COM

COM

În situația actuală, un factor suplimentar esențial care trebuie luat în considerare pentru anul 2020 este impactul economic al pandemiei de COVID-19, cu repercusiuni foarte serioase asupra situației bugetare, având drept rezultat perspective foarte incerte. Pandemia a condus, de asemenea, la activarea clauzei derogatorii generale.

3.1 Pandemia de COVID-19

Pandemia de COVID-19 a generat un șoc economic major care are un impact negativ semnificativ în întreaga Uniune Europeană. Consecințele asupra creșterii PIB-ului vor depinde atât de durata pandemiei, cât și de măsurile luate de autorități la nivel național, dar și la nivel european și mondial pentru a-i încetini răspândirea, a proteja capacitățile de producție și a sprijini cererea globală. Statele membre au adoptat deja sau sunt pe cale să adopte măsuri bugetare pentru a spori capacitatea sistemelor de sănătate și pentru a oferi ajutor cetățenilor și sectoarelor deosebit de afectate. Totodată, au fost adoptate măsuri semnificative de sprijin sub formă de lichidități și alte garanții. Sub rezerva unor informații mai detaliate, autoritățile statistice competente trebuie să examineze dacă măsurile respective au un impact imediat asupra soldului bugetului general sau nu. Alături de reducerea activității economice, aceste măsuri vor contribui la creșterea substanțială a nivelului deficitului și datoriei publice.

3.2 Situația economică pe termen mediu

Creșterea economică a atins 2,3 % în 2019, în principal datorită performanței solide a cererii interne a Slovaciei. Cu toate acestea, având în vedere pandemia de COVID-19, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 se estimează că PIB-ul va scădea cu 6,7 % în 2020, reflectând perturbarea activității economice cauzată de măsurile de izolare și de declinul fără precedent al cererii externe. Potrivit estimărilor, consumul privat va fi puternic afectat din cauza unei creșteri a șomajului, a unei scăderi bruște a creșterilor salariale și a unui nivel scăzut de încredere a consumatorilor. De asemenea, se preconizează că investițiile vor scădea puternic în 2020, incertitudinea fiind din ce în ce mai mare, iar nivelul preconizat scăzut al cererii fiind de natură să afecteze planurile de investiții ale întreprinderilor. Producția ar urma să scadă puternic în prima jumătate a anului 2020, iar apoi să se redreseze treptat începând cu al treilea trimestru. Aceasta este o circumstanță atenuantă în evaluarea respectării de către Slovacia a criteriului deficitului în 2020. În plus, perspectivele economice pe termen mediu sunt marcate de un grad excepțional de incertitudine cu privire la durata pandemiei și la impactul economic al acesteia.

3.3 Poziția bugetară pe termen mediu

La 13 iulie 2018, Slovaciei i s-a recomandat să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nu depășește 4,6 % în 2019 („criteriul de referință privind cheltuielile”), corespunzând unei ajustări structurale de 0,3 % din PIB. Evaluarea globală indică o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019. Concluzia este similară dacă se evaluează întreaga perioadă 2018-2019.

În cursul anului 2019, Slovacia a adoptat o serie de măsuri care au pus și mai mult în pericol poziția bugetară (în special în ceea ce privește pensiile).

Scrisoarea trimisă Comisiei de către autoritățile slovace la 11 mai oferă informații cu privire la noile cheltuieli semnificative destinate să mențină sub control pandemia și să sprijine economia. Durata acestor măsuri fiscal-bugetare adoptate până în prezent de guvern deseori nu este clar determinată. Scrisoarea trimisă Comisiei de autoritățile slovace la 11 mai estimează impactul bugetar al acestor măsuri de sprijin direct la 2,5 % din PIB în 2020. Perspectivele bugetare pe termen mediu continuă să fie marcate de un grad ridicat de incertitudine.

3.4 Situația datoriei publice pe termen mediu

Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se așteaptă că datoria publică va crește de la 48,0 % din PIB în 2019 la 59,5 % în 2020.

Analiza sustenabilității datoriei a fost actualizată pentru a lua în calcul previziunile Comisiei din primăvara anului 2020. Per ansamblu, evaluarea sustenabilității datoriei indică faptul că, în pofida anumitor riscuri, situația datoriei rămâne sustenabilă pe termen mediu, ținând seama și de circumstanțele atenuante importante (inclusiv profilul datoriei). În special, deși situația datoriei publice s-a deteriorat în urma crizei legate de pandemia de COVID-19, se preconizează că ponderea datoriei, în scenariul de referință, se va afla pe o traiectorie (în scădere) sustenabilă pe termen mediu.

Graficul 1: Datoria publică (% din PIB)

Sursă: serviciile Comisiei

3.5 Alți factori prezentați de statul membru

La 11 mai 2020, autoritățile slovace au transmis o scrisoare în care au prezentat factorii relevanți în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Analiza prezentată în secțiunile anterioare acoperă deja, în linii mari, principalii factori prezentați de autorități.

4 Concluzii

Potrivit scrisorii trimise Comisiei, la 11 mai, de către autoritățile slovace, deficitului public al Slovaciei ar trebui să crească până la 8,4 % din PIB în 2020, depășind valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, fără să se apropie de aceasta. Depășirea planificată a valorii de referință este considerată excepțională, însă nu temporară.

În conformitate cu tratatul și cu Pactul de stabilitate și de creștere, prezentul raport a examinat, de asemenea, factorii relevanți. În ansamblu, având în vedere că deficitul planificat este cu mult peste 3 % din PIB, iar depășirea nu este temporară, și ținând seama de toți factorii relevanți, analiza sugerează că nu este îndeplinit criteriul deficitului, în sensul tratatului și al Regulamentului (CE) nr. 1467/1997.