2009
„REŢELELE DE EXCELENŢĂ ” ȘI „PROIECTELE 
INTEGRATE ”  ALE POLITICII COMUNITARE ÎN 
DOMENIUL CERCETĂRII: AU FOST ÎNDEPLINITE OBIECTIVELE ACESTOR INSTRUMENTE?CURTEA DE CONTURI 
EUROPEANĂ
Raportul special   nr. 8
RO
ISSN 1831-0966

„REŢELELE DE EXCELENŢĂ” 
ȘI „PROIECTELE INTEGRATE” ALE POLITICII COMUNITARE ÎN DOMENIUL CERCETĂRII: AU FOST ÎNDEPLINITE OBIECTIVELE ACESTOR INSTRUMENTE?Raportul special  nr. 8   2009
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf, CE]
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?2
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBURG
Telefon +352 4398-45410
Telefax +352 4398-46410
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Raportul special  nr. 8  2009
Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa 
(http://europa.eu).
O fișă bibliografică figurează la sfârșitul prezentei publicaţii.Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, 2009ISBN 978-92-9207-423-4doi:10.2865/69063
© Comunităţile Europene, 2009
Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei
Printed in Belgium
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?3
CUPRINS
Puncte
 GLOSAR
I-V SINTEZĂ
1-16  INTRODUCERE
1-5   OBIECTIVELE DOMENIULUI DE CERCETARE ȘI DEZVOLTARE TEHNOLOGICĂ (CDT) COMUNITAR 
ȘI RISCURILE CU CARE SE CONFRUNTĂ ACESTA
1-3 OBIECTIVELE POLITICII
4-5 DEFICIENŢELE STRUCTURALE ȘI AMBIŢIILE DOMENIULUI DE CERCETARE EUROPEAN
6-16  AL ȘASELEA PROGRAM-CADRU
9-11 NOILE INSTRUMENTE ȘI OBIECTIVELE ACESTORA
12-16 SELECŢIA ȘI GESTIONAREA PROIECTELOR
17-18  SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
17 SFERA AUDITULUI
18 ABORDAREA AUDITULUI
19-56  OBSERVAŢIILE DE AUDIT
19-27  CONTRIBUŢIA LA ÎNDEPLINIREA OBIECTIVELOR COMUNITARE GENERALE PRIVIND CDT
22-24 EFICACITATEA COLABORĂRII ÎN DOMENIUL CERCETĂRII
25-27 PLANURILE DE PROIECT – MAI BUNE, ÎNTR-UN NUMĂR DE CAZURI, DECÂT PROIECTELE IMPLEMENTATE EFECTIV
28-43  ATINGEREA OBIECTIVELOR SPECIFICE ALE NOILOR INSTRUMENTE
29-35 INTEGRAREA REŢELELOR DE EXCELENŢĂ – ADESEA ÎNLOCUITĂ CU FORME TRADIŢIONALE DE COLABORARE
36-38 PROIECTELE INTEGRATE: PROIECTE DE AMPLOARE ȘI O IMPLICARE FINANCIARĂ RELATIV SCĂZUTĂ A PARTICIPANŢILOR
39-43 PROCENTUL VIZAT PENTRU IMPLICAREA IMM-URILOR NU A FOST ATINS INTEGRAL
44-53  MODUL ÎN CARE COMISIA A GESTIONAT NOILE INSTRUMENTE
45-46 INCERTITUDINI ÎN CEEA CE PRIVEȘTE ROLUL PRECIS AL INSTRUMENTELOR
47-49 DISPOZIŢII JURIDICE MULTIPLE ȘI ORIENTĂRI UNEORI INSUFICIENTE50 PROCESUL DE NEGOCIERE – MAI ÎNDELUNGAT ȘI ADESEORI NETRANSPARENT
51  DIMINUAREA NUMĂRULUI DE PROIECTE ȘI CREȘTEREA AMPLORII ACESTORA, DAR ÎN CONTINUARE 
UN NUMĂR MARE DE PARTICIPANŢI
52-53 DEFICIENŢE CONSTATATE ÎN MONITORIZAREA PROIECTELOR
54-56  STIMULAREA INVESTIŢIILOR ÎN DOMENIUL CDT
55-56 MAI MULTE FONDURI DE LA UE, ÎNSĂ INVESTIŢII ÎN CDT RELATIV MAI REDUSE DIN PARTEA PARTICIPANŢILOR
57-65  CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
 RĂSPUNSURILE COMISIEI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?4
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?5
GLOSAR
Instrumente privind CDT : Diferite tipuri de proiecte definite de programele-cadru. Fiecare 
instrument abordează obiective specifice și presupune mecanisme speciale de participare.
Întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) : Întreprinderi care au mai puţin de 250 de angajaţi 
și a căror cifră de afaceri anuală nu depășește 50 de milioane de euro și/sau al căror bilanţ anual total nu depășește 43 de milioane de euro.
Obiective SMART : Obiective definite în limba engleză, în Regulamentul financiar al Uniunii 
Europene, ca fiind „ specific, measurable, achievable, relevant and timed ” (precise, măsurabile, 
realizabile, pertinente și delimitate în timp).
Produs intern brut (PIB) : Valoarea de piaţă totală a ansamblului produselor finite și al ser-
viciilor produse într-o ţară într-un anumit an.
Programe-cadru (PC) pentru CDT : Programe multianuale care stabilesc, pentru o perioadă 
dată, activităţile știinţifice și tehnologice care vor fi finanţate de Comunitate, bugetul alocat pentru acestea și normele privind implementarea tehnică și financiară a acestora.
Proiecte integrate (PI) : Instrument destinat să atingă obiective știinţifice și tehnologice 
clar definite și ambiţioase, cu o dimensiune europeană.
Reţele de excelenţă (RE) : Instrument care are ca scop crearea unei integrări semnificative 
și durabile a activităţilor de cercetare desfășurate de partenerii din cadrul reţelelor, vizând în mod direct să remedieze fragmentarea activităţilor de cercetare din Europa dintr-un anumit domeniu.
Spaţiu european de cercetare (SEC) : O zonă fără frontiere creată în scopul cercetării, în 
care resursele știinţifice vor fi mai bine utilizate pentru a crea mai multe locuri de muncă și a îmbunătăţi competitivitatea Europei.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?6
SINTEZĂ
I.
S-a susţinut că cercetarea europeană este un 
domeniu care suferă de pe urma faptului că 
investiţiile sunt insuficiente și dispersate.  
În cadrul măsurilor luate de Uniunea Euro-
peană pentru remedierea acestei stări de  
fapt, cel de al Șaselea program-cadru (PC6) a introdus două instrumente noi, „reţelele de 
excelenţă” și „proiectele integrate”. Scopul 
era, pe de o parte, de a se obţine o inte-
grare semnificativă și durabilă a activităţilor de cercetare și, pe de altă parte, de a se  îndeplini obiective știinţifice și tehnologice 
clar definite și ambiţioase, cu o dimensiune europeană.
II.
Auditul a examinat în ce măsură „reţelele  de excelenţă” și „proiectele integrate” au  contribuit la îndeplinirea obiectivelor poli-
ticii de cercetare stabilite prin tratat și în  
ce măsură au reușit să își atingă propriile  
obiective specifice, precum și dacă Comisia 
a reușit să gestioneze în mod eficace aceste 
instrumente noi și în ce măsură a stimulat  
PC6 investiţiile în domeniul cercetării și dez-voltării tehnologice.
III.
Curtea a ajuns la următoarele concluzii:
Instrumentele din cadrul PC6 au reușit  (i) 
să promoveze colaborarea în domeniul 
cercetării și proiecte de o calitate rezo-
nabilă. Totuși, aceste instrumente au  
funcţionat într-un cadru care nu dispu-nea de o logică de intervenţie explicită, 
și nici de obiective SMART sau de indi-catori de performanţă.
Obiectivele specifice ale noilor instru- (ii) 
mente nu au fost îndeplinite decât par-
ţial. „Reţelele de excelenţă” au încurajat un nivel ridicat de calitate în colaborarea 
din domeniul cercetării, însă de multe ori 
nu au condus la o integrare progresivă 
și autosustenabilă a activităţilor de cer-cetare între partenerii din cadrul reţe-lelor. „Proiectele integrate” au încurajat 
un nivel ridicat de calitate în colaborarea din domeniul cercetării, dar nu au reușit 
să atragă alte resurse din partea partici-
panţilor individuali sau surse suplimen-
tare de finanţare, publice sau private.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?7
V.
Curtea formulează, de asemenea, următoa-
rele recomandări:
Comisia ar trebui să analizeze dacă s-au (i) 
stabilit obiective realiste pentru pro-
iectele în colaborare de tipul reţelelor  de excelenţă și al proiectelor integrate 
și dacă aceste instrumente generează  
avantaje semnificative în comparaţie cu 
instrumentele tradiţionale prevăzute  pentru colaborarea în domeniul cer-cetării. În ceea ce privește reţelele de  
excelenţă finanţate prin PC6, Comisia ar trebui să analizeze de la caz la caz dacă realizările din trecut, potenţiala valoare adăugată pe care o poate furniza UE și  
perspectivele de autosustenabilitate jus-
tifică continuarea finanţării prin PC7.
Comisia ar trebui să examineze diversele (ii) 
cauze care se află la originea nivelului  
relativ scăzut, în raport cu obiectivele  
urmărite, al investiţiilor realizate de par-
ticipanţi în CDT și ar trebui să sugereze 
măsuri specifice. Ar trebui să se pună la dispoziţie datele necesare care să per-
mită monitorizarea efectului catalitic al 
finanţării comunitare a activităţilor de  
cercetare și dezvoltare tehnologică. Ar  
trebui să se reevalueze măsura în care  sunt realiste obiectivele propuse, în  
special pentru IMM-uri și pentru secto-
rul privat.
Pentru a îmbunătăţi în special gestio- (iii) 
narea proiectelor, precum și implemen-
tarea și evaluarea adecvată a acestora,  Comisia ar trebui să pună la dispoziţie  
orientări clare în timp util, să mărească ritmul procedurilor de atribuire a con-tractelor și să asigure o mai bună moni-torizare a proiectelor.SINTEZĂ
Au fost relevate o serie de deficienţe  (iii) 
în gestionarea efectuată de Comisie (în 
special la începutul implementării pro-
gramului PC6), care au afectat în mod  
negativ eficacitatea acţiunilor, printre  
aceste deficienţe numărându-se: incer-titudinea care planează asupra rolului  
precis al acestor instrumente noi, insu-
ficienţa orientărilor și deficienţe în ceea 
ce privește monitorizarea proiectelor.
În comparaţie cu PC5, PC6 nu a reușit  (iv) 
să antreneze o creștere semnificativă a 
investiţiilor participanţilor în domeniul cercetării și dezvoltării tehnologice. De fapt, în termeni relativi, participarea sec-
torului privat s-a diminuat. Obiectivul de 
a aloca întreprinderilor mici și mijlocii  participante 15 % din totalul bugetului 
pentru priorităţile tematice ale PC6 nu  
a fost atins.
IV.
Curtea dorește să reamintească o recoman-dare pe care a mai formulat-o în trecut, și  anume că programele de cheltuieli ar trebui 
să se fundamenteze pe o logică de interven-
ţie explicită, care să coreleze instrumentele 
cu obiective realiste. În acest context, ar tre-
bui să se analizeze posibilitatea de a stabili câte un obiectiv unic pentru fiecare instru-
ment, cu scopul de a se asigura claritatea  
rolului precis al instrumentului în cauză. Ar 
trebui să existe indicatori de performanţă  
corespunzători pentru fiecare program, care 
să monitorizeze realizările, rezultatele și  
impacturile preconizate.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?8
INTRODUCERE
OBIECTIVELE DOMENIULUI DE CERCETARE 
ȘI DEZVOLTARE TEHNOLOGICĂ (CDT) COMUNITAR ȘI RISCURILE CU CARE SE CONFRUNTĂ ACESTA
OBIECTIVELE POLITICII
 1.  Cercetarea și dezvoltarea tehnologică exercită o influenţă decisivă asupra 
progresului și a inovării știinţifice și tehnologice. Cercetarea con-
stituie o prioritate importantă pentru Uniunea Europeană și pentru statele membre, scopul fiind de a menţine nivelul ridicat de trai al cetăţenilor Uniunii și de a-l îmbunătăţi.
 2.  Obiectivele globale ale politicii privind CDT a Comunităţii Europene1 sunt 
consolidarea bazelor știinţifice și tehnologice ale industriei Comunită-
ţii și favorizarea dezvoltării competitivităţii internaţionale a acesteia. 
Întreprinderile, centrele de cercetare și universităţile sunt încurajate 
să coopereze în cadrul unor activităţi de cercetare și dezvoltare teh-
nologică de înaltă calitate, cu scopul de a permite exploatarea deplină 
a potenţialului pieţei interne.1 Tratatul de instituire a Comunităţii 
Europene, titlul XVIII (Cercetarea 
și dezvoltarea tehnologică), 
articolele 163-173. Activităţile sunt definite astfel:
(a) punerea în aplicare a programelor de 
cercetare, de dezvoltare tehnologică 
și demonstrative, promovând 
cooperarea cu și între întreprinderi, 
centre de cercetare și universităţi;
(b) promovarea cooperării în materie de 
cercetare, de dezvoltare tehnologică 
și demonstrativă comunitare cu ţările 
terţe și organizaţiile internaţionale;
(c) propagarea și valorificarea 
rezultatelor activităţilor în materie de 
cercetare, de dezvoltare tehnologică 
și demonstrativă comunitare;
(d) stimularea formării profesionale 
și a mobilităţii cercetătorilor din 
Comunitate.
MEDIA ANUALĂ A FONDURILOR ALOCATE PENTRU CDT  
DE LA BUGETUL COMUNITAR (PC4-PC7)FIGURA 1
în milioane de euro pe an
PC4 – UE-12
(1995-1998)PC5 – UE-15
(1999-2002)PC6 – UE-15
(2003-2006)PC6 – UE-25
(2004-2006)PC7 – UE-27
(2007-2013)2 7613 4254 0614 4477 217
1 0002 0003 0004 0005 0006 0007 0008 000
0
Sursa : Decizii legislative pentru PC4-PC7 (cu excepţia Euratom).
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?9
 3.  Începând din 1984, activităţile privind CDT derulate de Comunitatea 
Europeană sunt implementate prin intermediul unor programe-cadru 
(PC) multianuale, care definesc, pentru o perioadă dată, obiectivele știinţifice și tehnologice, liniile generale ale activităţilor, bugetul  
global și defalcarea acestuia pe acţiuni, precum și normele privind 
participarea financiară a Comunităţii. Volumul finanţării alocate diver-
selor programe-cadru succesive ale Uniunii Europene a crescut de-a 
lungul timpului. Programele-cadru constituie cea mai importantă  
sursă publică individuală de fonduri de cercetare din Uniunea Euro-peană, cu o pondere globală cuprinsă între 4 % și 5 % din totalul  
fondurilor publice pentru CDT.
DEFICIENŢELE STRUCTURALE ȘI AMBIŢIILE DOMENIULUI 
DE CERCETARE EUROPEAN
 4.  Domeniul de cercetare european este în mare parte considerat a fi afec-
tat de deficienţe structurale. Comisia a scos în evidenţă următoarele 
probleme2:
investiţiile în CDT sunt insuficiente și dispersate; (a) 
resursele umane consacrate cercetării sunt insuficiente; (b) 
capacitatea de a transpune descoperirile știinţifice în produse și (c) 
servicii inovatoare și competitive este limitată și
politicile de cercetare din Europa sunt fragmentate. (d) 
 5.  Comisia și Consiliul European au considerat că realizarea unui „Spaţiu 
european de cercetare” (SEC) reprezintă un demers esenţial în efortul de a depăși aceste deficienţe structurale
3. SEC ar constitui o piaţă  
internă pentru cercetare și tehnologie, precum și un spaţiu care să 
permită o mai bună coordonare a activităţilor și a politicilor de cerce-
tare naţionale și regionale. Consiliul European a stabilit pentru Uniune 
obiectivul ambiţios „de a deveni cea mai competitivă și mai dinamică economie bazată pe cunoaștere din lume, capabilă de o creștere eco-
nomică sustenabilă, cu locuri de muncă mai bune și mai numeroase 
și o coeziune socială mai puternică”
4. Din această perspectivă, ar tre-
bui să se sporească investiţiile din domeniul de cercetare european, 
obiectivul fiind ca acestea să se apropie, până în 2010, de nivelul de 3 % din produsul intern brut (de la 1,9 % în 2000). Două treimi din 
aceste noi investiţii ar trebui să provină din sectorul privat
5.2 A se vedea Propunerea 
Comisiei de decizii ale Consiliului 
privind programele specifice 
de punere în aplicare a celui de al Șaselea program-cadru, 
COM(2002) 43 final, 30.1.2002, 
secţiunea 5.1 „Necesitatea unei 
intervenţii comunitare”, pagina 71.
3 Crearea Spaţiului european de 
cercetare (SEC) a fost propusă de Comisia Europeană în comunicarea 
sa intitulată Towards a European 
Research Area (Către un spaţiu 
european de cercetare) din 
ianuarie 2000. Obiectivul de a crea Spaţiul european de cercetare a 
fost adoptat de UE la scurt timp 
după aceea, la Consiliul European 
de la Lisabona din martie 2000.
4 A se vedea Concluziile 
Consiliului European de la Lisabona, martie 2000, punctul 5.
5 A se vedea Concluziile 
Consiliului European de la 
Barcelona, martie 2002, punctul 47.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?10
AL ȘASELEA PROGRAM-CADRU
 6.  Al Șaselea program-cadru (PC6) al Comunităţii Europene6 a fost conceput 
ca un instrument destinat să asiste la îndeplinirea obiectivelor ambi-
ţioase menţionate anterior. Scopul său era de a finanţa activităţi care 
să contribuie atât la inovare, cât și la crearea Spaţiului european de 
cercetare, încurajând un grad mai sporit de integrare și de coordonare 
în sectorul fragmentat al cercetării europene. PC6 a acoperit, pentru 
perioada 2002-2006, toate domeniile de cercetare, de la cercetarea 
fundamentală la cea aplicată, promovarea excelenţei știinţifice și  tehnice și coordonarea cercetărilor la nivel european. Programul era 
structurat în jurul următoarelor trei direcţii:
integrarea și consolidarea Spaţiului european de cercetare; –
structurarea Spaţiului european de cercetare și –
consolidarea bazelor Spaţiului european de cercetare. –
PRINCIPALELE COMPONENTE ALE PC6 ȘI PRINCIPIILE  
DE BAZĂ ALE ACESTUI PROGRAMFIGURA 2
Principalele componente ale PC6
Integrarea
domeniului de cercetare 
europeanStructurarea
Spaţiului european de 
cercetareConsolidarea
bazelor Spaţiului 
european de cercetare
Principiile de bază ale PC6
Concentrarea
pe domeniile de cercetare 
prioritare selectateEfect de structurare
graţie legăturilor strânse 
cu iniţiativele naţionale, 
regionale sau de alt gen 
de la nivelul europeanCoordonare
Simplifi  care6 Decizia nr. 1513/2002/CE a 
Parlamentului European și a 
Consiliului din 27 iunie 2002 
privind cel de al Șaselea 
program-cadru al Comunităţii 
Europene pentru activităţi de cercetare, dezvoltare tehnologică 
și demonstraţii, care contribuie 
la crearea Spaţiului european de 
cercetare și la inovare (2002-2006) 
(JO L 232, 29.8.2002, p. 1).
Sursa : Ghidul Comisiei Participating in European Research  (Participarea la cercetarea europeană), ediţia a doua, februa-
rie 2004 (http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf).
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?11
 7.  Dispunând de un buget de aproximativ 17 miliarde de euro pentru peri-
oada 2002-2006, PC6 a finanţat, până la sfârșitul anului 2008, activităţi 
„indirecte” de cercetare și dezvoltare tehnologică în valoare de 25 de miliarde de euro în investiţii estimate
7. Majoritatea cheltuielilor (în jur 
de 75 %) s-au efectuat în cadrul direcţiei „integrarea și consolidarea 
Spaţiului european de cercetare”, care are șapte „priorităţi tematice”8 
(programe care acoperă anumite teme de cercetare).
 8.  PC6 a pus accent în special pe întreprinderile mici și mijlocii, cu scopul 
de a le dezvolta capacităţile tehnologice și de a le facilita accesul la activităţi de cercetare de înaltă calitate. În acest scop s-a alocat o  sumă de 1,8 miliarde de euro, adică 15 % din totalul bugetului pentru priorităţile tematice (cu o treime mai mult decât în programul-cadru precedent).
NOILE INSTRUMENTE ȘI OBIECTIVELE ACESTORA
 9.  Pe lângă instrumentele tradiţionale9, PC6 a introdus două instrumente 
noi, care vizează în special „integrarea și consolidarea Spaţiului euro-
pean de cercetare”:
„reţelele de excelenţă” (RE) aveau ca scop, în principal, să creeze  –
o integrare semnificativă și durabilă a activităţilor de cercetare desfășurate de partenerii din cadrul reţelelor, vizând în mod direct 
să remedieze problema fragmentării activităţilor de cercetare din 
Europa în cadrul unei anumite priorităţi tematice;
„proiectele integrate” (PI) erau menite să genereze cunoștinţele  –
necesare pentru a se putea implementa priorităţile tematice, prin 
atingerea unor obiective știinţifice și tehnologice clar definite și ambiţioase, cu o dimensiune europeană.
 10.  Reţelele de excelenţă și proiectele integrate puteau fi desfășurate în 
cadrul oricăreia dintre cele „șapte priorităţi tematice” (a se vedea  nota de subsol 8). Aceste instrumente au fost recunoscute de legiu-itor ca fiind principalele mijloace capabile de a produce o valoare  adăugată superioară faţă de cea care poate fi obţinută prin eforturi naţionale (valoare adăugată europeană). Aceasta se poate realiza prin integrarea capacităţilor de cercetare europene, aceste instrumente fiind concepute să obţină o masă critică de know-how, activităţi și resurse (personal, calificări, competenţe, finanţare, infrastructură,  echipamente). De asemenea, intenţia era ca aceste noi instrumente să joace un rol important în atingerea obiectivului de a utiliza pentru IMM-uri 15 % din bugetul alocat priorităţilor tematice (a se vedea  punctul 8).7 Prin activităţi „indirecte” de 
cercetare și dezvoltare tehnologică 
se înţeleg acţiuni care urmează a 
fi implementate de contractanţi cărora li s-au atribuit subvenţii, 
spre deosebire de activităţile 
„directe” efectuate de Comisie prin 
intermediul Centrului Comun de 
Cercetare.
8 Cele șapte „priorităţi tematice” 
sunt: știinţele vieţii, genomică 
și biotehnologie pentru 
sănătate; tehnologiile societăţii 
informaţionale; nanotehnologiile 
și nanoștiinţele, materialele multifuncţionale bazate pe 
cunoștinţe și noile procedee 
și dispozitive de producţie; 
aeronautică și spaţiu; calitatea și 
siguranţa alimentelor; dezvoltarea 
durabilă, schimbarea globală 
și ecosistemele; cetăţenii și guvernarea într-o societate bazată 
pe cunoaștere.
9 Proiecte specifice, acţiuni de 
coordonare, proiecte specifice de susţinere, acţiuni Marie 
Curie, iniţiative integrate privind 
infrastructurile și acţiuni în temeiul 
articolului 169.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?12
 11.  În casetele 1 și 2 se furnizează exemple de tipuri de activităţi desfășurate 
în cadrul „reţelelor de excelenţă” și al „proiectelor integrate”.
SELECŢIA ȘI GESTIONAREA PROIECTELOR
 12.  PC6 este gestionat, în cadrul Comisiei, sub responsabilitatea comună 
a mai multor direcţii generale (DG-uri)10. Ca și în cazul programe -
lor-cadru anterioare, Comisia a publicat periodic cereri de propuneri în care se descriau domeniile largi de activitate. Cererile de finanţare depuse de beneficiarii potenţiali au fost evaluate cu ajutorul unor  
experţi independenţi („evaluatori”). Propunerile au fost evaluate pe 
baza criteriilor știinţifice și tehnice definite în cererile de propuneri, 
printre care se numără criteriile de gestionare în corelaţie cu capaci-tatea potenţială a candidaţilor de a implementa proiectele. Comisia 
a selectat acele proiecte pe care le-a considerat ca meritând cel mai 
mult finanţare de la Uniunea Europeană și le-a acordat subvenţii.
 13.  Comisia a monitorizat și a evaluat periodic progresele realizate în cadrul 
proiectelor, inclusiv în raport cu obiectivele stabilite în mod special 
pentru fiecare instrument. Această monitorizare s-a efectuat cu aju-
torul unor experţi independenţi („inspectori”)11.10 În afară de DG Cercetare, care 
este principala direcţie generală 
care gestionează și coordonează 
activităţile din cadrul PC6, există alte patru DG-uri care au 
gestionat, de asemenea, anumite 
părţi ale unor programe specifice: 
DG Societatea Informaţională și 
Media, DG Energie și Transporturi, DG Întreprinderi și Industrie, 
DG Afaceri Maritime și Pescuit. În 
plus, Centrul Comun de Cercetare 
răspunde de acele activităţi pe 
care le implementează în mod 
direct Comisia.
11 A se vedea punctul 25 și nota de 
subsol 19.
CE GEN DE ACTIVITĂŢI S-AU DESFĂȘURAT ÎN CADRUL REŢELELOR DE EXCELENŢĂ?
Fiecare reţea de excelenţă este diferită. În continuare se prezintă o serie de exemple de activităţi spe-
cifice desfășurate:
Procesul de integrare a activităţilor implementate în cadrul reţelelor de excelenţă examinate a constat, 
printre altele, în: realizarea de schimburi de doctoranzi și de personal de cercetare, organizarea de ate-
liere comune, crearea pe internet a unor grupuri de lucru în materie de cercetare virtuale, înfiinţarea 
unor laboratoare și a unor institute virtuale și organizarea de vizite destinate să acorde acces la instalaţii 
situate în afara amplasamentelor uzuale.
Printre activităţile de cercetare comune implementate în cadrul reţelelor de excelenţă examinate se 
numără finanţarea proiectelor individuale de cercetare, adesea prin intermediul unor cereri de propuneri interne implementate sub responsabilitatea coordonatorilor misiunilor știinţifice.
Diseminarea activităţilor de excelenţă a constat, printre altele, în vizite efectuate la întreprinderi, parti-
cipări la conferinţe internaţionale, organizarea de cursuri în cadrul școlilor de vară și de alte evenimente 
de formare, difuzarea informaţiilor legate de proiecte pe o pagină de internet consacrată acestui scop, 
buletine informative, comunicate de presă și publicarea de articole.CASETA 1
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?13
 14.  Proiectele demarate în cadrul reţelelor de excelenţă și al proiectelor 
integrate au atras aproape 50 % din fondurile aferente PC6. Potrivit 
datelor Comisiei, în cadrul celui de al Șaptelea program-cadru (2007-2013), reţelele de excelenţă și acele proiecte în colaborare care au 
preluat caracteristici de proiecte integrate au primit 16 % din totalul 
fondurilor pentru PC7 care au fost alocate până în februarie 2009
12.
 15.  PC6 a finanţat 167 de proiecte cu titlul de „reţele de excelenţă”, care au 
implicat în jur de 5 000 de participanţi și o contribuţie comunitară cumulată de 1,2 miliarde de euro (din 1,9 miliarde de euro, suma la care se ridicau costurile de investiţie eligibile). Fiecare reţea de exce-
lenţă a implicat, în medie, în jur de 30 de parteneri și o contribuţie 
comunitară de 7 milioane de euro per contract. Cu titlul de „proiecte 
integrate” au fost finanţate aproximativ 700 de proiecte. Acestea au implicat în jur de 17 000 de participanţi și o contribuţie comunitară 
cumulată de 6,5 miliarde de euro (din 10,7 miliarde de euro, suma la 
care se ridicau costurile de investiţie eligibile). Fiecare proiect inte-
grat a implicat, în medie, în jur de 25 de parteneri și o contribuţie 
comunitară de 9,5 milioane de euro per contract.
 16.  Per ansamblu, fondurile disponibile pentru PC6 au permis finanţarea 
doar a uneia din cinci propuneri depuse. Această proporţie este simi-
lară cu cea corespunzătoare mecanismelor de finanţare ale Fundaţiei 
Naţionale pentru Știinţă din Statele Unite ale Americii ( US National  
Science Foundation ), însă este mai mică decât cea a programului-cadru 
anterior (26 %). Propunerile depuse pentru „reţele de excelenţă” au 
primit finanţare în proporţie mai mare decât proiectele depuse pentru 
instrumentul „proiecte integrate”.12 Decizia nr. 1982/2006/CE a 
Parlamentului European și a 
Consiliului din 18 decembrie 2006 
privind al Șaptelea program-cadrual Comunităţii Europene 
pentru activităţi de cercetare, 
de dezvoltare tehnologică și 
demonstrative (2007-2013) 
(JO L 412, 30.12.2006, p. 1). În cadrul PC7, „proiectele în 
colaborare” pot include activităţile 
care se desfășurau anterior în 
cadrul „proiectelor integrate”.
CE GEN DE ACTIVITĂŢI S-AU DESFĂȘURAT ÎN CADRUL PROIECTELOR INTEGRATE?
Activităţile acoperite de proiectele derulate în cadrul instrumentului „proiecte integrate” se pot încadra 
în una din următoarele categorii:
activităţi de cercetare și dezvoltare tehnologică vizând în mod direct crearea de noi cunoștinţe, • 
inclusiv activităţi legate de inovare și activităţi de diseminare;activităţi demonstrative destinate să probeze viabilitatea noilor tehnologii care oferă un beneficiu 
• 
economic potenţial, dar care nu pot fi comercializate direct (de exemplu, testarea prototipurilor);
activităţi de formare menite să contribuie la dezvoltarea profesională a cercetătorilor și a altor • 
lucrători importanţi în domeniu, a personalului de conducere din domeniul cercetării, a personalu-
lui de conducere al întreprinderilor (în special IMM-uri) și a potenţialilor utilizatori ai cunoștinţelor 
generate de proiect.CASETA 2
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?14
SFERA AUDITULUI
 17.  Auditul avea ca obiectiv să examineze:
în ce măsură reţelele de excelenţă și proiectele integrate au con- –
tribuit la îndeplinirea obiectivelor politicii de cercetare stabilite 
prin tratat și în ce măsură au reușit să își atingă propriile obiective 
specifice;
în ce măsură a reușit Comisia să sprijine în mod eficace imple- –
mentarea proiectelor, prin punerea la dispoziţia beneficiarilor a orientărilor necesare, prin gestionarea contractelor și prin moni-torizarea progreselor realizate, și
în ce măsură a stimulat PC6 investiţiile în domeniul cercetării și  –
dezvoltării tehnologice.
ABORDAREA AUDITULUI
 18.  Colectarea probelor de audit s-a efectuat prin intermediul următoarelor 
activităţi:
examinarea documentaţiei referitoare la PC6 (documente pregă- –
titoare, cadrul juridic și orientările Comisiei, date referitoare la implementare);
vizite la 36 de coordonatori de proiect și participanţi implicaţi în  –
14 proiecte din 15 state membre diferite
13;
o serie de mese rotunde cu 60 de cercetători de la 44 de organizaţii  –
diferite care au participat la PC614;
o anchetă care a inclus 387 de organizaţii din domeniul cercetă- –
rii și dezvoltării tehnologice (274 de organizaţii participante la 
program, 104 organizaţii care numai au depus propuneri și nouă 
organizaţii care nu au participat la program);
analiza unor domenii selectate legate de gestionare, care joacă un  –
rol esenţial în performanţa acestor instrumente (inclusiv exami-
narea modului în care s-au implementat opt cereri de propuneri 
și examinarea concluziilor formulate în urma a 399 de inspecţii de proiect independente realizate până la 31 decembrie 2007);
examinarea probelor secundare privind eficacitatea instrumen- –
telor;
analiza opiniilor exprimate de unele asociaţii active în domeniul  –
cercetării la nivel comunitar.13 Austria, Belgia, Danemarca, 
Estonia, Finlanda, Franţa, 
Germania, Italia, Ţările de Jos, 
Polonia, Portugalia, Republica 
Slovacă, Spania, Suedia și Regatul 
Unit.
14 Mesele rotunde s-au organizat 
cu ajutorul coordonatorilor 
punctelor naţionale de contact 
stabilite pentru PC6 din 
următoarele state membre: 
Finlanda, Franţa, Polonia, Spania și Regatul Unit.SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?15
CONTRIBUŢIA LA ÎNDEPLINIREA OBIECTIVELOR 
COMUNITARE GENERALE PRIVIND CDT
 19.  În temeiul Tratatului de instituire a Comunităţilor Europene, politica 
comunitară în domeniul CDT are ca obiectiv global consolidarea baze-
lor știinţifice și tehnologice ale industriei Comunităţii și favorizarea 
dezvoltării competitivităţii internaţionale a acesteia.
 20.  În cadrul unui audit anterior efectuat în domeniul cercetării, Curtea a 
semnalat lipsa unei logici de intervenţie explicite și a explicat moda-litatea în care diversele instrumente și programe ar trebui să contri-buie la obiectivele comunitare privind CDT
15. În plus, nu s-au stabilit 
obiective SMART16 și nici indicatori de performanţă pentru diversele 
programe de cercetare, subminând în acest fel fundamentele pentru o monitorizare și o evaluare corecte
17.
 21.  Ţinând cont de absenţa unei logici de intervenţie explicite18, Curtea a 
examinat contribuţia acestor noi instrumente la politica comunitară în materie de CDT în general, analizând următoarele aspecte:
eficacitatea colaborării promovate de noile instrumente în dome- –
niul cercetării și
calitatea știinţifică a proiectelor individuale, conform evaluărilor  –
experţilor.15 A se vedea Raportul special 
nr. 9/2007 „Evaluarea programelor-
cadru de cercetare și dezvoltare 
tehnologică (CDT) ale Uniunii 
Europene – se pot aduce îmbunătăţiri abordării Comisiei?” (a 
se vedea punctele 22-37) (JO C 26, 
30.1.2008). În accepţiunea Comisiei, 
„logica de intervenţie stabilește o 
relaţie conceptuală între mijloacele 
prin care se realizează intervenţia, 
realizările pe care le generează aceasta și, mai departe, impactul 
asupra societăţii din perspectiva 
rezultatelor și a efectelor” 
[Comisia Europeană, Evaluating 
EU activities: a practical guide for 
the Commission services  (Evaluarea 
activităţilor Uniunii Europene: ghid practic pentru serviciile Comisiei), 
iulie 2004, p. 87 și 106].
16 Acronimul SMART desemnează în 
limba engleză specific, measurable, 
achievable, relevant and timed  
(precis, măsurabil, realizabil, 
pertinent și delimitat în timp). 
Stabilirea de obiective SMART 
constituie unul dintre principiile 
generale introduse de Regulamentul 
financiar al Uniunii Europene pentru a garanta o bună gestiune 
financiară [a se vedea articolul 27 
alineatul (3) din Regulamentul 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002 (JO L 248, 
16.9.2002, p. 1)].OBSERVAŢIILE DE AUDIT
17 A se vedea Raportul special nr. 9/2007, punctele 28 și 30.
18 De exemplu, impactul absenţei unei logici de intervenţie explicite fusese deja subliniat în 2004 de comisia responsabilă de 
evaluarea cincinală pentru perioada 1999-2003, care a declarat că misiunea unei comisii de genul acesta era de a umple golul di ntre, 
pe de o parte, probele strânse în principal la nivel de proiect și, pe de altă parte, obiectivele socioeconomice, de la un nive l mai 
înalt, ale politicii de cercetare. Cu toate acestea, au afirmat membrii comisiei, în momentul respectiv, această racordare era dificil 
de realizat, din cauza modului în care este planificat programul-cadru. Programul nu dispunea de o logică explicită care să rea lizeze 
conexiunea dintre obiectivele de nivel înalt și obiectivele de nivel concret privind cercetarea și cunoașterea. Five-year Assessment of 
the European Union Research Framework Programmes , 1999-2003 (Evaluarea cincinală a programelor-cadru de cercetare ale Uniunii 
Europene, 1999-2003), raportul Comisiei de experţi independenţi prezidate de Erkki Ormala (15 decembrie 2004): secţiunea 6 
Evaluating the Framework Programme  (Evaluarea programului-cadru), p. 19.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?16
EVALUAREA REALIZATĂ DE INSPECTORI CU PRIVIRE LA COLABORAREA  
REALIZATĂ PE TEME DE CERCETARE
EVALUAREA REALIZATĂ DE INSPECTORI CU PRIVIRE LA EFICACITATEA COLABORĂRII
Colaborarea dintre participanţi a fost efi  cace?FIGURA 3
Sursa : Curtea de Conturi Europeană – Analiză orizontală a rapoartelor de inspecţie a proiectelor la 31 decembrie 2007.EFICACITATEA COLABORĂRII ÎN DOMENIUL CERCETĂRII
 22.  Eficacitatea colaborării în domeniul cercetării a fost evaluată în raport 
cu realizarea efectivă a elementelor stabilite a se executa în cadrul 
proiectului, cu transferul de cunoștinţe știinţifice existente și noi,  
precum și cu utilizarea bunelor practici privind modul în care se  
efectuează cercetarea.
 23.  Concluzia Curţii este că instrumentele din cadrul PC6 care au făcut obiec-
tul auditului au promovat un nivel ridicat de colaborare în domeniul cercetării între participanţii la proiecte. Într-adevăr.
În opinia Curţii, toate proiectele vizitate au contribuit cu succes  –
la promovarea colaborării internaţionale în domeniul cercetării între organizaţii din diferite sectoare și discipline.
Conform evaluării realizate de experţi independenţi, colaborarea  –
dintre participanţii la proiecte s-a dovedit a fi eficace în marea 
majoritate a cazurilor (a se vedea figura 3 ).
Da
ParţialNu1 %
32 %
67 %1 %
23 %
76 %RE
101 proiectePI
298 de proiecte
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?17
 24.  Ancheta realizată în rândul participanţilor pune în evidenţă, de aseme-
nea, satisfacţia globală a acestora faţă de cele două instrumente (a 
se vedea figura 4 ). Reţelele de excelenţă s-au bucurat în special de 
opinia favorabilă a centrelor de cercetare publice și a universităţi-lor, în timp ce partenerii privaţi (inclusiv IMM-urile) au considerat  colaborarea mai puţin benefică. În ceea ce privește proiectele inte-grate, cooperarea a fost considerată ca fiind eficace atât de partenerii 
publici, cât și de cei privaţi.
PERCEPŢIA PARTICIPANŢILOR ÎN LEGĂTURĂ CU EFICACITATEA PROIECTULUIFIGURA 4
În ce măsură consideraţi că proiectul a fost satisfăcător din punctul de vedere al …
RE PI
Coordonatori Satisfăcător Nesatisfăcător Satisfăcător Nesatisfăcător
...promovării unei colaborări de înaltă calitate pe teme de 
cercetare între participanţii la proiect?100 % 0 % 98 % 2 %
...asocierii în reţele a participanţilor? 100 % 0 % 97 % 3 %
...coordonării planifi  cării strategice a activităţilor de 
cercetare ale participanţilor?86 % 14 % 89 % 11 %
...transferului de cunoștinţe între participanţi? 100 % 0 % 97 % 3 %
...promovării mobilităţii personalului de cercetare între 
participanţi?89 % 11 % 80 % 20 %
Participanţi Satisfăcător Nesatisfăcător Satisfăcător Nesatisfăcător
...promovării unei colaborări de înaltă calitate pe teme de 
cercetare între participanţii la proiect?92 % 8 % 92 % 8 %
...asocierii în reţele a participanţilor? 94 % 6 % 98 % 2 %
...coordonării planifi  cării strategice a activităţilor de 
cercetare ale participanţilor?83 % 17 % 80 % 20 %
...transferului de cunoștinţe între participanţi? 97 % 3 % 88 % 12 %
...promovării mobilităţii personalului de cercetare între 
participanţi?89 % 11 % 64 % 36 %
Sursa : Anchetă realizată de Curtea de Conturi Europeană.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?18
PLANURILE DE PROIECT – MAI BUNE, ÎNTR-UN NUMĂR 
DE CAZURI, DECÂT PROIECTELE IMPLEMENTATE EFECTIV
 25.  Calitatea unui proiect este asociată cu conceptul de excelenţă știinţifică 
și tehnologică și cu gradul de inovare. O practică curentă pentru  proiectele de cercetare este de a prevedea o evaluare inter pares a 
calităţii acestora. În cazul celui de al Șaselea program-cadru, s-a recurs la experţi independenţi pentru selecţia iniţială a propunerilor, precum și pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor implementate
19.
 26.  Evaluarea ex post  realizată de inspectorii de proiect a vizat următoarele 
aspecte:
progresele realizate în ceea ce privește îndeplinirea   –
 obiectivelor;
utilizarea adecvată a resurselor; –
măsura în care a fost eficace colaborarea în domeniul cercetării; –
buna gestionare a proiectelor și –
utilizarea și diseminarea cunoștinţelor generate în urma   –
 proiectului.19 „Evaluatorii” participă 
la procesul de evaluare a 
propunerilor primite, măsurând 
meritele fiecăreia dintre acestea pe 
baza criteriilor definite de Comisie 
în cererea de propuneri aferentă. Pe baza evaluării realizate de 
evaluatori, Comisia decide 
care dintre propuneri merită să 
primească finanţare. „Inspectorii” 
intervin ulterior, la mult timp după 
demararea proiectului. Aceștia 
evaluează periodic progresele realizate în cadrul unui proiect 
dat în decursul unei perioade de 
referinţă, pe baza unui formular 
de evaluare conceput de Comisie. 
Pe baza acestei evaluări, Comisia decide dacă proiectul poate fi 
continuat sau dacă, dimpotrivă, 
ar trebui sistat înainte de data 
prevăzută pentru finalizare. 
„Evaluatorii” și „inspectorii” sunt 
selectaţi din aceeași bază de date 
creată de Comisie la începutul programului.
EVALUAREA REALIZATĂ DE INSPECTORI CU PRIVIRE LA CALITATEA PROIECTELOR
EVALUAREA GLOBALĂ A CALITĂŢII PROIECTELORFIGURA 5
Bine spre excelent
AcceptabilNesatisfăcătorNiciun răspuns19 %
0 %39 %18 %
44 %36 %
42 %2 %RE
101 proiectePI
298 de proiecte
Sursa : Curtea de Conturi Europeană – Analiză orizontală a rapoartelor de inspecţie a proiectelor la 31 decembrie 2007.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?19
 27.  În urma examinării rapoartelor de inspecţie întocmite de experţi,  Curtea 
a constatat că peste o treime dintre proiecte au primit calificarea  
de „bine spre excelent” (a se vedea figura 5 ). Numai șase dintre  
399 de proiecte implementate ca reţele de excelenţă și proiecte inte-
grate au fost considerate ca fiind nesatisfăcătoare. Cu toate acestea, 
un număr mare de proiecte (174 de proiecte, adică 44 % dintre toate proiectele inspectate) au fost calificate ca fiind doar „acceptabile”. Dat fiind că experţii au calificat toate proiectele ca fiind „excelente” la 
data selectării lor de către Comisie, rezultatele inspecţiilor indică fap-
tul că în faza de implementare calitatea proiectelor se depreciază.
ATINGEREA OBIECTIVELOR SPECIFICE 
ALE NOILOR INSTRUMENTE
 28.  După cum s-a menţionat deja (a se vedea punctele 9 și 10), reţelele de 
excelenţă aveau ca scop, în principal, să creeze o integrare semnifica-
tivă și durabilă a activităţilor de cercetare desfășurate de partenerii 
din cadrul reţelelor. Proiectele integrate erau menite să genereze  
cunoștinţele necesare pentru a se putea implementa priorităţile  tematice, prin atingerea unor obiective știinţifice și tehnologice  
clar definite și ambiţioase, cu o dimensiune europeană. Accentul s-a 
pus, pentru ambele instrumente, pe integrarea unei mase critice de 
know-how, de activităţi și de resurse, ca o condiţie prealabilă pentru 
derularea unor activităţi și parteneriate de cercetare pe termen lung, 
precum și pentru exercitarea unui impact real din punct de vedere 
știinţific, industrial sau economic. Obiectivul specific stabilit pentru IMM-uri trebuie considerat din perspectiva rolului crucial pe care îl 
joacă acestea în economia europeană.
INTEGRAREA REŢELELOR DE EXCELENŢĂ – ADESEA ÎNLOCUITĂ 
CU FORME TRADIŢIONALE DE COLABORARE
 29.  Pentru a evalua măsura în care reţelele de excelenţă și-au îndeplinit obiec-
tivul specific de promovare a unei integrări durabile a activităţilor de cercetare ale partenerilor din cadrul reţelelor, Curtea a examinat:
dacă resursele investite în reţea ar putea să fie considerate sub- –
stanţiale în raport cu bugetul global al fiecărui participant;
dacă reţelele de excelenţă au exercitat un control semnificativ   –
asupra modului în care au fost utilizate resursele puse la dispo-
ziţie pentru proiect;
dacă cercetătorii de înalt nivel profesional avuţi în vedere iniţial  –
au fost în realitate implicaţi în proiect;
dacă reţelele de excelenţă au evoluat în sensul unor activităţi și  –
parteneriate de cercetare pe termen lung, care continuă să existe 
și după încetarea finanţării comunitare.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?20
 30.  În pofida faptului că au reușit să promoveze colaborarea în domeniul 
cercetării și proiecte de o calitate rezonabilă, Curtea consideră că  
reţelele de excelenţă care au făcut obiectul auditului nu și-au înde-plinit obiectivul specific. Curtea constată, în special, că:
majoritatea participanţilor nu au afectat reţelei decât o proporţie (a) 
relativ redusă din capacităţile lor de cercetare;
reţelele de excelenţă nu au reușit să exercite un control asupra (b) 
resurselor puse la dispoziţie și nici să asigure o coordonare adec-vată a activităţilor din cadrul proiectelor. Organizaţiile partici-
pante nu au acceptat ca structurile de administrare ale reţelelor 
de excelenţă să aibă putere de decizie asupra modalităţii în care 
ar trebui utilizate resursele integrate din cadrul reţelei în cauză;
în majoritatea cazurilor, implicarea în reţelele de excelenţă a unor (c) 
cercetători importanţi de înalt nivel profesional nu s-a concreti-
zat;
niciuna dintre reţelele de excelenţă auditate nu a reușit să creeze (d) 
activităţi și parteneriate de cercetare pe termen lung care să fie 
autosustenabile, condiţionând astfel orice colaborare viitoare de continuarea sprijinului financiar al sectorului public.
 31.  Rezultatele inspecţiilor de proiect efectuate de experţii independenţi 
indică faptul că restructurarea completă a activităţilor și integrarea 
partenerilor au avut loc în mai puţin de două treimi din reţelele de excelenţă examinate (59 din 101). Deja în 2004, un raport anterior
20 
admitea existenţa unor dificultăţi în ceea ce privește realizarea de către reţelele de excelenţă a „integrării durabile” cerute. Mai recent, un studiu efectuat la dispoziţia Comisiei
21 a confirmat că numai o  
minoritate a reţelelor de excelenţă a evoluat în mod concludent către o integrare autosustenabilă, având perspective de a supravieţui pe 
termen lung și după încetarea finanţării de la UE.
 32.  Reţelele de excelenţă au instituit adesea, pentru acţiunile în cauză, numai 
forme tradiţionale de colaborare în materie de cercetare, în loc să  demareze activităţi comune și parteneriate coerente și pe termen  lung.
 33.  Se pot distinge doi factori care explică dificultatea reţelelor de excelenţă 
de a conduce la o integrare durabilă. În primul rând, pentru îndepli-
nirea obiectivului de a crea un nou gen de reţea intraeuropeană, prin 
integrarea unor instituţii care în trecut erau concurente, este nevoie de 
o nouă abordare în ceea ce privește colaborarea pe teme de cercetare. 
Reticenţa multor organizaţii de a intra într-un angajament pe termen 20 A se vedea Evaluation of 
the effectiveness of the New 
Instruments of Framework Programme VI  (Evaluarea 
eficacităţii noilor instrumente 
ale celui de al Șaselea program-
cadru), raportul unei comisii de 
experţi la nivel înalt prezidate de 
prof. R. Marimón, 21 iunie 2004 
(http://cordis.europa.eu/fp6/instruments_review/).
21 A se vedea Raportul final 
al Grupului de experţi pentru 
viitorul reţelelor de excelenţă, 
septembrie 2008, p. 16 și 47.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?21
lung a fost în detrimentul îndeplinirii acestui obiectiv. Centrele de cer-
cetare publice, punctul central de interes al obiectivului stabilit pen-
tru reţelele de excelenţă, au întâmpinat dificultăţi în ceea ce privește integrarea, din cauza structurii lor instituţionale și a constrângerilor 
bugetare. În cazul sectorului privat, regimul aplicabil proprietăţii  
intelectuale a reprezentat în mod special un motiv de îngrijorare.
 34.  În al doilea rând, există domenii în care o integrare substanţială se poate 
realiza doar treptat. În practică, durata maximă de cinci ani s-a dovedit a nu fi realistă. Într-un număr de cazuri (cinci dintre cele opt reţele de excelenţă vizitate), durata proiectului a fost chiar redusă în timpul etapei de negociere.
 35.  Având în vedere că cea mai mare parte a reţelelor de excelenţă finanţate 
în cadrul PC6 nu au realizat o integrare durabilă, se ridică întrebări 
cu privire la condiţiile în care se justifică continuarea finanţării lor 
după încheierea duratei prevăzute iniţial, prin intermediul celui de 
al Șaptelea program-cadru (PC7) aflat în derulare.
PUNCTELE FORTE ȘI PUNCTELE SLABE ALE PERFORMANŢELOR  
REŢELELOR DE EXCELENŢĂ
Una dintre reţelele de excelenţă examinate de Curte viza un proiect din domeniul tehnologiilor societăţii 
informaţionale, care a implicat un consorţiu format dintr-un număr mare de participanţi privaţi (IMM-uri și mari întreprinderi) și publici (universităţi). Consorţiul fusese format cu scopul de a structura spaţiul 
fragmentat al cercetării europene în domeniul știinţific în cauză, de a reduce duplicarea eforturilor, de 
a încuraja excelenţa și de a disemina cunoștinţele știinţifice.
Curtea a examinat realizările proiectului pe baza documentaţiei aferente acestuia și a interviurilor cu 
reprezentanţi din partea a trei organizaţii participante auditate. De asemenea, a fost luată în considerare opinia exprimată de experţii independenţi care au efectuat inspecţia proiectului. Concluzia Curţii a fost că proiectul a contribuit la schimbul de noi cunoștinţe și la transferul de cunoștinţe preexistente. S-a reușit promovarea colaborării pe teme de cercetare, precum și generarea de noi cunoștinţe și disemi-narea acestora prin intermediul site-urilor web , prin participarea la conferinţe și organizarea acestora 
etc. Aceste cunoștinţe aveau potenţiale aplicaţii comerciale. S-a creat un „centru de excelenţă virtual” 
(un portal web  realizat de participanţii la proiect, care conţinea informaţii actualizate în legătură cu 
cercetările publice și private derulate în domeniul știinţific în cauză). O parte dintre participanţi au înfiinţat o școală în domeniul specific al proiectului.
La încheierea proiectului, consorţiul a solicitat fonduri suplimentare pentru o a doua fază a proiectului, 
care au fost, de altfel, obţinute. Participanţii vizitaţi au declarat că implicarea lor în activităţile de inte-
grare desfășurate a depins de disponibilitatea unor fonduri comunitare suplimentare. După încetarea 
finanţării, le-ar fi imposibil să menţină aceste activităţi.CASETA 3
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?22
PROIECTELE INTEGRATE: PROIECTE DE AMPLOARE 
ȘI O IMPLICARE FINANCIARĂ RELATIV SCĂZUTĂ 
A PARTICIPANŢILOR
 36.  Proiectele integrate erau menite să genereze cunoștinţele necesare pen-
tru a se putea implementa priorităţile tematice, prin îndeplinirea unor obiective ambiţioase, cu o dimensiune europeană.
 37.  Curtea a evaluat eficacitatea instrumentului „proiecte integrate” pe baza 
unui eșantion de proiecte și în funcţie de următoarele criterii:
integrarea pe verticală a factorilor interesaţi din întregul lanţ   –
de valori, de la cei implicaţi în producerea de cunoștinţe la cei  implicaţi în dezvoltarea și transferul de tehnologie;
integrarea pe orizontală a mai multor tipuri de activităţi multi- –
disciplinare;
integrarea activităţilor: integrarea unor diverse activităţi de cer- –
cetare, de la cercetarea fundamentală la cea aplicată, precum  
și a altor tipuri de activităţi, printre care activităţi de preluare  
a tehnologiilor, de protecţie și de diseminare a cunoștinţelor,  
activităţi de formare;
integrarea sectorială a actorilor din cadrul organizaţiilor de cer- –
cetare din sectorul public și cel privat, în special integrarea dintre mediul academic și sectorul privat, inclusiv IMM-uri;
integrarea financiară între finanţarea publică și cea privată. –
PUNCTELE FORTE ȘI PUNCTELE SLABE ALE PERFORMANŢELOR  
PROIECTELOR INTEGRATE
Unul dintre proiectele integrate a fost creat cu scopul de a dezvolta un ambalaj ecologic inovator pe 
bază de materiale regenerabile, care ar aduce beneficii atât producătorilor, cât și consumatorilor. Pro-
iectul integrat i-a reunit pe principalii producători ai materiei prime necesare pentru acest ambalaj și 
ai produsului finit, în scopul creării unei sinergii. Costul estimat al activităţilor care urmau a fi derulate 
în cadrul proiectului depășea 25 de milioane de euro (dintre care un procent de 56,5 % era finanţat de 
Comunitate).
Proiectul a reușit să integreze factori interesaţi din mai multe domenii de activitate (integrare pe ver-
ticală), atât din sectorul public, cât și din cel privat (integrare sectorială), din diferite discipline de 
cercetare (integrare pe orizontală), atât fundamentală, cât și aplicată (integrarea activităţilor). Cu toate 
acestea, proiectul nu a atras alte surse de finanţare care să contribuie la atingerea obiectivelor proiectu-
lui. Această situaţie a împiedicat realizarea integrării financiare, unul dintre obiectivele stabilite pentru 
acest instrument specific din cadrul PC6.CASETA 4
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?23
 38.  Probele demonstrează că proiectele integrate auditate și-au atins, în 
general, obiectivele urmărite în domeniul de cercetare ales și că au 
mobilizat un volum semnificativ de resurse (umane, financiare, teh-nice). Acest lucru se datorează în special unei durate mai îndelungate 
și unui număr de participanţi mai mare în comparaţie cu instrumentele 
preexistente
22. Cu toate acestea, proiectele integrate care au făcut 
obiectul auditului nu au reușit să atragă fonduri suplimentare, publice sau private.
PROCENTUL VIZAT PENTRU IMPLICAREA IMM-URILOR 
NU A FOST ATINS INTEGRAL
 39.  IMM-urile joacă un rol esenţial în economia europeană, dată fiind pon-
derea acestora în sectoarele de activitate și importanţa pe care o au în ocuparea forţei de muncă. După cum s-a menţionat la punctul 8, PC6 a urmărit să ţină seama de nevoile particulare ale acestora și a stabilit în acest scop obiectivul de a le aloca cel puţin 15 % din tota-lul bugetului pentru priorităţile tematice ale PC6, în comparaţie cu procentul de 10 % stabilit pentru PC5
23.
 40.  Figura 6  arată că, deși au fost implicate mai multe IMM-uri în proiecte 
privind CDT în comparaţie cu PC5, contribuţia comunitară alocată  
IMM-urilor prin PC6 a scăzut atât în termeni relativi, cât și în ter-
meni absoluţi. Conform celor mai optimiste estimări ale Comisiei,  IMM-urilor nu li s-a alocat mai mult de 10 % din totalul bugetului  
pentru priorităţile tematice ale PC6, reprezentând în jur de 1,2 mili-arde de euro. Acest procent reprezintă o proporţie mai mică decât cea atinsă de programele tematice ale PC5 (12 %, reprezentând în  
jur de 1,4 miliarde de euro). PC6 nu a reușit să stimuleze în mod  substanţial investiţiile CDT ale IMM-urilor în priorităţile tematice. În 
ceea ce privește PC7, primele rezultate indică o descreștere și mai  
mare a participării IMM-urilor
24.
 41.  Există dificultăţi obiective care împiedică creșterea participării IMM-uri-
lor. Acestea au o dimensiune mai locală/regională și trebuie să facă 
faţă, prin natura lor, unor bariere de admitere mai ridicate, cauzate, 
în principal, de complexitatea procedurilor de aplicare și de costu-
rile implicate de depunerea propunerilor. Cooperarea cu organizaţii 
de cercetare de mari dimensiuni poate fi împiedicată de riscurile  financiare și tehnice mai mari pe care le poate presupune o astfel de 
colaborare pentru IMM-uri. De asemenea, ca și în cazul participanţi-
lor privaţi în general, IMM-urile nu sunt întotdeauna pregătite să își 
asume angajamente contractuale pe termen lung, din teama de a-și 
pierde flexibilitatea de reacţie la modificarea necesităţilor.22 Proiectele specifice.
23 În plus faţă de finanţarea 
prevăzută în cadrul priorităţilor 
tematice, PC6 a inclus un 
domeniu specific destinat să 
sprijine activităţi de cercetare pe 
orizontală care urmau să implice 
IMM-uri (475 de milioane de euro).
24 PC7 are un obiectiv similar 
pentru IMM-uri (cel puţin 15 % 
din fondurile disponibile în cadrul 
componentei de cooperare a 
programului). Conform datelor 
Comisiei (octombrie 2008), 
participarea IMM-urilor reprezintă 8,2 % din participările la proiecte 
și 8,5 % din contribuţia comunitară 
alocată.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?24
53 %57 %
37 %
28 %
8 %13 %
2 % 1 %
PC5 PC6 PC5 PC6 PC5 PC6 PC5 PC6
Publici Privaţi 
(alţii decât IMM-uri)Privaţi (IMM-uri) NedefiniţiEVOLUŢIA PARTICIPĂRII LA PC (PRIORITĂŢILE TEMATICE)
DEFALCAREA PARTICIPANŢILOR LA PC6 (NUMĂRUL DE PARTICIPĂRI INDIVIDUALE) 
ÎN FUNCŢIE DE IMPLICAREA ÎN PROIECTEFIGURA 6
DEFALCAREA PARTICIPANŢILOR LA PC6 ÎN FUNCŢIE DE CONTRIBUŢIA COMUNITARĂ PRIMITĂ
49 %58 %
37 %
31 %
12 %10 %
1 % 1 %
PC5 PC6 PC5 PC6 PC5 PC6 PC5 PC6
Publici Privaţi 
(alţii decât IMM-uri)Privaţi (IMM-uri) Nedefiniţi
Sursa : Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Comisiei.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?25
 42.  Mai mult, unele dispoziţii ale PC6 au avut efectul de a descuraja partici-
parea societăţilor private. Acest lucru s-a întâmplat în cazul regulii 
prin care se stabilea responsabilitatea tehnică și financiară solidară a consorţiilor faţă de Comisie în ceea ce privește implementarea pro-
iectelor. Această dispoziţie se aplica organizaţiilor private, dar nu  
și celor publice, creând de facto  o sarcină suplimentară pentru cele 
dintâi. Responsabilitatea financiară solidară a fost eliminată din PC7 și înlocuită cu un fond de garanţie finanţat cu o parte din plăţile  anticipate vărsate participanţilor la program.
 43.  PC6 prevedea, de asemenea, accesul automat la cunoștinţele preexistente 
ale participanţilor care erau necesare pentru implementarea proiec-
tului, cu excepţia situaţiei în care se convenea altfel în mod explicit. Această dispoziţie a avut un efect de descurajare în ceea ce privește participarea întreprinderilor private, în special a IMM-urilor care nu puteau concura în condiţii de egalitate cu organizaţiile de dimensiuni 
mai mari. În cadrul PC7, consorţiilor li se oferă mai multă libertate 
în ceea ce privește definirea accesului la cunoștinţele existente, din 
perspectiva drepturilor de proprietate intelectuală.
MODUL ÎN CARE COMISIA A GESTIONAT 
NOILE INSTRUMENTE
 44.  Modul în care Comisia gestionează programul joacă un rol hotărâtor 
în asigurarea reușitei activităţilor derulate în cadrul PC6, în special prin creșterea atractivităţii acestuia pentru participanţii potenţiali și prin direcţionarea progreselor realizate de proiecte. Structurile ușor 
de gestionat, claritatea obiectivelor, procedurile rapide și simple  
și monitorizarea adecvată a proiectelor reprezintă factori determi-nanţi pentru eficacitatea instrumentelor. În acest context, Curtea a 
analizat modul în care au fost implementate opt cereri de propuneri 
și a examinat o selecţie de procese de gestionare care au un impact 
esenţial asupra performanţei instrumentelor (și anume, negocierea și monitorizarea proiectelor). Auditul desfășurat de Curte a evidenţiat o serie de deficienţe.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?26
INCERTITUDINI ÎN CEEA CE PRIVEȘTE ROLUL PRECIS 
AL INSTRUMENTELOR
 45.  După cum se indică în figura 7 , o parte dintre actorii implicaţi (în prin-
cipal participanţii, dar și coordonatorii, deși într-o măsură mai mică) nu au înţeles deloc sau nu au înţeles suficient de bine obiectivele  specifice pe care ar fi trebuit să le îndeplinească instrumentele și nici 
modul în care ar fi trebuit să funcţioneze acestea. În special în cazul 
reţelelor de excelenţă, rezultatele anchetei indică faptul că acestea au fost percepute în principal ca un instrument de asociere în reţele, 
în timp ce obiectivul lor era de a promova o integrare durabilă între 
partenerii din cadrul unei reţele. La demararea programului PC6, au 
existat unele confuzii în rândul candidaţilor potenţiali, în special cu 
privire la reţelele de excelenţă. De asemenea, au intervenit ulterior și alte probleme din cauza inconsecvenţelor de comunicare din partea serviciilor Comisiei
25.
 46.  Înţelegerea obiectivelor politicii constituie un factor esenţial pentru 
eficacitate. Comisia trebuie să se asigure că diverșii actori au o înţe-legere clară a obiectivelor care trebuie urmărite. Ar trebui să se sub-
linieze, în acest sens, rolul coordonatorilor, întrucât aceștia dovedesc 
o mult mai bună înţelegere decât participanţii. Acest lucru indică o 
problemă de comunicare în cadrul consorţiilor, agravată probabil de 
numărul mare de participanţi (a se vedea punctul 51).
CUM AU ÎNŢELES DIVERȘII ACTORI ROLUL INSTRUMENTELOR CARE  
AU FĂCUT OBIECTUL AUDITULUIFIGURA 7
Consideraţi că aţi înţeles în mod corespunzător diferenţele dintre principalele instrumente de colaborare (RE 
și PI) atunci când aţi ales instrumentul pentru care aţi prezentat o propunere?
RE PI
Candidaţii câștigători Coordonatori Participanţi Coordonatori Participanţi
Da, foarte bine 86 % 53 % 84 % 62 %
Da, relativ 11 % 33 % 13 % 25 %Nu, nu foarte bine 0 % 8 % 3 % 12 %Nu, deloc 3 % 6 % 0 % 2 %
Candidaţii necâștigători Coordonatori Participanţi Coordonatori Participanţi
Da, foarte bine 75 % 67 % 60 % 58 %
Da, relativ 0 % 33 % 20 % 27 %
Nu, nu foarte bine 25 % 0 % 20 % 13 %Nu, deloc 0 % 0 % 0 % 2 %
Sursa : Anchetă realizată de Curtea de Conturi Europeană.25 A se vedea, de asemenea, Grupul 
de experţi pentru viitorul reţelelor 
de excelenţă, op.cit., secţiunea 3.3 
(p. 18) și anexa 3 (p. 45).
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?27
DISPOZIŢII JURIDICE MULTIPLE ȘI ORIENTĂRI 
UNEORI INSUFICIENTE
 47.  Dispoziţiile juridice care reglementează instrumentele erau dispersate în 
mai multe texte legislative26. În diferite etape ale programului, s-au 
adoptat decizii de către Consiliu și Parlamentul European, pentru  constituirea instrumentelor și stabilirea obiectivelor specifice ale  acestora (specificându-se care sunt domeniile programului în care se 
pot aplica), sau de către Comisie, pentru specificarea dispoziţiilor de punere în aplicare a instrumentelor (precizându-se, în special, meca-
nismele de bază pentru contribuţia comunitară care erau aplicabile 
strict fiecărui instrument) și, nu în ultimul rând, pentru stabilirea  
contractului-tip pentru PC6, în care se formulau dispoziţiile aplica-
bile participanţilor la program care implementau acţiuni indirecte  în domeniul CDT sub forma unor instrumente specifice. Diferitele  dispoziţii aplicabile nu erau întotdeauna coerente între ele.
 48.  Orientările nu erau complete la data la care au fost lansate primele cereri 
de propuneri pentru PC6, în decembrie 2002. Adoptarea cu întârziere a contractelor-tip a reprezentat cauza fundamentală a întârzierilor 
care au afectat elaborarea și publicarea orientărilor.
 49.  Ca reacţie la publicarea evaluării din 200427, Comisia a întreprins acţiuni 
corective, care urmăreau să realizeze o diferenţiere între instrumente. Acestea au avut ca rezultat o mai bună înţelegere a naturii instru-
mentelor, însă anumite aspecte au rămas în continuare neclare. În  consecinţă, s-au furnizat o serie de orientări suplimentare cu privire la anumite aspecte ale gestionării proiectelor din cadrul PC6 care nu 
fuseseră abordate în primele ghiduri referitoare la program
28.
PROCESUL DE NEGOCIERE – MAI ÎNDELUNGAT 
ȘI ADESEORI NETRANSPARENT
 50.  Durata medie de încheiere a contractelor29 era de cca 13 luni, în com-
paraţie cu durata de 9 luni pentru cererile din cadrul PC530. Prin  
urmare, consorţiile nu au avut de ales și au demarat proiectele înainte 
de semnarea contractului, fapt ce a creat un risc juridic și financiar 
pentru beneficiari, lucru care contravine obiectivului de încurajare a activităţilor de cercetare. Pe de altă parte, au existat cazuri (11 dintre 
cele 14 proiecte auditate) în care termenii unui proiect (componenţa 
consorţiului, durata, programul de lucru) au suferit modificări la ini-
ţiativa Comisiei, în timpul procesului de negociere, fără să se facă  
vreo referire expresă la obiectivele programului.26 A se vedea, de exemplu, anexa III 
la Decizia nr. 1513/2002/CE, 
anexa III la Decizia 2002/834/CE 
a Consiliului (JO L 294, 29.10.2002, 
p. 1), Regulamentul (CE) 
nr. 2321/2002 al Parlamentului European și al Consiliului 
(JO L 355, 30.12.2002, p. 23).
27 A se vedea Evaluation of the 
effectiveness of the New Instruments 
of Framework Programme VI  
(Evaluarea eficacităţii noilor instrumente ale celui de al Șaselea 
program-cadru), op. cit.
28 De exemplu, ghidul referitor la 
invitaţiile la concurs pentru reţele de excelenţă și proiecte integrate 
a fost publicat în noiembrie 2004. 
Ghidul referitor la drepturile de 
proprietate intelectuală a apărut în 
martie 2004.
29 Durata de încheiere a 
contractului se definește ca fiind 
durata dintre data la care se încheie 
procedura cererii de propuneri și 
data semnării contractului.
30 A se vedea pagina 60 din 
Raportul special nr. 1/2004 privind 
gestionarea acţiunilor „indirecte” 
privind CDT din cadrul celui de 
al Cincilea program-cadru 
(JO C 99, 23.4.2004).
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?28
DIMINUAREA NUMĂRULUI DE PROIECTE ȘI CREȘTEREA 
AMPLORII ACESTORA, DAR ÎN CONTINUARE UN NUMĂR 
MARE DE PARTICIPANŢI
 51.  Deși nu există o soluţie universală în ceea ce privește numărul de par-
ticipanţi, este clar că pe măsură ce numărul de participanţi este mai mare, gestionarea proiectului devine tot mai dificilă (constrângeri  organizaţionale, costuri). În comparaţie cu PC5, în cadrul PC6 s-au  semnat un număr mai mic de contracte și au fost implicate consorţii 
de dimensiuni mai mari. Cu toate acestea, numărul de participanţi  
per contract este, în medie, mai mare în cadrul PC6 (reţelele de exce-
lenţă au implicat, în medie, câte 30 de participanţi, iar proiectele  
integrate, câte 25 de parteneri). În cadrul PC7, numărul de parti-
cipanţi a fost redus (proiectele în colaborare de tipul reţelelor de  excelenţă sau al proiectelor integrate implică, în medie, puţin sub  
20 de parteneri).
DEFICIENŢE CONSTATATE ÎN MONITORIZAREA PROIECTELOR
 52.  Toate acţiunile indirecte privind CDT implementate în cadrul PC6 au 
făcut obiectul unei monitorizări tehnice periodice de către Comisie. 
În cazul reţelelor de excelenţă și al proiectelor integrate, monitoriza-
rea tehnică ar trebui să se bazeze pe inspecţiile de proiect efectuate de experţii independenţi (a se vedea nota de subsol 11). Curtea a  constatat, în special, că două servicii ale Comisiei nu respectaseră în totalitate obligaţia juridică de a dispune efectuarea de inspecţii de 
proiect anuale de către experţi independenţi.
 53.  În cazurile în care serviciile Comisiei au respectat această obligaţie, 
inspecţiile de proiect nu erau însă suficient de bine armonizate pentru 
a permite utilizarea în mod eficace a rezultatelor acestora ca indicator 
de performanţă, nici la nivel de proiect, nici la nivel de program.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?29
STIMULAREA INVESTIŢIILOR ÎN DOMENIUL CDT
 54.  Valoarea totală a investiţiilor în CDT realizate în cadrul priorităţilor tema-
tice ale PC6 s-a ridicat la 19 miliarde de euro. Bugetul UE a finan-
ţat 63 % din aceste investiţii. Sectorul privat (inclusiv IMM-urile) au 
contribuit cu până la 22 %. Restul de 15 % a fost finanţat din surse publice naţionale
31.
MAI MULTE FONDURI DE LA UE, ÎNSĂ INVESTIŢII ÎN CDT 
RELATIV MAI REDUSE DIN PARTEA PARTICIPANŢILOR
 55.  În urma comparaţiei între PC6 (priorităţile tematice) și programul ante-
rior (programele tematice din cadrul PC532), s-a constatat că valoarea 
totală a investiţiilor și contribuţia de la UE au crescut în termeni  
absoluţi (cu 8 % și, respectiv, cu 15 %). Cu toate acestea, raportul  
între valoarea totală a investiţiilor și contribuţia UE a scăzut de la  
1,69 euro (PC5) la 1,59 euro (PC6). Principala cauză este că partici-
parea sectorului privat în general s-a redus în comparaţie cu PC5 (a se vedea figura 6 ).
 56.  Auditul desfășurat de Curte a pus în evidenţă riscul unui angajament 
insuficient din partea organismelor publice care participă la program. Au fost identificate cazuri (12 dintre cele 14 proiecte examinate) în care volumul resurselor proprii era mult sub costurile rambursate  
efectiv de Comisie (cu între 30 % și 80 % mai mic)
33. În astfel de cazuri, 
stimularea investiţiilor este redusă, existând posibilitatea ca fondurile 
UE să înlocuiască pur și simplu resursele proprii ale participanţilor.31 Singurele date disponibile 
în scopul analizei se referă la 
costurile eligibile estimate stabilite 
prin contract și la contribuţia 
comunitară aferentă. Lipsa unor 
informaţii mai detaliate, în special 
cu privire la valoarea totală a investiţiilor realizate efectiv ca 
urmare a participării la program, 
face imposibilă orice analiză mai 
detaliată.
32 Programele tematice din 
cadrul PC5 sunt precursoarele 
priorităţilor tematice din cadrul 
PC6. Programele tematice 
din cadrul PC5 erau în număr 
de patru: „Calitatea vieţii și 
gestionarea resurselor vii”, „Societate informaţională ușor 
accesibilă utilizatorilor”, „Creștere 
competitivă și durabilă”, „Energie, 
mediu și dezvoltare durabilă”.
33 În conformitate cu modelul 
aplicat de un număr semnificativ 
de organisme publice (în principal 
universităţi), participanţii ar 
trebui să aloce un volum de 
resurse proprii echivalent cu cel 
al resurselor puse la dispoziţie de Comunitate. În acest fel s-ar 
respecta principiul cofinanţării. 
Această condiţie nu a fost însă 
monitorizată în mod adecvat de 
Comisie.
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?30
 57.  Curtea semnalează din nou lipsa unei logici de intervenţie explicite și a 
explicat modalitatea în care diversele instrumente și programe ar fi 
trebuit să consolideze bazele știinţifice și tehnologice ale industriei Comunităţii și să favorizeze dezvoltarea competitivităţii internaţio-
nale a acesteia
34. Faptul că nu s-au stabilit obiective SMART sau indi-
catori de performanţă limitează considerabil evaluarea contribuţiei 
instrumentelor și a activităţilor specifice la obiectivele privind CDT, subminând în acest fel fundamentele pentru o monitorizare și o eva-luare corecte (a se vedea punctele 19 și 20).
RECOMANDAREA NR. 1
ELABORAREA UNEI LOGICI DE INTERVENŢIE EXPLICITE
Curtea dorește să reamintească o recomandare pe care a mai for-
mulat-o în trecut, și anume că programele de cheltuieli ar trebui 
să se fundamenteze pe o logică de intervenţie explicită, care să  
coreleze instrumentele de obiective realiste. În acest context, ar 
trebui să se analizeze posibilitatea de a stabili câte un obiectiv  
unic pentru fiecare instrument, cu scopul de a se asigura claritatea 
rolului precis al instrumentului în cauză. Ar trebui să existe indica-tori de performanţă corespunzători pentru fiecare program, care să 
monitorizeze realizările, rezultatele și impacturile preconizate.
 58.  Curtea a constatat că instrumentele din cadrul PC6 care au făcut obiectul 
auditului au încurajat o colaborare eficace în domeniul cercetării între 
participanţii la proiecte. Cu toate acestea, deși toate proiectele au fost 
calificate ca fiind „excelente” la data selectării lor de către Comisie, 
numai o treime dintre acestea și-au menţinut o calificare de „bine  
spre excelent” după implementare (a se vedea punctele 22-27).
 59.  Examinarea obiectivelor specifice ale reţelelor de excelenţă și ale pro-
iectelor integrate pune în lumină un paradox. În pofida faptului că au 
reușit să promoveze colaborarea în domeniul cercetării și proiecte de 
o calitate rezonabilă, niciuna dintre reţelele de excelenţă auditate nu și-a îndeplinit obiectivul specific de promovare a unei integrări dura-
bile între partenerii din cadrul unei reţele, condiţionând astfel orice 
colaborare viitoare de continuarea sprijinului financiar al sectorului 
public. Printre dificultăţi se numără reticenţa multor organizaţii de 
a intra într-un angajament pe termen lung, dar și faptul că durata  maximă de cinci ani s-a dovedit a nu fi realistă, în special în domeniile 
în care o integrare durabilă se poate realiza doar treptat. Se ridică 
deci întrebări cu privire la condiţiile în care se justifică continuarea 
finanţării reţelelor de excelenţă după încheierea duratei prevăzute iniţial, prin intermediul celui de al Șaptelea program-cadru (PC7) aflat 
în derulare (a se vedea punctele 29-35).34 A se vedea punctele 22-37 din 
Raportul special nr. 9/2007.CONCLUZII
ȘI RECOMANDĂRI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?31
 60.  Proiectele integrate și-au atins, în general, obiectivele urmărite în dome-
niul de cercetare ales. Graţie unei durate mai îndelungate și unui  
număr de participanţi mai mare, acestea au mobilizat un volum de resurse semnificativ. Cu toate acestea, proiectele integrate nu au  
reușit să atragă fonduri suplimentare, publice sau private (a se vedea 
punctele 36-38).
RECOMANDAREA NR. 2
EVALUAREA PERFORMANŢELOR NOILOR INSTRUMENTE  
ÎN COMPARAŢIE CU FORMELE TRADIŢIONALE DE COLABORARE  
ÎN DOMENIUL CERCETĂRII
Comisia ar trebui să analizeze dacă s-au stabilit obiective realiste 
pentru proiectele în colaborare de tipul reţelelor de excelenţă  
și al proiectelor integrate, care continuă să primească fonduri și în cadrul programului-cadru în curs (PC7), precum și dacă aceste 
instrumente generează avantaje semnificative în comparaţie cu  
instrumentele tradiţionale prevăzute pentru colaborarea în dome-
niul cercetării. În ceea ce privește reţelele de excelenţă finanţate 
prin PC6, Comisia ar trebui să analizeze de la caz la caz dacă realiză-rile din trecut, potenţiala valoare adăugată pe care o poate furniza 
UE și perspectivele de autosustenabilitate justifică continuarea  
finanţării prin PC7.
 61.  Per ansamblu, în comparaţie cu PC5, fondurile din partea UE au crescut 
pentru PC6, însă investiţiile realizate sunt proporţional mai puţin  
importante. Principala cauză este că participarea sectorului privat  
în general s-a redus (a se vedea punctul 55). Auditul desfășurat de 
Curte a evidenţiat cazuri în care fondurile alocate de UE erau mult mai mari decât resursele proprii angajate de organismele publice  
care participau la program, existând posibilitatea ca fondurile UE să 
înlocuiască pur și simplu resursele proprii ale participanţilor (a se  
vedea punctul 56).
 62.  PC6 a urmărit să ţină seama de nevoile particulare ale IMM-urilor și a 
stabilit în acest scop obiectivul de a le aloca cel puţin 15 % din totalul 
bugetului pentru priorităţile tematice (așa cum se întâmplă în cadrul 
PC7 aflat în derulare). Deși, în comparaţie cu PC5, au fost implicate mai 
multe IMM-uri în proiecte privind CDT, contribuţia comunitară alocată IMM-urilor în cadrul priorităţilor tematice s-a limitat la 10 % (în com-
paraţie cu 12 % în cadrul PC5). Primele rezultate pentru PC7 indică o 
descreștere și mai mare în acest sens (a se vedea punctele 39-40).
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?32
 63.  Curtea observă că PC6 nu a stimulat o sporire semnificativă a investiţiilor 
participanţilor în CDT, deși Consiliul European a stabilit ca obiectiv 
creșterea investiţiilor privind CDT în Uniunea Europeană până la 3 % din produsul intern brut, două treimi din aceste investiţii trebuind 
să provină din sectorul privat.
RECOMANDAREA NR. 3
EXAMINAREA CAUZELOR NIVELULUI SCĂZUT AL INVESTIŢIILOR
Comisia ar trebui să examineze diversele cauze (fie specifice pro-
gramului-cadru, fie exterioare acestuia) care se află la originea  
nivelului relativ scăzut, în raport cu obiectivele urmărite, al inves-
tiţiilor participanţilor în CDT și ar trebui să sugereze măsuri spe-cifice. Ar trebui să se pună la dispoziţie datele necesare care să  
permită monitorizarea efectului catalitic al finanţării comunitare 
a activităţilor privind CDT asupra investiţiilor realizate. Ar trebui 
să se reevalueze măsura în care sunt realiste obiectivele propuse, 
în special pentru IMM-uri și pentru sectorul privat.
 64.  Modul în care Comisia gestionează programul joacă un rol hotărâtor în 
asigurarea reușitei activităţilor derulate și în creșterea atractivităţii 
mecanismelor de finanţare pentru participanţii potenţiali. Structurile ușor de gestionat, claritatea obiectivelor, procedurile rapide și simple și monitorizarea proiectelor reprezintă factori determinanţi pentru eficacitatea programului-cadru.
 65.  Auditul desfășurat de Curte a pus în lumină o serie de probleme care au 
afectat eficacitatea acţiunilor finanţate de PC6. Este vorba, în special, 
de incertitudini în ceea ce privește rolul precis al instrumentelor, de 
multitudinea dispoziţiilor juridice, la care se adaugă orientări uneori 
insuficiente, de procesul de negociere din ce în ce mai îndelungat și 
adeseori netransparent, de numărul relativ mare de participanţi per 
subvenţie și de deficienţele constatate în monitorizarea proiectelor 
(a se vedea punctele 44-53).
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?33
RECOMANDAREA NR. 4
ÎMBUNĂTĂŢIREA CONDIŢIILOR DE GESTIONARE
Pentru a îmbunătăţi în special gestionarea proiectelor, precum și 
implementarea și evaluarea adecvată a acestora, Comisia ar trebui 
să pună la dispoziţie orientări clare în timp util, să mărească ritmul 
procedurilor de atribuire a subvenţiilor și să asigure o mai bună monitorizare a proiectelor.
  Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în 
ședinţa sa din 4 iunie 2009.
Pentru Curtea de Conturi
Pentru  Curtea  de Conturi
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Președinte
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?34
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
SINTEZĂ
III.
Comisia salută concluzia Curții privind suc-
cesul obținut de instrumentele auditate din 
cadrul PC6.
(i)
Programele-cadru au fost întotdeauna fon-
date pe o logică de intervenție riguroasă (în cadrul PC7, această logică este mai expli-
cită). Având în vedere în special incerti-
tudinea inerentă a rezultatelor cercetării,  
asigurarea încadrării exacte a tuturor obiec-
tivelor în definițiile stricte ale criteriilor  „SMART” reprezintă o provocare. Cu toate  acestea, aspectele esențiale ale consideren-telor de tip „SMART” au fost incluse în toate 
documentele legislative și de implementare 
din domeniul cercetării, lucru care poate  
fi demonstrat, de exemplu, prin existența  
„obiectivelor” în cadrul priorităților tema-tice ale PC6, în pofida faptului că această  
abordare nu era explicită în regulamentul  
financiar aplicabil la momentul elaborării  
și adoptării PC6. În cadrul PC7, toate pro-
gramele de lucru conțin declarațiile referi-
toare la impactul preconizat, care corespund 
obiectivelor, considerentelor și activităților prevăzute în programele specifice.
(ii)
Comisia consideră că anumite „rețele de  
excelență” au avut mai puțin succes decât  altele, însă mai multe RE au atins nive-
lul de integrare autosustenabilă. Aceasta  
a fost o consecință normală, având în  
vedere gama largă de domenii acoperite,  diverșii participanți la zeci de proiecte  diferite și realitățile colaborării în cadrul  consorțiilor.
În ceea ce privește proiectele integrate (PI), 
conform accepțiunii comune, acestea au  
avut în mare măsură succes, spre exemplu  
PI demonstrative în industrie în domeniul  
energiei și transportului. Multe proiecte au condus la lansări pe piață și aplicații comer-
ciale în urma finalizării cu succes a contrac-
telor PC6.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?35
(iii)
Comisia consideră că felul în care a gestionat 
instrumentele PC6 a avut un rol important 
în asigurarea succesului obținut de aceste  instrumente. Comisia a încercat în mod activ să soluționeze orice probleme apărute, în  
limitele impuse de cadrul legislativ existent. 
Proiectele de documente orientative au fost disponibile chiar înainte de lansarea PC6.
(iv)
PC6 (cu cele două instrumente noi ale sale, 
PI și RE) nu poate fi singurul remediu pentru provocările cu care se confruntă cercetarea europeană în ansamblu, în special deoarece acesta a reprezentat numai 5 % din totalul 
fondurilor europene pentru cercetare. De  
asemenea, într-un moment în care mii de  
proiecte finanțate prin acest program sunt 
încă în desfășurare, este prea devreme pen-tru realizarea unor comparații concludente 
cu PC5. În plus, Comisia consideră că PC6  
a dat un impuls semnificativ eforturilor de 
cercetare și că realizările obținute de PC6  
au fost substanțiale. Comisia este de acord 
cu constatările Curții în ceea ce privește  
participarea sectorului privat și dorește să menționeze că, dacă sunt luate în conside-
rare organizațiile publice și private implicate în activități comerciale (sectorul întreprin-derilor), ratele de participare sunt similare 
celor din cadrul PC5.
Comisia este de acord cu faptul că există  
dificultăți în legătură cu participarea  
IMM-urilor în cadrul PC6. Aceste aspecte au fost abordate în cadrul PC7.IV.
Programele-cadru au fost întotdeauna fon-date pe o logică de intervenție riguroasă,  
ceea ce a permis o evaluare și o monitori-zare eficace. În PC7, logica de intervenție  este mai explicită, împreună cu obiectivele 
și indicatorii de performanță care vor con-
tribui la consolidarea sistemului de evalu-are și monitorizare. În PC7, obiectivele de  
cercetare și obiectivele politicii de cerce-
tare sunt prevăzute în mod clar și explicit în 
cadrul programelor de lucru. Pentru fiecare 
temă, sunt definite obiectivele științifice,  sfera activităților și indicațiile cu privire la rezultatele așteptate.
V.
(i)
Comisia a evaluat PI și RE prin intermediul 
mai multor studii și rapoarte. În ceea ce  privește continuarea finanțării rețelelor de 
excelență ale PC6 în cadrul PC7, Comisia a 
ajuns la o concluzie similară celei formulate 
de Curte.
(ii)
Comisia analizează în permanență activitatea de cercetare în ansamblul ei, monitorizează 
politicile naționale de cercetare-dezvoltare și este implicată în mod activ în continu-area eforturilor de investiție în domeniul  
cercetării, în special prin metoda deschisă  de coordonare.
(iii)
Comisia este de acord că punerea la dispoziție a unor orientări clare și oportune, creșterea ritmului procedurilor de atribuire a con-tractelor și o mai bună monitorizare a pro-
iectelor sunt foarte importante. Comisia își 
îndeplinește obligațiile fiind în același timp 
nevoită să mențină în permanență un echili-
bru între două obiective greu de conciliat, și 
anume rapiditatea efectuării plăților și nece-
sitatea de a asigura distribuirea justificată a acestora către contractanți, toate acestea în 
contextul cadrului legislativ existent.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?36
INTRODUCERE
10.
PC6 a avut ca scop încurajarea participării  
IMM-urilor în toate domeniile și toate instru-
mentele, în special în contextul activităților efectuate în zonele tematice prioritare.
16.
Rata mai scăzută de succes a propunerilor  în cadrul PC6 față de cele din cadrul PC5  
este atribuită ratelor mai mari de înscriere 
în cadrul PC6. Ratele de înscriere depind de 
mai mulți factori complecși, cum ar fi gradul 
de detaliere din cererile de propuneri, fon-durile disponibile și metoda de evaluare.
OBSERVAȚII PRIVIND AUDITUL
20.-21.Ca răspuns la un audit anterior efectuat de Curte
1, Comisia a continuat să susțină că pro-
gramele-cadru au fost întotdeauna fondate 
pe o logică de intervenție riguroasă, care a 
fost elaborată în conformitate cu dispozițiile 
tratatului în diversele instrumente legislative și de implementare. În PC7, această logică  
este mai explicită, ceea ce va consolida eva-luarea și monitorizarea Comisiei. Asigura-rea încadrării exacte a tuturor obiectivelor în definițiile stricte ale criteriilor „SMART”  reprezintă o provocare, în special datorită  
incertitudinii, inerente, a rezultatelor cerce-tării. În pofida faptului că această abordare 
nu a fost explicită în regulamentul financiar 
aplicabil la momentul elaborării și adoptării 
programului PC6, elementele esențiale ale  abordării de tip „SMART” au fost luate totuși în considerare în programele de lucru ale  Comisiei în cadrul PC6. În cadrul PC7, care a fost dezvoltat pe baza unei evaluări deta-
liate ex ante  a impactului, toate programele 
de lucru conțin declarații privind impactul 
preconizat, care corespund obiectivelor,  
considerentelor și activităților prevăzute în 
programele specifice.
1 A se vedea răspunsurile Comisiei la Raportul special 
nr. 9/2007.24.
Comisia consideră că gradul ridicat de  
satisfacție per ansamblu în ceea ce privește 
cele două instrumente (RE și PI) exprimat  de participanții la controalele Curții este  foarte pozitiv. Având în vedere domeniul  
de aplicare diferit și profilul celor două  
instrumente, este normal faptul că partenerii privați au considerat PI mai potrivite pentru 
nevoile lor specifice.
27.
Deoarece propunerile corespund „așteptărilor”, iar proiectele realității și deoarece punerea în 
aplicare a proiectelor poate avea ca rezultat 
dificultăți neprevăzute, nu este surprinzător 
că evaluarea anumitor proiecte ar putea fi mai 
puțin pozitivă decât evaluarea propunerilor 
din care acestea provin.
30.
Comisia menționează că, în conformitate  
cu figura 5, în urma evaluării în ansamblu a 
calității proiectelor, acestea au primit cali-
ficarea „acceptabil” și „bine spre excelent” în procent de peste 80 %, ceea ce sugerează 
că participanții au alocat în mod adecvat  capacitățile lor de cercetare rețelei. Unul  dintre cele mai importante aspecte ale aces-tor noi instrumente, subliniat în repetate  rânduri în diverse documente orientative, a 
fost rolul sporit al consorțiilor (și, în special, al coordonatorilor) în ceea ce privește ges-
tionarea internă a proiectului. Este posibil 
să fie prea devreme pentru a se ajunge la o 
concluzie definitivă cu privire la modul în  care și/sau dacă obiectivul „parteneriatelor și activităților de cercetare autosustenabile pe termen lung” a fost atins.
Comisia observă comportamentul variabil al 
NE în programul-cadru. În cadrul anumitor 
priorități tematice, cum ar fi IST și NMP, RE 
au tendința de a atinge grade mai mari de 
dezvoltare durabilă decât în altele
2.
2  IST și NMP se referă la prioritățile tematice ale 
PC6 „tehnologiile societății informaționale” și „nanotehno-
logii și nanoștiințe, materialele multifuncționale bazate pe 
cunoaștere și noile procedee și dispozitive de producție”.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?37
31.
Comisia menționează declarația făcută chiar 
de către Curte conform căreia aproximativ  
două treimi din RE au realizat restructura-rea completă a activităților și integrarea  partenerilor, ceea ce reprezintă o proporție 
considerabilă.
33.
Este posibil ca anumite circumstanțe să fi  
împiedicat cooperarea cu mai mare eficaci-
tate a participanților. Aceasta este o carac-
teristică normală, legată în mod inextricabil de natura colaborării dintre diferiți actori  
ale căror obiective individuale de cercetare 
sunt complementare, însă diferite.
35.
Posibilitatea de a continua finanțarea anu-
mitor RE promițătoare prin PC7 este luată în considerare de la caz la caz. În mod concret, 
durata unei RE din cadrul PC6 poate fi pre-
lungită în cadrul PC7 pentru ca obiectivele 
sale să fie atinse, însă fără a se acorda o  
nouă finanțare (în prezent există cazuri de acest fel).
38.
Trebuie să se facă o distincție între even-tuala dimensiune a integrării financiare, în înțelesul orientărilor emise de către Comi-
sie pentru PI și principiul cofinanțării care guvernează orice proiect PC6. Nu a existat 
nicio cerință la adresa participanților la PI de 
atragere a altor surse de finanțare în afara 
propriei lor contribuții la cofinanțare. Comi-sia observă existența unui comportament  variabil în cadrul diferitelor arii tematice  ale programului-cadru în ceea ce privește  atragerea de fonduri suplimentare private  
și publice.
40.
În ceea ce privește PC7, încă este prea  
devreme pentru acest PC cu o durată de  șapte ani să se sugereze orice apreci-
ere definitivă în legătură cu participarea  
IMM-urilor.41.-43.
Comisia este de acord cu faptul că au existat 
dificultăți în ceea ce privește participarea  
IMM-urilor la PC6. Aceste aspecte au fost  abordate în cadrul PC7. De asemenea, pe  lângă finanțarea furnizată în urma apelu-
rilor la propuneri, PC7 sprijină programul  
comun Eurostars pentru IMM-uri, în temeiul articolului 169 din tratat cu până la 100 mili-
oane de euro. În program sunt implicate în 
comun țările EUREKA, acesta sprijinind pro-
iecte transnaționale inițiate și coordonate  
de IMM-uri performante din domeniul cerce-tării și dezvoltării. Se așteaptă ca Eurostars 
să contribuie la construirea spațiului euro-
pean de cercetare prin integrarea programe-
lor naționale participante într-un program  
comun la nivel european.
44.
Comisia consideră că prin concluzia Curții  
potrivit căreia instrumentele PC6 auditate  
au promovat în mod eficace colaborarea  
în domeniul cercetării între participanții  
la proiect (a se vedea punctul 58) este  pus într-o lumină favorabilă modul în care 
Comisia a gestionat aceste instrumente în  ansamblu. Comisia a încercat în mod activ  să soluționeze orice probleme apărute, în  limitele impuse de cadrul legislativ existent și continuă să procedeze în mod similar în 
cadrul PC7.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?38
45.
Comisia a furnizat materiale orientative acto-
rilor implicați, pentru a facilita înțelegerea acestora cu privire la noile instrumente. O  mare parte din coordonatorii și participanții 
la studiu par să fi înțeles distincția dintre  
cele două instrumente (a se vedea figura 7 din documentul emis de către Curte). De ase-
menea, este de așteptat ca acestea să fie mai 
bine înțelese de către coordonatori decât de 
către alți participanți. În general, comuni-
tatea europeană de cercetare a înțeles și a utilizat în mod corespunzător noile instru-
mente, lucru demonstrat și de figura 7.
46.
Unul dintre cele mai importante aspecte ale 
acestor noi instrumente, subliniat în repe-
tate rânduri în diferite documente orienta-tive, a fost rolul sporit al consorțiilor (și, în 
special, cel al coordonatorilor) în gestiona-
rea internă a proiectului.
47.
Comisia a pus în aplicare programele-cadru în modul cel mai adecvat posibil pentru a  asigura conformitatea cu diferitele dispoziții aplicabile.
48.
Comisia a acționat cât mai rapid cu putință, având în vedere întârzierea adoptării de  
către legiuitori a actelor normative privind 
PC6. În noiembrie 2002, cu mult înainte de 
întocmirea contractelor model, erau deja  disponibile broșuri detaliate și „dispoziții  privind punerea în aplicare” pentru toate  instrumentele. Numeroase documente ori-
entative fuseseră elaborate și publicate pe 
internet. De asemenea, evenimentele adre-
sate coordonatorilor, la care au fost invitate 
toate proiectele, au abordat în mod special 
întrebările pe care aceștia le-ar fi putut avea cu privire la specificul instrumentelor.49.
Comisia își exprimă satisfacția cu privire la 
aprecierea de către Curte a efortului său con-tinuu de a promova o mai bună înțelegere  a noilor instrumente în cadrul PC6, inclusiv 
răspunsul său rapid la evaluările externe. În 
general, comunitatea europeană de cerce-tare a înțeles și a utilizat în mod adecvat  
noile instrumente.
50.
Introducerea noilor instrumente a condus  inevitabil la necesitatea ca cei care au îna-
intat propuneri să se familiarizeze cu noile 
noțiuni în legătură cu negocierile care tre-
buie efectuate și cu datele care trebuie  
furnizate, elemente pentru care, de multe  
ori, a fost nevoie de contacte și schimburi  
suplimentare între participanți, un proces  care întotdeauna necesită mult timp. În plus, 
obligația impusă Comisiei de către legiui-
tor (în acest caz, Consiliul) de a obține un  
aviz (favorabil) cu privire la toate PI și RE  
care urmau să fie finanțate (indiferent de  cuantumul contribuției de la bugetul comu-
nitar) a contribuit la prelungirea procesului de încheiere a contractelor. De asemenea,  intervalul de timp este comparabil cu cel  al altor agenții importante de finanțare la  nivel mondial. În ceea ce privește procesul 
de negociere, modificările privind sfera de aplicare a proiectelor au fost întotdeauna  
făcute în contextul cadrului juridic al PC.
51.
Comisia este de acord cu observațiile Curții. Cu toate acestea, Comisia reamintește că  unul dintre cele mai importante aspecte ale acestor instrumente noi, subliniat în mod  repetat în diverse documente orientative, a fost rolul sporit al consorțiilor (și, în special, al coordonatorilor), în legătură cu gestiona-rea internă a proiectului.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?39
52.
Comisia susține cu fermitate importanța  
monitorizării proiectelor, efectuată prin-tr-o varietate de mijloace, inclusiv controlul detaliat de către șefii de proiect. Comisia  
recunoaște, cu toate acestea, că au existat 
anumite cazuri în care examinarea de către experți independenți nu a avut loc, de cele 
mai multe ori din motive individuale și  
specifice.
53.
Un model comun de raport de inspecție a  
fost elaborat pentru toate direcțiile generale 
din domeniul cercetării. A fost elaborat, de 
asemenea, un document orientativ de bază 
comun, care a fost transmis diferitelor ser-
vicii pentru a fi adaptat la necesitățile spe-
cifice ale acestora.
55.
Comisia este de acord cu constatările  
Curții. Totuși, Comisia dorește să sublinieze 
creșterea semnificativă – cu peste 1 miliard de euro – a contribuției Uniunii Europene la 
sectorul privat în cadrul PC6 în comparație cu PC5. Este, de asemenea, adevărat că  situația diferă în funcție de sector. Comisia consideră că PC6 a avut o influență pozitivă asupra competitivității în industrie. Mai mult 
decât atât, Comisia dorește să menționeze că atunci când sunt luate în considerare  
organizațiile publice și private implicate în 
activitățile comerciale (sectorul întreprin-
derilor) ratele de participare sunt similare  cu cele ale PC5.CONCLUZII 
ȘI RECOMANDĂRI
57.
Comisia consideră că programele-cadru au 
fost întotdeauna fondate pe o logică de  intervenție riguroasă. În cadrul PC6, instru-mentele legislative și programele de lucru  
ale Comisiei, precum și materialele infor-
mative de diverse tipuri au oferit un flux  coerent și bogat de informații referitoare  
la logica de intervenție, obiectivele, jus-
tificarea eforturilor și valoarea adăugată  
europeană a acestora, acțiunile avute în  
vedere, considerentele și cadrul operațional de aplicare al tuturor instrumentelor care  
trebuie utilizate și alte informații în ajuto-
rul persoanelor care au înaintat propuneri  
și participanților la proiect. Având în vedere 
în special incertitudinea, inerentă, a rezulta-
telor cercetării, asigurarea încadrării exacte 
a tuturor obiectivelor în definițiile stricte  ale criteriilor „SMART” reprezintă o provo-
care. În pofida faptului că această abordare 
nu era explicită în regulamentul financiar  
aplicabil la momentul elaborării și adoptării 
PC6, elementele esențiale ale abordării de  tip „SMART” au fost totuși incluse în progra-
mele de lucru ale Comisiei în cadrul PC6. În cadrul PC7, toate programele de lucru conțin declarații privind impactul preconizat, care corespund obiectivelor, considerentelor și  activităților prevăzute în programele speci-
fice. Comisia consideră că PC6 a fost moni-torizat și evaluat în mod adecvat.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?40
Recomandarea nr. 1
Comisia consideră că programele-cadru au 
fost întotdeauna fondate pe o logică de  intervenție riguroasă, ceea ce a permis o  
evaluare și o monitorizare eficace. În cadrul 
PC7, care s-a dezvoltat pe baza unei evaluări detaliate ex ante  a impactului, toate progra-
mele de lucru conțin declarații privind impac-tul preconizat, care corespund obiectivelor, considerentelor și activităților prevăzute în programele specifice. Aceasta va contribui la consolidarea sistemului de evaluare și moni-torizare. În cadrul PC7, obiectivele cercetării și obiectivele politicii de cercetare, inclusiv cele care au ca scop structurarea eforturilor de cercetare, sunt prevăzute în mod clar și 
explicit în programele de lucru, nemaifiind 
cuprinse complet în „instrumente”. Pentru  
fiecare temă pentru care se solicită propu-
neri, sunt definite obiectivele științifice,  
sfera activităților și indicațiile cu privire la 
rezultatele așteptate.
58.
Comisia salută concluzia Curții potrivit  
căreia instrumentele PC6 care au făcut obiec-
tul auditului au promovat un nivel adecvat de colaborare în domeniul cercetării între  
participanții la proiecte. Deoarece propune-rile corespund „așteptărilor” iar proiectele corespund realității și deoarece punerea în aplicare a proiectelor poate avea ca rezultat dificultăți neașteptate, nu este surprinzător 
că evaluarea anumitor proiecte ar putea fi  mai puțin pozitivă decât evaluarea propu-
nerilor din care acestea provin.59.
Au existat numeroase RE în care s-a realizat 
integrarea durabilă între parteneri, iar cali-tatea proiectelor în ansamblu a fost conside-
rată ridicată (evaluarea generală din figura 
5 arată calitatea RE ca fiind „acceptabilă” și „bună spre excelentă” cu un procent total  de peste 80 %). Aproximativ două treimi  
din RE au realizat restructurarea completă  
a activităților și integrarea între parteneri. Posibilitatea de a continua finanțarea anu-
mitor RE promițătoare din PC6 în cadrul PC7 
este abordată de la caz la caz. Concret, durata 
unei RE din cadrul PC6 poate fi prelungită, 
fără a se acorda o nouă finanțare (există, în prezent, cazuri de acest fel). De asemenea, 
pot fi avute în vedere noi RE în cazurile în  
care există justificările corespunzătoare.
60.
Trebuie să se facă distincție între eventuala 
dimensiune a integrării financiare și princi-piul cofinanțării care guvernează orice pro-
iect PC6. Nu a existat nicio cerință la adresa 
participanților la PI privind atragerea altor 
surse de finanțare, în plus față de propria  
lor contribuție la cofinanțare. Comisia a con-statat un comportament variabil în cadrul  
ariilor tematice ale programului-cadru în  ceea ce privește atragerea de fonduri supli-mentare private și publice.
Recomandarea nr. 2
Comisia a evaluat aceste instrumente PC6  prin diverse mijloace. În ceea ce privește  continuarea finanțării pentru RE din cadrul 
PC6, Comisia a ajuns la o concluzie similară 
în urma Raportului grupului de experți pri-vind viitorul rețelelor de excelență.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?41
61.
Comisia este de acord cu constatările Curții. 
Totuși, Comisia subliniază că aceasta nu a  diminuat contribuția programului-cadru la 
promovarea competitivității în industrie.
De asemenea, Comisia dorește să menționeze 
că atunci când sunt luate în considerare  organizațiile publice și private implicate în activități comerciale (sectorul întreprinderi-lor) ratele de participare sunt similare celor din cadrul PC5.
62.
În ceea ce privește PC7, încă este prea  devreme pentru acest program cu o durată de șapte ani să se sugereze orice aprecieri definitive privind participarea IMM-urilor.
63.
PC6 reprezintă o parte foarte mică (apro-
ximativ 5 %) din totalul finanțării alocate  cercetării în Europa și, prin urmare, sfera sa 
de influență într-un domeniu în care statele 
membre joacă cel mai important rol este,  
prin definiție, limitat. Totuși, Comisia con-
sideră că PC6 a dat un impuls semnificativ 
eforturilor de cercetare.
Recomandarea nr. 3
Comisia examinează în mod constant  
activitatea de cercetare în ansamblul ei,  monitorizează politicile naționale de cer-cetare-dezvoltare și este implicată activ în eforturile de continuare a investițiilor în cer-cetare, în principal prin metoda deschisă de coordonare.65.
Comisia a încercat în mod activ să soluționeze 
orice probleme apărute, în limitele impuse de cadrul legislativ existent. Comisia  
menționează că numărul mare de proiecte  
din cadrul noilor instrumente, ceea ce indică implicarea a mii de participanți la aceste  proiecte, precum și rezultatele lor în general 
bune, arată că orice neajunsuri ar fi existat, 
acestea nu au avut o importanță majoră pen-tru utilizarea în ansamblu a PI și RE.
Recomandarea nr. 4
Comisia este de acord că orientările clare și oportune, procesele mai rapide de atribuire a contractelor și monitorizarea mai adecvată 
a proiectelor sunt elemente foarte impor-
tante pentru punerea în aplicare a unui pro -
gram-cadru european pentru cercetare.  
Comisia își îndeplinește obligațiile fiind în 
același timp nevoită să asigure în permanență 
un echilibru între două obiective dificil de conciliat, și anume rapiditatea efectuării  
plăților și necesitatea de a asigura distribu-
irea justificată a acestora către contractanți, 
toate acestea în contextul actualului cadru 
legislativ.

RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 8/2009 – „Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării : au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?43
Curtea de Conturi Europeană
Raportul special nr. 8/2009
„Reţelele de excelenţă” și „proiectele integrate” ale politicii comunitare în domeniul cercetării: 
au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente?
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene2009 — 41 p. — 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-423-4
doi:10.2865/69063

Cum vă puteți procura publicațiile Uniunii Europene?
Publicații de vânzare:
• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• de la librăria pe care o frecventați, menționând titlul, editura și/sau numărul ISBN;•  contactând direct unul dintre agenții noștri de vânzări. Puteți obține datele de 
contact ale acestora vizitând http://bookshop.europa.eu sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
Publicații gratuite:• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  la reprezentanțele sau delegațiile Comisiei Europene. Puteți obține datele 
de contact ale acestora vizitând http://ec.europa.eu sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
CEL DE AL ȘASELEA PROGRAM-CADRU A FOST INTRODUS DE UE 
PENTRU A PROMOVA CERCETAREA ȘI DEZVOLTAREA TEHNOLOGICĂ DE LA NIVEL EUROPEAN ÎN PERIOADA 2002-2 006. CURTEA A ANALIZAT 
MĂSURA ÎN CARE CELE DOUĂ INSTRUMENTE PRINCIPALE, „REŢELELE 
DE EXCELENŢĂ”  ȘI „PROIECTELE INTEGRATE” , AU CONTRIBUIT EFECTIV LA ÎNDEPLINIREA OBIECTIVELOR PROGRAMULUI. CONCLUZIA CURŢII A FOST CĂ ACESTE INSTRUMENTE AU CONTRIBUIT LA OBIECTIVUL GENERAL DE ÎNCURAJARE A UNEI COLABORĂRI EFICACE ÎN DOMENIUL CERCETĂRII, DAR CĂ OBIECTIVELE SPECIFICE ALE ACESTORA NU AU FOST ÎNDEPLINITE DECÂT PARŢIAL.
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂQJ-AB-09-010-RO-C