Pe de o parte, prognozele demografice pentru Africa nu lasă loc de îndoială cu privire la necesitatea crucială de a genera milioane de noi locuri de muncă. Potrivit estimărilor , Africa Subsahariană trebuie să creeze, pentru a absorbi noua forță de muncă, 18 milioane de noi locuri de muncă în fiecare an până în 2035. În prezent se creează anual 3 milioane de locuri de muncă oficiale. În plus, având în vedere dimensiunea redusă a sectorului formal și lipsa sistemelor de protecție socială în cele mai multe state, majoritatea tinerilor vor continua să recurgă la economia informală, inclusiv la agricultura de subzistență, ca mijloc de supraviețuire.

·dezvoltarea economică durabilă și favorabilă incluziunii în Africa, pentru a crea locurile de muncă de care continentul are nevoie, dar și pentru a fructifica oportunitățile pe care le oferă Europei.

4.O relație politică mai puternică

Realizarea unei agende comune ambițioase necesită, în primul rând, investiții la nivel politic, pentru a aduce relațiile politice existente cu Africa pe o treaptă strategică mai înaltă. Acest lucru se poate realiza prin:

·aprofundarea coalițiilor în chestiuni de guvernanță globală, urmărindu-se un dialog mai intens și o cooperare eficace în cadrul forurilor internaționale. Uniunea Africană (UA) și Grupul african din cadrul ONU sunt parteneri strategici și aliați-cheie pentru consolidarea rolului ONU și a ordinii mondiale guvernate de lege, care este esențială pentru pacea și prosperitatea viitoare. Toți partenerii au un rol de jucat în sporirea eficacității, a gradului de asumare a răspunderii și a reprezentativității întregului sistem al ONU, inclusiv a Consiliul de Securitate. Această cooperare ar trebui să vizeze reformarea și consolidarea instituțiilor multilaterale și să conducă la elaborarea de acorduri, norme și acțiuni, ca răspuns la provocările globale, cum ar fi schimbările climatice, epidemiile, presiunea exercitată asupra resurselor naturale, precum și migrația și mobilitatea și crizele umanitare. Cooperarea ar trebui să servească, de asemenea, la promovarea și sprijinirea statului de drept și a justiției la nivel internațional, inclusiv prin urmărirea judiciară a infracțiunilor deosebit de grave și prin tragerea la răspundere a celor vinovați, în conformitate cu principiile instituite prin Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale;

·intensificarea cooperării în chestiuni de interes comun pe baza unei interacțiuni politice frecvente, utilizându-se întregul potențial al Strategiei comune UE-Africa și al altor cadre și acorduri de cooperare existente la nivelul cel mai adecvat (multilateral, continental, regional, național, local), în temeiul principiilor subsidiarității. UE și partenerii africani ar trebui, în special, să revigoreze dialogul politic la nivel ministerial, nu doar în chestiuni de politică externă, ci și cu privire la inițiativele și parteneriatele care țin de politica sectorială;

·realizarea unui parteneriat axat pe oameni, consolidându-se contactele și schimburile dintre persoane și dintre întreprinderi și, în special, intensificându-se colaborarea cu autoritățile locale, cu sectorul privat și cu societatea civilă. Acest lucru s­a dovedit a fi dificil și necesită reînnoirea eforturilor comune. Dialogul cu toți acești actori va fi încurajat în perioada premergătoare reuniunii la nivel înalt și după aceasta.

5.Transformarea obiectivelor strategice în acțiuni

Cadrul politicii externe a UE și agenda de reforme a Africii, Agenda 2063, oferă îndrumările corespunzătoare pentru a transpune aceste obiective într-o agendă transformatoare, structurată în jurul a două axe principale:

·crearea unor state și societăți mai rezistente la șocuri;

·crearea de locuri de muncă mai numeroase și mai bune, în special pentru tineri.

5.1.Crearea unor state și societăți mai rezistente la șocuri

Viziunea prezentată în Agenda 2063 este cea a unei Africi pașnice, sigure și prospere, în care domnesc buna guvernanță, democrația, respectul pentru drepturilor omului, justiția și statul de drept și în care dezvoltarea pornește de la oameni, potențialul tineretului – în special al tinerelor femei – este valorificat și nimeni nu este lăsat în urmă.

Aceste aspirații corespund pe deplin propriilor valori și obiective ale UE, mai ales pentru că fragilitatea existentă dincolo de frontierele sale îi amenință toate interesele vitale.

A.Prevenirea conflictelor, depășirea crizelor și consolidarea păcii

Interesele de securitate ale UE nu au fost niciodată mai strâns legate de Africa decât în prezent. Legătura directă dintre Libia și Sahel, dintre Cornul Africii și Golf necesită o abordare mai strategică, care depășește formatele stabilite. Amenințările la adresa securității maritime în Marea Roșie, în Oceanul Indian și în Golful Guineei aduc atingere în mod direct economiei Europei.

Terorismul, extremismul violent și criminalitatea transnațională organizată, precum traficul de persoane, dar și amenințările mai vechi la adresa păcii și a stabilității (conflictele intrastatale, conflictele locale pentru resurse, violența electorală, jaful armat și pirateria etc.) constituie toate simptomele unei instabilități și fragilități structurale mai profunde.

Viziunea africană

În Agenda 2063, Africa aspiră să devină un continent pașnic și sigur. Prin adoptarea arhitecturii africane pentru pace și securitate (APSA), Africa năzuiește să consolideze mecanismele de asigurare a păcii și a reconcilierii la toate nivelurile, că combată amenințările emergente la adresa păcii și securității în Africa și să aplice strategii prin care continentul să își finanțeze propriile nevoi de securitate. Raportul lui Paul Kagame referitor la necesitatea ca Uniunea Africană să fie consolidată („The imperative to reinforce our Union”) și raportul lui Donal Kaberuka referitor la asigurarea unei finanțări previzibile și durabile a eforturilor de pace din Africa („Securing predictable and sustainable financing for peace in Africa” ) constituie importante pietre de temelie pentru consolidarea continuă a acestui proces.