RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 23.2.2009 
SEC(2009) 203 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL SOCIAL ȘI ECONOMIC EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
O abordare comunitar ă în privin ța prevenirii dezastrelor naturale și a celor provocate 
de om 
  
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
{COM(2009) 82} 
{SEC(2009) 202}  
  
 
RO 2   RO 1. I NTRODUCERE  
Evaluarea impactului a fost realizat ă de serviciile Comisiei pentru a înso ți 
comunicarea privind „O abordare comunitar ă în privin ța prevenirii dezastrelor 
naturale și a celor provocate de om”.  
Obiectivul aceste comunic ări este de a identifica m ăsurile care ar putea fi incluse 
într-o strategie comunitar ă de prevenire a dezastrelor naturale și a celor provocate de 
om, conectând m ăsurile existente și bazându-se pe acestea. De asemenea, aceast ă 
comunicare este conceput ă în vederea declan șării unei dezbateri cu p ărțile interesate 
și a inițierii unor discu ții între institu țiile UE pe marginea politicilor.  
În acest stadiu timpuriu al elabor ării politicilor, obiectivele evalu ării impactului sunt 
următoarele: 
– să ofere informa țiile necesare pentru a sprijini decizia politic ă cu privire la 
posibilitatea dezvolt ării unei strategii UE de prevenire a dezastrelor; 
– să evalueze și să exploreze op țiuni în vederea unei po sibile includeri în 
comunicare.  
2. C ONSULTAREA P ĂRțILOR INTERESATE  
Evaluarea impactului se fundamenteaz ă pe rezultatele a dou ă studii independente 
externe care au identificat lacune ale in strumentelor existente în ceea ce prive ște 
prevenirea și au analizat abord ările adoptate de unele state membre pentru prevenire.  
Principalele p ărți interesate au fost invitate s ă participe la o reuniune de consultare 
generală și să își prezinte observa țiile pe marginea unui document care con ținea 
aspectele relevante. Pe lâng ă aceasta, au avut loc trei întâlniri specifice ale p ărților 
interesate, reunind exper ți din cadrul administra țiilor statelor membre și al 
organizațiilor private, în scopul abord ării aspectelor de ordin economic și ecologic, în 
special incendiile forestiere, utilizarea te renurilor sau cartograf ierea riscurilor.  
A existat un larg consens în rândul p ărților interesate cu privire la necesitatea înt ăririi 
eforturilor de prevenire atât la  nivelul statelor membre, cât și la nivel comunitar, 
precum și cu privire la faptul c ă luarea de m ăsuri la nivel comunitar ar putea aduce 
valoare ad ăugată în cadrul acestui proces. Conform p ărților interesate, de și 
prevenirea dezastrelor reprezint ă în primul rând o res ponsabilitate de ordin na țional, 
faptul că în statele membre exist ă vulnerabilit ăți similare necesit ă sporirea 
coordonării și cooperării între acestea la nivel comunitar.  
3. D EFINIREA PROBLEMEI șI OBIECTIVUL STRATEGIC  
Evenimentele tragice din ultimii ani au dus la consolidarea legisla ției europene în 
materie de protec ție civilă privind gradul de preg ătire și capacitatea de reac ție, 
inclusiv înt ărirea mecanismului comunitar de protec ție civilă1 și adoptarea 
instrumentului financiar de protec ție civilă2. În prezent exist ă voință politică din 
partea tuturor p ărților interesate în ceea ce prive ște consolidarea leg ăturilor dintre 
                                                 
1 Decizia 2007/779/CE, Euratom a Consiliului de instituire a unui mecanism comunitar de protec ție civilă 
(reformare). 
2 Decizia Consiliului de instituire a unui instrument financiar de protec ție civilă (2007/162/CE, Euratom). 
 
RO 3   RO prevenire, gradul de preg ătire, reac ție și redresare: investi țiile pentru sporirea 
gradului de preg ătire și reacție trebuie s ă fie dublate de o îmbun ătățire similar ă a 
capacității de preven ție.  
Statele membre dispun deja, în m ăsură diferită, de politici care vizeaz ă prevenirea 
dezastrelor. De și prevenirea r ămâne o responsabilitate de ordin na țional, acțiunea la 
nivel comunitar se bazeaz ă pe următorii factori: 
– o vulnerabilitate sporit ă a cetățenilor europeni la dezastre; 
– impactul dezastrelor este transfront alier, acestea având o dimensiune 
transnațională; 
– dezastrele provoac ă daune și costuri considerabile și afecteaz ă creșterea 
economic ă și competitivitatea UE.  
Prin urmare, scopul ini țiativei este s ă îmbunătățească protecția populației, a mediului 
și a propriet ății, inclusiv a patrimoniului cultural , prin umplerea golurilor existente, 
printr-o mai bun ă conectare a diverselor sectoare și părți interesate, precum și prin 
stabilirea unui cadru de politic ă pentru demararea de ini țiative tematice, instrumente 
orizontale și transversale și orientări privind prevenirea dezastrelor.  
Acest scop se preconizeaz ă a fi îndeplinit prin urm ărirea a trei obiective specifice:  
– crearea de condi ții pentru dezvoltarea, la toat e nivelurile de guvernare, a unor 
politici de prevenire a dezastrelor care s ă fie bazate pe cuno ștințe; 
– stabilirea de leg ături între actori și politici prin ciclul de gestionare a 
dezastrelor; 
– îmbunătățirea performan ței instrumentelor existente în ceea ce prive ște 
prevenirea dezastrelor. 
4. E VALUAREA IMPACTULUI OP țIUNILOR DE POLITIC Ă  
Comisia a identificat și a evaluat urm ătoarele op țiuni de politic ă: 
– o opțiune de baz ă, în cadrul c ăreia nu se ia nicio m ăsură suplimentar ă privind 
prevenirea dezastrelor. Aceast ă opțiune nu ar permite o reducere suficient ă a 
impactului dezastrelor și nu ar asigura un nive l echitabil de protec ție pentru to ți 
cetățenii UE.  
– opțiuni specifice  privind calea de urmat pentru fiecare dintre domeniile 
identificate. Acestea includ urm ătoarele m ăsuri, care nu sunt reciproc exclusive 
și pot fi combinate:  
– Opțiuni „moderate”  cum ar fi punerea la dispozi ție a unor orient ări 
vizând crearea unei baze de cuno ștințe cu privire la dezastre, stabilirea de 
legături între actori și politici și/sau ameliorarea utiliz ării fondurilor UE. 
Aceste m ăsuri ar putea fi grupate în cadrul activit ăților unui grup de 
coordonare multisectorial utilizând o metod ă deschisă de coordonare. 
– Măsuri de înso țire: integrarea prevenirii dezastrelor în procesul de 
revizuire a legisla ției pertinente va duce probabil la ob ținerea de beneficii 
datorită completării logice a ciclului prevenire-preg ătire-reacție-redresare 
în ceea ce prive ște dezastrele. Crearea unui „observator al dezastrelor”, 
care să reuneasc ă datele și informa țiile existente cu privire la dezastrele 
 
RO 4   RO din UE, va duce probabil la ob ținerea de rezultate rapide și cuprinzătoare 
cu costuri reduse.  
– Măsurile de finan țare, care ar putea necesita modificarea fondurilor 
existente, ar putea îmbun ătăți coerența și eficacitatea finan țării UE în 
ceea ce prive ște prevenirea dezastrelor. Se preconizeaz ă că crearea unui 
instrument financiar specific pentru  prevenirea dezastrelor ar prezenta 
cele mai pu ține avantaje.  
– Măsurile legislative  ar putea cuprinde instrumente integrate care s ă 
abordeze cartograf ierea riscurilor și prevenirea dezastrelor în general sau 
instrumente verticale care s ă abordeze dezastre specifice, cum ar fi 
incendiile forestiere. Acestea ar fi m ăsurile cele mai eficace pentru 
reducerea efectelor negative ale d ezastrelor, dar ar putea presupune 
depunerea de eforturi semnif icative la nivel comunitar și național.  
5. C ONCLUZIE  
O strategie comunitar ă de prevenire a dezastrelor ar reduce disparit ățile din cadrul 
UE în ceea ce prive ște protecția popula ției, a economiei și a mediului împotriva 
efectelor dezastrelor, ar s pori nivelul general de con știentizare în rândul factorilor de 
decizie și al opiniei publice, ar promova bunele practici și, prin urmare, ar cre ște 
capacitatea UE și a economiei comunitare de a contracara amenin țarea din ce în ce 
mai mare pe care o reprezint ă dezastrele na ționale și cele provocate de om. 
Pe termen scurt, adoptarea de m ăsuri specifice care s ă contribuie la dezvoltarea bazei 
de cunoștințe, crearea de leg ături mai bune între actori și politici și îmbunătățirea 
eficacității instrumentelor de politic ă existente în domeniul pr evenirii dezastrelor ar 
putea constitui o op țiune flexibil ă de acțiune comunitar ă, care s-ar putea adapta la 
diversele necesit ăți și resurse ale statelor membre, asigurând, în acela și timp, 
coordonarea și coerența la nivel comunitar. Aceast ă opțiune ar prezenta poten țialul 
de a oferi rezultate cu costuri relativ reduse,  ar spori la toate nivelurile gradul de 
înțelegere a aspectelor privi nd prevenirea dezastrelor și ar constitui o baz ă pentru 
considera ții viitoare cu privire la modul în care se poate continua dezvoltarea acestui 
domeniu de politic ă.  
Pe termen lung, abordarea ar putea fi dezvoltat ă în continuare, generând o strategie 
comunitar ă consolidat ă de prevenire a de zastrelor naturale și a celor provocate de 
om.