Pe parcursul prezentului raport, ne-am concentrat nu numai asupra partenerilor care înregistrează cel mai mare număr de bariere noi și înlăturate, ci am pus accentul și pe barierele care afectează majoritatea fluxurilor comerciale de la exportatorii UE, clarificând semnificația acestora.

Următoarea secțiune identifică instrumentele utilizate pentru a aborda cele 40 de bariere înlăturate cu succes în 2019 și oferă o evaluare în funcție de țară, tip de măsură și sector. Ediția din acest an acordă o atenție specială regiunii mediteraneene și a Orientului Mijlociu, explicând modul în care eforturile orientate au ajutat la eliminarea unora dintre destul de numeroasele bariere în calea comerțului din aceste țări.

Din 2016, fiecare an a adus îmbunătățiri raportului. Ediția din acest an beneficiază de o analiză mult mai detaliată a tipului de bariere care provoacă cele mai multe probleme întreprinderilor noastre și de un accent specific asupra sectorului care a obținut cele mai bune rezultate, sectorul agroalimentar.

Cea de a zecea ediție a Raportului privind barierele din calea comerțului și a investițiilor analizează noile bariere cu care s-au confruntat întreprinderile din UE în 2019 și barierele înlăturate în același an datorită Parteneriatului UE privind accesul pe piață, care reunește Comisia, statele membre și întreprinderile din UE . Acest parteneriat identifică barierele cu care se confruntă întreprinderile din UE în țările terțe, definește o strategie comună de înlăturare a acestora și monitorizează respectiva strategie.

În termeni mai generali, analiza barierelor netarifare și a impactului acestora rămâne dificilă. Principalul motiv este faptul că barierele netarifare sunt caracterizate de diferite grade de restricții. Spre deosebire de interdicțiile propriu-zise, majoritatea măsurilor de restricționare a schimburilor nu elimină complet comerțul, ci îl reduc. În plus, restricțiile referitoare la aceleași produse sau servicii se pot suprapune. Prin urmare, barierele suplimentare pot să nu însemne neapărat un impact suplimentar, iar înlăturarea unei bariere nu conduce în mod automat la îmbunătățirea accesului pe piață.

C. BARIERELE NOI RAPORTATE ÎN 2019 ÎN FUNCȚIE DE SECTOR

Alte măsuri aplicate la frontieră se referă în principal la creșterea taxelor vamale, a tarifelor și a cotelor (7 bariere) și la procedurile administrative (7). În acest an, o nouă barieră a fost, de asemenea, raportată în domeniul restricțiilor la export (1).

În domeniul SPS, China impune restricții pentru produsele din lemn de frasin (bușteni și cherestea) din Europa, având în vedere riscul asociat ciupercii Hymenoscyphus fraxineus în Europa. Restricția impusă la importuri nu are o justificare fitosanitară clară, fiind disponibile măsuri eficace de atenuare a riscurilor.

În 2019, a fost creat China Shipbuilding Group, folosind subvenții de stat și cerințe de conținut local. În conformitate cu planul „Made in China 2025”, obiectivul Chinei este de a câștiga poziția dominantă în domeniul navelor și al echipamentelor maritime de înaltă tehnologie.

Proiectul de măsuri privind evaluarea securității transferului transfrontalier de informații personale și măsuri administrative privind securitatea datelor a fost publicat în iunie 2019. Măsurile par să-și depășească propriul temei juridic în Legea privind securitatea cibernetică (CSL) dacă ar extinde domeniul de aplicare al cerinței de localizare a datelor. În plus, nu este clar cum ar fi tratate transferurile de date dintr-un singur grup comercial (multinațional). Dispozițiile-cheie din proiecte rămân vagi și nu este clar modul în care se vor aplica măsurile propuse în raport cu alte măsuri/orientări/standarde aplicabile datelor.

În 2019, China a continuat să introducă numeroase restricții comerciale în industriile de înaltă tehnologie, al căror impact se răsfrânge în multe alte sectoare - cele 15 miliarde EUR aferente comerțului potențial afectat subestimează astfel dimensiunea acestei bariere. Aceste măsuri, la fel ca cele anterioare, legate de punerea în aplicare a politicilor de securitate cibernetică din China, sunt strâns aliniate cu alte obiective ale politicii Chinei de a proteja piața internă și a dezvolta capacități și tehnologii în cadrul strategiei „Made in China 2025”. În viitorul apropiat nu există semne imediate ale acestei tendințe.

Standardele urmau să expire în 2019, însă guvernul australian nu are un plan concret pentru a aborda eficiența combustibilului. Această chestiune pare a fi legată de costurile asociate modernizării capacității de rafinare a benzinei din Australia la standardul necesar. Industria relevantă nu pare dispusă să facă această investiție în absența unui sprijin guvernamental.

Datorită intervențiilor rapide înainte de intrarea în vigoare, două proiecte de reglementări tehnice apărute ca bariere noi în 2019 au fost înlăturate în același an, fiind legate de limitele superioare ale adaosului de zahăr în unele produse alimentare și, respectiv, de etichetarea de tip „semafor”. Deși în 2019 au fost înregistrate progrese parțiale pentru anumite state membre, Arabia Saudită continuă să impună interdicții temporare la nivelul întregii țări la importul de animale vii în cazurile de focare de boli ale animalelor, care nu respectă standardele internaționale OIE.

În 2019, Turcia a rămas al cincilea partener comercial al UE ca importanță, în timp ce UE rămâne de departe cel mai important partener comercial al Turciei. În special, intrarea în vigoare în 1996 a acordului de uniune vamală UE-Turcia a dus la o creștere substanțială a schimburilor comerciale dintre UE și Turcia în deceniile anterioare. Acordul are ca scop asigurarea liberei circulații între UE și Turcia a tuturor bunurilor industriale și a anumitor produse agricole prelucrate. De asemenea, acesta impune alinierea Turciei la tarifele și normele vamale externe ale UE pentru importurile din țări terțe, precum și la politica comercială, politica în domeniul concurenței, drepturile de proprietate intelectuală și legislația tehnică a UE referitoare la domeniul de aplicare al Uniunii vamale. În ultimii ani, problemele au început să se acumuleze. Desigur, Comisia insistă în continuare asupra respectării de către Turcia a normelor Uniunii vamale convenite și a punerii în aplicare nediscriminatorii a Protocolului suplimentar la Acordul de asociere față de toate statele membre, inclusiv față de Republica Cipru.

Obstacolele existente după trecerea frontierei abordate au avut impact asupra întreprinderilor UE sub formă de bariere tehnice în calea comerțului (6 măsuri), DPI (1 barieră), iar o barieră în calea comerțului cu servicii a fost, de asemenea, înlăturată cu succes în 2019.

Instrumentul 2: Soluționarea litigiilor. Activitatea obișnuită a comitetelor OMC este completată de activitatea consistentă a Comisiei în materie de soluționare a litigiilor. De asemenea, UE a asigurat punerea în aplicare corectă a hotărârilor OMC de către țările terțe, monitorizând cu atenție dacă aceste hotărâri sunt puse în aplicare în mod corespunzător. Lansarea în 2019 a procedurilor cu Ucraina în cadrul Acordului de asociere (interdicția de export a lemnului), cu Uniunea vamală Sud-Africană în temeiul Acordului de parteneriat economic (păsări de curte), precum și lansarea cazurilor de soluționare a litigiilor OMC împotriva Indoneziei (restricții la exportul de materii prime) și SUA (măsuri de protecție comercială pentru măslinele care au atins gradul de maturitate) demonstrează că Comisia nu ezită să recurgă la soluționarea bilaterală a litigiilor, astfel cum este prevăzut în acordurile sale de liber schimb, și nici la soluționarea multilaterală a litigiilor. În plus, Comisia a făcut o propunere oficială de consolidare a Regulamentului privind respectarea normelor comerțului internațional, ceea ce permite UE să ia anumite contramăsuri în cazul în care există obstacole în calea funcționării adecvate a soluționării bilaterale sau multilaterale a litigiilor. În sfârșit, ca instrument suplimentar, la cererea exportatorilor, Comisia poate utiliza și procedura prevăzută de Regulamentul privind barierele în calea comerțului (ROC).

Exporturile UE de fructe și legume către Mexic sunt împiedicate de protocoale de import care includ o măsură disproporționată de atenuare (tratamentul la rece) și controalele înainte de expediere în țara de origine plătite de sector (control anterior vămuirii). Mexicul nu a furnizat încă temeiul evaluării riscurilor pe care o efectuează pentru aplicarea acestei game largi de măsuri de combatere a dăunătorilor și de atenuare. În plus, lista de măsuri pentru combaterea organismelor dăunătoare de carantină pentru citrice, mere, pere, kiwi și piersici este mare și greoaie. Fiecare produs este supus unui studiu de la caz la caz, pentru a se permite intrarea sa în Mexic.

S-au înregistrat unele progrese, având în vedere că ouăle pentru incubație și puii de o zi din Țările de Jos pot fi exportați în Japonia din zone libere în cazul unor focare de HPAI. Comisia are un angajament mai amplu cu Japonia, inclusiv în contextul noilor structuri bilaterale din cadrul Acordului UE-Japonia, pentru a stabili recunoașterea reciprocă a măsurilor de regionalizare legate de starea de sănătate a animalelor. Rezultatele concrete ale acestui proiect sunt așteptate cu o întârziere acceptabilă.

După ce a examinat observațiile scrise ale UE, Arabia Saudită a retras proiectul de regulament pentru o limită superioară a adaosului de zahăr la unele produse alimentare. În plus, Arabia Saudită a informat că etichetarea de tip „semafor”, prevăzută de proiectul de regulament privind etichetarea nutrițională a majorității produselor alimentare ambalate, ar fi voluntară, și nu obligatorie, așa cum s-a intenționat anterior. De asemenea, pe frontul SPS au fost înregistrate unele realizări, trei bariere fiind abordate integral sau parțial: restricțiile nejustificate la importul de carne de bovine și ovine din cauza ESB, precum și interdicțiile privind importurile de animale vii la nivel național din cauza notificării OIE a focarelor de boală a animalelor au fost ridicate pentru unele state membre. Au fost stabilite certificate bilaterale pentru exportul de pește, crustacee și moluște către Arabia Saudită, ceea ce a redeschis efectiv piața pentru operatorii autorizați.

În 2000, China a impus interdicția la importul de bovine/ovine din UE și de produse provenite de la acestea din cauza encefalopatiei spongiforme bovine și transmisibile (mai bine cunoscute sub denumirea de ESB și, respectiv, EST) și abia din anul 2014 restricțiile au fost ridicate încet de statele membre. În 2019, importurile de carne de vită au fost autorizate pentru Franța, Irlanda și Țările de Jos, deși cu restricții legate de vârsta animalelor eligibile, categorii de produse și numărul de unități autorizate să efectueze exporturi. În acest scop, Comisia continuă să poarte discuții cu China, cu scopul ridicării restricțiilor rămase pentru cele trei state membre autorizate și pentru a obține autorizație pentru toate statele membre ale UE interesate să exporte produse provenite de la bovine/ovine în China.

Australia a avut în vedere modificări ale proiectului de lege privind substanțele chimice din 2017 privind testarea noilor ingrediente chimice ale produselor cosmetice. Delegația UE a trimis o scrisoare autorităților australiene, subliniind importanța asigurării unei alinieri între cadrul juridic din Australia și cel din UE. Actul normativ din 2019 privind substanțele chimice industriale a devenit lege în martie 2019 și este aliniat la practicile UE.

Standards Australia (organismul național recunoscut în materie de standarde) a inițiat o consultare cu privire la patru proiecte de standarde de testare a oțelului, propunând o posibilă abatere de la cerințele de testare ISO la standardul australian. Problema a fost semnalată în timpul dialogurilor TP UE-Australia. În decembrie 2019, procesul de redactare a standardului ISO 17607 a fost abandonat.

F.IMPACTUL ÎNLĂTURĂRII BARIERELOR

În capitolele anterioare ale prezentului raport, am analizat fluxurile comerciale legate de barierele înlăturate în 2019 (a se vedea caseta 3).

În plus, raportul include rezultatele unei analize mai detaliate, bazate pe o evaluare econometrică a creșterii exporturilor UE către țările partenere care au impus o barieră, după eliminarea barierei. În acest sens, a fost utilizată o analiză de regresie pentru cuantificarea impactului.

Rezultatul acestei analize econometrice ar putea să nu arate impactul complet al strategiei privind accesul pe piață, deoarece metodologia nu ne permite să includem bariere orizontale complexe care afectează mărfuri, și nici bariere dincolo de mărfuri (de exemplu, servicii, achiziții publice, investiții sau drepturi de proprietate intelectuală) care pot afecta direct sau indirect o gamă variată de produse prin fluxuri comerciale și de investiții.

Rezultatele arată că, în medie, înlăturarea acestui subset de bariere a generat beneficii concrete pentru exportatorii din UE. Estimările indică o creștere a exporturilor cu 60 % în medie după înlăturarea barierelor. Ca valoare economică, aceasta înseamnă că înlăturarea acestor bariere în perioada 2014 - 2018 a generat în 2019 exporturi suplimentare pentru întreprinderile din UE în valoare de 8 miliarde EUR. Aceasta corespunde ca ordin de mărime beneficiilor înlăturării barierelor în calea comerțului din anii precedenți și este comparabilă cu creșterea preconizată a exporturilor UE rezultate din unele dintre acordurile noastre comerciale.



VI. O PRIVIRE ASUPRA STATELOR UNITE ALE AMERICII

UE este cel mai important partener comercial și de investiții al SUA și viceversa, având în vedere angajamentul istoric pentru deschiderea piețelor și reprezentând cea mai mare și mai profundă relație economică bilaterală din lume. Tarifele UE și SUA sunt mici (în medie, 3 % sau mai mici), iar piețele serviciilor noastre sunt relativ deschise. Lanțurile de aprovizionare ale întreprinderilor din UE și SUA sunt cu adevărat transatlantice. De asemenea, provocările globale sunt depășite în mod corespunzător numai atunci când SUA și UE colaborează. Totuși, această relație se confruntă în prezent cu o serie de provocări noi.

În 2019, tensiunile comerciale au crescut în urma impunerii de către SUA a tarifelor la mărfuri din UE în valoare de 7,5 miliarde USD, după ce OMC s-a pronunțat în favoarea SUA în cazul Airbus. Comisia și-a exprimat regretul cu privire la decizia SUA de a merge mai departe cu impunerea de tarife, întrucât prezentase o propunere de soluționare a litigiului în conformitate cu cerințele OMC. De asemenea, Comisia a reamintit SUA că decizia sa de a impune tarife ar obliga efectiv UE să se folosească de drepturile sale la măsuri de retorsiune atunci când arbitrul OMC va pronunța hotărârea Boeing în cazul paralel mai târziu în 2020.

În ceea ce privește taxele antidumping și antisubvenții impuse de SUA pentru măslinele care au atins gradul de maturitate din Spania, în martie 2019 au avut loc consultări la nivelul OMC, dar acestea nu au avut ca rezultat soluționarea litigiului, astfel că, în mai 2019, UE a solicitat înființarea unei comisii. Taxele sunt în vigoare de la 1 august 2018 și privează întreprinderile spaniole de accesul pe piața americană.

Pe un ton pozitiv, unele tensiuni create de ancheta SUA cu privire la dimensiunea de securitate națională a importurilor de autovehicule și piese auto au fost dezamorsate când termenul-limită de 13 noiembrie 2019, când SUA trebuia să adopte măsuri, a expirat fără o decizie oficială a președintelui. Comisia va rămâne vigilentă cu privire la acest dosar, întrucât UE respinge ideea că schimburile comerciale cu autovehicule din UE ar putea constitui o amenințare la adresa securității naționale pentru SUA.

Pe de altă parte, presiunile asupra comerțului transatlantic au continuat prin impunerea de către SUA, în iunie 2018, a tarifelor la oțelul și aluminiul din UE din motive aparent legate de securitatea națională. UE a adoptat tarife de reechilibrare la exporturile SUA către UE, pe care s-a oferit să le anuleze de îndată ce partea americană va putea să își ridice tarifele. În ianuarie 2020, SUA au extins tarifele la oțel și aluminiu la anumite produse derivate; UE a reacționat în aprilie 2020 prin impunerea de măsuri de reechilibrare la trei produse din SUA (anumite tipuri de brichete, anumite tipuri de accesorii din plastic pentru mobilă și caroserii și cărți de joc). Comisia remarcă faptul că taxele similare impuse de SUA unor parteneri precum Mexic și Canada au fost retrase de SUA în cursul anului 2019.

De asemenea, Comisia și-a exprimat regretul cu privire la dispariția organului de apel al OMC la 11 decembrie 2019, în principal din cauza opoziției continue a SUA față de reînnoirea mandatului membrilor săi. De asemenea, a remarcat că acest lucru a reprezentat o lovitură foarte dură pentru sistemul comercial bazat pe norme internaționale și pentru echilibrul fundamental al angajamentelor acceptate de membrii OMC la finalul Rundei Uruguay. UE împărtășește opinia SUA potrivit căreia sistemul OMC trebuie reformat în profunzime și de urgență, iar în acest an a propus un aranjament provizoriu pentru apeluri acelor parteneri care sunt dispuși să continue să soluționeze litigii OMC într-un proces cu caracter obligatoriu și independent, cu posibilitatea de recurs.

Comisia rămâne îngrijorată în legătură cu două dispoziții specifice ale Legii SUA din 2017 privind reducerile fiscale și locurile de muncă, taxa pe erodarea bazei impozabile și împotriva abuzului (Base Erosion and Anti-abuse Tax = BEAT), care are anumite aspecte discriminatorii, și deducerea pentru venitul intangibil obținut din străinătate (Deduction for Foreign Derived Intangible Income = FDII), care poate constitui o subvenție interzisă. În 2019, administrația SUA a adoptat normele de aplicare a ambelor legi.

Comisia a luat act de acordurile comerciale bilaterale și regionale semnate de SUA cu țări terțe în cursul anului 2019. Comisia consideră că aceste acorduri prezintă mai multe motive de îngrijorare în ceea ce privește respectarea multilateralismului și a normelor mondiale privind liberul schimb. În primul rând, Comisia are îndoieli cu privire la măsura în care acordul limitat încheiat între SUA și Japonia în domeniul agriculturii și al comerțului digital în septembrie 2019 corespunde standardelor OMC pentru acordurile de liber schimb. În al doilea rând, Comisia este îngrijorată de faptul că normele restrictive privind originea autoturismelor și a pieselor auto incluse în Acordul dintre Statele Unite-Mexic-Canada ar putea duce la o deviere a fluxurilor comerciale și de investiții, care va avea un impact negativ asupra lanțurilor mondiale de aprovizionare și va duce la creșterea costurilor pentru producători și clienți. În al treilea rând, Comisia este îngrijorată de acordul comercial „faza unu” încheiat între SUA și China în decembrie 2019, în special de obligațiile sale mari de cumpărare care sunt în contradicție cu principiile pieței libere și cu obligațiile de nediscriminare ale OMC.

Comisia este îngrijorată de norma finală publicată de Departamentul de Comerț al SUA (DOC) la 3 februarie 2020, care prevede că DOC poate trata subestimarea monedelor unei țări străine ca o subvenție compensatorie în scopuri legate de procedurile aferente taxei compensatorii SUA (CVD). Comisia va monitoriza punerea în aplicare a normei pentru a se asigura că monedele liber tranzacționabile, precum euro, nu sunt cuprinse în mod nejustificat în procedurile CVD din SUA. Comisia este îngrijorată în egală măsură de inițierea anchetelor antidumping și CVD lansate de DOC la 9 ianuarie 2020 cu privire la importurile de blocuri de capăt din oțel forjat pentru circuitul de fluide din Germania și Italia. Anchetele DOC includ mai multe presupuse subvenții UE, inclusiv pentru prima dată alocarea gratuită a cotelor în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), ca subvenții compensatorii. Comisia va urmări aceste proceduri pentru a se asigura că principiul ETS nu este adus în discuție.

În mai 2019, SUA a activat titlul III din Legea Helms-Burton și a deschis calea pentru acțiunile din titlul IV, cu încălcarea acordului UE-SUA din 1998. Administrația a început să aplice acțiuni împotriva directorilor întreprinderilor din UE. UE își reiterează puternica opoziție față de aplicarea extrateritorială a măsurilor SUA în conformitate cu titlurile III și IV din lege - cum ar fi refuzul SUA de a nega intrarea reprezentanților întreprinderilor UE - care sunt contrare dreptului internațional.

În cele din urmă, Comisia va urmări îndeaproape evoluția anchetelor lansate în iulie 2019 de SUA cu privire la taxa pentru serviciile digitale impusă de Franța în conformitate cu secțiunea 301 din Legea privind acordurile comerciale din 1974. Pe lângă îngrijorarea sa generală cu privire la utilizarea unor abordări unilaterale care sunt în contradicție cu sistemul comercial multilateral bazat pe norme, Comisia consideră că orice măsuri comerciale ar trebui suspendate pentru a permite încheierea cu succes a procesului OCDE privind un serviciu digital mondial.