GLOSAR

Autoritate de management : Autoritate desemnată de statul membru să gestioneze o acţiune (acţiune care îmbracă, de obicei, forma unui program operaţional).

EAFW :

Echivalent normă întreagă efectuată într-un an (Equivalent Annual Full time Worked).

EAFW = resurse fizice × procent timp lucrat × perioada de activitate din timpul anului.

De exemplu, o persoană care lucrează cu o fracţiune de normă de 50 % timp de patru luni reprezintă 0,17 EAFW.

Această metodă a fost utilizată pentru a calcula numărul de locuri de muncă create sau menţinute indicat în raport.

Eficacitate : Măsura în care au fost îndeplinite obiectivele unei acţiuni.

FEDR :

Fondul european de dezvoltare regională.

FEDR este unul dintre fondurile structurale. Acesta reprezintă un instrument financiar destinat să promoveze coeziunea economică şi socială între regiunile UE. Acţiunile FEDR sunt implementate în principal prin intermediul unor programe operaţionale care cuprind un număr important de proiecte.

Fonduri structurale : Principalele instrumente de politici ale Uniunii Europene utilizate pentru îndeplinirea obiectivelor prevăzute de tratat în ceea ce priveşte coeziunea economică şi socială.

Loc de muncă direct :

Loc de muncă generat de activităţile care au beneficiat de grantul FEDR.

De exemplu, locurile de muncă create în scopul gestionării unui hotel sunt locuri de muncă directe. În schimb, locurile de muncă create pentru construirea hotelului nu sunt considerate locuri de muncă directe.

Program operaţional : Document aprobat de Comisie care îmbracă forma unui ansamblu coerent de priorităţi cuprinzând măsuri multianuale. Proiectele cofinanţate de fondurile structurale trebuie să intre sub incidenţa unei măsuri.

SINTEZĂ

I. Turismul este al treilea sector economic la nivel mondial şi cea mai importantă industrie de servicii din Uniunea Europeană (UE). Turismul reprezintă o activitate a cărei importanţă este în continuă creştere şi care contribuie atât la dezvoltarea economică, cât şi la ocuparea forţei de muncă.

II. Pentru perioada de programare 2000-2006, 4623 de milioane de euro s-au alocat din Fondul european de dezvoltare regională pentru investiţii fizice în turism. Proiectele sunt selectate şi gestionate de autorităţi de management din statele membre.

III. Prezentul audit a evaluat, în primul rând, rezultatele în ceea ce priveşte performanţa în materie de creştere economică şi de ocupare a forţei de muncă, elemente care constituie obiectivul global al fondurilor structurale. S-a procedat la colectarea directă de informaţii de la 206 promotori de proiecte selecţionaţi în mod aleatoriu, astfel încât să se obţină o imagine reprezentativă a situaţiei de la nivelul UE.

IV. Curtea a examinat dacă proiectele din domeniul turismului:

(a) au produs rezultatele scontate;

(b) au produs rezultate durabile;

(c) au fost realizate ca urmare a sprijinului acordat de UE.

V. Curtea a constatat că:

(a) majoritatea proiectelor generaseră rezultate pe mai multe planuri, fie referitor la crearea sau la menţinerea de locuri de muncă (58 %), fie referitor la crearea de capacitate turistică (73 %) sau la intensificarea activităţii de turism (74 %). 44 % din proiecte obţinuseră rezultate în toate cele trei categorii;

(b) proiectele pentru care fuseseră stabilite obiective au atins aceste obiective, în medie, în proporţie de 75 % în ceea ce priveşte crearea sau menţinerea de locuri de muncă şi de 93 % în ceea ce priveşte capacitatea turistică. Chiar şi atunci când nu fusese stabilit niciun astfel de obiectiv, au existat totuşi proiecte care au obţinut anumite rezultate;

(c) situaţia în ceea ce priveşte ţintele, indicatorii şi monitorizarea era diferită în funcţie de regiunile vizitate;

(d) la momentul auditului, 98 % din proiectele finalizate erau încă operaţionale, iar 94 % din locurile de muncă create sau menţinute prin intermediul proiectelor existau încă;

(e) sprijinul financiar public a permis realizarea a 74 % din proiecte, alte 20 % din proiecte au fost modificate ca urmare a disponibilităţii grantului, iar în cazul a 6 % din proiecte, acesta nu a avut nicio influenţă. Cu cât este mai scăzută rata asistenţei, cu atât mai redus este impactul acesteia asupra proiectului;

(f) în timp ce 92 % din promotori au perceput grantul FEDR ca reprezentând o recunoaştere a calităţii proiectului lor, 42 % din aceştia au considerat că subvenţia FEDR a condus la o creştere considerabilă a sarcinii administrative. Cu cât este mai scăzută rata asistenţei, cu atât mai mult grantul FEDR este perceput ca o povară.

VI. Curtea recomandă următoarele:

(a) autorităţile de management ar trebui să se asigure că proiectele cuprind obiective, ţinte şi indicatori adecvaţi, iar Comisia ar trebui să încurajeze această practică;

(b) autorităţile de management ar trebui să examineze cu mai multă atenţie dacă granturile sunt efectiv necesare la realizarea proiectelor propuse şi care va fi impactul proiectelor în ceea ce priveşte creşterea numărului de locuri de muncă şi creşterea economică, iar Comisia ar trebui să încurajeze această practică;

(c) Comisia ar trebui să evalueze raportul cost-eficacitate în ceea ce priveşte ajutorul acordat în acest sector şi să examineze dacă sprijinul ar putea fi mai bine direcţionat.

Fotografia 1 – Clădire istorică transformată în hotel de patru stele (Spania)

+++++ TIFF +++++

© Uniunea Europeană

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, ianuarie 2010.

INTRODUCERE

TURISMUL ÎN UE

1. Turismul a fost definit ca reprezentând "activităţile persoanelor care călătoresc și stau în locuri în afara mediului lor habitual cel mult un an de zile consecutiv pentru recreere, afaceri și în alte scopuri" [1]. Turismul a devenit o parte importantă din viaţa cetăţenilor europeni, tot mai mulţi dintre aceştia călătorind atât pentru recreere, cât şi pentru afaceri. Turismul contribuie la consolidarea sentimentului de apartenenţă la cetățenia europeană, prin multiplicarea contactelor și a schimburilor între cetățeni cu limbi, culturi şi tradiţii diferite [2].

2. Turismul reprezintă unul dintre domeniile în care Uniunea Europeană (UE) dispune de competenţe pentru a desfăşura acţiuni de sprijinire, de coordonare sau completare a acţiunii statelor membre [3]. Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene (TFUE) subliniază importanţa pe care o deţine sectorul turismului, sector în care obiectivul Uniunii este de a încuraja crearea unui mediu favorabil dezvoltării întreprinderilor şi de a promova cooperarea între statele membre, în special prin schimbul de bune practici [4].

3. Turismul este al treilea sector economic ca importanţă la nivel mondial şi cea mai importantă industrie de servicii din UE [5]. Această industrie generează mai mult de 5 % din produsul intern brut (PIB) al UE, cu un număr de aproximativ 1,8 milioane de întreprinderi, care angajează un procent estimat la 5,2 % din totalul forţei de muncă (9,7 milioane de locuri de muncă). Dacă se iau în calcul și sectoarele care sunt legate de turism, contribuţia estimată a acestuia se ridică la 10 % din PIB şi la 12 % din forţa de muncă [6].

MĂSURILE STRUCTURALE ŞI TURISMUL

4. Acţiunile fondurilor structurale în domeniul turismului au drept obiectiv, în principal, crearea de locuri de muncă şi menţinerea acestora, precum şi promovarea creşterii economice. Mai exact, aceste acţiuni au rolul de a contribui la o dezvoltare echilibrată şi durabilă a activităţilor economice, precum şi a resurselor umane şi a ocupării forţei de muncă [7]. În perioada 2000-2006, Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) a sprijinit investiţiile productive destinate să creeze şi să menţină locuri de muncă, precum şi dezvoltarea turismului şi a investiţiilor culturale, cu condiţia ca locurile de muncă create să fie durabile [8].

5. Proiectele sunt cofinanţate de UE prin intermediul unor programe operaţionale multianuale. Aceste programe definesc un set de priorităţi, fiecare prioritate cuprinzând mai multe măsuri, iar unele dintre aceste măsuri incluzând sprijinul pentru turism.

6. Statele membre elaborează programele în urma unui proces de consultare la care iau parte Comisia, autorităţile publice naţionale, regionale şi locale, precum şi partenerii economici şi sociali din statele membre. Comisia evaluează şi aprobă programele.

7. Promotorii de proiecte propun proiecte individuale, iar autorităţile naţionale, regionale sau locale desemnate de statele membre organizează proceduri de selecţie şi aprobă aceste proiecte. Promotorii ar trebui să furnizeze autorităţilor de management competente informaţii care să permită monitorizarea modului în care avansează proiectele şi a modului în care sunt îndeplinite obiectivele.

8. Pentru perioada de programare 2000-2006, 7994 de milioane de euro din fondurile structurale s-au alocat pentru turism. Această sumă includea 4623 de milioane de euro din FEDR pentru investiţii fizice (de exemplu, centre de informare, cazare pentru turişti, facilităţi pentru servirea mesei). Restul de 3371 de milioane de euro privea investiţii care nu au un caracter fizic (de exemplu, dezvoltarea și organizarea de servicii turistice, sport, activități culturale și de petrecere a timpului liber, patrimoniu), precum şi servicii comune şi formări profesionale şi nu a fost inclus în sfera acestui audit [9].

Fotografia 2 – Construirea unui nou teatru regional (Franţa)

+++++ TIFF +++++

© Uniunea Europeană

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, decembrie 2009.

AUDITUL

SFERA ŞI OBIECTIVELE AUDITULUI

9. Curtea a auditat proiecte privind investiţii fizice în domeniul turismului cofinanţate de FEDR în cursul perioadei de programare 2000-2006. Zeci de mii de proiecte au fost cofinanţate în acest mod, până la o rată maximă de 50 % în regiunile incluse în Obiectivul 2 [10] şi de 75 % în regiunile incluse în Obiectivul 1 [11]. Numărul de programe operaţionale şi sumele alocate pe stat membru sunt prezentate în anexa I.

10. Principalul obiectiv al auditului a fost acela de a evalua dacă proiectele din domeniul turismului:

(a) au produs rezultatele scontate;

(b) au produs rezultate durabile;

(c) au fost realizate ca urmare a sprijinului acordat de UE.

METODOLOGIA DE AUDIT

11. Pentru a obţine o imagine de ansamblu reprezentativă a situa- ţiei, s-a efectuat un sondaj (a se vedea caseta 1) la nivelul a 206 proiecte selecţionate în mod aleatoriu. Proiectele cuprinse în sondaj făceau parte din 26 de programe corespunzând unui număr de nouă state membre, programe derulate în regiuni cărora li s-au alocat fonduri pentru proiecte în domeniul turismului. Detalii privind numărul proiectelor cuprinse în sondaj şi numărul proiectelor care au făcut obiectul unei vizite, pentru fiecare stat membru şi pentru fiecare program operaţional, sunt disponibile în anexa II.

CASETA 1

STRUCTURA CHESTIONARULUI UTILIZAT ÎN CADRUL SONDAJULUI

Informaţii generale cu privire la proiect.

Rezultatele proiectului în materie de:

locuri de muncă directe create sau prezervate

capacitate turistică

volum de activitate

viabilitate economică

altele.

Influenţa asupra proiectului a ajutorului din partea UE sau a altui tip de ajutor

Factori de succes sau de insucces

12. S-au primit răspunsuri de la 98,5 % din promotorii de proiecte cuprinşi în sondaj, aceste răspunsuri fiind înregistrate într-o bază de date a Curţii creată pentru a permite analiza contribuţiilor.

13. În scopul de a se verifica exactitatea răspunsurilor date de promotori, s-au desfăşurat următoarele acţiuni:

(a) 52 de proiecte (respectiv 25 % din proiectele cuprinse în sondaj) din nouă regiuni situate în patru state membre (Franţa, Germania, Italia şi Spania) au făcut obiectul unor vizite;

(b) s-a solicitat autorităţilor de management să verifice exactitatea răspunsurilor date de promotori pentru acele proiecte care nu au făcut obiectul unor vizite la faţa locului;

(c) în plus, pentru toate proiectele cuprinse în sondaj, a avut loc o examinare a documentelor esenţiale obţinute de la autorităţile de management, cum ar fi cererile de acordare a granturilor, deciziile de acordare a granturilor, precum şi orice rapoarte de evaluare existente.

14. În urma acţiunilor menţionate anterior, baza de date a fost actualizată cu răspunsurile corectate. Informaţiile cuprinse în baza de date şi probele colectate în cadrul vizitelor reprezintă temeiul pentru concluziile de audit rezultate.

15. Auditul s-a desfăşurat în perioada octombrie 2009-iunie 2010.

Fotografia 3 – Alee pavată şi balustradă destinate să asigure accesul la un sit istoric de pe litoral (Italia)

+++++ TIFF +++++

© Uniunea Europeană

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, decembrie 2009.

TIPURILE DE PROIECTE DIN EŞANTIONUL DE AUDIT

16. Gradul de diversitate al celor 206 proiecte cuprinse în eşantion poate fi remarcat în tabelul 1, după o clasificare realizată de Curte în cadrul acestui audit.

TABELUL 1

TIPURI DE ACTIVITĂŢI CARE BENEFICIAZĂ DE GRANTURI FEDR

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

| Proiecte |

Număr | % [9999] |

A. Infrastructură / spaţii şi dotări de utilitate publică | 54 | 26 |

Porturi, porturi de agrement, locuri de acostare pentru ambarcaţiuni, faleze şi alte spaţii în zona ţărmului | 19 | 9,2 |

Căi de acces, cărări, piste, piste pentru biciclişti, şosele, parcări | 19 | 9,2 |

Altele | 9 | 4,4 |

Amenajarea plajelor | 4 | 1,9 |

Amenajare peisagistică | 3 | 1,5 |

B. Cazare şi masă | 53 | 26 |

Hoteluri | 38 | 18,4 |

Campinguri | 4 | 1,9 |

Alte tipuri de cazare şi masă | 11 | 5,3 |

C. Muzee şi monumente istorice | 48 | 23 |

Muzee / situri culturale (centre arheologice…) | 39 | 18,9 |

Monumente istorice / patrimoniu istoric (biserici, castele, palate…) | 9 | 4,4 |

D. Centre de vacanţă şi de recreere | 21 | 10 |

Centre de recreere (parcuri tematice, piscine, grădini zoologice, acvarii…) | 15 | 7,3 |

Centre de vacanţă (care includ cazare, masă şi activităţi) | 6 | 2,9 |

E. Altele | 30 | 15 |

Centre pentru congrese, centre pentru desfăşurarea de evenimente, săli polivalente | 9 | 4,4 |

Centre sportive | 2 | 1,0 |

Biblioteci, arhive | 2 | 1,0 |

Marketing, oficii de turism, puncte de informare | 6 | 2,9 |

Centre de educaţie în domeniul mediului, rezervaţii naturale | 4 | 1,9 |

Altele | 7 | 3,4 |

Total proiecte selecţionate | 206 | 100 |

17. În ansamblu, 76 % din finanţarea acordată prin FEDR a fost alocată unor promotori publici. Aceste proiecte sunt finanţate integral din fonduri publice, finanţarea UE fiind completată din surse provenind de la autorităţile naţionale, regionale sau locale. Figura 1 ilustrează repartizarea proiectelor private şi a celor publice după o clasificare realizată în cadrul prezentului audit.

Fotografia 4 – O nouă piscină interioară cu apă de mare, utilizată de turişti şi de populaţia locală (Germania)

+++++ TIFF +++++

© Uniunea Europeană

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, februarie 2010.

FIGURA 1

PREZENTAREA PROIECTELOR DUPĂ TIPUL DE ACTIVITATE ŞI DUPĂ TIPUL DE PROMOTOR

+++++ TIFF +++++

OBSERVAŢII

PROIECTELE AU PRODUS REZULTATELE SCONTATE?

18. Astfel cum s-a menţionat la punctul 11, a fost utilizat un sondaj pentru a se evalua în ce măsură proiectele şi-au atins obiectivele. Curtea a adresat un chestionar promotorilor a 206 proiecte, care primiseră în total 369 de milioane de euro din fondurile UE (exact sub o treime din costul total al proiectelor vizate). În cadrul sondajului, s-au evaluat creşterile înregistrate în activitatea de turism şi în capacitatea turistică, precum şi locurile de muncă directe create sau menţinute. Curtea a examinat cereri de finanţare şi decizii de acordare a granturilor, documente care oferă o descriere a ceea ce promotorii de proiecte intenţionează să realizeze prin intermediul proiectelor pe care le derulează.

19. Rezultatele au arătat că 73 % din proiecte au contribuit la o creştere a volumului anual de turism, că 74 % din proiecte au sporit capacitatea turistică a unei zone şi că 58 % din proiecte au creat sau au prezervat locuri de muncă directe. Pentru 44 % din proiecte, s-au obţinut rezultate în toate cele trei categorii, în timp ce pentru 8 % din acestea s-au obţinut rezultate în afara celor trei categorii menţionate.

Fotografia 5 – Pistă concepută pentru plimbările pe jos şi pentru uzul bicicliştilor (Franţa)

+++++ TIFF +++++

© Uniunea Europeană

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, decembrie 2009.

INTENSIFICAREA ACTIVITĂŢII DE TURISM

20. O creştere a activităţii turistice are, în general, un impact pozitiv asupra economiei locale şi asupra creării de locuri de muncă indirecte, determinând o creştere economică. În cadrul auditului, s-a procedat la măsurarea volumului de activitate turistică generat în mod direct de proiecte. Acest volum poate fi exprimat în moduri diferite, cum ar fi numărul de paturi ocupate din hoteluri, numărul de nopţi petrecute în campinguri, numărul de vizitatori din muzee etc.

21. Un număr de 142 de proiecte (70 %) au cuprins un obiectiv referitor la intensificarea activităţii de turism ca parte a cererii de acordare a grantului, iar 111 dintre aceste proiecte au reuşit să atingă obiectivul menţionat. Alte 34 de proiecte au contribuit la intensificarea activităţii fără să fi stabilit un obiectiv în acest sens, ceea ce reprezintă un total global de 145 de proiecte care au contribuit la creşterea activităţii de turism. În general, granturile erau plătite indiferent dacă obiectivele erau sau nu erau îndeplinite; plata grantului era condiţionată de rezultate numai în cazul a şase dintre proiectele cuprinse în eşantion, dintre care cinci şi-au atins obiectivele.

22. În cadrul unui proiect din Germania de dezvoltare a unui complex balnear cu apă de mare, care avusese iniţial o piscină şi o saună, s-a adăugat un centru de relaxare cu saune suplimentare, cu o piscină exterioară şi cu alte facilităţi (fotografia 4). Costul total al proiectului a fost de 16,9 milioane de euro, din care 41 % proveneau din FEDR. Numărul anual de vizitatori a crescut de la 92000 la 129000 după finalizarea proiectului.

23. Un proiect public din Franţa a constat în modificarea unei vechi căi ferate dezafectate pentru a se crea o pistă de 26 km destinată plimbărilor şi bicicliştilor (fotografia 5). Numărul de utilizatori a crescut de la zero în 2003 la 23000 în 2008. Un sistem de calcul electronic înregistrează numărul de utilizatori, cifrele fiind transmise în mod regulat oficiului local de turism. Costul total al proiectului a fost de 1,6 milioane de euro, din care 39 % proveneau din FEDR.

24. Un alt proiect german, de realizare a unui pod din lemn peste un râu, care să facă legătura între pistele pentru biciclişti şi aleile pentru pietoni de pe cele două maluri, şi de construire a unui ponton pentru bărci (fotografia 6) a fost finalizat cu succes şi a stimulat desfăşurarea unor evenimente culturale de mici dimensiuni în vecinătatea podului, precum după-amieze în jurul unei ceşti de cafea într-un vechi hambar renovat. Gradul exact de succes al acestui proiect rămâne însă necunoscut, întrucât nivelul de activitate rezultat în urma proiectului nu este măsurat. Costul total al proiectului a fost de 139426 de euro, din care 49 % proveneau din FEDR.

25. Un proiect francez care viza achiziţionarea şi renovarea unei case tradiţionale şi transformarea acesteia într-un muzeu al vinului s-a desfăşurat într-o aşezare istorică (fotografia 7). Muzeul a atras 4000 de vizitatori în primul an, însă, de atunci, numărul acestora a scăzut la jumătate şi, prin urmare, în prezent, muzeul este deschis numai în timpul sezonului de vară. Atunci când este deschis, muzeul contribuie la promovarea produselor locale şi a viticulturii în general. Costul total al proiectului a fost de 0,8 milioane de euro, din care 42 % proveneau din FEDR.

Fotografia 6 – Pod din lemn peste un râu, destinat să facă legătura între pistele pentru biciclişti şi aleile pentru pietoni de pe cele două maluri, şi ponton pentru bărci (Germania)

+++++ TIFF +++++

© Uniunea Europeană

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, decembrie 2009.

CREAREA DE CAPACITATE TURISTICĂ SUPLIMENTARĂ

26. Multe proiecte din domeniul turismului sunt concepute pentru a mări capacitatea şi a favoriza astfel intensificarea activităţii de turism. Creşterea generată în mod direct de un proiect poate fi exprimată într-o gamă largă de modalităţi, precum numărul suplimentar de camere, de paturi (în cazul hotelurilor), de kilometri lineari (alei şi piste pentru biciclişti etc.), de locuri în campinguri, de locuri de ancorare/amarare sau de locuri pe scaune (la teatru şi în spaţiile pentru servirea mesei).

27. Cele 120 de proiecte care conţineau obiectivul declarat de creştere a capacităţii turistice au realizat 93 % din creşterea preconizată. În plus, 32 de proiecte nu aveau obiective referitoare la capacitate, însă au condus oricum la creşterea acesteia.

28. Un proiect din Spania avea drept obiectiv crearea a 30 de camere duble într-o fostă mănăstire transformată în hotel (fotografia 8). Scopul principal al proiectului era prezervarea unei clădiri având o anumită importanţă pentru patrimoniul arhitectural al localităţii, iar autorităţile locale au decis introducerea acesteia în circuitul turistic. Mai mult, în cursul acestui proces au fost create 20 de locuri de muncă directe. Costul total al proiectului a fost de 3,6 milioane de euro, din care 75 % proveneau din FEDR.

29. Nu toate proiectele urmăreau crearea de noi capacităţi, anumite proiecte având ca obiect refacerea a ceea ce exista deja. Un proiect francez consta în renovarea unor camere într-un hotel deja existent, menţinându-se astfel nivelul de activitate (4200 de nopţi/an), precum şi 1,2 locuri de muncă. Costul total al proiectului a fost de 253254 de euro, din care 14 % proveneau din FEDR.

30. Alte proiecte se concentrau pe îmbunătăţirea infrastructurii unei zone. Într-o regiune italiană de pe litoral, un proiect public avea drept obiectiv crearea a 37 km de şosea şi a 9 km de pistă pentru plimbări pe jos/biciclişti, precum şi a unor spaţii de parcare şi de odihnă şi a câtorva puncte cu vedere panoramică. Scopul global al proiectului era îmbunătăţirea accesului la mai multe locuri greu accesibile de la malul mării, precum şi promovarea turismului local în zonă. Costul total al proiectului a fost de 4,0 milioane de euro, din care 49 % proveneau din FEDR.

LOCURI DE MUNCĂ CREATE SAU MENŢINUTE

31. Crearea sau menţinerea locurilor de muncă reprezintă factori-che- ie în încercarea de a atinge o dezvoltare durabilă echilibrată a economiei şi a ocupării forţei de muncă. O examinare a deciziilor de acordare de granturi pentru proiecte a arătat că, în cazul a 116 proiecte, respectiv 58 % din acestea, crearea sau menţinerea de locuri de muncă figurau printre rezultatele scontate. Alte proiecte au permis crearea de locuri de muncă fără ca aceasta să fi reprezentat un obiectiv explicit inclus în documentaţia care însoţea cererea de acordare a grantului. De exemplu, un proiect belgian cuprins în sondaj, referitor la muzee de artă şi de istorie, a permis crearea a 57 de locuri de muncă, deşi documentaţia care însoţea cererea de acordare a grantului nu conţinuse nicio menţiune în acest sens. Costul total al proiectului a fost de 30,5 milioane de euro, din care 20 % proveneau din FEDR.

32. Răspunsurile la sondaj arată că, în total, au fost create sau menţinute 2520 de locuri de muncă directe (1515 create şi 1005 menţinute). Din acest total, 23,5 % erau ocupate de femei.

Fotografia 7 – Clădire tradiţională refăcută pentru a servi ca muzeu al vinului (Franţa)

+++++ TIFF +++++

© Uniunea Europeană

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, decembrie 2009.

33. La nivelul întregului eşantion cuprins în sondaj, 58 % din proiecte au avut rezultate pozitive în ceea ce priveşte locurile de muncă. Anumite domenii de activitate, prin însăşi natura lor, au un potenţial de a crea locuri de muncă mai mare decât alte domenii. Categoria "Centre de vacanţă şi de recreere" a fost cea cu procentul cel mai ridicat de proiecte care au permis crearea sau menţinerea de locuri de muncă. Mai puţine locuri de muncă sunt create sau menţinute în domeniul "Infrastructură şi spaţii şi dotări de utilitate publică", în care, adesea, este necesar numai un număr redus de personal de întreţinere odată ce proiectul este operaţional (figura 2).

34. Pentru cele 116 proiecte (58 %) care au avut stabilite obiective privind crearea şi menţinerea de locuri de muncă directe, numărul total de locuri de muncă vizat s-a concretizat în proporţie de 75 %. 18 proiecte din cele 116 nu au obţinut rezultate în ceea ce priveşte crearea sau menţinerea de locuri de muncă, iar în patru cazuri, grantul fusese condiţionat de obţinerea unor rezultate pozitive. Spre deosebire de această situaţie, 14 % din proiecte au condus la crearea sau la menţinerea de locuri de muncă deşi, iniţial, nu se stabilise niciun obiectiv în acest sens.

FIGURA 2

PROCENTUL DE PROIECTE CARE AU CREAT SAU AU PREZERVAT LOCURI DE MUNCĂ DIRECTE, PE TIP DE ACTIVITATE

+++++ TIFF +++++

Procentaj în cadrul fiecăreia dintre cele cinci categorii. Media generală este de 58 %.

35. Un proiect francez de construire a unei noi piscine publice a condus la crearea a 12 locuri de muncă, dintre care două locuri de muncă pentru întreţinere. Ulterior, întreţinerea a fost realizată de către un furnizor extern de servicii, însă 1,5 locuri de muncă de la vechea piscină care a trebuit închisă au fost menţinute. Aceasta corespunde numărului de locuri de muncă propus în cererea de acordare a grantului. Costul total al proiectului a fost de 4,4 milioane de euro, din care 17 % proveneau din FEDR.

36. Un proiect privat din Germania a constat în realizarea unei pensiuni pentru tineri dotate cu instalaţii sportive. 17 locuri de muncă au fost create la deschiderea operaţională din 2004, ceea ce reprezenta ţinta privind crearea de locuri de muncă. La momentul auditului, 26 de persoane erau angajate în acest complex în diverse posturi. Costul total al proiectului a fost de 11,1 milioane de euro, din care 23 % proveneau din FEDR.

37. În majoritatea cazurilor, finanţarea nu era condiţionată de obţinerea unor rezultate în materie de locuri de muncă create sau menţinute. Astfel de condiţii erau prevăzute numai cu privire la 43 de proiecte, iar în ceea ce priveşte forma dată acestor condiţii, situaţia era diferită de la un caz la altul în regiunile auditate (a se vedea caseta 2).

CASETA 2

EXEMPLE DE DISPOZIŢII PRIVIND CONDIŢIONAREA FINANŢĂRII DE OBLIGAŢIA DE A ATINGE ANUMITE ŢINTE ÎN MATERIE DE OCUPARE A FORŢEI DE MUNCĂ

Pentru câteva proiecte care au făcut obiectul unor vizite în Germania, granturile erau plătite cu condiţia de a se crea un anumit număr de locuri de muncă. Aceste locuri de muncă trebuiau să fie menţinute cel puţin cinci ani.

Într-o regiune din Spania, în conformitate cu normele privind acordarea de ajutoare în sectorul turismului, promotorii care solicită un grant trebuie să se angajeze în mod oficial să nu reducă locurile de muncă. Prezentarea unui document în acest sens reprezintă o condiţie pentru introducerea cererii de acordare a grantului.

În Italia, un proiect de modernizare a unui hotel a beneficiat de un grant FEDR în considerarea locurilor de muncă create şi menţinute timp de cel puţin cinci ani. Cu toate acestea, în cazul unui alt proiect, de extindere şi de renovare a unui hotel, locurile de muncă trebuiau menţinute numai un an. În plus, numărul de locuri de muncă create putea fluctua cu până la 30 % faţă de ţinta stabilită, fără ca aceasta să conducă la aplicarea de penalităţi sau la rambursarea grantului.

În Regatul Unit, 11 dintre cele 14 proiecte finalizate cuprindeau condiţii privind locurile de muncă. Numărul de locuri de muncă ce urmează a fi create se estimează în momentul în care se ia decizia de acordare a grantului şi se măsoară odată proiectul finalizat, conform unor formule matematice bazate pe cheltuieli. În cazul în care o condiţie nu este îndeplinită, decizia de a solicita rambursarea parţială a grantului de la promotor se ia de către autoritatea de management.

ŢINTE, INDICATORI ŞI MONITORIZARE

38. În regiunile vizitate, autorităţile de management utilizau abordări diferite în ceea ce priveşte analizarea performanţei proiectelor, astfel cum este ilustrat în cuprinsul punctelor următoare.

39. Referitor la proiectele din Franţa cuprinse în sondaj, rezultatele scontate în ceea ce priveşte crearea de locuri de muncă, activitatea de turism sau capacitatea turistică nu sunt incluse în mod sistematic în cererile sau în deciziile de acordare a grantului, iar atunci când sunt incluse, ele sunt furnizate în scop informativ, din moment ce niciunul dintre proiectele cuprinse în sondaj nu condiţiona obţinerea grantului FEDR de îndeplinirea rezultatelor. Autorităţile de management nu monitorizează în mod sistematic obţinerea acestui tip de rezultat.

Fotografia 8 – Fostă mănăstire transformată în hotel de patru stele (Spania)

+++++ TIFF +++++

© Uniunea Europeană

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, ianuarie 2010.

40. În Spania, se stabilesc criterii generale pentru selecţia proiectelor, ceea ce permite selectarea proiectelor propuse de o autoritate naţională, regională sau locală, atât timp cât aceste proiecte au o legătură cu patrimoniul istoric sau cultural ori cu turismul. Obiective cuantificate se stabilesc numai la nivel de măsură. Unul dintre proiectele din eşantion cuprindea obiective cantitative referitoare la o creştere a capacităţii turistice şi la crearea de locuri de muncă. Acest proiect conţinea obiective privind suprafaţa clădirii care urma să fie renovată, numărul scontat de vizitatori pe an şi numărul de locuri de muncă (directe şi indirecte) care urmau să fie create. Obţinerea grantului FEDR nu era condiţionată de astfel de indicatori pentru niciunul dintre proiectele examinate.

41. Într-o regiune germană vizitată, s-au cofinanţat numai proiectele publice privind infrastructura şi dotările turistice. Pentru proiectele care au făcut obiectul unei vizite, autorităţile de management stabiliseră indicatori cuantificabili referitori la rezultate. În cazul proiectelor care au permis crearea sau prezervarea de locuri de muncă directe, cererea de acordare a grantului nu cuprindea obiective sau ţinte cuantificabile privind crearea sau prezervarea de locuri de muncă. Rezultatele sunt raportate de autorităţile de management la nivel de prioritate şi de măsură.

42. În cealaltă regiune germană vizitată, în cazul proiectelor care au condus la crearea de locuri de muncă directe, cererea de asistenţă cuprindea obiective sau ţinte cuantificabile referitoare la crearea de locuri de muncă. În ceea ce priveşte acele proiecte examinate la faţa locului care erau derulate de promotori privaţi, crearea de locuri de muncă reprezenta o condiţie pentru acordarea grantului, iar promotorii furnizau autorităţilor de management informaţii cu privire la volumul-ţintă pentru activitatea de turism. Două dintre proiecte cuprindeau ţinte referitoare la creşterea capacităţii. În cazul a două proiecte private, crearea efectivă de locuri de muncă şi numărul de paturi create erau monitorizate de autorităţile de management. Acestea din urmă efectuează un control final la sfârşitul perioadei de-a lungul căreia trebuie respectate condiţiile din proiect (cinci ani după finalizarea proiectului în cazul locurilor de muncă şi 15 ani în cazul infrastructurilor) pentru a verifica dacă s-au respectat dispoziţiile deciziei.

43. Într-una dintre regiunile italiene vizitate, toate cele şase proiecte examinate cuprindeau o prezentare a rezultatelor scontate referitor la creşterea capacităţii turistice; rezultatele scontate în ceea ce priveşte nivelul activităţii de turism erau incluse şi cuantificate în cererile de acordare a granturilor pentru jumătate din numărul de proiecte. Pentru cealaltă jumătate, nivelul activităţii de turism era prezentat în mod indirect sub forma unei estimări a veniturilor, care era inclusă în conturile de profit şi pierdere cuprinse în cererile de acordare a granturilor. Rezultatele scontate referitoare la crearea de locuri de muncă directe erau cuprinse în cererile de acordare a granturilor în cazul a cinci proiecte şi erau cuantificate în cazul a patru dintre acestea.

44. În aceeaşi regiune, indicatorii referitori la crearea de locuri de muncă erau obligatorii numai în cazul proiectelor private, pentru care aceştia reprezintă o componentă a evaluării ex ante. Prezervarea locurilor de muncă este obligatorie o perioadă determinată şi este monitorizată de-a lungul acestei perioade.

45. În cea de a doua regiune italiană vizitată, formularele de cerere aferente proiectelor examinate nu cuprindeau indicatori cantitativi referitori la creşterea capacităţii turistice sau la crearea de locuri de muncă. În mod similar, astfel de indicatori nu erau obligatorii pentru obţinerea grantului în cazul niciunuia dintre proiectele examinate, indiferent dacă era vorba despre granturi FEDR sau despre alte forme de subvenţii. Autorităţile de management nu monitorizează eficacitatea proiectului şi rezultatele aferente investiţiilor din cadrul acestuia în termeni de noi locuri de muncă directe sau indirecte sau în termenii unei creşteri a activităţii de turism legate de primirea de subvenţii.

46. Toate proiectele avuseseră rezultate pozitive într-o oarecare măsură şi puteau fi, aşadar, considerate eficace. Proiectele din cadrul eşantionului obţinuseră rezultate în materie de creare de locuri de muncă, de intensificare a activităţii de turism şi de creştere a capacităţii turistice. Pentru unele dintre proiecte, fuseseră atât stabilite, cât şi îndeplinite obiective în aceste trei domenii, în timp ce alte proiecte nu conţineau asemenea obiective. Alte proiecte obţinuseră rezultate care nu fuseseră planificate în mod specific iniţial. Este dificil să se evalueze gradul real de performanţă a proiectelor sau amploarea valorii adăugate europene în lipsa stabilirii în mod sistematic de obiective pentru proiecte, în lipsa stabilirii de ţinte şi de indicatori, precum şi a monitorizării şi evaluării subsecvente a rezultatelor [12].

REZULTATELE PROIECTELOR SUNT DURABILE?

47. La momentul auditului, 28 % din proiectele cuprinse în eşantion fuseseră finalizate în ultimii doi ani, 45 % între ultimii doi şi ultimii cinci ani, iar 27 % cu mai mult de cinci ani în urmă. Pentru proiectele finalizate în urmă cu peste doi ani, respectiv 72 % din proiecte, Curtea a examinat dacă, la momentul auditului:

(a) proiectele erau în continuare operaţionale şi permiteau realizarea unui beneficiu sau contribuiau la acoperirea costurilor;

(b) era probabil ca rezultatele obţinute să se menţină în viitor.

MAJORITATEA LOCURILOR DE MUNCĂ EXISTAU ÎNCĂ LA MOMENTUL AUDITULUI

48. La momentul auditului, 94 % din locurile de muncă create sau menţinute existau încă. Costurile de funcţionare pentru o treime din proiectele care asigurau menţinerea acestor locuri de muncă sunt finanţate din subvenţii publice acordate de statele membre într-o formă sau alta.

Fotografia 9 – Reabilitarea arterei principale dintr-o staţiune de pe litoral (Franţa)

+++++ TIFF +++++

© Uniunea Europeană

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, decembrie 2009.

CVASITOTALITATEA PROIECTELOR CONTINUAU SĂ FIE OPERAŢIONALE, ÎNSĂ NU REALIZAU ÎN MOD NECESAR UN BENEFICIU

49. În 93 % din cazuri, capacitatea turistică creată de proiecte rămăsese la acelaşi nivel de la finalizarea proiectului, iar în 6 % din cazuri crescuse.

50. Nivelul activităţii de turism rămăsese stabil sau crescuse de la momentul finalizării proiectului în 94 % din cazuri (figura 3).

51. 98 % din proiectele finalizate erau încă operaţionale la momentul auditului [13]. Nu toate proiectele generau suficiente venituri pentru a-şi acoperi costurile de funcţionare. Per ansamblu, 25 % din proiectele finalizate cu cel puţin doi ani înainte erau profitabile (61 % din proiectele private şi 14 % din proiectele publice). Prin însăşi natura lor, majoritatea (60 %) proiectelor publice nu sunt concepute pentru a fi profitabile. Promotorul public, de obicei o autoritate locală, asumă costurile de funcţionare, în schimbul altor avantaje pentru comunitate (de exemplu, acces gratuit pentru elevi la o piscină, prezervarea unui anumit element din patrimoniul istoric etc.). Există alte proiecte, dedicate unor acţiuni cum ar fi renovarea unui spaţiu public (de exemplu, o stradă sau o şosea), care nu au fost niciodată concepute în scopul de a genera venituri.

FIGURA 3

INTENSIFICAREA ACTIVITĂŢII DE TURISM GENERATĂ DE PROIECTE ERA DURABILĂ?

+++++ TIFF +++++

52. Diferenţa de atitudine dintre promotorii de proiecte privaţi şi cei publici în ceea ce priveşte realizarea de beneficii poate fi ilustrată cu ajutorul răspunsurilor la întrebările din sondaj referitoare la profitabilitatea prevăzută pentru următorii doi-trei ani. Figura 4 arată că problema profitabilităţii viitoare continuă să nu se aplice pentru 60 % din proiectele publice din cadrul sondajului, în timp ce 79 % din promotorii privaţi se aşteaptă ca proiectele să fie profitabile în următorii ani.

53. Per ansamblu, 24 % din locurile de muncă au fost create sau menţinute în cadrul unor proiecte ale căror activităţi nu fuseseră concepute pentru a fi profitabile.

FIGURA 4

PROFITABILITATEA VIITOARE A PROIECTELOR

+++++ TIFF +++++

Fotografia 10 – Proiect având ca obiect renovarea zidurilor exterioare şi a acoperişului unei biserici (Franţa)

+++++ TIFF +++++

© Uniunea Europeană

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, noiembrie 2009.

CE INFLUENŢĂ A AVUT EXISTENŢA GRANTURILOR ASUPRA DECIZIEI DE A REALIZA PROIECTELE ŞI ASUPRA MODULUI DE CONCEPERE A PROIECTELOR?

54. Curtea a dorit să afle dacă sprijinul public, şi în special finanţarea prin intermediul FEDR, a reprezentat un factor determinant care a influenţat fie modul de concepere a proiectelor, fie decizia cu privire la realizarea acestora. Curtea a continuat prin a examina în ce mod promotorii de proiecte au perceput procesul propriu-zis de obţinere a asistenţei FEDR.

NU TOŢI PROMOTORII AU CONSIDERAT NECESAR SPRIJINUL PUBLIC

55. 53 de promotori (26 %, 34 de promotori publici şi 19 promotori privaţi) au declarat că ar fi realizat proiectul şi fără să fi primit niciun grant public:

(a) 12 promotori (6 %, în totalitate promotori publici) au considerat că proiectul ar fi fost realizat exact în acelaşi mod, cu alte cuvinte, grantul nu a schimbat nici dimensiunea, nici conţinutul şi nici capacitatea proiectului de a crea locuri de muncă. Patru dintre aceste proiecte demaraseră deja în momentul în care promotorul a aflat despre posibilitatea de a obţine o subvenţie din FEDR;

(b) 41 de promotori (20 %) au arătat totuşi că proiectul nu ar fi fost acelaşi. În 30 de cazuri (12 proiecte private şi 18 proiecte publice), dimensiunea sau conţinutul proiectului fuseseră modificate, în timp ce, în cazul a 17 proiecte private şi a trei proiecte publice, subvenţiile au avut o influenţă asupra creării de locuri de muncă sau asupra mediului.

56. Proporţia grantului public în costul total al proiectului a avut un impact asupra răspunsurilor date de promotorii de proiecte, respectiv, cu cât este mai mic procentul sprijinului public, cu atât mai puţin ajutorul este văzut ca fiind crucial pentru existenţa proiectului (figura 5).

57. Opiniile diferă, de asemenea, în mod semnificativ, în funcţie de tipul de activitate vizat, şi anume, 52 % din promotorii proiectelor având ca obiect cazarea şi masa au afirmat că proiectul lor s-ar fi realizat şi fără un grant public. În ceea ce priveşte proiectele având ca obiect muzeele şi monumentele istorice sau proiectele de infrastructură şi cele privind spaţiile şi dotările de utilitate publică, 20 % din promotori au dat acest răspuns, în timp ce numai 10 % din promotorii din domeniul centrelor de vacanţă şi de recreere au împărtăşit această opinie.

FIGURA 5

CORELAŢIA ÎNTRE UTILITATEA PERCEPUTĂ A SUBVENŢIEI PUBLICE ŞI CONTRIBUŢIA PROCENTUALĂ A ACESTEI SUBVENŢII

+++++ TIFF +++++

GRANTUL FEDR ESTE PERCEPUT CA UN SEMN DE RECUNOAŞTERE, ÎNSĂ SPOREŞTE SARCINA ADMINISTRATIVĂ

58. Marea majoritate a promotorilor considerau grantul FEDR ca o recunoaştere a calităţii proiectului lor (92 %) şi a utilităţii acestuia pentru public (90 %). Totuşi, 42 % din promotori au arătat, de asemenea, că obţinerea unui grant FEDR sporeşte considerabil sarcina administrativă a proiectului lor. Această opinie este mai răspândită printre promotorii privaţi (56 %) decât printre promotorii publici (37 %). Atitudinea promotorilor de proiecte în ceea ce priveşte sarcina administrativă diferă, de asemenea, în funcţie de proporţia grantului FEDR faţă de costul total al proiectului, şi anume, cu cât grantul FEDR este mai mic, raportat la costul total, cu atât mai mult este resimţită sarcina administrativă.

Fotografia 11 – Castel din secolul 13 renovat, deschis publicului (Franţa)

+++++ TIFF +++++

© Uniunea Europeană

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, decembrie 2009.

CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI

OBŢINEREA REZULTATELOR SCONTATE

59. Toate proiectele au obţinut rezultate pozitive sub o formă sau alta, majoritatea dintre acestea înregistrând succes pe mai multe planuri. 74 % din proiecte au condus la o intensificare a activităţii de turism, în timp ce 73 % au avut drept rezultat crearea de capacitate turistică suplimentară, iar 58 % au permis crearea sau menţinerea unui număr total de 2520 de locuri de muncă, dintre care 23,5 % erau ocupate de femei. 44 % din proiecte au obţinut rezultate în toate cele trei categorii. 8 % din proiectele cuprinse în eşantion nu au obţinut rezultate în aceste domenii, dar s-au dovedit benefice pentru economia locală sau pentru prezervarea unor elemente din patrimoniul cultural, istoric, artistic sau de mediu al unei regiuni (a se vedea punctele 19 şi 32).

60. Numai pentru 58 % din proiectele cuprinse în eşantion s-au stabilit obiective. În aceste cazuri, obiectivele stabilite au fost atinse în proporţie de 75 % în ceea ce priveşte crearea sau menţinerea de locuri de muncă şi de 93 % în ceea ce priveşte creşterea capacităţii turistice. 9 % din proiectele care au făcut obiectul sondajului nu au obţinut niciun rezultat în materie de locuri de muncă, deşi se presupunea că vor obţine. În mod contrar, 14 % din proiecte au permis creşterea capacităţii turistice fără să fi avut obiective stabilite în acest sens, fenomen care s-a putut constata şi în ceea ce priveşte creşterea numărului de locuri de muncă, tot în cazul a 14 % din proiecte (a se vedea punctul 34).

61. Pentru 42 % din proiectele cuprinse în eşantion, nu fusese stabilit niciun obiectiv referitor la performanţă. În numeroase cazuri, în ceea ce priveşte proiectele care cuprindeau obiective, nu fuseseră stabilite ţinte şi indicatori, iar situaţia era diferită în funcţie de proiectul examinat. Pentru cea mai mare parte a proiectelor cuprinse în eşantion, nu exista o monitorizare a rezultatelor. Autorităţile de management nu condiţionaseră plata granturilor de obţinerea unor rezultate decât în cazul unui număr redus de proiecte din eşantion. În lipsa stabilirii în mod sistematic de obiective pentru proiecte, de ţinte şi de indicatori, precum şi în lipsa unei monitorizări subsecvente şi a unei evaluări a rezultatelor, este dificil să se evalueze performanţa reală a proiectelor sau amploarea valorii adăugate europene (a se vedea punctele 34 şi 38-46).

RECOMANDAREA 1

Autorităţile de management ar trebui să se asigure că, la momentul introducerii cererii de acordare a grantului, precum şi la momentul luării unei decizii cu privire la grant, se stabilesc obiective, ţinte şi indicatori corespunzători, care să permită:

selectarea proiectelor care ar putea fi cele mai eficiente şi

evaluarea rezultatelor lor.

Comisia ar trebui să încurajeze această practică.

DURABILITATEA REZULTATELOR PROIECTELOR

62. Având în vedere faptul că majoritatea locurilor de muncă create de proiectele finalizate existau încă la momentul auditului şi că activitatea şi capacitatea suplimentare create de aceste proiecte rămăseseră stabile sau crescuseră uşor, este probabil că rezultatele vor fi durabile pe termen scurt sau mediu. Cu toate acestea, întrucât numai 25 % din proiecte au fost identificate ca fiind viabile din punct de vedere financiar, o astfel de durabilitate depinde de menţinerea pe viitor a nivelurilor actuale de subvenţii publice acordate pentru costurile de funcţionare.

INFLUENŢA GRANTURILOR

63. Potrivit promotorilor de proiecte, pentru 74 % din proiecte, rea- lizarea nu ar fi fost posibilă fără obţinerea finanţării publice. În 20 % din cazuri, promotorii au declarat că proiectele lor s-ar fi realizat şi în lipsa grantului, însă în mod diferit. Cu cât rata asistenţei este mai scăzută, cu atât este mai redus impactul acesteia asupra proiectului. În 6 % din cazuri, promotorii au declarat că proiectele lor ar fi fost realizate în acelaşi mod şi în lipsa grantului (a se vedea punctele 55-57).

64. Deşi 92 % din promotori au perceput grantul FEDR ca reprezentând o recunoaştere a calităţii proiectului lor, 42 % din promotori au apreciat, pe de altă parte, că procesul de acordare a subvenţiei FEDR a sporit în mod considerabil sarcina administrativă. De asemenea, s-a observat că, cu cât rata asistenţei era mai scăzută, cu atât mai mult grantul FEDR era perceput ca reprezentând o povară (a se vedea punctul 58).

RECOMANDAREA 2

Autorităţile de management ar trebui să se asigure că criteriile de selecţie a proiectelor iau în considerare dacă există o nevoie reală de a se acorda o asemenea finanţare pentru realizarea proiectului propus. Impactul potenţial al grantului asupra modului în care este conceput proiectul ar trebui, de asemenea, luat în considerare, alături de impactul global al proiectului asupra creşterii economice şi asupra creării de locuri de muncă.

Comisia ar trebui să încurajeze această practică.

RECOMANDAREA 3

Comisia ar trebui să realizeze o evaluare a ajutorului acordat în acest sector, pentru a examina, pe de o parte, în ce măsură acesta reprezintă un bun instrument – din punctul de vedere al raportului cost-eficacitate – de sprijinire a statelor membre în sensul promovării creşterii economice şi pentru a examina, pe de altă parte, dacă un astfel de sprijin ar putea fi mai bine direcţionat în acest scop.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Morten LEVYSOHN, membru al Curţii de Conturi, la Luxemburg, în şedinţa sa din 4 mai 2011.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Preşedinte

[1] Decizia Comisiei 1999/35/CE din 9 decembrie 1998 privind procedurile de punere în aplicare a Directivei 95/57/CE a Consiliului privind culegerea datelor statistice în domeniul turismului (JO L 9, 15.1.1999, p. 23).

[2] Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor:"Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european", COM(2010) 352 final din 30 iunie 2010.

[3] Articolul 6 litera (d) şi articolul 195 TFUE (JO C 83, 30.3.2010, p. 1 şi p. 47).

[4] Articolul 195 TFUE.

[5] "Turismul durabil ca factor de coeziune între regiunile europene" (Sustainable Tourism as a Factor of Cohesion among European Regions), Comitetul Regiunilor, martie 2006 (p. 9).

[6] Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor: "Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european", COM(2010) 352 final din 30 iunie 2010.

[7] Regulamentul (CE) nr. 1260/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind fondurile structurale, considerentul 5 (JO L 161, 26.6.1999, p. 1).

[8] Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1783/1999 al Parlamentului European şi al Consiliului din 12 iulie 1999 privind Fondul european de dezvoltare regională (JO L 213, 13.8.1999, p. 1).

[9] Conform datelor disponibile în iunie 2009.

[10] Obiectivul 2 sprijină reconversia economică şi socială a zonelor care se confruntă cu dificultăţi structurale.

[11] Obiectivul 1 promovează dezvoltarea şi ajustarea structurală a regiunilor cu întârzieri de dezvoltare.

[9999] Aceste cifre reflectă procentul care revine fiecărui tip de activitate în cadrul eşantionului, pe baza numărului de proiecte aferente (este, de asemenea, reprezentativ pentru procentul din cheltuielile FEDR care revine fiecărui tip de activitate în cadrul populaţiei luate în ansamblu).

[12] A se vedea comunicarea Comisiei intitulată "Revizuirea bugetului UE", COM(2010) 700, 19.10.2010, şi în special p. 5: "În timp ce valoarea adăugată a unui proiect politic nu poate fi redusă la un bilanț contabil, mai există un test esențial pentru justificarea cheltuielilor la nivelul UE: dacă cheltuielile la nivelul UE sunt mai avantajoase pentru cetățeni decât cheltuielile la nivel național. Dimensiunea europeană poate maximiza eficiența fondurilor statelor membre și poate contribui la reducerea cheltuielilor totale, prin punerea în comun a serviciilor și a resurselor pentru a beneficia de economiile de scară. În consecință, bugetul UE ar trebui utilizat pentru a finanța bunuri publice ale UE, acțiuni pe care nu le pot finanța statele membre și regiunile sau atunci când acesta poate asigura obținerea de rezultate mai bune."

[13] Un proiect a fost definitiv închis la doi ani de la demarare din cauza unor probleme tehnice, iar alte trei au fost temporar închise şi vor fi redeschise după realizarea unor lucrări suplimentare.

--------------------------------------------------

ANEXA I

FINANŢAREA ÎN DOMENIUL TURISMULUI PRIN FEDR, ALOCATĂ PE STAT MEMBRU, PENTRU INVESTIŢII FIZICE ÎN TURISM – PERIOADA DE PROGRAMARE 2000-2006

Statul membru | Numărul de programe operaţionale care cuprind proiecte din domeniul turismului, în fiecare stat membru | Aport FEDR pentru turism (1000 de euro) |

Italia | 21 | 1448519 |

Germania | 17 | 649206 |

Franţa | 23 | 467106 |

Spania | 20 | 427888 |

Grecia | 15 | 384360 |

Regatul Unit | 12 | 220892 |

Austria | 8 | 159228 |

Portugalia | 6 | 150326 |

Belgia | 7 | 100252 |

Polonia | 1 | 95663 |

Ţările de Jos | 6 | 82947 |

Lituania | 1 | 81999 |

Ungaria | 1 | 74018 |

Republica Cehă | 2 | 68274 |

Cooperare transfrontalieră UE | 23 | 64513 |

Cooperare interregională UE | 22 | 50904 |

Irlanda | 2 | 29934 |

Finlanda | 5 | 20206 |

Estonia | 1 | 16247 |

Slovenia | 2 | 13803 |

Letonia | 1 | 9256 |

Malta | 1 | 4301 |

Cipru | 1 | 3229 |

Total | 198 | 4623071 |

--------------------------------------------------

ANEXA II

NUMĂRUL PROIECTELOR INCLUSE ÎN SONDAJ ŞI NUMĂRUL PROIECTELOR CARE AU FĂCUT OBIECTUL UNOR VIZITE LA FAŢA LOCULUI

9 state membre | 26 de programe operaţionale | Numărul de proiecte |

din sondaj | examinate la faţa locului |

Italia | 1999IT161PO011 Sicilia | 26 | |

1999IT161PO007 Campania | 14 | 6 |

1999IT161PO010 Sardinia | 7 | 6 |

2000IT162DO007 Piemonte | 7 | |

2000IT162DO001 Toscana | 7 | |

Germania | 2000DE162DO010 Niedersachsen | 7 | 5 |

1999DE161PO004 Mecklenburg-Vorpommern | 7 | |

1999DE161PO005 Brandenburg | 7 | |

1999DE161PO003 Sachsen-Anhalt | 7 | 6 |

2000DE162DO005 Hessen | 6 | |

Spania | 2000ES161PO007 Castilia y León | 8 | 8 |

2000ES161PO010 Extremadura | 8 | 7 |

2000ES161PO009 Communidad Valenciana | 8 | 1 |

2000ES161PO016 Local | 3 | |

Franţa | 2000FR162DO020 Rhône-Alpes | 7 | 7 |

2000FR162DO006 Poitou-Charentes | 6 | |

2000FR162DO014 Bretagne | 9 | 6 |

Grecia | 2000GR161PO016 Competitivitate | 7 | |

2000GR161PO014 Macedonia Centrală | 7 | |

2000GR161PO005 Grecia continentală | 7 | |

Portugalia | 1999PT161PO016 Madeira | 6 | |

1999PT161PO012 Algarve | 6 | |

Regatul Unit | 1999GB161DO004 West Wales şi Valleys | 7 | |

2000GB162DO008 Anglia de Sud-Est | 9 | |

Belgia | 2000BE162DO008 Meuse-Vesdre | 6 | |

Lituania | 2003LT161DO001 Lituania | 7 | |

| Număr total de proiecte | 206 | 52 |

--------------------------------------------------