Se manifestă în continuare preocupări legate de componența și de funcționarea Consiliului Judiciar Suprem. Situația în care numărul total al judecătorilor aleși inter pares nu este majoritar rămâne neschimbată . În plus, astfel cum s-a explicat la alineatul precedent, procurorul general are în continuare un rol decisiv în cadrul Camerei Procurorilor și își menține o influență semnificativă asupra plenului și, posibil, și asupra Camerei Judecătorilor , de vreme ce membrii nespecialiști ai Camerei Judecătorilor aleși de parlament pot proveni și dintre procurori . Practica de vot demonstrează influența limitată asupra procesului decizional a judecătorilor aleși inter pares în CJS și influența potențială a procurorului general asupra CJS. Fără a aduce atingere progresului înregistrat ca urmare a reformelor anterioare, situația CJS rămâne în continuare o sursă de îngrijorare pentru Consiliul Europei și pentru diverse părți interesate . Deși reformele au avut drept rezultat o componență mai echilibrată a CJS , implicarea procurorilor și, în special, a procurorului general în guvernanța judecătorilor continuă să ridice semne de întrebare . Încercarea de modificare a Constituției pentru a schimba componența CJS, prezentată în septembrie 2020, a fost menită să răspundă parțial acestor semne de întrebare. Necesitatea abordării problemei legate de componența CJS a devenit mai presantă, deoarece sistemul existent ar afecta atât viitoarele alegeri pentru membrii CJS, ca urmare a faptului că mandatele actuale ale acestora urmează să se încheie, dar și alte posturi importante din cadrul sistemului judiciar. În ceea ce privește funcționarea CJS, o evoluție pozitivă a fost reprezentată de instituirea unui registru online al pozițiilor adoptate de CJS, inclusiv de plenul acestuia și de cele două camere, împotriva amenințărilor la adresa independenței sistemului judiciar. Cu toate acestea, registrul cuprinde numai cazurile în care CJS sau alte organisme ale sistemului judiciar au adoptat o poziție, și nu toate cazurile de atacuri la adresa independenței sistemului judiciar, iar acest lucru este considerat insuficient de unele părți interesate. În plus, părțile interesate au indicat, de asemenea, cazuri în care o parte dintre pozițiile adoptate de CJS sunt caracterizate ca fiind împotriva membrilor sistemului judiciar însuși.

Un studiu recent confirmă utilizarea limitată a consultării publice și a studiilor de impact, în special în ceea ce privește legislația propusă de membrii Parlamentului. Un studiu realizat de Centrul național de cercetare parlamentară, care face parte din Adunarea Națională, examinează activitatea de legiferare a Adunării Naționale în perioada aprilie 2017-martie 2021. Principalele constatări confirmă numărul crescut de proiecte de lege propuse de parlamentari, în condițiile absenței consultării obligatorii a părților interesate, a unui studiu de impact și a verificării compatibilității cu legislația UE care se aplică proiectelor legislative propuse de guvern. Autoritățile s-au angajat să respecte normele recent consolidate și să continue practica guvernului de a prezenta parlamentului proiecte de lege însoțite de un studiu de impact complet sau parțial . Totuși, aceste eforturi de îmbunătățire a calității studiilor de impact și a consultărilor publice nu vizează proiectele de lege propuse de parlamentari. În plus, în pofida faptului că efectuarea unui studiu de impact este o etapă obligatorie în procesul legislativ începând din 2016, intervenția legislativă se bazează pe expertiză științifică numai pentru un număr limitat de proiecte. Pentru a aborda acest aspect, autoritățile s-au angajat să inițieze efectuarea de studii de impact ex-post cu privire la legislația esențială, sens în care Consiliul de Miniștri a adoptat orientări la 3 decembrie 2020. În plus, consultarea publică și feedbackul furnizat de părțile interesate reprezintă, de asemenea, parte integrantă a procesului. Cu toate acestea, majoritatea proiectelor legislative propuse nu conțin informații cu privire la consultările publice sau la dezbaterile publice organizate de parlamentari sau guvernanți pentru a stabili problemele și motivele adoptării proiectului de lege. În plus, în motivele adoptării unei legi au fost incluse punctele de vedere ale unora sau ale tuturor părților interesate în cazul unui număr foarte mic dintre proiectele de lege propuse.

CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States (Studiu privind funcționarea sistemelor judiciare din statele membre ale UE).

CEPEJ (2013), Revised Guidelines on the Creation of Judicial Maps to Support Access to Justice within a Quality Judicial System (Liniile directoare revizuite privind crearea hărților judiciare de susținere a accesului la justiție în cadrul unui sistem judiciar de calitate) ( https://rm.coe.int/european-commission-for-the-efficiency-of-justice-cepej-revised-guidel/168078c492 ).

Agenția pentru Drepturi Fundamentale (2021), Legal environment and space of civil society organisations in supporting fundamental rights in Bulgaria (Mediul juridic și spațiul organizațiilor societății civile în sprijinul drepturilor fundamentale în Bulgaria).

Adunarea Națională a Republicii Bulgaria (2017), Rules of organisation and procedure of the National Assembly (Regulamentul de organizare și de procedură al Adunării Naționale) ( https://www.parliament.bg/en/rulesoftheorganisations ).

Comunicat de presă din partea Curții Supreme de Casație privind Institutul Național pentru Administrarea Justiției - http://www.vks.bg/novini/nip.html

Comunicat de presă privind scrisoarea deschisă adresată CJS împotriva modelului ales pentru reforma hărții judiciare, semnat de peste 500 de judecători. - https://news.lex.bg/564

Consiliul de Miniștri (2020), Guidance for ex-post impact assessment (Orientări pentru studii de impact ex-post). ( https://www.strategy.bg/Publications/View.aspx?lang=bg-BG&categoryId=&Id=320&y=&m=&d ).

Consiliul Europei, Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/bulgaria ).

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2010), Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges (Raport privind independența sistemului judiciar, partea I: independența judecătorilor), [CDL-AD(2010)004].

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2017), Bulgaria - Opinion on the judicial system act (Bulgaria – Avizul privind Legea sistemului judiciar), [CDL-AD(2017)018].

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2019), Bulgaria - Opinion on draft amendments to the Criminal Procedure Code and the Judicial System Act, concerning criminal investigations against top magistrates (Bulgaria – Aviz cu privire la proiectul de amendamente la Codul de procedură penală și la Legea privind sistemul judiciar, referitoare la anchetele penale împotriva magistraților de rang înalt), [CDL-AD(2019)031].

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2020), Bulgaria - Urgent interim opinion on the draft new constitution opinion (Bulgaria – Aviz provizoriu de urgență privind avizul pentru proiectul noii constituții), [CDL-AD(2020)035].

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2020), Poland - Joint Urgent Opinion of the Venice Commission and the Directorate General of Human Rights and Rule of Law (DGI) of the Council of Europe on amendments to the Law on the Common courts, the Law on the Supreme court and some other Law, [Polonia – Avizul comun urgent al Comisiei de la Veneția și al Direcției Generale pentru Drepturile Omului și Statul de Drept (DGI) din cadrul Consiliului Europei privind amendamentele la Legea privind instanțele ordinare, Legea privind Curtea Supremă și o serie de alte acte normative], [CDL-AD(2020)017].

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recomandarea CM/Rec(2010)12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități.

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2019), Decizia CM/Notes/1362/H46-6.

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2019), Rezoluția intermediară CM/ResDH(2019)367.

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2020), Decizia CM/Del/Dec(2020)1377bis/H46-9.

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2021), Decizia CM/Notes/1398/H46-6 din 9-11 martie, ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=0900001680a1abfa ).

Consiliul Europei: Departamentul pentru executarea hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului (2021), Memorandumul H/Exec(2021)9.

Consiliul Uniunii Europene (2017), Concluziile Consiliului privind mecanismul de cooperare și de verificare ( https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/20171212-st15587_en.pdf ).

Criticile Consiliul Suprem al Baroului privind reforma hărții judiciare – https://www.vas.bg/bg/a/predlozheniyata-za-reforma-na-sdebnata-karta .

Curtea Constituțională, cazul nr. 15 din 2020 – http://www.constcourt.bg/bg/Cases/Details/585

Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Hotărârea din 18 iunie 2020, Comisia Europeană/Ungaria, C­78/18.

Curtea Europeană a Drepturilor Omului, Hotărârea din 5 februarie 2010, Kolevi/Bulgaria.