La început, a fost elaborat un set de criterii care include orientări privind selectarea cazurilor relevante ce trebuie incluse în istoricul rezultatelor. Aceste criterii, definite în „Procedurile operaționale standard (POS) privind selecția obiectivelor referitoare la criminalitatea gravă și cooperarea interinstituțională”, au fost adoptate la 18 iulie 2014 de către Consiliul Procuraturii din Kosovo. POS precizează criteriile pe care trebuie să le îndeplinească un caz pentru a fi adăugat în istoricul rezultatelor, precum: gravitatea infracțiunii și valoarea daunei provocate, nivelul organizațional al grupului infracțional implicat, necesitatea coordonării acțiunilor de anchetă, necesitatea gestionării resurselor în timpul anchetei etc. (articolul 2 din POS). Astfel, istoricul rezultatelor se axează doar pe cazurile considerate cele mai grave și relevante. În plus, pe baza deciziei Consiliului Judiciar din Kosovo (KJC) din 30 decembrie 2015, cazurile selectate privind corupția și criminalitatea organizată ar trebui să beneficieze de prioritate absolută în instanță. Președinții instanțelor au fost obligați să atribuie în mod rapid aceste cazuri judecătorilor responsabili, care ar trebui să ia imediat măsuri. De asemenea, președinții instanțelor au avut obligația de a raporta lunar către KJC progresele înregistrate în aceste cazuri.

2.2 Progrese în ceea ce privește istoricul rezultatelor

Evaluarea istoricului rezultatelor obținute în ceea ce privește cazurile de corupție și de criminalitate organizată la nivel înalt s-a axat pe cazurile vizate selectate menționate în istoric. Progresele se măsoară în funcție de numărul de cazuri ce au parcurs etapele procedurii penale (anchetă – urmărire – tribunalul de primă instanță – tribunalul de a doua instanță – hotărâre definitivă). Progresele se concretizează și prin valoarea activelor confiscate provizoriu și final, ceea ce demonstrează hotărârea Kosovo de a aborda aspectele financiare ale criminalității grave.

Inițial, în mai 2016, echipa multidisciplinară urmărea 31 de cazuri. Pe baza procedurilor operaționale standard evidențiate mai sus, au fost adăugate cazuri suplimentare, pentru a ajunge la un total de 42 de cazuri la 6 iunie 2018. Prin urmare, autoritățile au înregistrat progrese în ceea ce privește identificarea, anchetarea și urmărirea unor cazuri suplimentare de corupție și criminalitate organizată la nivel înalt, în limitele clare stabilite de echipa multidisciplinară.

Dintre cele 42 de cazuri, au fost formulate capete de acuzare în 33 de cazuri, ancheta este în curs în 5 cazuri, iar 4 au fost respinse în faza prealabilă judecății. Dintre cele 33 de cazuri, 23 vizează corupția (cu 145 de persoane acuzate), iar 10 se referă la criminalitatea organizată (cu 151 de persoane acuzate). În ansamblu, inculpații din cazurile vizate sunt persoane publice foarte cunoscute. De exemplu, printre acuzați se numără: doi miniștri, șeful Organismului de analiză a achizițiilor, trei secretari-generali din ministere, patru primari, un fost președinte al Curții Constituționale, un membru al Parlamentului, un președinte de instanță și un procuror din cadrul Departamentului pentru criminalitatea gravă. Valoarea totală a activelor sechestrate (și anume, activele confiscate temporar, dar nu definitiv) este estimată la 13 249 470 EUR.

Dintre cele 42 de cazuri, 12 au fost finalizat, toate vizând corupția. După cum se arată în figura 1, 4 cazuri au fost respinse în faza prealabilă judecății. În 8 cazuri, s-a pronunțat o hotărâre judecătorească definitivă; 5 dintre acestea s-au finalizat cu condamnări, iar 3 cu achitări.

În cele 5 cazuri cu condamnare definitivă, 9 persoane au fost condamnate după epuizarea tuturor căilor de atac. Printre condamnați se numără un procuror, un primar, avocatul din oficiu al unui consiliu local și un fost președinte al Curții Constituționale/rector universitar. Până în prezent, nu au fost raportate confiscări definitive.

În momentul de față, 30 de cazuri în care sunt implicați 268 de inculpați se află în curs de derulare în diferite faze: 5 se află în faza de anchetă, 15 în prima instanță, pentru 7 cazuri s-a emis o hotărâre în prima instanță iar acum se așteaptă recursul, iar pentru 3 cazuri s-a emis o hotărâre în a doua instanță și se așteaptă decizia Curții Supreme.

Pe baza datelor disponibile, în medie, autoritățile pun sub acuzare persoanele suspectate după 18,5 luni de anchetă pentru cazurile incluse în istoricul rezultatelor. Sentința în prima instanță se emite, de regulă, după 16 luni, în timp ce sentințele în a doua și a treia instanță (unde este cazul) se pronunță după 7 și, respectiv, 10 luni. În ceea ce privește cazurile închise, pronunțarea sentinței definitive durează, în medie, 33,3 luni. Fără a aduce atingere complexității anchetelor și necesității de a respecta mecanismele de protecție judiciară și, deși fiecare caz are propriile caracteristici complexe, se poate observa un progres constant în ceea ce privește cazurile care avansează în etapele actului de justiție (și anume, anchetă – urmărire – sentință – execuția sancțiunilor), deși ritmul ar putea fi îmbunătățit.

Figura 1: Prezentare generală a cazurilor din istoricul rezultatelor, în funcție de diferitele etape judiciare

2.3 Evaluarea istoricului rezultatelor

Pe baza activității desfășurate de autoritățile din Kosovo, în ceea ce privește atât configurarea instituțională și administrativă a mecanismului IT de urmărire și echipa coordonatoare multidisciplinară, precum și în ceea ce privește progresele înregistrate în diferite cazuri în toate etapele actului de justiție se poate observa un progres constant. Autoritățile au instituit un sistem IT sofisticat, precum și proceduri și practici clare. Cazurile vizate au avansat în spiritul respectului pentru independența judiciară și pentru un proces echitabil, ceea ce a condus la pronunțarea mai multor condamnări finale și la creșterea numărului de persoane puse sub acuzare și sub urmărire. Numărul activelor supuse confiscării preliminare a continuat să crească pe parcursul procesului.

Deși există în permanență posibilități de ameliorare a procesului iar Kosovo s-a angajat în acest sens, Comisia poate confirma în prezent că autoritățile au creat și au consolidat un istoric al rezultatelor în ceea ce privește investigațiile și hotărârile judecătorești definitive în cazuri ce vizează criminalitatea organizată și corupția, îndeplinind, astfel, cerințele criteriului de referință.

III. CONTEXTUL MAI AMPLU AL STATULUI DE DREPT

Deși Kosovo a obținut rezultate, este important ca acestea să fie plasate într-un context mai amplu. Kosovo a instituit un cadru juridic, instituțional și judiciar solid în ceea ce privește combaterea criminalității organizate și a corupției, chiar dacă există în continuare provocări. Mai mult, Kosovo trece și printr-un proces complex de reformă legislativă, care va facilita activitatea autorităților implicate în combaterea criminalității organizate și a corupției și va conduce la rezultate mai bune.

Pe lângă cazurile incluse în istoricul rezultatelor, autoritățile din Kosovo gestionează numeroase alte cauze de corupție și de criminalitate organizată. Acestea includ și cazurile urmărite și judecate anterior de EULEX. Ca urmare a renunțării la funcțiile executive ale misiunii, cazurile care nu au mai putut fi finalizate în mandatul actual urmează să fie transferate, treptat, către sistemul judiciar local. Procesul nu s-a finalizat încă. În domeniul corupției și al criminalității organizate au fost transferate 45 de cazuri. Noul mandat al EULEX include monitorizarea cazurilor transferate autorităților locale. Astfel, UE va dispune de mandatul și de resursele necesare pentru a monitoriza îndeaproape și în mod solid progresele, precum și actualizări regulate furnizate de autoritățile locale.