În 2015, deficitul de cont curent a scăzut la 293 de milioane EUR (cu 40 % de la an la an), ca urmare a unei scăderi evidente a prețurilor la energia importată și a nivelului scăzut al cererii interne, care a redus importurile. Însă ca procent din PIB, deficitul de cont curent a scăzut de la 6,7 % în 2014 la 5,0 % în 2015, din cauza scăderii PIB-ului exprimat în dolari în 2015 (aceasta reflectă și el atât scăderea PIB-ului real, cât și deprecierea leului).

După o accelerare de la 4,7 % în decembrie 2014 la 13,5 % în decembrie 2015 (de la an la an), inflația prețurilor de consum s-a înscris pe o traiectorie descendentă, ajungând la 3,0 % în septembrie 2016. FMI estimează o inflație anuală medie de 6,9 % pentru 2016 și de 4,9 % pentru 2017.

După o încetinire evidentă a ritmului de creștere în 2014, Moldova a intrat în recesiune în 2015, PIB-ul ei scăzând cu 0,5 % în acel an din cauza următoarelor fenomene: (a) condiții meteo nefavorabile care au cauzat o reducere de 13,4 % a producției agricole; (b) o scădere accelerată a transferurilor de fonduri și o performanță slabă a exporturilor, ceea ce a reflectat recesiunea sau activitatea economică slabă a unora dintre partenerii comerciali principali ai Moldovei, în special Belarus, Rusia și Ucraina; (c) slaba expansiune a creditării interne ca urmare a problemelor din sistemul bancar și a înăspririi politicii monetare; și (d) o comprimare bugetară cauzată, în parte, de suspendarea asistenței oferite de donatorii internaționali, dar și de scăderea veniturilor fiscale ca urmare a recesiunii, ceea ce a afectat în mod semnificativ, printre altele, programul de investiții publice pentru 2015. După ajustarea din 2015, se așteaptă ca economia Moldovei să se redreseze doar lent în 2016 și în anii următori. În 2016, se estimează că PIB-ul va crește cu aproximativ 2 %. În 2016, creșterea va continua să fie constrânsă de reducerile bugetare și de condițiile dure de creditare, precum și de fluxurile reduse de transferuri de fonduri și de creșterea tarifelor locale la energie, ceea ce va menține discret consumul privat. Între timp, reorientarea către piețele UE va lua timp și va necesita investiții.

Guvernul Moldovei a solicitat, de asemenea, asistență macrofinanciară (AMF) din partea UE în august 2015 și și-a reiterat solicitarea în martie 2016. Ca urmare a acestei solicitări și având în vedere evoluțiile politice și economice de după 2014, Comisia Europeană prezintă, așadar, Parlamentului European și Consiliului o propunere de decizie privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova, în valoare de până la 100 de milioane EUR. Din această sumă, 60 de milioane EUR ar urma să fie furnizate sub formă de împrumuturi și 40 de milioane EUR sub formă de granturi. Suma propusă este justificată pe baza unei evaluări actualizate a nevoilor de finanțare externă ale țării, a nivelului programului FMI, a considerentelor legate de repartizarea sarcinii și a marjei de manevră disponibile în bugetul UE.

Decizia de a elibera asistența propusă sub formă de granturi și împrumuturi este justificată de nivelul de dezvoltare al Moldovei (măsurat în funcție de venitul pe cap de locuitor al țării) și de indicatorii datoriei. Ea va fi, de asemenea, în concordanță cu tratamentul acordat Moldovei de FMI și de Banca Mondială. Într-adevăr, Moldova este eligibilă pentru finanțare preferențială, atât din fondul FMI pentru reducerea sărăciei și creștere economică, cât și din partea Asociației Internaționale pentru Dezvoltare (IDA) a Băncii Mondiale.

Având în vedere amploarea operațiunii propuse, Comisia are în vedere eliberarea asistenței în trei tranșe. Primele două tranșe, compuse fiecare dintr-un element de grant de 10 milioane EUR și de o parte de împrumut de 20 de milioane EUR, ar urma să fie vărsate în 2017; a treia tranșă, compusă dintr-un element de grant de 20 milioane EUR și de o parte de împrumut de 20 de milioane EUR, ar urma să fie vărsată în prima jumătate a anului 2018. Asistența va fi gestionată de Comisie. Sunt aplicabile dispoziții specifice privind prevenirea fraudei și a altor nereguli, în conformitate cu Regulamentul financiar.

Operațiunea de asistență macrofinanciară în curs de examinare ar fi în valoare maximă de 100 de milioane EUR. Comisia propune să furnizeze cuantumul asistenței sub formă de împrumut pe termen mediu în valoare de până la 60 de milioane EUR și sub formă de granturi în valoare de până la 40 de milioane EUR. Asistența va contribui la acoperirea nevoilor reziduale de finanțare externă ale Moldovei din perioada 2016-2018 identificate de Comisie pe baza estimărilor efectuate de FMI.

Decizia nr. 938/2010/UE privind acordarea unei prime asistențe macrofinanciare Republicii Moldova în valoare de 90 de milioane EUR sub formă de granturi a fost adoptată de Parlamentul European și de Consiliu la 20 octombrie 2010. Asistența a fost vărsată în întregime în perioada 2010-2012.

Previziunile realizate de FMI în luna noiembrie 2016 indică în plus nevoi semnificative în ceea ce privește balanța de plăți pentru perioada 2016-2018, deficitul total de finanțare externă fiind estimat la 469 de milioane USD (184 de milioane USD în 2016, 186 de milioane USD și 99 de milioane USD în 2018). Acest deficit de finanțare poate fi pus, în linii mari, pe seama a trei factori: un deficit de cont curent relativ mare, necesitatea de a constitui rezerve valutare și cerințele de amortizare importantă a datoriei preconizate. Noua operațiune de AMF propusă, în valoare de 100 de milioane EUR, ar urma să acopere 24,9 % din deficitul de finanțare rezidual estimat (după deducerea finanțării nete a FMI și a plății prevăzute a împrumuturilor din partea Băncii Mondiale bazate pe politici).

Asistența preconizată ar urma să fie furnizată sub formă de împrumut și de grant. Împrumutul ar urma să fie finanțat printr-o operațiune de împrumut pe care Comisia o va desfășura în numele UE. Impactul bugetar al asistenței sub formă de împrumut va corespunde provizionării Fondului de garantare al Uniunii Europene pentru acțiuni externe, la o rată de 9 % din sumele vărsate, de la linia bugetară 01 03 06 („Provizionarea Fondului de garantare”). Presupunând că primele două tranșe din împrumut (de 20 de milioane EUR fiecare) vor fi plătite în 2017, iar cea de-a treia tranșă (de 20 de milioane EUR) în 2018, provizionarea se va face în conformitate cu normele care reglementează mecanismul Fondului de garantare, în bugetele 2019-2020, pentru un cuantum de 3,6 milioane EUR și, respectiv, 1,8 milioane EUR. Componenta de grant a asistenței (10 milioane EUR pentru primele două tranșe și de 20 de milioane EUR pentru a treia tranșă) va fi finanțată din creditele de angajament din bugetele exercițiilor 2017 și 2018, de la linia bugetară 01 03 02 (Asistență macrofinanciară), plățile efectuându-se în 2017 și 2018. Pe baza prognozelor actuale privind utilizarea liniilor bugetare 01 03 02 și 01 03 06, Comisia estimează că impactul bugetar al operațiunii poate fi suportat.

La nivel mai general, propunerile Comisiei de asistență macrofinanciară se bazează pe învățămintele desprinse din evaluările ex post efectuate asupra operațiunilor anterioare desfășurate în vecinătatea UE. Noua AMF și programul de ajustare și reformă economică aferent vor contribui la reducerea nevoilor de finanțare pe termen scurt ale Moldovei, sprijinind, în același timp, măsurile politice care urmăresc consolidarea balanței de plăți și a sustenabilității bugetare pe termen mediu și generând o creștere durabilă, completând așadar programul care urmează să fie convenit cu FMI. Aceste condiții de politică ar trebui să remedieze unele dintre deficiențele fundamentale arătate de-a lungul anilor de către economia Moldovei și de sistemul său de guvernanță economică. Printre posibilele condiționări s-ar putea număra, în principiu, cele privind reformele pentru consolidarea guvernanței în sectorul financiar, gestiunea finanțelor publice, reforma sectorului energetic și măsurile de însoțire în vederea consolidării sistemului de protecție socială, îmbunătățirea climatului investițional și sprijinirea punerii în aplicare a acordului DCFTA.

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

(10)Având în vedere că în Moldova există încă un deficit rezidual semnificativ de finanțare externă pentru balanța de plăți, în plus față de resursele furnizate de FMI și de alte instituții multilaterale, se consideră că asistența macrofinanciară pe care Uniunea ar urma să o furnizeze Moldovei este un răspuns adecvat, în actualele circumstanțe excepționale, la solicitarea Moldovei de sprijin pentru stabilizarea economică, alături de programul FMI. Asistența macrofinanciară din partea Uniunii ar sprijini stabilizarea economică și agenda reformelor structurale din Moldova, completând resursele puse la dispoziție în cadrul acordului financiar cu FMI.

(2)Economia Moldovei a fost afectată considerabil de instabilitatea politică existentă în perioada dintre alegerile din noiembrie 2014 și ianuarie 2016, precum și de un scandal de fraudă bancară, de activitatea economică scăzută din regiune și de interdicțiile la importuri impuse de Rusia. Această situație a contribuit la apariția unei recesiuni, a unui deficit tot mai mare al balanței comerciale și a unei scăderi semnificative a rezervelor valutare în ultimul an.

1.Uniunea pune la dispoziția Moldovei asistență macrofinanciară cu o valoare maximă de 100 de milioane EUR (denumită în continuare „asistența macrofinanciară din partea Uniunii”), cu scopul de a sprijini stabilizarea economică a Moldovei și o agendă consistentă de reforme. Din suma maximă respectivă, cel mult 60 de milioane EUR sunt furnizate sub formă de împrumuturi și cel mult 40 de milioane EUR sub formă de granturi. Punerea la dispoziție a asistenței macrofinanciare din partea Uniunii este condiționată de aprobarea de către Parlamentul European și de către Consiliu a bugetului Uniunii pentru anul relevant. Asistența va contribui la acoperirea nevoilor Moldovei legate de balanța de plăți, astfel cum au fost identificate în programul FMI.

(24)Asistența macrofinanciară din partea Uniunii ar trebui să facă obiectul unor condiții de politică economică, ce urmează a fi consemnate într-un memorandum de înțelegere. Pentru a se asigura condiții de punere în aplicare uniforme și din motive de eficiență, Comisia ar trebui să fie abilitată să negocieze astfel de condiții cu autoritățile moldovene, sub supravegherea comitetului reprezentanților statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În conformitate cu regulamentul respectiv, procedura de consultare ar trebui să se aplice, ca regulă generală, tuturor cazurilor care nu sunt prevăzute în regulamentul respectiv. Având în vedere impactul potențial important al asistenței de peste 90 de milioane EUR, este adecvat să se utilizeze procedura de examinare pentru operațiunile care depășesc acest prag. Luând în considerare cuantumul asistenței macrofinanciare din partea Uniunii acordate Moldovei, pentru adoptarea memorandumului de înțelegere și pentru orice reducere, suspendare sau anulare a asistenței ar trebui să se aplice procedura de examinare,

(21)Sumele de asistență macrofinanciară acordate sub formă de granturi și sumele provizioanelor necesare pentru asistența macrofinanciară acordată sub formă de împrumuturi ar trebui să corespundă creditelor bugetare prevăzute în cadrul financiar multianual.

(19)Pentru a se asigura că interesele financiare ale Uniunii în legătură cu asistența macrofinanciară din partea Uniunii sunt protejate în mod eficient, Moldova ar trebui să adopte măsuri corespunzătoare privind prevenirea și combaterea fraudei, a corupției și a oricăror alte nereguli legate de această asistență. În plus, ar trebui să se adopte dispoziții care să prevadă efectuarea de verificări de către Comisie și de audituri de către Curtea de Conturi.

(18)O condiție prealabilă pentru acordarea asistenței macrofinanciare din partea Uniunii ar trebui să fie ca Moldova să respecte mecanismele democratice reale, printre care un sistem parlamentar pluripartit, și statul de drept, și să garanteze respectarea drepturilor omului. În plus, obiectivele specifice ale asistenței macrofinanciare din partea Uniunii ar trebui să consolideze eficiența, transparența și responsabilitatea sistemelor de gestionare a finanțelor publice, guvernanța și supravegherea sectorului financiar în Moldova și să promoveze reformele structurale având ca scop sprijinirea creșterii economice durabile și favorabile incluziunii, crearea de locuri de muncă și consolidarea bugetară. Atât îndeplinirea condițiilor prealabile, cât și realizarea obiectivelor respective ar trebui monitorizate periodic de către Comisie și Serviciul European de Acțiune Externă.

(17)Asistența macrofinanciară din partea Uniunii ar trebui să susțină angajamentul Moldovei față de valorile pe care le are în comun cu Uniunea, printre care democrația, statul de drept, buna guvernanță, respectarea drepturilor omului, dezvoltarea durabilă și reducerea sărăciei, precum și angajamentul său față de principiile privind schimburile comerciale deschise, echitabile și reglementate.

(14)Luând în considerare nevoile de finanțare externă reziduale ale Moldovei, nivelul dezvoltării sale economice, măsurat în funcție de venitul și de rata sărăciei pe cap de locuitor, capacitatea sa de autofinanțare, în special rezervele internaționale de care dispune, și capacitatea sa de rambursare, stabilită pe baza unei analize de sustenabilitate a datoriei, o parte din asistență ar trebui furnizată sub formă de granturi.

(13)Stabilirea valorii asistenței macrofinanciare din partea Uniunii se bazează pe o evaluare cantitativă completă a nevoilor de finanțare externă reziduale ale Moldovei și ține cont de capacitatea acesteia de autofinanțare prin resurse proprii, în special de rezervele internaționale pe care le are dispoziție. Asistența macrofinanciară din partea Uniunii ar trebui să completeze programele și resursele furnizate de FMI și de Banca Mondială. Stabilirea valorii asistenței ia în considerare, de asemenea, contribuțiile financiare preconizate din partea donatorilor multilaterali și necesitatea de a asigura o repartizare echitabilă a sarcinii între Uniune și alți donatori, precum și aplicarea anterioară a celorlalte instrumente de finanțare externă ale Uniunii în Moldova și valoarea adăugată a implicării Uniunii în general.

5.Asistența macrofinanciară din partea Uniunii este vărsată Băncii Centrale a Moldovei. Sub rezerva dispozițiilor stabilite în memorandumul de înțelegere, care includ o confirmare a nevoilor reziduale de finanțare bugetară, fondurile Uniunii pot fi transferate Ministerului de finanțe al Moldovei în calitate de beneficiar final.

Eliberarea celei de a doua tranșe nu are loc, în principiu, mai devreme de trei luni de la punerea la dispoziție a primei tranșe. Eliberarea celei de a treia tranșe nu are loc, în principiu, mai devreme de trei luni de la punerea la dispoziție a cele de a doua tranșe.

2.Sumele asistenței macrofinanciare din partea Uniunii oferite sub formă de împrumuturi sunt furnizate, dacă este cazul, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului.

(e)asigură faptul că Uniunea are dreptul la rambursarea anticipată a împrumutului și/sau la rambursarea integrală a grantului atunci când s-a stabilit că, în ceea ce privește gestionarea asistenței macrofinanciare din partea Uniunii, Moldova s-a angajat într-un act de fraudă sau corupție sau într-o altă activitate ilegală care prejudiciază interesele financiare ale Uniunii.

2.În cel mult doi ani de la expirarea perioadei de disponibilitate menționate la articolul 1 alineatul (4), Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare ex post, care evaluează rezultatele și eficiența asistenței macrofinanciare din partea Uniunii deja acordate și măsura în care aceasta a contribuit la obiectivele asistenței.

1.Până la data de 30 iunie a fiecărui an, Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentei decizii în anul anterior, inclusiv o evaluare a punerii în aplicare. Raportul:

Plata asistenței va fi condiționată de realizarea unor progrese satisfăcătoare în implementarea programului economic dintre Moldova și FMI, care a fost aprobat de Consiliul FMI la 7 noiembrie 2016, în urma punerii în aplicare de către autoritățile moldovene a unui număr de acțiuni preliminare. În plus, Comisia convine cu autoritățile moldovene cu privire la o serie de condiții de politică specifice, enumerate în cadrul unui memorandum de înțelegere, care trebuie îndeplinite satisfăcător înainte de eliberarea tuturor celor trei tranșe de către Comisie.

Propunerea de decizie prevede un raport anual către Consiliu și Parlamentul European, care să cuprindă o evaluare a implementării acestei operațiuni. În termen de doi ani de la expirarea perioadei de disponibilitate, se va efectua o evaluare ex post independentă a asistenței.

Un alt risc important pentru operațiune decurge din nesiguranța economică și politică regională, care are implicații directe asupra economiei moldovene. Performanța economică a partenerilor comerciali regionali cheie ai Moldovei (în special Rusia, dar și Belarus și Ucraina) are un impact direct asupra exporturilor și transferurilor de fonduri. Pe plan intern, riscul principal este legat de dificultățile procesului de reformă economică și de vulnerabilitățile macroeconomice existente.

Asistența are caracter macroeconomic și este menită să fie compatibilă cu programul economic sprijinit de FMI. Serviciile Comisiei vor monitoriza acțiunea pe baza progreselor înregistrate în implementarea programului FMI și a măsurilor de reformă concrete care urmează a fi convenite cu autoritățile moldovene într-un memorandum de înțelegere (a se vedea și punctul 1.4.4).

UE este cel mai mare donator în favoarea Moldovei. Asistența financiară angajată pentru Moldova în cadrul Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP) pentru perioada 2007-2013 s-a ridicat la 561 de milioane EUR. Aceasta a inclus 63 de milioane EUR acordate în perioada 2012-2013 prin Programul de integrare și cooperare bazate pe stimulente din cadrul Parteneriatului estic (EaPIC). Pentru perioada 2014-2016, în cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV), asistența UE pentru Moldova s-a ridicat la 310 milioane EUR. Aceste fonduri au fost completate prin finanțări din alte instrumente ale UE, cum ar fi Facilitatea de investiții pentru vecinătate (FIV). În plus față de programele de cooperare bilaterală, Moldova beneficiază, de asemenea, de diferite programe regionale, în special în domeniul transporturilor, energiei și mediului. Moldova participă, de asemenea, la inițiative deschise tuturor țărilor în cadrul politicii de vecinătate, cum ar fi: Erasmus +, TAIEX, SIGMA. Pe lângă IEV, Moldova este eligibilă pentru finanțare în cadrul instrumentelor și programelor tematice ale UE: Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace (IcSP), precum și programele privind organizațiile societății civile și autoritățile locale, dezvoltarea umană și migrația și azilul. Din 2007, Banca Europeană de Investiții a acordat împrumuturi în valoare de 658 de milioane EUR, dintre care 50 de milioane EUR în 2016.

Din 2004, au fost efectuate în total șaisprezece evaluări ex post ale operațiunilor de asistență macrofinanciară. Aceste evaluări concluzionează că operațiunile de asistență macrofinanciară contribuie, deși uneori modest și indirect, la îmbunătățirea sustenabilității externe, la stabilitatea macroeconomică și la realizarea reformelor structurale în țara beneficiară. În majoritatea cazurilor, operațiunile de asistență macrofinanciară au avut un efect pozitiv asupra balanței de plăți a țării beneficiare și au contribuit la relaxarea constrângerilor bugetare ale acesteia. De asemenea, aceste operațiuni au condus la o creștere economică ceva mai însemnată.

În cele din urmă, există riscuri care derivă dintr-o posibilă deteriorare a mediului economic european și mondial și dintr-o creștere a prețurilor la energie și la alimente la nivel internațional.

2.2.2. Metoda (metodele) de control preconizată(e)

Asistența macrofinanciară va face obiectul procedurilor de verificare, control și audit aflate în sarcina Comisiei, inclusiv a Oficiului de Luptă Antifraudă (OLAF), și a Curții de Conturi Europene.

2.2.3. Costurile și beneficiile controalelor și rata probabilă de neconformitate

Costurile de bază înregistrate de Comisie cu privire la metodele de verificare și control sunt descrise în tabelul 3.2.1. În plus, există costuri pentru Curtea Europeană de Conturi și costuri legate de eventualele intervenții ale OLAF. Evaluarea operațională, încheiată de serviciile Comisiei în 2016, ajută nu numai la evaluarea riscurilor utilizării abuzive a fondurilor, ci, în plus, furnizează informații utile asupra reformelor necesare în domeniul gestionării finanțelor publice, care pot fi reflectate ulterior în condițiile de politică aferente operațiunii. În ceea ce privește rata probabilă de nerespectare, riscul aferent (sub forma nerambursării împrumutului sau a utilizării abuzive a fondurilor) este considerat a fi scăzut, pe baza experienței cu instrumentul de asistență macrofinanciară de la crearea sa.

2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

Pentru a atenua riscurile de utilizare frauduloasă se vor lua mai multe măsuri:

În primul rând, acordul de împrumut și acordul de grant vor include o serie de dispoziții privind inspecțiile, prevenirea fraudei, auditurile, precum și recuperarea fondurilor în caz de fraudă sau de corupție. De asemenea, asistența va fi plătită într-un un cont special la Banca Centrală a Moldovei.

În plus, serviciile Comisiei au finalizat în februarie 2016, cu sprijinul unor consultanți externi, o evaluare operațională, pentru a analiza fiabilitatea circuitelor financiare și a procedurilor administrative relevante pentru acest tip de asistență. Evaluarea respectivă concluzionează că situația actuală a circuitelor financiare și administrative ale Moldovei este, în linii mari, adecvată pentru a gestiona o nouă operațiune de asistență macrofinanciară, deși persistă o serie de deficiențe importante.

În fine, asistența va face obiectul procedurilor de verificare, control și audit aflate în sarcina Comisiei, cu sprijinul Oficiului de Luptă Antifraudă (OLAF) și al Curții de Conturi Europene.

3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară(e) de cheltuieli afectată(e)

Linii bugetare existente

01 03 02: Asistență macrofinanciară

01 03 06 – Provizionarea Fondului de garantare

În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.

01 03 06 – Garanția Uniunii Europene pentru împrumuturile UE destinate asistenței macrofinanciare pentru țări terțe. Fondul de garantare pentru acțiuni externe trebuie să fie provizionat în conformitate cu regulamentul privind fondul utilizându-se fondurile aferente liniei bugetare 01 03 06 („Provizionarea Fondului de garantare”), la o rată de 9 % din totalul pasivelor. Suma provizionului se calculează la începutul anului „n” ca diferența dintre suma țintă și activele nete ale fondului la finalul anului „n-1”. Această sumă a provizionului este introdusă în anul „n” în proiectul de buget pentru anul „n+1” și este plătită efectiv într-o singură tranzacție la începutul anului „n+1” din linia bugetară 01 03 06. Prin urmare, un procent de 9 % (maximum 5,4 milioane EUR) din suma plătită efectiv se va lua în considerare în suma țintă la sfârșitul anului „n-1” pentru calcularea provizionării fondului. Noi linii bugetare a căror creare se solicită: nu este cazul.