[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 15.11.2007

SEC(2007) 1497

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI

Propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind un cod de conduită pentru sistemele informatizate de rezervare

REZUMATUL STUDIULUI DE IMPACT{COM(2007) 709 finalSEC(2007) 1496}

1. INTRODUCERE

Prezentul document sintetizează studiul de impact în care sunt prezentate problemele cu care se confruntă cadrul de reglementare actual al sistemelor informatizate de rezervare (SIR) în sectorul transportului aerian şi analizează diferitele opţiuni posibile de politică pentru tratarea acestor probleme.

Sistemele informatizate de rezervare (SIR) pun la dispoziţia abonaţilor lor informaţii imediate cu privire la disponibilitatea serviciilor de transport aerian şi la tarifele pentru aceste servicii. Aceste sisteme permit agenţiilor de voiaj, tradiţionale sau prin internet, să confirme pe loc rezervările în numele clientului. Pe piaţa europeană există, la momentul actual, patru furnizori majori de servicii informatizate de rezervare. Amadeus, Sabre, Galileo şi Worldspan (ultimele două se află în curs de fuzionare).

2. REGULAMENTUL 2299/89 ÎN CONTEXTUL UNEI PIEţE ÎN SCHIMBARE

Codul de conduită pentru sistemele informatizate de rezervare (denumit în continuare „codul de conduită”) a fost stabilit pentru prima dată în 1989, odată cu adoptarea regulamentului 2299/89. La momentul respectiv, majoritatea rezervărilor de bilete de avion se făceau prin sisteme informatizate. Pentru călătoriile cu avionul, consumatorii dispuneau de un canal unic de informaţii şi distribuţie, cel reprezentat de sistemele informatizate de rezervare şi agenţii de voiaj. În plus, cele mai multe SIR-uri erau în proprietatea companiilor aeriene şi controlate de acestea. Acest complex de factori a creat un risc deosebit de abuz de poziţie dominantă pe piaţă pentru care normele generale privind concurenţa nu erau suficiente, astfel că au fost necesare norme specifice ad hoc reunite într-un cod de conduită. Dat fiind caracterul complex şi multinaţional al serviciilor SIR şi contribuţia lor la piaţa unică a transportului aerian, reglementarea la nivelul UE reprezintă o valoare adăugată în acest sector.

Schimbările în tehnologia şi aspectele economice ale SIR erodează treptat principalele trăsături ale peisajului concurenţial pentru care a fost conceput codul de conduită. În primul rând, multe companii aeriene au renunţat la proprietatea asupra SIR. Trei dintre cele patru SIR-uri (Galileo, Worldspan şi Sabre) nici nu mai sunt în proprietatea vreunei companii aeriene, în timp ce trei companii aeriene deţin numai o participaţie minoritară în Amadeus. În al doilea rând, graţie dezvoltării de canale alternative de distribuire, cum ar fi site-urile internet ale companiilor aeriene şi centrale de apel (call centres), consumatorii au în prezent acces la o multitudine de canale de informaţii şi de rezervare pentru serviciile de transport aerian. Aproximativ 40% din totalul biletelor de avion în UE sunt rezervate prin intermediul unor canale alternative şi aproximativ 60% prin intermediul agenţilor de voiaj şi al sisteme informatizate de rezervare.

Codul de conduită corespunde din ce în ce mai puţin noilor condiţii de piaţă şi este o sursă de ineficienţă economică. Prevederile codului cresc costul serviciilor SIR (acestea reprezintă în medie 10 euro per bilet dus-întors) şi limitează flexibilitatea sistemelor informatizate de rezervare, împiedicându-le să se adapteze la nevoile specifice ale companiilor aeriene şi ale agenţiilor de voiaj. Cel mai important, cerinţa codului privind nediscriminarea în ceea ce priveşte taxele de rezervare obstrucţionează concurenţa în materie de preţuri, iar interdicţia pentru companiile aeriene de a diferenţia conţinutul prezentat pe diferite SIR le restrânge libertatea de negociere. Din aceasta rezultă o lipsă de concurenţă care conduce la taxe de rezervare SIR mai mari şi creează un sistem de beneficii economice pentru sistemele informatizate de rezervare şi agenţiile de voiaj, în detrimentul companiilor aeriene şi al pasagerilor lor.

Taxele de rezervare mai mari decât ar fi necesar stimulează companiile aeriene să distribuie o parte din ce în ce mai mare din bilete prin canale de distribuţie alternative, cum ar fi site-urile internet, care sunt mai puţin costisitoare şi mai flexibile din punct de vedere tehnic. Multe companii aeriene cu tarife reduse („low-cost”) nu utilizează deloc sisteme informatizate de rezervare şi de aceea multe agenţii de voiaj nu oferă serviciile acestor companii.

Mai mult, deoarece pieţele de SIR din alte părţi ale lumii au fost dereglementate, este necesar să se asigure că atât companiile aeriene, cât şi furnizorii de SIR din şi din afara UE îşi desfăşoară activitatea în condiţii de egalitate.

3. CONSULTAREA PUBLICă

Între 23 februarie şi 27 aprilie 2007 s-a desfăşurat o consultare deschisă pe internet. În acest scop, serviciile Comisiei au publicat un document de consultare în care se treceau în revistă cele mai recente dezvoltări ale pieţei, în special dezvoltarea de canale alternative de distribuţie, evoluţia structurii proprietăţii şi a controlului asupra SIR-urilor şi liberalizarea pieţei în Statele Unite.

La 2 mai 2007, părţile interesate şi organizaţiile lor au fost invitate la o reuniune la Bruxelles pentru a face o prezentare generală a contribuţiilor lor.

Comisia a primit 48 de contribuţii, individual sau prin organismele de reprezentare, din partea transportatorilor aerieni, a furnizorilor de SIR şi a furnizorilor de servicii IT, consumatori/călători, agenţi de voiaj şi operatori de transport feroviar.

Documentul propus spre consultare, un rezumat al contribuţiilor şi contribuţiile individuale (neconfidenţiale) pot fi consultate pe site-ul de internet al Comisiei:

http://ec.europa.eu/transport/air_portal/consultation/2007_04_27_en.htm

Consultarea publică a arătat că majoritatea părţilor interesate sunt de acord să se revizuiască codul de conduită în vederea adaptării sale la condiţiile actuale, dar doresc să fie menţinute dispoziţiile referitoare la furnizarea de informaţii neutre către abonaţi, precum şi măsurile de salvgardare în contextul unor legături strânse între transportatorii aerieni şi furnizorii de SIR-uri.

4. OPţIUNILE DE POLITICă EVALUATE

În prezentul studiu de impact, au fost luate în consideraţie două opţiuni de revizuire a politicii - dereglementare parţială şi, respectiv, totală – care au fost comparate cu cazul de bază reprezentat de menţinerea statu quo -ului. Prima opţiune – dereglementarea parţială – a fost divizată, la rândul ei în trei sub-opţiuni care diferă între ele în privinţa măsurilor de salvgardare în cazul unor legături strânse între companiile aeriene şi sistemele informatizate de rezervare. Toate opţiunile au drept obiectiv favorizarea concurenţei pe piaţa SIR.

- Opţiunea 0: menţinerea statu quo -ului

- Opţiunea 1: dereglementare parţială

- Opţiunea 1a: dereglementare parţială cu disocierea controlului companiilor aeriene şi al sistemelor informatizate de rezervare. Opţiunea interzice transportatorilor aerieni să controleze furnizorii de SIR-uri şi reciproc;

- Opţiunea 1b: dereglementare parţială cu prevederi specifice pentru transportatorii asociaţi SIR-ului. Opţiunea ar menţine obligaţia pentru transportatorul asociat să participe în mod egal şi în alte SIR-uri decât cel propriu, precum şi interdicţia de a stabili măsuri de stimulare/descurajare a agenţiilor de voiaj de a folosi un anumit SIR.

- Opţiunea 1c: dereglementarea parţială fără prevederi specifice pentru transportatorii asociaţi unui SIR;

- Opţiunea 2: dereglementare totală (abolirea codului de conduită).

5. COMPARAţIE ÎNTRE OPţIUNI

Menţinerea statu quo -ului a fost respinsă datorită faptului că restricţiile prevăzute de regulamentul actual asupra libertăţii de stabilire a preţurilor şi de negociere au efecte negative din ce în ce mai evidente, în special în ceea ce priveşte costurile foarte ridicate de distribuţie. Aceste costuri impun companiilor aeriene să îşi redirecţioneze o parte tot mai mare din vânzări către canale alternative de distribuţie.

O mai mare libertate de stabilire a preţurilor în ceea ce priveşte taxele de rezervare ar consolida stimulentele de piaţă pe piaţa SIR-urilor, permiţând companiilor aeriene să utilizeze avantajele naturale de negociere şi forţând sistemele informatizate de rezervare să concureze mai agresiv pentru participarea transportatorilor pe bază de preţuri şi de calitate a serviciilor. Scăderea taxelor de rezervare stimulează companiile aeriene să ofere mai mult prin intermediul agenţiilor de voiaj ceea ce pune la dispoziţia tuturor consumatorilor – inclusiv celor fără acces la internet – o ofertă mai bogată de opţiuni de călătorie.

Dereglementarea totală (opţiunea 2) a fost respinsă având în vedere starea actuală a pieţei. Mulţi clienţi corporativi sunt în mare măsură dependenţi de canalele de distribuţie unice constituite din agenţii de voiaj şi sisteme informatizate de rezervare. Acelaşi lucru este valabil şi pentru călătorii din statele membre cu rate reduse de acces la internet: mai puţin de jumătate din populaţia Europei are acces la internet – care reprezintă canalul alternativ de distribuţie cel mai important. Aceasta este diferenţa faţă de situaţia din SUA, unde 70% din populaţie are acces la internet (cu diferenţe mai mici între diferitele state decât în Europa) şi unde vânzările pe internet ca alternativă la SIR-uri sunt mai dezvoltate.

În aceste condiţii, riscurile de abuz de poziţie dominantă pe piaţă sunt mai mari decât în alte sectoare economice, iar normele generale de concurenţă nu sunt suficiente, în special în cazul unor legături strânse între companiile aeriene şi sistemele informatizate de rezervare. În plus, anumite comportamente ale sistemelor informatizate de rezervare (de exemplu afişajul favorizant) pot avea efecte negative pentru consumatori, chiar dacă nu nu provin dintr-un abuz de poziţie dominantă.

Regulamentul 2299/89 a fost nominalizat pentru abrogare în strategia Comisiei pentru simplificarea cadrului de reglementare[1]. Concluzia studiului de impact este că există o marjă pentru simplificarea regulamentului, dar că particularităţile pieţei impun menţinerea unor norme specifice sectorului. Studiul de impact arată că opţiunea 1b prezintă soluţia cea mai avantajoasă în termeni de stimulare a concurenţei, asigurare contra abuzului de poziţie dominantă pe piaţă, furnizare de informaţii neutre şi cuprinzătoare în condiţii de transparenţă către consumatori şi promovarea transportului feroviar pe afişajele CRS.

6. MăSURI SUPLIMENTARE

Pentru fiecare opţiune reţinută, au fost examinate următoarele aspecte suplimentare:

1. Cu privire la definiţia „transportatorului asociat”, studiul de impact a condus la concluzia că nu este necesar să fie modificată.

2. Studiul de impact recomandă simplificarea cerinţelor privind afişajul principal, menţinând însă măsurile de salvgardare în vederea asigurării unui afişaj neutru al opţiunilor de călătorie.

3. În concordanţă cu propunerea Comisiei de regulament privind normele comune de exploatare a serviciilor de transport aerian în Comunitate (COM2006/396), în cazul în care vânzătorul de sistem clasifică opţiunile de călătorie pe baza tarifelor, tarifele afişate trebuie să includă toate taxele aplicabile, comisioanele şi taxele obligatorii aplicate de companiile aeriene.

4. Cu privire la suporturile magnetice conţinând informaţii comerciale (MIDT - Marketing Information Data Tapes), nu mai este obligatorie revelarea identităţii agenţiilor de voiaj. Este însă necesar să fie menţinute dispoziţiile privind cumpărarea în grup de MIDT.

5. Dispoziţiile privind contractele între furnizorii de SIR şi abonaţi: în contextul unei dereglementări parţiale, multe dintre aceste norme pot fi eliminate sau simplificate. Cu toate acestea, trebuie menţinute prevederile referitoare la protejarea împotriva unor condiţii contractuale nerezonabile, în special în ceea ce priveşte micile agenţii de voiaj.

[1] Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor, „Punerea în aplicare a programului comunitar de la Lisabona: o strategie pentru simplificarea cadrului de reglementare”, COM (2005)535, 25.10.2005, p. 15.