RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 13.6.2007 
COM(2007) 323 final 
2007/0109 (CNS)   
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE CONSILIU 
privind rezultatele ajutoarelor autoriza te în Finlanda pentru anumite cantit ăţi de 
seminţe şi anumite cantit ăţi de semin ţe de cereale 
Propunere de 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1947/2005 în ceea ce prive şte ajutoarele 
naţionale acordate de Finlanda pentru semin ţe şi seminţe de cereale 
(prezentat ă de Comisie)  
  
{SEC(2007) 799} 
 
RO 2   RO CUPRINS 
1. I NTRODUCERE ............................................................................................................... 3 
2. S ISTEMUL DE AJUTOARE NA ŢIONALE PENTRU PRODUC ŢIA DE SEMIN ŢE......................... 3 
2.1. Ajutoare pentru semin ţele de cereale ........................................................................... 3 
2.2. Ajutoare pentru semin ţele de graminee/trifoi .............................................................. 4 
2.2.1. Produc ţie ...................................................................................................................... 4 
2.2.2. Punere în aplicare...................................................................................................... ... 5 
2.2.3. Modificarea ajutorului.................................................................................................. 5 
2.2.4. Diferen ţierea ajutorului în func ţie de regiune .............................................................. 5 
2.2.5. Soiurile de semin ţe din fiecare specie eligibil ă pentru ajutoare (anexa V).................. 6 
2.2.6. Trifoi ro şu (Trifolium pratense L. ) – anexa VI, tabelul 1 ............................................ 6 
2.2.7. Timoftic ă (Phleum pratense L. ) – anexa VI, tabelul 2................................................. 6 
2.2.8. P ăiuş de livadă (Festuca pratensis huds. ) – anexa VI, tabelul 3.................................. 7 
2.2.9. Golomoz ( Dactilis glomerata L. ) – anexa VI, tabelul 4 .............................................. 7 
2.2.10. Raigras ( Lolium perene L. ) – anexa VI, tabelul 5........................................................ 7 
3. I MPORTURILE DE SEMIN ŢE ÎN FINLANDA ....................................................................... 8 
3.1. Importurile de semin ţe de cereale – anexa VII, tabelele 1 şi 2 .................................... 8 
3.2. Importurile de semin ţe de graminee/trifoi – anexa VII, tabelul 3................................ 8 
4. A LTE SISTEME DE AJUTOR ÎN FINLANDA ........................................................................ 8 
5. A SPECTE ALE PRODUC ŢIE DE SEMIN ŢE DE GRAMINEE /TRIFOI ÎN FINLANDA ŞI ÎN UE-15 9 
6. S ISTEMUL DE PL ĂŢI UNICE ........................................................................................... 10 
7. R EZUMAT ŞI OBSERVA ŢII............................................................................................. 10 
7.1. Temei juridic ............................................................................................................. . 10 
7.2. Punerea în aplicare a sistemului................................................................................. 10 
7.3. Alte sisteme de ajutor................................................................................................. 10 7.4. Sistemul de pl ăţi unice ............................................................................................... 10 
7.5. Multiplicarea în alte ţări............................................................................................. 11 
7.6. Produc ţia de semin ţe de cereale ................................................................................. 11 
7.7. Importuri în Finlanda ................................................................................................. 11 
8. P
ROPUNERE ................................................................................................................. 11 
 
Notă: Anexele la care se face trimitere în prezentul raport pot fi g ăsite într-un document 
de lucru al Comisiei care înso ţeşte acest raport.  
(http://ec.europa.eu/agriculture /markets/seeds/index_en.htm ) 
 
RO 3   RO RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE CONSILIU 
privind rezultatele ajutoarelor autoriza te în Finlanda pentru anumite cantit ăţi de 
seminţe şi anumite cantit ăţi de semin ţe de cereale 
1. INTRODUCERE  
În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CEE) nr. 2358/711, Decizia 
2001/60/CE a Comisiei din 9 ianuarie 20012 a autorizat Finlanda s ă acorde ajutoare 
pentru semin ţele de cereale pân ă la 31 decembrie 2005 (a se vedea anexa I), iar 
Decizia 2001/61/CE a Comisiei din 9 ianuarie 20013 a autorizat Finlanda s ă acorde 
ajutoare pentru semin ţele de trifoi ro şu, timoftic ă, păiuş de livadă, golomoz şi raigras 
până la 31 decembrie 2005 (a se vedea anexa II). 
În temeiul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1947/2005 al 
Consiliului, Comisia trebuie s ă transmită Consiliului, înainte de 1 ianuarie 2006 şi pe 
baza informa ţiilor furnizate în timp util de c ătre Finlanda, un raport privind 
rezultatele ajutoarelor auto rizate pentru anumite cantit ăţi de semin ţe şi pentru 
anumite cantit ăţi de semin ţe de cereale, înso ţit de propunerile necesare. 
Prezentul raport se bazeaz ă pe informa ţiile furnizate periodic de autorit ăţile 
finlandeze.  
2. SISTEMUL DE AJUTOARE NA ŢIONALE PENTRU PRODUC ŢIA DE SEMIN ŢE 
Ambele autoriza ţii acoperă exclusiv soiurile de cereale şi soiurile de graminee/trifoi 
enumerate în catalogul finlandez şi care, cu excep ţia unor mici cantit ăţi cultivate în 
regiunile de la grani ţa Finlandei, se cultiv ă exclusiv în statul membru în cauz ă. 
Autorizaţia privind ajutoarele pentru semin ţe de cereale stabile şte o limită maximă a 
cantităţii eligibile la 100 000 de tone şi un nivel maxim al ajutorului de 2,523 EUR 
per 100 de kilograme, reprezentând o sum ă maximă de 2 523 MEUR (a se vedea 
anexa I). 
În cazul ajutoarelor pentru produc ţia de semin ţe de graminee/trifoi, autoriza ţia 
stabileşte per specie o limit ă maximă a ajutorului la hectar şi per suprafa ţă eligibilă, 
reprezentând o sum ă maximă de 1 814 MEUR (a se vedea anexa II).  
2.1. Ajutoare pentru semin ţele de cereale 
În perioada 2000–2005, produc ţia de semin ţe de cereale a crescut cu 23%, de la 
57 309 tone la 70 531 de tone. 
                                                 
1 JO L 246, 5.11.1971, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) 
nr. 1782/2003 (JO L 270, 21.10.2003, p. 1). Regulament abrogat şi înlocuit de Regulamentul (CE) 
nr. 1947/2005. JO L 312, 29.11.2005, p 3. 
2 JO L 21, 23.1.2001, p. 17. 
3 JO L 21, 23.1.2001, p. 18. 
 
RO 4   RO În cursul aceleia şi perioade, produc ţia de semin ţe de orz a crescut cu 62%, cea de 
grâu de prim ăvară cu 163%, iar cea de grâu de toamn ă cu 70%. Pe de alt ă parte, 
producţia de semin ţe de ovăz a scăzut cu 32%, iar cea de secar ă cu 10%. 
Tabelul 1 con ţine informa ţiile primite de la autorit ăţile finlandeze. Tabelul acoper ă 
perioada 2000–2005. 
Tabelul 1 Produc ţia de semin ţe certificate de cereale (î n tone) în Finlanda, în 
perioada 2000–2005 
Cereală 2000 2001 2002 2003 2004 2005 variaţie % 
2000/20005
Orz 24 638 24 206 25 578 26 074 36 551 39 912 62% 
Ovăz 27 510 24 889 25 635 24 209 20 431 18 665 –32% 
Secară 660 569 887 1 394 315 592 –10% 
Grâu de prim ăvară 3 976 4 909 7 023 11 362 10 252 10 471 163% 
Grâu de toamn ă 525 861 1 056 1 141 1 552 892 70% 
Total 57 309 55 434 60 179 64 180 69 101 70 531 23% 
Sursă: informaţii comunicate de Finlanda.  
Deşi nivelul ajutorului este st abilit per 100 kg, media estimat ă per hectar pentru 
perioada 2000–2005 este de apr oximativ 68 €/ha, iar tendin ţa este ascendent ă, după 
cum reiese din tabelul 2. 
Tabelul 2 Estimare a nivelulu i ajutorului pentru semin ţele de cereale per hectar, 
pe baza productivit ăţii medii istorice şi a unui nivel al ajutor ului de 2,523 EUR per 
100 kg 
 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Media  
2000 – 2005
Producţie (kg):  57 308 772 55 434 443 60 178 667 64 179 629 67 723 135 70 531 482 62 559 355 
Suprafaţă (ha) 27 324 24 436 20 639 21 379 21 699 23 341 23 136 
Productivitate 
(kg/ha) (1) 2 097 2 269 2 916 3 002 3 121 3 022 2 704 
Nivelul 
ajutorului (€/ha)  52,9 57,2 73,6 75,7 78,7 76,2 68,2 
(1) Producţia medie de orz, ov ăz, secară, grâu de iarn ă şi de primăvară. 
În cursul perioadei 2000–2005, produc tivitatea medie în cazul semin ţelor de cereale 
a crescut cu 44%, iar nivelul ajutorul ui per hectar a evoluat în consecin ţă în mod 
similar. 
Soiurile de semin ţe de cereale care au be neficiat de ajutoare na ţionale în perioada 
2000–2005 sunt indicate în anexa III. Din list ă reiese în mod clar c ă numărul 
soiurilor, în special în cazul orzului, a crescut considerabil. 
2.2. Ajutoare pentru semin ţele de graminee/trifoi 
2.2.1.  Producţie 
Producţie de semin ţe de graminee/trifoi în perioada 2000–2005 a sc ăzut de la un 
maxim de 4 685 de tone în 2001 la 1 654 de tone în 2004, sc ăderea fiind cauzat ă în 
principal de varia ţiile climatice. Cu toate acestea, dup ă cum reiese din tabelul 3, 
 
RO 5   RO producţia obţinută în 2004 s-a situat sub media celor şase ani (3 163 de tone). 
Timoftica este cea mai important ă specie. 
Tabelul 3 Produc ţia de semin ţe certificate de graminee/trifoi (în tone) în Finlanda, 
în perioada 2000–2005 
Specie  2000 2001 2002 2003 2004 2005 variaţie %
2000/2005
Trifoi roşu 53 125 68 62 4 52 –2% 
Timoftică 2 151 3 781 3 541 2 594 1 319 1 908 –11% 
Păiuş de livadă 423 732 468 454 318 700 66% 
Golomoz  6 3 0 2 0 0  
Raigras  45 44 31 38 13 43 –6% 
Total 2 678 4 685 4 108 3 150 1 654 2 703 1% 
Sursă: informa ţii comunicate de Finlanda.  
2.2.2.  Punere în aplicare 
În perioada 2000–2005, autorit ăţile finlandeze au introdus, din proprie ini ţiativă, 
anumite ajust ări ale sistemului de acordare a ajutoarelor, şi anume modificarea 
nivelului ajutorului per hectar în cazul dep ăşirii suprafe ţei maxime autorizate, 
precum şi o diferen ţiere a nivelului ajut orului per regiune. 
2.2.3.  Modificarea ajutorului 
În perioada 2000–2005 au existat mai multe cazuri în care suprafa ţa aprobat ă de 
Finlanda şi pe care se produceau semin ţe a depăşit suprafa ţa maximă indicată în 
Decizia 2001/61/CE a Comisiei. 
Au fost aplicate dou ă metode de distribuie a ajutoarelor în acest caz. 
Mai întâi, în perioada 2000–2002, a fost calculat ă un plafon prin înmul ţirea 
suprafeţei maxime cu nivelul maxim al ajutorului per hectar, astfel cum a fost definit 
de decizia Comisiei.  Plafonul respectiv a fost apoi împ ărţit la suprafa ţa naţională 
aprobată, care dep ăşea suprafa ţa maximă autorizat ă, rezultând astfel un nivel redus al 
ajutorului per hectar.   
În 2003 a fost introdus conceptu l de coeficient de ajutor unitar, defini t ca „raportul 
dintre o unitate eligibil ă pentru ajutor şi obiectul unei cereri de ajutor, pentru care 
ajutorul este pl ătit.” 
Atunci când suprafa ţa naţională maximă a fost dep ăşită, suprafaţa eligibilă pentru 
ajutor a fost calculat ă utilizând coeficient ul de ajutor unitar şi reducând în mod linear 
suprafaţă aprobată a tuturor solicitan ţilor. 
În practic ă, utilizarea unui coeficient de aj utor unitar mai mic de unu determin ă, la 
nivelul fermierului, acordarea unui ajutor doa r pentru o parte din fiecare hectar care 
face obiectul unei cereri. 
2.2.4.  Diferenţierea ajutorului în func ţie de regiune 
În 2004 şi 2005, nivelul ajutoarelor acordate produc ătorilor de semin ţe a variat în 
funcţie de regiune (a se vedea anexa IV). Ni velul ajutorului a fo st structurat pe dou ă 
 
RO 6   RO categorii: o categorie pentru regiunile A şi B situate în sudul Finlandei şi o altă 
categorie pentru regiunile C1-C4 situate în nordul ţării. 
Motivul stabilirii unei diferen ţieri în func ţie de regiune a fost evitarea unor eventuale 
supracompens ări ca urmare a introducerii unor pl ăţi naţionale suplimentare pentru 
sistemul de agromediu apli cabil numai în regiunile A şi B. 
2.2.5.  Soiurile de semin ţe din fiecare specie eligibil ă pentru ajutoare (anexa V) 
În perioada 2000–2005, lista soiurilor de semin ţe din fiecare specie care beneficiaz ă 
de ajutoare na ţionale autorizate s-a m ărit considerabil, în special pentru timoftic ă şi 
trifoi roşu. 
Anexa VI indic ă, pentru perioada 2000–2005, evolu ţia speciilor care au beneficiat de 
ajutor, detalii privind produc ţia, suprafa ţa aprobat ă după inspecţie, productivitatea, 
suprafaţa care corespunde nivelu lui maxim al ajutorului şi nivelul ajutorului per 
hectar. Observa ţiile din urm ătoarele paragrafe sunt formul ate pe baza unei analize a 
acestor date. Aceast ă analiză face trimitere la nivelul mediu al productivit ăţii pentru 
UE-15, care poate fi g ăsit în tabelul 1 din anexa VIII. 
2.2.6.  Trifoi roşu (Trifolium pratense L. ) – anexa VI, tabelul 1 
În perioada 2000–2005 a existat o fluctua ţie semnificativ ă a cantităţii totale de trifoi 
roşu cultivat în Finlanda, de la 125 de tone în 2001 la 4 tone în 2004. Sc ăderea a fost 
cauzată în principal de o reducere dramatic ă a productivit ăţii (de la 188 la 10 kg/ha) 
şi într-o m ăsură mult mai mic ă de reducerea suprafe ţelor. 
Productivitatea medie în UE-15 în perioa da 2000–2005 a variat de la 260 kg/ha în 
2004 la 380 kg/ha în 2000. 
În plus, suprafa ţa aprobat ă după inspecţie a depăşit de dou ă ori suprafa ţa maximă 
autorizată, în 2001 şi 2002, şi a condus la un nivel redus al ajutorului per hectar. 
2.2.7.  Timoftică (Phleum pratense L. ) – anexa VI, tabelul 2 
Producţia de timoftic ă a fluctuat, de asemenea, în perioada 2000–2005, de la 3 781 
de tone în 2001 la 1 319 tone în 2004. Atât varia ţia productivit ăţii, cât şi cea a 
suprafeţelor au condus la diferen ţe în volumul produs. Produc tivitatea a oscilat între 
527 kg/ha în 2001 şi 236 kg/ha în 2004. 
În medie, productivitatea medie ob ţinută în UE-15 în perioada 2000–2005 a variat 
între 280 kg/ha şi 530 kg/ha. Productivitatea înregistrat ă la timoftic ă în Finlanda este 
comparabil ă cu media ob ţinută în UE-15 în perioada respectiv ă. 
Pe lângă aceasta, suprafa ţa aprobat ă după inspecţie pentru cultivarea de timoftic ă a 
depăşit suprafa ţa maximă autorizat ă prin Decizia 2001/61/CE a Comisiei în cursul 
perioadei complete, în special în anii 2001, 2002 şi 2003, când suprafa ţa maximă 
autorizată a fost dep ăşită cu peste 40%. 
Depăşirea suprafe ţei maxime autorizate a condus la o reducere a ajutor ului per hectar 
în perioada 2000–2002. Începând cu 2003 s-a folo sit un coeficient de ajutor unitar, 
care a fost de 0,70 în 2003, de 0,89 în 2004 şi de 0,97 în 2005. 
 
RO 7   RO 2.2.8.  Păiuş de livadă (Festuca pratensis huds. ) – anexa VI, tabelul 3 
Producţia de păiuş de livadă a evoluat de la un nivel ma xim de 732 de tone în 2001 la 
318 tone în 2004. 
Nivelurile de productivitate din pe rioada 2000–2005 au înregistrat fluctua ţii, variind 
de la 444 kg/ha în 2001 la 200 kg/ha în 2004. 
Productivitatea medie în UE-15 în peri oada 2000–2005 a oscilat între 530 kg/ha şi 
750 kg/ha. 
În plus, suprafa ţa aprobat ă după inspecţie a depăşit suprafa ţa maximă autorizat ă în 
fiecare an, o dep ăşire substan ţială de 44% fiind înregistrat ă în 2003.  
În perioada 2000–2002 aceasta a condus la un nive l redus al ajutorului. Coeficientul 
de ajutor unitar aplicat a fo st de 0,68 în 2003, de 0,75 în 2004 şi de 0,74 în 2005. 
2.2.9.  Golomoz ( Dactilis glomerata L. ) – anexa VI, tabelul 4 
Producţia a oscilat între 6 tone în 2000 şi zero tone în 2004 şi 2005. 
Nivelul productivit ăţii de semin ţe de golomoz a variat de la 339 kg/ha în 2003 la 
23 kg/ha în 2002. 
În perioada 2000–2005, productivitatea medie în UE-15 a oscila t între 790 kg/ha şi 
1 020 kg/ha. 
În perioada 2000–2003, suprafa ţa aprobat ă după inspecţie pentru produc ţia de 
seminţe de golomoz nu a dep ăşit suprafa ţa maximă indicată în Decizia 2001/61/CE a 
Comisiei, iar în 2004 şi 2005 nu au existat suprafe ţe aprobate. În consecin ţă, nivelul 
ajutorului per hectar nu s- a modificat în perioada 2000–2003. 
Există o evident ă diminuare a interesului pentru produc ţia de semin ţe de golomoz. 
2.2.10.  Raigras ( Lolium perene L. ) – anexa VI, tabelul 5 
Producţia a variat de la 45 de tone  în 2000 la 13 tone în 2004. 
Productivitatea înregistrat ă la semin ţele de raigras în Finlanda a oscilat între 
651 kg/ha în 2000 şi 180 kg/ha în 2004. 
Productivitatea medie în UE-15 în perioada 2000–2005 a variat între 1 090 kg/ha şi 
1 510 kg/ha. 
Pentru perioada 2000–2005, suprafa ţa aprobat ă după inspecţie a rămas în limitele 
suprafeţei maxime indicate de decizia Comisiei.  Ajutorul acordat per hectar nu s-a 
modificat şi a atins nivelul maxim.  
 
RO 8   RO 3. IMPORTURILE DE SEMIN ŢE ÎN FINLANDA  
3.1. Importurile de semin ţe de cereale – anexa VII, tabelele 1 şi 2 
Importurile de semin ţe de cereale au crescut de la 39 de tone în 2000 la 118 tone în 
2004, dar au sc ăzut la 5 tone în 2005 (anexa VII, tabelul 1). 
În 2000, procentul de import/produc ţie a fost de 0,007%, iar în 2005 acest procent a 
avut o valoare şi mai mic ă. 
Cantitatea total ă de semin ţe de cereale disponibil ă pe piaţa finlandez ă, asigurat ă de 
producţia internă şi de importuri (nu au fost exportate semin ţe de cereale), a fost de 
57 347 de tone în 2000 şi de 70 536 de tone în 2005 (anexa VII, tabelul 2). 
Importurile de semin ţe de cereale în Finlanda au  înregistrat o oarecare cre ştere 
într-un anumit segment al perioadei acoperite, observându-se o cre ştere temporar ă în 
2003; cu toate acestea, chiar şi în 2003, importurile au  reprezentat doar o mic ă parte 
din cantitatea total ă de semin ţe de cereale disponibil ă pe piaţa finlandez ă. 
3.2. Importurile de semin ţe de graminee/trifoi – anexa VII, tabelul 3 
Importurile de semin ţe de graminee/trifoi au sc ăzut considerabil în perioada 2000–
2005. Cantitatea total ă a scăzut cu 79%, de la 712 tone  în 2000 la 152 de tone în 
2005. În 2002 s-a înregistrat un minim de 142 de tone. Sc ăderea a fost cauzat ă în 
principal de o reducere a importurilor de semin ţe de timoftic ă şi de păiuş de livadă. 
Producţia de semin ţe certificate de graminee în Finlanda în perioada 2000–2005 a 
fost de 2 678 de tone în 2000 şi de 2 703 tone în 2005.  Partea reprezentat ă de 
importuri a fost de 27%, 5% şi respectiv 6% din produc ţia internă de semin ţe de 
graminee/trifoi în 2000, 2003 şi 2005. 
Din datele con ţinute în tabelul 4 din anexa VII, în  special din cele privind importurile 
din 2004, reiese c ă importurile au compensat par ţial scăderea înregistrat ă de 
producţia locală în cursul aceluia şi an. În aceste condi ţii, se poate deduce c ă 
seminţele destinate pie ţei finlandeze pot fi produs e în afara Finlandei. 
În cele din urm ă, faptul că producţia naţională de semin ţe de graminee/trifoi poate fi 
înlocuită de importuri atunci când înregistreaz ă un nivel redus arat ă că producţia 
naţională se află în concuren ţă cu importurile pe acelea şi pieţe. 
4. ALTE SISTEME DE AJUTOR ÎN FINLANDA  
Sisteme de ajutor bazate pe Actul de aderare  
În conformitate cu articolul 142 din Actul de aderare, pentru Finlanda şi Suedia a fost 
creat un sistem de ajutoare na ţionale pe termen lung, date fiind condi ţiile climatice 
speciale (ajutorul nordic). În Finlanda, acest sistem se aplic ă în regiunile C1-C4 (a se 
vedea anexa IV), iar nivelul ajutoarelor respective cre şte pe măsură ce se avanseaz ă 
spre nord. Ajutoarele se pl ătesc per cap de animal, per hectar sau ca prim ă de 
abatorizare în regiunile C3 şi C4. 
În conformitate cu articolul 141 din Actul de aderare, exist ă un sistem de ajutor care 
permite acordarea unor ajutoare tranzitorii şi descresc ătoare în regiunile A şi B (a se 
 
RO 9   RO vedea anexa IV) pentru sectorul horticol şi zootehnic. Sistemul const ă într-un ajutor 
pentru investi ţii cu un nivel mai ridicat fa ţă de cel normal, precum şi de un ajutor de 
venit. 
Alte sisteme de ajutor  
Pe lângă sistemele men ţionate anterior, în Finlanda a existat şi un sistem na ţional de 
ajutor de agromediu. Decizia privind aj utorul vizat la articolul 141 autorizeaz ă un 
ajutor de agromediu suplimentar, sub forma unor stimulente financiare în valoare de 
până la 130% din plata de baz ă. Stimulentele financiare completau pl ăţile pentru 
agromediu cofinan ţate şi variau în func ţie de cultur ă. 
În ultimul rând, un sistem na ţional pentru zonele cele mai defavorizate a fost aprobat 
în martie 2005. Acest sistem  permite acordarea unei pl ăţi de bază şi, în anumite 
cazuri, a unei pl ăţi suplimentare pentru suprafe ţele eligibile pentru plata 
compensatorie cofinan ţată. Aceste pl ăţi se adaug ă plăţilor compensatorii cofinan ţate. 
Anexa XI con ţine o scurt ă prezentare general ă a sprijinului financiar pe care un 
producător îl poate primi în 2005 prin diverse programe, în completarea ajutoarelor 
naţionale pentru produc ţia de semin ţe de graminee/trifoi şi de cereale. 
5. ASPECTE ALE PRODUC ŢIE DE SEMIN ŢE DE GRAMINEE /TRIFOI ÎN FINLANDA ŞI ÎN 
UE-15 
Anexa VIII con ţine o prezentare general ă privind produc ţia, preţurile medii şi 
productivitatea medie înregistrate în UE-15 în perioada 2000–2005. Anexa 
respectivă include şi o compara ţie cu datele din Finlanda. 
Din aceast ă prezentare reiese c ă: 
– productivitatea înregistrat ă în Finlanda la semin ţe se situeaz ă în principal sub 
media ob ţinută în UE-15, cu excep ţia nivelului productivit ăţii la semin ţele de 
timoftică, acesta fiind, în medie, sim ilar (anexa VIII, tabelul 1); 
– preţurile medii în Finlanda sunt în general superioa re celor din UE-15, în 
special în cazul trifoiului ro şu (anexa VIII, tabelul 2); 
– încasările de pe pia ţa finlandez ă provenite din produc ţia de semin ţe sunt, în 
general, mai mici d ecât media înregistrat ă în UE-15 (anexa VIII, tabelul 3); 
– nivelul mediu al ajutoare lor acordate per hectar în  Finlanda pentru produc ţia de 
seminţe, inclusiv ajutoarele UE şi cele naţionale pentru perioada 2000–2004, 
depăşesc cu mult media UE-15, o excep ţie fiind cazul golomozului 
(anexa VIII, tabelul 6); 
– încasările totale finlandeze (inclusiv încas ările pieţei şi ajutoarele) pentru 
producţia de semin ţe, înregistrate în perioada 2000–2004 per hectar, dep ăşesc 
în majoritatea anilor media UE-15 în cazul trifoiului ro şu şi al timofticii, dar 
sunt inferioare mediei UE-15 pentru p ăiuşul de livad ă şi raigras; datele din 
Finlanda pentru p ăiuşul de livad ă sunt insuficiente pe ntru realizarea unei 
comparaţii cu cifrele ob ţinute în UE-15 (anexa VIII, tabelul 7). 
 
RO 10   RO 6. SISTEMUL DE PL ĂŢI UNICE  
De la începutul lui 2006 Finlanda aplic ă sistemul de pl ăţi unice, utilizând un model 
regional, hibrid şi dinamic. Finlanda este împ ărţită în trei regiuni, iar aproximativ 
80% din sprijinul acordat în cadrul PAC este transferat în plata regional ă în rate fixe. 
În acelaşi timp, anumite pl ăţi rămân cuplate şi sunt plătite sub form ă de completare la 
plăţile în rate fixe. Obiectivul este  acela de a se ajunge la o plat ă în rate fixe în toate 
sectoarele pân ă în 2016, reducând gradual nivelul pl ăţilor complementare. 
Toate ajutoarele pentru culturi arabile şi ajutoarele comunitare pentru semin ţe sunt 
decuplate în întregime, cu excep ţia produc ţiei de semin ţe de timoftic ă (Phleum 
pratense  L.), în cazul c ăreia ajutoarele r ămân cuplate, în conformitate cu articolul 99 
din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului. Men ţinerea ajutoarelor cuplate 
în cazul produc ţiei de semin ţe de timoftic ă va garanta aproape sigur un nivel ridicat 
în continuare al produc ţiei de acest tip în Finlanda. 
7. REZUMAT ŞI OBSERVA ŢII 
7.1. Temei juridic 
Dispoziţia conţinută de regulamentul de baz ă, introdus ă prin intermediul Actului de 
aderare şi care permite Finlandei s ă acorde ajutoare na ţionale, pare s ă fie de natur ă 
tranzitorie, dat fiind c ă textul permite Comisiei s ă trimită Consiliului nu numai un 
raport, ci şi „propunerile necesare” privind sistemul na ţional de ajutor. 
7.2. Punerea în aplicare a sistemului 
Finlanda este autorizat ă să acorde ajutoare cultivator ilor în limitele suprafe ţelor şi 
sumelor stabilite prin  Deciziile 2001/60/CE şi 2001/61/CE. 
În 2000–2002, ajutoarele par a fi fost  distribuite pentru suprafa ţa totală de produc ţie, 
care a dep ăşit în unele cazuri suprafa ţa autorizat ă, conducând la un nivel redus al 
ajutoarelor. Dup ă 2002, a fost utilizat ă metoda coeficientului  de ajutor unitar. 
7.3. Alte sisteme de ajutor 
Majoritatea sistemelor enumer ate în capitolul 4, cu excep ţia sistemului bazat pe 
articolul 141 din Actul de aderare, au ca principal obiectiv oferirea unei compens ări 
pentru condi ţiile climatice dificile  cu care se confrunt ă fermierii finlandezi. 
Prin urmare, motivul introducerii multo ra dintre aceste sisteme este acela şi cu 
motivul introducerii ajutoarelor na ţionale pentru produc ţia de semin ţe, iar natura 
cumulativ ă a sistemelor de ajutor  create din cauza condi ţiilor climatice este evident ă. 
Deoarece sistemele de ajutor au acela şi obiectiv, este necesar ă o reexaminare a 
relaţiei dintre sistemul na ţional de ajutor pentru semin ţe şi seminţe de cereale 
(existent deja de 12 ani) şi alte sisteme de ajutor. 
7.4. Sistemul de pl ăţi unice 
Finlanda a optat pentru aplicarea de la 1 ianuarie 2006 a unui model regional, hibrid 
şi dinamic, decuplând ajutoarele co munitare pentru culturi arabile şi pentru sectorul 
seminţelor, cu excep ţia seminţelor de timoftic ă, în cazul c ărora ajutoarele vor r ămâne 
 
RO 11   RO cuplate. Continuarea pe termen nelimitat a sistemului na ţional de ajutor pentru 
producţia de semin ţe şi de semin ţe de cereale ar însemna o recuplare permanent ă a 
ajutoarelor pentru acest sector şi ar putea anula avantajele reformei din 2003. Acest 
lucru ar putea avea, de asemenea, consecin ţe la nivelul OMC. 
În plus, semin ţele de timoftic ă sunt multiplicate în Finlanda în condi ţii aproape 
optime şi suficient de concuren ţiale. Men ţinerea ajutoarelor cuplate în cazul 
producţiei de semin ţe de timoftic ă va garanta în mod aproap e sigur un nivel ridicat în 
continuare al produc ţiei de acest tip în Finlanda. 
7.5. Multiplicarea în alte ţări 
Având în vedere cre şterea importurilor de semin ţe de graminee/trifoi în cursul anului 
2004, an în care produc ţia locală a înregistrat o sc ădere dramatic ă, precum şi 
creşterea importurilor de semin ţe de cereale în 2003, pare posibil ă multiplicarea în 
afara Finlandei a semin ţelor de graminee/trifoi şi de cereale, destinate pie ţei 
finlandeze caracterizate de condi ţii climatice specifice. 
7.6. Producţia de semin ţe de cereale 
Producţia de semin ţe de cereale a înregistrat o tendin ţă ascendent ă în perioada  
2000–2005. În plus, productivitate a medie în cazul semin ţelor de cereale a crescut cu 
44%, iar nivelul ajutorului per hectar a evoluat în consecin ţă în mod similar. 
De asemenea, num ărul soiurilor care beneficiaz ă de ajutoare na ţionale a crescut 
substanţial în cursul perioadei 2000–2005. 
7.7. Importuri în Finlanda 
În perioada 2000–2005, cantitatea de cereale importate a avut un nivel foarte sc ăzut. 
Volumul importurilor a înregistrat o oarecare cre ştere în aceast ă perioadă, dar a atins 
un nivel foarte sc ăzut în 2005. 
În perioada 2000–2005, cantit ăţile importate de semin ţe de graminee/trifoi au sc ăzut 
cu 79%, situându-se la un nive l echivalent cu 6% din produc ţia internă. 
Faptul că producţia naţională poate fi înlocuit ă de importuri atunci când înregistreaz ă 
un nivel redus arat ă că producţia naţională se află în concuren ţă cu importurile pe 
aceleaşi pieţe. 
Prin urmare, nu se poate exclude ideea c ă ajutoarele na ţionale pentru produc ţia de 
seminţe şi de semin ţe de cereale constituie un obstacol pentru importuri, având în 
vedere că producţia finlandez ă de semin ţe devine în mod artificial competitiv ă în 
raport cu importurile din alte state membre. 
8. PROPUNERE  
Se anexeaz ă o propunere de regulament al Consiliului, bazat ă pe rezultatele 
prezentului raport. 
Măsurile propuse nu au impact asupr a bugetului general al Comunit ăţilor Europene. 
 
RO 12   RO EXPUNERE DE MOTIVE  
În conformitate cu articolul 8 alineatul  (2) din Regulamentul (CE) nr. 1947/2005 al 
Consiliului, Comisia transmite Consiliului un raport privind rezultatele ajutoarelor na ţionale 
autorizate pentru anumite cantit ăţi de semin ţe şi pentru anumite cantit ăţi de semin ţe de 
cereale, înso ţit de propunerile necesare. 
Constatările privind rezultatele ajutoarelo r acordate în Finlanda pentru produc ţia de semin ţe şi 
seminţe de cereale sunt formulate în raportul „pri vind rezultatele ajutoare lor autorizate pentru 
anumite cantit ăţi de semin ţe şi pentru anumite cantit ăţi de semin ţe de cereale”. Raportul 
descrie evolu ţiile înregistrate în Finlanda în sectorul semin ţelor şi seminţelor de cereale în 
perioada 2000–2005. 
Ţinând seama în special de existen ţa altor programe de ajutor care ofer ă fermierilor finlandezi 
o compensare pentru condi ţiile climatice în care î şi desfăşoară activitatea, de necesitatea de a 
evita dubla compensare şi de posibila denaturare a concuren ţei de către sistemul na ţional de 
ajutor, se propune ca, începând cu 2011, s ă fie eliminat ă posibilitatea Finlandei de a acorda 
ajutoare na ţionale pentru semin ţe şi seminţe de cereale, cu excep ţia seminţelor de timoftic ă, în 
cazul cărora ajutorul a fost suspendat din 2006. Articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul 
(CE) nr. 1947/2005 privind organizarea comun ă a pieţelor în sectorul semin ţelor şi de 
abrogare a regulamentelor (CEE) nr. 2358/71 şi (CEE) nr. 1674/72 se modific ă în consecin ţă. 
 
RO 13   RO 2007/0109 (CNS) 
Propunere de 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1947/2005 în ceea ce prive şte ajutoarele 
naţionale acordate de Finlanda pentru semin ţe şi seminţe de cereale 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul de instituire a Comunit ăţii Europene, în special articolul 36 şi 
articolul 37 alineatul (2) paragraful al treilea, 
având în vedere propunerea Comisiei, având în vedere avizul Parlamentului European
4, 
întrucât: (1) În conformitate cu articolul 8 alineatu l (2) din Regulamentul (CE) nr. 1947/2005 din 
23 noiembrie 2005 privind organizarea comun ă a pieţelor în sectorul semin ţelor şi de 
abrogare a regulamentelor (CEE) nr. 2358/71 şi (CEE) nr. 1674/72
5, Finlanda poate, 
sub rezerva autoriz ării de către Comisie, s ă acorde ajutoare pe ntru anumite cantit ăţi de 
seminţe şi pentru anumite cantit ăţi de semin ţe de cereale produse în Finlanda, din 
cauza condi ţiilor climatice specifice. 
(2) Pe baza informa ţiilor comunicate de Finlanda Comisi ei, Comisia a trimis Consiliului 
un raport6, în conformitate cu articolul 8 al ineatul (2) paragraf ul al doilea din 
Regulamentul (CE) nr. 1947/2005. Raportul arat ă că producătorii de semin ţe şi de 
seminţe de cereale din Finlanda au acces la al te sisteme de ajutor de care beneficiaz ă şi 
care compenseaz ă fermierii finlandezi pentru condi ţiile climatice în care î şi desfăşoară 
activitatea. 
(3) De asemenea, raportul arat ă că volumul produc ţiei de semin ţe de cereale din Finlanda 
a cunoscut o tendin ţă ascendent ă şi că importurile de semin ţe de cereale au un volum 
redus în compara ţie cu cantit ăţile produse pe plan na ţional. În plus, raportul arat ă că, 
atunci când produc ţia naţională de semin ţe a scăzut, importurile au crescut şi invers, 
ceea ce demonstreaz ă că înlocuirea produc ţiei naţionale de semin ţe cu importuri este 
posibilă şi că ajutoarele na ţionale finlandeze pot denatura concuren ţa cu produsele 
importate. 
                                                 
4 JO C …, …, p. …. 
5 JO L 312, 29.11.2005, p. 3. 
6 COM(2007) …. 
 
RO 14   RO (4) Seminţele de timoftic ă sunt multiplicate în Finlanda în condi ţii aproape optime şi 
suficient de concuren ţiale. Men ţinerea ajutoarelor cuplate pentru produc ţia de 
timoftică constituie un stimulent pentru produc ţia de semin ţe de timoftic ă în Finlanda. 
Prin urmare, acordarea de ajutoare na ţionale pentru produc ţia de semin ţe de timoftic ă 
ar trebui s ă înceteze. 
(5) Ţinând seama de motivele expuse anterior şi pentru buna func ţionare a pie ţei unice, 
este necesar ă suspendarea posibilit ăţii ca Finlanda s ă acorde ajutoare na ţionale pentru 
producţia de semin ţe şi de semin ţe de cereale. Cu toate acestea, pentru a oferi 
fermierilor finlandezi po sibilitatea de se preg ăti pentru o situa ţie în care ajutorul 
naţional nu mai este disponibil, este necesar s ă se acorde un ajutor pentru produc ţia de 
seminţe şi de semin ţe de cereale, cu excep ţia seminţelor de timoftic ă, pentru o 
perioadă finală şi tranzitorie, urmat ă de eliminarea acestui ajutor. 
(6) În vederea unei examin ării intermediare a sistemului na ţional de ajutor, Finlanda ar 
trebui să furnizeze un raport detaliat priv ind rezultatele ajutoarelor na ţionale acordate. 
(7) Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1 947/2005 ar trebui modi ficat în consecin ţă, 
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: 
Articolul 1 
La articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1947/2005, alineatu l (2) se înlocuie şte cu urm ătorul 
text: 
„2. Sub rezerva autoriz ării de către Comisie, Finlanda poate s ă acorde ajutoare pentru 
anumite cantit ăţi de semin ţe, cu excep ţia semin ţelor de timoftic ă (Phleum 
pratense L. ), şi pentru anumite cantit ăţi de semin ţe de cereale produse doar în 
Finlanda, pân ă la recolta din 2010 inclusiv. 
Până la data de 31 decembri e 2008, Finlanda transmite Comisiei un raport detaliat 
privind rezultatele ajutoarelor autorizate.” 
Articolul 2 
Prezentul regulament intr ă în vigoare în a treia zi de la data public ării în Jurnalul Oficial al 
Uniunii Europene . 
Prezentul regulament este obligator iu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele 
membre. 
Adoptat la Bruxelles, … 
 Pentru Consiliu 
 Pre şedintele