Agenția a elaborat o serie de studii în domeniul protecției datelor, cum ar fi un manual privind jurisprudența europeană în materie de protecție a datelor și un studiu privind căile de atac aflate la dispoziția persoanelor în ceea ce privește practicile de supraveghere și lucrează în prezent la un studiu privind implicațiile utilizării datelor biometrice asupra drepturilor fundamentale. Este important ca agenția să își consolideze expertiza și să colecteze date privind aspecte legate de drepturile fundamentale în legătură cu lumea digitală – inclusiv conținut media — și guvernanța internetului, precum și privind problemele de pe teren cu privire la punerea în aplicare a legislației UE în acest domeniu. Agenția va colabora îndeaproape cu alte agenții ale UE și cu actori din aceste domenii, cum ar fi Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, Comitetul european pentru protecția datelor, ENISA, eu-LISA și Centrul Comun de Cercetare (JRC).

- Cooperarea judiciară și polițienească: în comunicarea sa privind Agenda UE în domeniul justiției pentru 2020, Comisia a subliniat importanța consolidării încrederii reciproce prin crearea de punți între diferitele sisteme administrative și judiciare ale statelor membre. Acest lucru este valabil pentru chestiunile civile, comerciale, administrative și penale și presupune consolidarea cooperării dintre autoritățile judiciare, administrative și de aplicare a legii, precum și elaborarea de standarde minime în întreaga UE. Este important ca agenția să își poată aduce sprijinul prin lucrările sale de cercetare și inițiativele sale în materie de date menite să consolideze cooperarea judiciară. Prin urmare, acest domeniu tematic ar trebui să rămână în cadrul multianual 2018-2022.

Este necesar să se menționeze că Consiliul a exclus cooperarea judiciară în materie penală din cadrul multianual 2013-2017. Cu toate acestea, Comisia inclusese acest domeniu în propunerea sa din 2011. La rândul său, Parlamentul European a susținut cu tărie includerea cooperării penale și polițienești în actualul cadru multianual al agenției și a regretat profund lipsa unui acord în cadrul Consiliului în acest sens. Într-adevăr, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, cooperarea judiciară în materie penală face parte din acquis-ul UE și au fost adoptate inițiative importante ale UE în acest domeniu, cum ar fi, de exemplu, crearea unui parchet european și standarde comune pentru protecția drepturilor persoanelor suspectate și acuzate în cadrul procedurilor penale. Consiliul European, în concluziile sale din 27 iunie 2014, care defineau orientările strategice pentru spațiul de libertate, securitate și justiție, a subliniat printre altele necesitatea de a continua eforturile de consolidare a drepturilor persoanelor suspectate și acuzate în cadrul procedurilor penale. A fost lansat un apel pentru a mobiliza expertiza agenției în acest context. De asemenea, la sfârșitul anului 2014, faza de tranziție prevăzută în Tratatul de la Lisabona pentru domeniul justiției a luat sfârșit. Prin urmare, au fost ridicate restricțiile impuse controlului judiciar exercitat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene și rolului Comisiei în calitate de gardian al tratatului în materie de cooperare polițienească și judiciară în materie penală. Prin urmare, este important pentru Comisie să dispună de date și informații cu privire la situația de pe teren pentru a-și îndeplini rolul de monitorizare. Activitatea agenției în domeniul justiției penale s-a dovedit deja a fi utilă, în cadrul studiilor ad hoc efectuate la cererea Comisiei (cu privire la copiii în cadrul procedurilor penale, transferul persoanelor aflate în detenție, dreptul la interpretare, traducere și informare în cadrul procedurilor penale). Agenția ar trebui să participe acum pe deplin la tematica privind cooperarea judiciară. Acest aspect a fost puternic susținut de către Consiliul de administrație al agenției în avizul său și abordat, de asemenea, în evaluarea externă a agenției efectuată în 2012.

Aceasta se aplică, de asemenea, cooperării polițienești care ar trebui să fie menționată în mod expres în cadrul multianual 2018-2022. Importanța consolidării cooperării polițienești a fost deja evidențiată de către Consiliul European în concluziile sale din 27 iunie 2014 și a devenit cu atât mai evidentă în urma atacurilor teroriste care au lovit în 2015 state membre ale UE. Dimensiunea drepturilor fundamentale este esențială în acest sens. Acest lucru a fost evidențiat de Comisie în comunicarea sa privind o agendă europeană privind securitatea. Și în acest domeniu, agenția a acordat un sprijin valoros pe baza solicitărilor ad hoc adresate de serviciile Comisiei. De exemplu, aceasta a elaborat un document intitulat „Douăsprezece considerații operaționale legate de drepturile fundamentale în materie de aplicare a legii în cadrul prelucrării datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR)” în contextul acordării de asistență statelor membre pentru dezvoltarea standardelor adecvate în materie de drepturi fundamentale atunci când prelucrează date PNR. Consolidarea cooperării polițienești este, de asemenea, necesară în contextul crizei refugiaților, care determină o creștere a traficului de ființe umane și a introducerii ilegale de migranți. Este important ca agenția să poată susține prin date fiabile și comparabile, precum și prin colectarea de bune practici inițiative în domenii cum sunt, de exemplu, combaterea introducerii ilegale de migranți, a criminalității organizate și a terorismului.

- Migrația, frontierele, azilul și integrarea refugiaților și a migranților: având în vedere creșterea semnificativă a numărului de solicitanți de azil în ultimii ani, migrația a devenit o prioritate majoră pentru Comisie, așa cum a subliniat președintele Juncker în discursul său privind starea Uniunii din 9 septembrie 2015 și astfel cum s-a demonstrat prin adoptarea Agendei europene privind migrația în mai 2015 și prin numeroasele inițiative întreprinse deja de Comisie sau care urmează a fi întreprinse în acest domeniu. În acest context și având în vedere creșterea fluxurilor de migrație către UE, activitatea desfășurată de agenție este esențială pentru a evidenția problemele de pe teren. Agenția ar trebui să își continue activitatea de colectare a datelor cu privire la acest subiect în strânsă cooperare cu alte agenții ale UE, în special EASO și FRONTEX. Agenția a publicat deja o serie de rapoarte în ultimii ani [de exemplu, Return/transfer of children at risk who are EU nationals („returnarea/transferul copiilor expuși riscurilor care sunt resortisanți ai UE”), Social inclusion and migrant participation in society („incluziunea socială și participarea migranților în societate”), Alternative detention for asylum seekers and people in return procedures („detenția alternativă pentru solicitanții de azil și persoanele care fac obiectul procedurilor de returnare”), Costs of exclusion from healthcare – the case of migrants in irregular situation („costurile excluderii de la serviciile de asistență medicală — cazul migranților aflați în situație neregulamentară”), Fundamental rights at land borders: findings from selected European union border crossing points („drepturile fundamentale la frontierele terestre: constatări în urma observării anumitor puncte de trecere a frontierei Uniunii Europene”), Legal entry channels to the EU for persons in need of international protection: a toolbox („canale de intrare în UE legale pentru persoanele care necesită protecție internațională: un set de instrumente”), Fundamental rights at airports and land borders („drepturile fundamentale în aeroporturi și la frontierele terestre”), Handbook on European law relating to asylum, borders and immigration („manual privind legislația europeană în materie de azil, frontiere și imigrație”)] și a participat la activități de formare privind drepturile fundamentale pentru polițiștii de frontieră în cooperare cu FRONTEX. De asemenea, ea publică în mod regulat date cu privire la situația actuală a migrației în UE. În ceea ce privește integrarea migranților (inclusiv a refugiaților), agenția va desfășura în 2016 și în 2017 două proiecte majore privind integrarea migranților. În primul rând, a doua etapă a sondajului privind minoritățile și discriminarea în UE (UE-MIDIS II), care va permite identificarea tendințelor. În al doilea rând, colectarea de informații privind politicile naționale și locale/regionale referitoare la incluziunea socială și la participarea migranților în societate prin intermediul rețelei de cercetare a agenției, FRANET (SIMPS). Această activitate importantă privind discriminarea față de migranți și incluziunea socială va trebui să fie continuată după 2018. Părțile interesate susțin într-o mare măsură continuarea activității agenției privind aspectele legate de migrație. De asemenea, Consiliul de administrație al agenției a solicitat ca aceasta să își continue activitatea referitoare la aceste aspecte.

- Rasismul, xenofobia și lipsa de toleranță asociată acestora: acest domeniu tematic trebuie inclus în cadrul multianual, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2) litera (b) din regulament. Rasismul, xenofobia și alte forme de intoleranță sunt în creștere în UE, atât online, cât și offline. Provocările din ce în ce mai mari sunt generate de lupta împotriva terorismului și a radicalizării, precum și de aspecte legate de migrație. UE a recurs la un cadru comun privind combaterea rasismului și xenofobiei, care este monitorizat îndeaproape de către Comisie. Primul colocviu anual al Comisiei privind drepturile fundamentale a avut drept rezultat o listă de acțiuni pentru combaterea infracțiunilor motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură și pentru promovarea unei culturi a toleranței favorabile incluziunii în UE. În cadrul colocviului, s-a subliniat lipsa unor date fiabile și comparabile referitoare la infracțiunile motivate de ură. Prin urmare, este important ca agenția să își concentreze activitatea pe sprijinirea statelor membre în vederea realizării de progrese în acest domeniu, inclusiv prin elaborarea unei metodologii comune care să permită înregistrarea infracțiunilor motivate de ură. Acest lucru ar trebui realizat în cooperare cu Eurostat. În plus, va fi important ca agenția să repete în mod regulat studiile sale pe scară largă, cum ar fi cel privind antisemitismul în vederea identificării tendințelor și să dezvolte un ansamblu de date privind islamofobia și un ansamblu separat de date privind xenofobia în contextul migrației.

- Drepturile copilului: promovarea și protecția drepturilor copilului sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale ale UE și reprezintă o prioritate pentru UE. Ele reprezintă un domeniu major de interes pentru activitatea agenției în temeiul cadrului multianual pentru perioada 2013-2017. Agenția a publicat numeroase lucrări de cercetare privind drepturile copilului cu relevanță și pentru o serie de alte domenii de politică precum azilul și migrația, incluziunea socială, justiția, nediscriminarea, rasismul și xenofobia, violența împotriva copiilor, protecția copilului și interesul superior al copilului. Comisia organizează un forum anual european privind drepturile copilului și a adoptat recent măsuri în domeniul sistemelor de protecție a copilului și al copiilor migranți. Lucrările de cercetare și datele care vizează drepturile copilului sunt esențiale în vederea sprijinirii și documentării inițiativelor la nivelul UE și la nivel național. Este important ca drepturile copilului să rămână un domeniu de interes pentru agenție în perioada 2018-2022, pentru a-i permite acesteia să continue colectarea de date și monitorizarea progreselor și a tendințelor în timp cu privire la aspecte cum sunt justiția în interesul copilului și copiii aflați în situații vulnerabile, luând măsurile necesare pentru ca indicatorii privind drepturile copilului elaborați de agenție să devină operaționali. Această abordare a fost puternic susținută de către Consiliul de administrație al agenției.

- Integrarea romilor și incluziunea socială: integrarea romilor reprezintă o prioritate clară pentru UE. În „Cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” se solicită agenției să colecteze date în statele membre privind situația romilor, în legătură cu accesul la piața muncii, educație, servicii medicale și locuințe, precum și să conlucreze cu statele membre pentru a elabora metode de monitorizare prin care să se poată realiza o analiză comparativă a situației romilor în întreaga Europă. În ultimii ani, agenția a dezvoltat o expertiză în colectarea datelor privind aspectele legate de romi, astfel cum reiese din rapoartele sale privind situația romilor în 11 state membre, situația cetățenilor romi ai UE care se deplasează și se stabilesc în alte state membre ale UE și sondajul UE privind minoritățile și discriminarea. Părțile interesate au solicitat ca situația romilor să rămână o prioritate tematică majoră, astfel cum arată rezultatele consultării publice realizate de agenție. Acest obiectiv a fost, de asemenea, susținut în mod clar de către Consiliul de administrație al agenției. Prin urmare, agenția ar trebui să își continue eforturile de a furniza date privind toate statele membre, și pe baza unei serii de indicatori privind integrarea romilor care urmează să fie elaborați de agenție, în complementaritate cu instrumentul de raportare online elaborat de Comisie. Incluziunea socială necesită o atenție sporită în acest context, ținând seama de importanța luptei împotriva sărăciei și a excluziunii sociale, care este unul dintre cele cinci obiective ale UE în strategia pentru creștere Europa 2020. Experiența agenției în colectarea de informații privind incluziunea socială a romilor și a altor minorități și grupuri vulnerabile (de exemplu, prin intermediul sondajelor precum EU-MIDIS: sondajul UE privind minoritățile și discriminarea sau al proiectelor precum SIMPS: colectarea de informații privind politicile naționale și locale/regionale referitoare la incluziunea socială și la participarea migranților în societate) ar putea fi, de asemenea, benefică pentru viitoarea activitate a agenției, de exemplu în contextul viitorului sondaj privind drepturile fundamentale sau în lumina priorităților UE legate de viitorul pilon european al drepturilor sociale. Ar trebui urmărite complementaritatea și sinergiile cu activitatea altor actori, precum EUROFUND și Eurostat, consolidând cooperarea existentă. Este necesar să se menționeze că părțile interesate, în cadrul consultării publice realizate de agenție în 2015, și Consiliul de administrație al agenției, în avizul său privind următorul cadru multianual, au solicitat punerea unui accent mai puternic pe incluziunea socială în cadrul multianual al agenției. Acest lucru a fost solicitat, de asemenea, de Parlamentul European.