COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.12.2011 
SEC(2011) 1516 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso țește documentul 
Propunere de 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
privind fondurile europene cu capital de risc  
{COM(2011) 860 final} 
{SEC(2011) 1515 final}  
 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
Fondurile cu capital de risc sunt operatori care ofer ă în principal finan țare cu fonduri proprii 
pentru societ ăți de obicei foarte mici, aflate în etapele de început ale dezvolt ării 
organizaționale. De cele mai mu lte ori, aceste societ ăți sunt inovatoare și demonstreaz ă un 
potențial puternic de dezvoltare și extindere. În UE, finan țarea cu capital de risc are un 
potențial ridicat, dar în mare m ăsură neexploatat, în ceea ce prive ște dezvoltarea 
întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri)1. IMM-urile care se prevaleaz ă de finan țarea cu 
capital de risc au performan țe mai bune decât cele care nu pr imesc niciun sprijin sub form ă de 
capital de risc. IMM- urile care se bazeaz ă pe capitalul de risc pot crea locuri de munc ă de 
calitate, deoarece capitalul de risc sprijin ă înființarea de societ ăți inovatoare, al c ăror ritm de 
creștere îl dep ășește pe cel înregistrat în sectoarele mai tradi ționale. Conform studiilor 
recente, o cre ștere a investi țiilor în capital de risc este corelat ă cu o majorare a PIB-ului, iar 
impactul finan țării în etapa de început a IM M-urilor este chiar mai pronun țat. Astfel, 
sprijinirea capitalului de risc poa te fi un motor pentru economia real ă. 
În Europa, strângerea de fonduri pentru finan țarea cu capital de risc se men ține sub nivelurile 
optime. Dimensiunile mici ale unui fond cu capital de risc mediu din Europa 
(60 milioane EUR) afecteaz ă negativ alocarea optim ă a resurselor. Dimensiunile relativ mici 
ale fondurilor cu capital de  risc europene împiedic ă realizarea de economii de scar ă, o 
condiție prealabil ă pentru specializarea necesar ă ca un fond cu capital de risc s ă funcționeze 
cu succes. 
Evaluarea impactului pune accentul pe m ăsurile de reglementare adecvate pentru a extinde 
baza de finan țare aflată la dispozi ția fondurilor cu capital de risc și pentru a permite fondurilor 
cu capital de risc europene s ă își dezvolte portofoliul de active administrate. Obiectivul 
subiacent al politicii este de a înt ări rolul pe care îl joac ă aceste fonduri ca instrument de 
finanțare a societ ăților inovatoare nou înfiin țate. Pentru a atinge acest obiectiv, evaluarea 
impactului s-a axat asupra normelor care reglementeaz ă „plasamentele private“ de fonduri cu 
capital de risc c ătre investitorii poten țiali. 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
Cauza 1: fragmentarea la nivel de reglementare . În compara ție cu centrele concurente de 
tehnologie avansat ă și de inovare la nivel mondial, în special Statele Unite, normele care 
reglementeaz ă distribuția investițiilor cu capital de risc sunt fragmentate și dispersate. Nou ă 
din cele 27 de state membre au adoptat norme specifice privind func ționarea fondurilor cu 
capital de risc, structura portofoliului de investi ții al acestora, instrumentele de investi ții 
eligibile, obiectivele de investi ții eligibile, amplasarea geografic ă a obiectivelor de investi ții, 
tipurile de investitori eligibili s ă investeasc ă în aceste fonduri. Exist ă diferențe de fond între 
toate aceste norme, cu privire la unele sau la toate aspectele men ționate mai sus. Acest fapt a 
împiedicat dezvoltarea unui c oncept uniform a ceea ce reprezint ă un fond cu capital de risc. 
Optsprezece state membre  nu au adoptat norme specifice privind activit ățile de colectare de 
fonduri desf ășurate de operatorii de capital de risc. Aceste state aplic ă în cazul fondurilor care 
                                                 
1 IMM-urile sunt definite în Recomandarea Comisiei din 6 mai 2003 privind defini ția 
microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124/36, 20.5.2003) 
 
RO 3   RO doresc să comercializeze „plasamente private“2 de capital de risc norme generale de dreptul 
societăților și obligații legate de prospect. Necesitatea  de a respecta acest set de norme 
eterogene genereaz ă costuri și complica ții suplimentare. 
Cauza 2: colectarea de fonduri cu capital  de risc în str ăinătate presupune câteva etape de 
procedură care nu sunt necesare la mobilizarea de capital pe plan intern . Din cauza 
fragmentării legislative și a necesit ății de a respecta mai multe seturi de norme care 
reglementeaz ă distribuția fondurilor cu capital de risc, etapele de procedur ă și de preg ătire 
(identificarea normelor locale, solicitarea de consiliere juridic ă, analiza cost-beneficiu care 
precede identificarea segmentelor de pia ță vizate) necesare pentru a mobiliza capital de risc 
devin mai complexe pe m ăsură ce crește numărul jurisdic țiilor vizate. 
Cauza 3: mobilizarea de fonduri cu capital de risc în str ăinătate presupune costuri pe care 
mobilizarea de capitaluri pe plan intern nu le antreneaz ă. Pentru a asigura respectarea 
diferitelor cerin țe legale care se aplic ă în cazul distribu ției de fonduri cu capital de risc, 
administratorul fondului trebuie s ă efectueze o evaluare prealabil ă („due diligence “) pentru a 
asigura identificarea adecvat ă a tuturor normelor și cerințelor aplicabile. Costurile aferente 
adaptării documenta ției juridice la diferitele cerin țe din normele na ționale privind 
plasamentele private pot s ă se ridice la 500 EUR – 1 000 EUR pentru fiecare jurisdic ție. Dacă 
sponsorul fondului cu capita l de risc ar dori s ă mobilizeze capital din toat ă Uniunea, costurile 
s-ar ridica de la 13 500 EUR la 27 000 EUR.  
Cauza 4: în mai multe jurisdic ții se aplic ă norme privind prospectul în cazul ofertelor de 
capital de risc . Cerințele naționale privind prospectul antreneaz ă costuri importante. De 
exemplu, statele membre și autoritățile lor de reglementare au opinii diferite în privin ța 
faptului dac ă participa țiile la societ ăți în comandit ă simplă (structura tipic ă utilizată pentru 
fondurile cu capital de risc) reprezint ă sau nu titluri de valoare și deci, dac ă sunt reglementate 
sau nu de directiva privind prospectele.  Înregistrarea unui prospect într-un singur stat membru 
gazdă (Germania) ar costa aproximativ 40 000 EUR . Au fost identificate cerin țe privind 
prospectele și autoriza ții prealabile în Austria, Belgia, Țările de Jos, Fran ța, Suedia și Regatul 
Unit.  
Cauza 5: o serie de jurisdic ții solicită înregistrarea pe plan local și un sistem de distribu ție pe 
plan local . Multe state membre impun ca la distribu ția unui fond cu capital de  risc pe teritoriul 
lor să fie angajat un agent de distribu ție local autorizat (adic ă o instituție financiar ă). În mod 
alternativ, chiar administratorul de capital de risc trebuie s ă obțină o autoriza ție de agent de 
distribuție. Costurile pentru ob ținerea autoriza ției de distribu ție variază de la 20 000 EUR  la 
40 000 EUR3. Costurile de men ținere a unei „prezen țe locale” reglementate, de exemplu, în 
Regatul Unit, ar fi de cel pu țin 25 000 EUR  pe an.  Aceste cifre nu includ costurile de 
personal.   
Raportul din 2007 al grupului de exper ți privind eliminarea ob stacolelor din calea 
investițiilor transfrontaliere realizate de fondurile cu cap ital de risc a estimat c ă costurile de 
administrare în paralel a patru structuri neces are pentru a mobiliza fonduri în patru jurisdic ții 
diferite dep ășesc 0,4 % din capitalul angaja t total al fondului în cauz ă. 
                                                 
2 În general, plasamentele private reprezint ă promovarea/vânzarea (în acest caz) de unit ăți sau de ac țiuni 
în fonduri de investi ții către un num ăr redus sau limitat de investitori, de obicei profesioni ști. 
Plasamentele private sunt opusul atragerii de capital din ac țiuni publice/emise pe pie țe publice. 
3 Estim ări furnizate de un consultant juridic EVCA la 25 octombrie 2011.  
 
RO 4   RO 3. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
A fost deja testat ă o soluție bazată pe măsuri adoptate de statel e membre, care nu a reu șit să 
îndeplineasc ă obiectivele stabilite. În 2007, Comisia a propus recunoa șterea reciproc ă a 
fondurilor cu capital de risc distribuite legal în  alt stat membru. Cu toate acestea, într-un 
raport din decembrie 2009, Comisia a concluzionat c ă recunoașterea reciproc ă în sine nu a 
contribuit la deschiderea pie țelor din statele membre gazd ă pentru administratorii de fonduri 
cu capital de risc care î și au sediul legal într-o jurisdic ție. Prin urmare, numai o armonizare 
orientată a cerințelor cheie aplicabile fondurilo r cu capital de risc la  nivelul UE va permite 
distribuția transfrontalier ă a acestora. 
4. OBIECTIVE  
Obiectivul general – îmbun ătățirea competitivit ății IMM-urilor europene pe pia ța mondial ă 
Obiectivul de ansamblu este îmbun ătățirea competitivit ății IMM-urilor europene pe pia ța 
mondială. Europa nu duce lips ă de idei și nici de inovatori, îns ă înregistreaz ă o întârziere în 
ceea ce prive ște finanțarea și antreprenoriatul la nivelul întreprinderilor nou înfiin țate.  
Obiectivul specific - instituirea unui sistem european pentru colectarea transna țională de 
capitaluri pentru fondurile cu capital de risc  
Capitalul de risc este instrumentul preferat de întrep rinderile nou înfiin țate. Antreprenorii 
aflați în etapa de început au nevoie de stabilitatea oferit ă de finanțarea prin fonduri proprii, 
mai degrab ă decât de împrumuturi sau alte inst rumente de datorie. Prin urmare, m ăsurile 
propuse se concentreaz ă asupra aprofund ării piețelor de capital aflate la dispozi ția fondurilor 
cu capital de risc. 
Obiective opera ționale  
Definirea no țiunii de „fond cu capital de risc eligibil“ . Pentru a îmbun ătăți funcționarea 
practică a colect ării transfrontaliere de  fonduri este necesar ă o înțelegere comun ă a 
conceptului de „capital de risc“. Prin urma re, se propune armonizarea caracteristicilor 
esențiale ale unui fond cu capital de risc.  
Definirea unei abord ări comune de reglementare a „fondurilo r cu capital de risc eligibile“ și 
a administratorilor acestora. După ce a fost stabilit ă definiția „fondului cu capital de risc“ cu 
nivelul de precizie necesar,  al doilea obiectiv opera țional este un cadru uniform care s ă fie 
aplicabil în cazul distribu ției fonduri cu capital de risc  eligibile în Comunitate.  
Crearea unei re țele de cooperare administrativ ă pentru introducerea și supravegherea 
efectivă a administratorilor de fonduri cu capital de risc eligibile. O bază operațională 
esențială pentru punerea în practic ă a colectării transfrontalie re de fonduri este  instituirea unui 
cadru de cooperare administrativ ă pentru supravegherea și punerea în aplicare a normelor 
uniforme aplicabile fondurilo r cu capital de risc.  
5. OPțIUNI STRATEGICE  
Referitor la op țiunile strategice de fond , evaluarea impactului analizeaz ă modul optim de 
definire a caracteristicilor esen țiale în ceea ce prive ște plafoanele de investi ții pentru 
 
RO 5   RO portofolii, întreprinderile vizate și instrumentele de investi ții eligibile care caracterizeaz ă un 
fond cu capital de risc. Op țiunile evaluate variaz ă de la instituirea unu i plafon de investi ții de 
50 %, 70 % sau pân ă la 90 % din capitalul angajat în favoarea întreprinderilor eligibile vizate 
(IMM-uri necotate). Instrumentele evaluate  includ instrumentele de capital propriu și de 
cvasi-capital. În ceea ce prive ște investitorii eligibili, op țiunile evaluate includ fondurile 
deschise investitorilor profesioni ști (astfel cum sunt defini ți în Directiva privind pie țele 
instrumentelor financiare), fondurile desc hise unei categorii mai vaste de popula ție alcătuite 
din societ ăți de tipul „ family offices “, investitori providen țiali, echipe de administrare și 
persoane bogate sau fonduri deschise  tuturor investitorilor de retail.  
Sunt evaluate câteva op țiuni privind forma juridic ă. Acestea cuprind op țiuni prin care unele 
norme speciale privind fondurile cu capital de  risc ar trebui s ă fie încorporate în Directiva 
privind administratori i fondurilor de investi ții alternative (DAFIA), s ă fie promulgate ca 
„nivelul 2“ atunci când se aplic ă DAFIA, s ă fie îndeplinite printr-un instrument juridic 
orientat, de sine st ătător, sau printr-un instrume nt juridic care detaliaz ă condițiile de 
„recunoaștere reciproc ă“ a abord ărilor naționale care reglementeaz ă capitalul de risc sau, în 
lipsa acestora, „plasamentele private“.  
6. EVALUAREA IMPACTULUI  
Evaluarea impactului a dezv ăluit beneficiile unei abord ări intermediare. Abordarea prin care 
un obiectiv intermediar de 70 % din capitalul angajat trebuie s ă fie investit în instrumente de 
capital propriu și de cvasi-capital propriu emise de IMM-ul eligibil, ofer ă cele mai mari șanse 
de a crea o marc ă european ă distinctă de „fonduri cu capital de risc“, f ără riscul de a dilua 
noua marc ă. În ceea ce prive ște investitorii eligibili, strategia preferat ă este elaborarea unei 
scheme limitate la investitorii profesioni ști care, în anumite condi ții, este deschis ă și 
investițiilor din partea societ ăților de tipul „ family offices ”, investitorilor providen țiali, 
echipelor de administrare și persoanelor bogate, dar nu și din partea investitorilor de retail. 
Această strategie ar reflecta baza tipic ă de investitori în capital de risc, f ără a necesita un 
cadru propriu-zi s de retail.  
În ceea ce prive ște instrumentul juridic, evaluarea impact ului este în favoar ea unei strategii de 
sine stătătoare. Se consider ă că opțiunile de instituir e a unor norme uniforme privind fondurile 
cu capital de risc în cadrul DAFIA existent ar crea divergen țe în cadrul DAFIA, o directiv ă 
care ar trebui s ă adapteze strategia de supraveghere strict ă la o popula ție eterogen ă de 
administratori de fonduri alte rnative. De asemenea, în lipsa unui nivel mai ridicat de 
convergen ță legislativ ă între statele membre, o op țiune pe baza „recunoa șterii reciproce“ a 
fondurilor cu capital de risc distribu ite în mod legal nu este considerat ă eficace pentru 
îndeplinirea primul obiectiv opera țional (o în țelegere comun ă a conceptului de fonduri cu 
capital de risc și crearea de condi ții uniforme pentru distribu ția acestora).  
7. COMPARAREA OP țIUNILOR șI ALEGEREA UNEI POLITICI  
Prin analiza comparativ ă finală a tuturor op țiunilor de fond și procedurale s-a ajuns la 
concluzia c ă opțiunea preferat ă este un instrument de  armonizare de sine st ătător, care ar crea 
condiții uniforme pe baza c ărora un administrator de fond poate  distribui fonduri cu capital de 
risc eligibile în Comunitate.  
 
RO 6   RO Strategia aleas ă pare să fie cea mai eficient ă, deoarece, din punct de vedere practic, un 
administrator de fond care îndepline ște toate cerin țele uniforme prev ăzute de instrumentul 
propus ar putea s ă distribuie acelea și fonduri în toat ă Comunitatea f ără: (i) să fie nevoit s ă 
opteze pentru respectarea cad rului legislativ al Direct ivei 2011/61/CE sau (ii) s ă respecte 
normele na ționale reziduale - și foarte eterogene - privind fondurile cu capital de risc, 
plasamentele private, prospectele sau cerin țele de distribu ție locală.  
8. COSTURI șI BENEFICII  
Nu se preconizeaz ă că respectarea criteriilor uniforme ar av ea drept rezultat costuri de punere 
în conformitate sau sarcini administrative semnificative. Armonizarea cerin țelor calitative 
aplicabile fondurilor cu  capital de risc ar re duce considerabil costurile actuale de punere în 
conformitate cu normele na ționale, diferite și foarte eterogene, care s-ar aplica în lipsa 
armonizării.  
Cu toate c ă este posibil ca un fond cu capital de risc s ă suporte anumite costuri pentru a- și 
alinia standardele de raportare și de furnizare de informa ții la normele uniforme, îns ă aceste 
costuri vor reprezenta probabil doar o mic ă parte din cheltuielile de func ționare suportate într-
un scenariu de „men ținere a situa ției curente“, în car e fondurile trebuie s ă respecte o varietate 
de prevederi na ționale privind raportarea și furnizarea de informa ții.  
Nu se preconizeaz ă costuri semnificative pentru supravegherea respect ării cadrului uniform, 
deoarece toate fondurile de investi ții alternative, dac ă nu sunt înregistrate în temeiul cadrului 
propus, fac obiectul cerin țelor generale privind înregistrarea și furnizarea de informa ții 
prevăzute la articolul 3 alineatul  (3) din Directiva privind administratorii fondurilor de 
investiții alternative (DAFIA).  
Anumite cerin țe pot majora costurile pentru societ ățile din portofoliu vizate de fondurile cu 
capital de risc eligibile. Aceste costuri pot ap ărea în special datorit ă obligației fondurilor de a 
furniza cu regularitate rapoarte anuale. Totu și, este pu țin probabil ca aceste costuri s ă fie cu 
mult mai mari decât cele aferente men ținerii situa ției curente, o condi ție prealabil ă pentru 
societățile care caut ă finanțare cu capital de ri sc fiind ca acestea s ă fie „preg ătite pentru 
investiții“.  
Se preconizeaz ă că instituirea unui cadru european pentru capitalul de risc, pe baza unei 
noțiuni a fondului cu capital de risc eligibil, va îmbun ătăți eficiența colectării transfrontaliere 
de fonduri, va promova concuren ța între administratorii de fonduri cu capital de risc și va 
crește oportunit ățile de specializare. Din punctul de vede re al investitorilor, normele uniforme 
de reglementare a fondurilor cu cap ital de risc ar genera mai mult ă încredere în aceast ă 
categorie de active și - în combina ție cu îmbun ătățirea accesului la fonduri - ar ajuta 
investitorii s ă își aloce mai eficient capital ul. În final, un cadru uni form pentru fondurile cu 
capital de risc va direc ționa mai mult capital c ătre societ ățile inovatoare, cu un poten țial 
ridicat de cre ștere. 
9. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Conform obiectivelor care stau la baza op țiunii strategice alese de Comisie, monitorizarea și 
evaluarea dup ă adoptare se va axa pe trei aspecte: (1) dac ă noul cadru a reu șit să defineasc ă 
noțiunea de „fond cu capital de risc eligibil“, (2) dac ă noul cadru a contri buit la o strategie 
comună de reglementare a fondurilor cu capital de risc eligibile și (3) dacă noul cadru a 
 
RO 7   RO contribuit la crearea unei re țele de cooperare administrativ ă pentru introducerea și 
supravegherea efectiv ă a administratorilor de fonduri cu capital de risc europene.  
Monitorizarea acestor aspecte se va efectua în colaborare strâns ă cu AEVMP, care va avea 
sarcina de a p ăstra un registru central, accesibil publ icului prin Internet, care con ține toți 
administratorii de fonduri cu cap ital de risc eligibili înregistra ți în Uniune în conformitate cu 
regulamentul propus.