[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 22.12.2009

COM(2009)698 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

RAPORTUL ANUAL SAPARD – ANUL 2008

SEC(2009)1715

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

RAPORTUL ANUAL SAPARD – ANUL 2008

1. Introducere

Începând cu anul 2000, Uniunea Europeană (UE) și-a consolidat sprijinul de preaderare pentru dezvoltarea rurală a zece țări candidate din Europa centrală și de est prin crearea instrumentului Sapard, Programul Special de Aderare pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală. Pentru implementarea programului s-a ales o abordare unică: autoritățile naționale din țările solicitante și-au asumat întreaga responsabilitate printr-o „gestionare total descentralizată”, permițând astfel realizarea sa. Un obiectiv este implementarea a numeroase microproiecte de dezvoltare rurală, celălalt obiectiv fiind crearea unor structuri capabile să aplice acquis -ul comunitar după aderare. Informații detaliate privind implementarea programului Sapard se pot găsi în rapoartele anuale precedente publicate pe site-ul Comisiei Europene http://ec.europa.eu/agriculture/external/enlarge/publi/index_en.htm.

Raportul de față vizează în special execuția financiară a programului Sapard în Bulgaria, România și Croația, întrucât programele Sapard ale opt dintre noile state membre care au aderat la UE la 1 mai 2004 s-au încheiat. În decursul anului 2004, aceste state au încetat să mai contracteze proiecte în cadrul programelor Sapard și au trecut la contractări în cadrul programelor postaderare de dezvoltare rurală. Ultimele plăți către beneficiarii finali în cadrul programelor Sapard s-au efectuat către sfârșitul anului 2006.

Și Bulgaria și România, care au aderat la UE la 1 ianuarie 2007, au încetat să mai încheie contracte cu beneficiari finali în cadrul Sapard la 31 octombrie 2007 și, respectiv, la 31 iulie 2007.

Programul Croației a fost aprobat printr-o decizie a Comisiei la 8 februarie 2006. În urma adoptării Deciziei 2006/658/CE a Comisiei din 29 septembrie 2006 de delegare a gestionării, Croația a devenit eligibilă pentru a primi fonduri Sapard. Încheierea de contracte cu beneficiarii finali și execuția financiară erau în curs de desfășurare în 2008.

2. Implementarea și gestionarea programului

În raportul anual Sapard pe 2005 s-a evaluat gradul de îndeplinire a obiectivelor în cele opt noi state membre care au încetat să mai încheie contracte. Pentru Bulgaria și România s-a efectuat o analiză similară în raportul anual Sapard pe 2007, an în care cele două state membre au încetat să mai încheie contracte.

2.1 Rezultatele generale ale implementării [1]

Întrucât Bulgaria și România au încetat să mai încheie contracte Sapard cu beneficiari finali în 2007, implementarea în 2008 a programelor s-a axat în principal pe execuția financiară și pe aspecte de control. În 2008, numai Croația mai putea încheia contracte cu beneficiari finali în vederea acordării de fonduri Sapard.

La sfârșitul lui 2008, fondurile Sapard alocate țărilor beneficiare pentru perioada 2000-2006 se ridicau la un total de 2 936 milioane EUR, din care 1 334,1 milioane EUR au fost alocate celor opt state membre care au aderat la UE în 2004[2], iar 1 601,9 miliarde EUR Bulgariei, României și Croației.

În această perioadă, Comisia a plătit efectiv un total de 2 446,4 milioane EUR[3], reprezentând 99,6% din suma totală alocată celor opt noi state membre și 69,8% din suma alocată Bulgariei, României și Croației.

În 2008, programele Lituaniei, Letoniei și Poloniei s-au încheiat prin plata soldului final către Lituania și Polonia. Pentru Letonia, unde valoarea în euro a cheltuielilor eligibile declarate în final nu a fost decât de 88% din valoarea fondurilor alocate programului, s-a emis un ordin de recuperare pentru restituirea soldului final negativ către Comisie. Numărul proiectelor contractate în cele opt noi state membre a depășit 34 000, reprezentând o contribuție comunitară de 1 448 milioane EUR. Conform normelor privind tranziția de la programul Sapard la programele de dezvoltare rurală, noile state membre au putut include în programele lor tranzitorii de dezvoltare rurală pentru perioada 2004-2006 plăți pentru angajamentele multianuale Sapard restante.

Progresele realizate în cursul anului 2008, măsurate pe baza plăților efectuate de Comisie către Bulgaria, România și Croația[4], au încetinit, în special din cauza problemelor de control din Bulgaria și România și a slabei absorbții de către beneficiarii din Croația. La sfârșitul lui 2008, execuția totală a plăților de la începutul programelor, măsurată ca procentaj din fondurile disponibile celor trei țări, era de 69,8%, față de 46% și 62% la sfârșitul lui 2006 și, respectiv, 2007.

La 31 iulie 2007, data la care România a încetat să mai încheie contracte cu beneficiarii finali, suma contractată era de 1 132 milioane EUR. La sfârșitul lui 2008, suma contractată a scăzut la aproximativ 1 066 milioane EUR, repartizate la peste 4 500 de proiecte, din care aproape 4 000 au fost finalizate. Această scădere de 6% a fost rezultatul proiectelor anulate.

Cele trei măsuri principale, și anume Investiții în exploatațiile agricole , Prelucrarea și comercializarea produselor agricole și piscicole și Investiții în infrastructura rurală , au reprezentat 87% din suma totală alocată programului, cu aproape 3 300 de proiecte aprobate, din care 3 000 erau finalizate la sfârșitul lui 2008. Plățile totale efectuate în favoarea României, inclusiv avansurile, la sfârșitul lui 2008 atingeau 843,5 milioane EUR, adică 72,7% din suma alocată programului Sapard pentru această țară.

La 31 octombrie 2007, dată la care Bulgaria a încetat să mai încheie contracte cu beneficiarii finali, suma contractată era de 458 milioane EUR. La sfârșitul lui 2008, suma contractată scăzuse la aproximativ 376 milioane EUR din fonduri europene, repartizate la peste 2 700 de proiecte, din care peste 2 100 au fost finalizate. Această scădere de 18% a fost rezultatul proiectelor anulate.

Cele trei măsuri principale, și anume Investiții în exploatațiile agricole , Prelucrarea și comercializarea produselor agricole și piscicole , inclusiv submăsura Piețe de gros , și Dezvoltarea și diversificarea activităților economice , au reprezentat 80% din suma totală alocată programului, numărând aproape 2 300 de proiecte aprobate, din care peste 1 900 erau finalizate la sfârșitul lui 2008. Slaba absorbție a fondurilor măsurată la sfârșitul lui 2007 și în cursul lui 2008 a dus la o dezangajare a fondurilor comunitare în valoare de 27,6 milioane EUR în 2008, iar pentru 2009 se estimează o dezangajare de 45,7 milioane EUR, suma totală alocată inițial programului reducându-se astfel cu 16%, de la 444,7 milioane EUR la 371,4 milioane EUR.

Plățile totale efectuate în favoarea Bulgariei, inclusiv avansurile, la sfârșitul lui 2008 atingeau 265,2 milioane EUR, adică 63,6% din suma alocată programului Sapard pentru această țară.

Programul Sapard pentru Croația, care a fost adoptat în februarie 2006 și a cărui gestionare a fost delegată în septembrie 2006, a obținut o sumă de 25 milioane EUR pe baza unui acord anual de finanțare unic pentru anul 2006. Această sumă a fost alocată măsurilor Investiții în exploatațiile agricole și Prelucrarea și comercializarea produselor agricole și piscicole .

La sfârșitul lui 2008 se mai încheiau încă contracte în vederea alocării de fonduri comunitare, iar suma contractată la momentul respectiv era de aproximativ 10,5 milioane EUR, adică 42% din suma alocată programului. Din cele 33 de proiecte aprobate, 16 erau încheiate la sfârșitul lui 2008. Plățile totale efectuate în favoarea Croației atingeau, la sfârșitul lui 2008, 9,5 milioane EUR, inclusiv un avans de 7,2 milioane EUR, adică 37,9% din suma alocată programului Sapard pentru această țară.

Suma totală plătită din fonduri publice beneficiarilor finali declarată în cadrul tuturor programelor Sapard la sfârșitul lui 2008 este de 3 415 milioane EUR (3 113 milioane EUR la sfârșitul anului 2007), din care 2 562 milioane EUR sunt contribuția Comunității (2 333 milioane EUR la sfârșitul anului 2007). Deoarece o mare parte a investițiilor realizate în cadrul programului Sapard sunt investiții generatoare de venituri care sunt sprijinite în proporție de până la 50% din surse publice, impactul direct general al sprijinului comunitar prin instrumentul Sapard, inclusiv finanțarea privată, se ridică așadar la un total de aproximativ 6 123 milioane EUR (5 683 milioane EUR la sfârșitul lui 2007) în investiții și servicii furnizate. Prin urmare, fiecare euro plătit de Comunitate în cadrul programului Sapard are drept rezultat o investiție de 2,39 EUR. Valoarea acestui factor multiplicator a fost constantă în ultimii trei ani.

3. Evaluarea îndeplinirii obiectivelor

Rapoartele anuale Sapard pe 2005 și 2007 au prezentat în detaliu evaluarea impactului general al instrumentului Sapard în termeni de obiective în primele zece țări beneficiare. S-a constatat că diversele măsuri finanțate prin Sapard contribuie la o dezvoltare economică durabilă, la ameliorarea mediului și a condițiilor de trai și la crearea de noi posibilități de muncă în zonele rurale. Investițiile în exploatațiile agricole și în industria alimentară au avut o contribuție deosebită la respectarea standardelor UE.

O evaluare orizontală va fi efectuată în contextul evaluării ex-post a celor opt programe deja închise, evaluare care este în curs de elaborare pentru anul 2008. O evaluare similară va fi realizată după încheierea programelor pentru Bulgaria, România și Croația și după finalizarea evaluărilor ex-post ale acestora.

4. Implementarea și gestionarea programului

4.1 Monitorizarea implementării programului

În cursul anului 2008, UE a continuat să conlucreze îndeaproape cu țările beneficiare Bulgaria, România și Croația în vederea monitorizării și evaluării. Pe lângă activitățile de monitorizare permanentă, în 2008 s-au organizat șase întâlniri ale comitetelor de monitorizare.

Tot în 2008 s-au adoptat două decizii ale Comisiei, una de modificare a programului pentru Bulgaria și una de modificare a programului pentru Croația[5]. Principalul obiectiv al modificării adoptate pentru Croația a fost adaptarea tabelului financiar cu scopul de a direcționa fondurile către singurele două măsuri acreditate, astfel încât programul să se axeze mai mult pe nevoile generate de pregătirea pentru aderare, iar capacitatea de absorbție să se amelioreze.

Prima decizie a Comisiei din 2008, care modifica programul pentru Bulgaria, viza o adaptare a tabelelor financiare pentru a ține seama de situația efectivă a contractărilor și a implementării. A doua decizie de modificare adoptată de Comisie în 2008 viza modificarea tabelelor financiare pentru a ține seama de dezangajarea celor 27,6 milioane EUR din acordul anual de finanțare pe 2004. Aceasta este partea din suma angajată care nu a fost plătită în avans și pentru care Comisia nu a primit o cerere de plată acceptabilă până la sfârșitul lui 2007, conform articolului 4 din acordul anual de finanțare pe 2006.

4.2 Cadrul normativ

În decembrie 2008, Comisia a prelungit termenul de dezangajare pentru acordurile anuale de finanțare pe 2006 semnate cu Bulgaria, România și Croația de la sfârșitul lui 2008 la sfârșitul lui 2009, pentru a da acestor țări posibilitatea de a-și crește puterea de absorbție prin executarea, până la sfârșitul lui 2009, a plăților pentru proiectele contractate în cadrul Sapard.

Dat fiind că anul 2008 este penultimul an de implementare a programelor Sapard restante ale Bulgariei, României și Croației, regulamentele aferente au rămas neschimbate în 2008.

Ultimul text legislativ referitor la Sapard este Regulamentul (CE) nr. 248/2007 al Comisiei din 8 martie 2007, care are ca obiect specific trecerea Bulgariei și a României de la programele Sapard la programele de dezvoltare rurală implementate ca state membre, precum și continuarea aplicării acordurilor anuale și multianuale de finanțare Sapard.

5. Activități legate de delegarea atribuțiilor de gestionare, audit și control

5.1 Situația la zi cu privire la delegarea atribuțiilor de gestionare a ajutoarelor și misiunile de monitorizare [6]

Comisia notifică țărilor candidate delegarea atribuțiilor de gestionare a ajutoarelor Sapard. În anul 2008 nu s-a publicat nicio decizie a Comisiei și nu s-a efectuat în acest sens nicio misiune de audit în materie de delegare a gestionării.

Conform articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2222/2000 al Comisiei din 7 iunie 2000, Comisia monitorizează totodată respectarea permanentă a condițiilor și a dispozițiilor prevăzute în respectivul regulament, inclusiv în anexa sa. Două misiuni de monitorizare s-au desfășurat pe această bază în Bulgaria și în România în lunile mai și, respectiv, iunie 2008.

5.1.1 Bulgaria

Rezultatele verificărilor efectuate în cursul misiunii din luna mai 2008 au arătat că anumite criterii de acreditare referitoare la agenția bulgară Sapard au fost insuficient implementate, mai ales în ceea ce privește controalele ex-post (care s-au limitat la verificarea existenței fizice a investițiilor), nivelul resurselor umane (existența unui nivel foarte ridicat de rotație a personalului) și funcțiile de monitorizare (în special departamentul de audit intern și departamentul de combatere a fraudei și a corupției). Aspectele de conformitate verificate prin misiunea din Bulgaria sunt descrise la punctul 5.3.1 din prezentul raport.

În urma misiunii, autoritățile bulgare au fost invitate, printr-o scrisoare trimisă în iunie 2008, să întocmească un plan de remediere a neregulilor constatate și să informeze Comisia cu privire la aplicarea acestuia. Totodată, autoritățile bulgare au fost informate despre întreruperea rambursărilor efectuate de Comisie pentru trei măsuri importante până la aplicarea corespunzătoare a planului de acțiune. Raportul autorității independente de audit (Ernst and Young) prezentat Comisiei de către autoritățile bulgare în noiembrie 2008 a confirmat că au fost aplicate toate acțiunile prevăzute în planul de acțiune cu privire la punctele slabe în materie de acreditare. În decembrie, responsabilul național cu autorizarea a declarat într-o scrisoare că planul de acțiune fusese aplicat, acest lucru fiind confirmat de o autoritate independentă de audit. După ce au examinat în detaliu raportul de audit primit, serviciile DG Agricultură au conchis că se realizase un progres important, dar că două acțiuni importante nu fuseseră implementate decât parțial, lucru confirmat și de autoritatea independentă de audit. Această concluzie a fost comunicată autorităților bulgare printr-o scrisoare trimisă în ianuarie 2009, în care Comisia preciza că va lua în considerare posibilitatea de a relua rambursarea cheltuielilor Sapard declarate de îndată ce problemele rămase vor fi soluționate în mod corespunzător, iar Bulgaria își va menține eforturile de implementare a noilor proceduri de control conform planului de acțiune.

Dat fiind faptul că, la sfârșitul lui 2008, planul de acțiune nu era aplicat în întregime, rambursarea de către Comisie a cheltuielilor declarate în valoare de 11,4 milioane EUR pentru măsurile respective a rămas suspendată. Rambursările către Bulgaria au fost reluate în septembrie 2009.

5.1.2 România

O altă misiune de monitorizare s-a desfășurat în România în iunie 2008. Această misiune urmărea să obțină o asigurare rezonabilă a faptului că responsabilul național cu autorizarea, fondul național și Agenția Sapard respectă în permanență condițiile și dispozițiile prevăzute de acordul multianual de finanțare și că procedurile și structurile acreditate și delegate funcționează în mod satisfăcător.

Auditul a arătat că sistemul de control intern și unele dintre criteriile de acreditare prezentau lacune grave și ridicau serioase semne de întrebare cu privire la eficacitatea procedurii de control în materie de alocare a ajutoarelor pentru investiții.

Ca urmare a acestor concluzii, autoritățile române au fost invitate, printr-o scrisoare trimisă la începutul lui iulie 2008, să întocmească un plan de remediere a neregulilor constatate și să informeze Comisia imediat după aplicarea acestuia. În scrisoare s-a subliniat sarcina responsabilului național cu autorizarea de a asigura aplicarea adecvată a măsurilor de remediere, aplicare ce trebuia confirmată și de o autoritate independentă de audit. Dată fiind gravitatea constatărilor, responsabilul național cu autorizarea era totodată invitat să nu mai depună pe lângă Comisie cereri de rambursare a cheltuielilor și să înceteze plățile către beneficiarii finali până la aplicarea măsurilor de remediere. În plus, DG Agricultură a întrerupt rambursările cheltuielilor declarate de România pentru toate măsurile din cadrul programului.

DG Agricultură a mai informat România că va lua în considerare posibilitatea de a relua rambursarea cheltuielilor de îndată ce urma să primească o confirmare a faptului că planul de acțiune a fost implementat în mod adecvat, iar acest lucru era confirmat de o autoritate independentă de audit.

România a prezentat planul de acțiune la sfârșitul lui iulie 2008. Prin scrisoarea trimisă în octombrie 2008, autoritățile române au informat serviciile Comisiei că plățile către beneficiarii finali fuseseră reluate la 1 octombrie 2008. Prin scrisoarea trimisă în noiembrie 2008, autoritățile române au informat serviciile Comisiei că ele considerau că planul de acțiune fusese implementat. Această evaluare se baza pe raportul întocmit de Curtea de Conturi a României. Cu toate că, în linii generale, raportul prezenta o concluzie pozitivă referitoare la caracterul adecvat al măsurilor de remediere aplicate, acesta identifica totuși o serie de nereguli în materie de acreditare care nu fuseseră încă remediate corespunzător. Pe lângă aceasta, raportul nu descria și nici nu justifica în mod sistematic acțiunile concrete întreprinse de autoritățile române și rezultatele obținute prin implementarea planului de acțiune, mai ales în ceea ce privește chestiunile de conformitate.

Serviciile Comisiei au analizat raportul și pentru a stabili dacă plățile Sapard către România puteau fi reluate pe această bază. Concluzia acestei analize a fost că, în ceea ce privește anumite aspecte, era nevoie de mai multe informații despre acțiunile întreprinse de autoritățile române. Era vorba în special de nevoia de a ști dacă existau proiecte care făcuseră obiectul unor proceduri neautorizate, constituind astfel un risc financiar. În plus, s-au solicitat mai multe informații referitoare la controalele suplimentare efectuate în raport cu proiectele de investiții, precum și informații referitoare la sfera și conținutul controalelor efectuate, atât la nivelul Agenției de plăți, cât și la nivelul autorității de audit.

Prin scrisoarea trimisă în decembrie 2008, România a prezentat o declarație de cheltuieli și o cerere de plată suplimentare pentru perioada care se încheia la 30 noiembrie 2008. Întrucât autoritățile române nu erau încă în măsură să evalueze riscul financiar subiacent, analiza Comisiei a conchis că, în ceea ce privește anumite aspecte, erau necesare mai multe informații. Decizia de reluare a plăților va depinde de reacția satisfăcătoare a autorităților române la solicitările adiționale. Dat fiind faptul că, la sfârșitul lui 2008, planul de acțiune nu era aplicat în întregime, rambursarea de către Comisie a cheltuielilor declarate în valoare de 141,5 milioane EUR a rămas suspendată la acel moment. Rambursările către România au fost reluate în iulie 2009.

5.2 Decizii de închidere a conturilor

Conform dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 2222/2000, Comisia trebuie să procedeze la închiderea conturilor agențiilor Sapard deschise în țările candidate.

Pe această bază, Comisia a adoptat, la 30 septembrie 2008, o decizie de închidere a conturilor pe 2007 ale Bulgariei și Croației. Dat fiind că procedura de analizare a informațiilor suplimentare solicitate României este încă în curs, pentru această țară nu s-a putut adopta la acea dată nicio decizie de închidere a conturilor.

5.3 Verificarea conformității

În 2008, unitatea responsabilă cu verificarea cheltuielilor Sapard din DG Agricultură a desfășurat două misiuni de control al conformității, una în Bulgaria și una în România.

5.3.1 Bulgaria

Ca urmare a cazurilor de presupusă fraudă sesizate de OLAF, în mai 2008 s-a desfășurat o misiune de audit în Bulgaria pentru a se evalua dacă respectivele cazuri erau legate de anumite nereguli în sistemul de control. Controlul de conformitate s-a axat pe măsurile Investiții în exploatațiile agricole , Prelucrarea și comercializarea produselor agricole și piscicole , Diversificarea activităților economice generatoare de venituri alternative și Dezvoltarea și ameliorarea infrastructurii rurale .

S-au realizat controale în special pentru a avea garanția că sistemul de control funcționa conform procedurilor acreditate și că verificările se desfășurau la standardele în vigoare. Auditul a revelat o serie de nereguli grave, drept care, prin scrisoarea trimisă în iunie 2008, DG Agricultură a întrerupt plățile către Bulgaria pentru măsurile Investiții în exploatațiile agricole , Prelucrarea și comercializarea produselor agricole și piscicole , inclusiv submăsura Piețe de gros , și Dezvoltarea și diversificarea activităților economice , în principal din motive de nerespectare a procedurilor de depunere a ofertelor, deși contractele pentru Sapard erau acceptate. Suma alocată acestor măsuri reprezenta aproximativ 80% din suma totală alocată programului. Neregulile constatate au dus la întreruperea plăților de către Comisie menționată anterior (a se vedea punctul 5.1.1).

5.3.2 România

Pe lângă misiunea desfășurată în iunie 2008 în România, în septembrie 2008 s-a efectuat și un control de conformitate, al cărui scop era să se verifice dacă procedurile de gestionare, control și sancționare aplicate în această țară în raport cu unele dintre măsurile acreditate în cadrul programului Sapard, și anume Îmbunătățirea structurilor de control al calității, de control veterinar și de control fitosanitar, a structurilor de asigurare a calității produselor alimentare și a protecției consumatorilor , Investiții în exploatațiile agricole , Metode de producție agricolă care vizează protejarea mediului și întreținerea spațiului natural și Silvicultură , respectau dispozițiile acordului multianual de finanțare relevant. Principalele constatări se refereau la caracterul adecvat al procedurii de achiziții private, la discrepanțele în procedura de achiziții publice, la supravegherea de către Agenția Sapard la nivel central și la probele și documentația controalelor la fața locului efectuate.

Rezultatul controalelor de conformitate, cum ar fi posibilitatea aplicării unor corecții financiare cheltuielilor în cauză, va fi examinat la finalul procedurilor de închidere a conturilor.

5.4 Activitatea desfășurată în relație cu Curtea de Conturi Europeană (CCE)

În cadrul declarației de asigurare pe anul 2007 (DAS 2007), Curtea de Conturi Europeană s-a axat pe revizuirea procedurii de închidere a conturilor aplicată de Comisie în cazul Bulgariei și al României și pe revizuirea procedurii de verificare a conformității aplicate de Comisie pentru aceste două țări. În urma celei de-a doua revizuiri, Curtea de Conturi a constatat că misiunea de control al conformității în România nu a acoperit un domeniu de risc referitor la respectarea normelor comunitare privind achizițiile publice („instrucțiunea nr. 104”). Serviciile Comisiei au analizat activitatea desfășurată de Curtea de Conturi și răspunsurile furnizate de statele membre și au dat curs unora dintre problemele ridicate în ambele țări.

5.5 Informații cu privire la nereguli

În 2008, OLAF a primit 230 de prime notificări și 632 de comunicări actualizate cu privire la neregulile constatate în toate programele Sapard (în total 876 pentru întreaga perioadă 2003-2008)[7].

Numărul rapoartelor a crescut cu 8% față de 2007. Această schimbare se explică din mai multe motive. Croația nu a început să raporteze nereguli Sapard decât în 2008. Polonia și Ungaria au depistat noi nereguli în urma controalelor ex-post efectuate după execuția plății finale către beneficiari. România a raportat de două ori mai multe cazuri decât în 2007.

Numărul cel mai mare de rapoarte a venit din partea României, Bulgariei și Poloniei. În comparație cu cifrele pe 2007, se constată o creștere a numărului de cazuri depistate în Bulgaria, Ungaria, Lituania, Letonia, Polonia și România, în timp ce în Republica Cehă, Slovenia și Slovacia se constată o scădere.

Valoarea contribuției financiare a Comunității alocată programului Sapard a crescut cu 334% față de 2007, iar suma de recuperat a crescut cu 294%. Se pare că mai multe nereguli au fost constatate după execuția plăților finale, ceea ce a condus la recuperarea integrală a sumei angajate.

Doar Bulgaria, România și Croația au raportat cazuri de presupusă fraudă. și anume 71% din cazurile înregistrate în 2008 în Bulgaria, 50% din cazuri în Croația și 6% din cazuri în România.

În 2008, cele mai frecvente metode de depistare sunt „controlul administrativ sau financiar național”, „controlul la fața locului al realizărilor”, „denunțarea” și „controlul documentelor”. Aceeași tendință s-a observat și în 2007, dar „denunțarea” constituie un nou element important și caracterizează cazurile raportate de Bulgaria.

Cele mai frecvente tipuri de nereguli constatate în 2008 au fost „nerespectarea angajamentelor asumate” (23% din cazuri), „falsificarea documentelor justificative” (19% din cazuri) și „nerespectarea altor reglementări/condiții contractuale (19% din cazuri). Cea mai mare schimbare comparativ cu 2007 se observă în numărul de cazuri care implică „falsificarea documentelor justificative”, care a crescut de la 4% la 19%. Majoritatea acestor cazuri sunt raportate de Bulgaria.

6. Cooperarea cu organizațiile internaționale

În ultimii ani, Comisia Europeană a consolidat tot mai mult cooperarea cu instituțiile financiare internaționale (IFI) în domeniul asistenței pentru preaderare în materie de dezvoltare rurală. Rezultatul este o mai bună înțelegere a modului de funcționare a programului Sapard și a eventualelor domenii de colaborare dintre IFI și serviciile Comisiei. Abordarea, stabilită în cadrul programului Sapard, este în prezent utilizată în contextul componentei „dezvoltare rurală” a instrumentului de asistență pentru preaderare.

[1] Anexele A și B conțin o prezentare orizontală.

[2] Republica Cehă (CZ), Estonia (EE), Ungaria (HU), Letonia (LV), Lituania (LT), Polonia (PL), Slovacia (SK), Slovenia (SI).

[3] Plăți de prefinanțare și rambursare în favoarea tuturor țărilor.

[4] Anexa C cuprinde informații pentru fiecare țară.

[5] Anexa D.

[6] Anexa E.

[7] Anexa F.