P6_TA(2007)0054

Creşterea preţului la energie

Rezoluţia Parlamentului European privind impactul macroeconomic al creşterii preţului la energie (2006/2247(INI))

Parlamentul European,

- având în vedere raportul Comisiei "Energie şi transport în Europa: Scenarii despre preţurile ridicate ale petrolului şi gazelor", publicat în septembrie 2006,

- având în vedere Comunicarea Comisiei "Planul de acţiune pentru eficienţa energetică: realizarea potenţialului" (COM(2006)0545),

- având în vedere concluziile Preşedinţiei Consiliului European de la Göteborg din 15- 16 iunie 2001, şi a Consiliilor Europene de la Bruxelles din 23- 24 martie 2006 şi 15- 16 iunie 2006,

- având în vedere concluziile întâlnirii neoficiale de la Hampton Court a şefilor de stat sau de guvern din UE din 27 octombrie 2005, care a marcat începutul noii politici energetice a UE,

- având în vedere Rezoluţia sa din 26 februarie 2004 privind situaţia economiei europene, raport privind orientările generale pentru politicile economice [1],

- având în vedere Rezoluţia sa din 23 martie 2006 privind siguranţa furnizării de energie în Uniunea Europeană [2],

- având în vedere Rezoluţia sa din 1 iunie 2006 privind eficienţa energetică sau modalitatea de a realiza mai mult cu mai puţin - Cartea Verde [3], în special în ceea ce priveşte solicitarea de planuri de acţiune naţionale şi ale Comisiei, pentru eficienţa energetică,

- având în vedere rezoluţia sa din 14 decembrie 2006 privind o strategie europeană pentru o energie sigură, competitivă şi durabilă — Cartea Verde [4],

- având în vedere pachetul de măsuri integrate al Comisiei în domeniul schimbărilor climatice şi al energiei, în vederea eliminării emisiilor în secolul XXI, publicat în data de 10 ianuarie 2007,

- având în vedere Raportul Stern privind economia schimbărilor climatice, publicat în octombrie 2006,

- având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

- având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice şi monetare şi avizele Comisiei pentru comerţ internaţional şi ale Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie (A6 0001/2007),

A. întrucât creşterile preţului la petrol are impact asupra UE ca importator net de petrol, reducând creşterea produsului intern brut (PIB), a ocupării forţei de muncă şi a investiţiilor, şi crescând presiunea inflaţionistă şi ratele dobânzilor,

B. întrucât creşterea preţului petrolului ar determina în mod cert creşterea preţului altor combustibili, agravând impactul macro-economic negativ al creşterii preţului petrolului;

C. întrucât, în timp ce şocurile anterioare ale preţurilor petrolului au fost cauzate de dereglări majore intervenite în furnizarea petrolului, creşterea actuală a preţului la petrol este declanşată în principal de o creştere substanţială a cererii de petrol în Asia şi Statele Unite şi de instabilitatea geo-politică din regiunile care exportă petrol,

D. întrucât incertitudinile privind echilibrul dintre cererea şi oferta de petrol au crescut şi mai mult preţurile la petrol şi volatilitatea pieţei,

E. întrucât preţurile mici la petrol au construit economia mondială de mai bine de 50 de ani şi întrucât perspectiva unor preţuri mari, de lungă durată, contribuie deja la schimbări fundamentale în economie; întrucât, dacă nu se iau nici un fel de măsuri, proporţia de dependenţă a Europei faţă de importurile de energie poate creşte de la 50 la 70 %, până în 2030, cu 94 % de petrol importat,

F. întrucât toate măsurile luate de UE în vederea reducerii dependenţei de importurile de petrol trebuie să ţină cont de schimbările climatice; întrucât Raportul Stern menţionat mai sus reafirmă faptul că pachetul energetic al UE va fi considerat un element- cheie în combaterea schimbării climatice; întrucât Raportul Stern subliniază, de asemenea, oportunităţile economice masive care ar putea să se deschidă UE, dacă ar lua iniţiativa de combatere a schimbării climatice,

1. îşi exprimă îngrijorarea că, în ultimii ani, evoluţia preţului petrolului a fost caracterizată de o volatilitate majoră şi de o creştere abruptă de la 12 USD pe baril, înainte de anul 2000, la 79 USD la 8 august 2006, reducând traiectoria de recuperare economică a Europei; subliniază faptul că, creşterea recentă a preţurilor este similară în termeni reali cu schimbările care au apărut în faza anterioară de la mijlocul anilor 1970 până la mijlocul anilor 1980 şi că există circumstanţe şi provocări suplimentare fundamentale;

2. consideră că aceste percepţii au fost alimentate de frica de caracterul adecvat al resurselor în viitor, de anumiţi analişti care prezic o restricţie iminentă a resurselor fizice în timp ce alţii, în principal cei din industria petrolieră, prezintă o imagine reconfortantă a rezervelor de petrol; subliniază că percepţiile cu privire la un viitor deficit afectează pe termen lung preţurile de pe piaţă;

3. consideră că găsirea de noi resurse de petrol devine din ce în ce mai dificilă şi că fiecare baril nou este mai scump, în ceea ce priveşte exploatarea şi producţia; observă, de asemenea, că este nevoie de investiţii uriaşe în sectorul petrolier în vederea îmbunătăţirii capacităţilor de producţie şi rafinare pentru a face faţă cererii mari;

4. ia act de natura diferită a creşterii actuale ale preţului petrolului faţă de cele care au avut loc trecut, care erau generate de furnizare şi tranzitorii; întrucât creşterea actuală a preţului petrolului reprezintă un element substanţial provocat de creşterea rapidă a cererii, precum în China, dar şi de consumul mare din Statele Unite ale Americii, alături de incertitudinile din regiunile producătoare de petrol şi defecţiunile de furnizare, cauzate de lipsa investiţiilor în infrastructură; în consecinţă creşterea recentă a preţurilor are, în mare măsură, o componentă permanentă;

5. este îngrijorat de faptul că cererea de petrol creşte nu doar în sectorul energetic, dar şi în alte sectoare, precum sectorul petrochimic; consideră că petrolul nu ar trebui folosit pentru producerea de electricitate;

6. ia act de opiniile şi estimările divergente privind rezervele de petrol rămase şi perioada în care se va atinge o culme a petrolului; solicită, în acest sens, continuarea îmbunătăţirilor în domeniul transparenţei datelor privind statisticile energetice, în special în ceea ce priveşte nivelurile stocurilor de petrol; subliniază, totuşi, că Europa va trebui să se confrunte din ce în ce mai mult cu provocarea preţurilor petrolului, volatile şi mari pe durate lungi, şi cu impacturile economice aferente, şi că noile resurse sunt din ce în ce mai mici şi mai scumpe din punct de vedere al dezvoltării, fiind din ce în ce mai mult resurse submarine, iar costurile de exploatare, dezvoltare şi producţie vor creşte, făcând şi mai urgentă trecerea la surse alternative de energie şi dezvoltarea unor tehnologii de economisire şi de regenerare a energiei;

Efecte de criză

7. subliniază efectul tangibil al creşterii preţului petrolului pentru UE, ca importator net de petrol, de reducere a creşterii PIB-ului, a investiţiilor, a ocupării forţei de muncă şi de creştere a presiunii inflaţioniste şi a ratei dobânzilor;

8. subliniază faptul că, în funcţie de gradele diferite de dependenţă de petrol şi de structurile de producţie, impactul creşterilor preţului petrolului variază de la un stat membru la altul, şi că urmările se vor simţi cel mai mult în ţările care depind foarte mult de importul de petrol, precum, pe de o parte, zona euro, unde se estimează că nivelul PIB a scăzut cu cel puţin 0,5 %, şi, pe de altă parte, noile state membre, datorită intensităţii mai mari de energie a economiilor;

9. este îngrijorat de presiunea crescută a preţurilor mai mari la energie asupra preţului de consum, care creşte indicele armonizat al inflaţiei la preţurile de consum la 2,3 % în zona euro şi în UE; subliniază creşterea preţurilor la producătorii industriali cu 5,9% în iulie 2006 în zona euro, în timp ce efectele secundare ale oscilaţiei preţurilor petrolului asupra salariilor continuă să nu apară la creşterile salariale moderate; îşi exprimă îngrijorarea cu privire la efectele negative ale creşterii preţului petrolului asupra cererii casnice, din cauza veniturilor reduse disponibile;

10. îşi exprimă îngrijorarea cu privire la consecinţele sociale ale costurilor ridicate pentru locuinţe, încălzire şi transport, în special, care afectează segmentele populaţiei cu venituri reduse, vulnerabile şi sărace, şi solicită statelor membre să adopte măsurile corespunzătoare pentru a asigura accesibilitatea economică la aceste servicii, în ciuda creşterii preţului petrolului, în vederea garantării mobilităţii şi a evitării excluderii sociale şi a sărăcirii;

11. consideră că BCE a mărit ratele dobânzilor deja de şase ori din decembrie 2005, îşi exprimă îngrijorarea cu privire la imposibilitatea crescută a IMM-urilor SME de a prevedea costul împrumuturilor şi la impacturile negative asupra investiţiilor şi a locurilor de muncă în UE; regretă că presiunea inflaţionistă generată de creşterea preţului petrolului, combinată cu posibile efecte adverse, ar putea să ducă în final la o restrângere monetară inevitabilă;

12. subliniază riscurile creşterii pe care le-ar impune ratele mari ale dobânzilor, în contextul unei recuperări fragile, şi atrage atenţia asupra riscurilor asociate modificărilor de curs valutar a monedei euro şi preţurilor la petrol, aceştia fiind factori care au jucat un rol important în creşterea scăzută din anul 2005, datorită impactului lor asupra puterii de cumpărare a familiilor; invită la un proces de reflecţie privind fezabilitatea şi oportunităţile din zona euro de a exprima preţul petrolului şi al derivaţilor acestuia în euro în loc de dolari;

13. observă că incertitudinea din jurul echilibrului viitor dintre cerere şi ofertă a creat stimulente pentru noii jucători de pe piaţa financiară, precum instrumentele de acoperire şi cele financiare derivate, legate de preţurile petrolului sau ale energiei; observă că se recunoaşte faptul că, în anumite cazuri, aceste activităţi pot accentua tendinţele în mod nefavorabil, dar pe de altă parte, pot contribui la suplimentarea lichidităţilor de pe piaţă, ceea ce ar reduce astfel volatilitatea; sugerează căutarea de modalităţi corespunzătoare pentru creşterea transparenţei acestor activităţi, în vederea găsirii unui răspuns la preocupările legate de dezvoltarea lor constantă;

Sectorul transporturilor

14. observă că repercusiunile creşterii preţului petrolului diferă considerabil de la un sector la altul; sectorul transporturilor, care reprezintă 56 % din consumul total de petrol din UE, împreună cu sectorul imobiliar, fiind cele mai afectate sectoare, în timp ce alte sectoare au reuşit să-şi reducă în mod considerabil dependenţa de petrol, îmbunătăţindu-şi eficienţa energetică şi modificând amestecul carburanţilor utilizaţi; subliniază faptul că aceste două sectoare (transporturi şi imobiliar) constituie primele surse de cheltuieli ale familiilor, şi că creşterea preţului petrolului majorează şi mai mult inegalităţile survenite în puterea de cumpărare, în detrimentul familiilor cu venituri mici;

15. solicită ca, printr-o strategie globală a UE, să se renunţe treptat la combustibilii minerali din sectorul transporturilor, fapt care ar conduce la o reducere progresivă a dependenţei UE de petrol şi la o utilizare progresivă a energiilor nepoluante în domeniul transporturilor;

16. consideră că aprovizionarea cu combustibil pentru transport ar putea fi mărită prin facilitarea producţiei de petrol neconvenţional şi de combustibili lichizi, pe bază de gaze naturale sau cărbune, acolo unde acest lucru este rezonabil din punct de vedere economic; sprijină dezvoltarea şi producerea de combustibili alternativi şi autovehicule, precum biocombustibilii, autovehiculele cu celule cu hidrogen şi autovehicule hibride; sprijină, de asemenea, eforturile de a găsi soluţii inovatoare pentru gestionarea sistemelor de transport în general, inclusiv măsuri legate de eficienţa energetică a autovehiculelor;

Echilibrul comercial; dezechilibre mondiale

17. atrage atenţia asupra efectelor adverse ale creşterii preţului petrolului asupra echilibrului comercial pentru ţările importatoare de petrol, cu o redistribuire a bogăţiilor către ţările exportatoare de petrol, ceea ce face din acestea jucători importanţi în contextul unor dezechilibre globale şi al reciclării petrodolarilor, care au deja ca rezultat acumularea de creanţe către străinătate;

18. salută faptul că reciclarea petrodolarilor de către exportatorii de petrol a adus avantaje zonei euro, având un impact pozitiv asupra investiţiilor străine şi asupra creşterii crescute pentru bunurile şi serviciile din zona euro, care compensează, în parte, efectele de încetinire economică a creşterilor preţului petrolului;

Concurenţa

19. reaminteşte urgenţa de a asigura preţuri corecte la energie pe pieţele energetice locale; în acest context, observă că pieţele de energie rămân naţionale în cea mai mare măsură şi sunt dominate de câteva societăţi, atât private cât şi publice, care, adesea, deţin şi infrastructura; invită Comisia şi autorităţile, precum şi organele naţionale de reglementare în domeniul concurenţei să acorde o atenţie deosebită societăţilor de energie;

20. solicită finalizarea pieţei interne a energiei prin adoptarea de măsuri în vederea soluţionării divergenţelor legate de puterea organelor de reglementare, în absenţa unui organ european de reglementare în domeniul energiei care să examineze chestiunile transfrontaliere, în absenţa unui plan prioritar de interconectare, a unor reguli de reţea, de mecanisme de repartizare şi depozitare a gazelor;

21. subliniază faptul că decuplarea infrastructurii de furnizori este esenţială pentru funcţionarea corectă a pieţelor naţionale şi a pieţei interne, şi pentru încurajarea investiţiilor în infrastructură;

22. constată, de asemenea, că o concentraţie crescută pe piaţa internă poate agrava distorsionările deja existente, necesitând astfel îmbunătăţirea capacităţilor de reglementare ale statelor membre şi ale UE pentru a garanta drepturile consumatorului şi conformitatea cu obiectivele UE de eficienţă energetică;

23. invită Comisia şi statele membre să includă un nivel înalt de eficienţă energetică în criteriile de achiziţii publice; consideră că, în contextul unei revizuiri a liniilor directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru protecţia mediului, trebuie să se ia măsurile corespunzătoare pentru a încuraja investiţiile în eficienţa energetică şi în diversificare;

Europa trebuie să acţioneze acum

24. subliniază faptul că, în cazul în care, acum, nu se ia nicio măsură, dependenţa Europei de importurile de energie va creşte de la 50 %, în prezent, la 71 % în anul 2030, din care 94 % vor reprezenta importurile de petrol, agravându-se, astfel, impacturile negative ale creşterii preţului petrolului şi ale volatilităţii asupra economiei europene;

25. invită Comisia să ţină seama, la evaluarea ajutoarelor de stat, de necesarul de investiţii în inovaţie, generat de contextul energetic, şi să se asigure că noile ajutoare nu au ca rezultat distorsionarea concurenţei;

26. subliniază faptul că este necesar să se facă investiţii masive în infrastructură şi în aprovizionarea cu energie în anii viitori, solicită organizarea unei dezbateri la scară comunitară, privind diferitele surse de energie, ţinând seama de toate cheltuielile legate de producţia de energie, depozitare, distribuţie, transport, consum şi securitatea furnizării, precum şi de aspectele de siguranţă şi care ţin de reziduuri, şi de contribuţia adusă la schimbările climatice, în special în ceea ce priveşte emisiile de CO2; invită Comisia să se angajeze la evaluări de impact al diferitelor surse de energie şi combinaţii energetice, în funcţie de aceşti parametri;

27. reaminteşte Rezoluţia sa menţionată mai sus din 26 februarie 2004, care a subliniat deja "importanţa reducerii dependenţei Europei de importurile de petrol, care constituie o sarcină grea din punct de vedere politic şi al volatilităţii preţurilor", a salutat "înfiinţarea platformelor tehnologice, precum Parteneriatul european pentru economia hidrogenului", a încurajat "creşterea investiţiilor în cele mai eficiente forme de energie regenerabilă, care [ar reduce] reduc volatilitatea costului pe unitate energetică, ar mări securitatea furnizării de energie, ar fi mai puţin dăunătoare asupra mediului, şi ar putea provoca o revoluţie industrială asemănătoare cu revoluţia industrială a tehnologiei informaţiilor din SUA";

28. subliniază faptul că ţările emergente şi în curs de dezvoltare, precum şi cele în transformare sunt în special afectate negativ de creşterea preţului petrolului datorită intensităţii mari a energiei şi a eficienţei energetice scăzute a economiile lor şi subliniază importanţa unui program de dezvoltare durabilă în politica externă, comercială şi de dezvoltare a Uniunii Europene;

29. subliniază potenţialul pieţelor care promit tehnologii de energie regenerabilă şi de creştere a eficienţei energetice; subliniază nivelurile pozitive de creştere şi de ocupare a forţei de muncă din sectorul de energie regenerabilă; şi avertizează asupra riscului de pierdere a primei poziţii pe piaţa tehnologiilor ecologice, în avantajul Statelor Unite ale Americii şi al economiilor emergente foarte specializate; atrage atenţia asupra importanţei considerabile a programelor de reabilitare imobiliară din punct de vedere al CO2 pentru economiile de energie;

30. consideră că sursele europene de petrol există încă; consideră că maximizarea exploatării surselor indigene ar trebui privită drept un mijloc important (chiar dacă temporar) de contracarare a cantităţii de petrol în scădere, importată în Europa;

31. subliniază nevoia de orientare a infrastructurii energetice spre producţia combinată de termoficare şi electricitate şi spre producţia descentralizată de energie;

32. invită Comisia şi Consiliul să elaboreze un plan detaliat de reducere a dependenţei Uniunii Europene de importurile de petrol şi o deplasare către energia nepoluantă; solicită adoptarea de măsuri pentru îmbunătăţirea eficienţei energetice; reaminteşte faptul că eficienţa energetică este, de obicei, cea mai ieftină modalitate de reducere a emisiilor de dioxid de carbon şi de a spori securitatea energetică;

33. salută Planul de acţiune al Comisiei pentru eficienţă energetică ca o contribuţie-cheie pentru economisirea energiei şi astfel pentru reducerea dependenţei energetice;

34. subliniază necesitatea ca fondurile structurale şi de coeziune şi Programul cadru pentru competitivitate şi inovaţie [5] să abordeze în mod adecvat politicile şi acţiunile pentru eficienţă energetică; salută propunerea din Planul de acţiune pentru eficienţă energetică de a sprijini finanţarea privată prin aceste instrumente;

35. solicită crearea unui mecanism de urgenţă integrat al UE pentru securitatea furnizării, cu o creştere a stocurilor minime de petrol în UE de la 90 la 120 de zile de consum, şi constituirea unei rezerve minimă de gaze de cel puţin 90 de zile de consum; regretă, în acest context, faptul că Comisia nu a propus creşterea şi utilizarea în comun a stocurilor de urgenţă de petrol şi gaze, în cadrul pachetului său de măsuri integrate în domeniul schimbărilor climatice şi al energiei din 10 ianuarie 2007;

36. sugerează că publicarea săptămânală (bazată pe date publice, la fel ca în Statele Unite) a stocurilor europene de petrol şi produse petroliere, precum şi a importurilor şi exporturilor, grupate în funcţie de tipul de produs (ţiţei, petrol, motorină, ulei pentru încălzire şi altele), ar permite o viziune mai clară a presiunilor de pe piaţa mondială, ar indica nivelul consumului în Europa, ar reduce tendinţa operatorilor de pe piaţă de a gravita în jurul stocurilor americane, şi astfel ar ajuta la reducerea volatilităţii preţurilor la petrol;

37. reiterează solicitarea ca băncile multilaterale şi instituţiile financiare publice să creeze fonduri de eficienţă energetică pentru acordarea unor sume de bani pentru proiectele de eficienţă energetică; consideră că obiectivele de eficienţă energetică ar trebui integrate în alte politici sectoriale, în special în politica fiscală, de transport şi coeziune; consideră că schemele de finanţare inovatoare şi instrumentele contractuale, precum micro-creditele şi asociaţiile în participaţiune dintre societăţi private şi municipalităţi, ar trebui încurajate pentru a implica activ partenerii locali şi organele de decizie;

38. subliniază importanţa rolului Bănci Europene de Investiţii (BEI) în promovarea investiţiilor în energia nepoluantă; salută angajamentul BEI de a consolida contribuţia la investiţiile în infrastructură, inclusiv în securitatea energetică, energiile regenerabile şi reţelele transeuropene, şi dublarea părţii de proiecte de regenerare de la 7 la 15 %; subliniază faptul că sursele de energie trebuie diversificate şi că UE ar trebui să se mobilizeze în favoarea dezvoltării durabile şi să-şi respecte angajamentele pe plan internaţional de respectare a Protocolului de la Kyoto; invită BEI să integreze criteriile legate de emisiile de CO2 în criteriile sale de selectare şi să adopte ţinte şi mai ambiţioase pentru proiectele legate de energia regenerabilă şi de eficienţă energetică;

Fiscalitate

39. observă creşterea veniturilor fiscale care decurg din recentele creşteri ale preţului petrolului; subliniază importanţa unor politici fiscale adecvate, inclusiv acelea din sectorul imobiliar, ca metodă de reducere a dependenţei economice privind combustibilii minerali, de luptă împotriva schimbărilor climatice şi de creare a unor stimulente pentru creşterea investiţiilor şi pentru favorizarea eficienţei energetice, a energiei regenerabile şi a produselor ecologice; subliniază că sistemele de impozitare trebuie să adopte principiul "poluatorul plăteşte";

40. subliniază faptul că sectorul de transport reprezintă 56 % din totalul consumului de petrol din UE şi este afectat, în special, de creşterea preţului petrolului; solicită o directivă-cadru privind eficienţa energetică în transport; subliniază faptul că trecerea la alte moduri de transport este un mijloc important pentru diminuarea utilizării petrolului; încurajează armonizarea legislaţiei privind autoturismele private, inclusiv un impozit pe vehicule, bazat pe armonizarea CO2 în UE cu proceduri de certificare şi de etichetare şi stimulente fiscale pentru a diversifica sursele de energie; solicită o strategie cuprinzătoare pentru reducerea utilizării combustibililor minerali în sectorul transporturilor, şi favorizarea pătrunderii pe piaţă a emisiilor scăzute de CO2, utilizând combustibilii ecologici, ca rezultat al celor mai recente tehnologii şi/sau al biohidrogenului; subliniază faptul că introducerea biocombustibililor nu trebuie să aibă ca rezultat exonerarea industriei de automobile de obligaţia de a produce maşini mai economice şi mai puţin poluante;

Politica energetică comună: diplomaţie energetică

41. salută dialogul şi cooperarea dintre UE şi ţările exportatoare de petrol pentru a reduce nesiguranţa atât a cererii, cât şi a ofertei, pentru a facilita investiţiile şi deciziile de investiţii şi diversificare energetică şi economică, şi pentru a crea o atmosferă de credibilitate şi încredere;

42. observă că politica energetică şi, în special, securitatea alimentării cu energie trebuie să devină parte integrantă a politicii externe comune, precum şi a politicilor comerciale şi de securitate a UE, şi solicită o strategie comună pentru securizarea şi diversificarea rezervelor şi a rutelor de tranzit, în vederea asigurării solidarităţii în cadrul UE; sugerează utilizarea acordurilor de parteneriat şi cooperare cu regiunile care produc petrol pentru a crea un cadru stabil, dar deschis reglementărilor în ţările furnizoare, pentru a încuraja investiţiile în infrastructura de exploatare şi transport şi pentru a asigura alimentarea pe termen lung;

43. subliniază importanţa includerii în noua diplomaţie energetică a UE, a unui dialog constructiv cu ţările exportatoare de petrol,cu ţările care fac parte din rutele de tranzit şi cu toţi marii consumatori de energie, şi în special, cu ţările cu economii emergente şi în curs de dezvoltare în ceea ce priveşte eficienţa energetică şi conservarea energiei, cu scopul de a stabili standarde minime de eficienţă pentru mărfurile internaţionale, pentru a dezvolta solidaritatea în politica energetică şi pentru a lupta împotriva poluării mediului şi a schimbărilor climatice;

44. reaminteşte importanţa crucială de asigurare a securităţii şi a durabilităţii alimentării cu energie în UE; subliniază dublul rol pe care trebuie să-l joace o bună reglementare a pieţei şi diplomaţia energetică în crearea unui cadru stabil pentru furnizarea de energie;

45. invită Comisia să examineze măsurile necesare în vederea reducerii impactului crizei petroliere asupra cetăţenilor din UE, inclusiv analiza propunerilor de politici cum ar fi un protocol de reducere a petrolului, care va facilita tranziţia spre eliminarea utilizării combustibililor minerali;

46. salută rolul jucat de sistemul de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră al UE, în oferirea de stimulente pentru a reduce consumul de energie; solicită extinderea schemei pentru a include şi sectorul aviaţiei şi invită Comisia să ia parte la elaborarea unui sistem internaţional de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră;

47. recunoaşte că preţurile mari la energie pe o perioadă lungă de timp vor apăsa asupra proceselor de producţie care se bazează pe materii prime provenind din mai multe zone îndepărtate din punct de vedere geografic; solicită Comisiei să ofere o analiză completă a implicaţiilor antrenate de creşterea preţurilor la energie şi de criza petrolieră, în ceea ce priveşte fluxurile comerciale, ca parte a activităţii sale în domeniul comerţului şi al competitivităţii;

48. subliniază importanţa încurajării unei pieţe mondiale de petrol şi gaze care funcţionează bine, în special prin normele şi liniile directoare ale Organizaţiei Mondiale a Comerţului; consideră că această abordare ar permite aducerea unei contribuţii importante la eficienţa energetică şi astfel ar putea reduce presiunea ascendentă asupra preţurilor la energie;

49. subliniază necesitatea unei implicări mai active a Organizaţiei Mondiale a Comerţului în politica energetică şi necesitatea unor lucrări pentru a ajunge la un acord între Uniunea Europeană şi statele membre ale Organizaţiei Statelor Exportatoare de Petrol, în vederea controlării creşterii preţului la energie;

50. solicită ca înfiinţarea unei adevărate pieţe energetice euro-mediteraneene să aibă un rol central; observă cu interes dorinţa exprimată de Comisie, cu ocazia Conferinţei privind politica energetică externă din 20- 21 noiembrie 2006, de a acorda un loc important în politica energetică externă Africii de Nord şi Orientului Mijlociu şi speră că aceste declaraţii vor fi urmate de acţiuni concrete;

*

* *

51. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei.

[1] JO C 98 E, 23.4.2004, p. 162.

[2] JO C 292 E, 1.12.2006, p. 112.

[3] JO C 298 E, 8.12.2006, p. 273.

[4] Texte adoptate, P6_TA(2006)0603.

[5] Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului şi Consiliului European din 24 octombrie 2006 de înfiinţare a unui Program cadru de competitivitate şi inovaţie (2007 — 2013) (JO L 310, 9.11.2006, p. 15).

--------------------------------------------------