un plan concret pentru o circula ţie fărăvizășisăadopte m ăsuri de sprijin destinate a spori posibilit ăţile de a
călători pentru un num ăr mai mare de cet ăţeni, în special pentru tineri; subliniaz ăimportan ţa mobilit ăţii
pentru dezvoltarea politic ăși economic ăa Serbiei, deoarece aceasta ofer ăoamenilor posibilitatea de a
dobândi experien ţădirect ăîn ceea ce prive ște UE și faciliteaz ăprocesul de integrare a Serbiei în Uniunea
European ă; solicit ăo participare sporit ăla proiectele de înv ăţare continu ăși de schimburi culturale; invit ă
Consiliul s ăia în considerare crearea unui sistem comun de gestionare a cererilor de viz ă, care s ăușureze
sarcina consulatelor celor mai ocupate șisăgaranteze faptul c ăcererile sunt procesate în termene rezonabile;
42. consider ăcăreforma sistemului educativ nu este doar un imperativ, ci și singura modalitate, pentru
Serbia, de a crea un nou sistem de valori pentru tinerele genera ţii în cadrul actualului proces de democrati-
zare;
43. invit ăConsiliul, Comisia și toate statele membre s ădepun ăeforturi concertate pentru sporirea vizi-
bilităţii Uniunii Europene în Serbia și îndeamn ăComisia s ăevite noi întârzieri în angajarea personalului
pentru biroul delega ţiei sale, inclusiv a exper ţilor care s ăasigure gestionarea fondurilor IPA (Instrumentul
de asisten ţăpentru preaderare);
44. invit ăComisia pentru afaceri externe și Subcomisia sa pentru drepturile omului s ăcontinue s ăurmă-
reasc ăîndeaproape situa ţia din Voivodina, pe baza concluziilor cuprinse în raportul privind misiunea de
anchet ăa Parlamentului în Voivodina;
45. invit ăautorit ăţile sârbe s ăadopte de urgen ţă, dup ămodelul celor din alte ţări, legi privind restituirea
propriet ăţii care s ăprevad ă, atunci când este cazul, rambursarea costurilor reale, în locul obliga ţiunilor
guvernamentale;
46. invit ănoile state membre s ăjoace un rol activ în evolu ţia Serbiei c ătre UE, permi ţându-i s ăbenefi-
cieze de experien ţa lor în privin ţa reformelor;
47. invit ăautorit ăţile sârbe s ăcontinue apropierea la legisla ţiași standardele comunitare privind protec ţia
mediului șisăpunăîn practic ășisăasigure respectarea legisla ţiei adoptate;
48. salut ăparticiparea Serbiei la cel de-al șaptelea Program-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologic ă;
invit ăConsiliul s ăsporeasc ănum ărul programelor de înfr ăţire (twinning) și de asisten ţătehnic ă, în special al
celor destinate tinerilor;
49. încredin ţeazăPreședintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, spre infor-
mare, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Serbiei.
P6_TA(2007)0483
Situa ţia actual ăa rela ţiilor UE-Africa
Rezolu ţia Parlamentului European din 25 octombrie 2007 privind situa ţia rela ţiilor UE-Africa
(2007/2002(INI))
Parlamentul European,
— având în vedere Declara ţiași Planul de ac ţiune elaborate cu ocazia reuniunii la nivel înalt Africa-Europa
care a avut loc la Cairo în perioada 3-4 aprilie 2000 sub egida Organiza ţiei Unit ăţii Africane șia
Uniunii Europene,
— având în vedere Planul strategic 2004-2007 al Comisiei Uniunii Africane (CUA), adoptat la 7 iulie 2004
cu ocazia celei de-a treia reuniuni la nivel înalt a șefilor de stat și de guvern africani de la Addis Abeba,
Etiopia,16.10.2008 RO C 263 E/633 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
— având în vedere „Proiectul de strategie comun ăUE-Africa ”, adoptat cu ocazia celei de-a opta reuniuni a
Troicii ministeriale UE-Africa din 15 mai 2007 de la Bruxelles,
— având în vedere Comunicarea Comisiei c ătre Parlamentul European și Consiliu din 27 iunie 2007
intitulat ă„De la Cairo la Lisabona —Parteneriatul Strategic UE-Africa ”(COM(2007)0357),
— având în vedere documentul comun elaborat de Comisie și al secretariatul Consiliului din 27 iunie
2007, intitulat „Dincolo de Lisabona: asigurarea func ţionării Parteneriatului strategic UE-Africa ”
(SEC(2007)0856),
— având în vedere Planul strategic 2006-2010 „O singur ăAfric ă, un singur glas ”al Parlamentului Pana-
frican (PPA), adoptat în noiembrie 2005,
— având în vedere documentul de lucru elaborat de CUA privind viziunea comun ăasupra Strategiei Uniu-
nea African ă(UA)-UE,
— având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific
(ACP), pe de o parte, și Comunitatea European ăși statele membre, pe de alt ăparte, semnat la Cotonou
la 23 iunie 2000 (1), astfel cum a fost modificat prin Acordul de modificare a Acordului de parteneriat,
semnat la Luxemburg la 25 iunie 2005 (2)(„Acordul de la Cotonou ”),
— având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18
decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finan ţare a cooper ării pentru dezvoltare (3)(„Instru-
ment de finan ţare a cooper ării pentru dezvoltare ”(ICD)),
— având în vedere Comunicarea Comisiei c ătre Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și
Social European din 12 octombrie 2005 intitulat ă„Strategia UE pentru Africa: spre un pact euro-african
pentru accelerarea dezvolt ării în Africa ”(COM(2005)0489),
— având în vedere Rezolu ţia sa din 17 noiembrie 2005 privind o strategie de dezvoltare pentru Africa (4),
— având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Rela ţii Externe din 21 și 22 noiembrie 2005
privind Strategia UE pentru Africa,
— având în vedere concluziile celei de-a cincea reuniuni ministeriale a Troicii Africii și a Uniunii Europene,
organizat ăla Bamako, Mali, la 2 decembrie 2005,
— având în vedere textul „UE și Africa: spre un parteneriat strategic ”, adoptat de Consiliul European cu
ocazia reuniunii sale din 15 și 16 decembrie 2005 de la Bruxelles,
— având în vedere Raportul comun de progrese elaborat de Comisie și Secretariatul General al Consiliului,
prezentat la 12 octombrie 2006 Consiliului Afaceri Generale și Rela ţii Externe, privind punerea în
aplicare a Strategiei UE pentru Africa,
— având în vedere rezultatele și concluziile consult ării organiza ţiilor societ ăţii civile africane privind Stra-
tegia comun ăUA-UE pentru dezvoltarea Africii, organizat ăde către CUA la Accra, Ghana, între 26 și
28 martie 2007,
(1) JO L 317, 15.12.2000, p. 3.
(2) JO L 209, 11.8.2005, p. 27.
(3) JO L 378, 27.12.2006, p. 41.
(4) JO C 280 E, 18.11.2006, p. 475.C 263 E/634 RO 16.10.2008 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
— având în vedere Declara ţia comun ăa Consiliului și a reprezentan ţilor guvernelor statelor membre reu-
niţi în Consiliu, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Euro-
pene: „Consensul european ”, semnat ăla 20 decembrie 2005 (1),
— având în vedere rapoartele succesive privind dezvoltarea uman ă, elaborate de Programul Organiza ţiei
Naţiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD),
— având în vedere Rezolu ţiile sale din 12 aprilie 2005 privind rolul Uniunii Europene pentru realizarea
Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM (2))și din 20 iunie 2007 privind Obiectivele de Dez-
voltare ale Mileniului —etapa intermediar ă(3),
— având în vedere Comunicarea Comisiei c ătre Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și
Social European din 12 aprilie 2005 intitulat ă„Accelerarea progreselor c ătre realizarea Obiectivelor de
Dezvoltare ale Mileniului —contribu ţia Uniunii Europene ”(COM(2005)0132),
— având în vedere Declara ţia Mileniului a ONU din 8 septembrie 2000, care define ște Obiectivele de
Dezvoltare ale Mileniului (ODM) drept criterii stabilite de comun acord de c ătre comunitatea interna-
ţional ăpentru eradicarea s ărăciei,
— având în vedere Raportul Comisiei interna ţionale cu privire la interven ţieși suveranitatea statelor inti-
tulat„Responsabilitatea de a proteja ”din decembrie 2001,
— având în vedere Planul de ac ţiune de la Maputo pentru opera ţionalizarea cadrului de politic ăcontinen-
talăpentru s ănătate și drepturi sexuale și de reproducere 2007-2010, adoptat în cadrul Sesiunii speciale
a Conferin ţei Uniunii Africane (UA) a mini ștrilor s ănătăţii desf ășuratăîntre 18 și 22 septembrie 2006 la
Maputo, Mozambic,
— având în vedere Apelul pentru ac ţiune accelerat ăîn vederea accesului universal la serviciile pentru HIV
și SIDA, tuberculoz ăși malarie în Africa, adoptat în cursul Reuniunii speciale la nivel înalt a UA cu
privire la HIV și SIDA, tuberculoz ăși malarie, desf ășuratăîntre 2 și 4 mai 2006, la Abuja, Nigeria,
— având în vedere cel de-al patrulea Raport de evaluare al Grupului de Lucru II al Comisiei Interguverna-
mentale privind schimb ările climatice (CISC), intitulat „Impacturi, adaptare și vulnerabilitate ”,
— având în vedere Raportul de evaluare a ecosistemului mileniului din 2005, de studiere a utiliz ăriiși
degrad ării unei variet ăţi de resurse naturale ale planetei,
— având în vedere rezultatele consult ării publice privind Strategia comun ăUE-Africa, organizat ăla cererea
Comisiei Europene șiaC U Ad ec ătre Centrul european pentru gestionarea politicilor de dezvoltare,
— având în vedere articolele 177-181 din Tratatul CE,
— având în vedere articolul 45 din Regulamentul s ău de procedur ă,
— având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A6-0375/
2007),
A. întrucât contextul interna ţional a evoluat în mare m ăsurădin 2000, prin apari ţia unor provoc ări glo-
bale, precum siguran ţa persoanelor, migra ţia, schimb ările climatice șid eșertificarea, gestionarea durabil ă
a bunurilor publice, lupta împotriva s ărăciei și pandemiilor, înfiin ţarea UA și extinderea UE;
(1) JO C 46, 24.2.2006, p. 1.
(2) JO C 33 E, 9.2.2006, p. 311.
(3) Texte Adoptate, P6_TA(2007)0274.16.10.2008 RO C 263 E/635 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
B. întrucât, cu ocazia celei de-a cincea reuniuni ministeriale a Troicii Africii și a Uniunii Europene, care a
avut loc în data de 2 decembrie 2005 la Bamako, partea african ăa salutat Strategia UE 2005 pentru
Africa și ambele p ărţi au convenit s ăo transforme într-o strategie comun ăAfrica-UE, care s ăreflecte
nevoile și aspira ţiile popoarelor lor, precum șisăelaboreze un plan de ac ţiune pentru punerea sa în
aplicare;
C. întrucât, în cadrul documentului de lucru mai sus-men ţionat cu privire la o viziune comun ăpentru
strategia UA-UE, Consiliul executiv al Uniunii Africane constat ăcă„ar trebui s ăfie clar c ăobiectivul
unei strategii comune nu poate fi validarea actualei Strategii UE pentru Africa, ci elaborarea unei noistrategii comune care s ăreflecte aspira ţiile comune ale celor dou ăpărţi”;
D. întrucât, prin urmare, obiectivul strategiei comune ar trebui s ăfie acela de a dezvolta o viziune politic ă
comun ăși abord ări concrete în vederea viitorului parteneriat UE-Africa, bazate pe respect reciproc,
interese și valori comune, precum și pe principiul propriet ăţii;
E. întrucât voin ţa exprimat ăde ambele p ărţi de a redefini parteneriatul comun pare s ădecurg ădin con-
știentizarea, într-o mai mare m ăsură, a faptului c ărelaţia dintre Africa și UE nu mai este neap
ărat una
de parteneriat preferen ţial;
F. întrucât deja amintitul raport comun de progrese privind stadiul punerii în aplicare a Strategiei UE
pentru Africa, nu a fost elaborat pe baza unei evalu ări externe independente;
G. întrucât Africa este cel mai s ărac continent al lumii și singurul în care s ărăcia a crescut în ultimii 25 de
ani;
H. întrucât semnatarii mai sus-men ţionatul Plan de ac ţiune de la Cairo, „își exprim ăregretul cu privire la
faptul intolerabil c ăpeste 50 % din popula ţia african ătrăiește în s ărăcie absolut ăși convin s ăintensifice
lupta împotriva s ărăciei”; întrucât responsabilitatea esen ţialăpentru reducerea s ărăciei revine fiec ăreiţări,
dar acest fapt nu diminueaz ăimportan ţa dimensiunii interna ţionale a r ăzboiului împotriva s ărăciei;
I. întrucât Parlamentul European a constituit în 2006 o delega ţie ad-hoc pentru rela ţiile cu PPA, iar PPA a
constituit în 2007 o comisie ad-hoc pentru rela ţiile cu Parlamentul European;
J. întrucât parlamentele celor dou ăUniuni trebuie, în calitate de actori principali în procesul de dezvol-
tare, s ăfie implicate în mod activ în strategiile și planurile de ac ţiune care afecteaz ăpopula ţiile pe care
le reprezint ă;
K. întrucât majoritatea ţărilor africane sunt membre ale grupului ACP și semnatare ale Acordului de la
Cotonou;
L. întrucât Africa insist ăasupra dorin ţei sale de a fi tratat ăca un tot unitar și de a fi sprijinit ăîn procesul
său de integrare panafrican ă, care include Africa de Nord, Africa sub-saharian ăși Africa de Sud, și
întrucât Uniunea African ăși-a creat propriul program strategic pentru dezvoltarea Africii;
M. întrucât, cu ocazia Reuniunii la nivel înalt privind dezvoltarea durabil ă, organizat ăla Johannesburg în
2002, guvernele au convenit c ăbuna guvernare ar trebui s ăse bazeze pe politici de mediu, sociale și
economice solide, institu ţii democratice receptive la nevoile tuturor cet ăţenilor, drepturile omului și
statul de drept, m ăsuri anticorup ţie, egalitatea de șanse între b ărbaţiși un mediu favorabil investi ţiilor;
N. întrucât o abordare holistic ăa drepturilor omului, inclusiv a drepturilor economice, sociale și culturale
în cadrul strategiei comune este esen ţială;
O. întrucât institu ţiile Uniunii Africane au fost create destul de recent și nu se caracterizeaz ăprin acela și
nivel de integrare, de organizare și de eficien ţăca nivelul institu ţiilor Uniunii Europene;C 263 E/636 RO 16.10.2008 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
P. întrucât eficien ţașirăspunderea reciproc ăimplic ăresurse financiare previzibile și pe termen lung, ter-
mene clare și îndeplinirea angajamentelor de c ătre ambele p ărţi;
Q. întrucât, prea adesea, r ăspunderea trece direct de la executivele na ţionale la partenerii din cadrul proce-
sului de dezvoltare, evitând, astfel, orice fel de aprobare parlamentar ă(și consultare a societ ăţii civile șia
autorit ăţilor locale) cu privire la acordurile interna ţionale;
R. întrucât, din punct de vedere istoric, contribu ţia sa la cauzele schimb ărilor climatice este neglijabil ă,î n
timp ce, în calitate de continent, Africa este obligat ăsăsuporte consecin ţele cele mai grave ale acestui
fenomen (pân ăîn anul 2020, potrivit estim ărilor (CISC), între 75 și 250 milioane de persoane din
Africa vor avea de suferit din cauza lipsei tot mai accentuate a apei, iar, în anumite ţări, produc ţia
agricol ădependent ăde apa de ploaie, va sc ădea, pân ăîn acela și an, cu 50 %);
S. întrucât epuizarea resurselor naturale ale Africii reprezint ăo amenin ţare grav ăla reducerea s ărăciei șil a
îndeplinirea ODM-urilor;
T. întrucât Africa furnizeaz ă, la nivel mondial, o gam ălargăde servicii de ecosistem, inclusiv depozitarea
de carbon prin intermediul p ădurilor sale tropicale, f ărăa beneficia de nicio compensare,
Procesul, structura și principiile strategiei comune
Procesul și structura
1. salut ăorient ările generale aprobate de Troic ăla 15 mai 2007, drept un prim efort comun c ătre o
strategie comun ă;
2. î și exprim ăregretul cu privire la faptul c ămai sus-men ţionata strategie UE 2005 pentru Africa a fost
adoptat ăfărăca institu ţiile Uniunii Africane, guvernele și parlamentele africane s ăfi făcut obiectul unei
consult ări aprofundate șifărăniciun fel de implicare a societ ăţii civile europene și africane și a autorit ăţilor
locale; observ ă, în aceast ăprivin ţă,căaceast ăstrategie pare s ăimpun ăsubiectele principale abordate de
noua strategie comun ăpropus ă¸ prezentând astfel riscul de a omite alte aspecte importante pentru dezvol-
tarea durabil ăa Africii; î și exprim ăsperan ţacănoua strategie propus ăva fi rezultatul unor consult ări
aprofundate cu institu ţiile UA;
3. regret ăfaptul c ătermenele stabilite de Comisia European ăși Consiliul Uniunii Europene, precum șid e
Comisia Uniunii Africane și Consiliul executiv al Uniunii Africane pentru elaborarea și adoptarea strategiei
comune, au impus limite serioase procesului; ia act de provocarea pe care o reprezint ăgarantarea unei
particip ări depline a parlamentelor și subliniaz ăcăactorii non-statali și autorit ăţile locale trebuie implicate
pe deplin, de urgen ţă, în toate etapele adopt ării, punerii în aplicare, monitoriz ăriiși evalu ării strategiei
comune, având în vedere c ăreuniunea la nivel înalt de la Lisabona ar trebui considerat ăun punct de
referin ţăîntr-un proces mai îndelungat și în continuare deschis;
4. salut ăafirma ţia Comisiei conform c ăreia„este evident c ăParlamentul European joac ăun rol important
în acest proces ”, angajamentul acesteia „de a informa periodic Parlamentul European cu privire la progresele
înregistrate în ceea ce prive ște elaborarea Strategiei comune ”,și încurajarea adresat ăParlamentului European
„de a participa la dezbateri și chiar a lua ini ţiative în acest sens ”; cu toate acestea, constat ăcăComisia
European ăși Comisia Uniunii Africane au stabilit calendarul negocierilor și, prin urmare, se a șteapt ăca
cele dou ăforuri s ăadopte m ăsuri active pentru a implica Parlamentul European și PPA în procesul elabor ării
strategiei comune, precum și în etapele de adoptare și punere în aplicare a acesteia;
Principii și viziune comune
5. aprob ădeclara ţia privind viziunea Consiliului executiv al Uniunii Africane: „Africa și Europa au o
viziune comun ăcu privire la dezvoltare, pace, securitate și prosperitate, care plaseaz ăpopoarele în centrul
eforturilor lor. Aceast ăviziune se întemeiaz ăpe un parteneriat bazat pe respect reciproc, interes și obiective
comune care angajeaz ăcele dou ăregiuni s ăaprofundeze integrarea regional ăca mijloc de dezvoltare eco-
nomic ăși social ă. De asemenea, Africa și Europa au o viziune comun ăcu privire la democra ţia avansat ă,
buna guvernare și drepturile omului, ca valori universale care contribuie la promovarea dezvolt ăriișil a
consolidarea cooper ării în contextul respect ării solidarit ăţiiși a indivizibilit ăţii celor dou ăcontinente ”;16.10.2008 RO C 263 E/637 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
6. subliniaz ăcăajutorul umanitar reprezint ăunul dintre mijloacele aflate la dispozi ţia comunit ăţii inter-
naţionale pentru a contribui la protejarea popula ţiilor amenin ţateși subliniaz ăcăUE nu dore ște sărămân ă
insensibil ăla înc ălcările dreptului interna ţional umanitar (DIU); solicit ăorganizarea, de c ătre statele membre
și institu ţiile UE, a unei dezbateri politice aprofundate cu privire la dreptul, sau chiar datoria, de a interveni
în cazul unor înc ălcări grave ale DIU) și/sau ale drepturilor omului, ţinând seama, de asemenea, de con-
cluziile și recomand ările mai sus-men ţionatului raport al Comisiei interna ţionale pentru interven ţieși suve-
ranitatea statelor, intitulat „Responsabilitatea de a proteja ”;
7. subliniaz ăfaptul c ăaceste principii și aceast ăviziune comun ăar trebui s ăinclud ă, de asemenea,
respectarea statului de drept, precum și democra ţia participativ ă, pluralismul și libert ăţile fundamentale,
toate acestea fiind recunoscute de Declara ţia de la Cairo men ţionat ămai sus;
8. salut ăobiectivele enumerate în orient ările generale aprobate de Troic ăla 15 mai 2007: (i) parteneriatul
politic UE-Africa, (ii) continuarea promov ării p ăcii, securit ăţii, dezvolt ării durabile, drepturilor omului și
integr ării regionale și continentale în Africa în vederea realiz ării ODM, (iii) abordarea comun ăa provoc ărilor
globale și (iv) un „parteneriat axat pe persoane ”; insist ăasupra necesit ăţii ca aceste obiective s ăreflecte în
mod fidel priorit ăţile exprimate de africani și subliniaz ăcădezvoltarea constituie, cu toate acestea, obiectivul
prioritar principal al strategiei;
9. invit ăComisia s ăclarifice modul în care noua strategie se va reflecta în documentele de strategie
naţional ă(DSN) și în programele indicative na ţionale și regionale în baza Acordului de la Cotonou, precum
și modul în care noile elemente posibile care decurg din instituirea noii strategii comune în decembrie 2007
vor influen ţa aceste documente de strategie și programe indicative;
10. regret ăfaptul c ăcontribu ţia la strategie a Comisiei și a Consiliului nu sus ţine una dintre principalele
revendic ări ale Africii, aceea de a fi tratat ăca un tot unitar; în aceast ăprivin ţă, subliniaz ăfaptul c ăar trebui
aplicat ăo abordare „de la continent la continent ”la nivelul dialogului politic și al negocierilor, f ărăa împie-
dica, pe de alt ăparte, o abordare diferen ţiatăla nivelul punerii în aplicare a politicilor; solicit ăinstitu ţiilor
UE s ă-și analizeze șisă-și adapteze instrumentele de cooperare pentru dezvoltare, în scopul de a r ăspunde
acestei noi solicit ări politice venite din partea UA și pentru a sprijini pe deplin procesul de integrare politic ă
și economic ăa Africii la nivel continental;
11. invit ăinstitu ţiile UE s ăcreeze un nou pachet financiar panafrican programabil și previzibil, având ca
sursăFondul European de Dezvoltare (FED), instrumentele tematice ale ICD și fondurile din cadrul Instru-
mentului pentru politica european ăde vecin ătate (IPEV), în scopul finan ţăriiși sus ţinerii punerii în aplicare a
acestei noi strategii comune;
12. regret ăfaptul c ăstrategia comun ăa Comisiei și a Consiliului nu face referire la Planul strategic 2004-
2007 al CUA și îndeamn ăComisia European ăsă-și orienteze m ăsurile pe care le propune mai degrab ăcătre
furnizarea de asisten ţăpolitic ă, financiar ă, logistic ă, tehnic ăși în domeniul resurselor umane institu ţiilor
Uniunii Africane, precum șicătre sprijinirea ini ţiativelor și priorit ăţilor lor, decât c ătre propunerea unor
noi ini ţiative luate de donatori și a unor structuri paralele;
13. afirm ăcăcele dou ăpărţi trebuie s ădea dovad ăde responsabilitate în materie de contribu ţie, dialog și
răspundere reciproc ă; în aceast ăprivin ţă, insist ăasupra faptului c ăstrategia trebuie s ăia în considerare, de
asemenea, faptul c ăpartenerii sunt egali în ceea ce prive ște drepturile și responsabilit ăţile, dar nu și în ceea
ce prive ște nivelul lor de integrare, disponibilitatea și nivelul de dezvoltare a resurselor lor financiare, tehnice
și umane, precum și asupra faptului c ăstrategia trebuie pus ăîn aplicare într-un mod realist, fiind necesar ă,
în consecin ţă, definirea no ţiunilor de „parteneriat ”și„drept de proprietate ”în contextul acestei realit ăţi;
Structur ă: cele patru domenii de ac ţiune prioritare
14. insist ăasupra faptului c ădezvoltarea echitabil ăși durabil ăși eradicarea s ărăciei trebuie s ăconstituie
un angajament comun și obiectivul primordial al cooper ării UE-Africa, precum și baza tuturor m ăsurilor, și
subliniaz ărolul central al ODM care furnizeaz ăpentru acest obiectiv un cadru definit de comun acord;C 263 E/638 RO 16.10.2008 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
15. consider ăcăstrategia comun ătrebuie s ăsublinieze, de asemenea, rolul femeilor, al tinerilor șia l
organiza ţiilor societ ăţii civile în procesul de dezvoltare a Africii;
16. invit ăComisia s ăasigure coeren ţa între aceast ănouăstrategie și celelalte politici europene care pot
avea un efect contrar asupra promov ării unui nou parteneriat strategic între UE și Africa, în special politica
comercial ă, de mediu, privind migra ţiași cea agricol ă; insist ăasupra faptului c ădialogul politic între UE și
Africa ar trebui s ăacopere aceste aspecte;
Pace și securitate
17. este în favoarea unei abord ări globale a conflictelor și a situa ţiilor de conflict, bazat ăpe conceptul de
responsabilitate de a proteja și care include prevenirea, solu ţionarea și gestionarea conflictelor, precum și
reconstruc ţia;
18. are convingerea c ăpacea este vital ăca prim pas c ătre dezvoltarea politic ă, economic ăși social ă, iar
dezvoltarea economic ădurabil ăși echitabil ăreprezint ăo condi ţie esen ţialăpentru o pace durabil ă;
19. consider ăcăprevenirea conflictelor constituie o condi ţie preliminar ăesenţialăpentru o pace durabil ă
și solicit ăo strategie comun ăa UA/UE pentru abordarea cauzelor structurale ale conflictelor, prin instituirea
unei politici de dezvoltare durabile, pentru a îndeplini necesit ăţile de baz ăale popula ţiei africane și pentru a
combate șomajul și nedrept ăţile sociale și economice;
20. reaminte ște căsitua ţia statelor vulnerabile trebuie rezolvat ăprin intermediul unei abord ări axate pe
prevenirea conflictelor, care ţine seama de promovarea siguran ţei persoanelor și abordeaz ăeconomia poli-
ticăa conflictelor și cauzele inegalit ăţiiși ale discrimin ării, în vederea garant ării unei p ăciși a unei securit ăţi
durabile; solicit ăo mai mare coeren ţăa politicilor UE, de exemplu, prin punerea în aplicare a angajamente-
lor sale existente de a controla comer ţul cu arme, dar și prin actualizarea Codului UE de conduit ăcu privire
la exportul de arme în sensul unei pozi ţii comune a PESA cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic
și prin accelerarea punerii în aplicare a Strategiei UE de combatere a acumul ării ilicite și a traficului cu arme
de calibru mic și armament u șor (SALW); subliniaz ă, în aceast ăprivin ţă,căeste extrem de important s ăse ia
măsuri mai degrab ăpentru prevenirea conflictelor, decât pentru solu ţionarea acestora; solicit ăajutor inter-
naţional în scopul înfiin ţării, pe criterii geografice, de centre regionale de monitorizare, capabile s ădetecteze
eventualele înr ăutăţiri ale tensiunilor interetnice, inter-religioase sau inter-lingvistice șisăalerteze comunita-
tea interna ţional ăcu privire la situa ţiile din Africa care ar putea deveni violente;
21. solicit ăComisiei și delega ţiilor Comisiei Europene s ăfie deosebit de vigilente șisăalerteze din timp
comunitatea interna ţional ăcu privire la apari ţia unor tensiuni etnice și religioase pe continent;
22. consider ăcăactualul Cod de conduit ăal UE cu privire la exportul de arme trebuie consolidat în
vederea combaterii prolifer ării armelor de calibru mic și a armelor u șoare, care conduc la perpetuarea con-
flictele criminale în numeroase ţări în curs de dezvoltare; consider ăcăstrategia comun ăva consolida lupta
împotriva traficului de arme;
23. recunoa ște căstatele deja vulnerabile vor fi și mai afectate de schimb ările climatice; în contextul
schimb ărilor climatice și al parteneriatelor pentru energie UE-Africa, subliniaz ănecesitatea dezvolt ării unei
abord ări cuprinz ătoare a adapt ării la schimb ările climatice, având în vedere implica ţiile în domeniul securi-
tăţii, inclusiv consolidarea prevenirii dezastrelor, îmbun ătăţirea guvern ăriiși prevenirea conflictelor;
24. este de acord cu faptul c ăInstrumentul financiar pentru pace în Africa trebuie consolidat și încura-
jeazărecurgerea la alte mecanisme civile pentru a contribui la realizarea acestui obiectiv, prin intermediul
unei finan ţări sporite, flexibile și durabile; subliniaz ăfaptul c ăpolitica de dezvoltare reprezint ăunul dintre
principalele instrumente care are ca obiectiv abordarea principalelor cauze ale insecurit ăţiișicănu ar trebui
subordonat ăpoliticii de securitate; în aceast ăprivin ţă, subliniaz ăcă, în ceea ce prive ște cheltuielile eligibile
în cadrul Asisten ţei oficiale pentru dezvoltare (AOD), actualele criterii stabilite de Comitetul de asisten ţă
pentru dezvoltare al Organiza ţiei pentru Cooperare și Dezvoltare Economic ă(OCDE/CAD) sunt prea extinse
pentru a se putea garanta c ăanumite cheltuieli nu sunt alocate altor necesit ăţi decât cele strict legate de
lupta împotriva s ărăciei și acordarea unui ajutor real și subliniaz ăcăFED nu reprezint ăsursa adecvat ă
pentru finan ţarea, în viitor, a Instrumentului pentru pace în Africa;16.10.2008 RO C 263 E/639 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
25. subliniaz ăimportan ţa democra ţiei durabile, caracterizat ăinclusiv printr-o bun ăguvernare și alegeri
democratice, incluzând în mod necesar sprijinul acordat consolid ării capacit ăţilor parlamentare, încurajând
în special cooperarea între PE, PPA și parlamentele regionale africane și sprijinul acordat organiz ării societ ăţii
civile și implicarea autorit ăţilor locale în dialogul politic, în special prin stimularea cooper ăriiși a schimbu-
rile între organiza ţiile societ ăţii civile africane și europene;
26. solicit ă, în acest context, extinderea activit ăţilor de observare a alegerilor desf ășurate atât de UE, cât și
de UA, precum șid ec ătre alte organisme regionale africane, și subliniaz ănecesitatea unei cooper ări apro-
fundate între aceste misiuni de observare a alegerilor;
27. subliniaz ăimportan ţa controlului democratic asupra for ţelor armate; în acest context, solicit ăca UE
săîși intensifice eforturile în domeniul reformei sectorului de securitate (RSS), în special prin punerea în
aplicare pe deplin a documentelor de analiz ăale Comisiei și Consiliului cu privire la RSS;
28. solicit ăincluderea în strategia comun ăamăsurilor destinate luptei împotriva impunit ăţii; solicit ă,î n
acest sens, ca sistemele juridice și judiciare africane și mecanismele destinate controlului democratic al aces-
tor sisteme s ăfie consolidate în conformitate cu drepturile omului, pentru a permite judecarea chiar în
Africa a autorilor crimelor grave împotriva umanit ăţii; atrage aten ţia asupra progresului semnificativ înregis-
trat în urma constituirii unei jurisdic ţii interna ţionale;
29. solicit ătuturor actorilor implica ţi în asigurarea p ăciiși a securit ăţii în Africa s ăadopte o perspectiv ă
bazat ăpe sex șisăsporeasc ăreprezentarea femeilor la toate nivelurile de luare a deciziei pentru situa ţiile de
soluţionare a conflictelor, inclusiv la toate misiunile civile și militare de men ţinere a p ăcii; îndeamn ăstatele
membre ale ONU s ăpunăîn aplicare pe deplin Rezolu ţia nr. 1325 din 31 octombrie 2000 a Consiliului de
Securitate al ONU privind impactul r ăzboiului asupra femeilor și contribu ţia feminin ăla rezolvarea con-
flictelor și realizarea unei p ăci stabile (S/RES/1325);
30. încurajeaz ăeforturile în direc ţia adopt ării, de c ătre ONU, a unei defini ţii a resurselor conflictelor,
pentru a combate mai eficient economiile de r ăzboi;
31. solicit ăca sensibilitatea la conflicte s ăfie inclus ăîn toate obiectivele strategiei comune: nu numai în
cadrul aspectelor legate de pace și securitate, ci și în domeniul comer ţului, al gestion ării resurselor naturale,
al schimb ărilor climatice și alte aspecte esen ţiale pentru dezvoltare;
32. solicit ăincluderea în strategia comun ăunui angajament privind ajungerea la un acord asupra ac ţiunii
interna ţionale de combatere a comer ţului ilicit cu resurse naturale ca factor generator de conflicte, incluzând
definirea a ceea ce constituie resurse destinate conflictelor; solicit ă, totodat ă, numirea unui grup de exper ţi
pentru dezvoltarea unor abord ări multilaterale ale acestui aspect;
Guvernare, inclusiv drepturile omului și statul de drept șirăspundere reciproc ă
33. reaminte ște cănoţiunea de guvernare, precum și indicatorii utiliza ţi pentru evaluarea acesteia, nu
poate fi impu și de actori externi, dar c ăar trebui s ăfie pus ăîn aplicare în cadrul unui parteneriat cu actorii
locali șisăaibăla baz ăvalori comune și norme recunoscute la nivel interna ţional;
34. subliniaz ăimportan ţa bunei guvern ăriși a alegerilor democratice; solicit ăun sprijin crescut pentru
acţiunile de consolidare a capacit ăţii care vizeaz ăparlamentarii și organiza ţiile societ ăţii civile, în special în
vederea asigur ării controlului bugetar și a luptei împotriva corup ţiei;
35. î și reitereaz ăsprijinul acordat cererii formulate de Adunarea Parlamentar ăParitar ăACP-UE (APP), cu
ocazia celei de-a noua sesiuni din aprilie 2005, de a aloca o parte corespunz ătoare din creditele FED edu-
caţieiși form ării politice a deputa ţilor și a liderilor politici, economici și sociali, în interesul unei consolid ări
durabile a bunei guvern ări, a statului de drept, a structurilor democratice și a interac ţiunii dintre guvern și
opozi ţie în democra ţii pluraliste bazate pe alegeri libere; este de p ărere c ăaceste fonduri ar trebuie utilizate
pentru înfiin ţarea unor colegii de administra ţie public ăși pentru educa ţia politic ăa deputa ţilor, a autorit ăţi-
lor locale și a persoanelor cu func ţii de r ăspundere din cadrul partidelor politice și al asocia ţiilor;C 263 E/640 RO 16.10.2008 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
36. este de acord c ăîntărirea guvern ării în ţările africane este o prioritate; constat ă, cu toate acestea, c ă
guvernarea trebuie îmbun ătăţităde ambele p ărţi—de partea european ă, în special în ceea ce prive ște
răspunderea cu privire la angajamentele de ajutor și o mai bun ăcoordonare din partea donatorilor, pentru
ca a șa-numi ţii„orfani ai ajutorului ”săfie lua ţi în considerare într-o mai mare m ăsură; subliniaz ăcăparla-
mentele na ţionale și continentale, actorii nestatali și autorit ăţile locale joac ăun rol important în acest
domeniu;
37. salut ălansarea dialogului UE-UA privind drepturile omului în septembrie 2007 șiîși exprim ăspe-
ranţacă, în timp, acesta se va concretiza într-o platform ăefectiv ă, care va aborda aspecte presante legate de
anumite ţăriși care, în acela și timp, va oferi UE și partenerilor s ăi africani ocazia de a identifica zonele de
interes comun șid ea - și coordona ac ţiunile în cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și al altor
organisme ONU;
38. reitereaz ăsolicitarea c ătre Comisie și Consiliu de a primi inform ări regulate cu privire la con ţinutul și
rezultatele dialogurilor UE privind drepturile omului și ale consult ărilor cu ţările ter ţe, cu o aten ţie special ă
asupra dialogului UE-UA privind drepturile omului;
39. subliniaz ărolul organismelor interparlamentare înfiin ţate de PE și parlamentele africane —cum ar fi
APP ACP-UE și APP Euromed —în consolidarea p ăciiși securit ăţii, bunei guvern ăriși democra ţiei, precum
și în calitatea lor de foruri eficiente pentru cooperare și pentru abordarea aspectelor de interes comun;
40. solicit ăinstituirea unui dialog permanent între UE și Africa privind guvernarea și crearea unor plat-
forme de dialog la diferite niveluri, astfel încât dialogul s ănu fie întrerupt în caz de dezacord sau criz ă
politic ă;
41. subliniaz ăcăONG-urile sunt agen ţi de dezvoltare cu drepturi depline, care contribuie în mod sem-
nificativ la domenii precum guvernarea, pacea și solu ţionarea conflictelor, furnizarea serviciilor sociale,
drepturile omului, egalitatea între sexe, ameliorarea s ărăciei și transferul de cuno știnţe; subliniaz ăcăprinci-
piul consult ării ONG-urilor în elaborarea politicilor și în cadrul proceselor de punere în aplicare, precum și
la stabilirea agendei pentru dezvoltare, ar trebui s ăse bucure de recunoa șterea parteneriatului UE-Africa;
42. solicit ăsprijinirea sporit ăa ini ţiativelor africane existente, cum ar fi Mecanismul african de evaluare
reciproc ă(MAER), care constituie cel mai serios efort depus pân ăacum de liderii africani pentru îmbun ătă-
ţirea guvern ării pe continent, precum și a diverselor instrumente instituite de Uniunea African ă, care vor
ajuta Africa s ă-și însu șeascămai bine procesul;
43. î și exprim ăîngrijorarea profund ăcă„profilurile de guvernare ”elaborate de Comisie pentru fiecare
ţarăACP, cu scopul de a orienta programarea asisten ţei pentru dezvoltare pentru cele 2 700 000 000 EUR
de credite suplimentare prev ăzute de cel de-al zecelea FED, au fost preg ătite f ărăniciun element participativ;
constat ăcăeligibilitatea pentru fonduri suplimentare a ţărilor beneficiare a fost judecat ăpe baza unui set de
criterii legate de aspecte precum migra ţia, liberalizarea comer ţului și lupta împotriva terorismului, cu un
singur criteriu legat direct de ODM-uri; î și exprim ăexasperarea c ă„profilurile ”comunitare risc ăsălipseasc ă
de con ţinut procesul MAER șică, numai dup ăce se finalizeaz ăprogramarea fondurilor suplimentare, Comi-
sia î și propune s ălanseze, în afara procesului MAER, un „Forum de guvernare ”,șică,„pentru a facilita un
sprijin mai eficient pentru arhitectura guvern ării panafricane ( …), UE va explora noi c ăi de atragere a
finan ţării comunitare și a celei din partea statelor membre ”; invit ăComisia s ăconsulte șisăinformeze
Parlamentul European și Consiliul cu privire la monitorizarea și punerea în aplicare a acestor fonduri, pentru
a se asigura c ăsunt alocate ini ţiativelor legate de guvernare, în sprijinul agendei de guvernare a UA șia l
procesului MAER;
44. insist ăasupra faptului c ănoţiunea de r ăspundere reciproc ăînseamn ă, de asemenea, c ăUniunea Euro-
pean ătrebuie s ă-și solu ţioneze propria incoeren ţăde care a dat dovad ăîn diversele acorduri de cooperare și
instrumente financiare europene, precum și lipsa de armonizare între diferi ţii actori europeni (statele
membre, Comisia și diversele sale servicii) și, căinstitu ţiile UE ar trebui s ăprezinte în mod explicit, în cadrul
evalu ărilor lor, progresele efectuate în vederea asigur ării coeren ţei politicii interne și externe;16.10.2008 RO C 263 E/641 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
45. insist ăasupra necesit ăţii recunoa șterii, ca parte a rela ţiilor men ţionate mai sus, atât de c ătre UE, cât și
de către partenerii africani, a obliga ţiilor care le revin cu privire la respectarea, protejarea și aplicarea drep-
turilor omului în cadrul politicilor și practicilor lor interna ţionale de dezvoltare și investi ţii;
46. îndeamn ăComisia și Consiliul s ă-și continue eforturile în direc ţia coeren ţei politicii pentru dezvoltare
în raport cu alte politici ale UE, din domenii precum comer ţul, agricultura, pescuitul, migra ţia (migra ţia
valorilor), comer ţul cu arme etc;
47. subliniaz ăimportan ţa unui control parlamentar asupra documentelor de strategie geografic ă; salut ă,
prin urmare, decizia Consiliului de a transmite propunerile de DNS privind ţările ACP Adun ării PP ACP-UE
„pentru informare ”, dar subliniaz ăfaptul c ăacesta nu este decât primul pas șicăparlamentele ar trebui s ăfie
în m ăsurăsăsupun ăaceste documente de programare unui control complet;
48. observ ăcăun parteneriat UE-Africa consolidat ar trebui s ăcontribuie la sprijinirea dezvolt ării rolului
Africii pe scena interna ţional ăși la formarea unor alian ţe euro-africane privind aspecte precum schimb ările
climatice șid e șertificarea, comer ţul, guvernarea arhitecturii dezvolt ării interna ţionale, inclusiv institu ţiile
financiare interna ţionale;
49. constat ănecesitatea coeren ţei între toate aspectele parteneriatului UE-Africa și a dezvolt ării tuturor
obiectivelor Parteneriatului energetic în conformitate cu obiectivele Parteneriatului privind guvernarea demo-cratic ăși a Parteneriatelor pentru pace și securitate;
50. îndeamn ăComisia European ășiC U As ărecurg ăla programul de asisten ţăpentru Uniunea African ă,
în vederea facilit ării accesului pentru parlamentele africane, pentru autorit ăţile locale și pentru actorii nes-
tatali la dialogul politic organizat în cadrul UA, precum și în vederea consacr ării unei p ărţi din cele 55 000
000 EUR consolid ării PPA în mod special;
51. este de acord cu PPA c ăse impune consolidarea de urgen ţăa rolului și a capacit ăţilor Cur ţii Africane
de Justi ţieși ale Comisiei Africane a Drepturilor Omului și Popoarelor, inclusiv în ceea ce prive ște autono-
mia lor financiar ă, sporirea num ărului statelor membre UA care au ratificat Protocolul privind înfiin ţarea
Cur
ţiiși acordarea accesului direct la aceasta indivizilor și ONG-urilor și invit ăComisia European ășiC U As ă
prezinte propuneri care ar putea contribui la garantarea îndeplinirii necesit ăţilor fundamentale ale acesteia;
52. subliniaz ăcăeste absolut necesar ca drepturile omului s ăse afle în centrul preocup ărilor tuturor
organismelor UA, pentru a se asigura faptul c ăsunt exploatate toate posibilit ăţile de interven ţie în cazul
încălcării drepturilor omului;
53. solicit ăincluderea de puncte de ac ţiune în cadrul strategiei comune în domeniile promov ării con-
solid ării păciiși justi ţiei interna ţionale, precum și al combaterii criminalit ăţii interna ţionale, în conformitate
cu dreptul interna ţional, care s ăprevad ăcăUEși statele membre vor urm ări împ ărtășirea experien ţei lor cu
statele africane, în ceea ce prive ște adoptarea modific ărilor juridice necesare, necesare în vederea ader ării la
Statutul de la Roma al Cur ţii Penale Interna ţionale, și, prin urmare, vor furniza asisten ţătehnic ășiv o r
institui o cooperare strâns ăcare s ăvizeze efectuarea modific ărilor legislative și constitu ţionale necesare
pentru aderarea la Statutul de la Roma și aplicarea acestuia;
54. subliniaz ăcăparteneriatele destinate consolid ării guvern ării la nivel local șin a ţional trebuie s ă
includ ăconsolidarea capacit ăţii de a lua în considerare aspectele legate de schimb ările climatice, în cadrul
proceselor na ţionale de luare a deciziei, consolidarea particip ării la negocierile interna ţionale privind clima și
la institu ţiile multilaterale, precum și îmbun ătăţirea strategiilor de gestionare a riscurilor și de prevenire a
dezastrelor;
Creștere economic ă, comer ţși integrare regional ă
55. subliniaz ăfaptul c ăasisten ţa pentru dezvoltare este o condi ţie necesar ă, dar insuficient ă, pentru
combaterea s ărăciei șicănumai o cre ștere economic ăechitabil ăși sustenabil ăpoate permite unei ţări săse
ridice pe scara dezvolt ării, iar popula ţiei sale s ăreduc ăprogresiv gradul de s ărăcie,cu condi ţia ca aceast ă
creștere s ăfie înso ţităde politici sociale și de mediu na ţionale și interna ţionale adaptate;C 263 E/642 RO 16.10.2008 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
56. consider ăcăo strategie comun ăUE-Africa ar trebui s ăse bazeze pe o politic ăde dezvoltare durabil ă,
care s ăţinăseama de necesitatea real ăa popula ţiei africane de a viza garantarea unui venit decent pentru
micii fermieri, cre șterea produc ţiei locale, garantarea siguran ţei alimentare și a traiului rural și construirea de
pieţe interne și regionale pentru combaterea s ărăciei în Africa;
57. consider ăcăstrategia comun ăar trebui s ăţinăseama de impactul devastator al schimb ărilor clima-
tice asupra ţărilor africane și, prin urmare, solicit ăUA șiU Es ăplaseze schimb ările climatice în centrul
strategiei comune pentru dezvoltare;
58. Confirm ăpoten ţialul investi ţiilor str ăine publice și private ca element favorizant al dezvolt ării; solicit ă
înglobarea m ăsurilor de asisten ţăși consolidare a capacit ăţii în strategia comun ă, pentru a permite ţărilor
africane s ăinstituie un climat atractiv pentru investitori;
59. î și exprim ăregretul c ă, în timp ce reducerea s ărăciei și atingerea ODM-urilor pân ăîn 2015 r ămân
principala prioritate, din cadrul mai sus-men ţionatelor orient ări ale Troic ăi din 15 mai 2007 lipsesc propu-
nerile concrete de promovare a cre șterii prin promovarea întreprinderilor mici și mijlocii și a investi ţiilor
străine directe, consolidarea drepturilor de proprietate și reducerea greut ăţilor administrative;
60. îndeamn ăUE s ăse asigure c ăorganismele de împrumut, cum ar fi Banca European ăde Investi ţii
(BEI) și Centrul pentru Dezvoltarea Întreprinderilor (CDI), sprijin ăîntreprinderile mici și mijlocii în Africa
și respect ăprincipiile prev ăzute în Analiza industriilor extractive a B ăncii Mondiale din 2004, cu privire la
buna guvernare în exploatarea resurselor naturale; estimeaz ăcăar trebui acordat ămai mult ăatenţie secto-
rului nestructurat șicăpractica microfinan ţării ar trebui extins ăși promovat ă, în vederea transform ării într-
un instrument pentru participarea și integrarea social ăa femeilor;
61. subliniaz ăcăliberalizarea comer ţului reprezint ăuna dintre cele mai eficiente m ăsuri de stimulare nu
numai a cre șterii economice, ci și a progresului politic și social; consider ăcăaceasta reprezint ăun instru-
ment indispensabil pentru reducerea s ărăciei și un catalizator important pentru o dezvoltare durabil ăla nivel
mondial;
62. reaminte ște căacordurile de parteneriat economic (APE) trebuie concepute și negociate în egal ă
măsurăca acorduri de dezvoltare și ca acorduri comerciale, ceea ce înseamn ăcătrebuie s ăse bazeze pe
următoarele principii: asimetria în favoarea regiunilor ACP, sprijinul pentru integrarea regional ăa ACP, insti-
tuirea unui cadru consolidat și fiabil pentru promovarea comer ţului și investi ţiilor în regiunile ACP și crearea
și consolidarea pie ţelor regionale înainte de deschiderea pie ţei către UE; invit ăprin urmare Comisia, atunci
când este cazul, s ăse ab ţinăde la deschiderea pie ţelor pân ăcând sunt atinse niveluri specifice de dezvoltare
șisăgăseasc ăsoluţii continuând în acela și timp negocierile;
63. recunoa ște căAPE-urile pot deveni un instrument important pentru comer ţulși integrarea regional ă
din Africa, cu condi ţia ca fondul acestora s ăfie în deplin acord cu obiectivele legate de politica pentru
dezvoltare, șicănumai cu condi ţia ca acestea s ăfie„favorabile dezvolt ării”, oferind posibilitatea, dac ăeste
cazul, a unor derog ăriși perioade lungi de tranzi ţie pentru ca produc ătorii și industriile locale s ăse poat ă
adapta noilor evolu ţii ale pie ţii;
64. consider ăcăstrategia comun ăar trebui s ăîncurajeze dialogul destinat examin ării coeren ţei între APE-
uriși Acordul comercial cu Africa de nord, pentru ca ambele s ăpoat ădeveni elemente de baz ăale integr ării
continentale africane;
65. face apel la o abordare diferen ţiatăpe baza diversific ării, care s ăsprijine cele mai bune practici
existente, s ăgaranteze condi ţii decente de munc ăînţările în curs de dezvoltare, cum sunt cele ale mi șcării
interna ţionale pentru comer ţechitabil, s ăsprijine comunit ăţile economice regionale existente (CER) din
Africa și care s ăpermit ăintegr ării panafricane s ă-și urmeze propriul ritm și propriul calendar; subliniaz ă
căeste esen ţialăconsolidarea schimburilor sud-sud, în paralel cu promovarea integr ării regionale șim e n ţi-
nerea unor niveluri înalte ale investi ţiilor provenite atât din surse din exteriorul Africii, cât și din surse
continentale; subliniaz ă, în acest sens, și necesitatea furniz ării unei asisten ţe tehnice superioar ăaxate pe
consolidarea capacit ăţii Africii de a- și diversifica produsele și serviciile;16.10.2008 RO C 263 E/643 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
66. insist ăasupra faptului c ăCER-urile ar trebui s ăconstituie pilonii procesului de integrare la nivel
african și ai constituirii unei pie ţe panafricane și nu ar trebui s ăprezinte interes în mod direct doar pentru
Europa; subliniaz ăde asemenea c ăAPE nu ar trebui s ăsubmineze agenda de integrare regional ăa Africii, ci
ar trebui s ăconstituie, de asemenea, instrumente pentru integrare și comer ţul sud-sud; solicit ă, prin urmare,
ca UE s ărespecte propriul proces de integrare al Africii, astfel cum a fost stabilit prin Tratatul de constituire
a Comunit ăţii Economice Africane (cunoscut ca Tratatul de la Abuja), care prevede înfiin ţarea Comunit ăţii
Economice Africane printr-un proces treptat, concretizat prin coordonarea, armonizarea și integrarea pro-
gresiv ăa activit ăţilor CER existente și care urmeaz ăa fi înfiin ţate în Africa.
67. constat ăcăsărăcia în Africa este un fenomen în esen ţărural —peste 70 % din cele mai s ărace
persoane din Africa depind de industria agricol ăpentru supravie ţuire și hran ă—și, cu toate acestea, asis-
tenţa pentru dezvoltare acordat ăagriculturii este în sc ădere; prin urmare, salut ătoate ini ţiativele ulterioare
de cre ștere a consolid ării capacit ăţii în sectorul agricol african, de exemplu prin sprijinirea b ăncilor de
semin ţeși cercetarea pentru diversificarea culturilor; solicit ăca exporturile de valoare ad ăugatălocal ăsăfie
conforme ini ţiativei „Orice în afar ăde arme ”;
68. reaminte ște importan ţa, în cadrul procesului de dezvoltare, a bunei guvern ăriși a transparen ţei în
exploatarea resurselor naturale în scopul dezvolt ării; subliniaz ăcăsectorul resurselor naturale poate deveni o
forţăpentru dezvoltarea durabil ădoar prin reducerea la minim a impactului s ău negativ din punct de vedere
social și asupra mediului, precum și prin repartizarea, în mod echitabil, a beneficiilor și costurilor acesteia în
rândul popula ţiei; solicit ăca to ţi partenerii din UE, Africa, precum și cei viitori, cum ar fi China, s ă-și
dubleze eforturile c ătre îndeplinirea acestor obiective; solicit ăţ ărilor africane s ăse asigure c ăaceste venituri
sunt utilizate, de asemenea, pentru diversificarea economiei și dezvoltarea unor activit ăţi economice la un
nivel mai ridicat în cadrul lan ţului de produc ţie, la distan ţăde extragerea resurselor naturale;
69. salut ăiniţiativa Comisiei de a lansa un parteneriat UE-Africa pentru energie, recunoscând c ăvenitul
din surse de energie durabile, utilizat în mod corespunz ător, poate fi folosit ca motor al cre șterii și dezvol-
tării economice; subliniaz ăcăprioritatea parteneriatului trebuie s ăfie reprezentat ăde furnizarea de energie
la un pre ţaccesibil, în vederea reducerii s ărăciei, pe baza criteriilor de eficien ţăși a surselor de energie
regenerabile, mai degrab ădecât pe asigurarea aprovizion ării cu energie a Europei;
70. subliniaz ăcărealizarea cre șterii și dezvolt ării economice pe termen lung necesit ăo strategie cuprin-
zătoare pentru inversarea epuiz ării curente a resurselor naturale ale Africii; subliniaz ăîn special necesitatea
urgent ăde încetare a desp ăduririlor în curs și eliminarea stimulentelor care încurajeaz ădistrugerea p ădurilor;
în acest context, solicit ăUE s ăintroduc ăcredite de carbon pentru p ădurile tropicale și utilizarea terenurilor
în sistemul de comercializare a drepturilor de emisie al UE șisăstimuleze regenerarea ecosistemelor degra-
date;
Investi ţii în popula ţie
71. observ ăcă, în orice parteneriat, prioritatea absolut ăa Africii se concentreaz ăpe dezvoltarea socio-
economic ăa popula ţiei sale;
72. reaminte ște căobiectivele de dezvoltare nu vor fi îndeplinite dac ăegalitatea între sexe și drepturile
femeilor nu sunt respectate; constat ăcăUE și-a reiterat, în cadrul documentelor de politic ă-cheie, angaja-
mentele în direc ţia egalit ăţii între b ărbaţișif e m e i șicăînsășiU A și-a asumat angajamente ambi ţioase în
acest domeniu, care ar trebui s ăconstituie baza pentru parteneriat; subliniaz ă, prin urmare, c ăstrategia
comun ăar trebui s ăcontribuie la integrarea dimensiunii legate de egalitatea între b ărbaţișif e m e i șil a
aplicarea de m ăsuri specifice și concrete care vizeaz ăemanciparea femeilor;
73. Reaminte ște căsănătatea este unul dintre cei mai importan ţi factori de intensificare a dezvolt ării
economice șică, în special, mortalitatea infantil ăeste un indicator gr ăitor al s ărăciei; în consecin ţă, sub-
liniaz ăimportan ţa protej ării copiiilor împotriva bolilor, în special împotriva celor care pot fi prevenite cu
ajutorul unor vaccine noi și prea pu ţin utilizate;
74. subliniaz ăimportan ţa protej ării fetelor și a sporirii sensibiliz ării cu privire la mariajul precoce, viol,
hărţuire sexual ăînșcoli și la vulnerabilitatea fetelor fa ţăde HIV/SIDA;C 263 E/644 RO 16.10.2008 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
75. subliniaz ăfaptul c ăangajamentul interna ţional actual în materie de educa ţieșisănătate pentru to ţi
trebuie s ăfie integrat în mod explicit în strategia comun ă; constat ăcăsănătatea și educa ţia ar trebui s ă
constituie esen ţao r i c ărei strategii de dezvoltare îndreptate spre persoanele s ărace șicăar trebui acordat ăo
atenţie deosebit ăaccesului la servicii, îndeosebi femeilor, grupurilor vulnerabile și persoanelor cu dezabili-
tăţi;;
76. consider ăcăsisteme de s ănătate slab dezvoltate, inclusiv criza de resurse umane de profil, constituie
un obstacol major în calea îndeplinirii ODM din domeniul s ănătăţiiși insist ăasupra necesit ăţii de a acorda
un rol fundamental consolid ării sistemelor de s ănătate în cadrul strategiei comune, inclusiv prin recunoa ște-
rea rolului important care le revine prestatorilor priva ţi de servicii de s ănătate, precum organiza ţiile comu-
nitare, în acordarea de servicii sanitare, în special în zonele cu acces dificil și în rândul popula ţiilor celor mai
marginalizate și vulnerabile;
77. constat ăcă63 % din totalul persoanelor din lume infectate cu HIV tr ăiesc în Africa șicăîntr-un
num ărd e ţări africane, speran ţa medie de via ţăscade dramatic ca rezultat al pandemiei de SIDA; subliniaz ă,
prin urmare, c ăaccesul universal la serviciile pentru HIV/SIDA, tuberculoz ăși malarie, în special accesul
universal la prevenire, tratament, îngrijire și asisten ţăîn Africa, ar trebui inclus în strategia comun ă, având în
vedere c ăaceste boli au un impact considerabil asupra dezvolt ării economice și sociale a Africii;
78. subliniaz ăcăfemeile și fetele prezint ăo vulnerabilitate sporit ăla BTS, inclusiv HIV/SIDA și compli-
caţii legate de sarcin ă, care conduc la mortalitate maternal ăși neonatal ăcrescut ă; solicit ă, prin urmare,
includerea drepturilor șias ănătăţii sexuale și de reproducere (SDSR) în strategia comun ă, în conformitate
cu Planul Maputo de ac ţiune pentru opera ţionalizarea cadrului continental al politicii pentru s ănătatea și
drepturile sexuale și de reproducere 2007-2010, men ţionat mai sus;
79. constat ăcăcontrafacerea medicamentelor în Africa (în special în ceea ce prive ște boli letale, cum sunt
malaria, tuberculoza și HI/SIDA) reprezint ăun flagel în expansiune, care amenin ţăvieţile a milioane de
persoane; încurajeaz ăUniunea European ășiţările în cauz ăsăia m ăsuri (în special juridice și penale) pentru
combaterea acestui fenomen;
80. subliniaz ăcătrebuie acordat ăo aten ţie special ăpopula ţiilor vulnerabile, precum persoanele str ămu-
tate în interiorul ţăriiși refugia ţii; subliniaz ă, prin urmare, faptul c ăserviciile de s ănătate, inclusiv servicii
privind s ănătatea reproducerii și articolele legate de reproducere ar trebui furnizate, de asemenea, șiî n
timpul crizelor umanitare;
81. subliniaz ăimportan ţa acord ării unui și mai mare suport c ătre NPDA (Noul Parteneriat pentru Dez-
voltarea Africii) ca principal ăiniţiativăa Africii pentru dezvoltarea durabil ă;
82. insist ăcăagricultura și siguran ţa alimentar ăar trebui s ăprezinte o importan ţădeosebit ăîn cadrul
strategiei comune și subliniaz ăfaptul c ăpoliticile europene, inclusiv politica în domeniul subven ţiilor nu
trebuie s ăconstituie o piedic ăpentru sectorul agricol și pentru siguran ţa alimentar ăa Africii; prin urmare
solicit ăca strategia s ăsprijine competitivitatea și productivitatea sporite ale sectorului agricol african, de
asemenea, în contextul Rundei de dezvoltare Doha; îndeamn ăUE s ăfurnizeze asisten ţăfinanciar ă„Progra-
mului agricol cuprinz ător al Africii ”adoptat de UA șiN P D A ;
83. subliniaz ă, de asemenea, necesitatea de a sprijini metodele agriculturii durabile, având în vedere feno-
menul îngrijor ător al de șertific ării, care cunoa ște în prezent o tendin ţăde agravare; reaminte ște, în aceast ă
privin ţă,că, pentru ca cre șterea s ăaibăun efect de reducere a s ărăciei, aceasta trebuie s ăfie extins ă, orientat ă
către micii proprietari șisăgenereze oportunit ăţi de munc ăcrescute;
84. insist ăcăaspectul de șertific ăriiși accesul la ap ăal tuturor ar trebui s ăfie de cea mai mare importan ţă
pentru strategia comun ă;își exprim ăîngrijorarea, în mod special cu privire la implica ţiile negative multiple
ale de șertific ării, cu prec ădere asupra siguran ţei alimentare, migra ţiei, refugia ţilor și persoanelor str ămutate în
interiorul ţării;
85. subliniaz ăcăAfrica este continentul care, potrivit estim ărilor, va avea de suferit în cel mai înalt grad
de pe urma schimb ărilor climatice; îndeamn ă, prin urmare, Uniunea European ă, Uniunea African ăși statele
membre, precum și investitorii și actorii economici s ă-și recunoasc ăresponsabilitatea privind schimb ările
climatice și îi invit ăsăelaboreze o strategie de dezvoltare cu impact minim asupra mediului pentru a
contracara situa ţia actual ă, inclusiv un cadru financiar pentru adaptarea ecologic ă; solicit ăîn continuare UE
săacorde sprijin financiar Planului de ac ţiune pentru ini ţiativa de mediu al NEPAD și deciziilor sale opera-16.10.2008 RO C 263 E/645 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
ţionale adoptate de c ătre Conferin ţa ministerial ăafrican ăpentru mediu (CMAM) ce s-a desf ășurat în Brazza-
ville, Congo, în 2006, și care au fost recunoscute la ce-a de-a opta Reuniune la nivel înalt a Uniunii Afri-
cane, de la Addis Abeba, Etiopia în ianuarie 2007;
86. salut ăiniţiativa Comisiei de a lansa un parteneriat UE-Africa cu privire la modific ările climatice șid e
a lansa Alian ţa pentru Modific ările Climatice Globale; în acest context, subliniaz ăcăUE trebuie s ăpunăla
dispozi ţie o finan ţare semnificativ ăpentru m ăsuri de adaptare în ţările africane; subliniaz ă, de asemenea,
faptul c ăadaptarea nu trebuie tratat ănumai ca un aspect umanitar; subliniaz ăcămăsurile de reducere a
riscurilor șid e„apărare împotriva climatului ”trebuie integrate în agenda prioritar ăpentru dezvoltare, inclu-
zând lucr ările strategiei de reducere a s ărăciei și DSN-urile;
87. solicit ăca strategia comun ăsăabordeze principalele cauze ale migra ţieișisăacorde o aten ţie deose-
bităproblemei drepturilor și integr ării emigran ţilor, precum și migra ţiei valorilor, în special a speciali știlor
din sistemul de s ănătate, propunând solu ţii practice pentru o migra ţie circular ăreușită; subliniaz ăfaptul c ă
limitarea migra ţiei către UE nu ar trebui considerat ănici ca o condi ţie pentru acordarea unui ajutor și nici ca
o strategie de dezvoltare;
88. consider ăcultura ca fiind un factor cheie pentru dialogul intercultural șiî nţelegerea inter-religioas ă,
pentru un sentiment de identitate na ţional ăși regional ă, pentru o baz ăsocial ăputernic ăși ca fundament al
solidarit ăţii între popoare, șică, prin urmare, o agend ăa dezvolt ării durabile trebuie s ăinclud ăcultura;
89. consider ăcă, întrucât într-un anumit num ărd e ţări africane, datoriile înc ăreprezint ăo povar ăcare
compromite orice efort de dezvoltare, facilit ăţile la plata datoriilor ar trebui considerate de la caz la caz șia r
trebui subordonate consolid ării guvern ăriiși politicilor economice, în ceea ce prive ște gestionarea datoriilor
și în special asigurarea faptului c ădatoriile nu sunt reînnoite sistematic de c ătre al ţi creditori;
90. recunoa ște utilitatea și relevan ţa sprijinului bugetar, mai ales a celui care permite îmbun ătăţirea servi-
ciilor sociale de baz ă, contribuind în acela și timp la consolidarea structurii ţărilor africane; solicit ă, cu toate
acestea, pruden ţăîn ceea ce prive ște plata ajutoarelor sub form ăde sprijin bugetar; insist ăasupra faptului c ă
sprijinul bugetar trebuie tratat separat pentru fiecare ţarăîn parte, în func ţie de situa ţia sa specific ă,șică
acest lucru nu este indicat pentru statele vulnerabile sau ţările în conflict; solicit ăstabilirea unor indicatori
pentru dezvoltarea uman ăși social ă, pentru integrarea dimensiunii de gen în buget, precum și pentru edu-
caţieșisănătate; în aceast ăprivin ţă, încurajeaz ăComisia s ăcontinue elaborarea propunerii sale de „contract
ODM”cu destinatarii sprijinului bugetar; insist ăasupra faptului c ăsprijinul bugetar trebuie înso ţit de con-
solidarea capacit ăţii parlamentelor, a cur ţilor na ţionale de conturi, autorit ăţilor locale și a societ ăţii civile de
a controla procesul, astfel încât s ăse evite insuficien ţa în materie de resurse a serviciilor sociale de baz ă;
propune ca sprijinul bugetar s ănu înlocuiasc ăsprijinul pentru anumite sectoare cheie pentru dezvoltare,
cum sunt educa ţiașisănătatea sau pentru sectoarele care risc ăsăfie marginalizate de c ătre guvernele pri-
mitoare;
91. subliniaz ăcădezvoltarea durabil ăeste posibil ănumai dac ăreprezint ădezvoltare pentru to ţi, inclusiv
femei și grupuri minoritare și/sau vulnerabile;
92. subliniaz ăimportan ţa sprijinului UE pentru strategiile care vizeaz ăautonomizarea femeilor, inclusiv
prin sprijinirea microfinan ţării, precum și a programelor de s ănătate sexual ăși de reproducere, care sunt
cruciale în lupta împotriva HIV/SIDA;
Punere în aplicare și supraveghere
93. invit ăComisia și Secretariatul General al Consiliului s ătransmit ăși Parlamentului European toate
rapoartele ulterioare de progres privind aplicarea strategiei UE pentru Africa, precum și informa ţiile privind
plata și aplicarea finan ţării suplimentare de 2, 7 miliarde EUR în baza celui de-al zecelea FED, alocate pentru
„iniţiative de guvernare ”create de Comisie pentru fiecare ţarăACP;C 263 E/646 RO 16.10.2008 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
94. solicit ăComisiei s ăindice modul în care a fost utilizat și reprogramat cel de-al nou ălea FED pentru a
permite aplicarea strategiei UE pentru Africa; solicit ăo evaluare independent ăa aplic ării acestei strategii;
solicit ăCE s ăpropun ăun mecanism comun de aplicare și evaluare a noii strategii comune, atât pe baze
tehnice, cât și politice, incluzând în toate etapele, toate instrumentele financiare ale CE destinate dezvolt ării;
95. salut ăinten ţia Uniunii Europene și a Uniunii Africane de a elabora un plan de ac ţiune pentru prima
etapăa strategiei comune; subliniaz ăfaptul c ăacest plan trebuie s ăprevad ăo finan ţare concret ă, precum și
indicatori m ăsurabili la toate nivelurile de aplicare (local, na ţional, regional și continental) și de-a lungul
tuturor instrumentelor de cooperare financiar ărelevante, care vor facilita supravegherea și o vor face mai
transparent ă; insist ăasupra faptului c ăsupravegherea parlamentar ă, a autorit ăţilor locale și cea referitoare la
societatea civil ătrebuie s ăfacăparte din procesul oficial de supraveghere;
96. solicit ăComisiei s ăse asigure c ăorice cadru de monitorizare include monitorizarea, de c ătre UA și
UE, a angajamentelor existente, precum ODM-urile, Tratatul de la Cotonou, men ţionat mai sus, Apelul
pentru ac ţiunea accelerat ăde la Abuja, men ţionat mai sus, Declara ţia Universal ăa Drepturilor Omului;
97. solicit ăca strategia comun ăsăinclud ămen ţionarea, în mod explicit, a unei strategii de comunica ţii,
în scopul sensibiliz ării opiniei publice cu privire la activitatea guvernelor și pentru a asigura transmiterea
reacţiilor care s ăgaranteze luarea în considerare, de c ătre guverne, a necesit ăţilor aleg ătorilor legate de aceste
politici;
98. încurajeaz ăcrearea, ca parte a strategiei comune, a unui spa ţiu politic pentru un dialog interpersonal
real și eficient, printr-o finan ţareși garan ţii adecvate pentru independen ţa politic ășisăinstituie mecanisme
prin care societatea civil ăși actorii nestatali s ăpoat ăbeneficia de participare la procesele guvernamentale de
luare a deciziei șisăpoat ătrage la r ăspundere autorit ăţile în fa ţa oamenilor;
99. invit ăComisia s ăprecizeze modul în care inten ţioneaz ăsăfinan ţeze noua strategie, precum și planul
săud ea c ţiune; constat ăcăcel de-al zecelea FED, programul geografic pentru Africa de Sud și programele
tematice ale ICD, precum și IPEV reprezint ăsingurele finan ţări majore disponibile pentru aplicarea strategiei
comune; îndeamn ăComisia s ăgaranteze aplicarea coerent ăa acestor instrumente de cooperare și a strategiei
comune; solicit ăCE s ăinformeze Parlamentul European și PPA în toate etapele procesului (programare,
estimare, aplicare financiar ăși evaluare);
100. solicit ăca primul plan de ac ţiune s ăinclud ăun pachet de m ăsuri financiare specifice pentru insti-
tuţiile panafricane, activit ăţile ce urmeaz ăsăfie puse în aplicare la nivel panafrican și noile parteneriate
(iniţiativele de la Lisabona); insist ă, de asemenea, asupra faptului c ăparlamentele na ţionale, regionale și
continentale trebuie s ăfie considerate în mod explicit ca beneficiare ale ajutorului;
101. salut ăconstituirea de c ătre Consiliu a unui grup de lucru ad-hoc, format din exper ţi din statele
membre interesate, pentru a coordona pozi ţiile statelor membre cu privire la aspecte reglementate de stra-
tegia comun ăși solicit ăComisiei și Consiliului s ăelaboreze rapoarte periodice c ătre Parlamentul European
cu privire la activit ăţile acestui grup de lucru;
102. afirm ăcă, fiind institu ţii importante de guvernare, atât PPA cât și Parlamentul European trebuie s ă
fie actori cruciali în procesul de monitorizare a strategiei comune șică, de asemenea, trebuie s ăjoace un rol
autorit ăţile locale și actorii nestatali, cum sunt cei implica ţi în ECOSOCC al UA și în organiza ţia omoloag ăa
acesteia, de partea UE, ECOSOC;
103. prin urmare, este hot ărât s ăsupravegheze îndeaproape, împreun ăcu PPA, punerea în aplicare a
strategiei comune, precum și a planurilor de ac ţiune; solicit ă, prin urmare, crearea unei delega ţii parlamen-
tare comune Parlamentul European —PPA, care ar servi drept forum pentru dezbateri democratice cu
privire la aspecte care afecteaz ărelaţiile între popoarele din UE și Africa;16.10.2008 RO C 263 E/647 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007
104. este hot ărât ca, împreun ăcu organiza ţiile panafricane, s ăasigure coeren ţa între politica de cooperare
pentru dezvoltare și alte domenii de politic ăale UE care au impact asupra ţărilor în curs de dezvoltare din
Africa;
105. estimeaz ăcăscrutinul parlamentar și aprobarea pachetelor de asisten ţăpentru dezvoltare trebuie s ă
reprezinte o cerin ţăap lăţii fondurilor;
106. decide s ăorganizeze, împreun ăcu PPA, o ini ţiativăparlamentar ăcomun ăcare precede cea de-a
doua reuniune la nivel înalt UE-Africa, programat ăîn decembrie 2007 la Lisabona;
*
**
107. încredin ţeazăPreședintelui sarcina de a transmite prezenta rezolu ţie Consiliului, Comisiei, guverne-
lorși parlamentelor statelor membre, Comisiei Uniunii Africane, Consiliului executiv al Uniunii Africane,
Parlamentului Panafrican, Consiliului de Mini ștri ACP, precum și Adun ării Parlamentare Paritare ACP-UE.
P6_TA(2007)0484
Tratat interna ţional de interzicere a muni ţiei cu dispersie
Rezolu ţia Parlamentului European din 25 octombrie 2007 referitoare la demersul „Către un tratat
interna ţional de interzicere a muni ţiilor cu dispersie ”
Parlamentul European,
— având în vedere rezolu ţiile sale precedente privind efectele d ăunătoare ale anumitor tipuri de echipa-
ment militar conven ţional (mine terestre și muni ţii cu dispersie, muni ţie pe baz ăde uraniu s ărăcit,
obuze pe baz ăde fosfor alb, resturi de material militar de r ăzboi neexplodat (ERW), utilizate de actori
statali și nestatali,
— având în vedere, în special, rezolu ţia sa din 16 noiembrie 2006 asupra Conven ţiei privind interzicerea
armelor biologice și toxice (BTWC), a muni ţiilor cu dispersie și a armelor conven ţionale (1) prin care se
solicit ăsprijinul institu ţiilor UE cu privire la ini ţiativa de elaborare a unei conven ţii globale și eficace în
vederea interzicerii, pe plan mondial, a muni ţiilor cu dispersie,
— având în vedere Protocolul V din 28 noiembrie 2003 privind resturile explozive de material de r ăzboi
la Conven ţia Organiza ţiei Na ţiunilor Unite privind unele arme conven ţionale (CCW) (Protocolul V pri-
vind ERW), salut ăintrarea în vigoare a acestuia la 12 noiembrie 2006,
— având în vedere declara ţia de la Oslo, adoptat ăla 22 și 23 februarie 2007 de c ătre un grup de state, de
Organiza ţii ale Na ţiunilor Unite, de Comitetul Interna ţional al Crucii Ro șii, de Coali ţia privind muni ţiile
cu dispersie și de alte organiza ţii în conformitate cu care s-a agreat ca, pân ăîn 2008, s ăse adopte un
instrument interna ţional obligatoriu din punct de vedere juridic care s ăinterzic ăfolosirea, produc ţia,
transferul și stocarea muni ţiilor cu dispersie care produc v ătămări inacceptabile civililor (Procesul Oslo),
— având în vedere proiectul de mandat de negociere pentru CCW privind muni ţiile cu dispersie prezentat
de Germania, în numele UE, grupului de exper ţi guvernamentali privind CCW,
(1) JO C 314 E, 21.12.2006, p. 327.C 263 E/648 RO 16.10.2008 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
Joi, 25 octombrie 2007