justificative pentru serviciile prestate sau pentru bunurile furnizate; (c) erori privind eligibilitatea: cheltuieli efectuate în afara perioadei de implementare sau cheltuieli care vizează aspecte care nu au fost prevăzute în contract, plata necuvenită a taxei pe valoarea adăugată sau neaplicarea penalităților obligatorii; ia act de faptul că erorile necuantificabile identificate priveau, în cea mai mare parte, nerespectarea normelor aplicabile cu privire la garanțiile bancare și calcule incorecte cu privire la rambursările din partea contractanților pentru plățile primite în avans; ia act, cu toate acestea, de observația Comisiei prin care aceasta atrage atenția asupra faptului că toate erorile produse la calcularea rambursărilor pentru plățile primite în avans au fost rectificate înainte de expirarea contractelor; în pofida acestui fapt, invită Comisia să îmbunătățească controalele ex ante pentru a împiedica producerea acestor tipuri de erori și posibilele pierderi cauzate de nerespectarea normelor privind garanțiile bancare;

Monitorizarea organizațiilor de implementare

20. salută eforturile EuropeAid și ale delegațiilor de a face față diferitelor deficiențe care există încă în cadrul procedurilor financiare și al mecanismelor de control financiar ale organizațiilor de implementare, supervizorilor și ordonatorilor naționali de credite; invită EuropeAid să depună mai multe eforturi în aceste domenii în viitor; reamintește, de asemenea, recomandările Curții de Conturi ca EuropeAid să își continue eforturile în vederea asigurării, din partea delegațiilor, a unei înregistrări prompte și complete în CRIS Audit a datelor necesare [19];

21. își exprimă îngrijorarea profundă față de constatările Curții de Conturi potrivit cărora monitorizarea și supravegherea asigurate de către delegații au fost doar parțial eficace; deplânge deficitul de capacități de la nivelul majorității ordonatorilor naționali de credite din țările beneficiare, care are drept consecință controale ineficace și slab documentate, precum și deficiențele care afectează procedurile financiare și mecanismele de control financiar instituite de organizațiile de implementare și de supervizori; împărtășește opinia Curții de Conturi potrivit căreia delegațiile sunt supuse unor constrângeri în ceea ce privește resursele, care adesea le limitează capacitatea de a realiza anumite activități; solicită Comisiei să remedieze fără întârziere această problemă;

Raportul special nr. 18/2009 al Curții de Conturi

22. salută Raportul special nr. 18/2009 al Curții de Conturi privind eficacitatea sprijinului acordat prin FED pentru integrarea economică regională în Africa de Est și în Africa de Vest și analiza detaliată elaborată de Curtea de Conturi, dar regretă situația nesatisfăcătoare descrisă în acest raport; se declară preocupat de lipsa de complementaritate dintre strategiile Comisiei de cooperare la nivel regional și național și subliniază că armonizarea acestora este esențială pentru creșterea eficacității ajutorului furnizat;

23. se declară profund preocupat de capacitatea insuficientă de absorbție a organizațiilor regionale; îndeamnă Comisia, cu ocazia revizuirii intermediare a strategiilor regionale, prevăzută pentru prima jumătate a anului 2011, să țină seama de situația cooperării regionale și să acorde o atenție deosebită posibilității de revizuire a sumelor alocate;

24. consideră însă inacceptabil faptul că, din motive de raportare deficientă, Curtea de Conturi nu a fost în măsură să evalueze anumite proiecte ce au beneficiat de finanțare;

25. consideră că Uniunea ar trebui să fie reprezentată în fiecare organizație regională de un șef de delegație numit în acest sens, iar delegațiile Uniunii ar trebui să aibă competența de a dezbate armonizarea calității de membru în diferite grupări regionale;

26. subliniază că, în Raportul său special nr. 18/2009, Curtea de Conturi a constatat, în urma evaluării sale, că sprijinul alocat prin FED pentru integrarea economică regională în Africa de Est și în Africa de Vest, reprezentând o proporție considerabilă de peste 50 % din fondurile FED, a fost doar parțial eficace; solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la măsurile luate ca urmare a solicitărilor formulate de Parlament în Rezoluția sa din 5 mai 2010 [20] conținând observațiile care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului celui de Al șaptelea, de Al optulea, de Al nouălea și de Al zecelea fond european de dezvoltare aferent exercițiului financiar 2008, înainte de începerea procedurii de descărcare de gestiune 2010; ar saluta, de asemenea, o prezentare completă de ansamblu a acestor măsuri, în care să se indice măsurile care au fost implementate corespunzător în respectivele regiuni;

27. recunoaște că integrarea economică regională poate genera creștere economică și crea locuri de muncă în țările în curs de dezvoltare, contribuind astfel la reducerea sărăciei; salută, prin urmare, faptul că finanțarea acordată prin FED în acest domeniu a înregistrat un volum mai mare decât dublu în exercițiul financiar în cauză;

28. regretă că sprijinul acordat prin FED pentru integrarea regională nu este încă suficient de eficace, în principal din cauza lipsei de capacități a autorităților africane, a apartenențelor suprapuse la organizațiile economice regionale din Africa care duc la dublarea eforturilor și la irosirea resurselor, precum și din cauza sprijinului și coordonării inadecvate din partea delegațiilor Comisiei, care se explică în principal prin lipsa de resurse;

29. invită, prin urmare, Comisia să accelereze consolidarea capacităților în ceea ce privește organizațiile economice regionale din Africa de Est și Africa de Vest și instituțiile acestora, inclusiv prin sprijinirea parlamentelor naționale și a societății civile locale, și să încurajeze convergența dintre blocurile regionale în vederea eliminării în timp a apartenențelor concomitente la diferitele organizații, respectând în același timp asumarea procesului de către țările partenere;

30. invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă să aloce mai multe resurse pentru a permite delegațiilor Uniunii să gestioneze cu mai mare eficacitate procesele de integrare regională și pentru a asigura o mai bună coordonare și coerență între programele regionale și cele naționale;

31. insistă asupra faptului că Uniunea nu ar trebui să facă presiuni asupra statelor africane în vederea semnării mai rapide de acorduri de parteneriat economic (APE) sau a semnării unor acorduri care acoperă o gamă mai largă de aspecte decât doresc aceste state; de asemenea, subliniază că Uniunea nu ar trebui să submineze grupările regionale existente prin încheierea de APE cu țările individuale;

32. insistă asupra faptului că finanțarea acordată statelor mai mici, mai ales statelor cel mai puțin dezvoltate, ar trebui să fie orientată în mai mare măsură asupra dezvoltării durabile, de exemplu prin mecanisme de creare a bogăției, pentru a reduce dependența de "uriașii economici regionali", cum ar fi Nigeria în Africa de Vest; solicită Comisiei să finanțeze în continuare programele regionale cunoscute sub denumirea de programe intra-ACP, care acoperă mai multe sau toate țările dintr-o anumită regiune;

Utilizarea dobânzilor acumulate

33. nu este de acord cu utilizarea dobânzii acumulate aferente conturilor de trezorerie ale FED (inclusiv transferurile din perioada 2001-2007), estimată la 34000000 EUR, pentru a acoperi cheltuielile de personal; consideră că aceste fonduri ar trebui utilizate exclusiv pentru cheltuielile privind proiectele și programele; solicită Comisiei să explice care a fost politica urmată în trecut și, dacă este necesar, să prezinte fără întârzieri propuneri de modificare a reglementărilor în vigoare pentru a respecta acest principiu;

Sprijinul bugetar

34. reamintește că evaluarea realizată de Parlament privind sprijinul bugetar nu ar trebui să se concentreze doar asupra riscurilor, ci și asupra avantajelor, precum și asupra riscurilor și avantajelor unor formule alternative de ajutor; solicită Comisiei să furnizeze informații cu privire la cazurile în care obiectivele stabilite în materie de sprijin bugetar al UE au fost îndeplinite și cu privire la țările beneficiare în care au fost înregistrate probleme specifice;

35. este conștient că sprijinul bugetar este un instrument controversat de dezvoltare care prezintă avantajul unor costuri de tranzacționare mici, al unui grad sporit de asumare a responsabilității și al unui dialog consolidat între parteneri și donatori, dar implică totodată un risc de apropriere inadecvată și nedorită a fondurilor atunci când gestiunea finanțelor publice din țările beneficiare nu este suficient de transparentă, responsabilă și eficace; subliniază faptul că sprijinul bugetar nu este răspunsul potrivit la orice situație și că acesta nu ar trebui perceput ca fiind singura opțiune posibilă;

36. reamintește că, în conformitate cu articolul 25 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului [21], sprijinul bugetar poate fi acordat atunci când gestionarea cheltuielilor publice ale statului partener este suficientă de transparentă, fiabilă și eficientă; în acest context, își exprimă îngrijorarea față de riscurile prezentate de o gestionare ineficientă și ineficace a cheltuielilor publice, generate de interpretarea "dinamică" de către Comisie a criteriilor de eligibilitate; invită Comisia să își continue eforturile de fundamentare a deciziilor sale referitoare la eligibilitatea sprijinului bugetar și să se asigure că toate acordurile de finanțare oferă o bază completă și clară pentru evaluarea respectării condițiilor de plată;

37. regretă nivelul ridicat de erori înregistrat în cazul plăților aferente sprijinului bugetar (35 %); își reiterează solicitarea de a se institui criterii de eligibilitate mai transparente și mai obiective pentru sprijinul bugetar și sprijină recomandarea Curții de Conturi potrivit căreia Comisia ar trebui să specifice "în mod clar indicatorii, nivelurile-țintă, metodele de calcul, precum și sursele utilizate pentru verificare" [22]; invită Comisia să intensifice auditurile, să consolideze sistemele de supraveghere și de control și să monitorizeze și să raporteze cu privire la respectarea acestor criterii, în conformitate cu dispozițiile articolului 25 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1905/2006;

38. salută publicarea Cărții verzi a Comisiei intitulate "Viitorul sprijinului bugetar al UE acordat țărilor terțe" [COM(2010) 586], dar regretă că, în pofida solicitărilor anterioare formulate de Parlament, Comisia nu a întocmit un raport anual privind utilizarea sprijinului bugetar, care să includă informații utile, cuprinzătoare, fiabile, analitice și evaluative privind sprijinul bugetar planificat și acordat, realizarea rezultatelor scontate, așa cum au fost stabilite prin obiectivele donatorilor și strategiile naționale, existența și calitatea unor condiții suplimentare, eficacitatea dialogului, stadiul armonizării între donatori, crearea de capacități suplimentare și efectul acesteia, crearea unor sisteme naționale îmbunătățite, răspunderea instituțională, instituțiile de gestionare a finanțelor publice, instituțiile de evaluare și monitorizare, valoarea și proporția cheltuielilor necorespunzătoare, precum și o analiză a tipologiei neregulilor (sistemice și nesistemice) constatate în cursul controalelor și al auditurilor, precum și a măsurilor de remediere luate;

39. reamintește că rolul Parlamentului în ceea ce privește sprijinul bugetar este de a trage la răspundere Comisia pentru rezultatele cheltuielilor și că sprijinul bugetar este un instrument de asistență care necesită o modificare a paradigmei de control de la un simplu control asupra intrărilor la o verificare a rezultatelor raportate la o serie de indicatori, asigurându-se astfel că acordarea de sprijin bugetar este în beneficiul populației țării vizate;

40. consideră că, în contextul revizuirii orientărilor privind sprijinul bugetar de către Comisie, ar trebui să se acorde o atenție deosebită sistemelor de supraveghere și control; invită Comisia să consolideze monitorizarea și raportarea anuală cu privire la respectarea criteriilor de eligibilitate; reamintește că proiectele de creare de capacități din cadrul operațiunilor de sprijin bugetar sunt supuse acelorași sisteme de supraveghere și control ca orice alt proiect, inclusiv auditurilor;

41. reamintește că, în comparație Al optulea și Al nouălea FED, pentru Al zecelea FED s-a înregistrat o creștere importantă în deciziile cumulate de finanțare a ponderii sprijinului bugetar și a ajustărilor structurale; își manifestă îngrijorarea cu privire la această evoluție;

42. reamintește că, în raportul său anual privind FED, Curtea de Conturi a constatat, cu privire la exercițiul financiar 2009, că plățile de sprijin bugetar au fost afectate de o frecvență ridicată a erorilor necuantificabile, iar "cauza principală a fost aceea că, în rapoartele de evaluare ale delegațiilor cu privire la gestiunea finanțelor publice, nu se explicau criteriile în raport cu care trebuiau evaluate progresele […] și, de asemenea, nu se explicau progresele efectiv realizate și motivele eventualei neimplementări a programului de reformă în conformitate cu planul guvernului beneficiar" [23]; îndeamnă Comisia să evalueze plățile de sprijin bugetar cu și mai multă rigoare și să utilizeze proceduri de plată mai stricte în viitor;

43. invită Comisia să se asigure că în condițiile particulare pentru tranșele variabile bazate pe nivelul de performanță se specifică în mod clar indicatorii, nivelurile-țintă, metodele de calcul, precum și sursele utilizate pentru verificare și că rapoartele delegațiilor furnizează o demonstrație structurată și documentată a progreselor în gestiunea finanțelor publice, prin explicarea clară a criteriilor în raport cu care trebuiau evaluate aceste progrese și prin prezentarea clară a progreselor realizate și a motivelor eventualei neimplementări a programului de reformă în conformitate cu planul stabilit;

44. invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru combaterea corupției în statele beneficiare, menținând un dialog strâns cu guvernele partenere pe tema problemelor legate de corupție; de asemenea, invită Comisia să se asigure, printr-o atitudine anticipativă, că există sisteme corespunzătoare și că sunt prevăzute diverse sancțiuni, după necesități; consideră că alocarea de fonduri ar trebui repusă în discuție dacă o astfel de cooperare nu se concretizează și dacă nu se obțin garanții cu privire la eficacitatea elementară a sistemelor de combatere a corupției;

45. își reiterează opinia că implicarea parlamentelor naționale, a societății civile și a autorităților locale în țările partenere este indispensabilă pentru ca acestea să își asume efectiv procesul și solicită din nou Comisiei să depună toate eforturile necesare pentru a îmbunătăți dialogul cu aceste organisme în toate stadiile procesului de programare;

46. îndeamnă Comisia să sprijine țările partenere în procesul de dezvoltare a capacităților de control parlamentar și de audit și să implice parlamentele naționale și partenerii de la nivelul societății civile locale în elaborarea strategiilor naționale de dezvoltare;

47. invită comisiile sale competente să stabilească contacte directe cu comisiile omoloage din parlamentele țărilor ACP beneficiare pentru a le încuraja și a le sprijini în rolul lor de asigurare a eficacității ajutorului prin activități de control parlamentar;

48. îndeamnă Comisia să asigure o vizibilitate mai bună a activităților finanțate de Uniune pe alte continente;

Declarația de transparență a țărilor beneficiare

49. reamintește că ajutorul pentru dezvoltare în general și sprijinul bugetar în special ar trebui să fie condiționate de o declarație de transparență ex ante, emisă de guvernul țării beneficiare și semnată de ministrul său de finanțe, cu privire la problemele care afectează guvernanța și structura răspunderii din fiecare țară beneficiară;

Resurse umane

50. este extrem de preocupat de faptul că ratele de ocupare a posturilor din delegațiile în țările terțe sunt considerate a fi un "risc critic" [24] și de faptul că constrângerile referitoare la resurse, deficitele de personal și fluctuația ridicată a personalului constituie obstacole semnificative în calea gestionării eficace a fondurilor FED de către Comisie, în special în ceea ce privește gestionarea proiectelor, formarea profesională, monitorizarea și auditul fiabil și efectuat la timp; în consecință, se așteaptă ca Serviciul European de Acțiune Externă să acorde o importanță prioritară dotării tuturor delegațiilor cu un nivel adecvat de personal calificat, în special cu experți în domeniul dezvoltării;

EuropeAid

51. regretă că, deși controalele ex ante efectuate de ordonatorii de credite din cadrul serviciilor centrale ale EuropeAid au fost evaluate de Curtea de Conturi ca fiind eficace, aceasta a concluzionat că sistemele de supraveghere și de control ale EuropeAid au fost doar parțial eficace în asigurarea regularității plăților;

52. reamintește Comisei că:

- în contextul viitoarei sale analize cu privire la strategia sa globală de control, EuropeAid ar trebui să pună la punct un indicator-cheie pentru impactul financiar estimat al erorilor reziduale existente ulterior implementării tuturor controalelor;

- în contextul aceleiași analize, EuropeAid ar trebui să evalueze raportul cost-eficacitate al diverselor mecanisme de control, în special al sistemului de control ex post al operațiunilor, și să examineze relevanța și fezabilitatea unui audit anual al unui eșantion statistic reprezentativ de proiecte închise;

- în ceea ce privește sprijinul bugetar, EuropeAid ar trebui să se asigure că sunt definite clar condițiile particulare pentru plăți și că rapoartele delegațiilor furnizează o demonstrație structurată și documentată a progreselor realizate în gestiunea finanțelor publice;

Facilitatea pentru investiții

53. salută cu entuziasm faptul că, în cadrul procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2009, BEI a prezentat pentru prima dată Comisiei pentru control bugetar a Parlamentului European raportul său anual privind implementarea facilității pentru investiții și a oferit răspunsuri detaliate la întrebările orale și scrise ale membrilor comisiei; solicită BEI să încheie un acord-cadru cu comisia Parlamentului responsabilă pentru procedura de descărcare de gestiune pentru anii următori, care să includă informațiile care trebuie furnizate de BEI;

54. se așteaptă ca BEI să confirme faptul că nu există nicio suprapunere între proiectele pe care le finanțează și cele finanțate de Comisie și consideră că sunt indispensabile îmbunătățiri semnificative aduse coordonării dintre Comisie și BEI, după cum a declarat directorul general al BEI responsabil pentru operațiunile din afara Uniunii Europene în fața Comisiei pentru control bugetar la 25 ianuarie 2011; se întreabă dacă ar trebui afectat personal al BEI în delegațiile Uniunii; așteaptă să primească până la sfârșitul lunii septembrie 2011 un raport comun întocmit de aceste două instituții cu privire la consolidarea cooperării dintre ele și la procedurile convenite, inclusiv o analiză a unei eventuale necesități de a afecta personal al BEI în delegații;

55. invită BEI să examineze cu diligența necesară, verificând dacă au avut loc consultările publice locale necesare, aspectele legate de dezvoltare ale proiectelor acoperite de garanția UE, înainte ca acestea să fie aprobate, inclusiv eficacitatea intermediarilor financiari în utilizarea împrumuturilor acordate de BEI; consideră că, atunci când este vorba despre împrumuturile acordate țărilor în curs de dezvoltare, BEI ar trebui să dea dovadă de o diligență sporită în conformitate cu procedurile standard, respectând cele mai bune practici internaționale, în ceea ce privește combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului;

56. invită din nou BEI să se concentreze în rapoartele sale asupra rezultatelor și să prezinte informații complete, relevante și obiective privind rezultatele, obiectivele stabilite, obiectivele atinse și motivele eventualelor devieri, precum și evaluările realizate și un rezumat al rezultatelor lor;

57. salută faptul că BEI pare în prezent mai hotărâtă să se concentreze pe raportarea rezultatelor și că în Raportul anual pentru 2010 privind facilitatea pentru investiții, care este în curs de finalizare, se va concentra mai mult pe rezultate, comparativ cu 2009; consideră că dezvoltarea de către BEI a unor indicatori de rezultat, care ar trebui să fie gata de implementare către a doua jumătate a anului 2011, este un pas pozitiv înainte;

58. se așteaptă ca următorul raport anual al BEI să fie mai puțin teoretic și mai practic, în special în ceea ce privește rezultatele obținute de diverse programe și acțiuni finanțate prin facilitatea pentru investiții;

59. invită BEI să îi transmită informații suplimentare cu privire la lista neagră a autorilor de fraude, păstrând în același timp confidențialitatea aplicabilă dosarelor în curs; salută obiectivul afirmat al BEI de a crea o unitate de combatere a fraudelor și se așteaptă să fie informat periodic cu privire la progresele realizate în acest sens;

60. își exprimă surprinderea față de declarația BEI în care se constată că nu există nicio practică frauduloasă în contextul programelor acoperite de facilitatea pentru investiții a BEI;

61. consideră indispensabilă realizarea unui audit general al tuturor proiectelor din țările în curs de dezvoltare finanțate de BEI, care să nu se limiteze doar la proiectele majore, ci să examineze toate creditele și garanțiile pe care BEI trebuie să le amortizeze;

62. invită Comisia să monitorizeze și să controleze îndeaproape implementarea facilității pentru investiții, pentru a garanta că aceasta își îndeplinește rolul de instrument de dezvoltare, și să informeze periodic Comisia pentru control bugetar a Parlamentului cu privire la concluziile sale.

[1] JO C 303, 9.11.2010, p. 243.

[2] JO C 303, 9.11.2010, p. 253.

[3] JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

[4] JO L 287, 28.10.2005, p. 4.

[5] JO L 314, 30.11.2001, p. 1 și JO L 324, 7.12.2001, p. 1.

[6] JO L 109, 26.4.2007, p. 33.

[7] JO L 156, 29.5.1998, p. 108.

[8] JO L 317, 15.12.2000, p. 355.

[9] JO L 252, 25.9.2010, p. 39.

[10] JO L 191, 7.7.1998, p. 53.

[11] JO L 83, 1.4.2003, p. 1.

[12] JO L 78, 19.3.2008, p. 1.

[13] Declarația Comisiei privind articolul 5 din ICD, anexă la Comunicarea Comisiei adresată Parlamentului la 24 octombrie 2006 [COM(2006) 628].

[14] Punctul IX din Raportul anual al Curții de Conturi pentru 2009 privind FED.

[15] Punctul 30 din Raportul anual al Curții de Conturi pentru 2009 privind FED.

[16] Punctul 5 din Raportul anual al Curții de Conturi pentru 2009 privind FED.

[17] Punctul 3 din Raportul anual al Curții de Conturi pentru 2009 privind FED.

[18] Punctele 28 și 29 din Raportul special nr. 2/2005 al Curții de Conturi privind sprijinul bugetar FED acordat statelor ACP (JO C 249, 7.10.2005, p. 1).

[19] Punctul 54 din Raportul anual al Curții de Conturi pentru 2009 privind FED.

[20] JO L 252, 25.9.2010, p. 109.

[21] Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (JO L 378, 27.12.2006, p. 41).

[22] Punctul 55 din Raportul anual al Curții de Conturi pentru 2009 privind FED.

[23] Punctul 25 din Raportul anual al Curții de Conturi pentru 2009 privind FED.

[24] Punctul 40 din Raportul anual al Curții de Conturi pentru 2009 privind FED.

--------------------------------------------------