RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 10.1.2007 
COM(2006) 843 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI 
CĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN 
Producerea de energie durabil ă din combustibili fosili:  
Obiectiv dup ă anul 2020 – emisii apropiate de zero la arderea c ărbunelui 
  
{SEC(2006) 1722} 
{SEC(2006) 1723} 
{SEC(2007) 12}  
 
RO 2   RO CUPRINS 
1. Rolul combustibililor fosili în alimentarea cu energie şi provocarea de a p ăstra 
cărbunele în amestecul energetic .............................................................................. 3 
2. Solu ţii tehnologice pentru o utilizare durabil ă a cărbunelui şi a altor 
combustibili fosili ....................................................................................................... 5 
3. C ătre combustibili fosili durabili.............................................................................. 6 
3.1. Demonstra ţii ale unor solu ţii tehnologice inte grate pentru c ărbunele durabil ............. 6 
3.2. Disponibilitatea pentru ca ptare ca parte integrant ă a moderniz ării flotei .................... 8 
4. Necesitatea unei ac ţiuni imediate pentru ca dup ă anul 2020 combustibilii fosili 
durabili s ă devină realitate........................................................................................ 9 
4.1. Un cadru coerent de reglementare a CSC la nivelul UE.............................................. 9 
4.2. Acceptarea CCS de c ătre regimurile interna ţionale................................................... 11 
4.3. Un cadru clar pentru încorporarea progresiv ă a combustibililor fosili durabili......... 12 
5. Costuri şi beneficii asociate cu tehnologiil e combustibililor fosili durabili ........ 13 
5.1. Costurile CSC şi costurile electricit ăţii produse ........................................................ 14 
5.2. Pre ţurile electricit ăţii obţinute cu tehnologiile c ărbunelui durabil............................. 15 
5.3. Riscuri pentru mediul înconjur ător şi avantaje ale combustib ililor fosili durabili..... 15 
5.4. Contribu ţia combustibililor fosili durabili la prosperitate şi dezvoltare durabil ă...... 16 
5.4.1. C ărbunele durabil în slujba dezvolt ării durabile la nivel mondial ............................. 17 
5.4.2. UE ca exportator competitiv de tehnolog ii ale combustibililor fosili durabili........... 18 
6. Concluzii................................................................................................................... . 18 
 
RO 3   RO COMUNICAREA COMISIEI 
CĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN 
Producerea de energie durabil ă din combustibili fosili:  
Obiectiv dup ă anul 2020 – emisii apropiate de zero la arderea c ărbunelui 
  
(Text cu relevan ţă pentru SEE) 
I
NTRODUCERE  
Această comunicare este prezentat ă ca o continuare a C ărţii Verzi a Comisiei referitoare la „O 
strategie european ă privind o energie durabil ă, competitiv ă şi sigură”, adoptate în luna martie 
2006. Scopul acesteia este de a oferi o perspectiv ă generală asupra ac ţiunilor necesa re pentru 
a menţine rolul combustibililor fosili şi în special al c ărbunelui la asigurarea şi diversificarea 
alimentării cu energie în Europa şi în lumea întreag ă, într-un mod compatibil cu obiectivele 
strategiei privind schimb ările climatice. Aceast ă comunicare ia în considerare eforturile 
depuse şi opiniile înregistrate pe parcursul anul ui 2006 în cadrul celui  de-al doilea Program 
european privind schimb ările climatice (ECCPII), în cadrul Grupului la nivel înalt privind 
competitivitatea, energia şi mediul (HLG), în cursul preg ătirilor pentru cel de-al şaptelea 
program-cadru (PC7) pentru cercetare, în co ntextul Platformei te hnologice pentru centrale 
energetice pe baz ă de combustibili fosili cu emis ie zero. De asemenea, ea reflect ă consultările 
care au avut loc în cadrul Forumului european privind combustibilii fosili şi reacţiile la Cartea 
Verde men ţionată mai sus. 
STUDIU DE EVALUARE A IMPACTULUI  
Această comunicare a fost precedat ă de un studiu de evaluare a impactului, ale c ărui rezultate 
sunt rezumate în Raportul execu tiv de evaluare a impactului1 anexat prezentei comunic ări. 
Rezultatele studiului de ev aluare a impactului sunt, dup ă cum este cazul, reflectate în cadrul 
poziţiilor exprimate de Comisie în cadrul prezentei comunic ări. 
1. R OLUL COMBUSTIBILILOR FOSILI ÎN ALIMENTAREA CU ENERGIE ŞI PROVOCAREA 
DE A PĂSTRA CĂRBUNELE ÎN AMESTECUL ENERGETIC  
Combustibilii fosili constituie un element important pentru amestecul energetic 
folosit în Uniunea European ă, ca şi în multe alte economii. Ace ştia sunt deosebit de 
importanţi pentru producerea de el ectricitate. Peste 50% din electricitatea UE provine 
în prezent din combustibili fosili (mai ales din c ărbune şi gaze naturale). Pe întreg 
globul, se estimeaz ă că cererea total ă de energie, aflat ă în continu ă creştere, va fi din 
ce în ce mai mult onorat ă pe bază de combustibili fosili, cel pu ţin până în 20502, în 
special în anumite zone geo-economice cheie. 
                                                 
1 Document de lucru al serviciilor Comisiei SEC(2006) 1723 (numit în continuare SEAI). 
2 Estim ările AIE în WORLD DEMAND FORECAST (PREVIZIUNILE PRIV IND CEREREA LA 
NIVEL MONDIAL) 2006. 
 
RO 4   RO Folosirea combustibililor fosili (c ărbune sau gaze naturale) poate fi de asemenea 
avută în vedere pentru producerea de electricitate şi hidrogen pe scar ă largă, putând 
astfel deschide calea  – în mod realist şi viabil din punct de vedere economic – c ătre o 
economie bazat ă pe hidrogen. 
Cu toate acestea, toate tipurile de întrebuin ţări ale combustibililor fosili produc 
emisii de dioxid de carbon (CO 2), care reprezint ă în prezent sursa principal ă de 
încălzire global ă. Pentru a între ţine rolul important al co mbustibililor fosili în 
amestecul energetic, trebuie g ăsite soluţii care să reducă impactul folosirii lor la 
niveluri compatibile cu obiectivel e legate de un climat durabil.  
Această cerinţă este cu atât mai stringent ă în ceea ce prive şte cărbunele, care este în 
mod tradi ţional combustibilul fosil cel mai important pentru produc ţia energetic ă 
(fiind folosit pentru a produce ci rca 30% din electricitatea UE) şi, de asemenea, de 
departe cel care produce cele mai ma ri emisii de carbon dintre to ţi combustibilii 
fosili3.  
 
Mai mult decât atât, se estimeaz ă că cea mai mare parte din cre şterea viitoare a 
consumului de energie în cadrul mai multor ma ri economii în curs de  dezvoltare va fi 
acoperită pe bază de cărbune. Dou ă treimi din cre şterea utiliz ării cărbunelui pe glob 
se vor datora Chinei şi Indiei. Deja în zilele noastre, în fiecare s ăptămână undeva pe 
glob este pus ă în exploatare câte o nou ă centrală energetic ă bazată pe cărbune. 
Cărbunele este şi va rămâne un element-cheie prin contribu ţia sa la securitatea 
aprovizion ării cu energie a UE. C ărbunele reprezint ă de departe combustibilul fosil 
cu cele mai mari şi cele mai larg repartizate z ăcăminte la nivel mondial, despre care 
se estimeaz ă că vor mai putea func ţiona timp de circa 130 de ani în cazul lignitului şi 
200 de ani în ceea ce prive şte antracitul. Chiar şi în cadrul unor strategii de cre ştere a 
eficienţei energetice şi de folosire a resu rselor reînnoibile, c ărbunele va r ămâne 
probabil o op ţiune important ă în deceniile urm ătoare pentru acoperirea par ţială a 
nevoilor esen ţiale de electricitate care înc ă nu pot fi satisf ăcute cu ajutorul energiilor 
reînnoibile4.  
Cu toate acestea, c ărbunele nu î şi poate men ţine contribu ţia valoroas ă la securitatea 
ofertei energetice a economiei UE şi a celei mondiale decât prin intermediul 
tehnologiilor ce permit o reducere drastic ă a coeficientului de carbon al combustiei 
sale. Dacă astfel de tehnologii sunt dezvoltate pe scar ă suficient ă pentru a permite 
utilizarea durabil ă a cărbunelui şi sunt considerate viabile din punct de vedere 
economic pentru a fi lansate la nivel co mercial, ele pot de asemenea furniza solu ţii 
pentru procesele de combustie ce utilizeaz ă alţi combustibili fosili, inclusiv pentru 
producerea de energie din gaze naturale.  
                                                 
3 Generarea de energie bazat ă pe cărbune în statele UE-27 a produs circa 950 milioane de tone de emisii 
de CO 2 în 2005, ceea ce reprezint ă 24% din totalul emisiilor de CO 2 din UE. Emisiile provenind din 
energia generat ă pe bază de cărbune la nivel global se ridic ă la aproximativ 8 miliarde de tone de CO 2 
anual. Pentru mai multe detalii, a se vedea SEAI. 
4 Aceasta este în conformita te, între altele, cu recomand ările Primului raport al GNI 
(http://ec.europa.eu/enterprise/environnement/hlg.doc_06/first_report_02_06_06.pdf ). A se vedea, de 
asemenea, Strategic EU Energy Review (Raportul revizuit privind energia strategic ă în UE) , adoptat 
concomitent cu aceast ă comunicare [COM(2007) 1]. 
 
RO 5   RO Este important de subliniat caracterul global şi urgent al provoc ărilor asociate cu 
utilizarea c ărbunelui. Se estimeaz ă că aproimativ un sfert di n nevoile energetice 
primare la nivel global vor fi acoperite în con tinuare pe baz ă de cărbune. 
Concomitent cu cre şterea de 60% a consumului  global de energie primar ă estimată 
pentru urm ătorii 20 de ani, va cre şte şi utilizarea c ărbunelui. La nivelul tehnologic 
actual, aceasta va avea ca rezultat o cre ştere a emisiilor globale de CO 2 cu 20% pân ă 
în anul 2025. Dou ă treimi din aceast ă creştere se vor înregistra în ţări aflate în curs de 
dezvoltare. A şadar, UE trebuie s ă dezvolte solu ţii tehnologice pentru utilizarea 
durabilă a cărbunelui, nu numai pentru a men ţine cărbunele în amestecul energetic 
european, ci şi pentru a se asigura c ă, în ciuda cre şterii globale a utiliz ării cărbunelui, 
nu se vor înregistra daune irevocab ile asupra climatului pe glob. Aceast ă sarcină este 
atât de urgent ă întrucât, fie şi cu eforturi sincere şi concentrate, este posibil ca noile 
tehnologii necesare s ă nu fie gata pentru a fi lansate la nivel comercial şi pe scară 
globală mai devreme de 2020. Este a şadar de importan ţă vitală c a  U E  s ă înceapă 
chiar de ast ăzi punerea în aplicare a polit icilor ce vor fundamenta şi vor sus ţine 
poziţia sa de lider global în  lupta din deceniile urm ătoare cu schimb ările climaterice. 
2. S OLUŢII TEHNOLOGICE PENTRU O UTILIZARE DURABIL Ă A CĂRBUNELUI ŞI A ALTOR 
COMBUSTIBILI FOSILI  
Deşi această comunicare se concentreaz ă în principal asupra posibilit ăţilor de 
utilizare durabil ă a cărbunelui, trebuie bine în ţeles că soluţia propus ă (în speţă, 
captarea şi stocarea de CO 2) este probabil aplicabil ă şi ar trebui aplicat ă 
corespunz ător şi celorlalţi combustibili fosili, mai ales în ceea ce prive şte gazele 
naturale. 
Au fost dezvoltate a şa-numitele tehnologii pentru „c ărbune curat”, care în prezent 
sunt folosite pe scar ă largă în sectorul producerii de  energie, atenuând în mod 
substanţial problemele de poluare local ă şi fenomenul ploilor acide, prin reducerea 
considerabil ă a emisiilor de SO 2, NO x, pulberile în suspensie, noxele şi praful 
generate de centralele el ectrice alimentate cu c ărbune.  
Tehnologiile pentru c ărbune curat au condus, de asemenea, la cre şterea constant ă a 
eficienţei energetice la conversia c ărbunelui în el ectricitate, de şi mai sunt posibile 
îmbunătăţiri substan ţiale ale eficien ţei energetice în ceea ce prive şte centralele 
energetice de mari dimensiuni alimentate cu c ărbune, prin perfec ţionarea continu ă a 
acestor tehnologii5.  
                                                 
5 Dac ă cele mai vechi unit ăţi aflate în exploatare pe teritoriul UE pot da un randament de 30%, cel mai 
recent construite centrale cu c ărbune ating indicatori ai eficien ţei de pân ă la 43% (pentru centralele 
energetice cu lignit) şi 46% (pentru centralele energetice pe baz ă de antracit). La un randament de peste 
60%, se presupune c ă au fost atinse limitele tehnice. 
 
RO 6   RO Astfel de realiz ări constituie temelia progreselor viitoare c ătre soluţii tehnologice 
novatoare (numite în conti nuare tehnologii „ale c ărbunelui durabil”) ce încorporeaz ă 
conceptele de captare şi stocare a CO 2 (CSC) în producerea de energie pe baz ă de 
cărbune. Procesele de captare şi stocare a CO 2 există deja în anumite sectoare ca 
practici industriale consolidate; tehnologia este bine dezvoltat ă şi testată, dar ea 
trebuie corect adaptat ă pentru întrebuin ţarea pe scar ă largă la producerea de energie 
într-o manier ă integrată. Aducerea CSC la viabilitate comercial ă în producerea de 
energie pe baz ă de cărbune va deschide calea pentru aplicarea acestei tehnologii, de 
asemenea, la procese de ardere ce folosesc al ţi combustibili fosili, mai ales gazele 
naturale. Aceasta va permite tranzi ţia spre „combustibili fosili durabili” în 
producerea de energie electric ă. 
3. C ĂTRE COMBUSTIBILI FOSILI DURABILI  
3.1. Demonstra ţii ale unor solu ţii tehnologice integrate pentru c ărbunele durabil 
Atât programele de cercetare şi dezvoltare încheiate, cât şi cele aflate înc ă în 
desfăşurare, care se adreseaz ă tehnologiilor curate ale c ărbunelui şi tehnologiilor 
CSC, au produs deja rezultate pozitive. În prezent, se impune concentrarea asupra 
dezvoltării şi demonstr ării industriale a solu ţiilor tehnologice integr ate, combinând în 
mod optim c ărbunele curat şi CSC, în vederea producerii de energie pe baz ă de 
cărbune cu emisii apropiate de zero.  
Din analizele întreprinse de Comisie6, reiese c ă soluţiile tehnologice care implic ă 
doar amelior ări din punctul de vedere al eficien ţei prin tehnologii ale c ărbunelui 
curat sau care se refer ă doar la CSC nu pot conduce, pe termen lung, la realizarea 
obiectivelor combinate de atinge re a unor rate de emisie a CO 2 apropiate de zero 
contra unor costuri acceptabile, men ţinând în acela şi timp diversitatea amestecului 
energetic necesar pentru  securitatea aprovizion ării cu energie. În acela şi timp, mai 
ales în cazul particular al producerii de energie pe baz ă de cărbune, este clar c ă 
tehnologiile CSC nu pot fi avute în vedere f ără o conversie deosebit de eficient ă a 
cărbunelui, permi ţând astfel limitarea efectelor penaliz ării energetice asociate cu 
utilizarea acestor tehnologii. 
Prin eforturi sus ţinute şi în condi ţiile unei pie ţe pe care au fost impuse restric ţii clare 
şi ambiţioase asupra emisiilor de carbon, Europa are într-adev ăr şanse să atingă 
viabilitatea comercial ă a tehnologiilor c ărbunelui durabil în urm ătorii 10 sau 15 ani. 
Un astfel de obiectiv va necesita, totu şi, investiţii industriale curajo ase într-o serie de 
centrale pilot, atât pe teritoriul UE cât şi în afara acestuia, ca şi iniţiative în domeniul 
politicii energetice sus ţinute de-a lungul unei perioade relativ mari de timp, începând, 
practic, de acum şi care să dureze poate pân ă în anul 2020 sau chiar mai mult. Chiar 
cu astfel de proiecte-pilot în curs de desf ăşurare, în paralel cu aceast ă fază 
demonstrativ ă, va fi nevoie şi de alte activit ăţi în domeniul cercet ării şi dezvoltării. 
Acesta ar trebui privit ca un proces iterativ, unde demonstra ţiile merg mân ă în mână 
cu cercetarea şi dezvoltarea. 
                                                 
6 Pentru mai multe detalii, a se vedea SEAI. 
 
RO 7   RO Industria a dat în anul 2006 un semnal foarte pozitiv în acest domeniu, prin lansarea 
Platformei tehnologice pentru emisii ze ro la centralele energetice pe baz ă de 
combustibili fosili (ZEP TP). Companiile energetice importante implicate în producerea de energie pe baz ă de cărbune şi-au anun ţat planurile de a construi 10-12 
centrale pilot de mari dimensiuni care s ă testeze diferitele me tode de a integra CSC 
în producerea de energie pe baz ă de cărbune şi de gaze naturale. Odat ă date în 
exploatare, va trebui ca aceste centrale s ă rămână în funcţiune timp de cel pu ţin cinci 
ani, înainte ca faza de demonstrare a solu ţiilor testate s ă fie considerat ă pe deplin 
încheiată şi ca acestea s ă fie declarate disponibile pe ntru realizarea de investi ţii 
standard în centralele energe tice cu emisii zero, în anul 2020 şi mai târziu. 
Acţiunea Comisiei: Comisia va spori
 în mod substan ţial fondurile destinate 
cercetării şi dezvolt ării în domeniul energetic, f ăcând din demonstrarea 
tehnologiilor combustibililor fos ili durabili una dintre priorit ăţile UE pentru 
perioada 2007-2013 (de pild ă în cadrul PC7). Comisia face apel la statele membre 
să manifeste acela şi ataşament cu privire la cercetare şi dezvoltare şi la 
demonstrarea de tehnologii în  acest domeniu. Comisia va c ăuta, de asemenea, s ă se 
asigure că acţiunile întreprinse, atât la nivelul UE cât şi la nivelul statelor membre, 
sunt complementare cu eforturile industrie i în cadrul stabilit prin ZEP TP. Un Plan 
strategic european privind tehnologia energetic ă va furniza instrumentarul adecvat 
pentru coordonarea global ă a acestor eforturi de cercetare, dezvoltare şi 
demonstrare, ca şi pentru maximizarea sinergiilor, atât la nivel comunitar, cât şi la 
nivel naţional.  
Lăsând la o parte îns ăşi existenţa ZEP TP şi iniţiativa curajoas ă pe care o reprezint ă 
acesta, demonstrarea reu şită şi oportun ă a viabilit ăţii comerciale a combustibililor 
fosili durabili poate necesita crearea unei structuri care s ă coordoneze şi să susţină în 
mod adecvat aceste demonstra ţii pe scară industrial ă. Valoarea sa ad ăugată ar trebui 
să conste în principal în ev itarea suprapuner ii eforturilor şi în alinierea priorit ăţilor, 
printr-o mai bun ă coordonare şi prin schimburi de cuno ştinţe, atât între activit ăţile 
întreprinse în Europa (la nivelul UE şi în cadrul statelor membre), cât şi între 
activităţile de la nivel european şi cele din ţările terţe. 
Un astfel de instrument ar trebui s ă sprijine în mod activ nu numai proiectele 
demonstrative, ci şi promovarea cooper ării interna ţionale, definirea de programe de 
schimb de experien ţă şi legăturile cu alte ini ţiative înrudite ale UE (ca de pild ă alte 
platforme). Mai mult decât atât, ar putea concepe şi executa o campanie de 
conştientizare la pre ţuri accesibile . 
Pot fi avute în vedere mai multe tipuri de aranjamente, de la valorificarea şi 
consolidarea Platformei tehnologice existente, pân ă la stabilirea unor instrumente 
speciale promovate de Comisie (ca, de pild ă, Iniţiativa tehnologic ă comună sau 
Acţiunea comun ă) sau instrumente de finan ţare specifice, cu part iciparea sectorului 
bancar (poate prin intermediul B ăncii Europene de Investi ţii – BEI, şi/sau al B ăncii 
Europene pentru Reconstruc ţie şi Dezvoltare – BERD). 
 
RO 8   RO Acţiunea Comisiei: Comisia va examina (între altele prin intermediul unui studiu de 
evaluare detaliat ă a impactului, ce va fi co ntractat în anul 2007) m ăsurile posibile  
pentru realizarea demonstra ţiilor în ceea ce prive şte tehnologiile privind 
combustibilii fosili durabili şi, mai ales, pe acelea privind c ărbunele durabil. Pe 
această bază, Comisia va determina cel mai potrivit mod de a sprijini conceperea, 
construirea şi punerea în exploatare pân ă în anul 2015 a pân ă la 12 demonstra ţii 
pe scară largă privind aplicarea tehnologiilor combustibililor fosili durabili la 
producerea de energie la nivel comercial.  
3.2. Disponibilitatea pentru captare ca parte integrant ă a moderniz ării flotei 
Modernizarea flotei de centrale energetice pe baz ă de cărbune aflate în exploatare în 
UE este un alt element preg ătitor pentru combustibilii fosili durabili în Europa. Se 
estimează că peste o treime din capacitatea de produc ţie pe bază de cărbune a UE va 
ajunge la cap ătul duratei sale tehnice de via ţă în viitorii 10 pân ă la 15 ani7.  
Făcând apel la tehnologiile de conversie cele mai performante şi cele mai eficiente 
din punct de vedere energetic pentru a mode rniza vechile centrale (sau pentru a le 
înlocui cu altele noi), investi ţiile pot atrage pân ă în anul 2020 o reducere ini ţială cu 
aproximativ 20% a emisiilor de CO 2 generate la producerea de energie pe baz ă de 
cărbune. Ultimele evenimente din industria energetic ă european ă arată că reducerea 
emisiilor de CO 2 prin ameliorarea eficien ţei la conversie a c ărbunelui este 
considerat ă a fi o solu ţie mai economic ă decât trecerea la gaze naturale, la raportul 
actual dintre pre ţul gazelor naturale şi cel al c ărbunelui şi la nivelul existent al 
restricţiilor privind emisiile de CO 2. Totuşi, în absen ţa unei perspective pe termen 
lung şi viabile din punct de ve dere comercial privind c ărbunele, operatorii de 
electricitate s-ar putea ar ăta reticenţi faţă de tehnologiile bazate pe c ărbune în ceea ce 
priveşte înlocuirea centralelor cu c ărbune învechite; deciziile lor pot influen ţa apoi 
securitatea aprovizion ării cu energie a UE. 
Aşteptările legate de cost uri mai mari asociate cu centr alele energetice echipate cu 
tehnologii CSC dup ă anul 2020 se constituie într-un risc  tangibil. Acesta este riscul 
unei „ancor ări tehnologice” neinspirat e, constituind un blocaj care, ca urmare a unor 
decizii cânt ărite insuficient, ar exclud e tehnologiile CSC dintre op ţiunile de investi ţii 
în cazul centralelor  energetice pe baz ă de cărbune ce va trebui s ă fie înlocuite în 
următorii 10-15 ani. Este imperios necesar s ă se evite o situa ţie în care multe dintre 
centralele nou construite înainte de anul 2020 ar fi c oncepute sau între ţinute într-un 
mod care fie ar bloca pe deplin, fie nu ar oferi suficiente garan ţii pentru ad ăugarea 
unor componente CSC pe o scar ă suficient de larg ă după această dată. 
                                                 
7 Pân ă la 70 GW (dintr-un total de 187 GW) din capacitatea de produc ţie energetic ă pe bază de cărbune a 
UE va trebui înlocuit ă până în anul 2020. 
 
RO 9   RO Acţiunea Comisiei: Comisia va stabili, pe baza investi ţiilor recente şia celor 
planificate, dac ă noile centrale energetice pe baz ă de combustibili fosili  care au fost 
construite şi care urmeaz ă a fi construite în UE folosesc cele mai eficiente 
tehnologii disponibile şi dacă, în cazul în care nu sunt deja echipate cu CSC, noile 
instalaţii pe bază de cărbune şi gaze naturale sunt preg ătite pentru introducerea 
ulterioară a tehnologiilor CSC (adic ă sunt „preg ătite pentru captare”).  
În acest caz, cât mai curând cu putin ţă, după o evaluare atent ă a impactului, 
Comisia va examina posibilitatea de a pr opune instrumente obligatorii din punct de 
vedere legal.  
4. N ECESITATEA UNEI AC ŢIUNI IMEDIATE PENTRU CA DUP Ă ANUL 2020  COMBUSTIBILII 
FOSILI DURABILI S Ă DEVINĂ REALITATE  
O tranziţie lină, însă definitivă spre tehnologii ale c ărbunelui durabil şi, în general, 
către tehnologii ale combustibililor fosili durabili depinde nu numai de continuarea 
eforturilor de dezvoltare şi demonstrare la nivel comercial a CSC. O astfel de 
tranziţie se bazeaz ă, de asemenea, şi pe existen ţa unui cadru economic şi de 
reglementare care s ă recompenseze tehnologiile cu con ţinut redus de carbon şi să le 
furnizeze celor ce evit ă aceste tehnologii o motiva ţie suficient de puternic ă pentru 
deciziile de investi ţii în solu ţii ce includ CSC. Raporturile viitoare de pre ţuri între 
gazele naturale şi cărbune şi preţul drepturilor de emisie a CO 2 vor constitui factorii 
determinan ţi pentru deciziile de investi ţii în noua produc ţie de energie bazat ă pe 
cărbune, gaze naturale şi energii regenerabile. Pe baza acestor date de pia ţă 
fundamentale, serviciile î şi vor optimiza portofoliul de producere a electricit ăţii 
alegând combina ţia între riscuri minime şi o rentabilitate maxim ă a investiţiilor. 
Astfel, în contextul viitorului program de comercializare a emisiilor, aceast ă tranziţie 
va depinde în mare m ăsură de regimul şi de preţurile existente la drepturile de emisie 
a CO 2, care vor depinde la râ ndul lor de cadrul de reglementare al UE şi de cel de la 
nivel mondial. 
4.1. Un cadru coerent de reglementare a CSC la nivelul UE 
Deşi în Europa exist ă încă pentru câteva secole capacit ăţi suficiente de stocare a CO 2 
provenit din producerea de energie8, este necesar un cadru al UE de reglementare şi 
privind politicile pentru CSC, în a şa fel încât: 
– să fie garantat ă desfăşurarea corect ă, sigură şi fiabilă din punct de vedere al 
mediului a activit ăţilor CSC; 
– să fie eliminate din legisla ţia actual ă obstacolele nejustificate din calea 
activităţilor CSC; 
– să fie oferite stimulente direct propor ţionale cu avantajele rezultate din 
reducerea CO 2. 
                                                 
8 Pentru mai multe detalii, a se vedea SEAI. 
 
RO 10   RO Cadrul de reglementare  pentru stocarea de CO 2 trebuie să se bazeze pe evaluarea 
integrată a riscurilor unor sc ăpări de CO 2, inclusiv în ceea ce prive şte practicarea 
unor criterii de selec ţie a amplasamentului concepute pentru a minimaliza riscul unor 
astfel de scurgeri, instituirea unor regimuri de monitorizare şi raportare la verificarea 
stocurilor şi aplicarea de remedii eficace în cazul oric ărei scurgeri ap ărute. Susţinerea 
R&D şi a demonstra ţiilor este obligatorie pentru a promova tehnologiile necesare. 
Comisia a lansat deja un  studiu de evaluare în detaliu a riscurilor poten ţiale asociate 
cu CSC şi pentru a identifica garan ţiile necesare pentru desf ăşurarea în condi ţii 
sigure a acestor opera ţiuni. Acest proces va fi unul deschis şi transparent, iar Comisia 
va concepe şi va pune în aplicare, de as emenea, o strategie de con ştientizare, pentru a 
implica publicul larg. 
Acţiunea Comisiei: În anul 2007, Co misia va evalua riscurile poten ţiale asociate cu 
CSC şi va enun ţa cerinţele pentru acordarea de licen ţe pentru activit ăţile CSC şi 
pentru gestionarea adecvat ă a riscurilor şi a efectelor identificate. Odat ă ce va fi 
dezvoltat un cadru de gestiune solid, acesta poate fi combinat cu modific ări ale 
cadrului existent de reglem entare a mediului înconjur ător la nivelul UE, pentru a 
elimina orice obstacole nejustificate din calea tehnologiilor CSC. Comisia va decide, de asemenea, dac ă să amendeze instrumentele existente (ca de pild ă 
Directiva de evaluare a impactu lui asupra mediului înconjur ător sau Directiva 
privind prevenirea şi controlul integrat al polu ării) sau dac ă să propună un cadru 
de reglementare de sine st ătător. Ea va evalua care aspecte ale cadrului de 
reglementare este preferabil s ă fie adresate la nivelul UE şi care la nivel na ţional.  
Comisia va sus ţine, la începutul anului 2007, o consultare public ă pe internet 
asupra diferitelor op ţiuni pentru CSC, pentru a se asigura c ă publicul european se 
va implica suficient în evaluarea integrit ăţii mediului înconjur ător şi a siguran ţei 
captării, transport ării şi stocării geologice a CO
2. 
În procesul de reexaminare a sistemului comunitar de co mercializare a drepturilor 
de emisie (ETS UE), Co misia va discuta recunoa şterea activit ăţilor CSC în cadrul 
ETS UE. O propunere de revizuire a ETS este planificat ă în cadrul Programului de 
lucru al Comisiei pentru anul 2007; a ceasta se va referi la perioada urm ătoare 
anului 2013 şi va urm ări instalarea unei stabilit ăţi în ceea ce prive şte 
reglementarea. Va c ăuta să obţină o aliniere a compensa ţiilor actuale pentru 
emisiile de CO 2, atât între diferitele variante de CSC, cât şi privind investi ţiile în 
tehnologii CSC din întreaga UE. Comisia va  lua în considerare, de asemenea, 
opţiunile intermediare pentru  a consemna as tfel activit ăţile CSC întreprinse în 
perioada anilor 2008-2012.  
 
 
RO 11   RO 4.2. Acceptarea CCS de c ătre regimurile interna ţionale 
Poziţia de lider mondial a Europei în lupta împotriva schimb ărilor climaterice 
conferă UE şansa de a atrage şi alte ţări la masa negocierilor interna ţionale privind 
schimbările climaterice în perioada urm ătoare anului 2012. Aceasta ar trebui s ă 
faciliteze g ăsirea unui acord interna ţional stabil şi pe termen lung  privind obiectivele 
viitoare de reducere a emisiilor şi astfel s ă sprijine şi în alte zone ale globului 
punerea în aplicare a unor solu ţii energetice cu emisii reduse. Stocarea geologic ă a 
CO 2 trebuie privit ă ca o component ă a vastului po rtofoliu de op ţiuni necesare 
aplicării unui astfel de acord. Ar trebui, de asemenea, s ă existe o recunoa ştere a CSC 
în cadrul unor mecanisme flexibile, ca de pild ă mecanismul de dezvoltare curat ă 
(MDC), respectând în acela şi timp garan ţiile aplicabile de protec ţie ambiental ă. 
Acţiunea Comisiei: UE î şi va continua eforturile de g ăsire a unui acord global de 
limitare şi apoi de reducere a emisiilor de CO 2 şi de alte gaze cu efect de ser ă la 
nivel mondial, în conformitate cu obiectivul de limitare a cre şterii temperaturii 
medii pe glob la maxim 2ºC fa ţă de nivelurile înregistrate în perioada pre-
industrial ă. Respectând totodat ă garanţiile ambientale ce se impun, Comisia va 
susţine recunoa şterea activit ăţilor CSC drept o component ă a portofoliului mai 
amplu de op ţiuni energetice necesare aplic ării unui astfel de acord.  
Ar putea exista bariere nejustificate la nivel interna ţional faţă d e  C S C  î n  c a d r u l  
anumitor acorduri interna ţionale care au fost redactate f ără a lua în considerare CSC. 
Adresându-se gestiunii riscurilor asocia te cu CSC, ar trebui negociate şi adoptate 
amendamente la aceste acorduri, astfel cum s-a procedat recent cu Protocolul (1996) 
anexat conven ţiei asupra împiedic ării poluării marine prin deversarea de de şeuri şi 
alte materiale („Protocolul  de la Londra”), pentru a permite o stocare geologic ă a 
CO 2 sub fundul m ării în condi ţii adecvate din punct de vedere ambiental.  
Acţiunea Comisiei: Sus ţinând în acela şi timp crearea unui cadru pentru gestiunea 
riscurilor privind CSC, Comisia va spri jini adoptarea unor amendamente adecvate 
la conven ţiile interna ţionale (de pild ă, Convenţia pentru protec ţia mediului marin 
al Atlanticului de nord-est – „Conven ţia OSPAR”).   
 
 
RO 12   RO 4.3. Un cadru clar pentru încorporarea progresiv ă a combustibililor fosili durabili 
Ameliorări suplimentare ale tehnologiilor c ărbunelui curat şi ale eficien ţei centralelor 
energetice, demonstra ţii pe scar ă largă şi un cadru de reglementare adecvat pentru 
CSC ar trebui s ă transforme c ărbunele durabil într-un m odel preferat de orice 
întreprindere pentru produ cerea de energie pe baz ă de cărbune în perioada urm ătoare 
anului 2020. Odat ă ce viabilitatea comercial ă a cărbunelui durabil va fi demonstrat ă, 
ar trebui pus în aplicare un cadru adecvat pentru ca noile centrale energetice pe baz ă 
de cărbune construite dup ă anul 2020 s ă fie dotate pentru CCS; centralele construite 
anterior care pot fi ec hipate pentru captarea CO 2 ar trebui recondi ţionate rapid. 
Viitoarea ETS UE ar trebui s ă furnizeze stimulentele primare prin aplicarea unor 
preţuri stabile, dar ridicate pentru cotele de emisie a CO 2. Rămâne de discutat cât de 
strict ar trebui avut ă o abordare identic ă şi în cazul producerii de energie din al ţi 
combustibili fosili, mai ales pe baz ă de gaze naturale, respectiv dac ă trebuie aplicate 
aceleaşi reguli şi, dacă da, în ce m ăsură. Este foarte important s ă se menţină condiţii 
de concuren ţă echitabile, îns ă, în acela şi timp, caracterul imperativ al reducerii 
emisiilor de CO 2 este mult mai evident în ceea ce prive şte cărbunele.  
Folosirea unor stimulente este justificat ă de nevoia de a descuraja metodele 
tradiţionale de producere de energie pe baz ă de cărbune şi de a favoriza utilizarea 
sistematic ă şi pe scară largă a tehnologiilor c ărbunelui durabil . Deşi acestea au fost 
planificate pentru perioada urm ătoare anului 2020, m ăsuri relevante va trebui s ă fie 
adoptate cu un avans de timp suficient pentru  a le furniza invest itorilor semnale clare 
şi informa ţii utile pentru deciziile lor. Astfel de m ăsuri trebuie s ă fie compatibile cu 
măsurile proactive deja aplicate în cazul energiilor regenerabile, iar adoptarea lor ar 
trebui precedat ă de o analiz ă de evaluare a impactului. 
Stimulentele pot fi acordate prin intermediul diferitor mecanisme , de exemplu:  
– Stabilirea unui context mai favorabil pentru decizii de investi ţii pe termen lung, 
asigurând relativa permanentizare a schemei de comercializare a cotelor de emisie şi facilitând aplicarea unor mecanisme comerciale de finan ţare cu 
împărţirea riscului (de exemplu, prin intermediul BEI). 
– Amenajarea unor situri comunitare (marine şi terestre) pentru stocarea CO
2 şi a 
unor conducte pentru accesul mai multor utilizatori sau dezvoltarea unor proiecte pentru dezvoltarea de infrastructuri pentru CO
2 la nivelul statelor 
membre. 
– Adoptarea unor m ăsuri obligatorii din punct de ve dere legal de reglementare a 
cotelor maxime admise pentru emisiile de CO 2 pe kWh în perioada de dup ă 
2020 şi/sau eliminarea progresiv ă pe o perioad ă determinat ă (de pildă până în 
anul 2050) a tuturor centrale lor de producere a electricit ăţii cu emisii mari de 
CO 2 (de exemplu, cele neadaptate la CSC). 
 
RO 13   RO Acţiunea Comisiei: În lumina celor de mai sus, Comisia consider ă că un cadru clar 
şi previzibil pe termen lung este necesar pentru a facilita o tranzi ţie lină şi rapidă 
către generarea de electricitate din c ărbune în condi ţiile echip ării cu CSC. Acest 
cadru este necesar pentru a încuraja societ ăţile energetice s ă îşi asume investi ţiile 
în instala ţii şi în programe de cercetare ne cesare, cu convingerea nestr ămutată că 
şi concuren ţii lor vor urma un parcurs asem ănător. Pe baza informa ţiilor 
disponibile în momentul de fa ţă, Comisia are convingerea c ă, până în anul 2020, 
toate noile centrale energetice pe baz ă de cărbune vor fi construite cu dot ări CSC. 
În concluzie, centralele existente ar trebui s ă se alinieze progresiv aceleia şi 
abordări. 
Pentru a lua o decizie atât privind termenul limit ă ce va înso ţi orice obliga ţie legată 
de CSC, cât şi referitor la forma cea mai potrivit ă şi natura cerin ţei respective, 
Comisia va întreprinde  în anul 2007 o analiz ă ce va include consult ări ample 
asupra acestei chestiuni. Pe  baza acestei analize, Comisia va evalua care este 
calendarul optim de recondi ţionare pentru centralele energetice pe baz ă de 
combustibili fosili, imediat ce va fi demonstrat ă viabilitatea comercial ă a 
tehnologiilor c ărbunelui durabil.  
5. C OSTURI ŞI BENEFICII ASOCIATE CU TEHNOLOGIILE COMBUSTIBILILOR FOSILI 
DURABILI  
Tehnologiile combustibililor fosili durabili care se demonstreaz ă viabile din punct de 
vedere economic pot servi la realizarea unor reduceri substan ţiale ale emisiilor de 
carbon contra unor costuri acceptabile. C ărbunele durabil este deosebit de important, 
fiindcă poate antrena reduceri spectaculoase ale emisiilor de carbon, asigurând în 
acelaşi timp în mod rentabil securitatea aprovizion ării cu energie, mai ales dac ă 
preţurile la petrol şi gaze naturale se men ţin ridicate. De şi este evident c ă tranziţia de 
la metodele tradi ţionale de exploatare a c ărbunelui la c ărbunele durabil nu va fi 
lipsită de costuri, aceasta se  poate dovedi o contribu ţie nepreţuită la atenuarea 
schimbărilor climaterice. 
În ceea ce prive şte noile instala ţii obişnuite, nu este neap ărat obligatoriu ca cerin ţa 
referitoare la preg ătirea pentru captare pân ă în anul 2020 s ă antreneze costuri 
suplimentare: mai întâi, aceasta va impune ca societ ăţile să contracteze toate noile 
investiţii alegând exclusiv tehnologii adecvate din punct de vedere ecologic şi să ia în 
considerare necesitatea de a putea desf ăşura opera ţiuni CSC atunci când se decid 
asupra amplas ării, amenaj ării teritoriului şi configur ării efective a oric ărei noi 
centrale nucleare. 
 
RO 14   RO Demonstrarea pe scar ă industrial ă a combustibililor fosili durabili va implica, pe de 
altă parte, mobilizarea unor resurse financiare substan ţiale în Europa într-un interval 
scurt de timp. O flot ă de până la 12 centrale energetice pe baz ă de cărbune sau de 
gaze naturale dotate pentru CCS, de 300 MW e fiecare, ar putea necesita, având în 
vedere costurile tehnologice actuale, cel pu ţin 5 miliarde de euro şi poate chiar mai 
mult9. Recondi ţionarea în vederea CSC dup ă anul 2020 va implica, de asemenea, 
investiţii suplimentare, care sunt greu de estimat cu exactitate în prezent şi care vor 
depinde de nivelul de dezvoltare a tehnologiilor în orizontul 2020, de ultimele 
realizări în domeniul R&D şi de succesul demonstr ării soluţiilor tehnologice propuse, 
ca şi de angajamentul în treprinderilor în perioada de tranzi ţie. Se estimeaz ă că 
cerinţele totale de capital pentru recondi ţionarea în vederea CSC a centralelor 
energetice bazate pe c ărbune vor fi de ordinul a 600 000 – 700 000 euro pentru 
fiecare 1MW de instala ţie construit ă (în cazul centralelor disponibile pentru captare, 
care vor fi construite pân ă în anul 2020 pe baza tehnologiilor disponibile în prezent). 
Costurile recondi ţionării (după 2020) unor centrale energetice mai vechi, respectiv 
ale instala ţiilor aflate ast ăzi în exploatare, vor fi probabil chiar mai ridicate. 
5.1. Costurile CSC şi costurile electricit ăţii produse 
La nivelul tehnologic actual , costurile estimate pentru captarea CO 2 emis la 
producerea de energie şi costurile estimate pent ru stocarea ulterioar ă ating pân ă la 70 
euro pe ton ă de CO 210, făcând ca folosirea pe scar ă largă a acestor tehnologii s ă fie 
mult prea costisitoare pentru moment. 
Cu toate acestea, în anii urm ători se aşteaptă îmbunătăţiri tehnologice majore. Sunt 
aşteptate în viitorul apropiat cre şteri ale randamentul ui noilor centrale şi reduceri ale 
costurilor de captare a CO 2, în vreme ce efectele benefice secundare ale CSC (de 
pildă utilizarea fluxurilor de CO 2 pentru recuperarea asistat ă a petrolului) vor reduce 
în continuare costurile ne te ale anumitor procese CSC în cadrul producerii de 
energie. 
Astfel, modelele şi studiile disponibile cu pe rspective pe termen mediu şi lung 
estimează costurile CSC pân ă în anul 2020 la aproximativ 20-30 euro /tCO 2. Aceasta 
se traduce în modelele  respective prin aceea c ă, în condi ţiile dotării cu CSC, costurile 
producerii de energie pe baz ă de cărbune pân ă în anul 2020 sau curând dup ă aceea 
vor depăşi abia cu 10% nivelurile înregistrate  în prezent sau vor fi chiar egale cu 
acestea11.  
                                                 
9 Pentru mai multe detalii, a se vedea SEAI. 
10 Pentru mai multe detalii, a se vedea SEAI. 
11 Unele proiecte de cercetare aflate în desf ăşurare în prezent î şi propun ca pân ă în 2020 s ă producă 
electricitate în centrale energetice pe baz ă de cărbune folosind CSC la costuri cu 10% mai mari fa ţă de 
tehnologiile actuale care nu sunt dotate cu CSC. Simul ări pe baza modelului PRIMES, executate de 
Comisie în colaborare cu Universitatea Tehnic ă Naţională din Atena, arat ă că în 2030 costurile 
electricităţii ar putea sc ădea până la 6,1 eurocen ţi /kWh. Pentru mai multe detalii, a se vedea SEAI. 
 
RO 15   RO Este interesant de comparat, de asemenea, cre şterea iniţială estimată pentru costurile 
energiei generate cu tehnologii ale c ărbunelui durabil cu costurile de produc ţie ale 
unor resurse regenerabile disponibile ast ăzi. Se dovede şte că ambele sunt de acela şi 
ordin de magnitudine12, fiind alternative viabile şi benefice pentru mediu. Astfel, 
acolo unde au fost deja oferite sp re comercializare,  tehnologiile c ărbunelui durabil 
pot oferi o şansă în plus, ra ţională din punct de vedere economic, acelor ţări care 
intenţionează să îşi reducă amprenta CO 2 la producerea de electricitate.  
5.2. Pre ţurile electricit ăţii obţinute cu tehnologiile c ărbunelui durabil 
Este important de remarcat c ă, deşi CSC produce, într-adev ăr, creşteri moderate ale 
costurilor de produc ţie a electricit ăţii, este pu ţin probabil ca acestea s ă se traduc ă, cel 
puţin în totalitate, în cre şteri ale pre ţurilor la electricitate pe ntru consumatori. Se 
aşteaptă ca, în continuare, c ărbunele durabil s ă alimenteze aprovizionarea cu 
electricitate pentru consumul în sarcin ă de bază. Este deci prea pu ţin probabil ca, 
folosit deja astfel, acesta s ă devină o resursă utilizată la produc ţia de electricitate 
marginală, pe baza c ăreia sunt calculate în general pre ţurile aprovizion ării cu 
electricitate: acest rol va continua s ă aparţină resurselor destinate sarcinii de vârf, 
care sunt înc ă şi mai costisitoare. 
5.3. Riscuri pentru mediul înconjur ător şi avantaje ale combustibililor fosili durabili 
Posibilele efecte negative asupr a mediului, ca urmare a utiliz ării susţinute a 
combustibililor fosili şi aplicării CSC, rezult ă în principal din posibilitatea apari ţiei 
unor scăpări de CO 2 din zonele de stocare. Impactul  acestor scurgeri  poate fi atât 
local (asupra biosferei locale), cât şi global (asupra climatului). Totu şi, raportul 
publicat asupra acestei ch estiuni de Comitetul in terguvernamental privind 
schimbările climatice concluzioneaz ă că, pe baza experien ţei acumulate pân ă în 
prezent, este foarte probabil ca propor ţia de CO 2 care a fost depozitat ă în zone de 
stoc atent selec ţionate şi administrate s ă depăşească 99% în urm ătorii 100 de ani.13 
Factorii cheie pentru minimizarea riscur ilor asociate CSC sunt selectarea şi 
administrarea atent ă a siturilor destinate stoc ării CO 2. Analiza de evaluare a 
impactului efectuat ă de Comisie pentru a fundamenta cadrul juridic va identifica 
toate riscurile poten ţiale şi va propune o serie de mecanisme adecvate de salvgardare. 
Folosirea în continuare a combustibililor  fosili la producerea de electricitate, 
consolidat ă de apariţia tehnologiilor combustibililor fosi li durabili, se poate traduce 
printr-o cre ştere la nivel mondial a exploat ării combustibililor fosili, mai ales a 
mineritului carbonifer. Aceasta ar putea crea provoc ări de ordin ecologic la nivel 
local. S-au acumulat suficiente exem ple de bune practici în producerea şi utilizarea 
combustibililor fosili, inclusiv în mineritul carbonifer, pentru a garanta c ă riscurile 
                                                 
12 Costurile de 7,5-8,5 eurocen ţi/kWh pentru electricitatea ob ţinută pe bază de cărbune cu tehnologiile 
CSC actuale sunt comparabile cu costurile la energia eolian ă comunicate de Asocia ţia european ă pentru 
energia eolian ă privind acele amplasamente unde vântul are o vitez ă mică (6-8 eurocen ţi/kWh). 
Îmbunătăţirile tehnologice întreprinse pân ă la comercializarea deplin ă a cărbunelui durabil (2020-2030) 
ar trebui s ă reducă semnificativ costurile la aproximativ 6 eurocen ţi/kWh, ceea ce reprezint ă un nivel 
comparabil cu costurile medii ale ener giei eoliene (în jur de 5-6 eurocen ţi/kWh). 
13 Pentru mai multe detalii, a se vedea SEAI. A se vedea, de asemenea, Raportul special al IPCC 
(Comitetul interguvernamental privind schimb ările climaterice) asupra capt ării şi stocării carbonului, 
ONU 2006. 
 
RO 16   RO inerente vor putea fi gerate  în continuare în mod adecvat, printre altele prin 
ameliorarea continu ă şi prin diseminarea aces tor bune pr actici.  
Este îmbucur ătoare şi previziunea c ă tehnologiile combustibililor fosili durabili, şi 
mai ales tehnologiile CSC, vor produce re zultate pozitive semnif icative. Evident c ă, 
în primul rând, este de apreciat faptul c ă aceste tehnologii sunt capabile s ă contribuie 
cu succes la eliminarea a pân ă la 90% din emisiile de carbon ale centralelor 
energetice pe baz ă de combustibili fosili. Aceasta s-ar putea traduce pân ă în anul 
2030 printr-o reducere global ă cu 25-30% fa ţă de anul 2000 a emisiilor de CO 2 în 
cadrul UE-27. 
Mai mult, se estimeaz ă că emisiile combinate ale principalilor poluan ţi asociaţi în 
mod tradi ţional cu arderea c ărbunelui şi considera ţi drept cauze principale ale 
acidificării, eutrofiz ării şi apariţiei ozonului la nivelul troposferei vor fi reduse dup ă 
toate probabilit ăţile în mod semnificativ prin apli carea tehnologiilor combustibililor 
fosili durabili. De şi fiecare tehnologie are efectele sale caracterist ice, analizele 
Comisiei arat ă că unele dintre tehnologiile avut e în vedere ar putea reduce 
semnificativ nivelul emisiilor de NO x şi de SO 2 (cu aproximativ 80% şi respectiv 
95% faţă de centralele energetice tradi ţionale pe baz ă de cărbune pulverizat). În 
concluzie, aceste tehnologii ar antrena bene ficii sociale semnificative, constând în 
ameliorarea calit ăţii mediului înconjur ător şi a sănătăţii publice (reduc ând astfel şi 
costurile sistemului de s ănătate)14. 
5.4. Contribu ţia combustibililor fosili durabili la prosperitate şi dezvoltare durabil ă 
 
Conceptul de combustibili fosili durabili ofer ă numeroase avantaje poten ţiale în 
sensul eforturilor întreprinse de UE în contextul agendelor de la Lisabona şi 
Johannesburg. Rolul pe care îl pot avea combustibilii fosili durabili în cadrul 
strategiei pentru dezvoltare durabil ă depinde îns ă de acţiunea hot ărâtă a UE pe plan 
internaţional, în calitatea sa de lider în  dezvoltarea tehnologiilor necesare. Pân ă în 
anul 2030, la nivel mondial, se estimeaz ă că doar produc ţia anuală de electricitate pe 
bază de cărbune va cre şte cu 7,8 TWh15. Peste dou ă treimi (70%) din aceast ă creştere 
se vor datora Indiei şi Chinei, iar al ţi 10% se vor înregistra în alte ţări dinafara 
OCDE. Dimensiunea interna ţională a strategiei UE privind combustibilii fosili 
durabili r ămâne, deci, esen ţială pentru continuarea utiliz ării combustibililor fosili în 
condiţiile unei dezvolt ări durabile, precum şi pentru a putea beneficia de ocaziile pe 
care aceasta le poate genera pentru societ ăţile din UE.  
                                                 
14 Avantajele globale generate de unele dintre tehnologiile durabile, ca de pild ă centralele electrice cu 
ciclu combinat cu gazificare integrat ă (CCGI) şi dotate cu CSC, s-ar putea situa între 25% şi 75% din 
costurile CSC. Aceste beneficii ar putea chiar dep ăşi costurile CSC în unele amplasamente, de exemplu 
în Europa central ă. Pentru mai multe detalii, a se vedea SEAI. 
15 Scenariul de referin ţă astfel cum a fost prezentat în World Energy Outlook (Perspectivele energetice 
mondiale) , AIE, 2006. 
 
RO 17   RO Acţiunea Comisiei: Comisia a stabilit deja bazele unei strânse colabor ări cu China, 
în cadrul Parteneriatului semnat în anul 2005 între UE şi China privind 
schimbările climaterice şi în cadrul Memorandumului de în ţelegere (MoU) care i-a 
urmat în 2006, concentrându-se asupra unei demonstra ţii comune a CSC. Aceast ă 
colaborare a fost gândit ă ca fiind format ă din trei etape, înce pând cu un stadiu de 
pregătire, continuând cu definirea şi conceperea unui proiect pilot concret, ce 
urmează a fi construit şi pus în exploatare în cadr ul ultimei faze. Prima etap ă a 
acestui proiect ar trebui finalizat ă până în anul 2008, iar pune rea în exploatare a 
proiectului demonstrativ a fost prev ăzută iniţial pentru anul 2020.  
În paralel cu efortur ile de a intensifica şi accelera colaborarea sa în derulare cu 
China privind demonstrarea CSC (devansând considerabil termenul prev ăzut iniţial 
pentru punerea în exploatare a pr oiectului-pilot), Comisia va c ăuta ocazii de a 
extinde cooperarea asupra proiectelor demonstrative şi spre alte economii-cheie în 
curs de dezvoltare (precum India şi Africa de Sud), unde va încerca, de asemenea, 
să încurajeze crearea unui cadru politic şi de reglementare favorabil dezvolt ării 
durabile. Comisia va examina op ţiunile de cofinan ţare a acestor proiecte şi de 
strânsă coordonare a proiectelor demonstrative în UE şi în ţările terţe.  
În acelaşi timp, Comisia va încerca s ă identifice şi să exploateze suprapunerile 
obiectivelor şi complementaritatea eforturilor în derulare întreprinse de alte state 
ale căror economii utilizeaz ă cărbunele în vederea prod ucerii de energie (de 
exemplu, SUA, Japonia, Australia).  
5.4.1. C ărbunele durabil în slujba dezvolt ării durabile la nivel mondial 
Implicarea timpurie a ţărilor terţe în dezvoltarea şi punerea în aplicare de tehnologii 
ale cărbunelui durabil şi mai ales ale componentei CSC este esen ţială pentru 
dezvoltarea economic ă durabilă a planetei şi pentru a se adresa schimb ărilor 
climaterice, în situa ţia unei cre şteri continue a utiliz ării resurselor de c ărbune la nivel 
mondial. Devine imperativ ă, aşadar, o colaborare mai strâns ă cu anumite ţări terţe în 
vederea producerii de ener gie cu emisii zero, concentrat ă îndeosebi asupra marilor 
exportatori de combustibili fosili şi asupra marilor economii în curs de dezvoltare. 
O listă a acţiunilor concrete pentru a consolida colaborarea cu ţările terţe interesate ar 
trebui să includă proiecte destinate urm ătoarelor obiective: 
– creşterea eficien ţei energetice a ciclului de transformare a c ărbunelui 
– identificarea şi testarea posibilelor amplasamente pentru stocarea 
geologică a CO 2 (incluzând explorarea posibilit ăţilor de depozitare prin 
suprapunere cu z ăcămintele de hidrocarburi) 
– cooperarea la dezvoltar ea de tehnologii ale c ărbunelui durabil şi la 
pregătirea şi construirea unor centrale pe ntru demonstrarea acestor 
tehnologii 
– stabilirea unui cadru de reglementare adecvat pentru stipularea limitelor 
impuse asupra emisiilor de CO 2 şi punerea în aplicare a CSC pe baza 
experienţei modelului european. 
 
RO 18   RO Mai mult, ar trebui înfiin ţate centre tehnologice europene în ţările terţe cheie la care 
s-a făcut referire mai sus, dezvol tând astfel cooperarea strâns ă deja instituit ă, de 
exemplu, cu Consiliul de cooperare al Golfului Persic (CCG), cu OPEC, cu China şi 
cu India. Astfel de centre ar putea facilita lansarea şi executarea de proiecte în 
domeniile men ţionate anterior. De asemenea, ele ar putea promova ulterior 
introducerea tehnologiilor combustibililor fosili durabili în ţările terţe. 
5.4.2. UE ca exportator competitiv de tehno logii ale combustibililor fosili durabili 
Astăzi, industria european ă deţine un rol principal pe pia ţa mondial ă în ceea ce 
priveşte dezvoltarea şi producerea de echipamente tehnologice avansate pentru 
sectoarele mineritului carbonifer şi producerii de electricitate pe baz ă de cărbune. 
Continuând s ă dezvolte, s ă testeze, şi să investeasc ă în tehnologiile combustibililor 
fosili durabili, industria european ă va men ţine un avantaj competitiv pe pia ţa 
mondială şi va contribui la cre şterea economic ă şi relansarea ocup ării forţei de 
muncă în Europa. 
Mineritul carbonifer durabil şi importan ţa producerii de energie pe baz ă de cărbune 
în cadrul economiilor emergente şi în curs de dezvoltare creeaz ă ocazia furniz ării de 
noi echipamente c ătre aceste ţări. Cu toate acestea, concuren ţa internaţională pe 
aceste pie ţe va fi acerb ă. Este, a şadar, deosebit de importa nt pentru industria 
europeană să profite de primele ocazii ap ărute pentru dezvoltarea combustibililor 
fosili durabili, atât pe teritoriul UE, cât şi în afara acestuia, asigurându- şi astfel 
poziţia de lider privind tehnologiile avan sate favorabile mediului înconjur ător.  
6. C ONCLUZII  
Comisia recunoa şte importan ţa combustibililor fosili şi, mai ales, contribu ţia 
cărbunelui la securi tatea aprovizion ării cu energie.  În acela şi timp, Comisia 
subliniază că folosirea în viitor a c ărbunelui, mai ales, trebuie s ă devină compatibil ă 
cu obiectivele dezvolt ării durabile şi cu politica privind schimb ările climaterice.  
Succesul c ărbunelui durabil şi mai ales comercializarea CSC pe scar ă largă vor oferi, 
de asemenea, şansa exploat ării unor noi tehnologii cu aplicare la al ţi combustibili 
fosili, mai întâi în ceea ce prive şte producţia de energie pe baza gazelor naturale. 
Comisia este gata s ă îşi aducă propria contribu ţie la promovarea combustibililor 
fosili durabili, prin stabilirea unui context favorabil şi prin sprijinirea punerii în 
aplicare a solu ţiilor tehnologice necesare. Comisia şi-a propus s ă întreprind ă o serie 
de iniţiative concrete pent ru a face din c ărbunele durabil o realitate în cel mai scurt 
timp posibil, atât în Europa, cât şi la nivel mondial.