COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 30.11.2011 
SEC(2011) 1453 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile 
mici și mijlocii (2014-2020) 
 
{COM(2011) 834 final} 
{SEC(2011) 1452 final}  
 
 1. INTRODUCERE  
Scopul acestui raport de evaluare a impactului este de a evalua efectele preconizate ale unui 
program UE pentru competitivitate și IMM-uri (2014-2020), propus de Comisie în 
comunicarea sa privind CFM din 29 iunie 20111.  
În vederea elabor ării acestei ini țiative, Comisia a consultat p ărțile interesate relevante și a 
beneficiat de expertiz ă externă. S-a dispus realizarea unei evalu ări intermediare și a unei 
evaluări finale a programului act ual – Programul pentru inova ție și spirit antreprenorial 2 – și 
efectuarea unui studiu privind costurile admini strative pentru beneficiari. De asemenea, 
Comisia a lansat o consultare public ă.3 Două studii externe au furnizat date și analize 
empirice în sprijinul evalu ării de impact.4 
Având în vedere efectele de lung ă durată ale crizei economice asupra competitivit ății și a 
potențialului antreprenorial din cadrul economiei europene, în special cu privire la IMM-uri, 
este necesar ă identificarea unor eventuale modalit ăți de abordare a problemelor esen țiale care 
limitează creșterea la nivel european. Criza și consecin țele acesteia au demonstrat c ă 
răspunsurile necoordonate la nivelul politicilor na ționale au o valoare limitat ă, deoarece 
acestea nu întrunesc masa critic ă necesară pentru a stimula performan ța și creșterea 
întreprinderilor europene în cadrul pie țelor globale și nu au consecven ța necesar ă pe termen 
lung. 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
Disfuncționalitățile pieței, ale institu țiilor și ale politicilor submineaz ă competitivitatea 
întreprinderilor europene, inclusiv a IMM-urilor, și în special capacitatea acestora de a deveni 
mai sustenabile, precum și posibilit ățile lor de cre ștere legate de accesul la finan țare și la 
piețele globale.  
Este necesar ă depunerea de eforturi deosebite în vederea promov ării intereselor 
întreprinderilor mici și mijlocii și a sectoarelor în cadrul c ărora acestea sunt reprezentate în 
cea mai mare m ăsură. Una dintre principalele surse de cre ștere economic ă și de creare de 
locuri de munc ă din UE o reprezint ă IMM-urile, care constituie 99 % din întreprinderile 
europene, ofer ă două din trei locuri de munc ă din sectorul privat și contribuie cu mai mult de 
jumătate din valoarea ad ăugată totală creată de întreprinderile din UE. În ultimii cinci ani, 
80% dintre locurile de munc ă noi au fost create de IMM-uri.5 
2.1. Problemele specifice privind competitivitatea și sustenabilitatea 
Mediul de afaceri din Europa este caract erizat de o fragmentare a reglement ărilor 
transfrontaliere și de sarcinile administrative excesive aferente înfiin țării unei întreprinderi în 
                                                 
1  COM(2011) 500 final. 
2  http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm. 
3  http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm. 
4  Studiu privind succesor ul programului actual și studiu privind turismul, realizate de compania Economisti 
Associati . 
5 Baza de date privind statisticile structur ale de întreprindere (Eurostat). Disponibil ă la adresa: 
 http://epp.eurostat.ec.eur opa.eu/portal/page/portal/europ ean_business/data/database . 
 
 2anumite state membre. Potrivit mai multor anchete, între 70 % și 88 % dintre întreprinderi 
consideră dificultățile de ordin administrativ din alte state membre ale UE drept un factor 
„foarte important” sau „important” în vederea adopt ării deciziei de a se angaja sau nu în 
activități comerciale transfrontaliere6. Acest lucru contravine principiului general conform 
căruia întreprinderile care î și au sediul în zone în care cost urile sunt ridicate, precum Europa, 
trebuie să fie capabile s ă se adapteze în permanen ță pentru a r ămâne competitive pe pia ța 
globală. 
2.2. Problemele specifice privind spiritul antreprenorial și înființarea și 
dezvoltarea de IMM-uri 
Potrivit unei anchete Eurobarometru realizate în 2009, care a vizat în mod specific spiritul 
antreprenorial, numai 45 % dintre cet ățenii europeni ar dori s ă desfășoare o activitate 
independent ă, spre deosebire de 55 % dintre cet ățenii din Statele Unite și 71 % dintre 
cetățenii din China.  
2.3. Problemele specifice privind accesul la finan țare 
În multe state membre, IMM-urile se confrunt ă cu dificult ăți în ceea ce prive ște obținerea 
unui împrumut din partea institu țiilor bancare. Potrivit studiului extern7, între 400 000 și 
700 000 de IMM-uri nu pot ob ține un împrumut din partea sistem ului financiar oficial, suma 
totală a împrumuturilor neacordate situându-se între 40 și 70 de miliarde EUR, deoarece 
instituțiile financiare solicit ă garanții substan țiale, precum și o vastă documenta ție financiar ă 
și comercial ă. În plus, întreprinderile europene nou înfiin țate (îndeosebi IMM-urile), în 
comparație cu cele din SUA, au un acces redus la alte surse de finan țare, precum capitalul de 
risc. Prin urmare, multe întreprinderi europene cu cre ștere rapid ă urmăresc să se extind ă în 
SUA, nu în Europa8.  
2.4. Problemele specifice privind accesul la pie țe 
Potrivit unei anchete BCE realizate în 2010, cea mai stringent ă problemă cu care se confrunt ă 
IMM-urile din zona euro este „de a g ăsi debușeuri” (28 %). Cu toate acestea, în ciuda 
existenței pieței unice, IMM-urile înc ă întâmpin ă obstacole semnificative în ceea ce prive ște 
desfășurarea de activit ăți economice în str ăinătate, atât în Europa, cât și în afara acesteia. Prin 
urmare, numai 25 % dintre IMM-urile din UE export ă direct în afara pie țelor naționale și 
numai 13 % dintre acestea export ă în afara UE9. Această situație reprezint ă un motiv de 
îngrijorare, deoarece interna ționalizarea întreprinderilor joac ă un rol important în crearea de 
locuri de munc ă și stimularea cre șterii.10 
2.5. Necesitatea unor ac țiuni la nivelul UE 
• Necesitatea de a ac ționa la nivelul UE se bazeaz ă pe cinci surse principale de valoare 
adăugată european ă: beneficiile asociate cu consolidarea pie ței unice , prin combaterea 
fragmentării pieței în sectoare precum investi țiile cu capital de risc, creditarea 
                                                 
6 Grupul de consultare a întreprinde rilor europene, Litigiile comerciale și recuperarea transfrontalier ă a 
datoriilor, 14.07.2010–13.08.2010, http ://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp. 
7  A se vedea nota 3. 
8 Europa Innova, Îndeplinirea obiectivului Eur opa 2020, Raport elaborat de Grupul de exper ți privind 
inovarea în materie de servicii în UE, februarie 2011. 
9  MSOFM, Oportunit ăți privind interna ționalizarea IMM-urilor, iunie 2011. 
10  Ibidem 
 
 3transfrontalier ă și îmbunătățirea calității creditului, precum și a constrângerilor de ordin 
informațional și organiza țional care împiedic ă IMM-urile s ă profite de oportunit ățile 
oferite de pia ța unică.  
• posibilitatea producerii de efecte demonstrative și catalizatoare  prin diseminarea de bune 
practici industriale și în materie de politici. În cadru l programului actual, cele mai bune 
exemple de promovare a spiritului antreprenorial și a IMM-urilor la nivel na țional, 
regional și local pot fi selectate pentru competi ția „Premiile europene pentru spiritul 
antreprenorial”.  
• realizarea economiilor de scar ă în domenii în care ar fi dificil pentru un stat membru s ă 
atingă masa critic ă necesară. De exemplu, în domeniul sprijinirii IMM-urilor în 
străinătate, se creeaz ă valoare ad ăugată european ă prin unirea eforturilor na ționale și prin 
înființarea unor servicii c ărora le-ar lipsi masa critic ă dacă ar fi furnizate la nivel na țional 
[de exemplu, prin sprijinirea respect ării drepturilor de proprietate intelectual ă (DPI)]. 
Serviciul de asisten ță în materie de DPI pentru  IMM-uri din China, finan țat de programul 
actual, ofer ă consiliere la care, în lipsa acestuia, IMM-urile din statele membre mai mici 
nu ar avea acces.11 
• sprijinirea coerenței și consecven ței măsurilor na ționale prin schimburi de bune practici la 
nivel european și prin analiz ă comparativ ă.12 Unul dintre cele mai bune exemple pentru 
succesul exerci țiilor de comparare finan țate în cadrul programului actual este ac țiunea de 
simplificare a procedurilor de înfiin țare a întreprinderilor.  
• expertiza unic ă dobândit ă de institu țiile UE:  
• Acesta este cazul institu țiilor financiare din UE, Banca European ă de Investi ții 
(BEI) și Fondul european de investi ții (FEI) , a căror experien ță în elaborarea și 
punerea în aplicare a unor sisteme de finan țare accesibile IMM-urilor este f ără egal. 
Experiența dobândit ă de FEI pe parcursul a mai mult de 10 ani constituie un element 
de o valoare unic ă.  
• Rețeaua întreprinderilor europene  a înregistrat rezultate concrete prin 
concentrarea asupra promov ării interna ționalizării IMM-urilor (în cadrul pie ței interne 
și în afara acesteia) oferind informa ții referitoare la problematicile europene, precum 
și posibilitatea de a participa la procesul d ecizional. Rolul acesteia este deosebit de 
important în combaterea asimetriilor informa ționale cu care se confrunt ă IMM-urile și 
în reducerea costurilor tranzac țiilor asociate activit ăților transfrontaliere. Valoarea 
Rețelei întreprinderilor europene const ă în metodologiile, instrumentele și 
dispozitivele comune utilizate de furnizorii califica ți de servicii mandata ți și 
(co)finanțați de autorit ățile lor regionale/na ționale. 
Punând în aplicare principiul subsidiarit ății, măsurile luate în considerare în temeiul 
programului actual sau viitor nu vizeaz ă înlocuirea ac țiunilor na ționale existente, ci, mai 
                                                 
11 În primii trei ani, portalul internet și serviciile de e-înv ățare în materie de DPI au înregistrat peste 50 000 de 
utilizatori diferi ți și peste 2 milioane de acces ări; anual se organizeaz ă peste 30 de seminarii de formare și 
ateliere de lucru interactive, dou ă treimi dintre acestea desf ășurându-se în Europa, în vederea inform ării cu 
privire la preocup ările IMM-urilor. 
12 MSOFM, iunie 2011. 
 
 4degrabă, completarea acestora. Având în vedere faptul c ă în statele membre sunt puse în 
aplicare multe ini țiative de promovare a spiritului antreprenorial și de stimulare a 
competitivit ății IMM-urilor, este nevoie de coordonare și de schimburi de bune practici. Cu 
privire la majoritatea aspectelor re feritoare la IMM-uri, atât UE, cât și statele membre par s ă 
joace un rol complementar important, deoarece exist ă posibilitatea apari ției de efecte externe 
și sinergii. În special, UE joac ă un rol-cheie în activarea într-un mod integrat a tuturor 
domeniilor de politic ă și a ajutoarelor financiare. 
În plus, și pentru a ține cont de actualele constrângeri bugetare, m ăsurile vizate au fost 
selectate cu aten ție, fiind considerate a de ține cea mai mare valoare ad ăugată a UE. 
3. OBIECTIVE  
Obiectivul global al propunerii este acela de a c ontribui la îndeplinirea obiectivelor Strategiei 
Europa 2020 comb ătând constrângerile specifice care ac ționează asupra cre șterii economiei 
europene. 
Dublul obiectiv general al acestei propuneri este stimularea poten țialului atât în materie de 
competitivitate, cât și în materie de spirit antreprenoria l, îndeosebi cu privire la înfiin țarea și 
dezvoltarea IMM-urilor, în cadrul economiei europene. 
Obiectivele specifice sunt îmbun ătățirea condi țiilor-cadru privind competitivitatea și 
durabilitatea întreprinderilor europene, promovarea spiritului antreprenorial, îmbun ătățirea 
accesului la finan țare și a accesului la pie țe.  
4. OPțIUNI STRATEGICE  
În baza op țiunii 1, „business as usual” (men ținerea practicilor actuale) , noul program ar 
viza acelea și elemente legate de competitivitate și IMM-uri pe care le-ar viza și Programul 
pentru inova ție și spirit antreprenorial din 2013 și ar avea un buget de aproximativ 
213 milioane EUR pe an. 
Opțiunea 2 ar presupune întreruperea  tuturor interven țiilor financiare actuale, m ăsură care ar 
conduce la economii bugetare echivalente cu suma indicat ă la opțiunea 1. 
Opțiunea 3a se bazeaz ă pe rezultatele studiului extern și nu serve ște decât drept punct de 
referință pentru evaluarea impactului op țiunilor 3b și 3c.13  
Opțiunea 3b ar men ține actualul domeniu de interven ție cu o extindere bugetar ă echilibrat ă. 
Opțiunea 3c ar constitui o extindere bugetar ă orientat ă, în care sprijinul financiar ar fi 
restricționat la instrumentele financiare și la Rețeaua întreprinderilor europene. 
Opțiunile luate în considerare în cadrul acestui ra port de evaluare a impactului sunt prezentate 
mai jos. 
Tabelul 1 Rezumatul op țiunilor 
                                                 
13 Premisele bugetare ale acestui studiu nu au fo st în conformitate cu propunerea final ă a Comisiei privind 
următorul CFM, dat fiind faptul c ă realizarea studiului fusese deja solicitat ă în 2010, îns ă analiza cantitativ ă 
rămâne relevant ă. Prin urmare, op țiunea 3a a fost omis ă din următoarele tabele.  
 
 5 Opțiunea 1  Opțiunea 2  Opțiunea 3  
 „Business as usual” 
(menținerea practicilor 
actuale)  Întreruperea 
intervenției UE  Extinderea interven ției UE  
Măsuri 213 milioane EUR/an  0 milioane EUR/an  Opțiunea 3B  340 de milioane 
EUR/an  
Opțiunea 3C  340 de milioane 
EUR/an  
1 - Activit ăți de 
îmbunătățire a 
competitivit ății 
europene  Îmbunătățirea mediului 
economic și de reglementare 
prin analize comparative, schimburi de bune practici și 
inițiative sectoriale 
(11 milioane EUR/an)
 Întreruperea tuturor activităților actuale 
 Opțiunea 3B : Scenariul de 
referință la care se adaug ă lansarea 
unei game de ac țiuni 
complementare în domenii noi (de exemplu, responsabilitatea social ă 
a întreprinderilor) (14 milioane EUR/an);
 
Opțiunea 3C : Întreruperea tuturor 
activităților actuale  
2 – Elaborarea 
politicii privind 
IMM-urile și 
promovarea 
competitivit ății 
IMM-urilor  Punerea în aplicare a SBA și 
analizarea acestuia la nivel european și național (de 
exemplu, promovarea principiului „a gândi mai întâi la scar ă mică”) 
(9 milioane EUR/an)
 Întreruperea tuturor activităților actuale 
 Opțiunea 3B : Asem ănătoare 
opțiunii de referin ță (9 milioane 
EUR/an);  
Opțiunea 3C : Întreruperea tuturor 
activităților actuale  
3 – Noi concepte 
de afaceri pentru 
bunuri durabile, 
orientate c ătre 
consumatori și 
bazate pe design  Analiză privind bunurile de 
consum bazate pe design și 
măsuri de sprijin în 
domeniile DPI sau e-business (activit ăți 
economice electronice) (1 milion EUR/an)
 Întreruperea tuturor activităților actuale 
 Opțiunea 3B : Utilizarea de 
instrumente precum „proiecte de replicare pe pia ță” în domenii în 
care IMM-urile se confrunt ă cu 
obstacole privind adoptarea de noi tehnologii durabile din punct de vedere economic și de noi concepte 
de afaceri orientate c ătre 
consumatori (12 milioane EUR/an);
 
Opțiunea 3C : Întreruperea tuturor 
activităților actuale  
4 - Turism  Continuarea actualelor 
inițiative în domeniul 
turismului co-finan țate în 
baza Programului-cadru pentru competitivitate și 
inovare și al Programului 
pentru inova ție și spirit 
antreprenorial (de exemplu, continuarea ac țiunilor 
pregătitoare pentru turismul 
durabil: EDEN, CALYPSO) (5 milioane EUR/an)
 Întreruperea tuturor activităților actuale 
 Opțiunea 3B : Extinderea sferei de 
intervenție la noi activit ăți legate 
de durabilitate și vizând 
diversificarea produselor și a 
serviciilor (18 milioane EUR/an);  
Opțiunea 3C : Întreruperea tuturor 
activităților actuale  
5 – Activit ăți de 
promovare a 
spiritului 
antreprenorial  Încurajarea dezvolt ării 
competen țelor și atitudinilor 
antreprenoriale, inclusiv prin programe de schimb pentru antreprenori (11 milioane Întreruperea tuturor 
activităților actuale 
 Opțiunea 3B : Asem ănătoare 
opțiunii de referin ță la care se 
adaugă extinderea moderat ă a 
activităților orientate c ătre 
creșterea num ărului de schimburi 
 
 6EUR/an)  (12 milioane EUR/an);  
Opțiunea 3C : Întreruperea tuturor 
activităților actuale  
6 – Instrumente 
financiare  Promovarea în continuare a 
accesului la finan țare, 
îndeosebi prin furnizarea de garanții IMM-urilor și de 
fonduri de capital de risc întreprinderilor aflate în etapele de dezvoltare (113 milioane EUR/an)
 Întreruperea tuturor intervențiilor directe 
privind instrumentele financiare, cu limitarea ac țiunilor 
UE la eliminarea barierelor de reglementare care stau în calea operațiunilor 
transfrontaliere cu capital de risc
 Opțiunea 3B : Aproape o dublare a 
resurselor, aceea și gamă de 
instrumente finan țând atât 
împrumuturile, cât și capitalurile 
proprii (200 de milioane EUR/an);  
Opțiunea 3C : Extindere orientat ă 
a activităților, reflectând o cre ștere 
a finanțării cu partajarea riscurilor 
sub form ă de capital de risc și de 
tip mezanin (280 de milioane EUR/an)
 
7 – Re țeaua 
întreprinderilor 
europene  Menținerea rolului re țelei și 
a domeniului de aplicare al acesteia (60 de milioane EUR/an) 
 Întreruperea oric ărui 
sprijin financiar direct acordat consorțiilor regionale 
ale rețelei
 Opțiunea 3B : Asem ănătoare 
opțiunii de referin ță (60 de 
milioane EUR/an);  
Opțiunea 3C : Reorientarea re țelei 
ca punct de acces pentru finan țarea 
capitalurilor proprii (60 de milioane EUR/an)
 
8 – Sprijin oferit 
IMM-urilor în 
străinătate Continuarea ini țiativelor 
actuale (respectiv acordarea de sprijin financiar limitat unor ini țiative selectate 
precum Serviciul de asistență în materie de DPI 
pentru IMM-uri din China) (2 milioane EUR/an)
 Întreruperea tuturor formelor de ini țiative 
directe
 Opțiunea 3B : Extinderea gamei de 
instrumente, inclusiv: a) activit ăți 
de coordonare și de diseminare a 
informațiilor; b) acordarea de 
sprijin financiar structurilor de 
susținere a IMM-urilor existente pe 
piețele terțe cheie; c) eventual 
crearea de centre de sprijin europene, dac ă este cazul 
(12 milioane EUR/an);
 
Opțiunea 3C : Întreruperea tuturor 
tipurilor de ini țiative directe  
9 – Cooperarea 
internațională în 
sectorul 
industrial  Continuarea ini țiativelor 
actuale orientate c ătre IMM-
uri și cooperarea în materie 
de politic ă industrial ă cu 
țările terțe din cadrul „ Near 
Europe ” în vederea 
facilitării convergen ței 
dintre UE și țările terțe cu 
privire la politica industrial ă 
și cadrele de reglementare 
(1 milion EUR/an)  Întreruperea tuturor activităților actuale 
 Opțiunea 3B : Extinderea gamei de 
instrumente, inclusiv: a) dialoguri industriale și de reglementare cu 
țările terțe; b) dialoguri între 
întreprinderile din UE și cele din 
țările terțe; c) cooperarea IMM-
urilor în materie de politic ă 
industrial ă (3 milioane EUR/an);
 
Opțiunea 3C : Întreruperea tuturor 
activităților actuale  
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
În măsura în care a fost posibil, s-a realizat o evaluare cantitativ ă și calitativ ă a impactului în 
cazul tuturor op țiunilor. S-au depus eforturi pentru cuantificarea principalelor impacturi cu 
privire la PIB (valoare ad ăugată), la valoarea împrumuturilor/investi țiilor mobilizate și 
ocuparea for ței de munc ă, precum și la numărul de întreprinderi asistate. Cu toate acestea, 
cuantificarea s-a dovedit a nu fi fezabil ă în cazul instrumentelor indirecte, respectiv cele care 
 
 7vizează crearea sau facilitarea condi țiilor de pia ță pentru IMM-uri, și al căror efect final ar 
depinde de conduita participan ților din cadrul pie ței și a administra țiilor. Prin urmare, 
exercițiul de cuantificare a vizat instrumentele financiare și, într-o m ăsură mai mică, Rețeaua 
întreprinderilor europene. 
Cu privire la eficien ța opțiunilor propuse, analiza cantitativ ă a vizat dou ă aspecte: (i) 
rentabilitatea m ăsurilor propuse în ceea ce prive ște raporturile de costuri care asociaz ă 
cheltuielile bugetare cu impacturile preconizat e privind costul marginal pe loc de munc ă și 
impactul incremental asupra costurilor bugetare și (ii) cheltuielile administrative m ăsurate în 
funcție de raportul dintre costurile administrative cu personalul și bugetul global. În ceea ce 
privește instrumentele financiare, analiza a luat în considerare cheltuielile pentru gestionarea 
unor facilit ăți, precum taxele pentru Fondul european de investi ții și intermediarii financiari.  
Opțiunea 1: „Business as usual” (men ținerea practicilor actuale)  
Opțiunea „business as usual” ar îndeplini numai într-o m ăsură limitată obiectivele strategice 
ale programului propus. Având în vedere efect ele crizei economice asupra întreprinderilor, 
opțiunea 1 ar presupune c ă inițiativele care în prezent se situeaz ă sub nivelul optim ar r ămâne 
subdezvoltate, iar domeniile în care se identific ă o nevoie clar ă de extindere a ac țiunilor UE 
(precum instrumentele financiare) ar suferi din cauza lipsei unui set de ini țiative ale UE 
coerente și destinate cre șterii nivelului de trai. 
(a) Eficacitate : impacturile economice  sunt totu și considerate a fi semnificative, atât din 
punct de vedere al sprijinului direct, cât și al celui indirect. În ceea ce prive ște impacturile 
nete ale instrumentelor financiare , se preconizeaz ă că acestea vor conduce la o cre ștere a PIB-
ului cu aproximativ 660 de milioane EUR și vor genera aproximativ 1,8 miliarde EUR sub 
formă de împrumuturi/investi ții în capitaluri proprii suplimentare. Se preconizeaz ă că 
activitățile rețelei vor genera o cre ștere cu 200 de milioane EUR a cifrei de afaceri marginale 
a întreprinderilor care beneficiaz ă de asisten ță. Se așteaptă impacturi sociale  pozitive ale 
instrumentelor financiare  cu privire la generarea și/sau men ținerea a peste 16 000 de locuri de 
muncă în cadrul a aproximativ 26 000 de întreprinderi asistate.  În plus, se a șteaptă ca 
activitățile rețelei să genereze și/sau să mențină 1 000 de locuri de munc ă, precum și să 
dezvolte anual 900 de produse, servicii sau procese noi. Impacturile asupra mediului  sunt 
pozitive, datorit ă sprijinului ecologic furnizat prin colaborarea în re țea, finanțarea și investirea 
în soluții eficiente din punctul de vedere al resurselor și cu impact sc ăzut, prin intermediul 
Rețelei întreprinderilor europene . De exemplu, se preconizeaz ă că, până în 2011, partenerii 
din cadrul re țelei vor furniza servicii în materie de protec ția mediului c ătre aproximativ 
7 500 de IMM-uri și vor semna acorduri de cooperare cu peste 400 de furnizori de servicii în 
acest domeniu. Se a șteaptă sinergii  modeste în rândul diferitelor componente ale 
programului, îndeosebi între instrumentele financiare și Rețeaua întreprinderilor europene. Cu 
privire la alte activit ăți, Rețeaua european ă a ambasadoarelor antreprenoriatului, inspirat ă de 
programele na ționale din Suedia și Regatul Unit care au promovat și au sprijinit femeile care 
doreau sau se preg ăteau să înființeze o nou ă întreprindere, va fi completat ă începând cu 2011 
de Rețeaua european ă de mentori pentru femeile antreprenoare, care va furniza servicii de 
îndrumare femeilor antreprenoare care au înfiin țat recent o întreprindere.  
(b) Eficien ță: se estimeaz ă că rentabilitatea instrumentelor financiare (m ăsurată în funcție de 
costurile aferente unui loc de munc ă creat și/sau men ținut) se ridic ă la 2 735 EUR pentru 
fiecare loc de munc ă. Referitor la costurile administrative generale, impactul cheltuielilor cu 
personalul raportate la bugetul total este de 5,8 % - în principal din cauza cheltuielilor cu personalul. 
 
 8(c) Din punct de vedere al coeren ței, logica de interven ție a programului actual va fi legat ă de 
alte aspecte ale politicii UE în domeniul competitivit ății și al IMM-urilor, precum o referire la 
inițiativele emblematice relevante ale Strategiei Europa 2020 sau priorit ățile „Small Business 
Act”. 
Opțiunea 2: Întreruperea  
Opțiunea de întrerupere nu îndepline ște obiectivele strategice și, în compara ție cu scenariul de 
referință, are în general impacturi negative, atât din punct de vedere social, cât și din punct de 
vedere al mediului. 
(a) Eficacitate : singurul efect pozitiv al acestei op țiuni ar fi în domeniul reducerii costurilor.  
(b) Eficien ță: opțiunea de întrerupere ar reduce semnificativ eficien ța gestionării programului 
de către statele membre din cauza fragment ării gestion ării programelor na ționale individuale, 
spre deosebire de beneficiile coordon ării în cadrul unui program paneuropean.  
(c) Coeren ță: opțiunea de întrerupere ar avea r ezultate negative în ceea ce prive ște lipsa de 
consecven ță a abord ărilor naționale ale politicii în domeniul competitivit ății, precum și 
absența unei dimensiuni europene. 
Opțiunea 3: Extinderea  
Au fost analizate diferite grade de extindere a programului actual prin intermediul scenariului 
prevăzut de studiul extern drept criteriu de referin ță, însă aceasta nu este considerat ă a fi o 
opțiune viabil ă.  
Opțiunea 3a: Extinderea optim ă 
Opțiunea 3a ar îndeplini obiectivele programului într-o m ăsură considerabil ă, însă cu costuri 
nerealiste.  
(a) Eficacitate : există impacturi economice  directe pozitive ale instrumentelor financiare , 
estimate la o cre ștere a PIB-ului de aproximativ 2,3 miliarde EUR anual și la generarea a 
7,2 miliarde EUR sub form ă de împrumuturi/investi ții în capitaluri proprii suplimentare în 
comparație cu scenariul de referin ță. Nu este de a șteptat ca activit ățile rețelei să aibă rezultate 
suplimentare în compara ție cu scenariul de referin ță. Și bugetul celorlalte activit ăți ar crește 
considerabil în acest scenariu și, din punct de vedere calitativ, activit ățile de îmbun ătățire a 
competitivit ății și a spiritului antreprenorial european ar conduce la punerea în aplicare la 
nivelul UE și al statelor membre a unor politici relevante bazate pe bune practici. Exist ă, de 
asemenea, impacturi sociale  pozitive privind ocuparea for ței de munc ă: se așteaptă, 
deopotriv ă, o contribu ție major ă din partea instrumentelor financiare  care, conform 
preconizărilor, vor contribui la crearea și/sau men ținerea a peste 50 000 de locuri de munc ă, 
asistând cu aproximativ 65 000 de întreprinderi mai mult decât în cazul scenariului de referință, precum și crearea sau men ținerea a 1750 de locuri de munc ă anual prin intermediul 
rețelei
. Se preconizeaz ă că impacturile pozitive asupra mediului  vor fi semnificativ sporite 
față de cazul scenariului de referin ță, datorită intensific ării inițiativelor de sprijinire a 
proceselor și produselor durabile din punct de vedere ecologic în cadrul sectoarelor 
industriale și al turismului . Extinderea re țelei ar disemina normele UE în materie de mediu în 
țări terțe suplimentare, generalizând bunele practici.  
 
 9(b) Eficien ță: rentabilitatea este estimat ă la 4 732 EUR pe loc de munc ă. Se preconizeaz ă că 
incidența costurilor cu personalul raportate la bugetul total va fi de 2,6 %, îndeosebi datorit ă 
creșterii semnificative a bugetului alocat instrumentelor financiare. 
(c) Coeren ță: acest scenariu extinde activit ățile actuale pentru a sus ține celelalte politici și 
programe ale UE, în vederea sporirii la maximum a poten țialului de creare de valoare 
adăugată al interven ției la nivelul UE. 
Subopțiunea 3b: Extinderea echilibrat ă 
Opțiunea privind extinderea echilibrat ă ar atinge obiectivele strategice într-un mod 
satisfăcător prin realizarea unui echilibru și alocarea în consecin ță a resurselor bugetare 
limitate. 
(a) Eficacitate : Se preconizeaz ă că impacturile economice  ale instrumentelor financiare  vor 
conduce la o cre ștere a PIB-ului cu aproximativ 500 de milioane EUR fa ță de nivelul de 
referință și vor genera aproximativ 1,7 miliarde EUR sub form ă de împrumuturi/investi ții în 
capitaluri proprii suplimentare. Nu se a șteaptă niciun impact suplimentar din partea re țelei în 
comparație cu opțiunea de referin ță.  
Alocarea bugetar ă pentru alte activit ăți ar fi sporit ă pentru a atinge un nivel mai adecvat. O 
creștere limitat ă a bugetului alocat promov ării competitivit ății europene ar facilita punerea în 
aplicare a câtorva dintre noile ac țiuni incluse în cadrul ini țiativei emblematice a Strategiei 
Europa 2020 „O politic ă industrial ă integrată pentru era globaliz ării” în compara ție cu 
opțiunea de referin ță, precum ini țiativele privind responsabilitatea social ă a întreprinderilor. 
În ceea ce prive ște elaborarea politicilor în domeniul IMM-urilor, ar fi men ținut acela și buget 
ca și în cazul scenariului de referin ță și se așteaptă aceleași impacturi. Cu privire la sprijinirea 
IMM-urilor în cadrul pie țelor din afara UE, o cre ștere considerabil ă a sprijinului financiar ar 
conduce la o prezen ță directă ridicată a IMM-urilor în cadrul pie țelor mondiale cheie, 
deoarece acestea s-ar putea baza pe sprijin specializat. O mai bun ă cooperare interna țională ar 
avea, de asemenea, impacturi pozitive asupra interna ționalizării întreprinderilor. 
În ceea ce prive ște impacturile sociale , se așteaptă ca instrumentele financiare  să sprijine 
aproximativ 13 000 de întreprinderi, generând și/sau men ținând astfel cu 11 000 de locuri de 
muncă mai mult decât în cadrul op țiunii de referin ță.  
Se preconizeaz ă că alte activit ăți vor spori cooperarea între fact orii de decizie la nivelul UE și 
la nivel na țional și s-ar pune un accent deosebit pe identificarea și diseminarea de bune 
practici, cu efecte semnif icative. În general, m ăsurile vizate sunt concepute s ă fie disponibile 
tuturor grupurilor de actori economici și, prin urmare, nu sunt discriminatorii. Activit ățile 
prevăzute să promoveze spiritul antreprenorial sunt o excep ție, deoarece acestea sunt 
concepute astfel încât s ă vizeze și grupuri specifice. Scopul acestora este de a promova și 
încuraja spiritul antreprenorial în cadrul societ ăților europene, inclusiv cel al antreprenorilor 
sociali, șomerilor de lung ă durată, lucrătorilor în vârst ă, migranțlor și minorităților etnice. De 
exemplu, se a șteaptă ca activit ățile de promovare a spiritului antreprenorial s ă determine un 
efect direct de ocupare a 300 - 400 de locuri de munc ă suplimentare, datorit ă 
internaționalizării antreprenorilor beneficiari. 
Impacturile asupra mediului  nu se așteaptă a fi cu mult mai mari decât în cazul scenariului 
de referin ță. 
 
 10Se preconizeaz ă ca impactul global datorat sinergiilor  între diferitele componente ale 
programului s ă fie semnificativ în compara ție cu scenariul de referin ță, deoarece se a șteaptă 
ca finanțarea consolidat ă a diferitelor m ăsuri să intensifice cooperarea între factorii de decizie 
de la nivel na țional și de la nivelul UE. S-ar pune un accent deosebit pe identificarea și 
diseminarea de bune practici. Re țeaua ar constitui conectorul central al diferitelor elemente, 
multiplicând sinergiile dintre m ăsuri precum sprijinul IMM-urilor în str ăinătate și cooperarea 
internațională în sectorul industrial. Un alt exem plu de sinergii preconizate este interac țiunea 
dintre Re țeaua întreprinderilor europene și instrumentele financiare. „Utilizarea” re țelei 
pentru promovarea instrumentelor financiare  va elimina, de exemplu, nevoia de activit ăți 
promoționale suplimentare. Activit ățile de cre ștere a competitivit ății europene, pe de o parte, 
și activitățile de dezvoltare a politicii în domeniul IMM-urilor și de promovare a spiritului 
antreprenorial, pe de alt ă parte, vor avea, de asemenea, un rol de consolidare reciproc ă, 
deoarece acestea sunt destinate îmbun ătățirii condi țiilor-cadru în baza c ărora func ționează 
întreprinderile europene. 
(b) Eficien ță: rentabilitatea este estimat ă la 2 824 EUR pe loc de munc ă. În ceea ce prive ște 
costurile administrative generale, se a șteaptă ca impactul costurilor cu personalul raportate la 
bugetul total s ă fie de 4,1 %.  
(c) Coeren ță: această subopțiune încearc ă să realizeze un echilibru viabil între diferitele 
obiective pentru a spori la maximum poten țialul de creare de valoare ad ăugată al interven ției 
la nivelul UE, în mai multe domenii legate de politicile UE în materie de competitivitate și 
IMM-uri și identificate în cadrul ini țiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020 și al 
altor programe ale UE. 
Subopțiunea 3c: Extinderea orientat ă 
Opțiunea 3c ar îndeplini par țial obiectivele strategice orientându-se numai asupra unui 
subgrup specific de probleme în materie de competitivitate și spirit antreprenorial ale 
economiei europene. 
(a) Eficacitate : Se așteaptă ca, în urma accesului sporit la finan țare, să rezulte impacturi 
economice  cuantificabile pozitive. În compara ție cu scenariul de referin ță, concentrarea 
resurselor în principal asupra instrumentelor financiare  ar reduce într-o mai mare m ăsură 
lacunele din cadrul pie ței preconizate cu privire la finan țarea IMM-urilor. Efectele structurale 
privind pia ța capitalului de risc ar fi limitate. Totu și, în compara ție cu scenariul de referin ță, 
se așteaptă ca instrumentele financiare s ă genereze o cre ștere a PIB-ului cu aproximativ 
0,3 miliarde EUR, precum și 1,1 miliarde EUR sub form ă de împrumuturi/investi ții în 
capitaluri proprii suplimentare.  
În cadrul acestei op țiuni, accentul pus asupra instrumentelor financiare ar r ăspunde nevoilor 
de ordin financiar ale întreprinderilor orientate c ătre creștere și, în primul rând, ale celor care 
urmează a fi interna ționalizate. Cre șterea resurselor ar permite unui num ăr mai mare de 
întreprinderi nou înfiin țate să beneficieze de garan ții la împrumuturi și de finan țarea 
capitalurilor proprii. Mai mult de jum ătate dintre resursele din cadrul acestui scenariu ar fi 
alocate instrumentelor de capitaluri proprii.  
În compara ție cu scenariul de referin ță, datorită modificării priorit ăților, se așteaptă câteva 
efecte suplimentare generate de re țea, care urmeaz ă să devină „punct de acces” pentru 
sprijinirea accesului IMM-urilor la finan țare. Totuși, acest impact nu este cuantificabil. 
 
 11Principalele costuri economice în cadrul acestei op țiuni ar viza costurile de oportunitate 
privind neexploatarea valorii ad ăugate europene care ar putea fi generat ă de celelalte activit ăți 
de sprijin de mai mici dimensiuni propuse în cadrul op țiunii de referin ță și al opțiunii 3b. Nu 
se poate cuantifica impactul economic al acesto ra, deoarece sunt în mare parte instrumente 
indirecte.  
Această opțiune ar implica impacturi sociale  pozitive prin intermediul instrumentelor 
financiare , conducând la crearea a 5 300 de locuri de munc ă suplimentare anual fa ță de 
scenariul de referin ță. Totuși, această opțiune ar avea un impact negativ în ceea ce prive ște 
oportunitățile pierdute de creare de valoare ad ăugată european ă care ar rezulta în urma 
întreruperii activit ăților la scar ă mică din cadrul scenariului de referin ță. În lipsa unor 
activități de sprijinire a IMM-urilor în str ăinătate, este probabil ca IMM-urile europene s ă 
înregistreze un succes redus în exploatarea oportunit ăților din cadrul pie țelor emergente 
indicate de studiile realizate recent, fapt ce ar presupune un impact economic și social negativ 
al acestei op țiuni. 
Se preconizeaz ă că impacturile asupra mediului  vor fi pozitive, îns ă nu cu mult mai mari 
decât în cazul scenariului de referin ță.  
Impactul global datorat sinergiilor  între diferitele componente ale programului propus în 
cadrul acestui scenariu se a șteaptă a fi inferior celui presupus de scenariul de referin ță, 
deoarece vor ap ărea sinergii numai între instrumentele financiare și rețea. 
(b) Eficien ță: rentabilitatea este estimat ă la 4 385 EUR pe loc de munc ă. Referitor la costurile 
administrative generale, se a șteaptă ca impactul cheltuielilor cu personalul raportate la 
bugetul total s ă fie de 4,9% - în principal din cauza cheltuielilor cu personalul. 
(c) Coeren ță: Această subopțiune nu genereaz ă sinergii și conexiuni considerabile cu celelalte 
obiective și programe ale UE, deoarece se concentreaz ă îndeosebi asupra accesului 
întreprinderilor europene la finan țare. 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Având în vedere aspectele prezentate mai sus, urm ătoarele tabele evalueaz ă opțiunile din 
punct de vedere al impacturilor, considerând scenariul de referin ță drept criteriu de baz ă la 
care se raporteaz ă celelalte op țiuni (tabelul 2), și din punct de vedere al criteriilor referitoare 
la eficacitate, eficien ță și coerență (tabelul 3). 
Eficacitatea fiec ăreia dintre cele dou ă opțiuni de extindere avute în vedere cu privire la 
instrumentele financiare depinde de modalitatea de elaborare a m ăsurii. Opțiunea 3b de ține o 
cotă mai mare a instrumentului de garantare decât op țiunea 3c și, prin urmare, datorit ă unui 
efect de pârghie mult mai mare al garan țiilor, aduce avantaje pentru un num ăr mult mai mare 
de întreprinderi și sporește gradul de ocupare a for ței de munc ă, ceea ce determin ă o valoare 
adăugată mai mare (PIB) pe unitate de resurse bugetare. Op țiunea 3c se bazeaz ă pe noi 
concepte de produse și servicii finan țate prin capitalul de risc, ceea ce ar putea genera o 
valoare ad ăugată mai mare și creștere pe termen lung. Cheltuielile transfrontaliere de capital 
de risc pot contribui, de asemenea, la dezvoltarea pie ței de valori și la consolidarea 
ecosistemului antreprenorial cu impacturi de lung ă durată asupra economiei. 
Tabelul 2 Compara ție între impactul aferent fiec ărei opțiuni 
 
 12 Buget Economice Impactul social Mediu 
Opțiunea 1 
(scenariu de referință) 213 milioane EUR/an creșterea PIB-ului 
cu 660 de 
milioane EUR/an 
 generarea a 
1,8 miliarde EUR 
sub formă de 
împrumuturi/ 
investiții în 
capitaluri proprii 
suplimentare 
creșterea cu 
200 de milioane 
EUR pe an a 
cifrei de afaceri 
marginalefurnizarea de 
asistență unui 
număr de 26 000 de 
întreprinderi  
crearea și/sau 
menținerea a 
17 000 de locuri de 
muncă  
crearea a 900 de 
produse, servicii 
sau procese noi 
anual  
 Implicarea, pân ă 
în 2011, a cel pu țin 
7 500 de IMM-uri în 
cadrul a peste 400 de 
acorduri de 
cooperare semnate 
cu furnizori de 
servicii în domeniul 
protecției mediului. 
 
Opțiunea 2 0 milioane EUR/an 0 0 0 
Opțiunea 3b – 
extindere moderată 340 de milioane 
EUR/ancreșterea PIB-ului 
cu 500 de 
milioane EUR 
generarea a 
1,7 miliarde EUR 
sub formă de 
împrumuturi/ 
investiții în 
capitaluri proprii 
suplimentarefurnizarea de 
asistență unui 
număr de 13 000 de 
întreprinderi  
crearea și/sau 
menținerea a 
12 500 de locuri de 
muncă  
înființarea a 200 de 
întreprinderi noi  Nu intervine nicio 
schimbare în 
comparație cu 
scenariul de 
referință.
Opțiunea 3c – 
extindere orientată 340 de milioane 
EUR/ancreșterea PIB-ului 
cu 300 de 
milioane EUR 
generarea a 
1,1 miliarde EUR 
sub formă de 
împrumuturi/ 
investiții în 
capitaluri proprii 
suplimentarecrearea și/sau 
menținerea a 
5 300 de locuri de 
muncă  Nu intervine nicio 
schimbare în 
comparație cu 
scenariul de 
referință.
 
Tabelul 3 Compararea op țiunilor în func ție de cele trei dimensiuni 
 Buget Eficacitate Eficien ță Coeren ță 
Opțiunea 1 
(scenariu de referință) 213 milioane 
EUR/an0 0 0 
 
 13Opțiunea 2 0 milioane 
EUR/an--- - --- 
Opțiunea 3b – 
extindere moderată 340 de milioane 
EUR/an++ 0 ++ 
Opțiunea 3c – 
extindere orientată 340 de milioane 
EUR/an- + -- 
Legendă: (---) foarte negativ ă, (--) negativ ă, (-) ușor negativ ă, (0) nu se înregistreaz ă nicio schimbare, (+) u șor 
pozitivă, (++) pozitiv ă, (+++) foarte pozitiv ă 
În mod clar, op țiunea 2 nu reu șește să abordeze problemele de fond privind competitivitatea și 
spiritul antreprenorial. Întreruperea programului ar elimina și contribu ția UE la gestionarea 
efectelor crizei economice asupra micilor întreprinderi.  
Singurele op țiuni realiste, în afar ă de menținerea statu-quo -ului din cadrul op țiunii 1, rămân 
opțiunile 3b și 3c. În timp ce op țiunea 3c concentreaz ă bugetul numai asupra a dou ă măsuri, 
opțiunea 3b încearc ă să realizeze un echilibru între diferite ini țiative, în vederea sporirii la 
maximum a poten țialului de creare de valoare ad ăugată al interven ției la nivelul UE în cadrul 
unui domeniu de activitate mai vast. De asemenea, aceasta conduce la realizarea unui echilibru între diferitele instrumente financiare. Prin urmare, op țiunea 3b se dovede ște a fi 
mai eficient ă în ceea ce prive ște atingerea obiectivelor programului și furnizarea unui set 
coerent de activit ăți de sprijin la nivel european. Competitivitatea presupune multe aspecte, 
iar concentrarea resurselor numai asupra instrumentelor financiare și asupra re țelei nu ar 
reprezenta o solu ție. Cu toate acestea, o gam ă mai largă de activit ăți ar presupune, bineîn țeles, 
și costuri sporite. Aceasta ar implica o cre ștere a personalului angajat și, prin urmare, sporirea 
costurilor administrative. În plus, consult ă
rile publice cu p ărțile interesate au indicat faptul c ă 
mult peste 80 % dintre responden ți susțin toate activit ățile vizate. Dat fiind faptul c ă oferă cea 
mai cuprinz ătoare solu ție, opțiunea 3b este cea preferat ă.  
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Sistemul de monitorizare și evaluare a viitorului program s-ar dezvolta în jurul unei ierarhii 
robuste de obiective interdependente logice având un set corespondent de indicatori relevan ți 
și ar adopta o abordare holistic ă privind monitorizarea și evaluarea rezultatelor activit ăților 
prevăzute. În compara ție cu programul actual, s-ar realiza urm ătoarele îmbun ătățiri cu privire 
la sistemul de colectare și analizare a datelor, precum și la abordarea referitoare la evaluare și 
monitorizare: 
• formularea unui set nou de indicatori specifici și acorduri de monitorizare ; 
• referințe încruci șate privind indicatorii emblematici ai Strategiei Europa 2020  pentru 
ghidarea procesului de gestionare a programului și oferirea unei contribu ții suplimentare 
în cadrul procesului de monitorizare a Strategiei Europa 2020; 
• utilizarea de metodologii contrafactuale , comparând e șantioanele de beneficiari cu un set 
similar de e șantioane de p ărți care nu sunt beneficiare, dac ă este cazul, și pentru a face 
 
 14distincția între impactul programului asupra indicatorilor propu și și efectul schimb ării 
condițiilor economice;  
• efectuarea de evalu ări tematice  în rândul diferitelor componente ale viitorului program, 
dacă este relevant.  
Sistemul de monitorizare și indicatorii utiliza ți pentru evaluarea programului actual au f ăcut 
deja obiectul unui studiu extern specific și al evaluării finale a Programului pentru inova ție și 
spirit antreprenorial. Recomand ările din aceste surse au fost utilizate pentru îmbun ătățirea 
monitoriz ării programului actual, care va func ționa până în 2013. În plus, recomand ările 
formulate în urma unui audit de performan ță realizat de Serviciul de Audit Intern cu privire la 
Programul pentru inova ție și spirit antreprenorial vor fi, de asemenea, luate în considerare în 
punerea în aplicare a programului actual și în elaborarea sistemului de monitorizare și a 
indicatorilor pentru urm ătorul program. În acest scop, în prezent se elaboreaz ă un raport 
privind performan ța programului actual.  
Noul program va fi supus atât unei evalu ări intermediare, cât și unei evalu ări ex-post, în 
vederea analiz ării progreselor înregistrate în atingerea obiectivelor și a rezultatelor. Evaluarea 
intermediar ă se va încheia pân ă la sfârșitul anului 2017 pentru a contribui la preg ătirea unui 
nou instrument care va îi va succeda programului. Evaluarea ex-post  se va efectua în termen 
de doi ani de la încheierea programului. 
În cazul instrumentelor financiare, viitorul sistem de monitorizare și evaluare se va baza atât 
pe informa ții regulate cu privire la beneficiari, co lectate de intermediarii financiari, cât și pe 
anchete ocazionale pe baz ă de eșantioane care vor viza în detaliu anumite elemente. Se vor 
efectua analize suplimentare în contextul evalu ărilor programului. În special, aceste evalu ări 
vor realiza o compara ție între dezvoltarea beneficiarilor și dezvoltarea unor grupuri de 
întreprinderi care nu utilizeaz ă instrumentele puse la dispozi ție. Acestea din urm ă vor necesita 
o analiză detaliată deoarece exist ă, în mod firesc, o serie de factori care influen țează 
dezvoltarea unei întreprinderi individuale și care trebuie s ă se disting ă de impactul 
programului. Cele mai importante aspecte care tr ebuie evaluate în cadrul unui astfel de 
exercițiu sunt, de fapt, ocuparea for ței de munc ă și creșterea care au fost afectate negativ din 
cauza refuz ării unei garan ții sau a respingerii unei cereri de capital de risc. Sfera de aplicare a 
evaluărilor va fi, de asemenea, extins ă la evaluarea impacturilor asupra interna ționalizării 
întreprinderilor. Datele necesare în acest scop vor fi colectate prin intermediul anchetelor, pe 
bază de eșantioane, în locul colect ării pe baza unor raport ări regulate, în vederea evit ării 
impunerii unei sarcini dispropor ționate asupra intermediarilor și a beneficiarilor finali.