Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială /* COM/2011/0844 final - 2011/0412 (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CADRUL PROPUNERII În conformitate cu articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Uniunea Europeană se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației și pe respectarea drepturilor omului. În plus, în tratat se prevede, de asemenea, că acțiunea Uniunii Europene pe scena internațională „[…] are la bază principiile care au inspirat crearea, dezvoltarea și extinderea sa și pe care intenționează să le promoveze în lumea întreagă: democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și a dreptului internațional.” (articolul 21). Prin urmare, promovarea democrației și a drepturilor omului reprezintă un aspect esențial al acțiunii externe a UE. UE face apel la o amplă serie de măsuri în vederea promovării în întreaga lume a drepturilor omului și a democrației, de la dialogul politic și inițiativele diplomatice la cooperare și asistență financiară și tehnică. Regulamentul privind instituirea unui instrument european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO)[1] constituie o piatră de temelie a acestei strategii politice și expresia unică și vizibilă a angajamentului profund asumat de UE în favoarea democrației și a drepturilor omului. Instrumentul a avut rezultate reale și a generat numeroase povești de succes, sprijinind societatea civilă și instituțiile care activează în domeniul drepturilor omului din întreaga lume, precum și observarea alegerilor. Datorită flexibilității și a independenței sale în raport cu acordul guvernelor, Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului reprezintă o valoare adăugată esențială pentru setul de instrumente politice ale UE. Trebuie păstrate, în cadrul noului regulament, obiectivele generale și domeniul de aplicare a IEDDO, care urmează să contribuie la dezvoltarea și consolidarea drepturilor omului și libertăților fundamentale, democrației și drepturilor omului la scară mondială. Regulamentul se bazează pe legătura solidă dintre democrație și drepturile omului. În ultimii ani, agenda UE privind sprijinirea democrației a evoluat constant către o abordare cuprinzătoare. În special Concluziile Consiliului European[2] din noiembrie 2009 privind sprijinirea democrației constituie prima orientare strategică concretă în direcția unei sprijiniri mai ample și mai coerente a democrației în cadrul relațiilor externe ale UE. În decembrie 2010, Comisia a prezentat un prim raport privind monitorizarea concluziilor și au fost adoptate noi concluzii[3], inclusiv cea privind identificarea a zece țări-pilot în care urmează să fie pusă în aplicare Agenda de acțiune și să fie adoptate fără întârziere măsuri. Prin urmare, este considerat esențial faptul ca viitorul IEDDO să mențină un domeniu de aplicare extins, care să cuprindă gama largă, existentă, a acțiunilor de lobby, de sprijin în puncte esențiale și operațiunile de pe teren, inclusiv observarea alegerilor, prin susținerea tuturor drepturilor intrinseci democrației, împreună cu toate celelalte drepturi ale omului și cu libertățile fundamentale. Acest lucru reprezintă o garanție a raționalității politicilor, a unor abordări cuprinzătoare, a coerenței operațiunilor și a realizării unor importante economii. Din 2007, domeniul de aplicare a IEDDO cuprinde cinci obiective: · consolidarea respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale în țările unde acestea sunt cel mai amenințate; · întărirea rolului societății civile în promovarea drepturilor omului și a reformelor democratice, în susținerea concilierii pe cale pașnică a intereselor de grup și în consolidarea participării și reprezentării politice; · sprijinirea acțiunilor pe tema drepturilor omului și a democrației în domeniile acoperite de orientările UE, inclusiv pe tema dialogului privind drepturile omului, apărătorii drepturilor omului, pedeapsa capitală, tortura, copiii și conflictele armate, drepturile copilului, violența față de femei și fete și combaterea oricărei forme de discriminare împotriva acestora, dreptul internațional umanitar și potențialele orientări viitoare; · sprijinirea și consolidarea cadrului internațional și regional pentru apărarea și promovarea drepturilor omului, justiție, statul de drept și promovarea democrației; · insuflarea încrederii în procesele electorale democratice și sporirea fiabilității și a transparenței acestora, în special prin observarea alegerilor. Strategia de răspuns[4] din cadrul IEDDO se întemeiază pe activitățile desfășurate cu precădere împreună cu și prin intermediul organizațiilor societății civile, urmărind apărarea libertăților fundamentale, care constituie fundamentul oricărui proces democratic și ajutarea societății civile să devină o forță reală în slujba reformelor politice și a apărării drepturilor omului. Această caracteristică specifică strategiei de răspuns va fi păstrată în totalitate în cadrul noului regulament. Astfel, ea vine în completarea noii generații de programe geografice, care integrează din ce în ce mai mult democrația și drepturile omului, concentrându-se, însă, în primul rând, pe consolidarea instituțiilor publice. În plus, noul regulament privind IEDDO va îmbunătăți setul de instrumente ale UE, pentru o abordare mai eficientă a cazurilor țărilor care se confruntă cu probleme ori cu situații de urgență, acolo unde drepturile omului și libertățile fundamentale sunt cel mai amenințate. Evoluțiile recente din zonele aflate în vecinătatea Europei, mai ales Primăvara arabă, au demonstrat că există o cerere mare pe plan intern în materie de libertăți și drepturi sporite, precum și de democrație, care trebuie sprijinită de UE. În astfel de cazuri, Uniunea Europeană va avea posibilitatea de a finanța în mod direct acțiuni ad-hoc, prin intermediul unor subvenții directe sau al unor subvenții cu valoare redusă. Acest lucru va fi necesar atunci când normele de procedură ar putea influența negativ eficiența acțiunilor sau i-ar putea expune pe beneficiari la grave acțiuni de intimidare, represalii sau alte tipuri de riscuri. În principiu, acțiunile ad-hoc ar trebui să fi incluse în documentele de strategie și în programele anuale. Cu toate acestea, în circumstanțe excepționale, s-ar putea adopta acțiuni ad-hoc prin intermediul unor măsuri speciale, în afara ciclului de programare. Dintr-o perspectivă mai amplă, propunerea de regulament privind IEDDO ar trebui considerată în contextul ansamblului instrumentelor financiare propuse pentru cadrul financiar multianual 2014-2020, în conformitate cu Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”. Împreună cu instrumentele de la rubrica 4 („Europa globală”) și cu Fondul european de dezvoltare, noul IEDDO va conferi o coerență și o eficiență sporite acțiunii externe a UE. În conformitate cu Decizia Consiliului de stabilire a organizării și funcționării Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE)[5], Înaltul Reprezentant/vicepreședintele asigură coordonarea politică generală a acțiunii externe a Uniunii, inclusiv prin intermediul IEDDO. SEAE contribuie în special la ciclul de programare și de gestionare a IEDDO, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din decizia Consiliului menționată anterior. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI Între 26 noiembrie 2010 și 31 ianuarie 2011, Comisia Europeană a organizat o consultare publică cu privire la viitoarea finanțare destinată acțiunii externe a UE. Procesul de consultare s-a bazat pe un chestionar online, însoțit de un document de fond intitulat „Ce instrumente financiare pentru acțiunea externă a UE după 2013?”, elaborat de Comisie și de serviciile SEAE implicate. Cele 220 de contribuții primite cu ocazia acestei consultări publice reflectă gama largă și diversificată a diferitelor structuri, opinii și tradiții care caracterizează ansamblul acțiunilor externe. Majoritatea respondenților (circa 70 %) au confirmat faptul că intervenția financiară a UE a asigurat o valoare adăugată considerabilă în principalele domenii de politică sprijinite cu ajutorul instrumentelor UE de finanțare a acțiunii externe[6]. Criteriul valorii adăugate aduse de UE a fost prezentat de mulți respondenți ca principală forță motrice pentru viitor, deoarece ei consideră că UE ar trebui să exploateze avantajul comparativ pe care îl deține grație prezenței sale pe teren la nivel mondial, vastei sale experiențe, caracterului său supranațional, rolului său de a înlesni coordonarea și de a valorifica economii de scară. Aproape toți respondenții (92 %) sunt în favoarea unei abordări mai diferențiate, adaptate situației din țara beneficiară, care să se bazeze pe criterii ferme și pe colectarea în mod eficient a informațiilor, acestea urmând să fie utilizate în vederea sporirii impactului instrumentelor financiare ale UE. Peste două treimi dintre respondenți sunt de părere că se ține seama îndeajuns de interesele UE în cadrul acțiunii sale externe și că această acțiune ar trebui să se întemeieze în mai mare măsură pe valorile și principiile UE, precum și pe obiectivele în materie de dezvoltare ale statelor partenere. Dimpotrivă, o minoritate a respondenților consideră că acțiunea externă a UE ar trebui să se concentreze mai mult asupra intereselor proprii ale UE în cadrul economiei mondiale, în special în direcția economiilor emergente. În ceea ce privește simplificarea instrumentelor și echilibrul dintre instrumentele geografice și cele tematice, părerile cu privire la revizuirea programelor tematice ale UE și o posibilă reducere a numărului acestora sunt împărțite. Există numeroase temeri legate de o reducere a sumei totale alocate acțiunilor tematice care ar putea fi generată de aceste măsuri și se solicită, mai curând, o simplificare a normelor de reglementare a accesului la finanțarea și la executarea finanțării tematice. Sunt evidențiate mai multe chestiuni tematice, cum ar fi consolidarea Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului, finanțarea combaterii schimbărilor climatice sau programele tematice actuale din cadrul ICD. O majoritate semnificativă a respondenților se declară în favoarea sporirii flexibilității limitelor geografice ale instrumentelor UE, ca o modalitate de a răspunde provocărilor de la nivel interregional. Majoritatea respondenților admit că programarea și finanțarea în comun cu statele membre pot crește impactul și coerența acțiunii externe a UE, pot simplifica acordarea ajutorului și pot reduce costurile totale ale tranzacțiilor. În ceea ce privește valorile comune și condiționalitatea, respondenții sprijină, în număr mare, analizarea posibilității unei condiționalități bazate pe respectarea, de către țara beneficiară, a drepturilor omului, a minorităților, a bunei guvernanțe și a diversității expresiilor culturale (78 %) sau pe calitatea politicilor țării beneficiare și pe capacitatea și voința de a pune în aplicare politici solide (63 %). Majoritatea respondenților critică întemeierea cooperării externe pe interesele proprii ale UE. În ceea ce privește acțiunea externă a UE în domeniul drepturilor omului și democrației, toți respondenții au evidențiat nevoia de a promova și de a sprijini în continuare aceste obiective la nivel mondial, atât prin integrarea lor în cadrul tuturor acțiunilor și politicilor UE, cât și prin susținerea lor în cadrul unui instrument financiar specific, separat, însă complementar. Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului este extrem de apreciat, toate părțile interesate solicitând UE să îi sporească potențialul, să îi păstreze valoarea adăugată și să îi dezvolte, în continuare, viteza de acțiune, în special în cazurile cele mai dificile și mai urgente. Evaluarea impactului Comisia a efectuat o evaluare a impactului care a luat în considerare 3 soluții politice principale (cu anumite opțiuni secundare): (1) să nu existe un regulament separat privind IEDDO, iar drepturile omului și democrația să fie integrate în alte instrumente financiare; (2) să nu se aducă nicio modificare regulamentului actual, ci să se întreprindă doar o majorare a bugetului alocat care să permită desfășurarea activităților suplimentare în cadrul actual; (3) să se elaboreze un regulament care să permită să se acționeze mai eficient, păstrându-se totodată principalele caracteristici ale actualului regulament. Prima opțiune nu a fost reținută, întrucât este evident faptul că suprimarea unui instrument autonom pentru drepturile omului și democrație ar transmite un semnal negativ pe plan politic și ar conduce la anularea unor principii de lucru valoroase și specifice, cum ar fi lipsa acordului țării-gazdă sau punerea accentului pe actorii societății civile. La rândul său, acest fapt ar duce la reducerea eficienței în acordarea ajutorului și ar cauza importante pierderi vizibilității și reputației UE. Cea de-a doua opțiune a fost, de asemenea, respinsă, întrucât nu ar permite valorificarea ocaziei de a face față în mod corespunzător noilor provocări, corectarea anumitor lecții învățate și satisfacerea noilor necesități. Opțiunea aleasă a fost cea de-a treia, întrucât va permite păstrarea avantajelor aduse de instrumente în plan politic și operațional, permițând totodată o mai bună adaptare a regulamentului. În cadrul acestei opțiuni, noul proiect ar trebui conceput ca un regulament care să permită să se acționeze mai eficient. Instituirea unui instrument revizuit ar oferi un instrument orientat către proces, care să se concentreze asupra a patru axe diferite: · campaniile tematice, care îmbină lobby-ul și operațiile pe teren în sprijinul unor cauze importante (de exemplu, sprijinirea democrației) și abordarea încălcărilor grave ale drepturilor (de exemplu, tortura, pedeapsa capitală, discriminarea etc.), precum și asigurarea unui sprijin esențial pentru actorii principali și educația civică aferentă; · un sprijin orientat pentru dezvoltarea unor societăți civile puternice, ajutându-le să devină mai independente în eforturile de căutare și de apărare a democrației și a drepturilor omului și pentru a-și îndeplini rolul specific de actori în slujba unor schimbări pozitive; · consolidarea capacității UE de reacție rapidă la situațiile urgente în materia drepturilor omului și instituirea unui mecanism amplu al UE de apărare a drepturilor omului; · o abordare consolidată și mai bine integrată a ciclurilor democratice, prin observarea alegerilor și acordarea de sprijin sub alte forme proceselor electorale și democratice. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Instrumentul propus se bazează pe articolul 209 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care asigură temeiul juridic pentru dezvoltarea cooperării în cadrul principiilor și obiectivelor acțiunii externe a Uniunii. În plus, articolele 2 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană subliniază și mai mult importanța pe care o are pentru Uniunea Europeană sprijinirea democrației și a drepturilor omului ca parte a acțiunii sale externe. Întrucât obiectivele regulamentului propus nu pot fi realizate într-o măsură suficientă de către statele membre și, din motive ce țin de dimensiunile și de acoperirea geografică a acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din tratat. UE se află în poziția unică de a asigura o parte a asistenței externe în numele statelor membre și împreună cu acestea, ceea ce îi conferă un plus de credibilitate în țările în care intervine. Multe state membre nu dispun de capacitatea și/sau de voința de a dezvolta instrumente externe la scară mondială. Prin urmare, singurul mod în care se pot promova valorile UE și se poate asigura o prezență a UE la nivel mondial îl constituie o intervenție la nivelul UE. Regulamentul propus îmbunătățește, de asemenea, capacitatea de coordonare și facilitează programarea în comun cu statele membre, asigurând diviziunea eficientă a muncii și furnizarea cu eficacitate a ajutorului. Asistența acordată de Uniune se concentrează asupra domeniilor în care aceasta are impact maxim, cum ar fi promovarea la nivel mondial a democrației, bunei guvernanțe, drepturilor omului și statului de drept, implicarea sa previzibilă și pe termen lung în asistența pentru dezvoltare și rolul său în coordonarea cu statele membre. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat, regulamentul propus nu depășește ceea ce este necesar pentru a-și îndeplini obiectivele. 4. IMPLICAȚII BUGETARE Instrumentul propus este una dintre măsurile care urmează a fi puse în aplicare la rubrica IV, „Europa globală”, a cadrului financiar multianual al Uniunii Europene. Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în perioada 2014-2020 este de 1 578 000 000 EUR (prețurile actuale). Acesta corespunde unui pachet anual mediu de circa 225 000 000 EUR. 2011/0412 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 209 și 212, având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[7], având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[8], hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, Întrucât: (1) Prezentul regulament este unul dintre instrumentele care sprijină în mod direct politicile externe ale Uniunii Europene și va înlocui Regulamentul (CE) nr. 1889/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială[9]. (2) Prezentul regulament instituie un instrument de finanțare pentru promovarea democrației și a drepturilor omului la scară mondială, care permite acordarea asistenței în mod independent de acordul guvernelor țărilor terțe și al altor autorități publice. (3) Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că „Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților”. Aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate caracterizată de pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați. (4) Articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede că acțiunea externă a Uniunii Europene are la bază principiile care au inspirat crearea sa: democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și a dreptului internațional. (5) Acest instrument de finanțare contribuie la realizarea obiectivelor acțiunii externe a Uniunii, inclusiv a obiectivelor politicii europene de dezvoltare. (6) Contribuția Uniunii la dezvoltarea democrației și a statului de drept și la respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale se bazează pe principiile generale și universal acceptate stabilite de Carta Internațională a Drepturilor Omului și pe toate instrumentele pentru drepturile omului adoptate în cadrul Organizației Națiunilor Unite, precum și pe instrumentele regionale relevante în materie de drepturi ale omului. (7) Egalitatea între femei și bărbați și drepturile femeilor sunt drepturi fundamentale și reprezintă chestiuni ce țin de justiția socială, iar promovarea lor reprezintă o componentă importantă a prezentului regulament. (8) După cum s-a reamintit în Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2009 privind sprijinirea democrației în relațiile externe ale UE, democrația și drepturile omului sunt inseparabil legate. Libertățile fundamentale de expresie și de asociere sunt condiții indispensabile pentru pluralismul politic și procesele democratice, în timp ce controlul democratic și separarea puterilor sunt esențiale pentru menținerea unui sistem juridic independent și a statului de drept, care, la rândul lor, sunt necesare pentru protecția eficientă a drepturilor omului. (9) Fără a diminua angajamentul comunității internaționale, populațiilor țărilor în cauză le revine, în primul rând, provocarea permanentă pe care o reprezintă instaurarea și menținerea unei culturi a drepturilor omului, precum și funcționarea democrației pentru cetățenii lor, chiar dacă este vorba de o acțiune deosebit de urgentă și dificilă în democrațiile emergente. În acest scop, sunt necesare, de asemenea, o serie de instituții, în special parlamente naționale democratice, care ar trebui să asigure participarea, reprezentarea, capacitatea de reacție și răspunderea. (10) După ieșirea din vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2006, pentru a aborda aceste chestiuni în mod transparent, flexibil și oportun, este nevoie în continuare de resurse financiare specifice și de un instrument de finanțare specific, care să poată funcționa pe mai departe în mod independent. (11) Asistența acordată de UE în temeiul prezentului regulament este destinată să completeze alte instrumente diverse, care urmăresc să pună în practică politicile UE în materie de democrație și drepturi ale omului, de la dialogul politic și demersurile diplomatice până la diverse instrumente de cooperare financiară și tehnică, inclusiv programele geografice și tematice. Această asistență completează, de asemenea, intervențiile Instrumentului de stabilitate, care sunt axate în mai mare măsură pe crize. (12) Uniunea Europeană acordă, în temeiul prezentului regulament, asistență destinată unor probleme globale, regionale, naționale și locale legate de drepturile omului și de democratizare, în parteneriat cu societatea civilă, adică cu toate tipurile de acțiune socială desfășurată de persoane sau de grupuri independente de stat și care își desfășoară activitățile în domeniul drepturilor omului și al promovării democrației. (13) În plus, în vreme ce obiectivele legate de democrație și de respectarea drepturilor omului trebuie integrate din ce în ce mai mult în toate instrumentele de finanțare a asistenței externe, asistența acordată de Uniune în temeiul prezentului regulament va juca un rol specific complementar și suplimentar, datorită caracterului său internațional și independenței sale de acțiune în raport cu acordul guvernelor și al altor autorități publice ale țărilor terțe. Acest lucru va face posibilă cooperarea cu societatea civilă pe probleme spinoase de drepturi ale omului și de democrație, oferind flexibilitatea care să îi permită să reacționeze la situații instabile. De asemenea, acest fapt ar trebui să permită Uniunii Europene să definească și să susțină obiective și măsuri specifice la nivel internațional, care nu sunt legate nici de o zonă geografică, nici de o anumită criză și care necesită o abordare la nivel transnațional sau intervenții atât în Uniune, cât și în unele țări terțe. În plus, astfel se va furniza cadrul necesar intervențiilor, precum sprijinul pentru misiunile independente ale UE de observare a alegerilor, care necesită coerență politică, un sistem de gestionare unificat și standarde de funcționare comune. (14) Uniunea va acorda o atenție deosebită țărilor și cazurilor urgente în care drepturile omului și libertățile fundamentale sunt cel mai amenințate și în care aceste drepturi și libertăți sunt încălcate în mod evident și sistematic. În asemenea situații, prioritățile politice vor consta în promovarea respectării legislației internaționale în domeniu, în acordarea de sprijin concret și de mijloace de acțiune societății civile locale și în contribuția la activitatea acesteia, care se desfășoară în condiții deosebit de dificile. În cazul unui conflict, Uniunea va încuraja respectarea de către toate părțile beligerante a obligațiilor juridice care le revin în temeiul dreptului internațional umanitar, în conformitate cu orientările relevante ale Uniunii. (15) În astfel de țări sau situații dificile și pentru a se aborda nevoile urgente în materie de protecție a apărătorilor drepturilor omului, ar trebui ca Uniunea să fie în măsură să răspundă în mod flexibil și oportun prin intermediul unor subvenții ad-hoc. Acest lucru va fi necesar în special în cazul în care normele de procedură ar putea influența în mod direct eficiența acțiunilor sau i-ar putea expune pe beneficiari la grave acțiuni de intimidare, represalii sau alte tipuri de riscuri. (16) Misiunile UE de observare a alegerilor contribuie semnificativ și cu succes la instaurarea procesului democratic în țările terțe. Cu toate acestea, promovarea democrației depășește cu mult cadrul procesului electoral. Cheltuielile alocate misiunilor UE de observare a alegerilor nu trebuie, în consecință, să utilizeze o sumă disproporționată din totalul finanțării disponibile în temeiul prezentului regulament. (17) Competențele de executare legate de programarea și finanțarea acțiunilor susținute în temeiul prezentului regulament ar trebui să se exercite în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie. Luând în considerare natura actelor de punere în aplicare, în special orientarea lor politică sau implicațiile lor financiare, pentru adoptarea lor ar trebui utilizată, în principiu, procedura de examinare, cu excepția măsurilor tehnice de aplicare de importanță financiară redusă. (18) Normele și procedurile comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii Europene în domeniul acțiunii externe sunt prevăzute în Regulamentul (UE) nr …/…al Parlamentului European și al Consiliului din…[10], denumit în continuare „Regulamentul comun de punere în aplicare”. (19) Organizarea și funcționarea Serviciului European de Acțiune Externă sunt prezentate în Decizia Consiliului 2010/427/UE, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Obiect și scop Prezentul regulament instituie un instrument european pentru democrație și drepturile omului în temeiul căruia Uniunea acordă asistență pentru dezvoltarea și consolidarea democrației, a statului de drept, precum și pentru respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale. Asistența respectivă urmărește în special: (a) să consolideze respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, astfel cum sunt ele proclamate în Declarația Universală a Drepturilor Omului și în celelalte instrumente internaționale și regionale în materie de drepturi ale omului și să îmbunătățească protecția, promovarea și monitorizarea acestora, în principal prin sprijinul acordat organizațiilor relevante ale societății civile, apărătorilor drepturilor omului și victimelor represiunilor și abuzurilor; (b) să sprijine și să consolideze reformele democratice în țările terțe, prin îmbunătățirea democrației participative și reprezentative, întărirea ciclului democratic în ansamblu și îmbunătățirea fiabilității proceselor electorale, în special prin misiuni de observare a alegerilor. Articolul 2 Domeniul de aplicare 1. Asistența Uniunii acoperă următoarele domenii: (a) sprijinirea și consolidarea democrației participative și reprezentative, inclusiv a democrației parlamentare și a proceselor de democratizare, în principal prin intermediul organizațiilor societății civile, în ceea ce privește, printre altele: (i) promovarea libertății de asociere și de întrunire, a circulației neîngrădite a persoanelor, a libertății de opinie și de exprimare, inclusiv de expresie artistică și culturală, a libertății presei și mijloacelor pluraliste și independente de comunicare în masă, atât a celor convenționale, cât și a celor pe suport TIC, a libertății internetului precum și a măsurilor de combatere a obstacolelor administrative în exercitarea acestor libertăți, inclusiv combaterea cenzurii; (ii) consolidarea statului de drept, promovarea independenței puterii judiciare, încurajarea și evaluarea reformelor juridice și instituționale, promovarea accesului la justiție; (iii) promovarea și consolidarea Tribunalului Penal Internațional, a tribunalelor penale internaționale ad-hoc și a proceselor de justiție tranzițională, precum și a mecanismelor „adevăr și reconciliere”; (iv) susținerea reformelor în scopul de a obține o responsabilitate și o supraveghere democratică reală și transparentă, inclusiv în sectoarele securității și justiției, și încurajarea măsurilor împotriva corupției; (v) promovarea pluralismului politic și a reprezentării politice democratice și încurajarea participării politice a cetățenilor, în special a grupurilor marginalizate, la procesele democratice de reformă la nivel local, regional și național; (vi) promovarea participării egale a bărbaților și femeilor la viața socială, economică și politică; susținerea egalității șanselor și a participării și reprezentării politice a femeilor; (vii) susținerea măsurilor de facilitare a concilierii pe cale pașnică a intereselor de grup, inclusiv sprijinirea măsurilor de consolidare a încrederii care privesc drepturile omului și procesul de democratizare; (b) promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale, astfel cum sunt proclamate în Declarația Universală a Drepturilor Omului și în celelalte instrumente internaționale și regionale în materie de drepturi civile, politice, economice, sociale și culturale, în principal prin intermediul organizațiilor societății civile care militează printre altele, pentru: (i) abolirea pedepsei capitale, prevenirea torturii, a tratamentelor rele și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane și degradante și reabilitarea victimelor torturii; (ii) acordarea de sprijin, protecție și ajutor apărătorilor drepturilor omului, în sensul articolului 1 din Declarația ONU privind dreptul și responsabilitatea persoanelor, a grupurilor și a organelor societății de a promova și a proteja drepturile omului și libertățile fundamentale universal recunoscute; (iii) combaterea rasismului, a xenofobiei și a oricărei forme de discriminare, pe orice bază, inclusiv pe criterii de sex, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau orice alt gen de opinii, apartenența la o minoritate națională, avere, naștere, handicap, vârstă sau orientare sexuală; (iv) promovarea libertății de gândire, de conștiință, de religie și în materie de convingeri, inclusiv prin măsuri menite să elimine orice formă de ură, intoleranță și discriminare din motive religioase sau de convingeri și prin încurajarea toleranței și a respectului pentru diversitatea culturală și religioasă; (v) drepturile popoarelor indigene și drepturile persoanelor aparținând minorităților și grupurilor etnice; (vi) drepturile femeilor, astfel cum sunt proclamate în Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și în protocoalele facultative la aceasta, inclusiv măsuri de combatere a mutilării genitale a femeilor, a căsătoriilor forțate, a crimelor pentru onoare, a traficului de femei și a oricărei alte forme de violență împotriva femeilor; (vii) drepturile copilului, astfel cum sunt proclamate în Convenția cu privire la drepturile copilului și în protocoalele facultative la aceasta, inclusiv combaterea muncii copiilor, a traficului de copii și a prostituției infantile, precum și controlul înrolării și exploatării copiilor-soldați; (viii) drepturile persoanelor cu handicap; (ix) drepturile economice, sociale și culturale și promovarea normelor fundamentale de muncă, inclusiv a responsabilității sociale a întreprinderilor; (x) educația, formarea și monitorizarea în domeniul drepturilor omului și democrației, precum și în domeniul reglementat de punctul (vii); (xi) sprijinirea organizațiilor locale, regionale, naționale sau internaționale ale societății civile implicate în protecția, promovarea sau apărarea drepturilor omului și în măsurile prevăzute la punctul (vii). (c) consolidarea cadrului internațional pentru apărarea drepturilor omului, justiție, statul de drept și democrație și pentru promovarea dreptului internațional umanitar, în special prin: (i) sprijinirea instrumentelor internaționale și regionale referitoare la drepturile omului, justiție, statul de drept și democrație; (ii) încurajarea cooperării societății civile cu organizațiile interguvernamentale internaționale și regionale și sprijinirea activităților societății civile care urmăresc să promoveze și să monitorizeze punerea în aplicare a instrumentelor internaționale și regionale referitoare la drepturile omului, justiție, statul de drept și democrație; (iii) formarea în domeniul dreptului internațional umanitar, diseminarea acestuia și sprijinirea asigurării respectării acestuia. (d) instaurarea unui climat de încredere în procesele electorale democratice, precum și consolidarea fiabilității și a transparenței acestora, contribuind totodată la eficiența și consecvența întregului ciclu electoral, în special prin: (i) trimiterea unor misiuni ale Uniunii Europene de observare a alegerilor; ii) adoptarea altor măsuri de observare a proceselor electorale; (iii) contribuția la dezvoltarea capacității de observare a alegerilor a organizațiilor societății civile la nivel regional și local și sprijinirea inițiativelor acestora care urmăresc să consolideze participarea la procesele electorale, precum și monitorizarea acestora; (iv) măsuri de sprijin menite să asigure integrarea în mod consecvent a proceselor electorale în ciclul democratic și să pună în aplicare recomandările formulate de misiunile de observare a alegerilor ale Uniunii. 2. Promovarea și apărarea egalității între femei și bărbați, a drepturilor copilului, a drepturilor popoarelor indigene, a drepturilor persoanelor cu handicap și a unor principii precum autodeterminarea, participarea, nediscriminarea grupurilor vulnerabile și responsabilitatea sunt luate în considerare, după nevoie, în toate măsurile de asistență prevăzute de prezentul regulament. 3. Măsurile de asistență sunt puse în aplicare pe teritoriile țărilor terțe sau sunt legate direct de situațiile care se ivesc în țările terțe ori de acțiunile la nivel global sau regional. 4. Măsurile de asistență țin seama de caracteristicile specifice situațiilor de criză sau situațiilor urgente și de țările sau cazurile în care există o lipsă acută de libertăți fundamentale, securitatea umană este puternic amenințată, iar organizațiile de apărare a drepturilor omului și apărătorii acestor drepturi își desfășoară activitatea în condiții extrem de dificile. Articolul 3 Cadrul general de programare și punere în aplicare Asistența Uniunii acordată în temeiul prezentului regulament este pusă în aplicare prin următoarele măsuri și în conformitate cu Regulamentul comun privind punerea în aplicare: (a) documente de strategie și revizuiri ale acestora, după caz; (b) programe anuale de acțiune, măsuri individuale și măsuri de sprijinire; (c) măsuri speciale. Articolul 4 Documente de strategie 1. Documentele de strategie definesc strategia Uniunii Europene în materie de asistență acordată în temeiul prezentului regulament, pe baza priorităților Uniunii, a situației internaționale și a activităților principalilor parteneri. Acestea sunt în conformitate cu scopul general, obiectivele, domeniul de aplicare și principiile prezentului regulament. 2. Documentele de strategie definesc domeniile prioritare selectate pentru finanțare din partea Uniunii pe durata perioadei de valabilitate a prezentului regulament, precum și obiectivele specifice, rezultatele preconizate și indicatorii de performanță. Ele prezintă, de asemenea, alocările financiare indicative, atât la nivel global, cât și pentru fiecare domeniu prioritar, eventual sub forma unui interval. 3. Documentele de strategie se adoptă în conformitate cu procedura stabilită la articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul comun de punere în aplicare. Documentele de strategie sunt actualizate în conformitate cu aceeași procedură în cazul în care acest lucru este impus de schimbări considerabile ale contextului și politicilor. Articolul 5 Comitetul Comisia este asistată de Comitetul pentru drepturile omului și democrație, denumit în continuare „comitetul”. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. Articolul 6 Suma de referință financiară Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în perioada 2014-2020 este de 1 578 000 000 EUR (prețurile actuale). Creditele anuale sunt aprobate de autoritatea bugetară în limitele cadrului financiar 2014-2020. Articolul 7 Serviciul European de Acțiune Externă Aplicarea prezentului regulament este în conformitate cu Decizia Consiliului 2010/427/UE de stabilire a organizării și funcționării Serviciului European de Acțiune Externă. Articolul 8 Intrarea în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2014. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Președintele Președintele FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Denumirea propunerii/inițiativei 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB 1.3. Tipul propunerii/inițiativei 1.4. Obiectiv(e) 1.5. Motivele propunerii/inițiativei 1.6. Durata acțiunii și impactul financiar al acesteia 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e) 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare 2.2. Sistemul de gestiune și control 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual 3.2.5. Participarea terților la finanțare 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Denumirea propunerii/inițiativei Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[11] Titlul 19: Relații externe Activitatea 19 04: Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) Titlul acestui capitol bugetar corespunde actualei structuri a instrumentelor financiare 2007-2013. Se propune menținerea aceleiași activități și a titlului 19 04. 1.3. Tipul propunerii/inițiativei ¨ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ¨ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[12] x Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea unei acțiuni existente ¨ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune reorientată spre o acțiune nouă 1.4. Obiective 1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă Acest instrument de finanțare urmărește să sprijine următoarele obiective strategice, menționate în Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020 – Partea a II-a” din 29 iunie 2011 (COM/2011/500 – Un buget pentru Europa 2020 – Partea a II-a, fișa de politică „Acțiune externă”, p. 44): Prezentul regulament va avea două obiective: 1. să consolideze respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, astfel cum sunt ele proclamate în Declarația Universală a Drepturilor Omului și în celelalte instrumente internaționale și regionale și să îmbunătățească protecția, promovarea și monitorizarea acestora, în principal prin sprijinul acordat organizațiilor relevante ale societății civile, apărătorilor drepturilor omului și victimelor represiunilor și abuzurilor; 2. să sprijine și să consolideze reformele democratice în țările terțe prin îmbunătățirea democrației participative și reprezentative, întărirea ciclului democratic în ansamblu și îmbunătățirea fiabilității proceselor electorale, în special prin misiuni de observare a alegerilor. 1.4.2. Obiectivul (obiectivele) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză Cele două obiective menționate mai sus vor fi puse în practică prin diferite obiective specifice. Obiectivul specific nr.1 Organizarea de campanii tematice, care să combine acțiunile de lobby și operațiunile pe teren pentru susținerea unor cauze majore (de exemplu, justiția internațională) și abordarea cazurilor de încălcare gravă a drepturilor omului (tortură, pedeapsa capitală, discriminare etc.) și totodată pentru acordarea unui sprijin în punctele esențiale actorilor-cheie și inițiativelor de educație civică legate de acest obiectiv. Obiectivul specific nr.2 Acordarea de sprijin orientat pentru dezvoltarea unor societăți civile puternice, ajutându-le să devină mai independente în eforturile de căutare și apărare a democrației și drepturilor omului și pentru a-și îndeplini rolul specific de actori în slujba unor schimbări pozitive. Obiectivul specific nr.3 Consolidarea potențialului UE, pentru a putea acționa în cele mai dificile împrejurări, pentru a acționa rapid în cazurile urgente legate de drepturile omului și pentru a sprijini apărătorul drepturilor omului în cazul în care are nevoie de protecție. Obiectivul specific nr.4 Asigurarea unei abordări mai solide și mai bine integrate a ciclurilor democratice, prin observarea alegerilor și alte tipuri de sprijinire a proceselor democratice și electorale. 1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate. Sprijin în vederea obținerii de rezultate tangibile în promovarea și sprijinirea democrației și a drepturilor omului în lume; Lansarea de proiecte în timp util, care să includă mecanisme de reacție rapidă în cazurile urgente de încălcare a drepturilor și de sprijinire a apărătorilor drepturilor omului; monitorizarea, întocmirea de acte adiționale, plata și încheierea la termen. 1.4.4. Indicatori de rezultate și de impact A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei. Punerea în aplicare a obiectivelor menționate mai sus și a celor patru obiective specifice se va măsura, între altele, prin următorii indicatori de rezultate și de impact: numărul campaniilor lansate, inclusiv a acțiunilor de lobby, respectiv volumul schimbărilor pozitive obținute în actele cu putere de lege și normele administrative din țările terțe referitoare la clauzele privind drepturile omului; numărul de convenții internaționale ratificate, respectiv câte convenții ar putea intra în vigoare și în câte țări, ca rezultat al sprijinului acordat de UE; numărul de operațiuni pe teren, respectiv câte organizații ale societății civile și/sau grupuri private de drepturi civice aflate în dificultate au fost sprijinite, care, altfel, ar fi trebuit să se descurce pe cont propriu; numărul de cetățeni, profesioniști și studenți formați și antrenați în acțiuni de sensibilizare și educație legate de drepturile omului și democrație; numărul de actori-cheie sprijiniți, respectiv acțiunile, rapoartele, jurisprudența și/sau declarații ale organizațiilor internaționale legate în mod direct de sprijinul UE ; numărul de proiecte desfășurate de societatea civilă, la nivel global și local și impactul acestora în termeni de promovare, protecție și monitorizare a drepturilor omului; numărul de cazuri de apărători ai drepturilor omului, respectiv numărul de persoane care au beneficiat de protecție politică, juridică și/sau fizică și au fost puse la adăpost de abuzuri; numărul de proiecte desfășurate în țările și situațiile cele mai dificile, respectiv numărul de activități și actori care au beneficiat de sprijin în aceste împrejurări extrem de dificile; Numărul de procese electorale și cicluri democratice sprijinite, observate și monitorizate, respectiv numărul de recomandări ale misiunilor UE de observare a alegerilor puse în aplicare pe teren. 1.5. Motivele propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerința(cerințele) de îndeplinit pe termen scurt sau lung Secțiunea 1 a expunerii de motive subliniază cerințele politice pe care instrumentele urmăresc să le îndeplinească în contextul unor orientări politice aflate în evoluție. Luând în considerare natura specifică a promovării și sprijinirii democrației și drepturilor omului la nivel mondial și răspunzând cazurilor urgente de încălcare a drepturilor omului sub aspectul protecției apărătorilor drepturilor omului, cerințele vor fi atât pe termen scurt, cât și pe termen lung. 1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE În contextul propriilor realizări în materie de rezolvare a conflictelor, de consolidare a păcii și de creare a prosperității, UE pare să beneficieze de o poziție excelentă pentru a-și duce la îndeplinire acțiunile pe plan extern, în numele și împreună cu statele membre, dat fiind că, în general, se bucură de credibilitate în țările în care activează. Ea este bine plasată pentru a-și asuma rolul de lider mondial în numele cetățenilor săi, în special în ceea ce privește sprijinirea și promovarea democrației și a drepturilor omului. Cu toate acestea, valoarea adăugată a UE nu se poate reduce la un bilanț: contribuția sa la consolidarea păcii mondiale, asistența acordată persoanelor care se confruntă cu sărăcia și sprijinirea democratizării și a respectării drepturilor omului sunt dovezi indiscutabile ale valorii adăugate pe care o reprezintă activitatea zilnică a UE. Tocmai pe aceste aspecte se vor axa prioritățile viitoarelor instrumente financiare destinate acțiunii externe a UE. Fiind constituită din 27 de state membre care activează în cadrul unor strategii și politici comune, UE are importanța necesară pentru a răspunde provocărilor globale, între acestea numărându-se promovarea caracterului universal al drepturilor omului. Datorită domeniului său larg de acțiune, UE poate furniza ajutor în cele mai izolate zone ale lumii, unde cele mai multe state membre au interese strategice minore, sunt slab reprezentate și au o capacitate de acțiune redusă. De exemplu, datorită acțiunii UE în Fiji, Vanuatu sau Timorul de Est, unde, recent, au fost acordate noi fonduri pentru instaurarea unei democrații stabile și dezvoltarea durabilă, beneficiază de ajutor persoanele care se confruntă cu cele mai mari dificultăți și care, altfel, nu ar primi niciun sprijin. Într-o perioadă de restricții bugetare, când mai multe state membre sunt obligate să își întrerupă activitatea în anumite sectoare și țări, UE poate juca în continuare un rol activ în promovarea păcii, democrației, solidarității, stabilității, prosperității și reducerii sărăciei în vecinătatea sa și la scară mondială. În acest context, se justifică, mai mult ca oricând, dintr-o perspectivă pur economică, opțiunea de a investi bani la nivelul UE, unde se poate acționa eficient. De fapt, modul de a acționa prin intermediul UE poate ajuta statele membre să economisească bani. Anumite reforme privind eficacitatea ajutorului, în special în materie de diviziune a muncii, ar putea contribui la realizarea de economii între 3 și 6 miliarde EUR anual, conform unui studiu independent realizat recent (Beneficiile unei abordări europene, realizat de HTSPE). Modul de acționa prin intermediul UE este, de asemenea, mai ieftin. Costurile administrative – estimate la 5,4 %, pe baza datelor din 2009 – sunt mai scăzute decât media costurilor administrative ale principalilor donatori pentru asistența bilaterală. Normele administrative aplicabile sunt menite să asigure cheltuirea corespunzătoare a banilor contribuabililor europeni, prin utilizarea de criterii stricte, care pot fi monitorizate. În plus, Comisia Europeană este unul dintre cele mai transparente organisme de ajutor din lume. O astfel de transparență este în sine un instrument important pentru asigurarea unor rezultate pe măsura cheltuielilor. Acest lucru a fost recunoscut de organizația Publish what you Fund, care a clasat Comisia Europeană pe poziția a patra (din 30) în prima sa evaluare a donatorilor în materie de transparență a ajutoarelor, publicată în luna februarie a acestui an. CE își continuă eforturile de îmbunătățire în acest domeniu. Într-o recentă consultare pe tema Cărții verzi, menită să identifice punctul de vedere al părților interesate cu privire la politica de dezvoltare, toți respondenții au fost de acord asupra rolului pozitiv jucat de UE în sprijinirea bunei guvernanțe (inclusiv participarea societății civile), a securității, a drepturilor omului și a egalității între femei și bărbați. 1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similare Revizuirile și evaluările au evidențiat o serie de puncte forte IEDDO oferă libertate de acțiune, permițând un mod de lucru fără necesitatea acordului guvernelor, ceea ce reprezintă un element deosebit de important, în special în domeniul sensibil al democrației și al drepturilor omului. Prin urmare, instrumentul sprijină educația democratică, la nivelul studiilor superioare, în străinătate, a viitorilor lideri tineri din Belarus sau încearcă să atenueze incriminarea pe nedrept a activiștilor pentru democrație închiși pentru acte de dizidență. Trebuie, în schimb, asigurată protecția apărătorilor victimelor, de exemplu, avocații – prin sistemul de sprijinire a apărătorilor drepturilor omului – întrucât ei riscă să fie pedepsiți cu închisoarea pentru a fi pledat în favoarea activiștilor pentru democrație și a apărătorilor drepturilor omului. Totodată, IEDDO oferă un plus de flexibilitate și o capacitate sporită de reacție la situații instabile, spre deosebire de abordarea bazată pe programarea pe termen lung a programelor geografice. Comitetul de reformă din Tunisia a beneficiat de asistență imediată pentru a-și elabora foaia de parcurs privind tranziția și pentru a ajuta societatea civilă să contribuie la acest proces. De asemenea, acest instrument va asigura o formare în domeniul democrației pentru activiștii politici, va sprijini o presă liberă și mijloace de comunicare în masă independente și pluraliste, bazate pe mijloace convenționale și pe suport TIC, inclusiv tehnologii de comunicații electronice necenzurate și care să funcționeze fără întreruperi, va veghea la o tranziție democratică și va sprijini educația civică privind mecanismele democrației. De asemenea, IEDDO ar putea contribui la consolidarea capacității de producție a mijloacelor de comunicare în masă și la formarea jurnaliștilor. În vederea apropiatelor alegeri din Tunisia, acesta oferă posibilități de formare a miilor de observatori locali și va cuprinde misiunea UE de observare a alegerilor preconizată. Totodată, IEDDO intervine în cele mai dificile contexte, în care drepturile și libertățile esențiale sunt cel mai amenințate. Pentru a asigura siguranța fizică a activiștilor sau a altor persoane a căror viață poate fi serios pusă în pericol, detaliile unor astfel de proiecte nu pot fi făcute publice. Comisia Europeană raportează cu privire la aceste proiecte numai unor persoane autorizate din cadrul Consiliului, Parlamentului și SEAE, prin aplicarea principiului necesității de a cunoaște, și nu poate decât să elogieze curajul unor activiști atât de devotați. Aceste cazuri dificile reprezintă aproximativ 20 % din activitățile IEDDO. Începând din 2007, IEDDO a sprijinit peste 100 de astfel de proiecte (în valoare de 60 milioane EUR). În special, cu ajutorul rețelei sale de apărători ai drepturilor omului, IEDDO a susținut 19 proiecte în acest domeniu (în valoare de 13,5 milioane EUR) în peste 45 de țări. În acest context, IEDDO acționează ca o gură de aer proaspăt, majoritatea proiectelor concentrându-se pe acordarea de ajutor societății civile și mijloacelor de comunicare slăbite sau perturbate, deschizând poarta dialogului și schimbării. Instrumentul oferă o șansă educației democratice a studenților și grupurilor vulnerabile, stabilite deseori peste hotare. Ajută la apărarea, în străinătate, a intereselor societății civile și ale diasporei. Uneori încearcă numai să protejeze și, dacă este nevoie, să scoată din țară victimele represiunii antidemocratice, oferindu-le condiții de siguranță. Ca urmare a „Revoluției iasomiei”, se poate dezvălui acum faptul că, în 2010, anterior tranziției, IEDDO a sprijinit, în Tunisia, activitățile Ligii tunisiene pentru drepturile omului, (LTDH), Asociației democratice a femeilor (ATFD), Uniunii sindicatelor (UGTT), asociațiilor judecătorilor și avocaților și altor organizații. În acel moment, lipsa de publicitate cu privire la acest sprijin ar putut fi interpretată ca o formă de abandon sau de incapacitate de reacție, dar, în realitate, IEDDO acționa la fața locului. Revizuirile și evaluările au adus, de asemenea, în prim-plan trei serii de întrebări În primul rând, obiectivele și strategiile definite în mod larg au generat o anumită fragmentare a abordărilor și o lipsă de lizibilitate a instrumentului, creând riscul de a exista suprapuneri, dificultăți de măsurare a impactului activităților și o anumită reducere a nivelului de complementaritate. În al doilea rând, în timp ce, în situațiile cele mai dificile, descrierea oficială a proiectului a fost camuflată sub activități de dezvoltare mai tradiționale, pentru a proteja proiectul într-un mediu ostil, caracterul adițional al resurselor IEDDO fără acordul țării prezintă și riscul ca acestea să fie utilizate pentru activități neprioritare din perspectiva domeniului de aplicare a instrumentului. Aceasta a condus la instituirea de măsuri de sprijin calitativ. În al treilea rând, necesitatea creșterii flexibilității instrumentului este recurentă. Acest lucru este adevărat îndeosebi cu privire la componenta mai restrânsă a instrumentului care se ocupă de situațiile cele mai dificile în materie de încălcare a drepturilor omului și cazuri urgente, pentru care un sistem de cereri de oferte deschise pare inadecvat. 1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante Ca urmare a acestui mandat prevăzut explicit în tratat, promovarea și sprijinirea democrației și a drepturilor omului trebuie integrată în toate politicile UE. IEDDO face parte din arhitectura diferitelor instrumente financiare de acțiune externă propuse în comun de Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant pentru PESC. Acesta vine în completarea instrumentelor pe termen lung, concentrându-se pe activitățile OSC-urilor în domeniul democrației și drepturilor omului, abordând cele mai dificile situații, finanțând misiunile UE de observare a alegerilor și sprijinind campaniile locale, regionale și mondiale axate pe probleme esențiale privind drepturile omului. Este un segment important al setului mai larg de instrumente în domeniul acțiunii externe de promovare și protejare a respectării drepturilor omului. De asemenea, IEDDO completează setul de instrumente privind gestionarea și prevenirea situațiilor de criză, precum și ajutorul umanitar, operațiunile PESC și Instrumentul de stabilitate, furnizând sprijin rapid în cazurile urgente de încălcare a drepturilor omului. Totodată, el acționează ca o punte de legătură între acțiunile de acordare de ajutor de urgență, reabilitare și dezvoltare, oferind posibilitatea de a asigura modalități de reabilitare fizică și mentală și de reinserție pentru victimele abuzurilor sau oferind asistență apărătorilor drepturilor omului când au urgent nevoie de protecție. Este esențial să se asigure, în mod pragmatic, pe teren, coordonarea și o diviziune adecvată a muncii între IEDDO și alte instrumente cu care interacționează, în special în fazele de evaluare a nevoilor. Într-adevăr, IEDDO completează operațiunile ECHO, dat fiind că refugiații și beneficiarii ajutorului umanitar de urgență sunt adesea victime ale unor acte de încălcare a drepturilor omului care trebuie documentate, înregistrate și tratate. Există puternice sinergii și raporturi de consolidare reciprocă cu Instrumentul de stabilitate (de exemplu, în cazuri de urgență), programul privind actorii neguvernamentali (de exemplu, sprijinul acordat OSC-urilor), programul „Investiții în resurse umane” (de exemplu, egalitatea de gen și grupurile private de drepturi civice) și, în viitor, noul Instrument pentru societatea civilă dedicat țărilor din vecinătate. 1.6. Durata acțiunii și impactul financiar al acesteia x Propunere/inițiativă pe durată determinată – x Propunere/inițiativă în vigoare de la 1 ianuarie 2014 – Impactul financiar de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020. ¨ Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată – punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA, – urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră. 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[13] x Gestionare centralizată directă de către Comisie x Gestionare centralizată indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție: – x agențiilor executive – x organismelor instituite de Comunități[14] – x organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public. – x persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar x Gestionare partajată cu state membre x Gestionare descentralizată împreună cu țări terțe x Gestionare în comun cu organizații internaționale (a se preciza) Dacă se indică mai multe moduri de gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“. Observații Natura specifică a instrumentului, ce constă în abordarea unor cazuri sensibile și complexe privind respectarea drepturilor omului și a democrației, în special în țările și situațiile cele mai dificile, precum și în reacția la nevoile urgente de asigurare a protecției necesită cât mai multe moduri de gestionare. 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții. Sistemele de monitorizare și evaluare ale Comisiei Europene sunt din ce în ce mai orientate pe rezultate. Acestea implică atât personal intern, cât și experți externi. Coordonatorii din cadrul delegațiilor și de la sediu monitorizează sistematic punerea în aplicare a proiectelor și programelor, în diverse moduri, inclusiv, atunci când este posibil, prin vizite pe teren. Acțiunile de monitorizare oferă informații utile privind progresele realizate și îi ajută pe responsabili să identifice blocajele reale și potențiale și să adopte măsurile corespunzătoare. Sunt angajați experți externi independenți pentru a evalua rezultatele acțiunilor externe ale UE prin intermediul a trei sisteme diferite. Aceste evaluări contribuie la asumarea răspunderii și la îmbunătățirea intervențiilor în curs. Totodată, în acest mod se transmit învățăminte din experiența acumulată pentru a perfecționa viitoarele politici și acțiuni. Instrumentele utilizează criteriile de evaluare recunoscute la nivel internațional elaborate de OCDE-CAD, inclusiv impactul (potențial). În primul rând, la nivel de proiect, sistemul de monitorizare axat pe rezultate gestionat de la nivel central oferă o primă imagine, orientată asupra calității unui eșantion de măsuri. Utilizând o metodologie foarte structurată și standardizată, experți ai sistemului de monitorizare axat pe rezultate atribuie calificative care evidențiază punctele forte și punctele slabe ale proiectului, oferind totodată recomandări privind măsurile de îmbunătățire a eficacității. Evaluările de la nivel de proiect, gestionate de delegația UE însărcinată cu proiectul, furnizează o analiză mai detaliată și mai aprofundată, ajutându-i pe gestionarii proiectelor să își îmbunătățească acțiunile în curs și să le pregătească pe cele viitoare. Experții externi independenți, care dispun de expertiză tematică și de teren, sunt angajați să realizeze analiza și să colecteze reacții și probe din partea tuturor părților interesate, inclusiv din partea beneficiarilor finali. Comisia realizează, de asemenea, evaluări strategice ale politicilor sale, din faza de programare și stabilire a strategiei până la punerea în aplicare a măsurilor într-un anumit sector (de exemplu, sănătate, educație etc.), țară sau regiune ori a unui anumit instrument. Aceste evaluări sunt o contribuție importantă la formularea politicilor și la elaborarea instrumentelor și a proiectelor. Ele sunt toate publicate pe site-ul internet al Comisiei, iar o sinteză a rezultatelor este inclusă în raportul anual către Consiliu și Parlamentul European. 2.2. Sistemul de gestiune și control 2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e) Mediul operațional al intervențiilor care urmează a fi efectuate prin intermediul acestui instrument prezintă următoarele riscuri privind îndeplinirea obiectivelor instrumentului: – împrejurările dificile vizate în care operează instrumentul în majoritatea țărilor/situațiilor dificile pot genera anumite constrângeri de natură fizică și politică pentru realizarea proiectelor; – proiectele dispersate și de mică anvergură desfășurate pe întreg globul se pot confrunta cu dificultăți legate de asigurarea resurselor necesare punerii în aplicare și monitorizării; – marea diversitate a beneficiarilor, ce dispun de structuri diferite de gestiune și control și, deseori, de capacități reduse, pot genera dificultăți și întârzieri în punerea în aplicare; – calitatea și cantitatea reduse, precum și caracterul deseori controversat al datelor privind evoluția democrației și a drepturilor omului în diferite țări terțe, pot reduce capacitatea Comisiei de a raporta și de a-și asuma răspunderea în legătură cu rezultatele; – lipsa creditelor administrative poate avea drept urmare insuficiența resurselor care să asigure o gestionare corectă a instrumentului. 2.2.2. Metoda (metodele) de control preconizată (preconizate) Controlul intern al Comisiei are menirea de a oferi o garanție stabilă cu privire la îndeplinirea obiectivelor din perspectiva eficacității și eficienței operațiunilor pe care le desfășoară, a fiabilității rapoartelor sale financiare și a respectării cadrului legislativ, financiar și procedural relevant. Comisia desfășoară un larg proces de politică și de planificare strategică, activități de audit intern și extern și alte standarde de control intern ale Comisiei. Aceasta va continua să utilizeze actualul său sistem contabil (ABAC), precum și un instrument de ajutor extern specific, cum ar fi Sistemul comun de informații RELEX (CRIS) și va respecta cele mai înalte standarde de proceduri contabile și raportare financiare pentru a asigura în permanență opinia fără rezervă a auditorilor externi (Curtea de Conturi). În plus, pentru un maximum de eficacitate și eficiență, Comisia recurge la o abordare diferențiată, care include: – - o gestionare deconcentrată a unei părți importante a ajutorului pe care îl acordă, de către delegația UE de pe teren; – - delimitarea clară a răspunderii financiare prin intermediul subdelegărilor autorităților de autorizare la sediu și în delegații ; – - raportarea periodică, inclusiv declarațiile de asigurare anuale ale șefului delegației; – - programe de formare solide atât la sediu, cât și în delegații; – - sprijin și orientări substanțiale; – - controale periodice; – - o metodologie a gestionării ciclului unui proiect și susținerea calității fiecărei componente a acestuia; – - gestionarea programelor și proiectelor, instrumente de monitorizare și raportare pentru o punere în aplicare eficientă, inclusiv monitorizarea periodică externă a proiectului la fața locului. 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor Date fiind condițiile extrem de riscante în care operează EuropeAid /FPI, sistemele acestora trebuie să poată anticipa incidența semnificativă a erorilor de conformitate (neregularități) în cadrul tranzacțiilor și să asigure un nivel ridicat de controale în scopul prevenirii, detectării și remedierii într-o fază cât mai timpurie a procesului de plată. În practică, aceasta înseamnă că EuropeAid/FPI se vor baza în cea mai mare măsură, în cadrul verificărilor de conformitate efectuate, pe controalele multianuale ex-ante semnificative, efectuate pe teren atât de auditorii externi, cât și de personalul Comisiei înainte de plățile finale ale proiectului (continuând totodată să efectueze audituri și controale ex-post), depășind astfel cu mult garanțiile financiare impuse de regulamentul financiar. Cadrul de conformitate al EuropeAid/FPI este constituit, printre altele, din următoarele elemente semnificative: Măsuri preventive – un trunchi comun de cursuri privind combaterea fraudei, destinate personalului de gestionare a ajutorului și auditorilor; – servicii de orientare (inclusiv pe internet), care să includă ghidul practic pentru încheierea contractelor, EuropeAid Companion și un set de instrumente privind gestiunea financiară (destinate partenerilor de punere în aplicare); – Evaluarea ex-ante pentru a garanta aplicarea, în cadrul autorităților ce asigură gestionarea fondurilor relevante în conformitate cu gestiunea în comun și gestiunea descentralizată, a unor măsuri corespunzătoare de combatere a fraudei, în scopul prevenirii și detectării cazurilor de fraudă în cadrul gestionării fondurilor UE; – identificarea ex-ante a mecanismelor de combatere a fraudei existente în țara parteneră, ca parte a evaluării criteriului de eligibilitate din cadrul gestionării finanțelor publice, în vederea acordării sprijinului bugetar (respectiv un angajament de a combate frauda și corupția, autorități de control corespunzătoare, capacități judiciare suficiente și mecanisme de răspuns și de sancționare eficiente); – în 2008, Comisia a semnat Inițiativa internațională privind transparența ajutoarelor (IATI) la Accra, aprobând un standard de asigurare a transparenței ajutorului care să asigure furnizarea la timp, cu regularitate, a unor date detaliate privind fluxurile de ajutoare și documentele legate de acestea; – începând cu 14 octombrie 2011, Comisia pune în aplicare prima fază a standardului IATI pentru transparența publicării de informații privind ajutoarele, înainte de următorul Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, de la Busan, din noiembrie 2011. În plus, Comisia va conlucra cu statele membre la realizarea unei aplicații informatice comune online, denumită TR-AID, care transpune datele UE privind ajutoarele furnizate prin intermediul IATI și din alte surse într-o interfață informativă privind ajutoarele ușor de întrebuințat. Măsuri de detectare și remediere – auditurile și controalele externe (atât cele obligatorii, cât și cele bazate pe analiza riscurilor), inclusiv cele realizate de Curtea de Conturi Europeană; – verificările retrospective (bazate pe analiza riscurilor) și recuperările; – suspendarea finanțării UE în cazul constatării unor cazuri grave de fraudă, printre care cele de corupție pe scară largă, până în momentul în care autoritățile adoptă măsurile corespunzătoare de remediere și prevenire a unor fraude de acest tip. EuropeAid/FPI vor lucra în continuare la elaborarea strategiei de combatere a fraudei, în conformitate noua strategie antifraudă a Comisiei, adoptată la 24 iunie 2011, pentru a garanta, între altele, următoarele: – controalele interne antifraudă ale EuropeAid și FPI se conformează în totalitate noii strategii antifraudă a Comisiei; – abordarea EuropAid/FPI în materie de gestionare a riscului de fraudă este canalizată către identificarea zonelor cu risc de fraudă și a reacțiilor adecvate; – sistemele utilizate pentru utilizarea fondurilor UE în țările terțe permit recuperarea datelor relevante în vederea includerii lor în gestionarea riscului de fraudă (de exemplu, dubla finanțare); – atunci când este necesar, pot fi create grupuri de lucru în rețea și instrumente IT consacrate analizării cazurilor de fraudă legate de sectorul ajutorului extern.2.4.Estimarea costurilor și a beneficiilor controalelor Costurile portofoliului EuropeAid în ansamblu, control intern/gestionare, se ridică în total la o medie anuală estimată de 658 de milioane EUR, angajate în planificarea bugetară 2014-2020. Această cifră include gestionarea FED, care operează într-un mod integrat, în cadrul structurii de gestionare a EuropeAid. Aceste costuri „neoperaționale” reprezintă aproximativ 6,4 % din media anuală estimată de 10,2 miliarde EUR planificată pentru angajamentele generale (operaționale + administrative) ale EuropeAid din portofoliul său de cheltuieli finanțat din Bugetul general al UE și Fondul european de dezvoltare pentru perioada 2014-2020. Aceste costuri de gestionare iau în considerare întregul personal al EuropeAid, de la sediu și din delegații, infrastructura, deplasările, activitățile de formare, de monitorizare, de evaluare și contractele de audit (inclusiv cele lansate de beneficiari). EuropeAid intenționează să reducă, cu timpul, raportul dintre activitățile de gestionare și cele operaționale prin sistemul îmbunătățit și simplificat al noilor instrumente, pe baza eventualelor schimbărilor care vor interveni în conformitate cu Regulamentul financiar revizuit. Beneficiile esențiale ale acestor costuri de gestionare se fac simțite sub aspectul îndeplinirii obiectivelor politice și al utilizării eficiente a resurselor, precum și prin aplicarea de măsuri ferme și rentabile și de controale care să asigure utilizarea legală și regulată a fondurilor. Deși se va continua îmbunătățirea naturii și orientării activităților de gestionare și a verificărilor de conformitate în legătură cu portofoliul, aceste costuri sunt necesare, în ansamblu, pentru îndeplinirea eficace și eficientă a obiectivelor instrumentelor cu un risc minim de neconformitate (sub nivelul de eroare reziduală de 2 %) și sunt semnificativ mai scăzute decât riscurile pe care le implică suprimarea sau reducerea controalelor interne în acest domeniu cu grad ridicat de risc. 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) afectată (afectate) · Linii bugetare de cheltuieli existente În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție Număr: || Dif./Nedif[15]. || Țări AELS[16] || Țări candidate[17] || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar IV || 19 04: Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului 19 04 01 Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) 19 04 03 Observarea alegerilor 19 04 05 Finalizarea cooperării anterioare 19 04 06 Proiectul-pilot „Forumul societății civile UE-Rusia” 19 04 07 Proiectul-pilot „Finanțarea victimelor actelor de tortură” || N/A || NU || NU || NU || NU · Noile linii bugetare solicitate În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție Număr: 19 04 || Dif./Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar IV || 19 04: Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului 19 04 01 Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) 19 04 02 Misiunile UE de observare a alegerilor (MOA ale UE) 19 04 03 Finalizarea cooperării anterioare || N/A || NU || NU || NU || NU 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor milioane EUR (cu 3 zecimale) Rubrica din cadrul financiar multianual: || 4 || „Europa globală” DG: DEVCO/FPI || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL  Credite operaționale || || || || || || || || 19 04 || Angajamente || (1) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87 Plăți || (2) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[18] Numărul liniei bugetare 19 0104 03 || || || || || || || || || || || (3) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83 TOTAL credite pentru DG DEVCO/FPI || Angajamente || =1+1a +3 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70 || Plăți || =2 +3 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60 . .  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87 Plăți || (5) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83 TOTAL credite în cadrul RUBRICII <4> din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70 Plăți || =5+ 6 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60 milioane EUR (cu 3 zecimale) Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative” milioane EUR (cu 3 zecimale) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL DG: DEVCO/FPI ||  Resurse umane || 7,168 || 7,096 || 7,024 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 49,100  Alte cheltuieli administrative || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846 TOTAL DG DEVCO/FPI || || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945 milioane EUR (cu 3 zecimale) || || || Anul N 2014 || Anul N+1 2015 || Anul N+2 2016 || Anul N+3 2017 || Anul N+4 2018 || Anul N+5 2019 || Anul N+6 2020 || TOTAL TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 219,963 || 224,143 || 228,365 || 232,693 || 237,194 || 241,794 || 246,494 || 1 630,645 Plăți || 199,763 || 203,543 || 207,365 || 211,293 || 215,294 || 219,494 || 223,794 || 1 480,545 3 2 2 Impactul estimat asupra creditelor operaționale – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale – x Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos: Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale) Obiective și realizări ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL REALIZĂRI Tipul realizării[19] || Costul mediu al realizării || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale OBIECTIVUL SPECIFIC NR 1[20] Campanii tematice (de ex , pe tema torturii, a pedepsei capitale etc. ) || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal obiectivul specific nr 1 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 546-616 || 20-25 % OBIECTIVUL SPECIFIC NR 2 Dezvoltarea unor societăți civile puternice || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal pentru obiectivul specific nr 2 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 2380- 2730 || 35-40 % OBIECTIVUL SPECIFIC NR 3 Situații urgente și extrem de dificile în materia drepturilor omului || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal pentru obiectivul specific nr 3 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 294-371 || 20-25 % OBIECTIVUL SPECIFIC NR 4 Sprijinirea ciclurilor democratice || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal pentru obiectivul specific nr 4 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 329-602 || 25-30 % din care misiunile UE de observare a alegerilor (MOA ale UE) || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 77-98 || 20-25 % COST TOTAL || 506-640 || 198,63 || 506-640 || 202,84 || 506-640 || 207,04 || 506-640 || 211,34 || 506-640 || 213,93 || 506-640 || 220,24 || 506-640 || 224,84 || 3542-4480 || 1 478,87 3 2 3 Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3 2 3 1 Rezumat – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite administrative – x Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos: milioane EUR (cu 3 zecimale) || Anul N[21] 2014 || Anul N+1 2015 || Anul N+2 2016 || Anul N+3 2017 || Anul N+4 2018 || Anul N+5 2019 || Anul N+6 2020 || TOTAL || RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || || || || Resurse umane || 7,17 || 7,10 || 7,02 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 49,10 || Alte cheltuieli administrative || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846 || Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945 || În afara RUBRICII 5[22] din cadrul financiar multianual || || || || || || || || || Resurse umane || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 61,67 || Alte cheltuieli cu caracter administrativ || 4,76 || 4,85 || 4,95 || 5,05 || 6,96 || 5,25 || 5,35 || 37,16 || Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83 || TOTAL || 21,333 || 21,306 || 21,324 || 21,349 || 23,264 || 21,551 || 21,654 || 151,780 3 2 3 2 Necesarul de resurse umane estimat – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane – x Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos: Estimarea trebuie exprimată în valoare întreagă (sau cel mult cu o zecimală) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 35,1 || 34,8 || 34,4 || 34,1 || 34,1 || 34,1 || 34,1 XX 01 01 02 (în delegații) || 9,8 || 9,7 || 9,6 || 9,5 || 9,5 || 9,5 || 9,5 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) || || || || || || || 10 01 05 01 (cercetare directă) || || || || || || ||  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[23] XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 5,2 || 5,2 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) || || || || || || || XX 01 04 yy [24] || - la sediu[25] || 34,7 || 34,1 || 33,4 || 32,7 || 32,1 || 31,5 || 30,9 în delegații || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) || || || || || || || Alte linii bugetare (a se preciza) || || || || || || || TOTAL || 158,3 || 157,1 || 155,9 || 154,8 || 154,1 || 153,5 || 152,9 . . Pentru 2014, resursele umane de la rubrica 5 sunt împărțite după cum urmează între DEVCO și FPI: - schema de personal: 5,5 ENI pentru FPI și 39,4 ENI pentru DEVCO (total = 44,9 ENI); - personal extern: 3,2 ENI pentru FPI și 2 ENI pentru DEVCO (total = 5,2 ENI) În ceea ce privește resursele umane de la rubrica 4 (linia „BA” din programul IEDDO), numărul de membri ai personalului care va fi finanțat în temeiul liniei „BA” în 2014 se ridică la 102,1 AC pentru DEVCO (28,7 la sediu și 73,4 AC în delegații) și 6 AC pentru FPI la sediu XX este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și luând în considerare constrângerile bugetare. Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate: Funcționari și agenți temporari || Decizii financiare și operaționale și punerea în aplicare financiară și operațională Personal extern || Punerea în aplicare tehnică 3 2 4 Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual – x Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual existent – x Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual A se explica reprogramarea necesară, precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente – ¨ Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[26] A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni, precizându-se rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente 3 2 5 Participarea terților la finanțare – xPropunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților – ¨Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează: 3 3 Impactul estimat asupra veniturilor – ¨ Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor – x Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar: – x asupra resurselor proprii – ¨ asupra diverselor venituri [1] Regulamentul (CE) nr. 1889/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială – JO L 386, p. 1, considerentul (8). [2] Concluziile Consiliului privind sprijinirea democrației în relațiile externe ale UE – Către o coerență și o eficiență sporite, 16081/09. [3] Concluziile Consiliului privind sprijinirea democrației în relațiile externe ale UE – Raportul pe 2010 privind progresele înregistrate și lista țărilor-pilot propuse, cea de-a 3 058-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe, Bruxelles, 13 decembrie 2010. [4] Comunicarea Comisiei din 25 ianuarie 2006. [5] Decizia 2010/427/UE a Consiliului din 26 iulie 2010. [6] Și anume, pacea și securitatea, reducerea sărăciei, ajutorul umanitar, efectuarea unor investiții în stabilitate și creștere în statele vizate de politica de extindere și de vecinătate, abordarea provocărilor globale, promovarea valorilor și standardelor europene și internaționale și sprijinirea creșterii și a competitivității peste hotare. [7] JO C , , p. . [8] JO C , , p. . [9] JO L 386, 29.12.2006, p. 1–11. [10] JO… [11] ABM (Activity-Based Management): gestionarea pe activități – ABB (Activity-Based Budgeting): stabilirea bugetului pe activități. [12] Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar. [13] Explicațiile privind modurile de gestionare, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [14] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar. [15] Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate. [16] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb [17] Țări candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest [18] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă. [19] Realizările se referă la produsele și servicii care urmează să fie furnizate (de exemplu: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construite etc.). [20] Conform descrierii din secțiunea 1.4.2., „Obiectiv(e) specific(e)…”. [21] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei. [22] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă. [23] AC= agent contractual; INT = personal pus la dispoziție de agenți de muncă temporară („Intérimaire”); JED = „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații); AL= agent local; END = expert național detașat. [24] Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”). [25] În special pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP). [26] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.