RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 17.10.2008 
SEC(2008) 2620 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
însoțind 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARL AMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Abordarea problemelor legate de defri șări și de degradarea p ădurilor pentru a combate 
schimbările climatice și reducerea biodiversit ății 
  
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
{COM(2008) 645 final} 
{SEC(2008) 2618} {SEC(2008) 2619} 
RO 2   RO În ultimii cinci ani, s-au  pierdut anual între 11,8 și 13 milioane de hectare de p ădure. Este o 
evoluție alarmant ă, cu atât mai mult cu cât ritmul defri șării nu a înregistrat nicio sc ădere 
semnificativ ă în ultimii dou ăzeci de ani.  
La originea defri șării și a degrad ării pădurilor se afl ă o combina ție de factori direc ți și 
indirecți de ordin economic, institu țional, politic, natural sau so cial, cum ar fi nevoia de a 
dezvolta agricultura ori infrastructura sau incapacitatea guvernelor de a proteja aceste bunuri 
prețioase. Drept urmare, adeseori se pierd sau se degradeaz ă păduri, chiar dac ă interesele pe 
termen lung ale țărilor respective sunt astfel afectate.  
Ritmul ridicat al defri șărilor are consecin țe grave în ceea ce prive ște schimb ările climatice. 
Înmagazinând aproximativ jum ătate din carbonul terestru mondial, p ădurile joac ă un rol vital 
în circuitul global al carbonului. În 2004, 17,4 % din totalul emisiilor mondiale de gaze cu 
efect de ser ă se datorau sectorului forestier. În aceste condi ții, este pu țin probabil ca 
obiectivele stabilite în Comunicar ea Comisiei „Limitarea schimb ărilor climatice globale la 
2 grade Celsius – Calea de urmat pentru 2020 și după această dată” să poată fi îndeplinite, 
dacă, pe lâng ă celelalte m ăsuri propuse, nu se reduc emisii le de gaze cu efect de ser ă 
provenind din defri șare și degradarea p ădurilor. Combaterea defri șării și a degrad ării 
pădurilor ar permite, totodat ă, salvgardarea la maximum a biodiversit ății și a bunurilor și 
serviciilor ecosistemice pe care aceasta le poate furniza, ac țiune care ar veni în sprijinul 
populațiilor locale și ar contribui la combaterea s ărăciei.  
Obiectivele care trebuie atinse sunt stopa rea procesului de diminuare a suprafe ței mondiale 
împădurite cel târziu pân ă în 2030 și reducerea defri șării tropicale brute cel pu țin la jumătate 
din nivelul actual pân ă în 2020. Pentru îndeplinirea acestor ob iective, s-au analizat mai multe 
opțiuni.  
A nu face nimic ar fi o alternativ ă nesatisfăcătoare din mai multe motive. O prim ă opțiune 
constând în promovarea unui acord multilateral de mediu privind stoparea și inversarea 
procesului de defri șare a fost eliminat ă ca nerealizabil ă. S-a analizat și o a doua op țiune, care 
prevede consolidarea politicilor și instrumentelor existente. Printre c ăile examinate în cadrul 
acestei op țiuni se num ără ameliorarea coeren ței la nivelul politicii comunitare, consolidarea 
sistemelor institu ționale și de guvernan ță în țările terțe și promovarea unor solu ții 
multilaterale eficace. Aceste ac țiuni ar putea avea un efect pozi tiv, dar nu ar conduce nici pe 
departe la atingerea obiectivul ui propus în lipsa unor m ăsuri suplimentare. 
Din acest motiv, s-a luat în calcul o a treia op țiune, aceea de a colecta noi fonduri pentru 
stoparea defri șării și a degrad ării pădurilor. În acest scop, s-ar putea  recurge, de exemplu, la:  
– crearea unui nou mecanism mondial privind carbonul forestier  
– includerea experimental ă a defrișării pe piețele carbonului. 
S-au examinat, de asemenea, mai mul ți parametri tehnici lega ți de domeniul de aplicare, 
criteriile, monitorizarea și mecanismele de plat ă ale unei astfel de op țiuni.  
Opțiunea preferat ă pentru orizontul 2020 combin ă consolidarea m ăsurilor și instrumentelor 
existente cu crearea mecanismului mondial privind carbonul forestier care ar permite 
mobilizarea de noi fonduri din veniturile licita țiilor. În continuare, s-ar putea experimenta și 
stabilirea unei leg ături directe cu pia ța carbonului prin intermediu l unor credite de reducere a 
emisiilor în sectorul forestier. Aceste op țiuni ar trebui s ă fie integrate în acordul mondial 
privind schimb ările climatice care urmeaz ă să fie discutat în 2009 la Copenhaga și la care UE 
intenționează să aducă o contribu ție substan țială. 
RO 3   RO Prezenta evaluare de impact este îns ă doar o etap ă dintr-un proces mai lung. Op țiunea 
preferată trebuie dezvoltat ă și aprofundat ă, în special în ceea ce prive ște proiectarea 
mecanismului mondial pentru carbonul forestier. A cest proces se va realiza la timp pentru ca 
opțiunea să poată fi luată în considerare cu ocazia ne gocierilor finale ale UNFCCC din 
decembrie 2009.