RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 10.5.2007 
COM(2007) 242 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI 
CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CO NSILIU, COMITETUL ECONOMIC ŞI 
SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL REGIUNILOR 
 
Comunicare privind o agend ă european ă pentru cultur ă într-o lume în proces de 
globalizare 
{SEC(2007) 570} 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI 
CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CO NSILIU, COMITETUL ECONOMIC ŞI 
SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL REGIUNILOR 
 
Comunicare privind o agend ă european ă pentru cultur ă într-o lume în proces de 
globalizare 
„Cultura este alc ătuită din toate visele şi eforturile care sunt direc ţionate către realizarea 
totală a omului. Cultura face necesar acest pact paradoxal: transformarea diversit ăţii în 
principiul unit ăţii, aprofundarea diferen ţelor, nu pentru a dezbina, ci  pentru a-i aduce un plus 
de bogăţie. Europa este o cultur ă sau nu este deloc”.  Denis de Rougemont  
1. I NTRODUCERE  
Cultura se afl ă în centrul dezvolt ării şi civilizaţiei umane. Aceasta este elementul care ne face 
să sperăm şi să visăm, stimulându-ne sim ţurile şi oferindu-ne noi moduri de a privi realitatea, 
ne strânge laolalt ă prin încurajarea dialogului şi însufleţirea pasiunilor într -un fel care ne 
uneşte şi nu ne dezbin ă. Cultura ar trebui considerat ă ca o serie de tr ăsături distincte spirituale 
şi materiale care caracterizeaz ă o societate şi un grup social şi care cuprinde literatura şi 
artele, precum şi modurile de via ţă, sistemele de valori, tradi ţiile şi credinţele. 
Aşa cum Dario Fo ar ăta cu îndrept ăţire, „chiar înainte ca Europa s ă fie unită la un nivel 
economic sau s ă fie conceput ă la nivelul intereselor economice şi al comer ţului, cultura era 
elementul care unea toate ţările Europei. Artele, literatura, muzica sunt liantul Europei” . 
Europenii împ ărtăşesc cu adev ărat un patrimoniu cultural comun care este rezultatul a secole 
de creativitate, valuri de migra ţie şi schimburi. De asemenea, ei se bucur ă de o bogat ă 
diversitate cultural ă şi lingvistic ă pe care o pre ţuiesc şi care inspir ă şi a inspirat multe ţări din 
lume.  
Originalitatea şi succesul Uniunii Europene consta u în capacitate a acestei de a respecta 
istoria, limbile şi culturile variate şi strâns legate între ele ale statelor membre, realizând în 
acelaşi timp un sistem de idei şi de norme comune care garanteaz ă pacea, stabilitatea, 
prosperitatea şi solidaritatea – şi o dată cu acestea, un patrimoniu cultural şi o creativitate 
deosebit de bogate la care au contribuit valurile succesive de extindere. Prin aceast ă unitate în 
diversitate, respectul pent ru diversitatea cultural ă şi lingvistic ă, precum şi promovarea unui 
patrimoniu cultura l comun se afl ă chiar în centrul proiectului european. Iar acest lucru este 
mai mult decât oricând necesar într-o lume în proces de globalizare.  
În Europa actual ă schimburile culturale sunt mai dinamice şi mai intense ca niciodat ă. Astfel, 
libera circula ţie prevăzută de Tratatul CE a înlesnit semnificativ schimburile şi dialogurile 
culturale transfrontaliere. Activit ăţile culturale şi cererea de bunuri culturale sunt în plin ă 
dezvoltare şi beneficiaz ă de un acces f ără precedent mul ţumită noilor mijloace de comunicare. 
În acelaşi timp, globalizarea a intensifi cat contactele cu multe alte cu lturi diferite din întreaga 
lume, ceea ce a sporit curiozitatea şi capacitatea noastr ă de a realiza schimburi benefice cu 
aceste alte culturi şi a contribuit la diversitatea societ ăţilor noastre. Cu toate acestea, 
globalizarea a pus, de asemenea, în discu ţie identitatea şi capacitatea Europei de a asigura 
existenţa unor societ ăţi interculturale şi unite. 
 
RO 3   RO Pretutindeni în lume, diversitatea cultural ă şi dialogul intercultu ral au devenit provoc ări 
majore pentru o ordine global ă bazată pe pace, în ţelegere reciproc ă şi respect pent ru valorile 
comune, precum ap ărarea şi promovarea drepturilor omului şi păstrarea limbilor. În acest 
sens, intrarea în vigoare  la 18 martie 2007 a Conven ţiei UNESCO privind protejarea şi 
promovarea diversit ăţii expresiilor culturale trebuie privit ă ca o etap ă fundamental ă la care 
UE a adus o contribu ţie însemnat ă.  
Bogăţia cultural ă şi diversitatea Europei sunt strâns legate de rolul şi influenţa acesteia în 
lume. Uniunea European ă nu reprezint ă numai un proces economi c sau o putere comercial ă, 
ci este deja amplu perceput ă – şi în mod îndrept ăţit – ca un proiect unic şi de succes social şi 
cultural. UE este – şi trebuie s ă aspire să fie chiar mai mult decât atât – un exemplu de „putere 
subtilă”, întemeiat ă pe norme şi valori precum demnitatea uman ă, solidaritate, toleran ţă, 
libertate de expresie, respect pentru diversitate şi dialog intercultural. Aceste valori pot deveni 
surse de inspira ţie pentru lumea de mâin e atât timp cât sunt sus ţinute şi promovate. 
Bogăţia cultural ă a Europei întemeiat ă pe diversitatea acesteia este, de asemenea, şi în mod 
din ce în ce mai pronun ţat, un avantaj important într-o lume imaterial ă şi care este bazat ă pe 
cunoştinţe. Sectorul cultural european este, în aceea şi măsură, un stimulent foarte dinamic al 
activităţilor economice şi al locurilor de munc ă pe cuprinsul teritoriului UE. Activit ăţile 
culturale sprijin ă, de asemenea, promovarea unei societ ăţi pentru to ţi şi contribuie la 
prevenirea şi reducerea s ărăciei şi excluziunii sociale. Dup ă cum s-a admis în concluziile 
Consiliului European din prim ăvara lui 2007, antreprenorii creativi şi o industrie cultural ă 
activă constituie o surs ă unică de inovare pentru viitor, iar acest poten ţial trebuie mai bine 
recunoscut şi folosit pe deplin. 
Obiectivul comunic ării 
Conştiinţa rolului unic pe care UE îl de ţine în promovarea bog ăţiei culturale şi diversităţii ei 
culturale, atât în Europa, cât şi în lume, este în plin ă dezvoltare. Cultura este deopotriv ă 
recunoscut ă ca fiind un element indispensabil pentru  îndeplinirea obiectivelor strategice ale 
UE, precum prosperitate, solidaritate şi securitate, asigurând în acela şi timp o prezen ţă mai 
pregnantă pe scena interna ţională.  
Pe baza unor ample consult ări1, prezenta comunicare analizeaz ă relaţia dintre cultur ă şi 
Europa într-o lume în proces de globalizare şi propune obiective pentru o nou ă agendă la nivel 
UE pentru cultur ă. Această agendă v a  f i  c o m u n ă tuturor p ărţilor interesate (Comisie, state 
membre, cu implicarea societ ăţii civile şi Parlamentului European). Prin urmare, Comisia 
încearcă, de asemenea, s ă stabileasc ă noi parteneriate şi metode de cooperare între aceste 
părţi.  
                                                 
1 A se vedea http://ec.europa.eu/culture/ eac/communication/consu lt_en.html, precum şi  
http://ec.europa.eu/development/body/theme/human_social/pol_culture1_en.htm.  
 
RO 4   RO 2. CONTRIBU ŢIA UE LA CULTUR Ă2 
Se admite în general c ă definirea no ţiunii de „cultur ă” este un fapt complex. Pe de o parte, 
noţiunea de „cultur ă” se poate referi la arte, inclu zând o varietate de opere de art ă, de bunuri 
şi servicii culturale, iar pe de alt ă parte, aceasta are deopotriv ă un sens antropologic. Acesta 
este fundamentul pentru un univers simbolic de în ţelesuri, credin ţe, valori şi tradiţii care sunt 
exprimate în limbaj, art ă, religie şi mituri. Astfel, sensul antropologic de ţine un rol esen ţial în 
dezvoltarea uman ă şi în structura complex ă a identit ăţilor şi obiceiurilor indivizilor şi 
comunităţilor.  
Această comunicare se va concentr a în principal pe importan ţa diverselor aspecte ale culturii 
în dezvoltarea de strateg ii atât la nivelul UE, cât şi în relaţie cu ţările terţe. 
Baza acţiunii UE în domeniul culturii este înscris ă în tratat, iar ar ticolul 151 din acesta 
prevede urm ătoarele: 
„Comunitatea contribuie la înflorirea cultur ilor statelor membre, respectând diversitatea 
naţională şi regional ă a acestora şi punând în eviden ţă, în acelaşi timp, mo ştenirea cultural ă 
comună.” 
„Acţiunea Comunit ăţii urmăreşte să încurajeze cooperarea dintre statele membre şi, în cazul 
în care este necesar, s ă sprijine şi să completeze ac ţiunea acestora….” 
„Comunitatea şi statele membre favorizeaz ă cooperarea cu ţările terţe şi cu organiza ţiile 
internaţionale care au competen ţe în domeniul culturii şi, în special, cu Consiliul Europei.”  
„În acţiunile întreprinse în temeiul celorlalte dispozi ţii ale prezentului tratat, Comunitatea 
ţine seama de aspectele culturale, în special pentru a respecta şi a promova diversitatea 
culturilor sale.”  
Prin urmare, cultura este şi va rămâne în principal o responsabilitate care le revine statelor 
membre. În unele ţări, cultura este gestionat ă în mare parte la nivel regional şi chiar local. De 
exemplu, articolul 151 nu prevede arm onizarea actelor cu putere de lege şi normelor 
administrative ale statelor membre. Ac ţiunile comunitare trebuie s ă fie realizate respectând pe 
deplin principiul subsidiarit ăţii, rolul UE fiind acela de a sprijini şi completa şi nu de a înlocui 
acţiunile statelor membre, ţinând seama de diversitatea acestora şi încurajând schimburile, 
dialogul şi înţelegerea reciproc ă. 
                                                 
2 Pentru mai multe informa ţii, a se vedea documentul de lucru anexat al serviciilor, „Inventory of 
Community actions in the field of culture” („Lista ac ţiunilor comunitare în domeniul culturii”). 
 
RO 5   RO 2.1. Rolul politicilor şi programelor interne ale UE 
UE contribuie deja în multe moduri la promovarea activit ăţilor culturale în Europa prin 
programele şi politicile sale:  
• Programele culturale comunita re au fost deosebit de productive. Actualul program 
Cultura (2007-2013)3 va continua s ă faciliteze în ţelegerea reciproc ă, să stimuleze 
creativitatea şi să contribuie la îmbog ăţirea reciproc ă a culturilor noastre. Acesta 
va sprijini mii de organiza ţii culturale s ă elaboreze şi să pună în aplicare proiecte 
culturale şi artistice care s ă îmbunătăţească cunoştinţele privind patrimoniul 
cultural european şi difuzarea acestuia, care s ă promoveze schimburile culturale, 
creaţia artistic ă şi literară, precum şi traducerea literar ă. Programul va sprijini 
deopotriv ă organismele active la nivel european în domeniul culturii şi va asigura 
recunoaşterea realiz ărilor culturale majore europene  prin acordarea de premii la 
nivel european în domeniul arhi tecturii, patrimoniului cultural şi muzicii, precum 
şi prin desemnarea capitalelor europene ale culturii.  
• Multe alte programe au un impact pozitiv deosebit în ceea ce prive şte cultura, fie 
prin proiecte culturale specifice, folosirea limbilor str ăine pe care le promoveaz ă, 
legătura strâns ă dintre educa ţie şi cultură, fie prin experien ţele culturale personale 
pe care le încurajeaz ă. Printre aceste programe se num ără „Europa pentru 
cetăţeni” (2007-2013)4, care are, de asemenea, la baz ă articolul privind cultura din 
tratat. Acest program promoveaz ă o cetăţenie european ă activă, precum şi 
programe care sprijin ă învăţarea continu ă (inclusiv Erasmus şi Erasmus Mundus), 
multilingvismul şi schimburile între tineri.  
• În sectorul cinematografic şi al audiovizualului , programul MEDIA5, înfiinţat în 
1991, promoveaz ă competitivitatea industriei a udiovizuale europene. Programul 
vizează, de asemenea, promovarea dialogului intercultural, spore şte conştiinţa 
reciprocă între culturile europene şi dezvoltă potenţialul cultural. Pe lâng ă acestea, 
o recomandare privind patrimoniul cinematografic şi competitivitatea activit ăţilor 
din sectorul aferent a fost adoptat ă la 16 noiembrie 2005 şi stabileşte acţiunile 
concrete în domeniul patr imoniului cinematografic.  
• O contribu ţie important ă la cultur ă este adus ă de o alt ă serie de programe 
comunitare de finan ţare. Astfel, asisten ţa oferită prin politica de coeziune sau prin 
politica regional ă de dezvoltare poate fi util ă în promovarea, de exemplu, a 
activităţilor de restaurare a patrimoniului cultural şi a încuraj ării industriilor 
creative în vederea cre şterii atractivit ăţii regiunilor sau a form ării unor 
profesioni şti în domeniul culturii. Un exempl u este, de asemenea, dezvoltarea 
societăţii informa ţionale (şi anume ini ţiativa privind Bibliotecile digitale care are 
ca obiectiv facilitarea accesului online la patrimoniul cultural şi ştiinţific divers al 
Europei) sau cercetarea (programele-cadru de cercetare). 
                                                 
3 Decizia nr. 1855/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 decembrie 2006, (JO L 372, 
27.12.2006). 
4 Decizia nr. 1904/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 decembrie 2006, (JO L 378, 
27.12.2006). 
5 Decizia nr. 1718/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 15 noiembrie 2006, (JO L 327, 
24.11.2006).  
 
RO 6   RO Anumite politici comunitare de ţin, de asemenea, un rol important în definirea unui cadru de 
reglementare pentru sectorul cultural. 
Pentru ac ţiunea comunitar ă din cadrul articolului 151 alin eatul (4) din tratat, provocarea 
constă adesea în a g ăsi echilibrul potrivit între dife ritele obiective politice publice şi legitime, 
inclusiv promovarea diversit ăţii culturale. 
• Există o legătură puternică între promovarea culturii şi creativit ăţii şi legislaţia UE 
privind drepturile de autor şi drepturile conexe. Aceast ă legislaţie protejeaz ă 
drepturile autorilor, produc ătorilor şi artiştilor pentru a garanta c ă aceştia primesc 
veniturile cuvenite pentru operele lor şi permite în acela şi timp o difuzare ampl ă a 
operelor şi a fonogramelor protejate, promovând astfel accesul cet ăţenilor la 
bogăţia şi diversitatea patrimoniul ui cultural european. 
• Directiva privind „Televiziune f ără frontiere”, adoptat ă în 1989, a creat un cadru 
juridic pentru libera circula ţie a conţinutului audiovizual eu ropean pe cuprinsul 
UE, prin stabilirea condi ţiilor pentru transmisia transfrontalier ă a programelor TV 
în cadrul pie ţei interne europene. Acest lucru a contribuit semnificativ la 
consolidarea pluralismului mass-mediei şi la intensificarea diversit ăţii culturale. În 
acest context, diversitatea cultural ă este, de asemenea, încurajat ă prin măsuri de 
promovare a produc ţiilor europene şi independente. 
• Ca urmare a introducerii articolului 87 alineatul (3) litera (d)6 în Tratatul de la 
Maastricht, considera ţiile de ordin cultural de ţin un anumit rol în acordarea 
ajutoarelor de stat. În temeiul acestei dispozi ţii, Comisia a aprobat în trecut o serie 
vastă de măsuri la nivel na ţional care au oferit benefi cii unor sectoare diverse, 
precum muzeele, patrimoniul na ţional, produc ţiile teatrale şi muzicale, media 
culturală în format tip ărit, sectorul cinematografic şi al audiovizualului. 
• UE a desemnat 2008 drept Anul eur opean al dialogului intercultural7 pentru a 
concretiza şi a promova cele mai bune practici şi activităţi în cadrul dialogului 
intercultural, destinate s ă stabileasc ă o strategie durabil ă pentru perioada 
următoare lui 2008. Se va acorda o aten ţie deosebit ă dimensiunii multilingve a 
acestui dialog. 
• În final, pe baza programelor comunitare de finan ţare existente, Comisia 
intenţionează să desemneze 2009 drept Anul european al creativit ăţii şi inovaţiei 
prin educa ţie şi cultură în scopul de a sens ibiliza opinia public ă, de a promova 
dezbaterea politic ă în statele membre, precum şi de a contribui la încurajarea 
creativităţii, inovaţiei şi competen ţelor interculturale.  
                                                 
6 „ajutoarele destinate s ă promoveze cultura şi conservarea patrimoniului, în cazul în care acestea nu aduc 
modificări condiţiilor schimburilor comerciale şi ale concuren ţei în Comunitate într-o m ăsură care 
contravine interesului comun”. 
7 Decizia nr. 1983/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006, (JO L 412, 
30.12.2006). 
 
RO 7   RO În ultimii ani, statele membre au an alizat noi forme de cooperare flexibil ă în vederea unei 
colaborări mai strânse pentru realizarea obiective lor comune. Consiliul a convenit asupra unui 
plan de lucru multianual pentru perioada 2005-20078 şi forme de cooperare flexibil ă privind 
anumite subiecte s-au realiz at, precum mobilitatea colec ţiilor muzeale. Conferin ţele 
ministeriale periodice au contribuit deopotriv ă la schimbul de bune practici şi la dialogul 
privind politicile.  
În rapoartele şi recomand ările sale9, Parlamentul European a f ăcut adesea apel la consolidarea 
cooperării. În plus, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor au 
subliniat rolul societ ăţii civile organizate şi al autorit ăţilor locale şi regionale. 
Aceste experien ţe alături de rezultatele amplului proces de consultare întreprins în vederea 
pregătirii prezentei comunic ări au dus Comisia la concluzia c ă acum este momentul realiz ării 
unei agende culturale comune şi a unor noi parteneriate şi metode de cooperare cu statele 
membre, societatea civil ă şi ţările terţe. 
2.2. Relaţiile externe ale UE 
Cultura este recunoscut ă ca fiind o parte important ă a principalelor programe şi instrumente 
de cooperare ale UE10, precum şi în cadrul acordurilor bilaterale ale Uniunii cu ţările terţe. 
Aceasta este, de asemenea, un elemen t fundamental în cooperarea stabilit ă cu Consiliul 
Europei, ceea ce a permis realizarea comun ă a Zilelor europene ale patrimoniului, cât şi a 
unor acţiuni în Balcanii Occidentali. 
O mare varietate de proiecte şi programe culturale a fost pus ă în aplicare de-a lungul a mai 
mulţi ani, ca parte a asisten ţei financiare şi tehnice a Uniunii în toate regiunile în curs de 
dezvoltare din lume. Aceste ac ţiuni culturale vizeaz ă conservarea şi restaurarea siturilor 
patrimoniului, producerea şi circulaţia operelor de art ă, înfiinţarea sau restaurarea muzeelor, 
întărirea capacit ăţii locale a operatorilor culturali şi a artiştilor, precum şi organizarea de 
evenimente culturale majore. Comisia gestioneaz ă, de asemenea, fonduri şi acţiuni destinate 
să sprijine apari ţia şi consolidarea industr iilor culturale, în special a sectorului cinematografic 
şi al audiovizualului în ţări partenere, precum şi să promoveze accesul local la cultur ă şi la 
diversitate cultural ă în ţările terţe. 
În strânsă legătură cu aceasta, Uniunea s-a concentrat din ce în ce mai mult asupra promov ării 
sprijinului pentru drepturile  omului, inclusiv a protec ţiei şi susţinerii drepturilor culturale, 
drepturilor popula ţiilor autohtone, cât şi a drepturilor persoanelor care apar ţin minorit ăţilor şi 
a persoanelor marginalizate social.  
                                                 
8 Concluziile celei de-a 2616 reuniuni a Consiliului pentru Educa ţie, Tineret şi Cultură, din 15-16 
noiembrie 2004. 
9 Ref. Raport privind cooperarea cultural ă în Uniunea European ă - Giorgio Ruffolo - A5-0281/2001.  
10 Precum Acordul Cotonou cu statele din Africa, Caraibe şi Pacific, Programul de vecin ătate şi 
parteneriat cu ţările învecinate şi cu Rusia şi instrumentul de dezvoltare şi cooperare cu Asia şi America 
Centrală şi Latină. 
 
RO 8   RO Dialogul intercultural, unul  dintre principalele instrumente de asigurare a p ăcii şi de prevenire 
a conflictelor, se num ără cu siguran ţă printre obiectivele de baz ă ale acestor ac ţiuni. Acţiunile 
prioritare în acest sens au fost lansate la  îndemnul unui grup consultativ stabilit de c ătre 
preşedintele Comisiei. Prin tre altele, grupul a dus, de asemenea, la înfiin ţarea în Alexandria a 
Fundaţiei Euro-mediteraneene Anna Lindh pentru Dialog între Culturi, precum şi la iniţierea 
unei dezbateri specifice privind cultura în cadrul dialogurilor po litice cu numeroase ţări terţe. 
Recent Comisia a început, în egal ă măsură, să consolideze diploma ţia publică, incluzând 
evenimentele culturale, ceea ce implic ă adesea cooperarea cu şi între institu ţiile culturale din 
statele membre în vederea transm iterii unor mesaje importante în ţări terţe despre Europa, 
identitatea şi experien ţa acesteia în a cl ădi poduri între culturi diferite.   
La un nivel mai general, Comisia a propus  programe tematice multianuale în cadrul 
perspectivelor financiare pentru  perioada 2007-2013 pentru a finan ţa pe de o parte, 
intervenţiile comunitare în ţările şi regiunile în curs de dezvoltare, iar, pe de alt ă parte, 
intervenţiile pe plan interna ţional. Programele tematice „Investi ţii în capitalul uman” şi „Rolul 
actorilor nestatali şi autorităţilor locale în procesul de dezv oltare” sunt disponibile pentru a 
completa cooperarea geografic ă prin documentele de strategie na ţională în domeniul culturii.  
Sondajele de opinie recente, desf ăşurate în iunie 2006 sub egida şefilor de state şi de 
guverne11, indică clar că, sub presiunea globaliz ării, majoritatea cet ăţenilor europeni vor ca 
Europa s ă fie mai prezent ă în lume printr-o politic ă externă care să-i reflecte în mod 
corespunz ător valorile. Cultura este cu siguran ţă un element central al acestei abord ări 
multilaterale şi care contribuie la real izarea consensului.  
Intrarea în vigoare rapid ă a Conven ţiei UNESCO privind protejarea şi promovarea diversit ăţii 
expresiilor culturale ilustreaz ă noul rol al diversit ăţii culturale la nivel interna ţional. În calitate 
de părţi, Comunitatea şi statele membre s-au angajat s ă consolideze un nou pilon cultural al 
guvernării globale şi al dezvolt ării durabile, şi anume prin înt ărirea cooper ării interna ţionale.  
3. OBIECTIVE ALE UNEI AGENDE EUROPENE PENTRU CULTUR Ă 
Procesul amplu de consultare realizat în 2006 a permis Comisiei s ă identifice un puternic 
consens în sprijinul unei noi  agende UE pentru cultur ă, astfel încât s ă se valorifice realiz ările 
din trecut şi să se intensifice activit ăţile în curs de desf ăşurare. Acest lucru s-ar îndeplini pe 
baza a trei serii interdependente de obiective: 
• Promovarea diversit ăţii culturale şi a dialogului intercultural; 
• Promovarea culturii în calitate de catalizator al creativit ăţii, în cadrul strategiei de 
la Lisabona pentru cre ştere şi locuri de munc ă; 
• Promovarea culturii drept element vital în cadrul rela ţiilor interna ţionale ale 
Uniunii. 
Aceste obiective ar orienta ac ţiunile viitoare ale UE. Fiec ărui actor i s-ar solicita s ă-şi aducă 
contribuţia, respectând pe deplin principiul subsidiarit ăţii: 
                                                 
11 În momentul în care Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei „Europa în lume – câteva 
propuneri practice pentru o mai buna coeren ţă, eficienţă şi vizibilitate” - COM(2006) 278. 
 
RO 9   RO • Pentru statele membre şi regiunile lor, aceasta ar însemna o dezvoltare în 
continuare a politicilor în  aceste domenii cu privir e la obiectivele comune, o 
concentrare a eforturilor în vederea orient ării activit ăţilor comune, inter alia , 
printr-o metod ă deschisă de cooperare, precum şi o analiz ă a oportunit ăţilor 
oferite de c ătre finanţarea UE; 
• Pentru părţile implicate în domeniul culturii, precum organiza ţii profesionale, 
instituţii culturale, organiza ţii neguvernamentale, re ţele la nivel european, funda ţii 
etc., aceasta ar însemna o angajare strâns ă în dialogul cu institu ţiile UE, o 
sprijinire în vederea elabor ării de noi politici şi acţiuni ale UE, precum şi o 
dezvoltare a dialogului între p ărţi;  
• Pentru Comisie, aceasta ar însemn a o mobilizare a politicilor interne şi externe, 
programe comunitare de finan ţare, cât şi un rol reînnoit de stimulare, schimb de 
bune practici şi un dialog cu întreaga gam ă de actori.  
• Pentru to ţi actorii, aceasta ar însemna un se ns reînnoit al parteneriatului şi al 
aderării la acţiunile UE destinate s ă îndeplineasc ă obiectivele respective. 
Partea urm ătoare explic ă mai detaliat fiecare dintre aceste obiective globale. 
3.1. Diversitate cultural ă şi dialog intercultural  
„Arta este cea care poate structura personalitat ea tinerilor pentru a le  deschide cugetele şi 
pentru a le insufla respectul fa ţă de celălalt şi dorinţa de pace” . Yehudi Menuhin 
Înflorirea culturilor statelor membre, respectând diversitatea na ţională şi regional ă a acestora, 
reprezintă un obiectiv important al UE prev ăzut de Tratatul CE. În vederea situ ării simultane 
în prim-plan a patrimoniul ui nostru cultural, cât şi a recunoa şterii contribu ţiei tuturor 
culturilor prezente în societ ăţile noastre, dive rsitatea cultural ă trebuie promovat ă într-un cadru 
favorabil deschiderii şi schimburilor între diferite culturi. Tr ăim în societ ăţi din ce în ce mai 
multiculturale şi prin urmare este necesar s ă sprijinim dialogul intercultural şi competen ţele 
interculturale. Acestea sunt, de asemenea, elemente fundamentale în cadrul unei economii 
globale în vederea cre şterii nivelului de ocupare a for ţei de munc ă, de adaptabilitate şi de 
mobilitate a arti ştilor şi a lucrătorilor din sectorul  cultural, precum şi a nivelului de mobilitate 
a operelor de art ă. Dat fiind c ă cetăţenii se num ără printre beneficiarii pr incipali ai procesului 
de dezvoltare a diversit ăţii culturale, trebuie s ă le înlesnim accesul la cultur ă şi la activit ăţile 
culturale. 
Următoarele obiective specifice ar tr ebui luate în considerare: 
• Promovarea mobilit ăţii artiştilor şi profesioni ştilor din domeniul culturii şi 
circulaţia tuturor formelor de expres ii artistice dincolo de grani ţele naţionale: 
– Mobilizarea resurselor publice şi private în favoarea mobilit ăţii artiştilor şi 
lucrătorilor din sectorul cultural din cadrul UE;  
– Promovarea mobilit ăţii operelor de art ă şi a altor expresii artistice;  
 
RO 10   RO – Îmbunătăţirea coordon ării europene în ceea ce prive şte aspectele care afecteaz ă 
mobilitatea lucr ătorilor în UE în vederea lu ării în considerare a nevoilor 
rezultate din mobilitatea pe termen scurt şi cu caracter frecvent între statele 
membre.  
• Promovarea şi consolidarea competen ţelor interculturale şi a dialogului 
intercultural, în special prin dezvoltarea „con ştiinţei şi expresiei culturale”, 
„competen ţelor sociale şi civice” şi „comunic ării în limbi str ăine”, care se num ără 
printre competen ţele fundamentale în procesul de înv ăţare continu ă, identificate 
de către Parlamentul European şi Consiliu în 200612.  
3.2. Cultura în calitate de catalizator al creativit ăţii în cadrul strate giei de la Lisabona 
pentru cre ştere şi locuri de munc ă 
„Inteligen ţa este programat ă pentru a crea diferen ţe”. Francesco Alberoni 
Industriile culturale şi sectorul creativ contribuie în mod semnificativ la PIB, la cre ştere şi la 
ocuparea for ţei de munc ă la nivel european. Drept exem plu, un studiu independent efectuat 
recent pentru Comisie a estimat c ă mai mult de 5 milioane de persoane au lucrat în sectorul 
cultural în 2004, ceea ce reprezint ă echivalentul a 3,1% din totalul popula ţiei încadrate în 
muncă în EU 25. Sectorul cultura l a contribuit în 2003 cu aproximativ 2,6%  la PIB-ul UE, 
înregistrându-se o cre ştere semnificativ mai mare fa ţă de economia în general din perioada 
1999-200313. Aceste industrii şi creativitatea pe care o produc constituie un avantaj 
fundamental al economiei şi competitivit ăţii Europei în contextul globaliz ării. 
Rolul culturii în sprijinirea şi încurajarea creativit ăţii şi inovaţiei trebuie analizat şi promovat. 
Creativitatea se afl ă la baza inova ţiei sociale şi tehnologice, şi, prin urmare, reprezint ă un 
stimulent important al cre şterii, competitivit ăţii şi locurilor de munc ă în UE.  
Următoarele obiective specifice ar tr ebui luate în considerare: 
• Promovarea creativit ăţii în educa ţie prin implicarea sectorului cultural în 
valorificarea poten ţialului culturii în calitate de element/instrument concret în 
procesul de înv ăţare continu ă, precum şi în promovarea culturii şi artelor în 
educaţia informal ă şi formală (inclusiv înv ăţarea limbilor str ăine). 
• Promovarea înt ăririi capacit ăţii în sectorul cultural prin sprijinirea form ării 
sectorului cultural cu privire la competen ţele manageriale, antreprenoriat, 
cunoştinţe privind dimensiunea european ă/activităţile comerciale europene, 
precum şi dezvoltarea surselor inovatoare de finan ţare, printre care sponsorizarea 
şi un acces îmbun ătăţit la acestea.  
                                                 
12 Recomandarea Parlam entului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competen ţele 
fundamentale în procesul de înv ăţare continu ă (2006/962/CE) (JO L 394, 30.12.2006, p. 10). 
13 A se vedea studiul privind Economia culturii în Europa, realizat de KEA pentru Comisia European ă, 
2006, la urm ătoarea adres ă internet: 
http://ec.europa.eu/cult ure/eac/sources_info/studies/studies_en.html. 
 
RO 11   RO • Dezvoltarea de parteneriate cr eative între sectorul cultural şi celelalte sectoare 
(TIC, cercetare, turism, parteneri sociali etc.) în vederea consolid ării impactului 
social şi economic al investi ţiilor în cultur ă şi creativitate, în special în ceea ce 
priveşte promovarea cre şterii şi locurile de munc ă, precum şi dezvoltarea şi 
atractivitatea regiunilor şi oraşelor.  
3.3. Cultura - element vital în cadrul rela ţiilor interna ţionale 
„Orice cultur ă se naşte din întrep ătrundere, din interac ţiune şi din confruntare. Dimpotriv ă, 
prin izolare o civiliza ţie moare”.  Octavio Paz 
În calitate de p ărţi ale Conven ţiei UNESCO privind protejarea şi promovarea diversit ăţii 
expresiilor culturale, Comunitatea şi statele membre şi-au reafirmat angajamentul în ceea ce 
priveşte dezvoltarea unui rol nou şi mai proactiv al Europei în cadrul rela ţiilor interna ţionale 
ale acesteia, precum şi în ceea ce prive şte integrarea dimensiunii culturale drept element vital 
în raporturile sale cu ţările şi regiunile partenere. Acest lucru ar trebui s ă contribuie la 
promovarea în întreaga lume a cuno ştinţelor despre culturile Europei şi înţelegerii acestora. 
În vederea realiz ării acestei integr ări, este deosebit de important s ă se dezvolte un dialog 
intercultural activ cu toate ţările şi regiunile, valorificându-se, de exemplu, leg ăturile 
lingvistice pe care Europa  le are cu numeroase ţări. În acest context, este deopotriv ă 
important ă promovarea bog ăţiei diversit ăţii culturale a partenerilor no ştri, susţinerea 
identităţilor locale, promovarea accesului la cultur ă al popula ţiilor locale, cât şi dezvoltarea 
unei resurse economice care s ă poată avea un impact direct asupra dezvolt ării socio-
economice. 
Având în vedere toate acestea, UE va urma o metod ă cu o dubl ă orientare, şi anume: 
• integrarea sistematic ă a dimensiunii culturale şi a diverselor componente ale 
culturii în toate politicile, proiectele şi programele externe şi de dezvoltare – ca 
mijloc de sporire a calit ăţii eforturilor sale diplomatice, precum şi a viabilit ăţii şi a 
durabilităţii tuturor activit ăţilor de cooperare ale UE; i 
• sprijinirea ac ţiunilor şi evenimentelor culturale specifice – cultura reprezint ă o 
resursă în sine, iar acc esul la cultur ă ar trebui considerat drept o prioritate în 
cadrul politicilor dezvoltare. 
Următoarele obiective specifice ar tr ebui luate în considerare: 
• dezvoltarea în continuare a dialogului politic în domeniul culturii cu toate ţările şi 
regiunile şi promovarea schimburilor culturale dintre UE şi regiunile şi ţările terţe; 
• promovarea accesului la pie ţe, atât la pie ţele europene, cât şi la celelalte, pentru 
bunurile şi serviciile culturale din ţările în curs de dezvoltare, prin ac ţiuni 
orientate, precum şi prin acorduri care s ă acorde un tratament preferen ţial sau 
măsuri de asisten ţă comercial ă; 
• folosirea politicilor externe şi de dezvoltare în vederea protej ării şi promov ării 
diversităţii culturale prin acordar ea de sprijin financiar şi tehnic pentru, pe de o 
parte, conservarea pa trimoniului cultural şi pentru accesul la acesta şi, pe de alt ă 
parte, pentru încurajarea şi promovarea activ ă a acţiunilor culturale în lume; 
 
RO 12   RO • Asigurarea faptului c ă toate programele şi proiectele de cooperare iau pe deplin în 
considerare, în concep ţia şi în punerea lor în aplicare, cultura local ă, precum şi că 
îşi aduc contribu ţia la îmbun ătăţirea accesului la cultur ă şi la mijloacele de 
exprimare cultural ă, inclusiv contactele interumane. Educa ţia este deosebit de 
important ă, inclusiv promovarea includerii culturii în programele de înv ăţământ 
de la toate nivelele din ţările în curs de dezvoltare; 
• promovarea implic ării dinamice a UE în activitatea organiza ţiilor interna ţionale 
din domeniul culturii, precum şi în proiectul Organiza ţiei Naţiunilor Unite, 
„Alianţa civilizaţiilor”.  
4. PARTENERIATE ŞI METODE DE LUCRU NOI  
În vederea îndeplinirii ag endei sale pentru cultur ă, Europa trebuie s ă se bazeze pe un 
parteneriat solid între to ţi actorii, care are patru dimensiuni fundamentale.  
4.1. Continuarea dialogului cu sectorul cultural 
Comisia se angajeaz ă să continue un dialog structurat cu acest sector, ceea ce ar asigura un 
cadru pentru schimbul periodic de opinii şi de bune practici şi ar aduce o contribu ţie la 
procesul de elaborare a po liticilor, de monitorizare şi de evaluare. 
Din motive legate de legitimitate, sectorul cultural ar trebui s ă continue s ă se organizeze pe 
cât de mult posibil, în vederea identific ării unor interlocutori re prezentativi. Comisia 
apreciază structurarea progresiv ă care se afl ă deja în desf ăşurare şi apariţia unor organiza ţii 
reprezentative, precum şi a unor structuri de coopera re, ca de exemplu o platform ă a societăţii 
civile privind dialogul intercultural.  
Cu toate acestea, Comisia recunoa şte caracteristicile speciale ale sectorului, şi anume 
eterogenitatea acestuia (organiza ţii profesionale, institu ţii culturale cu grade diferite de 
independen ţă, organiza ţii neguvernamentale, re ţele europene şi noneuropene, funda ţii etc.), 
lipsa de comunicare din trecut dintre i ndustriile culturale şi alţi actori din domeniul culturii, 
precum şi problemele care rezult ă din aceasta în ceea ce prive şte o mai bun ă structurare a 
sectorului. Efectul eterogenit ăţii a fost diminuarea vocii sectorul ui cultural la ni vel european.  
În scopul dezvolt ării unui dialog mai bun între Comisie şi aceşti diverşi actori, aceasta 
propune urm ătoarele m ăsuri: 
• Realizarea unui plan al sectorului pentru a identifica şi înţelege mai bine întreaga 
serie a părţilor interesate; 
• Înfiinţarea unui „Forum cultura l” în vederea consult ării părţilor interesate şi a 
încurajării apariţiei unei platforme cu o structur ă autonom ă sau a unei serii de 
platforme ale p ărţilor interesate;  
• Încurajarea exprim ării opiniilor reprezentative ale arti ştilor individuali şi 
intelectualilor la nivel european („am basadori culturali”), inclusiv analizarea 
posibilităţii şi fezabilit ăţii creării unui forum european virtual online care s ă 
permită schimburile de idei, expresia artistic ă şi care să se adreseze cet ăţenilor;  
 
RO 13   RO • Încurajarea partenerilor social i din sectoarele culturale s ă continue dezvoltarea 
dialogului social şi autonom în temeiul articolelor 138 şi 139 din Tratat. Pe 
această bază, comitetele sectoriale pe ntru dialog social exist ă deja pentru artele 
spectacolului şi pentru sectorul audiovizualului; 
• Introducerea unei dimensiuni cu lturale dezbateril or publice la nive l european prin 
apelarea la reprezenta ţiile Comisiei.  Situarea culturii într-o pozi ţie central ă va 
intensifica dialogul şi va reuşi să se adreseze unui nou public. 
4.2. Stabilirea unei metode deschise de coordonare 
După cum s-a men ţionat anterior, statele membre au adoptat în cadrul Consiliului un plan 
comun de activitate pentru perioada 2005-2007. În prezent, planul de lucr u trebuie reînnoit iar 
Comisia consider ă că a sosit momentul ca statele membre s ă-şi intensifice coope rarea folosind 
în acest sens drept instrument, metoda deschis ă de coordonare (MDC), într-un spirit de 
parteneriat. 
MDC asigur ă un cadru potrivit de cooperare în domeni ul culturii între statele membre Aceasta 
reprezintă un cadru interguvernamental f ără caracter obligatoriu pent ru schimbul de politici şi 
acţiunile convenite, adecvat unui astf el de sector în care competen ţele rămân în foarte mare 
măsură la nivelul statelor membre. MDC const ă în adoptarea unor  obiective comune, 
monitorizarea periodic ă a progresului înregistrat, precum şi în schimbul de bune practici şi 
informaţii pertinente în vederea încuraj ării învăţării reciproce.  
Această metodă este aplicat ă în domeniul ocup ării forţei de munc ă, protecţiei sociale, 
educaţiei şi tineretului. În aceste sectoare MDC a contribuit la consolidarea elabor ării de 
politici de c ătre statele membre, dat fiind c ă participarea periodic ă într-un proces european 
promoveaz ă imaginea acestor politici la nivel na ţional, conferindu-le un stimulent 
suplimentar. De asemenea, MDC permite statelor membre s ă înveţe unele de la altele şi oferă 
actorilor din aceste sectoare politice posibilit atea, de care altfel nu ar beneficia, s ă îşi exprime 
opiniile la nivel european. 
Cu toate acestea, este de osebit de important ca tr ăsăturile specifice ale sectorului cultural s ă 
fie luate pe deplin în considerare în con ceperea unei MDC în acest domeniu. În spiritul unui 
parteneriat cu statele membre, acest lucru implic ă adoptarea unei metode flexibile care s ă 
asocieze stabilirea unor obiective generale cu un sistem simplu de raportare periodic ă. 
Comisia propune ca, pe baza prezentei comunic ări, Consiliul de Mini ştri să aprobe obiectivele 
menţionate anterior, stabilind priorit ăţi şi convenind asupra unui exerci ţiu bianual de 
monitorizare. Ca parte a acestui exerci ţiu, Comisia ar întocmi un raport comun împreun ă cu 
reprezentan ţii la nivel înalt ai statelor membre, o dat ă la doi ani, realizând o sintez ă a 
principalelor aspecte şi tendinţe şi analizând progresul înregistrat de c ătre statele membre cu 
privire la îndeplinirea obiectivelor comune.  
Statele membre ar fi încurajate s ă asocieze pe deplin în proc esul de monitorizare, autorit ăţile 
locale şi regionale, cât şi părţile interesate din domeniul cultural la nivel na ţional, precum şi să 
prezinte în rapoartele na ţionale modul în care acestea au fost implicate. La nivelul UE, 
Comisia ar implica p ărţile interesate în acest proces pr in intermediul Forumului cultural 
menţionat anterior. În anul precedent public ării raportului, Comisia ar organiza o reuniune 
pentru a pune la un loc contribu ţiile din partea societ ăţii civile. 
 
RO 14   RO Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor ar 
trebui implicate în acest proces. 
Pentru îndeplinirea obi ectivelor din sfera rela ţiilor externe, cadrul competent al UE pentru 
relaţii externe, inclusiv ministerele afacerilo r externe, ar trebui implicate în mod 
corespunz ător. Comisia ar încerca al ături de statele membre s ă intensifice coordonarea la 
nivelul UE a activit ăţilor privind cooperarea cultural ă, ceea ce ar include identificarea şi 
schimbul de bune practici. Preg ătirea documentelor de strategie na ţională şi a strategiilor de 
asistenţă comună ar fi în continuare un punct central  pentru eforturile sporite privind 
cooperarea şi armonizarea. 
4.3. Sprijinirea elabor ării de politici bazate pe date concrete 
Comisia va de ţine un rol de sprijinire şi de coordonare, dac ă este cazul, în raport cu fiecare 
dintre obiectivele men ţionate anterior şi cu MDC propus ă.  
Îndeplinirea obiectivelor men ţionate anterior presupune o în ţelegere îmbun ătăţită a 
contribuţiei sectorului cultural la realizarea agende i de la Lisabona, în vederea facilit ării unor 
politici bazate pe date concrete. Aceasta implic ă un schimb de informa ţii existente, de studii 
de caz şi o cooperare în ceea ce prive şte metodologiile de evaluare şi de analiz ă a impactului. 
Totuşi, MDC presupune, de asemenea, revizuirea şi, dacă este necesar, îmbun ătăţirea 
informaţiilor statistice na ţionale, precum şi asigurarea unei mai bune comparabilit ăţi între 
statisticile na ţionale, coordonate de EUROSTAT.  
În acest context, Comisia va lansa o serie de studii şi o cooperare între servicii în vederea 
sprijinirii obiectivelor propuse, a elabor ării politicilor bazate pe date concrete şi a acţiunilor. 
Aceasta va încuraja participarea în cadrul unor re ţele a actorilor implica ţi în evaluarea 
impactului şi evaluarea politicilor din domeniul culturii, la nivel european, na ţional, regional 
sau local.  
4.4. Includerea culturii în cadrul  tuturor politicilor aferente 
Articolul 151 alineatul (4) din Tratatul CE prevede c ă, în acţiunile întreprinse în temeiul 
celorlalte dispozi ţii din tratat, Comunitatea ţine seama de aspectele culturale, în special pentru 
a respecta şi a promova diversita tea culturilor sale. 
În scopul unei mai bune îndepliniri a acestei atribu ţii, Comisia consolideaz ă coordonarea 
internă între servicii şi aprofundeaz ă analiza interfe ţei dintre diversitatea cultural ă şi celelalte 
politici comunitare pentru a realiza un echilibru  adecvat între diferitele obiective politice 
legitime de ordin public, prin tre care promovarea diversit ăţii culturale, atunci când ia decizii 
sau face propuneri cu caracter  normativ sau financiar. De exemplu, Comisia a înfiin ţat recent 
un nou grup pentru coordona rea între servicii.  
 
RO 15   RO În ceea ce prive şte dimensiunea extern ă, se acord ă o atenţie deosebit ă dialogului 
multicultural, intercultural şi interreligios care promoveaz ă înţelegerea între UE şi partenerii 
internaţionali şi care se adreseaz ă unui public din ce în ce mai numeros din ţările partenere. În 
acest context, educa ţia şi, în special, educa ţia privind drepturile omului, de ţin un rol 
semnificativ. Noul program Erasmus Mundus î şi va aduce contribu ţia în acest sens. Comisia 
sprijină dialogul şi activităţile referitoare la cultur ă din cadrul politicii europene de vecin ătate 
(PEV), programului „Investi ţii în capitalul uman”, institu ţiilor precum Funda ţia Anna Lindh 
din regiunea euro-mediteranean ă, precum şi din cadrul proiectului ONU, „Alian ţa 
civilizaţiilor”. Programe speciale de cooperare cultural ă (precum Fondul cultu ral pentru India) 
sunt stabilite cu unele ţări partenere din regiunea PEV, din Asia şi din alte p ărţi. Aceste 
activităţi prezintă un caracter interdependent. 
În vederea unei sus ţineri eficiente a ac ţiunilor culturale specifice în ţările ACP, Comisia 
European ă propune înfiin ţarea unui Fond cultural UE-ACP, drept o contribu ţie european ă 
comună la sprijinirea distribu ţiei bunurilor culturale din ACP şi, în unele cazuri, a producerii 
acestora. Acest fond va încuraja apari ţia pieţelor şi industriilor locale, astfel facilitând şi 
încurajând accesul popula ţiei locale la culturi şi la mijloace diverse de expresie cultural ă. De 
asemenea, fondul va favoriza p ătrunderea bunurilor culturale din ACP pe pie ţele europene 
printr-un acces îmbun ătăţit la reţelele şi platformele de distribu ţie din UE. 
Al 10-lea Fond European de Dezv oltare va asigura prima faz ă de finanţare a acestui fond, care 
va fi completat ă de contribu ţiile statelor membre ale UE.  
5. C ONCLUZII  
„Cultura nu este un lu x, ci o necesitate” . Gao Xingjian 
Comisia este de p ărere că a sosit momentul realiz ării unei noi agende europene pentru cultur ă 
care să ia în considerare realit ăţile actuale ale unei lumi în proces de globalizare. 
Prezenta comunicare face propuneri c oncrete atât în ceea ce prive şte o serie de obiective 
comune, cât şi noi metode pentru intensificarea cooper ării culturale în UE. 
Parlamentul European, Consiliul, Comitetul Regiunilor şi Comitetul Economic şi Social 
European sunt invitate s ă-şi exprime opinia cu privire la prezenta comunicare. 
Consiliul este invitat s ă ia măsurile necesare în vederea lu ării unei decizii referitoare la o serie 
de obiective comune şi la un proces de raportare adecvat  în cadrul metodei deschise de 
coordonare care a fost propus ă; iar Consiliul European este invitat s ă le aprobe în concluziile 
sale.