RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 194/6

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2016/C 194/05)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție față de cerere în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

„ŠTAJERSKI HMELJ”

Nr. UE: SI-PGI-0005-01191 – 10.1.2014

DOP ( ) IGP ( X )

1. Denumire (denumiri)

„Štajerski hmelj”

2. Statul membru sau țara terță

Slovenia

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1. Tipul de produs

Clasa 1.8. Alte produse din anexa I la tratat (condimente etc.)

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Hameiul este o plantă erbacee perenă agățătoare. Este o plantă dioică, ceea ce înseamnă că un singur specimen va avea doar inflorescențe femele sau doar inflorescențe mascule. Numai inflorescențele femele sunt de interes economic, deoarece conurile de hamei se dezvoltă doar pe plantele femele.

„Štajerski hmelj” se distinge prin aroma sa fină de hamei, cu note de iarbă, de fructe sau florale. „Štajerski hmelj” include soiurile slovene de hamei cuprinse în lista națională a soiurilor, în special Savinjski Golding, Aurora, Atlas, Ahil, Apolon, Bobek, Buket, Blisk, Celeia, Cekin, Cicero, Cerera, Dana, Styrian Gold, Styrian Eureka și Styrian Eagle. Cele mai cultivate soiuri sunt Aurora, Bobek, Celeia și Savinjski Golding, în timp ce soiurile mai noi, Dana și Styrian Gold, reprezintă sunt cultivate într-o măsură mult mai mică. Soiurile sunt clasificate ca hamei cu aromă fină și hamei aromat (Aurora, Bobek, Celeia, Savinjski Golding), precum și hamei amărui (Dana).

În fiecare an, Institutul sloven pentru cercetarea hameiului și fabricarea berii (IHPS) stabilește conținutul mediu și compoziția uleiurilor esențiale din conurile de hamei proaspăt culese și uscate, cultivate în aria geografică a IGP. Media pe 10 ani (2005-2014) pentru Aurora, soiul cel mai popular, a fost de 1,4 ml de uleiuri esențiale la 100 g de conuri de hamei uscate, cu un procentaj relativ de farnesen de 6,1 % și un procentaj relativ de linalol de 0,8 %. Raportul dintre alfa-humulen și beta-cariofilen a fost de 3,1. Media pe 10 ani (2005-2014) pentru Savinjski Golding, soiul cel mai popular, a fost de 1,1 ml de uleiuri esențiale la 100 g de conuri de hamei uscate, cu un procentaj relativ de farnesen de 6,0 % și un procentaj relativ de linalol de 0,5 % Raportul dintre alfa-humulen și beta-cariofilen a fost de 2,9.

Conținutul minim de uleiuri esențiale în cazul „Štajerski hmelj” este de 0,5 ml la 100 g de conuri de hamei uscate.

Înregistrarea denumirii „Štajerski hmelj” se referă la conurile de hamei uscate și la produsele obținute din acestea sub formă de granule de hamei și extracte de hamei. Toate produsele sunt obținute din conuri de hamei uscate. Produsele convenționale din hamei includ granule de tip 90, granule de tip 45 îmbogățite cu lupulină, precum și extractul de hamei obținut cu ajutorul CO2 sau al etanolului.

Granulele de tip 90 sunt obținute prin măcinarea hameiului și transformarea acestuia în granule prin presarea într-o matriță. Granulele de tip 45 sunt obținute prin măcinarea hameiului uscat congelat care a fost anterior cernut pentru a elimina părțile de con care nu conțin lupulină.

3.3. Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele de producție a „Štajerski hmelj”, inclusiv uscarea conurilor de hamei, trebuie să aibă loc în aria geografică delimitată.

Granulele și extractele se pot produce și în afara ariei geografice delimitate. În cadrul producției de granule sau de extract, nu se poate adăuga nicio substanță conurilor de hamei uscate.

3.5. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6. Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

„Štajerski hmelj” se etichetează cu un logo comun pentru „Štajerski hmelj”.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică pentru IGP se întinde la frontiera de vest a regiunii Štajerska și continuă la sud-vest și la sud de-a lungul râului Sava. La sud-vest, aria este delimitată de frontiera de stat cu Republica Croația, la est de râul Mura și la nord de frontiera de stat cu Austria.

5. Legătura cu aria geografică

În urmă cu mai multe secole, condițiile pedologice și climatice favorabile au permis dezvoltarea producției de hamei în aria geografică, contribuind în același timp considerabil la calitatea superioară a „Štajerski hmelj” și, prin urmare, la reputația și renumele său la nivel internațional.

Mai multe râuri (Savinja, Mislinja, Drava și Mura) curg prin aria geografică de producție a „Štajerski hmelj” și au o influență semnificativă asupra creșterii și dezvoltării plantelor și asupra calității produsului. Solul predominant pe terasele fluviale ale acestor râuri este eutricambisol peste un substrat de nisip și de pietriș mediu-adânc până la adânc, aceste terase fiind clasificate ca soluri cambice. Aceste soluri se pretează cel mai bine la producția de hamei. Temperatura reprezintă, de asemenea, un factor major care influențează ritmul de creștere și de dezvoltare al plantelor de hamei. Hameiul crește cel mai bine la temperaturi cuprinse între 15 °C și 18 °C. Întreaga zonă geografică în care este produs hameiul beneficiază de acest interval optim de temperatură. În timpul creșterii, hameiul are nevoie de un nivel de precipitații cuprins între 500 mm și 600 mm. În timpul perioadei de vegetație (aprilie-septembrie), în aria geografică se înregistrează o medie de 690 mm de precipitații.

Aria geografică specificată are o mare influență asupra producției de hamei, deoarece clima, solul și tradiția determină împreună calitatea și, prin urmare, notorietatea „Štajerski hmelj”. Influența ariei geografice este demonstrată prin studiul de caz Savinjski Golding. Soiul englezesc de hamei Fuggle a fost adus din Anglia la sfârșitul secolului al 19-lea. După 1926, când soiuri mai sensibile au fost distruse de mană, ecotipul soiului Fuggle, Savinjski Golding, a câștigat teren. Deși Savinjski Golding aparține din punct de vedere genetic grupului Fuggle, calitatea uleiurilor sale esențiale diferă de cele ale soiurilor Fuggle. Acest lucru este rezultatul unor influențe ale ariei geografice de producție, care se regăsesc în compoziția și calitatea uleiurilor (Joh. Barth & Sohn GmbH). O comparație a diferitelor uleiuri volatile din mai multe probe prelevate de la cele două soiuri indică faptul că Savinjski Golding prezintă o valoare maximă mai scăzută de beta-cariofilen, conferindu-i o valoare maximă mai mare a raportului dintre alfa-humulen și beta-cariofilen. Raportul dintre alfa-humulen și beta-cariofilen este unul dintre principalii indicatori de calitate pentru aroma hameiului. Valorile maxime de farnesen și linalol – doi indicatori suplimentari ai unei arome fine a hameiului – sunt mai mari la probele de Savinjski Golding decât la cele de Fuggle (astfel cum o confirmă numeroase constatări pe parcursul celor 60 de ani de activitate a Institutului sloven pentru cercetarea hameiului și fabricarea berii). Tocmai acest soi, Savinjski Golding, este cel care a conferit „Štajerski hmelj” (Styrian hops) reputația sa în domeniu la nivel mondial.

„Štajerski hmelj” este utilizat aproape în întregime (99 %) la fabricarea berii, dându-i berii amăreala sa caracteristică, precum și aroma provenită de la substanțele amare și de la uleiurile esențiale din hamei. Hameiul „Štajerski hmelj” este cunoscut în toată lumea pentru aroma sa rafinată și prezintă un conținut ridicat de uleiuri esențiale, în unele cazuri peste 4,0 ml/100 g de conuri uscate.

Calitatea, reprezentată de conținutul ridicat de acizi alfa sau de uleiuri esențiale, de uniformitatea și de stabilitatea produsului, a fost îmbunătățită în continuare printr-o încrucișare selectivă, care a dus la dezvoltarea a noi soiuri de hamei slovene. Conținutul mai mare de acid alfa și de uleiuri esențiale se regăsește în toate tipurile de produs. Soiul Savinjski Golding a fost urmat de noi soiuri locale slovene, care păstrează plăcuta aromă de hamei caracteristică, prezentând o varietate de note de fructe și florale. Aceste soiuri beneficiază de o bună reputație, unică în întreaga lume, și oferă berii o amăreală plăcută și echilibrată, dar și o aromă de înaltă calitate.

Cultivarea plantelor pornind de la un material săditor de înaltă calitate și de la plante mamă indemne de viruși și viroizi are, de asemenea, un impact asupra calității hameiului produs.

Slovenia are o lungă tradiție de cultivare a hameiului și există mențiuni referitoare la folosirea hameiului la fabricarea berii datând încă din jurul anului 1160, înscrise în registrul funciar al conacului Škofja Loka, care aparținea arhiepiscopiei Freising. Producția de hamei a început să se dezvolte mai intens după 1870.

În 1852, instrucțiuni detaliate privind hameiul, intitulate Priporočilo hmelja (Recomandări despre hamei), au fost publicate în limba slovenă în ziarul Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči (Dr. Janez Bleiweiss, 15 februarie 1852).

„Štajerski hmelj” a fost menționat în 1883 în analele Gospodarska priloga ale asociației economice din Stiria din 12 august 1883, care afirmă că „Štajerski hmelj” a fost cel mai timpuriu soi comercializat în Nuremberg în 1881 și 1882.

Ediția din 24 septembrie 1929 a ziarului Jutro a raportat că, la 20 septembrie 1929, pe piața din Strasbourg, „Štajerski hmelj” costa de două ori mai mult decât cele mai bune soiuri din Alsacia, ceea ce înseamnă că produsul începuse deja să își câștige reputația binemeritată.

În afara Sloveniei, „Štajerski hmelj” este recunoscut și apreciat mai ales sub denumirea sa în limba engleză, Styrian hops.

Ecomuzeul din Žalec, dedicat cultivării hameiului și industriei de fabricare a berii, păstrează o broșură intitulată Styrian Hops, care a fost tipărită în Regatul Iugoslaviei (1929-1945). Potrivit acestei broșuri, în Iugoslavia nu se consuma mult „Štajerski hmelj”, așadar cea mai mare parte a producției se exporta către Regatul Unit, SUA, Canada, Belgia, Franța și Extremul Orient. De asemenea, în broșură cumpărătorul este atenționat în mod expres să caute anumite etichete sau certificate atunci când cumpără „Štajerski hmelj”, pentru a evita cumpărarea unor produse contrafăcute.

Astăzi, „Štajerski hmelj”, comercializat sub denumirea de Styrian hops, este cunoscut în toate fabricile mari de bere, dar și în numeroase fabrici mai mici din întreaga lume. „Štajerski hmelj” este foarte apreciat și este cotat ca având cea mai înaltă calitate la expoziții internaționale și la degustările organizate de specialiști renumiți în domeniul berii.

Datorită calității superioare a „Štajerski hmelj”, numeroși clienți mizează pe produsele fabricate din „Štajerski hmelj”, care sunt indispensabile procesului de fabricare a berii. Comerțul cu hamei din Slovenia este orientat foarte mult către export, peste 95 % din producție fiind destinată exportului de mulți ani încoace.

Reputația „Štajerski hmelj” s-a menținut până în ziua de azi, datorându-se parțial tradiționalelor sărbători ale hameiului, cum ar fi festivalul cultivatorilor de hamei, care are loc în august în Braslovče (Praznik hmeljarjev v Braslovčah), dar și sărbătorii cultivatorilor de hamei (Hmeljarski likof), ce are loc la începutul lunii octombrie în Žalec, precum și alegerii anuale a prințului și prințesei hameiului. Cu câțiva ani în urmă, s-a deschis în Žalec ecomuzeul dedicat cultivării hameiului și industriei de fabricare a berii, cu accent pe tradiția de cultivare a hameiului în Slovenia.

Reputația de care se bucură „Štajerski hmelj” în prezent este atestată de o varietate de surse (cărți, pagini web, emisiuni, etc.), toate acestea punând accentul pe calitatea și notorietatea „Štajerski hmelj” (de exemplu, Slohops, A small flower is a big industry for a Slovenian valley, 7.8.2015, Ljubljana, pagina web a RTV Slovenia).

În cartea sa, World Beer (Dorling Kindersley, 2013, Londra, Regatul Unit), autorul Tim Hampson afirmă că „Štajerski hmelj” este ingredientul care conferă berii Greene King IPA aromele de portocale și de grepfrut. Același autor precizează în alt volum, The Beer Book (Dorling Kindersley, 2008, 2015), că „Štajerski hmelj” este soiul utilizat de fabrica de bere Lion Brewery din Sri Lanka.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPEC_HMELJ_25_3_2016.pdf

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.