RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Al doilea raport privind progresele înregistrate de Kosovo* în ceea ce privește îndeplinirea cerințelor prevăzute de foaia de parcurs privind liberalizarea vizelor /* COM/2014/0488 final */





[*] 1. INTRODUCERE La 19 ianuarie 2012, Comisia Europeană a lansat un dialog cu Kosovo referitor la liberalizarea vizelor. La 14 iunie 2012, aceasta a prezentat guvernului din Kosovo o foaie de parcurs privind liberalizarea vizelor. Foaia de parcurs identifică legislația și toate celelalte măsuri pe care Kosovo trebuie să le adopte și să le pună în aplicare pentru a realiza progrese în vederea liberalizării vizelor. La 8 februarie 2013, Comisia a adoptat primul raport privind progresele realizate de Kosovo în contextul dialogului legat de vize[2]. Raportul conține o evaluare a progreselor realizate de Kosovo, recomandări pentru autoritățile din Kosovo și date statistice cu privire la impactul anticipat în materie de migrație și de securitate al regimului de călătorii fără vize. La 12 februarie 2013, Comisia a organizat a doua reuniune cu Kosovo la nivel de înalți funcționari. A treia și a patra reuniune au avut loc la 29 iulie 2013 și, respectiv, 16 iunie 2014. Prezentul document constituie cel de al doilea raport de evaluare de către Comisie a progreselor înregistrate de Kosovo în îndeplinirea cerințelor din foaia de parcurs privind vizele. Raportul sintetizează cele mai importante evoluții în ceea ce privește adoptarea sau modificarea legislației și punerea în aplicare a acesteia, cu recomandări adecvate pentru guvern. Acesta este însoțit de un document de lucru al serviciilor Comisiei, care descrie mai pe larg evoluțiile prezentate în raport. Documentul de lucru al serviciilor Comisiei abordează, de asemenea, impactul preconizat al liberalizării vizelor în materie de migrație și de securitate. Raportul și documentul de lucru se întemeiază pe rapoartele prezentate de guvernul Kosovo, pe rapoartele elaborate de experții statelor membre ale UE care au participat la misiunile de evaluare din decembrie 2013 și martie 2014, pe informațiile transmise de Oficiul UE în Kosovo și de EULEX, precum și pe date statistice compilate de Eurostat și prezentate de statele membre. Raportul și documentul de lucru al serviciilor Comisiei formulează recomandări în domeniile de politică în care sunt necesare reforme suplimentare, atât legislative, cât și legate de punerea în aplicare, în vederea liberalizării vizelor. Dialogul referitor la liberalizarea vizelor se desfășoară fără a aduce atingere poziției statelor membre ale UE cu privire la statutul Kosovo. 2. CERINȚE LEGATE DE READMISIE ȘI REINTEGRARE 2.1. Readmisia Cadrul juridic al Kosovo în materie de readmisie este în vigoare. Kosovo a continuat negocierea și încheierea de acorduri de readmisie cu statele membre ale UE și statele asociate Schengen, precum și cu principalele țări de tranzit și țări de origine a migrației neregulamentare[3]. Readmisia funcționează bine. Kosovo și-a îmbunătățit procesul de prelucrare a cererilor, iar numărul de cauze pendinte nu mai reprezintă un motiv de preocupare. Readmisia cetățenilor kosovari funcționează bine în general. Nu există date suficiente cu privire la readmisia resortisanților țărilor terțe și a apatrizilor. Recomandare: - continuarea negocierilor și a încheierii de acorduri de readmisie cu statele membre ale UE interesate și cu principalele țări de tranzit și țări de origine a migranților neregulamentari; - continuarea readmisiei din toate statele membre ale UE a cetățenilor kosovari, a resortisanților țărilor terțe și a apatrizilor care nu mai îndeplinesc condițiile de intrare și de ședere în statele respective; - luarea măsurilor necesare pentru a facilita readmisia persoanelor vulnerabile. 2.2. Reintegrarea În august 2013 a fost modificat Regulamentul privind reintegrarea, fiind introduse căi de atac și un temei juridic pentru o Comisie de recurs. Membrii Comisiei de recurs au fost numiți. Guvernul Kosovo continuă să finanțeze fondul de reintegrare. În 2013, suma alocată a fost de 3,2 milioane EUR. Aproximativ 1,7 milioane EUR au fost utilizate pentru acordarea de asistență financiară directă beneficiarilor și 1 milion EUR a fost transferat Ministerului Mediului și Amenajării Teritoriului în vederea renovării și construirii de locuințe pentru persoanele repatriate. Autoritățile tind să se concentreze mai degrabă pe serviciile de urgență decât pe serviciile de reintegrare durabilă. Numai persoanele care au părăsit Kosovo înainte de 28 iulie 2010 și care au depus cererea într-un anumit termen[4] au dreptul de a beneficia de fondul de reintegrare. Celelalte sunt eligibile pentru servicii elementare sau asistență socială oferită de municipalități. Data-limită de eligibilitate devine din ce în ce mai mult un obstacol în calea reintegrării durabile, întrucât un număr tot mai mare de persoane returnate care au părăsit Kosovo după iulie 2010 nu se califică pentru a primi asistență oferită din fond. Modificarea datei-limită de eligibilitate și axarea pe serviciile de reintegrare pe termen lung ar trebui să permită Kosovo să realizeze reintegrarea durabilă a cetățenilor săi repatriați. Sistemul de gestionare a cazurilor de reintegrare funcționează din ianuarie 2013; toate municipalitățile au avut acces la acesta din aprilie 2013. Sistemul permite înregistrarea de bază, dar nu prevede posibilitatea de urmărire. S-au difuzat orientări privind utilizarea sistemului și s-au organizat cursuri de formare pentru toate birourile municipale pentru comunități și returnare. Copiii returnați au acces la educație, deși cursurile de limbă și alte instrumente de sprijin lingvistic nu sunt puse la dispoziție în mod sistematic. Furnizarea de servicii medicale ar putea fi îmbunătățită într-o măsură mai mare; în special, personalul medical local nu este întotdeauna în măsură să diagnosticheze problemele de sănătate ale persoanelor repatriate. Recomandări: - ar trebui să se reorienteze utilizarea fondului de reintegrare de la serviciile de urgență către serviciile de reintegrare durabilă, cum ar fi educația, formarea profesională, asistența pentru ocuparea forței de muncă și locuințele; - ar trebui să se aibă în vedere revizuirea datei-limită de eligibilitate pentru serviciile finanțate din fondul de reintegrare; - ar trebui să se elaboreze un sistem de gestionare a cazurilor de reintegrare care să permită urmărirea serviciilor oferite tuturor beneficiarilor înregistrați; - ar trebui să se intensifice coordonarea cu organizațiile internaționale, în scopul de a evita suprapunerea activităților de asistență oferite cetățenilor repatriați. 3. SECȚIUNEA 1: SECURITATEA DOCUMENTELOR În februarie 2014, a fost lansat un nou sistem de înregistrare a datelor de stare civilă (CSRS), cu o bază de date centrală unică. În prezent, registrele și baza de date sunt utilizate în paralel. Există preocupări semnificative cu privire la coerența și acuratețea datelor stocate în CSRS, întrucât sistemul permite tipărirea unui certificat pentru același eveniment care conține seturi de date diferite sau date inexacte. Stocarea dosarelor fizice variază de la o municipalitate la alta și, în unele cazuri, nu se poate împiedica pierderea de informații. Registrele returnate din Serbia au fost scanate și încărcate în sistem ca fișiere de tip fotografie. Acestea pot fi consultate la cerere și utilizate pentru verificare. În decembrie 2013, Kosovo a adoptat acte legislative secundare care permit eliberarea certificatelor de stare civilă, la cerere, în alfabete și limbi precum limba bosniacă, alfabetul chirilic și limba turcă. Recomandare: - CSRS ar trebui să fie îmbunătățit considerabil pentru a asigura calitatea și coerența datelor stocate în acesta, dacă este necesar prin verificarea intrărilor în raport cu datele conținute în copiile certificate ale registrelor returnate din Serbia; - ar trebui să se asigure interoperabilitatea între documentul de călătorie, documentul de identitate și bazele de date în materie de aplicare a legii; - ar trebui să se elaboreze proceduri standard de operare pentru stocarea și legarea documentelor de origine. 4. SECȚIUNEA 2: GESTIONAREA FRONTIERELOR ȘI A MIGRAȚIEI 4.1. Gestionarea frontierelor S-au înregistrat progrese semnificative în domeniul gestionării integrate a frontierelor (GIF). În septembrie 2013, Legea privind controlul și supravegherea frontierelor a fost aliniată la acquis, iar noua Lege privind cooperarea între agenții a intrat în vigoare. S-au adoptat o nouă strategie de gestionare integrată a frontierelor și un plan de acțiune. Cadrul juridic de bază este în vigoare. Cooperarea cu țările învecinate s-a îmbunătățit. Delimitarea frontierei cu Muntenegru a progresat; 70 km de frontieră au fost delimitați, rămânând numai 9 km. Kosovo cooperează cu FRONTEX cu privire la schimbul de informații, analize de risc, consolidarea capacităților și formarea profesională. În 2013, Kosovo a desemnat un punct focal pentru analiza de risc, însărcinat cu menținerea legăturii cu FRONTEX. Punctele de trecere a frontierelor sunt suficient de pregătite pentru a efectua verificări de prima și a doua linie. Poliția de frontieră și autoritățile vamale au personal corespunzător pentru a controla fluxurile de trafic și circulația pasagerilor. În practică, nu se efectuează sistematic controale la frontieră pe culoarele de ieșire. În ianuarie 2013 a fost înființat un Centru național de gestionare a frontierelor. Centrul este alcătuit din personal de la toate autoritățile legate de frontieră și este responsabil cu analizele de risc operațional și strategic la nivel central, schimbul de informații și protecția datelor. La nivel local, analiza de risc se efectuează la punctele de trecere a frontierei, dar utilizarea practică a acestui instrument analitic este limitată. Kosovo rămâne o locație importantă de tranzit pentru migrația neregulamentară și traficul de persoane. Numărul de cazuri de facilitare a migrației neregulamentare, a traficului de persoane sau de droguri care au fost detectate și anchetate rămâne scăzut[5]. Recomandări: - depunerea de eforturi în vederea încheierii procesului de delimitare a frontierei cu Muntenegru; - efectuarea de controale sistematice la frontieră atât pe culoarele de intrare, cât și pe cele de ieșire; clarificarea domeniului de aplicare a registrului de intrări/ieșiri; elaborarea de proceduri standard de operare pentru înregistrarea pasagerilor; - asigurarea accesului la internet al Agenției alimentare și veterinare în toate punctele de trecere a frontierei; - asigurarea unor actualizări periodice a eșantioanelor de documente de călătorie în fiecare punct de trecere a frontierei; - furnizarea de echipamente eficiente de supraveghere a frontierelor; - intensificarea utilizării analizei de risc, în special în planificarea acțiunilor operaționale; - prevenirea, într-o manieră transfrontalieră, a migrației neregulamentare și a traficului de persoane. 4.2. Gestionarea migrației În 2013, Kosovo a revizuit și a adoptat un pachet legislativ de stabilire a cadrului legislativ pentru gestionarea migrației, inclusiv legislația privind străinii, cetățenia și dreptul de azil. Noua legislație introduce definiții compatibile cu acquis-ul UE. În prezent, se eliberează vize în străinătate numai în Turcia și în Albania; în cadrul altor misiuni au început pregătirile tehnice pentru lansarea sistemului de informații privind vizele din Kosovo. În 2013, Ministerul Afacerilor Interne a alocat 1 milion EUR pentru construirea unui nou centru de detenție. Centrul urmează să devină operațional până la sfârșitul anului 2014. În decembrie 2012, Kosovo a lansat o nouă bază de date privind migrația și azilul; cu toate acestea, baza de date nu este încă pe deplin operațională sau interconectată cu alte baze de date care conțin date privind migrația. Legea privind străinii reglementează accesul autorităților la baza de date. În octombrie 2013 s-au adoptat o nouă strategie națională și un plan de acțiune național privind migrarea și a fost înființată o autoritate națională însărcinată cu monitorizarea fluxurilor de migrație. Recomandări: - continuarea punerii în aplicare a cadrului juridic; asigurarea respectării garanțiilor procedurale privind detenția, îndepărtarea și returnarea; - lansarea sistemului de informații privind vizele din Kosovo la toate posturile consulare și diplomatice; - examinarea posibilității de a elabora o strategie și un plan de lucru pentru integrarea străinilor, cu scopul de a facilita integrarea acestora în societate; - construirea unui centru de detenție pentru cetățenii străini reținuți; - examinarea posibilității de a introduce un termen-limită pentru cazarea cetățenilor străini la Aeroportul Internațional Pristina; - continuarea dezvoltării bazei de date privind migrația și azilul; permiterea accesului tuturor autorităților relevante la baza de date; - îmbunătățirea interoperabilității bazelor de date în domeniul politicii privind migrația și azilul; - continuarea dezvoltării unui profil extins al migrației. 4.3. Azilul În iulie 2013 a fost adoptată o nouă lege privind azilul, iar legislația secundară corespunzătoare a fost modificată. Drepturile și obligațiile solicitanților de azil și ale persoanelor care beneficiază de protecție sunt în conformitate cu acquis-ul. Furnizarea de servicii de interpretare ar trebui să fie îmbunătățită. Rolul Biroului Înaltului Comisar pentru refugiați a fost aliniat cu dispozițiile Directivei privind procedurile de azil, precum și ale Convenției de la Geneva. Recomandări: - asigurarea disponibilității interpreților și luarea în considerare a posibilității interpretării de la distanță; - interconectarea bazelor de date relevante, cum ar fi sistemul de gestionare a frontierelor, sistemul de informații privind vizele din Kosovo și baza de date privind azilul. 5. SECȚIUNEA 3: ORDINEA PUBLICĂ ȘI SECURITATEA Noul cadru de justiție penală a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2013. În martie 2013, autoritățile din Kosovo au efectuat prima revizuire a sistemului de justiție penală. Sistemul de justiție penală ar putea beneficia de o mai bună coordonare și o abordare comună între instituții. A fost creat un mecanism de monitorizare, însă în continuare nu există suficiente date și se înregistrează o stabilire deficitară a priorităților în urmărirea criminalității organizate și a cazurilor de corupție celor mai grave. În ceea ce privește independența judiciară, s-a înregistrat o scădere semnificativă a numărului de declarații publice făcute de politicieni cu privire la procesele penale. Hărțuirea judecătorilor și a procurorilor de către mass-media rămâne un motiv serios de preocupare. Intimidarea martorilor continuă să reprezinte o problemă. Au fost înregistrate îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește profesionalismul și personalul poliției și al autorităților vamale din Kosovo. Capacitatea organelor de urmărire penală și sistemul instanțelor trebuie să fie consolidate. Aceste agenții sunt subfinanțate și se confruntă cu dificultăți în ocuparea posturilor vacante, în special a celor rezervate persoanelor care aparțin minorităților. Există deficiențe în procedura de numire a judecătorilor și a procurorilor. Kosovo ar trebui să armonizeze cele patru legi principale care au intrat în vigoare în ianuarie 2013 privind criteriile de numire și de demitere a judecătorilor și a procurorilor. Deși s-au înregistrat unele progrese în reducerea acestuia, există în continuare un număr considerabil de acțiuni în justiție nesoluționate. Kosovo nu dispune încă de o bază de date electronică privind cazierele judiciare. Dosarele privind antecedentele penale sunt încă elaborate manual de la caz la caz. Guvernul intenționează să creeze un sistem de informații privind cazierele judiciare în 2014. Sistemul judiciar nu dispune de un sistem integrat de gestionare a cauzelor care să permită urmărirea cauzelor din faza de sesizare și anchetare până la urmărirea penală, la pronunțarea unei hotărâri și la recuperarea activelor. În 2014, guvernul a lansat un proiect-pilot privind elaborarea unui astfel de sistem. În martie 2013, guvernul a aprobat o nouă strategie și un plan de acțiune privind activitățile polițienești bazate pe informații. În martie 2014 a fost publicată prima evaluare a amenințării pe care o reprezintă criminalitatea gravă și organizată în Kosovo. Activitățile polițienești bazate pe informații trebuie să fie consolidate; aptitudinile analitice ar trebui să fie dezvoltate în continuare și ar trebui să se consolideze cooperarea între agenții. Un proiect de lege privind interceptarea stabilește principiile generale și responsabilitățile instituționale care ghidează interceptarea legală prin intermediul dispozitivelor electronice. Legea ar trebui să fie adoptată și ar trebui să se stabilească proceduri detaliate prin legislația secundară. În 2013 au fost adoptate acte legislative secundare de însoțire a Legii privind protecția martorilor. Direcția de poliție relevantă este dotată cu personal suficient și dispune de un buget propriu. Kosovo ar trebui să aibă în vedere transferul internațional al martorilor în cazurile sensibile. În ianuarie 2014, guvernul a adoptat o strategie pentru prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului. Unitatea de informații financiare intenționează să își mărească personalul pentru a-și îndeplini funcțiile pe deplin. Numărul de rapoarte de tranzacții suspecte rămâne ridicat, însă până în prezent nu s-au raportat condamnări pentru spălare de bani. În martie 2013 a fost adoptată o nouă lege privind prerogative extinse pentru confiscarea activelor. Legea prevede confiscarea activelor care nu rezultă direct dintr-o activitate infracțională pentru care persoana a fost condamnată. Aceasta introduce, de asemenea, principiul inversării sarcinii probei. Noile dispoziții juridice permit confiscarea activelor în cazul averilor nejustificate. Confiscarea activelor rămâne la un nivel foarte scăzut. Kosovo este, în continuare, o locație de tranzit și de stocare în traficul cu heroină și marijuana[6]. Noile dispoziții din Codul penal și Codul de procedură penală oferă instrumente mai eficace pentru anchetele referitoare la droguri. Agenția națională de coordonare în materie de droguri utilizează formele existente de cooperare între organele de aplicare a legii și societatea civilă. Activitățile de prevenire, de sensibilizare și de monitorizare a consumului de droguri se situează la un nivel satisfăcător. Capacitatea forțelor de poliție din Kosovo în materie de prevenire și anchetare a traficului de droguri este suficientă, însă există în continuare preocupări semnificative cu privire la numărul relativ redus de condamnări definitive în anchetele penale legate de droguri. În iulie 2013 a fost adoptată Legea privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor. O agenție națională de coordonare a luptei împotriva traficului cooperează cu autoritățile respective și cu societatea civilă. A fost elaborată o lege privind despăgubirile destinate victimelor infracțiunilor. O nouă strategie privind lupta împotriva traficului de persoane este în curs de elaborare. Kosovo a început să combată traficul de arme, dar rata de distrugere a armelor de calibru mic rămâne scăzută. Având în vedere numărul de cazuri de confiscări din ultimii ani efectuate de KFOR și alte autorități, se pare că în Kosovo s-ar putea afla încă un număr semnificativ de arme. Eforturile depuse de Kosovo pentru combaterea terorismului sunt eficace. Luptătorii străini rămân un motiv de preocupare, iar autoritățile din Kosovo au colectat numeroase informații despre luptătorii kosovari din Siria. A fost elaborată o nouă lege privind interzicerea participării la conflicte armate. Guvernul intenționează să redacteze un plan de acțiune privind prevenirea radicalizării și a extremismului violent. S-au înregistrat progrese în lupta împotriva corupției, însă se pare că încă lipsesc rezultatele finale reale ale cauzelor judecate în instanță. Consiliul național anticorupție, condus de președintele Kosovo, este activ. Acesta emite recomandări și rapoarte privind lupta împotriva corupției. Este esențial să se stabilească în Kosovo un bilanț al hotărârilor judecătorești definitive în cauze privind corupția și spălarea banilor. Achizițiile publice constituie, în continuare, una dintre principalele surse ale corupției în Kosovo. Există două instituții competente în domeniu, Comisia pentru achiziții publice și Organismul de control al achizițiilor. Funcționarea celui din urmă nu a putut fi evaluată corespunzător deoarece mandatul acestei instituții recente a luat sfârșit, nefiind încă numiți noi angajați. În august 2013, a fost adoptată noua lege privind finanțarea partidelor politice. Comisia electorală centrală este responsabilă de punerea în aplicare a legii și înregistrarea partidelor politice. Aceasta are un deficit de personal semnificativ, fapt care ar putea afecta punerea în aplicare în viitor. Modificările care trebuie aduse Legii privind protecția datelor cu caracter personal ar trebui să fie adoptate până la sfârșitul anului 2014. În 2013, Agenția națională pentru protecția datelor cu caracter personal a fost consultată cu privire la o serie de legi și legislația secundară. Capacitățile agenției trebuie să fie consolidate în continuare. Kosovo ar trebui să elaboreze o legislație secundară în ceea ce privește securitatea datelor și trebuie să se asigure că toate proiectele de acte legislative referitoare la prelucrarea datelor cu caracter personal sunt revizuite de Agenția națională pentru protecția datelor cu caracter personal. Kosovo ar trebui să prevadă modalități suplimentare de sensibilizare cu privire la protecția datelor și creșterea numărului de responsabili cu protecția datelor la nivel local. Recomandări: - dezvoltarea independenței sistemului judiciar prin armonizarea celor patru legi principale care au intrat în vigoare în ianuarie 2013 privind criteriile de numire și de demitere a judecătorilor și a procurorilor; - asigurarea ocupării posturilor vacante din cadrul Consiliului judiciar din Kosovo și al Consiliului procurorilor din Kosovo; - reducerea numărului de cauze nesoluționate; - dezvoltarea unui sistem de informații privind cazierele judiciare; reglementarea corespunzătoare a gestionării acestuia; - dezvoltarea unui sistem integrat de gestionare a cauzelor care să permită urmărirea cauzelor penale din etapa de anchetă până la urmărirea penală, la condamnare și la recuperarea activelor; - îmbunătățirea schimbului de informații dintre autoritățile de aplicare a legii și autoritățile judiciare în cadrul activităților polițienești bazate pe informații; consolidarea capacității și a resurselor umane ale acestora; - adoptarea proiectului de lege privind interceptarea și a procedurilor standard de operare prin legislație secundară; - menținerea capacității în domeniul protecției martorilor în ceea ce privește finanțarea și personalul; intensificarea cooperării internaționale; - integrarea anchetelor financiare în toate anchetele vizând criminalitatea organizată și corupția; - stabilirea unui bilanț al hotărârilor judecătorești finale în cauzele privind traficul de persoane, traficul de arme, traficul de droguri, corupția, achizițiile publice și spălarea de bani, precum și al sancțiunilor penale executate și al bunurilor provenite din activități infracționale recuperate; - asigurarea de sprijin și asistență pentru victimele traficului de persoane; - examinarea posibilității de revizuire a legii privind achizițiile publice pentru a asigura funcționarea corespunzătoare a Organismului de control al achizițiilor publice; - punerea în aplicare a legii privind finanțarea partidelor politice în campaniile electorale; consolidarea capacităților de resurse umane ale Comisiei electorale centrale; - încheierea de noi acorduri de cooperare în domeniul aplicării legii și consolidarea cooperării operaționale cu țările învecinate și statele membre ale UE; - continuarea cooperării cu EUROPOL, INTERPOL și organismele regionale de aplicare a legii; - încheierea de acorduri suplimentare privind asistența juridică reciprocă în materie penală cu statele învecinate și statele membre ale UE; - explorarea unor modalități suplimentare de cooperare cu EUROJUST; - elaborarea de legislație secundară privind securitatea datelor; - asigurarea consultării Agenției naționale pentru protecția datelor cu caracter personal cu privire la toate proiectele legislative privind prelucrarea datelor cu caracter personal; consolidarea capacității acestei agenții; - examinarea unor modalități suplimentare de sensibilizare cu privire la protecția datelor; creșterea numărului de responsabili cu protecția datelor la nivel local. 6. SECȚIUNEA 4: DREPTURI FUNDAMENTALE LEGATE DE LIBERTATEA DE CIRCULAȚIE Cadrul privind drepturile fundamentale rămâne solid, iar guvernul intenționează să îl consolideze în conformitate cu acquis-ul. Actualul cadru de combatere a discriminării nu a fost pus în aplicare pe deplin, dar s-au luat măsuri în vederea îmbunătățirii punerii în aplicare și a monitorizării. În mai 2014, guvernul a aprobat modificarea legii privind combaterea discriminării. Se preconizează că Adunarea va analiza în curând „pachetul privind drepturile omului”, care constă în proiecte de lege privind combaterea discriminării, egalitatea de gen și instituția „Avocatul Poporului”. Următoarea strategie și următorul plan de acțiune cu privire la drepturile omului și la drepturile fundamentale sunt preconizate a fi adoptate după adoptarea „pachetului privind drepturile omului”. Mecanismul de sancțiuni din proiectul de lege privind combaterea discriminării creează diferite căi de atac legale pentru persoanele care fac obiectul unor încălcări ale drepturilor omului. Legea se bazează pe Legea privind instanțele din 2013 în ceea ce privește stabilirea instanțelor la care se pot introduce acțiuni în materie de drepturile omului. Legislația primară ar trebui să fie completată de legislație secundară, iar publicul ar trebui să fie informat cu privire la căile de atac disponibile. Punerea în aplicare a strategiei și a planului de acțiune pentru integrarea comunităților romă, ashkali și egipteană continuă, deși într-un ritm lent. O evaluare intermediară a fost finalizată în 2013 și s-a adăugat un document-cadru care stabilește acțiunile prioritare până în 2015. Este necesar un angajament continuu, în special în ceea ce privește alocarea bugetului și plățile. Creșterea implicării locale rămâne fundamentală pentru punerea în aplicare. Cetățenii din Kosovo nu se confruntă cu probleme majore în ceea ce privește accesul la documentele de călătorie și de identitate. Poliția din Kosovo colectează date referitoare la infracțiunile pe motive etnice. 44 de cazuri au fost raportate în perioada cuprinsă între ianuarie 2011 și martie 2014, însă numai două s-au încheiat cu o hotărâre judecătorească. 16 cazuri rămân sub investigație și s-au formulat șase trimiteri în judecată. Kosovo ar trebui să elaboreze o definiție armonizată a incidentelor pe motive etnice, care să nu se limiteze la articolul 147 din Codul penal. Există în continuare în Kosovo un număr mare de cauze nesoluționate și sunt necesari mai mulți judecători specializați în anumite departamente ale instanțelor. Un sistem judiciar mai eficient, cu un număr suficient de judecători specializați, ar contribui la îmbunătățirea gestionării cauzelor privind infracțiuni pe motive etnice. Există consilii municipale pentru siguranța comunitară în toate municipalitățile din Kosovo, în afara celor din nord. Acestea sunt consilii consultative care elaborează și pun în aplicare, de asemenea, proiecte vizând siguranța comunității. Acestea funcționează, în mare parte, în conformitate cu cadrul legislativ, dar calitatea activității lor variază. Recomandări: - adoptarea și punerea în aplicare a noilor legi privind combaterea discriminării și egalitatea de gen, precum și a modificărilor la legea privind instituția „Avocatul Poporului”, în cadrul unui singur pachet legislativ; - asigurarea accesului cetățenilor la informații clare cu privire la drepturile lor și la căile juridice de atac în ceea ce privește încălcarea drepturilor omului; - continuarea punerii în aplicare a strategiei și a planului de acțiune pentru integrarea comunităților romă, ashkali și egipteană atât la nivel central, cât și la nivel local; - elaborarea unei definiții armonizate a incidentelor pe motive etnice, care să nu se limiteze la articolul 147 din Codul penal; - eliminarea oricărei suprapuneri între competențele și activitățile consiliilor municipale pentru siguranța comunitară și ale adunărilor municipale. 7. CONCLUZII Comisia a evaluat punerea în aplicare de către Kosovo a foii de parcurs privind vizele pe baza informațiilor și a documentelor legislative și de politică relevante furnizate de Kosovo. Această evaluare a fost completată de misiunile de evaluare la fața locului efectuate de către serviciile Comisiei, asistate de experți din statele membre ale UE. Comisia consideră că Kosovo a realizat progrese semnificative în punerea în aplicare a foii de parcurs privind vizele. Cu toate acestea, este necesară depunerea unor eforturi suplimentare, în conformitate cu recomandările incluse în prezentul raport și în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care îl însoțește. Comisia va continua să sprijine Kosovo în punerea în aplicare a foii de parcurs și să monitorizeze în mod activ îndeplinirea tuturor obiectivelor specifice relevante în vederea comunicării către colegiuitori a noilor progrese în cadrul dialogului privind liberalizarea vizelor. [*] Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244 (1999) și cu Avizul CIJ privind Declarația de independență a Kosovo. [2] COM (2013) 66 final. [3] Kosovo a semnat recent acorduri de readmisie cu Estonia, Croația, Liechtenstein, Norvegia, Elveția, Albania și Muntenegru. [4] Douăsprezece luni de la data repatrierii. [5] Analiza de risc anuală FRONTEX privind Balcanii de Vest pentru anul 2014. [6] http://www.state.gov/j/inl/rls/nrcrpt/2013/vol1/204050.htm http://www.unodc.org/documents/data-and-analysis/Studies/Illicit_DT_through_SEE_REPORT_2014_web.pdf