RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 18.1.2013  
COM(2013) 5 final 
  
RAPORT AL COMISIEI RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL 
EUROPEAN ȘI CONSILIU 
Evaluare intermediar ă a programului ISA 
 
 
RO   RO  RAPORT AL COMISIEI RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL 
EUROPEAN ȘI CONSILIU 
Evaluare intermediar ă a programului ISA 
 
RO   RO  1. I NTRODUCERE  
Programul pe șase ani privind solu țiile de interoperabilitate pentru administra țiile 
publice europene (programul ISA), a fost la nsat prin decizia Parlamentului European 
și a Consiliului (Decizia privind ISA)1 la 1 ianuarie 2010, pentru a-i succeda 
programului IDABC2. 
Scopul prezentului raport este acela de a prezenta constat ările și recomand ările 
prezentate în evaluarea intermediar ă a programului ISA. Necesitatea acestei evalu ări 
derivă din articolul 13 alineatul (3) din Decizia privind ISA, care solicit ă Comisiei 
Europene, de asemenea, s ă comunice Parlamentului European și Consiliului 
rezultatele evalu ării până la data de 31 decembrie 2012. 
Evaluarea3 a fost efectuat ă de către Comisie cu ajutorul  unei echipe de exper ți 
independen ți de la o firm ă de consultan ță (echipa de evaluare). Reprezentan ții 
serviciilor Comisiei au supravegheat ev aluarea prin intermediul unui grup de 
coordonare al Comisiei4. 
2. C ONTEXT  
Obiectivul programului ISA este acela de a sprijini cooperarea dintre administra țiile 
publice europene facilitând interac țiunea electronic ă transfrontalier ă și transsectorial ă 
eficientă și efectivă dintre aceste administra ții, inclusiv dintre organismele care 
îndeplinesc sarcini publice în numele acestora, permi țând astfel furnizarea de servicii 
publice electronice care vin în sprijinul procesului de punere  în aplicare  a politicilor 
și a activităților UE5. 
Așa cum a fost definit, obiectivul acoper ă atât scopul final de sus ținere a cooper ării 
dintre administra țiile publice europene , în vederea furniz ării de servicii publice 
electronice care s ă sprijine punerea în aplicare a politicilor și a activit ăților UE, cât și 
obiectivul intermediar de facilitare a interac țiunii transfrontaliere și transsectoriale 
eficiente și efective dintre administra țiile publice europene în acest scop. 
Pentru a atinge atât obiectivul final, cât și cel intermediar și pentru a oferi „solu ții 
comune și partajate care faciliteaz ă interoperabilitatea”6, programul ISA lanseaz ă 
studii, proiecte și măsuri adiacente, în cadrul unor ac țiuni specifice, pentru a sus ține: 
– instituirea și îmbunătățirea cadrelor comune în sprijinul interoperabilit ății 
transfrontaliere și transsectoriale; 
                                                 
1 Decizia nr. 922/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind 
soluțiile de interoperabilitate pentru administra țiile publice europene (ISA), JO  L 260, 3.10. 2009, p. 20. 
2  Decizia 2004/387/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind furnizarea 
interoperabil ă de servicii de guvernare electronic ă paneuropene c ătre administra țiile publice, 
întreprinderi și cetățeni (IDABC), JO L 144, 30.4.2004 (a se vedea JO L 181, 18.5.2004, p. 25) 
3 Raportul de evaluare integral este disponibil la adresa: 
http://ec.europa.eu/isa/documents/interi m_evaluation_of_the_isa_programme.pdf 
4  DG CONNECT, DIGIT, MARKT, SG, TAXUD. 
5 Articolul 1 alineatul (2). 
6 Articolul 1 alineatul (1). 
 
RO   RO  – funcționarea și îmbunătățirea serviciilor comune existente, precum și instituirea 
de servicii noi; 
– îmbunătățirea instrumentelor generice reutilizabile existente, precum și 
instituirea de instrumente noi; 
– evaluarea implica țiilor legisla ției europene în ceea ce prive ște TIC. 
Cadrele comune reprezint ă strategii, specifica ții, metodologii, linii directoare, 
precum și abordări și documente similare. 
Serviciile comune reprezint ă aplicații operaționale și infrastructuri de natur ă 
generică, ce îndeplinesc cerin țele utilizatorului comun în toate domeniile de politic ă. 
Instrumentele generice reprezint ă platforme de referin ță, platforme partajate și 
colaborative, componente comune și elemente constitutive similare, care îndeplinesc 
cerințele utilizatorului comun în toate domeniile de politic ă. 
Acțiunile specifice finan țate prin program sunt enumerat e în programul de lucru al 
ISA, pe care Co misia îl modific ă cel puțin o dată pe an, dup ă consultarea Comitetului 
ISA, instituit prin Decizia privind ISA. 
3. M ETODOLOGIE  
Evaluarea intermediar ă a programului ISA s-a bazat pe metode de investigare 
multiple pentru culegerea de date cantitative și calitative, și anume cercetare 
documentar ă, anchete online, interviuri, solicit ări scrise privind informa ții 
suplimentare și studii de caz, implicând o gam ă largă de reprezentan ți din cadrul 
statelor membre și al serviciilor UE, precum și un num ăr limitat de alte p ărți 
interesate. 
4. A SPECTE EVALUATE ŞI ÎNTREB ĂRI 
Evaluarea s-a axat pe urm ătoarele șase criterii principale: 
– relevanță — în ce m ăsură acțiunile finan țate prin programul ISA contribuie la 
îndeplinirea obiectivului (obiect ivelor) programului? În ce m ăsură obiectivul 
(obiectivele) programului ISA este (sunt) înc ă pertinent(e) în raport cu nevoile 
și prioritățile în evolu ție atât la nivel na țional, cât și european? 
– eficiență — cât de eficient ă este transformarea diverselor resurse și acțiuni în 
realizări și rezultate? Ce aspecte ale programului prezint ă cea mai mare 
eficiență sau ineficien ță, în special în ceea ce prive ște resursele mobilizate? 
– eficacitate  — cât de eficace au fost rezultatele și efectele programului ISA în 
îndeplinirea obiectiv elor sale specifice și generale? Exist ă aspecte care sunt 
mai eficace sau mai pu țin eficace decât altele și, dacă da, ce lec ții se pot înv ăța 
de aici? 
 
RO   RO  – utilitate  — ce rezult ă din compara ția între ac țiunile, rezultatele și efectele 
obținute și anticipate ale programului ISA cu nevoile c ărora li se adreseaz ă? În 
ce măsură s-ar putea întreprinde ceva pentru a cre ște utilitatea ac țiunilor din 
cadrul programului ISA și ce măsuri s-ar putea lua în acest sens ? 
– sustenabilitate  — în ce m ăsură se asigur ă sustenabilitatea financiar ă, tehnică 
și operațională a soluțiilor? 
– coerență — în ce m ăsură acțiunile fac parte dintr-o  abordare „holistic ă” în 
cadrul programului? Cât de bine se realizeaz ă sinergii între ac țiunile 
programului, respectiv între acestea și alte activit ăți ale UE? 
În afară de întreb ările specifice legate de criter iile de evaluare, s-au ridicat și o serie 
de întrebări conexe. În plus, în timpul evalu ării, grupul de coordonare al Comisiei a 
adăugat un criteriu suplimentar: 
— coordonare  — în ce m ăsură activitățile sunt coordonate sau aliniate cu nevoile 
altor părți interesate și state membre? În ce m ăsură activitățile din cadrul altor 
inițiative UE sunt coordonate cu ac țiunile ISA? 
5. C ONSTAT ĂRI 
Pe baza datelor culese, echipa de evaluare și-a prezentat constat ările privind 
aspectele evaluate și întrebările definite. Acest ea pot fi rezumate dup ă cum urmeaz ă: 
5.1. Relevan ță 
Având în vedere obiectivul final al pr ogramului ISA, Comisia a demonstrat c ă 
programul este aliniat pe deplin cu obiectivul intermediar, întrucât 88  % din acțiunile 
ISA faciliteaz ă interacțiunea transsectorial ă eficientă și eficace dintre administra țiile 
publice europene, iar 94  % faciliteaz ă interacțiunea transfrontalier ă electronic ă dintre 
administra țiile publice din întreaga Europ ă. Cu toate acestea, majoritatea interviurilor 
și a răspunsurilor la anchete nu au men ționat aspectul transsectorial al obiectivului 
intermediar ISA. 
Programul ISA este aliniat îndeap roape atât cu Agenda digital ă pentru Europa, cât și 
cu Planul de ac țiune privind guvernarea electronic ă 2011-2015 și este perceput ca o 
contribuție la punerea în aplicar e a Actului privind pia ța unică, a directivei privind 
serviciile, a directivelor privind protec ția mediului și a directivei privind reutilizarea 
informațiilor din sectorul public. 
În plus, se consider ă că programul r ăspunde în mod adecvat nevoilor statelor 
membre, având în vedere c ă nevoile c ărora li se adreseaz ă sunt încă recunoscute ca 
nevoi curente ale administra țiilor publice europene. 
Statele membre au identificat  ca nevoi suplimentare perfec ționarea coordon ării între 
programul ISA, pe de o parte, și statele membre și serviciile Comisiei, pe de alt ă 
parte, precum și creșterea capacit ății de reutilizare a solu țiilor ISA. 
 
RO   RO  5.2. Eficien ță 
În ansamblu, programul ISA este considerat  eficient. În primul rând, procesul lipsit 
de dificult ăți care s-a finalizat cu opiniile fa vorabile ale Comitetului ISA privind 
programul de lucru al ISA, inclusiv prima și a doua revizuire a sa, precum și 
eliberarea rapid ă a fondurilor, în medie în termen de șase zile lucr ătoare de la 
adoptarea programului de lucru și a revizuirilor sale, au as igurat o punere în aplicare 
eficientă. În al doilea rând, având în vedere c ă bugetul alocat este aproape egal cu 
bugetul angajat, iar bugetul to tal pentru perioada 2010-2012 este foarte apropiat de 
costul financiar estimat pentru aceast ă perioadă, se consider ă că resursele bugetare 
sunt alocate și consumate eficient . În ceea ce prive ște performan ța programului, în 
general aceasta urmeaz ă direcția stabilit ă, în pofida unor întârz ieri în respectarea 
unor etape de referin ță. 
Unele aspecte ale programului ISA nu sunt percepute ca eficiente, dou ă fiind 
evidențiate în mod special. În primul rând, angajamentul p ărților interesate nu este 
considerat eficient, în special implicar ea statelor membre în program, mai precis 
implicarea exper ților naționali în probleme de interopera bilitate, fapt care se poate 
explica par țial prin lipsa de resurse la nivel na țional. În al doilea rând, evaluatorii 
consideră că alocarea resurselor umane este doar par țial adecvat ă, având în vedere 
fluctuația mare și distribuția resurselor comparativ cu cifrele specificate în situa ția 
financiară care a înso țit propunerea de decizie privind ISA atunci când aceasta a fost 
adoptată de către Comisie și transmis ă Parlamentului European și Consiliului. Unele 
interviuri au indicat lipsa de competen țe în anumite domenii, o lips ă a resurselor 
bugetare și ineficien ță în aplicarea programului, dar evaluatorii nu au g ăsit dovezi 
care să confirme aceste percep ții. 
5.3. Eficacitate 
Nu este înc ă posibilă o evaluare specific ă a rezultatelor ob ținute ca urmare a 
programului ISA, întrucât acesta se afl ă încă într-o faz ă incipient ă și foarte pu ține 
acțiuni noi au condus la rezultate pân ă în prezent. Cadrele comune au fost percepute 
ca fiind solu țiile cele mai eficace fu rnizate de program, comparativ cu serviciile 
comune sau cu instrumentele generice reutilizabile. Ac țiunea „Evaluarea 
implicațiilor în ceea ce prive ște TIC” a fost eviden țiată în mod special ca o ac țiune 
care nu a adus înc ă beneficiile scontate. 
5.4. Utilitate 
Aprecierea utilit ății unui program în momentul evalu ării intermediare este 
discutabil ă; de fapt, în mod normal aceasta  are loc doar în cadrul evalu ărilor finale. 
Cu toate acestea, evaluatorii au  analizat posib ilitatea reutiliz ării soluțiilor ISA. 
Rezultatele programului  ISA se reutilizeaz ă parțial atât la nivelul statelor membre, 
cât și la nivelul Comisiei. Majoritatea p ărților interesate din statele membre au 
declarat c ă soluțiile ISA se reutilizeaz ă la nivelul statelor membre. De și nu s-au putut 
indica întotdeauna solu ții concrete, se afirm ă că s-au reutilizat circa 24  % din solu țiile 
ISA, ceea ce reprezint ă aproximativ 65  % din bugetul total al programului, din care 
sTesta reprezint ă cea mai mare parte. Un num ăr reprezentativ de persoane 
intervievate au considerat c ă soluțiile ISA se reutilizeaz ă în cadrul Comisiei, cu toate 
 
RO   RO  că această percepție nu este împ ărtășită de un num ăr mic de responden ți la anchetele 
online, ceea ce este posibil s ă indice lipsa con știentizării soluțiilor ISA. 
5.5. Sustenabilitate 
La fel ca în cazul utilit ății, sustenabilitat ea nu se analizeaz ă în mod obi șnuit în timpul 
unei evalu ări intermediare. Cu toate c ă evaluatorii au abordat acest aspect, nu s-a tras 
o concluzie definitiv ă cu privire la sustenabilitatea solu țiilor ISA, din dou ă motive 
principale. În primul rând, programul ISA este înc ă într-o faz ă incipient ă și nu a 
produs suficiente rezultate și efecte care s ă poate fi sus ținute. În al doilea rând, 
întrucât s-au putut colecta foarte pu ține dovezi, validitatea oric ărei concluzii ar fi în 
mare măsură discutabil ă. 
În raportul de evaluare s-a notat necesitat ea de a identifica mijloace posibile de a 
asigura sustenabilitatea pe termen lung a unui num ăr din ce în ce mai mare de solu ții 
elaborate în cadrul programului ISA ( și în cadrul programelor precedente). 
În ceea ce prive ște sustenabilitatea financiar ă, evaluatorii au identificat propunerea 
de creare a mecanismului Conectarea Eur opei (MCE) ca fii nd unul din mijloacele 
posibile de asigurare a sustenabilit ății unora dintre activit ățile operaționale ale ISA. 
5.6. Coeren ță 
Sinergiile sunt stabilite dest ul de bine în cadrul programul ui ISA, având în vedere c ă 
78 % dintre ac țiunile ISA au produs sinergii in terne. Într-un sens mai larg, 
majoritatea p ărților interesate au perceput sinergiil e ca nefiind puse la punct în mod 
corespunz ător sau suficient ori ca fiind generatoare de suprapuneri, pe care unele 
părți interesate le atribuie lipsei de informa ții comunicate p ărților interesate, lipsei de 
sinergii identificate în cadrul programului și lipsei unui mecanism de control care s ă 
asigure reutilizarea solu țiilor ISA. 
Pe de alt ă parte, programul ISA realizeaz ă sinergii și cu alte ini țiative UE. Mai 
precis, unele ac țiuni ISA creeaz ă sinergii cu Programul de sprijinire a politicii în 
domeniul TIC din cadrul programului -cadru pentru competitivitate și inovare, cu 
portalul de date deschise ( Open Data Portal ), cu proiectele pr ivind participarea 
electronic ă și, într-o mai mic ă măsură, cu programul TIC din cadrul celui de-al 
șaptelea program-cadru (PC7 TIC), cu standardizarea TIC și cu Planul de ac țiune 
privind e-justi ția european ă. 
5.7. Coordonare 
Statele membre nu sunt angajate suficient în programul ISA. În pofida implic ării lor 
în definirea priorit ăților programului, a includerii lo r în procesul de revizuire a 
programului de lucru și a ratei lor înalte de participare la ședințele Comitetului ISA și 
ale grupului de coordonare ISA7, interacțiunea dintre statele membre și programul 
ISA în vederea asigur ării punerii în aplicare a programulu i în conformita te cu nevoile 
și prioritățile statelor membre nu este perceput ă ca fiind suficient de eficace. În 
                                                 
7 Grupul de coordonare ISA este un grup de lucru instituit de Comitetul ISA pentru a solu ționa 
problemele care îi sunt adresate, pentru a asista Comisia în procesul de transpunere a Strategiei 
europene de interoperabilitate în ac țiuni concrete și pentru a coordona alinierea ac țiunilor na ționale cu 
cele ale ISA. 
 
RO   RO  opinia echipei de evaluare, lip sa de implicare la nivel na țional poate explica aceast ă 
lacună și, de asemenea, nivelul sc ăzut de cunoa ștere și de reutilizare a solu țiilor ISA 
în statele membre. 
Coordonarea dintre programul ISA și alte ini țiative europene se realizeaz ă prin 
diverse mijloace: ședințe oficiale și neoficiale, guvernan ța IT a Comisiei și consultări 
între serviciile sale, prezent ări adresate CTI („ Comité Technique Informatique ”), 
activități de comunicare și evenimente externe. În ceea ce prive ște percep ția 
serviciilor Comisiei referitor la eficacitatea acestei coordon ări, o mică majoritate a 
persoanelor intervievate au considerat c ă eficacitatea nu este suficient ă pentru a evita 
dublarea activit ăților. Ele percep aceast ă coordonare ineficace ca pe o barier ă în calea 
sensibiliz ării cu privire la solu țiile ISA în cadrul statelor membre și al serviciilor 
Comisiei și, în consecin ță, în calea reutiliz ării soluțiilor ISA de c ătre aceste p ărți 
interesate. 
6. R ECOMAND ĂRI 
Evaluarea a fost în mare m ăsură pozitivă, descriind programul ISA ca fiind aliniat cu 
prioritățile de politic ă ale Comisiei Europene și cu nevoile statelor membre, iar 
punerea acestuia în aplicare ca fiind eficient ă și coerentă, conducând la rezultate pe 
care le reutilizeaz ă atât serviciile Comisiei, cât și statele membre. Cu toate acestea, 
raportul de evaluare pune în eviden ță și unele neajunsuri și face recomand ări cu 
privire la: 
• comunicare și sensibilizare; 
• angajarea p ărților interesate și continuitatea modului  de gestionare a 
proiectelor; 
• evitarea suprapunerilor și a dubl ării activit ăților, creșterea capacit ății de 
reutilizare și asigurarea sustenabilit ății. 
În plus, evaluatorii consider ă că patru dintre cele unsprezece recomand ări prezentate 
în evaluarea final ă a programului preceden t IDABC se pot aplica și în cazul 
programului ISA. 
6.1. Comunicare și sensibilizare 
Programul ISA trebuie s ă asigure faptul c ă toate părțile interesate implicate în 
program sunt pe deplin con știente de obiectivele fiec ărei acțiuni, de contribu ția 
acestor ac țiuni la obiectivele programului și de rezultatele preconizate și obținute 
efectiv. Cu toate c ă aceste aspecte sunt tratate în documenta ția programului de lucru 
și pe portalul ISA, ele ar trebui s ă fie puse la dispozi ție într-o form ă simplificat ă, 
pentru o comunicare mai eficace cu un public mai larg. În plus, aspectele 
transsectoriale ale ac țiunilor ISA ar trebui s ă fie descrise cu mai mult ă precizie8. 
                                                 
8  Recomandarea 1. 
 
RO   RO  Programul ISA ar trebui s ă organizeze întâlniri periodice cu to ți responsabilii de 
acțiuni, în vederea schimbului de informa ții privind progresul ac țiunilor și a 
explorării sinergiilor poten țiale9. 
Programul ISA ar trebui s ă intensifice activit ățile de promovare și de comunicare 
referitoare la solu țiile ISA care au produs rezultat e concrete, prin participarea 
continuă la evenimente la nivel na țional, organizarea de evenimente ISA și emiterea 
de publica ții despre aceste solu ții, precum și prin îndeplinirea unui  rol activ în alte 
activități sau programe ale UE care ofer ă oportunit ăți de reutilizare a solu țiilor ISA. 
În conformitate cu recomand ările evaluatorilor, programul ISA va cre ște gradul de 
colaborare cu alte p ărți interesate, respectiv cu alte institu ții europene și cu industria 
TIC. În plus, luând în considerare recoma ndarea evaluatorilor, vor fi identificate 
persoane de contact releva nte din mediul universitar și cel al organiza țiilor private, 
care ar putea s ă aducă valoare ad ăugată prin implicarea lor în ac țiuni ISA specifice10. 
Comisia va analiza raportul cost -eficacitate al acestor recomand ări. 
Anul trecut, în cadrul progr amului ISA s-au depus eforturi importante în vederea 
creșterii particip ării la evenimente na ționale și a îmbun ătățirii comunic ării și a 
diseminării informa țiilor. În continuarea acestor  eforturi, Comisia revizuie ște  
strategia de comunicare și va completa strategia general ă prin intermediul unor 
activități de comunicare speciale, pe domenii specifice. 
6.2. Angajarea p ărților interesate și continuitatea modului de gestionare a 
proiectelor 
Membrii grupurilor de lucru specializate înfiin țate de Comitetul ISA trebuie s ă 
raporteze la nivel na țional membrilor grupului de coor donare ISA, pentru a asigura 
faptul că soluțiile ISA sunt aliniate cu nevoile și inițiativele la nivel na țional. În plus, 
ar trebui ca membrii Gr upului de coordonare ISA s ă identifice p ărțile interesate 
relevante din cadrul administra țiilor publice respective și să le implice ad-hoc în 
ședințe oficiale și în ateliere.11 
Comisia î și propune s ă susțină statele membre în punerea în aplicare a acestei 
recomand ări, de exemplu prin: 
• folosirea re țelelor existente în regiunile UE; 
• explorarea mijloacelor de participare la distan ță la ședințe (videoconferin țe); 
• alte mijloace care urmeaz ă să fie identificate împreun ă cu statele membre. 
În plus, programul ISA va  acorda prioritate activit ăților de evaluare a implica țiilor 
legislației UE în ceea ce prive ște TIC, pe care statele membre le consider ă a fi o 
problemă important ă care nu a fost înc ă abordată12. 
                                                 
9  Recomandarea 5. 
10  Recomandarea 8. 
11  Recomandarea 7. 
12  Recomandarea 3. 
 
RO   RO  Programul ISA ar trebui s ă asigure continuitatea managementului de proiect al 
acțiunilor, prin analizarea problem elor care conduc la fluctua ția ridicată a resurselor 
umane în cadrul programului și prin identificarea unor ac țiuni de atenuare13. 
Evaluatorii au reamintit reco mandarea din evaluarea final ă a IDABC, conform c ăreia 
Comisia ar trebui s ă garanteze instituirea la timp a cadrelor contractuale pentru 
lansarea urm ătorului program, permi țând lansarea ac țiunilor imediat dup ă adoptarea 
unui program de lucru14. 
Comisia promoveaz ă intens mobilitatea personalului s ău. Pentru a se asigura c ă 
mobilitatea nu compromite continuitatea proiectului și pentru a utiliza competen țele 
disponibile în cadrul diferitelo r servicii (care nu se pot g ăsi toate în aceea și unitate), 
Comisia exploreaz ă sinergiile din cadrul serviciilor sale, prin promovarea contactelor 
între acestea și a unei cooper ări mai strânse între ele. 
Comisia urm ărește îndeaproape procedura aferent ă contractelor-cadru, care va 
asigura lansarea procedurii de oferta re necesare la momentul oportun. 
6.3. Evitarea suprapunerilor și a dubl ării activit ăților, creșterea capacit ății de 
reutilizare și asigurarea sustenabilit ății 
În cadrul programului ISA, pentru selectarea noilor ac țiuni propuse de statele 
membre și de serviciile Comisiei ar trebui s ă existe o abordare bazat ă pe justificarea 
proiectelor (business case approach) și să fie implicate organismele de guvernan ță IT 
ale Comisiei în evaluarea justific ării propunerilor provenite de la serviciile 
Comisiei15. 
Organismele de guvernan ță IT ale Comisiei ar trebui s ă garanteze c ă sinergiile 
externe dintre ac țiunile ISA și alte inițiative UE sunt identificate și susținute prin 
documente de la bun început. 
Participarea DIGIT la organismele de guvernan ță IT va asigura asocierea dintre 
programul ISA și procedurile acestor organism e, în vederea identific ării mai bune a 
situațiilor și a posibilit ăților de reutilizare a solu țiilor ISA16. 
În cadrul programului ISA ar trebui s ă se instituie un mecanism de control pentru a 
asigura reutilizarea solu țiilor ISA.  O caracteristic ă a soluțiilor ISA selectate pentru 
finanțare ar trebui s ă fie capacitatea de reutilizare. Aceste solu ții trebuie s ă includă 
documenta ția privind reutilizarea lor. 
În acest sens, propunerile  noi ar trebui s ă prevadă o structur ă de guvernan ță adecvată, 
care să susțină reutilizarea. Solu țiile reutilizabile și oportunit ățile de reutilizare ar 
trebui să fie identificate și comunicate p ărților interesate relevante17. 
Programul ISA ar trebui s ă ia în considerare, în timp util, sustenabilitatea solu țiilor 
ISA, prin identificarea diferitelor op țiuni privind sustenabilitatea, cum ar fi metodele 
                                                 
13  Recomandarea 4. 
14  Recomandarea 9 privind IDABC. 
15  Recomandarea 2. 
16  Recomandarea 6. 
17  Recomandarea 9. 
 
RO   RO  de facturare a costurilor, sprijinul financia r din partea serviciilor Comisiei care au 
elaborat solu ții ISA specifice, precum și sprijinul financiar printr-un program de 
continuare a ISA sau printr-un alt program UE1819. 
Comisia are o abordare holistic ă în ceea ce prive ște capacitatea de reutilizare și  
sustenabilitatea solu țiilor de interoperabilitate, prin ac țiuni la diferite niveluri: 
1. la nivel de guvernan ță, prin îmbun ătățirea legăturilor dintre guvernan ța 
Comisiei în materie de tehnologia informa ției20, programul ISA și respectiv 
statele membre – prin intermediul Co mitetului ISA. În prezent, programul 
ISA este prezentat anual comitetului CTI, iar ac țiunile individuale ISA 
conduse de serviciile Comisiei trebuie s ă fie aprobate de Comitetul de 
gestiune a proiectelor informatice (Information Systems Project Management 
Board, ISPMB ); 
2. la nivel strategic, prin punerea unui a ccent sporit pe capacitatea de reutilizare 
și pe sustenabilitate în viit oarele planuri de lucru ISA și, dacă va fi necesar, 
printr-o posibil ă revizuire a Strategiei europe ne pentru interoperabilitate21 
(SEI)22; 
3. la nivel opera țional, prin luarea de m ăsuri pentru îmbun ătățirea capacit ății de 
reutilizare a solu țiilor de interoperabilitate și pentru dezvoltarea factorilor 
care asigur ă sustenabilitatea [de exem plu, arhitectura european ă de 
interoperabilitate, Registrul central european de interoperabilitate ( European 
Federated Interoperability Repository  – EFIR), evaluarea re țelelor 
transeuropene care sus țin politicile UE, strategia de partajare și reutilizare]23 
și prin luarea în considerare a mijloacelor posibile de realizare a 
sustenabilit ății financiare, inclusiv a propuneri i de creare a mecanismului 
Conectarea Europei (MCE).  
                                                 
18  Recomandarea 11. 
19  Recomand ări aferente din evaluarea final ă a IDABC: (1) Comisia ar trebui s ă aibă în continuare discu ții 
deschise cu p ărțile interesate, pentru a c ădea de acord asupra eforturilor și bugetului care trebuie 
alocate, în cadrul noului program ISA, pentru exploatarea infrastruc turilor informati ce, elaborarea de 
noi acțiuni și promovarea/reutilizarea solu țiilor existente; (2) informa țiile despre sustenabilitatea 
proiectului și despre sustenabilitatea financiar ă și operațională ar trebui s ă capete o mai mare vizibilitate 
și să fie mai bine explicate p ărților interesate externe. 
20  Organismele de guvernan ță în materie de tehnologia informa ției ale Comisiei sunt: Comité Technique 
Informatique  (CTI), Comitetul la nivel înalt privind tehnologia informa ției al Comisiei ( High Level 
Committee on Information Technologies – HLCIT ), Comitetul director de gestionare pe activit ăți 
responsabil de tehnologia informa ției (Activity Based Management Steering Committee covering IT  – 
ABM+IT ) și Comitetul de gestiune a proiectelor informatice ( Information Systems Project Management 
Board  – ISPMB ). 
21  De asemenea, pentru a r ăspunde unei recomand ări din evaluarea final ă a IDABC: ar trebui s ă se 
elaboreze un document de „promovare” comun ă, care să se axeze pe alinierea politicilor și pe sinergiile 
dintre diferitele programe de guvernare electronic ă. 
22  „ Anexa I la comunicarea Comisiei privi nd interoperabilitatea - Strategia european ă pentru 
interoperabilitate (SEI) ” este disponibil ă la http://ec.europa.eu/isa/docume nts/isa_annex_i_eis_en.pdf . 
23  Aceste m ăsuri se pot reg ăsi în recentul Program de lucru ISA, la adresa 
http://ec.europa.eu/isa/library/index_en.htm , sub titlul „ISA Work Programme”. 
 
RO   RO  În sfârșit, în conformitate cu recomandarea ev aluatorilor, unitatea ISA va identifica 
acțiunile care au condus la rezultate  concrete, prin analizarea solu țiilor ISA o dat ă la 
doi ani, așa cum se prevede la articolul 13 a lineatul (2) din Decizia privind ISA24. 
7. C ONCLUZII  
În procesul continuu de punere în aplicare a programului ISA, Comisia va acorda cea 
mai mare aten ție neajunsurilor eviden țiate și recomand ărilor aferente, analizându-le 
pentru a valida și a soluționa problemele ridicate, în strâns ă colaborare cu statele 
membre ori de câte ori va fi necesar. 
 
                                                 
24  Recomandarea 10.