Raportul special Sunt necesare mai multe 
eforturi pentru a se asigura 
o mai bună cunoaștere și 
respectare a normelor 
privind ajutoarele de stat în 
cadrul politicii de coeziune RO 2016  nr. 24
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA EUROPEANĂ DE CONTURI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări: eca.europa.eu /ro/Pages/ContactForm.aspx
Website: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-5846-5 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/551616 QJ-AB-16-024-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-5845-8 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/782263 QJ-AB-16-024-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-5870-0 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/74522 QJ-AB-16-024-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Sunt necesare mai multe 
eforturi pentru a se asigura 
o mai bună cunoaștere 
și respectare a normelor 
privind ajutoarele de 
stat în cadrul politicii de 
coeziune
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TF UE]Raportul specialRO 2016  nr. 24
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audituri ale 
performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea selectează și con -
cepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente la adresa performanței 
sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și interesul existent în mediul politic și în 
rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit II – condusă de domnul Henri Grethen, membru al Curții de 
Conturi Europene –, cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente investițiilor pentru coeziune, creștere și incluziune. 
Auditul a fost condus de domnul Oskar Herics, membru raportor, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: Margit Spinde -
legger, șef de cabinet; Niels Brokopp, manager principal; Gert Rammeloo și Angelika Zych, coordonatori; Ildiko Preiss, atașat; Dana 
Moraru, Maria Ploumaki și Laura Zanarini, auditori.
De la stânga la dreapta: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics.

03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
 Glosar
I-VIII Sinteză
1-24  Introducere
3-8 Ce este ajutorul de stat și care este importanța sa financiară în UE?
9-21  Proceduri privind acordarea ajutorului de stat
9-10  Statele membre trebuie să notifice Comisia cu privire la ajutoarele de stat
11-14  Exceptări de la obligația de notificare
15-21  Principalii actori implicați în gestionarea programelor operaționale din cadrul politicii de coeziune
22-24  Auditurile efectuate de Curtea de Conturi Europeană și de instituțiile supreme de audit din statele 
membre în ceea ce privește ajutoarele de stat
25-31  Sfera și abordarea auditului
32-113  Observații
32-82  Lipsa unei analize cuprinzătoare din partea Comisiei în ceea ce privește erorile în materie de 
ajutoare de stat și atenția insuficientă acordată ajutoarelor de stat de către statele membre
33-44  Fondul  european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune sunt afectate de un număr semnificativ de 
erori în materie de ajutoare de stat, în timp ce Fondul social european este afectat într-o măsură mult mai 
mică
45-71  Monitorizarea Comisiei este afectată de lipsa unei analize cuprinzătoare și de nivelul insuficient de 
coordonare internă
72-82  Atenție insuficientă acordată de autoritățile de audit din statele membre respectării normelor privind 
ajutoarele de stat
04 Cuprins 
83-113  Comisia a luat măsuri pentru simplificarea legislației aplicabile privind ajutorul de stat și pentru 
promovarea capacității administrative a statelor membre
84-99  Regulamentul general extins de exceptare pe categorii de ajutoare duce la un transfer al responsabilității de 
la Comisie către statele membre
100-107  Condiționalitățile ex ante  nou introduse și procedurile noi pentru proiectele majore pot îmbunătăți gradul 
de respectare a normelor privind ajutoarele de stat în politica de coeziune
108 -113  Un plan de acțiune comun privind ajutorul de stat stabilit de Comisie vizează să consolideze capacitatea 
administrativă a statelor membre și necesită o atenție continuă
114 -130  Concluzii și recomandări
 Anexa I  —  Cheltuielile statelor membre pentru ajutoarele de stat, 2010-2014, în milioane de 
euro
 Anexa II —  Rezultatele exercițiilor de monitorizare desfășurate de Direcția Generală 
Concurență, 2006-2014
 Anexa III  —  Proiectele majore adoptate de Direcția Generală Politică Regională și Urbană 
pentru perioada de programare 2007-2013
 Anexa IV —  Cadrul juridic în domeniul ajutoarelor de stat
 Răspunsurile Comisiei
05
 Acronime
COCOF : Comitetul de coordonare a fondurilor
DG: Direcție generală
DG COMP : Direcția Generală Concurență
DG EMPL : Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune
DG REGIO : Direcția Generală Politică Regională și Urbană
FEDR : Fondul european de dezvoltare regională
Fondurile ESI : Fondurile structurale și de investiții europene
FSE : Fondul social european
IMM-uri : Întreprinderi mici și mijlocii
IT: Tehnologia informației
JASPERS : Asistență comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene
MAPAR : Managementul proceselor, activităților și resurselor de audit ( Management of Audit Processes, Activities and 
Resources )
PIB: Produs intern brut
REC-TE : Rețeaua europeană în domeniul concurenței – transmisie electronică
SGN : Sistemul de gestionare a neregulilor
TFUE : Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
06
 Glosar
Acordurile de parteneriat  sunt acorduri încheiate între Comisia Europeană și fiecare stat membru pentru perioada de 
programare 2014-2020. În cadrul acestora, este stabilit modul în care autoritățile naționale intenționează să utilizeze 
finanțarea acordată prin fondurile structurale și de investiții europene și sunt specificate obiectivele strategice și 
prioritățile de investiții ale fiecărei țări, în corelație cu obiectivele globale ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere 
inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. De asemenea, ele includ detalii cu privire la eventualele condiționalități 
ex ante  și la cadrele de gestionare a performanței. Acordurile sunt elaborate de statele membre în urma unui dialog cu 
Comisia și trebuie să fie adoptate de către aceasta din urmă.
O autoritate de audit  furnizează Comisiei o asigurare în ceea ce privește funcționarea efectivă a sistemelor de 
gestiune și a controalelor interne aferente unui program operațional (și, prin urmare, privind legalitatea și regularitatea 
cheltuielilor certificate). În general, autoritățile de audit sunt departamente din cadrul cancelariilor de stat, al ministerelor 
finanțelor (sau al organismelor de control intern aflate sub autoritatea acestor ministere), al altor ministere sau al 
instituțiilor supreme de audit. Aceste autorități trebuie să își desfășoare activitatea în mod independent de organismele 
care gestionează fondurile. Autoritatea de audit raportează constatările sale rezultate în urma auditurilor de sistem și 
a auditurilor de operațiuni autorității de management și autorității de certificare responsabile de programul operațional 
în cauză. Rapoartele privind auditurile de sistem și raportul anual de control sunt transmise și Comisiei. În cazul în care 
autoritatea de audit consideră că autoritatea de management nu a luat măsurile corective care se impun, ea trebuie să 
atragă atenția Comisiei în acest sens.
O autoritate de management  este o autoritate publică națională, regională ori locală sau orice alt organism public ori 
privat care a fost desemnat de statul membru să gestioneze un program operațional. Printre atribuțiile acesteia (acestuia) 
se numără selecția proiectelor în vederea finanțării lor, monitorizarea modului în care acestea sunt implementate și 
raportarea către Comisie cu privire la aspectele financiare și la rezultatele obținute.
Autoritățile de certificare  efectuează controale de nivel primar cu privire la cheltuielile declarate de către autoritățile 
de management și certifică dacă aceste cheltuieli sunt conforme cu legile și reglementările în vigoare. De regulă, aceste 
autorități fac parte din ministerul finanțelor sau din diferite organisme de control intern aflate sub autoritatea acestui 
minister.
Comitetul de coordonare a fondurilor (COCOF)  este un comitet format din câte un reprezentant al statelor membre, 
constituit în temeiul articolului 103 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 cu scopul de a oferi asistență Comisiei la 
implementarea FEDR, a FSE și a Fondului de coeziune. Notele orientative ale COCOF servesc drept recomandări ce conțin 
exemple și informații practice, fără să aibă un caracter juridic obligatoriu sau să fie limitative.
Corecțiile financiare  sunt concepute cu scopul de a proteja bugetul UE de cheltuielile eronate sau neconforme care îi 
sunt imputate. În ceea ce privește cheltuielile care fac obiectul gestiunii partajate, responsabilitatea pentru recuperarea 
plăților efectuate în mod incorect revine în principal statelor membre. Corecțiile financiare pot fi efectuate prin 
retragerea de cheltuieli neconforme din declarațiile de cheltuieli ale statelor membre sau prin recuperări de la beneficiari. 
De asemenea, corecții financiare pot fi impuse și de către Comisie.
Evaluarea compatibilității  se referă la punerea în balanță a efectelor negative asupra comerțului și a concurenței pe 
piața internă rezultate în urma unei măsuri de sprijin cu efectele pozitive ale acesteia din punctul de vedere al contribuției 
sale la atingerea unor obiective bine definite, de interes comun. Cântărirea acestor efecte ține cont de impactul ajutorului 
asupra bunăstării sociale în UE. Evaluarea compatibilității ține de competența exclusivă a Comisiei.
07 Glosar 
Fondul de coeziune  vizează îmbunătățirea coeziunii economice și sociale în Uniunea Europeană, finanțând proiecte de 
transport și de mediu în statele membre al căror produs brut pe cap de locuitor nu depășește 90 % din media de la nivelul 
UE.
Fondul european de dezvoltare regională  vizează consolidarea coeziunii economice și sociale în Uniunea Europeană 
prin corectarea principalelor dezechilibre regionale cu ajutorul sprijinului financiar acordat pentru construcția de 
infrastructuri și pentru realizarea de investiții productive care creează locuri de muncă, în special pentru întreprinderi.
Fondul social european  vizează consolidarea coeziunii economice și sociale în Uniunea Europeană prin impulsionarea 
ocupării forței de muncă și a oportunităților de angajare, în special grație unor măsuri de formare profesională, 
promovând un grad mai ridicat de ocupare a forței de muncă și crearea unor locuri de muncă mai numeroase și de mai 
bună calitate.
Fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI)  includ cinci fonduri separate care au drept obiectiv 
reducerea dezechilibrelor regionale la nivelul Uniunii și ale căror cadre de politică sunt stabilite pentru perioada bugetară 
de șapte ani a cadrului financiar multianual (CFM). Aceste fonduri sunt: Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), 
Fondul social european (FSE), Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul 
european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM).
Grupul de experți pentru fondurile structurale și de investiții europene (EGESIF)  a fost creat la nivelul Comisiei cu 
scopul de a furniza acesteia consiliere cu privire la aspecte legate de implementarea programelor adoptate și puse în 
aplicare în conformitate cu regulamentele privind fondurile structurale și de investiții europene. Este unul dintre cele 
două grupuri care înlocuiesc Comitetul de coordonare a fondurilor (celălalt fiind COESIF - Comitetul de coordonare pentru 
fondurile structurale și de investiții europene).
Instituțiile supreme de audit  sunt organismele naționale responsabile de auditul veniturilor și cheltuielilor 
administrațiilor publice.
O întreprindere  este orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic sau de 
modalitatea în care este finanțată.
Perioada de programare  este cadrul multianual în care sunt planificate și executate cheltuielile aferente politicii de 
coeziune.
Politica de coeziune  este unul dintre cele mai ample domenii de politică pentru care sunt efectuate cheltuieli de la 
bugetul UE. Obiectivele urmărite constau în reducerea decalajelor de dezvoltare dintre diferitele regiuni, restructurarea 
zonelor industriale aflate în declin, diversificarea activităților în mediul rural și încurajarea cooperării transfrontaliere, 
transnaționale și interregionale. Politica de coeziune este finanțată din Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), 
din Fondul social european (FSE) și din Fondul de coeziune (FC).
08 Glosar 
Un program operațional  stabilește prioritățile și obiectivele specifice ale unui stat membru și modul în care vor fi 
utilizate fondurile în cursul unei anumite perioade, în general, de șapte ani, pentru finanțarea de proiecte. Aceste proiecte 
trebuie să contribuie la îndeplinirea unuia sau a mai multor obiective din ansamblul de obiective specificate la nivelul 
axei prioritare a programului operațional. Astfel de programe se elaborează pentru fiecare dintre fondurile din domeniul 
politicii de coeziune, respectiv pentru Fondul european de dezvoltare regională, pentru Fondul social european și 
pentru Fondul de coeziune. Programele operaționale sunt elaborate de statele membre și fac obiectul aprobării de către 
Comisie înainte de efectuarea unor eventuale plăți de la bugetul UE. În cursul perioadei vizate, se pot aduce modificări 
programelor numai cu acordul ambelor părți.
Proiectele majore  sunt acele proiecte care au un asemenea grad de semnificație financiară încât este necesară o decizie 
specifică a Comisiei pentru ca statul membru să obțină cofinanțare din partea UE din Fondul european de dezvoltare 
regională sau din Fondul de coeziune. Costul lor total depășește 50 de milioane de euro și sunt în general proiecte de 
infrastructură de mare anvergură în sectorul transporturilor, al mediului, dar și în sectorul culturii, al educației, al energiei 
sau al tehnologiilor informației și comunicațiilor.
Rapoartele anuale de control  sunt rapoarte anuale transmise de autoritățile de audit care conțin constatările tuturor 
auditurilor efectuate pentru unul sau mai multe programe operaționale. Aceste rapoarte sunt principalele documente 
prin care autoritățile de audit furnizează o asigurare cu privire la sistemele de gestiune și de control ale programului/
programelor operațional(e) vizat(e), precum și cu privire la legalitatea și regularitatea proiectelor cofinanțate.
Serviciile de interes economic general  sunt activitățile economice identificate de autoritățile publice ca având 
o importanță deosebită pentru cetățeni și care nu ar putea fi furnizate (sau ar fi furnizate în condiții diferite) dacă nu ar 
exista intervenția publică în cauză. Exemple în acest sens sunt rețelele de transport, serviciile poștale și serviciile sociale.
09
 Sinteză
I
Ajutorul de stat este orice ajutor acordat de un stat membru care denaturează sau ar putea denatura concurența oferind 
anumitor întreprinderi un avantaj, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre. În princi -
piu, ajutoarele de stat sunt interzise, motivul fiind acela de a se asigura funcționarea corespunzătoare a pieței interne. Cu 
toate acestea, există anumite sectoare, zone geografice sau circumstanțe speciale în care ajutoarele de o anumită valoare 
pot fi compatibile cu piața internă. În perioada 2010-2014, statele membre au acordat ajutoare de stat în valoare medie 
de 76,6 miliarde de euro pe an, excluzând ajutoarele acordate pentru sectorul financiar, sectorul feroviar și pentru unele 
servicii publice, cum ar fi serviciile poștale. Această sumă reprezintă peste 0,5 % din PIB-ul statelor membre ale UE.
II
Politica de coeziune constituie unul dintre principalele domenii de cheltuieli ale bugetului UE. Pentru perioada de pro -
gramare 2014-2020, bugetul total al Fondului european de dezvoltare regională (FEDR), Fondului de coeziune și Fondului 
social european (FSE) se ridică la 352 de miliarde de euro, în creștere față de 347 de miliarde de euro în perioada de pro -
gramare 2007-2013. Potrivit estimărilor Comisiei, cheltuielile din cadrul FEDR/Fondului de coeziune și al FSE au reprezen -
tat mai mult de un sfert din ajutorul de stat acordat în UE în perioada 2007-2013.
III
Prin intermediul acestui audit, Curtea a evaluat gradul de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat în politica 
de coeziune pentru perioada de programare 2007-2013, precum și măsura în care Comisia cunoștea cauzele neconformi -
tăților. De asemenea, Curtea a examinat dacă acțiunile întreprinse de Comisie pentru perioada de programare 2014-2020 
vor permite consolidarea capacității acesteia și a statelor membre de a preveni, detecta și corecta situațiile de încălcare 
a normelor privind ajutoarele de stat.
IV
În perioada 2010-2014, Curtea a detectat, împreună cu Comisia, încălcări ale normelor privind ajutoarele de stat în cadrul 
unui număr semnificativ de audituri; erorile în materie de ajutoare de stat în cadrul FEDR și al Fondului de coeziune au 
reprezentat un factor important care a contribuit la nivelul de eroare estimat de Curte pentru politica de coeziune. Curtea 
a constatat că auditurile și monitorizările realizate de Comisia însăși în domeniul coeziunii au dus la o rată de detectare 
similară cu cea rezultată în urma propriilor sale constatări. În schimb, autoritățile de audit din statele membre au detectat 
o rată de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat mult mai mică decât cea a Curții sau a Comisiei. Acest lucru 
arată că, până în prezent, autoritățile de audit nu s-au concentrat suficient pe ajutorul de stat în cursul auditurilor lor.
V
În perioada de programare 2007-2013, Comisia nu a înregistrat erorile în materie de ajutoare de stat pe care ea însăși le-a 
detectat și nici pe cele raportate de statele membre într-un mod care să îi permită să realizeze o analiză adecvată. O astfel 
de analiză ar fi ajutat Comisia să conceapă măsuri preventive mai focalizate și adaptate la specificul fiecărui stat membru 
și al fiecărui program.
10 Sinteză 
VI
Statele membre indică, în cererea de finanțare a proiectelor de o importanță financiară semnificativă („proiecte majore”), dacă, 
în opinia lor, investiția implică sau nu ajutor de stat, această informație putând fi verificată de către Comisie. La începutul perioa -
dei de programare 2007-2013, în special, Comisia nu verifica în mod sistematic dacă proiectele majore respectau normele privind 
ajutoarele de stat. Există riscul ca unele proiecte majore cofinanțate de UE să nu fie compatibile cu piața internă și din cauza 
faptului că, înainte de 2012 și de clarificarea furnizată prin hotărârea Leipzig-Halle, statele membre rareori notificau Comisiei 
investițiile realizate în infrastructură. Pentru a atenua acest risc în viitor, Comisia a intensificat măsurile sale preventive interne și 
a introdus o procedură alternativă de aprobare, care include o analiză independentă a calității ( Independent Quality Review ) pen -
tru perioada de programare 2014-2020. Această procedură alternativă nu este însă concepută să furnizeze întotdeauna o secu -
ritate juridică pentru statele membre cu privire la conformitatea cu normele în materie de ajutoare de stat la momentul luării 
deciziei de finanțare a unui proiect major. Această securitate nu poate fi obținută decât pe baza unei notificări din partea statului 
membru, urmată de o decizie a Comisiei cu privire la ajutorul de stat respectiv.
VII
Comisia a luat o serie de măsuri pentru a simplifica legislația aplicabilă privind ajutoarele de stat pentru perioada de progra -
mare 2014-2020, ceea ce a dus, pe de o parte, la reducerea sarcinii administrative și la o mai mare transparență, dar a sporit, pe 
de altă parte, responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește conceperea și implementarea măsurilor de ajutor. Acordarea 
unui grad mai mare de responsabilitate statelor membre prezintă riscul ca numărul de erori în materie de ajutoare de stat să 
crească: monitorizarea Comisiei a arătat că statele membre au comis numeroase greșeli în proiectarea și implementarea scheme -
lor de ajutor în perioada de programare 2007-2013. Pentru a atenua acest risc, Comisia a luat o serie de măsuri vizând promova -
rea capacității administrative a statelor membre în domeniul ajutorului de stat, inclusiv prin introducerea unor condiții prealabile 
care să asigure faptul că sistemele de ajutor de stat promovează implementarea eficace și eficientă a fondurilor structurale și de 
investiții europene („condiționalitățile ex ante ”). Cu toate acestea, trebuie precizat că statele membre pentru care s-a constatat 
că nu respectau condiționalitățile ex ante  nu erau neapărat acelea în care Comisia a detectat cele mai multe probleme în trecut. 
În plus, aceste măsuri necesită o atenție permanentă.
VIII
Curtea recomandă următoarele:
(a) Comisia ar trebui să impună acțiuni corective atunci când măsurile de ajutor nu respectă normele privind ajutoarele de stat.
(b) (i)  Comisia ar trebui să utilizeze MAPAR pentru înregistrarea neregulilor într-un mod care să îi permită analizarea cu ușu -
rință, de exemplu, a tipului, a frecvenței, a gravității, a originii geografice și a cauzei acestora. Baza de date ar trebui să 
conțină, în egală măsură, informații privind măsurile luate ca urmare a acestor nereguli (cum ar fi corecțiile financiare 
impuse).
(ii) În ceea ce privește SGN, Comisia ar trebui să adapteze structura bazei de date, astfel încât informațiile privind neregulile pre -
cum cele legate de ajutoarele de stat să poată fi extrase și analizate în funcție de statul membru și în funcție de tipul acestora.
(iii) DG COMP ar trebui să primească acces în mod regulat la toate informațiile relevante cu privire la neregulile legate de ajutoare -
le de stat care sunt conținute în MAPAR și în SGN.
(iv) Pe baza informațiilor disponibile în bazele sale de date, Comisia ar trebui să urmărească, o dată la doi ani, capacitatea statelor 
membre de a respecta normele privind ajutoarele de stat, efectuând analize privind, de exemplu, tipul, frecvența, gravitatea, 
originea geografică și cauza erorilor privind ajutorul de stat detectate de Comisia însăși sau de către autoritățile din statele 
membre. Comisia ar trebui să recurgă la aceste exerciții în scopul monitorizării și în vederea direcționării activităților de sprijin, 
cum ar fi organizarea de formări în statele membre unde acest lucru se impune cel mai mult.
11 Sinteză 
(c) Comisia ar trebui să aprobe proiectele majore numai după validarea lor pe plan intern din punctul de vedere al even -
tualului ajutor de stat implicat și să solicite sistematic statelor membre să notifice ajutorul, atunci când este nevoie de 
acest lucru, pentru a asigura securitatea juridică pentru statele membre, indiferent de procedura de cerere de finanța -
re utilizată de statul membru în cauză.
(d) (i)  Comisia ar trebui să se asigure de caracterul suficient al sferei și al calității verificărilor efectuate de autoritățile de 
audit în ceea ce privește conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat.
(ii) În perspectiva închiderii perioadei de programare 2007-2013, Comisia ar trebui să solicite autorităților de audit să veri -
fice dacă proiectele majore care au fost aprobate înainte de sfârșitul anului 2012 respectă normele în materie de ajutor 
de stat.
(iii) Comisia ar trebui să elaboreze orientări suplimentare, incluzând, în special, studii de caz care să ilustreze bunele prac -
tici și cele mai frecvente tipuri și cauze de încălcare a normelor privind ajutoarele de stat.
(iv) Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să stabilească un registru central pentru monitorizarea cumulului de 
subvenții mici, care, împreună, nu trebuie să depășească o anumită valoare (ajutorul „de minimis”).
(v) Comisia ar trebui să stabilească o bază de date centrală, la nivelul UE, în care autoritățile relevante din statele membre 
să poată consulta identitatea întreprinderilor care fac obiectul ordinelor de recuperare a ajutorului de stat, precum și 
stadiul procedurilor de recuperare, pentru a se putea asigura de conformitatea cu legislația aplicabilă (principiul Deg -
gendorf). Accesul la această bază de date ar trebui acordat numai pe baza principiului „need to know” (accesul la date 
este restrâns la acele persoane care au într-adevăr nevoie să cunoască informațiile respective).
(e) În cazul în care condiționalitățile ex ante  privind ajutorul de stat nu sunt îndeplinite până la finalul anului 2016, Comi -
sia ar trebui să facă uz de prerogativele sale pentru a suspenda plățile către statele membre în cauză până când toate 
problemele semnificative sunt remediate.
12
 Introducere
01 
Scopul politicii în domeniul concurenței este acela de a asigura faptul că întreprin -
derile concurează în condiții de egalitate, pe baza propriilor produse și prețuri, fără 
a primi avantaje neloiale. Întrucât piața unică a UE garantează comerțul liber cu bu -
nuri și servicii la nivelul Uniunii, politica în domeniul concurenței este reglementată 
la nivel european1. Normele privind ajutoarele de stat sunt un aspect fundamental al 
politicii UE privind concurența.
02 
O întreprindere care primește ajutor de stat nu mai concurează în condiții de egalita -
te. Din acest motiv, Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că 
ajutorul de stat este, în principiu, incompatibil cu piața internă2. Există, totuși, dome -
nii și circumstanțe în care piața nu funcționează cum ar trebui; există anumite lacune 
din cauza cărora o serie de nevoi nu sunt acoperite. Pentru a ține cont de obiectivele 
politicilor publice, tratatul prevede o listă de categorii de ajutor de stat care sunt sau 
pot fi compatibile cu piața internă3. Comisia a elaborat o serie de norme de regle -
mentare a ajutorului acordat în cadrul acestor categorii.
Ce este ajutorul de stat și care este importanța sa 
financiară în UE?
03 
Tratatul definește ajutorul de stat ca fiind orice ajutor acordat de un stat membru 
care denaturează sau care ar putea denatura concurența oferind anumitor întreprin -
deri un avantaj, în măsura în care acesta afectează schimburile comerciale dintre 
statele membre. Pentru ca ajutorul să fie considerat ajutor de stat, trebuie îndeplinite 
toate criteriile prevăzute în definiție. Aceste criterii sunt enumerate în tabelul  1.1 Articolul 26 din Tratatul 
privind funcționarea Uniunii 
Europene (TFUE).
2 Articolul 107 alineatul (1) TFUE.
3 Articolul 107 alineatul (2) TFUE: 
„Sunt compatibile cu piața 
internă […]” (de exemplu, 
ajutoarele destinate reparării 
pagubelor provocate de 
calamități naturale).  
Articolul 107 alineatul (3) TFUE: 
„Pot fi considerate compatibile 
cu piața internă […]” (de 
exemplu, ajutoarele destinate 
să promoveze cultura și 
conservarea patrimoniului).
13 Introducere 
04 
În perioada 2010-2014, statele membre au cheltuit, în medie, 76,6 miliarde de euro pe 
an pentru ajutoare de stat4. Această sumă reprezintă peste 0,5 % din PIB-ul statelor 
membre ale UE (a se vedea figura 1 ). Cifrele sunt subestimate, întrucât nu includ cea 
mai mare parte a ajutorului acordat sectorului feroviar și serviciilor de interes eco -
nomic general, precum rețele de transport sau servicii poștale, pentru care nu sunt 
disponibile date complete pentru perioada 2010-2014. În plus, ele nu includ ajutorul 
acordat sectorului financiar (ajutorul de „criză”), care nu reflectă valoarea ajutoru -
lui de stat acordat în condiții normale și care nu face parte din sfera acestui audit. 
O imagine globală a cheltuielilor aferente ajutoarelor de stat acordate în fiecare stat 
membru în perioada 2010-2014 este prezentată în anexa I . În anii următori, include -
rea în raportare a mai multor scheme de sprijin privind energia din surse regenerabi -
le, în urma adoptării Orientărilor privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului 
și energie pentru perioada 2014-2020, poate avea drept rezultat o nouă creștere 
a numărului de notificări privind ajutoare de stat adresate Comisiei. Tabelul 1Criterii privind caracterizarea ajutorului drept ajutor de stat
Criteriu și explicație Exemple
1Ajutorul este acordat de stat sau prin resurse de stat. „Resursele de stat” reprezintă 
orice resursă furnizată de o autoritate a unui stat membru sau de orice entitate 
deținută sau controlată de stat1.Subvenții, scutiri fiscale sau garanții.
2Ajutorul este acordat întreprinderilor. Prin întreprindere se înțelege orice entitate 
care desfășoară o activitate economică, indiferent de statutul său juridic sau de 
modalitatea în care este finanțată2. Prin activitate economică se înțelege furnizarea 
de produse sau servicii pe o piață3.O societate care fabrică autovehicule, o organizație 
caritabilă care furnizează alimente sau o companie 
de stat care oferă servicii poștale.
3Ajutorul conferă un avantaj. Prin avantaj se înțelege orice beneficiu economic pe 
care întreprinderea nu l-ar fi obținut în condiții de piață normale4.Un împrumut acordat unei întreprinderi la o rată 
a dobânzii sub rata de pe piață.
4Avantajul acordat este selectiv. Orice măsură de acordare a unui ajutor la care nu pot 
avea acces toate întreprinderile care își desfășoară activitatea într-un stat membru 
în condiții de egalitate este considerată selectivă.Măsuri care se aplică doar întreprinderilor mari sau 
doar întreprinderilor dintr-un anumit sector, cum ar 
fi sectorul transporturilor sau cel al energiei.
5Ajutorul denaturează sau amenință să denatureze concurența. Se presupune că se 
denaturează concurența atunci când beneficiarul ajutorului își desfășoară activitatea 
într-un sector în care există sau ar putea exista concurență5.Ajutorul acordat unei întreprinderi din industria 
textilelor, având în vedere că există concurență în 
acest sector.
6Ajutorul afectează comerțul dintre statele membre. Atunci când ajutorul denaturea -
ză sau amenință să denatureze concurența, se presupune că acesta are potențialul 
de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre, cu condiția ca efectele 
sale asupra statelor membre să fie mai mult decât marginale6.Ajutorul acordat unui producător local de mobilă, 
având în vedere că există producători de mobilă 
(locali sau nu) în mai multe state membre ale UE.
1 Punctul 17 din cauza C-248/84, punctul 38 din cauza C-482/99.
2 Punctul 74 din cauzele conexate C-180/98 - C-184/98.
3 Punctul 36 din cauza C-35/96.
4 Punctul 60 din cauza C-39/94.
5 Punctele 141-147 din cauzele conexate T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 - T-607/97, T-1/98, T-3/98 - T-6/98 și T-23/98.
6 Punctul 81 din cauzele conexate T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 - T-607/97, T-1/98, T-3/98 - T-6/98 și T-23/98.
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza comunicării Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat.
4 A se vedea tabloul de bord al 
Comisiei privind ajutoarele de 
stat pentru 2015 pe site-ul web 
al DG COMP.
14 Introducere 
05 
Per ansamblu, există o corelație între PIB-ul statelor membre pe cap de locuitor și 
cheltuielile acestora în domeniul ajutoarelor de stat (a se vedea figura 2 ). În perioa -
da 2010-2014, cele trei state membre care au cheltuit, în medie, cel mai mult pentru 
ajutoare de stat pe cap de locuitor au fost Danemarca, Finlanda și Suedia. Figura 1Ajutoarele de stat în UE, în perioada 2010-2014
Notă: Conform Comisiei, creșterea cheltuielilor în 2014 se datorează în mare măsură (85 %) includerii în raportare a mai multor scheme legate de 
energia din surse regenerabile. Fără această includere, ajutoarele de stat raportate s-ar fi ridicat la aproximativ 73 de miliarde de euro în 2014. În 
plus, fondurile UE sunt incluse doar începând cu 2014.
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza tabloului de bord al Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 2015.0,00 %0,20 %0,40 %0,60 %0,80 %1,00 %1,20 %
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014
Procent din PIB-ul UEÎn miliarde de euro
AnulAjutorul total, excluzând ajutoarele pentru situaţii de 
criză și majoritatea ajutoarelor pentru sectorul feroviar și serviciile de interes economic general (ca procent din PIB-ul UE) Ajutorul total, excluzând ajutoarele pentru situaţii de criză 
și majoritatea ajutoarelor pentru sectorul feroviar și serviciile de interes economic general (în miliarde de euro)
15 Introducere 
06 
Politica de coeziune este unul dintre principalele domenii de cheltuieli din bugetul 
UE; ea este pusă în aplicare prin Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), 
Fondul de coeziune și Fondul social european (FSE). Scopul său este acela de a sprijini 
dezvoltarea economică și ocuparea forței de muncă în regiunile defavorizate din UE5. 
Bugetul total al UE pentru politica de coeziune în perioada de programare 2014-2020 
este de 352 de miliarde de euro, în creștere față de 347 de miliarde de euro în peri -
oada de programare 2007-20136. În perioada 2010-2014, s-au cheltuit 216 miliarde de 
euro din fondurile UE în cadrul politicii de coeziune7.Figura 2Comparație între cheltuielile statelor membre în ceea ce privește ajutoarele de stat și 
PIB-ul pe cap de locuitor, 2010-2014
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza tabloului de bord al Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 2015 și a datelor Eurostat privind 
populația și PIB-ul pe cap de locuitor la prețuri curente.BE
BGCZDK
DE
EEIE
EL
ESFR
HR ITCYLV
LTLU
HUMT
NLAT
PL PT
ROSL
SKFI
SV
UK
0100200300400500600
0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000Cheltuieli cu ajutorul de stat pe cap de locuitor
(în euro)
PIB pe cap de locuitor (în euro)
5 Politica este pusă în aplicare 
prin programe operaționale 
care stabilesc priorități, 
obiective specifice și 
modalitatea de utilizare 
a finanțării UE.
6 A se vedea documentul 
Comisiei din iunie 2014 
intitulat „Introducere în 
politica de coeziune 
a UE 2014-2020” și documentul 
Comisiei din ianuarie 2007 
intitulat Cohesion policy 2007-
13 Commentaries and official 
texts  (Politica de 
coeziune 2007-2013: 
Comentarii și texte oficiale). 
Prin perioadă de programare 
se înțelege cadrul multianual 
în care sunt planificate și 
executate cheltuielile din 
fondurile structurale și din 
Fondul de coeziune.
7 A se vedea portalul privind 
datele referitoare la coeziune 
de pe site-ul Comisiei.
16 Introducere 
07 
Alocarea fondurilor în cadrul politicii de coeziune se stabilește ținând cont de dife -
rențele de la nivelul PIB-ului, regiunile mai sărace beneficiind de un nivel mai ridicat 
de sprijin financiar8. Prin urmare, aceste fonduri reprezintă un procent semnificativ 
din totalul cheltuielilor publice în mai multe state membre (a se vedea figura 3 ). 
Acesta este în special cazul statelor membre care au aderat la UE în 2004 și în 2007: 
de exemplu, alocarea fondurilor pentru politica de coeziune în 2014 a reprezentat 
peste 5 % din totalul cheltuielilor publice în Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania și 
Polonia. Figura 3Fondurile UE cheltuite de fiecare stat membru pentru politica de coeziune, 
2010-2014
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor contabile ale Comisiei și a statisticilor Eurostat privind cheltuielile publice.Fonduri UE cheltuite în cadrul politicii de coeziune, ca procent din cheltuielile publiceBG
CYCZDE
EEELES
FRHU IT
LTLVMTPL
PT
RO
SISK UK
02 0004 0006 0008 00010 00012 000
0 % 1 % 2 % 3 % 4 % 5 % 6 % 7 % 8 % 9 %Fonduri UE cheltuite în cadrul politicii de coeziune
(în milioane de euro)AT, BE, DK, FI, HR, 
IE, LU, NL și SE8 Articolul 90 din Regulamentul 
(UE) nr. 1303/2013 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului din 
17 decembrie 2013 de stabilire 
a unor dispoziții comune 
privind Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european, Fondul de 
coeziune, Fondul european 
agricol pentru dezvoltare 
rurală și Fondul european 
pentru pescuit și afaceri 
maritime, precum și de 
stabilire a unor dispoziții 
generale privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională, Fondul social 
european, Fondul de coeziune 
și Fondul european pentru 
pescuit și afaceri maritime și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului (JO L 347, 
20.12.2013, p. 320).
17 Introducere 
08 
Conform tratatului, normele privind ajutoarele de stat se aplică doar în cazul ajutoru -
lui acordat de statele membre entităților care desfășoară o activitate economică9. Ori -
ce ajutor acordat în mod direct de către Comisie sau de către orice alt organism al UE, 
precum Banca Europeană de Investiții, nu intră, prin urmare, sub incidența normelor 
privind ajutoarele de stat. Finanțarea UE acordată prin politica de coeziune face 
obiectul normelor privind ajutoarele de stat, aceste fonduri fiind gestionate de state -
le membre. Comisia estimează că, în perioada de programare 2007-2013, un procent 
de aproximativ 40 % din fondurile pentru politica de coeziune, respectiv 139 de mili -
arde de euro, a fost alocat pentru proiecte care intrau sub incidența normelor privind 
ajutoarele de stat10. Potrivit Comisiei, cheltuielile totale aferente ajutoarelor de stat 
din perioada respectivă s-au ridicat la 504 miliarde de euro11. Per ansamblu, fondurile 
pentru politica de coeziune au reprezentat deci mai mult de un sfert din totalul chel -
tuielilor pentru ajutoarele de stat în perioada de programare 2007-2013.
Proceduri privind acordarea ajutorului de stat
Statele membre trebuie să notifice Comisia cu privire la 
ajutoarele de stat
09 
Conform tratatului, Comisia trebuie să fie informată cu privire la orice intenție de 
acordare sau de modificare a unui ajutor12. În practică, aceasta înseamnă că, dacă 
un stat membru dorește să acorde ajutor de stat, el trebuie să informeze Direcția 
Generală Concurență din cadrul Comisiei (DG COMP) în acest sens. Acest proces se 
numește notificare.
10 
Odată notificată acordarea planificată a ajutorului de către statul membru, DG COMP 
stabilește dacă acesta constituie sau nu ajutor de stat. În caz afirmativ, direcția 
generală evaluează dacă acesta este compatibil cu piața internă punând în balanță 
efectele sale pozitive (contribuția la atingerea unui obiectiv de interes comun bine 
definit) cu efectele sale negative (denaturarea concurenței și a schimburilor comer -
ciale). Comisia este singura autoritate competentă să efectueze această evaluare 
a compatibilității13.
Exceptări de la obligația de notificare
11 
Deși, în principiu, tratatul interzice ajutorul de stat, el prezintă și o listă de categorii 
de ajutor ce pot fi compatibile cu piața internă. În acest context, Comisia poate emite 
norme care definesc criteriile în funcție de care astfel de categorii de ajutor nu trebu -
ie notificate14. Comisia elaborează aceste norme pe baza experienței sale în evaluarea 
măsurilor de ajutor, ținând cont de jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene.9 Articolul 107 TFUE.
10 A se vedea documentul de 
sinteză al Comisiei din 
septembrie 2014 referitor la 
orientările privind ajutoarele 
de stat regionale pentru 
perioada 2014-2020.
11 A se vedea tabloul de bord al 
Comisiei privind ajutoarele de 
stat pentru 2011 și 
pentru 2015.
12 Articolul 108 alineatul (2) și 
articolul 108 alineatul (3) TFUE.
13 Articolul 108 TFUE.
14 Regulamentul (UE) 
nr. 2015/1588 al Consiliului din 
13 iulie 2015 privind aplicarea 
articolelor 107 și 108 din 
Tratatul privind funcționarea 
Uniunii Europene anumitor 
categorii de ajutoare de stat 
orizontale (JO L 248, 24.9.2015, 
p. 1) (text codificat), care 
înlocuiește Regulamentul (CE) 
nr. 994/98 al Consiliului din 
7 mai 1998 de aplicare 
a articolelor 92 și 93 din 
Tratatul de instituire 
a Comunității Europene 
anumitor categorii de ajutoare 
de stat orizontale, și, în special, 
articolul 108 alineatul (4) TFUE.
18 Introducere 
Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare
12 
Pentru categoriile de ajutoare pe care le consideră că ar putea fi compatibile cu piața 
internă, Comisia a adoptat un regulament în baza căruia un astfel de ajutor nu trebu -
ie notificat, sub rezerva îndeplinirii tuturor condițiilor, dacă valoarea lui nu depășește 
pragurile menționate în textul regulamentului respectiv. Acest regulament se numeș -
te Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare15. Exemple de astfel 
de categorii sunt ajutorul de stat pentru cultură și pentru protecția mediului.
13 
Regulamentul simplifică în mod semnificativ activitatea Comisiei și a statelor mem -
bre. Acesta permite statelor membre să pună în aplicare numeroase măsuri de ajutor 
fără a parcurge procedurile de notificare sau evaluarea explicită a compatibilității 
efectuată de către Comisie. Regulamentul conține o serie de dispoziții generale și de 
dispoziții aplicabile fiecărei categorii de ajutor. Ajutoarele care intră sub incidența 
acestui regulament și care respectă aceste dispoziții sunt considerate în mod automat 
compatibile cu piața internă. Cu toate acestea, pentru măsurile de ajutor de o valoare 
ridicată (peste pragurile de notificare), notificarea este în continuare necesară, întru -
cât astfel de măsuri pot denatura concurența16.
Ajutorul de minimis
14 
În plus, Comisia a stabilit că acordarea unui ajutor de până la 200 000 de euro unui 
beneficiar unic pe o perioadă de trei ani nici nu denaturează concurența și nici 
nu afectează schimburile comerciale între statele membre17. Acest tip de ajutor se 
numește „ajutor de minimis ” și, întrucât nu îndeplinește criteriul pentru ajutoarele 
de stat legat de denaturarea sau de riscul de denaturare a concurenței și nici pe cel 
privind afectarea schimburilor comerciale dintre statele membre, nu este clasificat 
ca ajutor de stat și nu trebuie notificat către DG COMP . Pentru serviciile de interes 
economic general, pragul ajutorului este majorat la 500 000 de euro18.
Principalii actori implicați în gestionarea programelor 
operaționale din cadrul politicii de coeziune
15 
Gestiunea programelor operaționale aferente FEDR/Fondului de coeziune și FSE este 
partajată între statele membre și Comisie. Statele membre selectează, gestionează 
și monitorizează proiectele, iar Comisia supervizează și monitorizează sistemele de 
gestiune și de control ale statelor membre. Responsabilitatea finală pentru execuția 
bugetului UE aparține Comisiei19.15 Regulamentul (UE) 
nr. 651/2014 al Comisiei din 
17 iunie 2014 de declarare 
a anumitor categorii de 
ajutoare compatibile cu piața 
internă în aplicarea 
articolelor 107 și 108 din tratat 
(JO L 187, 26.6.2014, p. 1).
16 Pragurile variază între 
400 000 de euro pentru 
anumite ajutoare destinate 
întreprinderilor nou înființate 
și 150 de milioane de euro 
pentru anumite ajutoare 
destinate surselor 
regenerabile de energie.
17 Regulamentul (UE) 
nr. 1407/2013 al Comisiei din 
18 decembrie 2013 privind 
aplicarea articolelor 107 și 108 
din Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Europene 
ajutoarelor de minimis  
(JO L 352, 24.12.2013, p. 1).
18 Regulamentul (UE) 
nr. 360/2012 al Comisiei din 
25 aprilie 2012 privind 
aplicarea articolelor 107 și 108 
din Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Europene 
în cazul ajutoarelor de minimis  
acordate întreprinderilor care 
prestează servicii de interes 
economic general (JO L 114, 
26.4.2012, p. 8)
19 Articolul 53 din Regulamentul 
(UE, Euratom) nr. 966/2012 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului din 
25 octombrie 2012 privind 
normele financiare aplicabile 
bugetului general al Uniunii și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002 al 
Consiliului (JO L 298, 
26.10.2012, p. 1).
19 Introducere 
La nivelul statelor membre
16 
La nivelul statelor membre, autoritățile de management sunt responsabile de admi -
nistrarea curentă a programelor operaționale. Ele trebuie să se asigure, cu ajutorul 
controalelor de gestiune, că toate proiectele cofinanțate sunt eligibile pentru finan -
țare din partea UE și că cheltuielile declarate în cadrul proiectelor respectă condițiile 
de eligibilitate, inclusiv normele privind ajutoarele de stat. Autoritățile de certificare 
efectuează verificări ale declarațiilor de cheltuieli aferente proiectelor pe care le 
primesc de la autoritățile de management și le transmit Comisiei spre rambursare. Autoritățile de audit efectuează audituri ale operațiunilor (proiectele) și audituri ale 
sistemelor de gestiune și de control și raportează Comisiei cu privire la acestea în cadrul rapoartelor anuale de control și al opiniilor de audit
20.
17 
În plus, birourile naționale care răspund de ajutoarele de stat au posibilitatea, în func -
ție de mandatul lor, să verifice conformitatea schemelor de ajutor la nivel național (in -
diferent dacă sunt sau nu cofinanțate de UE) sau să furnizeze consiliere ori avize altor 
organisme din statele membre. Există birouri pentru ajutoare de stat la nivel central în toate statele membre cu excepția Belgiei, ale cărei birouri pentru ajutoare de stat 
sunt constituite la nivel regional. În unele state membre, biroul pentru ajutoarele de 
stat face parte din ministerul finanțelor sau afacerilor economice, în timp ce în alte state membre, acest birou este constituit sub forma unui organism independent sau 
pe lângă autoritatea națională pentru concurență. De asemenea, birourile pentru aju -
toarele de stat pot funcționa ca puncte de contact pentru obținerea de informații de 
specialitate și de asistență în proiectarea schemelor de ajutor, reducând astfel riscul 
de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat (a se vedea 
caseta  1).20 Ra poartele anuale de control 
sunt rapoarte anuale 
transmise de autoritățile de audit care conțin constatările tuturor auditurilor pe care le-au efectuat pentru unul sau mai multe programe operaționale. Ele sunt principalele documente prin care autoritățile de audit furnizează o asigurare cu privire la sistemele de gestiune și de control ale programului/programelor operațional(e) vizat(e), precum și cu privire la legalitatea și regularitatea proiectelor cofinanțate.
Evaluarea ajutorului de stat de către biroul pentru ajutoare de stat în faza de 
propunere legislativă (Danemarca)
Toate ministerele au obligația de a efectua o evaluare inițială a unei eventuale relevanțe pentru ajutorul de stat 
atunci când pregătesc o propunere legislativă. Aceste informații sunt transmise spre examinare secretariatului pen -
tru ajutoare de stat (din al cărui personal fac parte experți în domeniul ajutoarelor de stat). Dacă acesta consideră că 
propunerea este în contradicție cu normele privind ajutoarele de stat, ministerul în cauză trebuie să își revizuiască propunerea legislativă. Secretariatul pentru ajutoare de stat asistă ministerul cu sugestii și furnizează consiliere pe 
parcursul procesului legislativ.Caseta 1
20 Introducere 
La nivelul Comisiei
18 
Direcția Generală Politică Regională și Urbană (DG REGIO) este serviciul din cadrul 
Comisiei care răspunde de promovarea dezvoltării economice și sociale a diverselor 
regiuni din Uniunea Europeană, inclusiv a regiunilor defavorizate, și care gestionează 
FEDR și Fondul de coeziune. Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri 
Sociale și Incluziune (DG EMPL) este serviciul din cadrul Comisiei care răspunde de 
aspectele privind ocuparea forței de muncă și problemele sociale în UE și care gestio -
nează FSE.
19 
Ambele direcții generale se bazează, în principal, pe activitatea autorităților de audit 
pentru a obține asigurarea că cheltuielile din cadrul FEDR/Fondului de coeziune și al 
FSE respectă normele aplicabile la nivelul UE și la nivel național. Pe lângă examinarea 
activității autorităților de audit, aceste direcții generale efectuează propriile audi -
turi ale operațiunilor și sistemelor din statele membre, ca parte a activităților lor de 
supervizare.
20 
DG COMP este serviciul din cadrul Comisiei care răspunde de asigurarea aplicării 
corecte a normelor UE privind ajutoarele de stat în toate domeniile, cu excepția agri -
culturii și pescuitului21. DG COMP elaborează legislația în materie de ajutoare de stat 
pe baza tratatului și supervizează punerea sa în aplicare. În special, ea monitorizează 
în mod regulat schemele de ajutor pentru a verifica dacă și în ce măsură acestea 
respectă normele privind ajutoarele de stat22. În plus, părțile interesate, precum 
statele membre sau societăți concurente, pot înainta Comisiei o plângere în cazul în 
care consideră că ajutorul acordat unui anumit beneficiar nu este în conformitate cu 
legislația aplicabilă. Comisia are obligația de a examina orice astfel de plângere23.
21 
Figura 4  conține o prezentare simplificată a actorilor implicați în politica de coeziune 
și în procesul de acordare a ajutoarelor de stat.21 În ceea ce privește agricultura 
și dezvoltarea rurală, precum 
și afacerile maritime și 
pescuitul, răspunderea pentru 
controlul ajutorului de stat 
aparține Direcției Generale 
Agricultură și Dezvoltare 
Rurală și, respectiv, Direcției 
Generale Afaceri Maritime și 
Pescuit.
22 O schemă de ajutor este un act 
sau o lege care definește în 
termeni generali tipurile de 
beneficiari care pot primi 
ajutor de stat și condițiile în 
care acest lucru poate avea 
loc.
23 Articolul 24 din Regulamentul 
(UE) nr. 2015/1589 al 
Consiliului.
21 Introducere Figura 4Actorii implicați în politica de coeziune și în procesul de acordare a ajutoarelor de 
stat
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
CADRUL POLITICII DE COEZIUNE CADRUL JURIDIC ÎN DOMENIUL
AJUTOARELOR DE STAT 
DG REGIO DG EMPL
FSEDG COMP
Beneﬁciar (de exemplu, o întreprindere, 
un minister sau o organizaţie caritabilă) 
Autorităţile de management
Autorităţile de auditEvaluarea și 
monitorizarea 
compatibilităţii
Consiliere și 
avize 
LA NIVEL
DE PROIECTSTATELE 
MEMBRE
Cererea de 
ﬁnanţare a 
proiectuluiAsigură 
supervizarea și 
auditul 
conformităţii cu 
normele privind 
ajutoarele de statBirourile naţionale 
pentru ajutoare 
de statAsigură 
supervizarea și 
auditul 
conformităţii cu 
normele privind 
ajutoarele de statAsigură 
supervizarea și 
auditul 
conformităţii cu 
normele privind 
ajutoarele de statNotiﬁcare prin 
reprezentanţa 
permanentă Reglementări 
privind ajutorul 
de statFEDR și Fondul 
de coeziuneCOMISIA 
EUROPEANĂ
22 Introducere 
Auditurile efectuate de Curtea de Conturi Europeană și 
de instituțiile supreme de audit din statele membre în 
ceea ce privește ajutoarele de stat
22 
Într-un raport special publicat în 2011, Curtea a identificat unele deficiențe la nivelul 
sistemelor utilizate de statele membre pentru a se asigura că ajutoarele de stat sunt 
notificate Comisiei, în special pe baza examinării unui număr de plângeri și a unor 
dosare de monitorizare pentru perioada 2008-201024.
23 
În plus, din 2010 până în 2014, Curtea a examinat gradul în care normele privind 
ajutoarele de stat au fost respectate în numeroase proiecte din cadrul FEDR/Fondului 
de coeziune și al FSE. Rezultatele acestor audituri au stat la baza aprecierilor specifice 
formulate de Curte pentru FEDR/Fondul de coeziune și pentru FSE în rapoartele sale 
anuale25.
24 
Curtea a efectuat un sondaj prin transmiterea unui chestionar unui număr de 
28 de instituții supreme de audit, la care au răspuns 22. Majoritatea au declarat că, 
într-o măsură mai mare sau mai mică, includeau în auditurile lor verificări privind 
ajutoarele de stat26. De asemenea, foarte puține efectuau audituri specifice privind 
ajutoarele de stat.24 Raportul special nr. 15/2011 
„Procedurile Comisiei asigură 
o gestionare eficace 
a controlului ajutoarelor de 
stat?” ( http://eca.europa.eu )
25 A se vedea, de exemplu, 
capitolul 6 din Raportul anual 
privind exercițiul 
financiar 2014 (JO C 373, 
10.11. 2015).
26 Instituțiile supreme de audit 
sunt organismele naționale 
responsabile de auditul 
veniturilor și cheltuielilor 
publice.
23
 Sfera și abordarea auditului
25 
În ultimii ani, Curtea a identificat, cu ocazia exercițiilor sale anuale de audit de confor -
mitate, un număr semnificativ de erori în ceea ce privește conformitatea cu normele 
privind ajutoarele de stat în politica de coeziune. Prezentul raport analizează dacă 
măsurile luate de Comisie pentru a înțelege cauza acestei probleme au fost suficiente 
și dacă acțiunile întreprinse de Comisie vor permite consolidarea capacității acesteia 
și a statelor membre de a preveni, detecta și corecta situațiile de încălcare a normelor 
privind ajutoarele de stat.
26 
Prin intermediul acestui audit, Curtea a evaluat gradul de nerespectare a normelor 
privind ajutoarele de stat în politica de coeziune (cu referire la FEDR/Fondul de coe -
ziune și la FSE) pentru perioada de programare 2007-2013 și măsura în care Comisia 
cunoștea cauzele acestei neconformități. Analizele specifice ale Curții s-au axat în 
special pe perioada 2010-2014. De asemenea, Curtea a analizat dacă măsurile luate 
de Comisie pentru perioada de programare 2014-2020 au potențialul de a remedia 
problema nerespectării normelor privind ajutoarele de stat.
27 
Curtea a analizat în special dacă:
(a) Comisia dispunea de o prezentare cuprinzătoare și actualizată a cauzelor neres -
pectării normelor privind ajutoarele de stat în politica de coeziune și dacă direc -
țiile generale ale Comisiei și statele membre au detectat încălcări ale normelor 
privind ajutoarele de stat. Curtea a examinat, de asemenea, dacă măsurile luate 
de Comisie ca răspuns la erorile în materie de ajutoare de stat conduseseră la un 
număr corespunzător de acțiuni corective; și
(b) dacă Comisia luase măsuri corespunzătoare pentru a preveni încălcarea normelor 
privind ajutoarele de stat în cadrul politicii de coeziune pe viitor.
28 
În plus, Curtea a analizat în detaliu constatările auditurilor sale de conformitate și 
a recurs la exemple pentru a ilustra erori frecvente în materie de ajutoare de stat. În 
plus, Curtea a examinat procedura de aprobare a Comisiei pentru anumite proiecte 
de o importanță financiară ridicată („proiecte majore”).
29 
Auditul a constat într-o examinare documentară (de exemplu, analiza rapoartelor 
anuale ale autorităților de audit, a rapoartelor de audit ale Comisiei și a regulamente -
lor Comisiei) și în discuții purtate cu reprezentanți ai Comisiei.
24 Sfera și abordarea auditului 
30 
La nivelul statelor membre, Curtea a efectuat două sondaje prin chestionar, și anume:
(a) un chestionar trimis unui număr de 113 autorități de audit din 28 de state mem -
bre care erau responsabile de 440 de programe operaționale din cadrul FEDR/
Fondului de coeziune și al FSE pentru perioada 2007-2013, dintre care au răspuns 
100 (88 %); și
(b) un chestionar trimis unui număr de 31 de birouri competente în materie de aju -
toare de stat din 28 de state membre, dintre care au răspuns 24 (77 %).
31 
De asemenea, Curtea a vizitat patru state membre (Danemarca, Ungaria, Polonia și 
Portugalia) pentru a examina o serie de diferite procese privind ajutorul de stat utili -
zate de diverse autorități.
25
 Observații
Lipsa unei analize cuprinzătoare din partea Comisiei în 
ceea ce privește erorile în materie de ajutoare de stat și 
atenția insuficientă acordată ajutoarelor de stat de către 
statele membre
32 
Curtea a urmărit să identifice gradul de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat în 
politica de coeziune analizând auditurile sale anuale de conformitate și să stabilească dacă 
Comisia dispunea de o imagine globală a erorilor în materie de ajutoare de stat în diferitele 
state membre. Dacă este elaborată în mod corespunzător, o astfel de viziune globală ar aju -
ta Comisia să își direcționeze resursele în scopul auditului, monitorizării și sprijinirii statelor 
membre. Curtea a comparat rezultatele detectării erorilor în materie de ajutoare de stat de 
către Comisie și de către statele membre cu propriile sale rezultate și a examinat măsurile 
corective luate de Comisie ca răspuns la erorile depistate.
Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune 
sunt afectate de un număr semnificativ de erori în materie de 
ajutoare de stat, în timp ce Fondul social european este afectat 
într-o măsură mult mai mică
Auditurile efectuate de Curte privind proiectele cu relevanță pentru 
ajutoarele de stat
33 
În cadrul auditurilor sale anuale de conformitate din perioada 2010-2014, Curtea a auditat 
1 573 de proiecte selectate aleatoriu din cadrul FEDR/Fondului de coeziune și al FSE27. 220 
(26,6 %) dintre cele 828 de proiecte aferente FEDR/Fondului de coeziune și 49 (6,6 %) dintre 
cele 745 de proiecte aferente FSE prezentau relevanță din punctul de vedere al ajutoarelor 
de stat.
34 
Curtea a identificat în total 50 de cazuri de nerespectare a normelor privind ajutoarele de 
stat. Dintre aceste 50 de cazuri, 46 erau legate de proiecte din cadrul FEDR/Fondului de coe -
ziune, iar 4 de proiecte aferente FSE. Riscul producerii de erori în materie de ajutoare de stat 
este mult mai mic în cazul FSE, în special deoarece proiectele sunt, în general, mult mai mici, 
iar probabilitatea ca ajutorul să fie unul de tipul de minimis  este mai mare.
35 
Din 2010 până în 2014, atât numărul de proiecte cu relevanță pentru ajutorul de stat, cât și 
procentul din aceste proiecte care au fost afectate de erori în materie de ajutoare de stat au 
crescut în general, ceea ce indică faptul că, de-a lungul timpului, nu s-a înregistrat o îmbu -
nătățire a controalelor menite să prevină aceste erori. Creșterea numărului de erori a vizat 
în special cazurile fără impact financiar asupra cuantumului finanțării de la bugetul UE (a se 
vedea tabelul  2)28. Curtea a constatat că 20,9 % din proiectele aferente FEDR/Fondului de 
coeziune cu relevanță pentru ajutoarele de stat au fost afectate de erori în acest domeniu. 
Procentul corespunzător pentru FSE se ridica la 8,2 %.27 Pentru mai multe informații cu 
privire la modul în care Curtea 
extrage eșantioanele și 
efectuează teste asupra 
proiectelor, a se vedea 
punctele 4-10 din anexa 1.1 la 
Raportul său anual privind 
exercițiul financiar 2014.
28 Un impact financiar exista 
atunci când Curtea a constatat 
o diferență între valoarea reală 
a unei operațiuni și valoarea la 
care s-ar fi ridicat aceasta dacă 
s-ar fi desfășurat conform 
dispozițiilor aplicabile. 
Anexa 1.1 la Raportul anual al 
Curții privind exercițiul 
financiar 2014 prezintă detalii 
suplimentare referitor la 
metodologia acesteia.
26 Observații 
36 
În 16 dintre cele 50 de cazuri de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat 
(32 %), Curtea a considerat că erorile depistate avuseseră un impact financiar asupra 
cuantumului finanțării de la bugetul UE. Toate aceste 16 cazuri erau legate de pro -
iecte din cadrul FEDR/Fondului de coeziune și au reprezentat un factor important ce 
a contribuit la nivelul de eroare estimat de Curte pentru politica de coeziune, mai ales 
începând cu 2013 (a se vedea figura 5 )29. Pentru perioada 2010-2014, 13,5 % din ni -
velul de eroare mediu anual estimat de Curte pentru politica de coeziune s-a datorat 
erorilor în materie de ajutoare de stat30.Tabelul 2Erorile privind ajutorul de stat detectate în cadrul auditurilor anuale de conformitate 
ale Curții, 2010-2014
Fondul  
(1)Anul  
(2)Numărul 
de proiecte 
auditate  
(3)Numărul de 
proiecte cu 
relevanță 
pentru 
ajutoarele de 
stat  
(4)% 
(4/3)Numărul 
de erori în 
materie de 
ajutoare 
de stat  
(5)% 
(5/4)Numărul 
de erori în 
materie de 
ajutoare de 
stat cu impact 
financiarNumărul de 
erori în materie 
de ajutoare de 
stat fără impact 
financiar
FEDR/
Fondul de 
coeziune2010 163 37 22,7  % 2 5,4 % 2 0
2011 168 43 25,6  % 8 18,6  % 4 4
2012 168 30 17,9  % 6 20,0  % 2 4
2013 168 51 30,4  % 16 31,4  % 5 11
2014 161 59 36,6  % 14 23,7  % 3 11
Total FEDR/Fondul de 
coeziune828 220 26,6  % 46 20,9  % 16 30
FSE2010 66 0 0,0 % 0 0,0 % 0 0
2011 166 8 4,8 % 0 0,0 % 0 0
2012 168 3 1,8 % 3 100,0  % 0 3
2013 175 14 8,0 % 1 7,1 % 0 1
2014 170 24 14,1  % 0 0,0 % 0 0
Total FSE 745 49 6.6 % 4 8.2 % 0 4
Total 1573 269 17,1  % 50 18,6  % 16 34
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
29 Nivelul estimat de eroare este 
o estimare statistică 
a procentului probabil de 
eroare care afectează 
populația. A se vedea 
punctul 15 din anexa 1.1 la 
Raportul anual al Curții privind 
exercițiul financiar 2014.
30 În perioada 2010-2014, nivelul 
de eroare mediu anual estimat 
pentru politica de coeziune 
a fost de 5,7 %.
27 Observații 
Au fost detectate patru categorii principale de erori privind 
ajutorul de stat
37 
Erorile privind ajutorul de stat detectate de Curte în cadrul auditurilor sale anuale de 
conformitate din perioada 2010-2014 pot fi clasificate în patru categorii (a se vedea 
figura 6 ):
(a) intensitatea prea ridicată a ajutorului;
(b) absența efectului stimulativ;
(c) ajutor de stat nedetectat sau absența notificării; și
(d) neîndeplinirea cerințelor de monitorizare sau a cerințelor formale.
38 
Dintre cele 16 erori privind ajutorul de stat care avuseseră un impact financiar, 15 
intrau în categoriile de erori „Intensitatea prea ridicată a ajutorului” și „Absența efec -
tului stimulativ”. Figura 5Contribuția erorilor în materie de ajutoare de stat la nivelul de eroare estimat pentru 
politica de coeziune, 2010-2014
Notă: Contribuția erorilor în materie de ajutoare de stat la nivelul de eroare estimat pentru politica de coeziune depinde atât de gravitatea, cât și 
de numărul acestor erori.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.0 %5 %10 %15 %20 %25 %
2010 2011 2012 2013 2014Contribuţia la nivelul de eroare estimat 
pentru politica de coeziune 
AnulErori privind 
ajutorul de stat
28 Observații 
Intensitatea prea ridicată a ajutorului
39 
Comisia definește plafoane privind intensitatea ajutorului31 pentru a limita cuantumul 
ajutorului de stat la nivelul minim necesar pentru ca activitatea sprijinită să se poată 
desfășura32. În numeroase cazuri (în funcție de categoria ajutorului, printre altele), 
plafoanele privind intensitatea ajutorului pot fi majorate pentru IMM-uri33. Această 
majorare se numește „bonusul pentru IMM-uri”. O eroare frecventă în această catego -
rie s-a produs atunci când autoritatea de management a considerat o întreprindere 
mare drept IMM, acordându-i bonusul pentru IMM-uri, deși aceasta era neeligibilă 
(a se vedea caseta  2).Figura 6Natura și numărul erorilor privind ajutorul de stat, 2010-2014
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.02468101214161820Numărul de erori
Natura erorilorCu impact ﬁnanciar
Fără impact ﬁnanciar
Intensitatea prea 
ridicată a ajutoruluiAbsenţa efectului 
stimulativAjutor de stat nedetectat 
sau absenţa notiﬁcăriiNu sunt îndeplinite 
cerinţele de monitorizare 
sau cerinţele formale
31 „Intensitatea ajutorului” 
înseamnă cuantumul 
ajutorului exprimat ca procent 
din costurile eligibile ale 
proiectului. A se vedea, de 
exemplu, articolul 2 
alineatul (26) din 
Regulamentul (UE) 
nr. 651/2014.
32 A se vedea proiectul Comisiei 
privind principiile comune 
pentru o evaluare economică 
a compatibilității ajutorului de 
stat, disponibil pe site-ul DG 
CO M P.
33 IMM-urile pot beneficia de 
o intensitate mai mare 
a ajutorului, întrucât Comisia 
consideră că problemele de 
pe piață, precum obținerea 
accesului la finanțare, sunt mai 
semnificative în cazul 
întreprinderilor mici. A se 
vedea „Manualul privind 
normele referitoare la 
ajutoarele de stat comunitare 
pentru IMM-uri” al Comisiei, 
25.2.2009.
29 Observații 
Absența efectului stimulativ
40 
Ajutorul de stat se va dovedi eficace în realizarea obiectivului de politică publică 
vizat numai în cazul în care are un efect stimulativ, și anume dacă îl determină pe 
beneficiar să întreprindă activități pe care nu le-ar fi efectuat în lipsa acestuia34. Prin 
urmare, beneficiarul trebuie să demonstreze că proiectul sprijinit nu ar fi continuat în 
absența ajutorului. De exemplu, conform Regulamentului general extins de exceptare 
pe categorii de ajutoare din 2008, efectul stimulativ pentru întreprinderile mari care 
beneficiau de ajutor de stat era demonstrat dacă se arăta că acesta a dus la o creștere 
substanțială a domeniului de aplicare, a dimensiunii, a valorii totale a cheltuielilor 
suportate și a ritmului de finalizare a proiectului în cauză (a se vedea caseta  3)35.34 Documentul COM(2012) 209 
din 8 mai 2012 intitulat 
„Modernizarea ajutoarelor de 
stat în UE”.
35 Articolul 8 alineatul (3) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 800/2008 al Comisiei din 
6 august 2008 de declarare 
a anumitor categorii de 
ajutoare compatibile cu piața 
comună în aplicarea 
articolelor 87 și 88 din tratat 
(Regulament general de 
exceptare pe categorii de 
ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, 
p. 3). Acest regulament a fost 
precedat de Regulamentul 
(CE) nr. 1628/2006 al Comisiei 
din 24 octombrie 2006 de 
aplicare a articolelor 87 și 88 
din tratat ajutoarelor naționale 
pentru investițiile regionale.Exemplu de intensitate incorectă a ajutorului de stat (Slovenia)
În cazul unui proiect derulat prin FEDR în Slovenia, pe care Curtea l-a examinat în cadrul exercițiului său anual de 
audit de conformitate pentru 2013, s-a acordat ajutor, în cadrul unei scheme notificate, în scopul unor activități de 
cercetare și dezvoltare din industria autovehiculelor. Beneficiarul fusese stabilit pe baza unui acord de consorțiu 
între nouă parteneri, printre care un IMM. Toți ceilalți parteneri erau întreprinderi mari. Beneficiarul a primit un bo -
nus pentru IMM-uri, desfășurându-și în același timp activitățile de cercetare exclusiv în numele întreprinderilor mari. 
O parte a cheltuielilor eligibile ar fi trebuit să facă obiectul unui nivel al ajutorului de 25 %, și nu al ratei de 50 % 
care a fost aplicată în realitate. Prin urmare, ajutorul în sumă de 0,4 milioane de euro nu trebuia să se fi acordat.
Exemplu de absență a unui efect stimulativ (Polonia)
În cazul unui proiect derulat prin FEDR în Polonia, vizând construcția unui centru de logistică, proiect pe care Cur -
tea l-a examinat în cadrul exercițiului său anual de audit de conformitate pentru 2010, beneficiarul nu demonstrase, 
în cererea sa de finanțare, că ajutorul ar fi urmat să ducă la o creștere substanțială a domeniului de aplicare, a di -
mensiunii, a valorii totale a cheltuielilor suportate sau a ritmului de finalizare a proiectului în cauză, astfel cum se 
cere în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008. Prin urmare, proiectul, care 
ar fi putut să beneficieze de 23,2 milioane de euro drept finanțare din partea UE, nu era eligibil și a fost, ulterior, 
retras de către statul membru.Caseta 2 Caseta 3
30 Observații 
41 
De asemenea, Curtea a constatat cazuri în care activitatea începuse deja înainte ca 
cererea de ajutor de stat să fi fost transmisă, în cadrul proiectului, către autoritatea 
competentă. Acest lucru indică, la rândul său, că ajutorul nu era necesar pentru deru -
larea proiectului.
Ajutor de stat nedetectat sau absența notificării
42 
Pentru categoria de erori în cazul cărora autoritatea de management clasificase 
incorect ajutorul pentru un proiect ca neconstituind ajutor de stat sau nu înștiințase 
Comisia cu privire la ajutorul de stat respectiv, Curtea a evaluat mai întâi dacă ajutorul 
ar fi putut fi exceptat de la obligația de notificare, de exemplu în temeiul Regula -
mentului general extins de exceptare pe categorii de ajutoare. Curtea a considerat că 
eroarea a avut un impact financiar doar dacă nu exista nicio bază pentru exceptare 
(a se vedea caseta  4).
Exemplu de absență a notificării (Republica Cehă)
În cadrul unui proiect derulat prin FEDR în Republica Cehă, care viza construcția unei infrastructuri de cercetare și 
care a fost examinat de Curte în cadrul exercițiului său anual de audit de conformitate pentru 2014, autoritatea de 
management nu a notificat Comisia cu privire la ajutorul acordat, considerând că activitățile de cercetare ale proiec -
tului nu aveau un caracter economic. Deși activitățile de cercetare ale beneficiarului erau parțial de o natură care 
nu ținea de domeniul economic, acesta se angajase și în cercetare, pe o bază contractuală, pentru o parte semni -
ficativă a activităților sale. Prin urmare, subvenția auditată, în valoare de 1,8 milioane de euro, constituia ajutor de 
stat și nu ar fi trebuit acordată decât după notificarea acesteia către Comisie și după obținerea aprobării din partea 
acesteia din urmă.Caseta 4
Neîndeplinirea cerințelor de monitorizare sau a cerințelor formale
43 
Este important ca autoritățile de management să respecte cerințele de monitorizare, 
de verificare și alte cerințe formale care le sunt impuse, pentru a se asigura că mă -
surile care constituie ajutor de stat sunt compatibile cu piața internă. Aceste cerințe 
se aplică și în cazul ajutorului de minimis  (a se vedea punctul 14). În acest caz, dificul -
tatea specifică constă în faptul că întreprinderile pot primi ajutor financiar în mod 
repetat din surse multiple. Aceste ajutoare diferite pot depăși, cumulate, plafonul de 
minimis . Mai multe erori din această categorie au constat în neverificarea cumulului 
ajutorului de minimis  (a se vedea caseta  5).
31 Observații 
44 
Deficiențele în materie de monitorizare pot însă conduce și la situații în care ajutorul 
este neeligibil, de exemplu dacă ajutorul total aprobat depășește plafonul de minimis . 
Regulamentul privind ajutorul de minimis  prevede două posibilități de monitorizare 
a ajutorului de minimis : fie printr-o declarație a beneficiarului, prin care acesta con -
firmă că ajutorul nu va duce la depășirea plafonului de minimis , fie printr-un registru 
central36. Stabilirea unui registru central cu informații complete privind toate aju -
toarele de minimis  acordate în statul membru în cauză contribuie la prevenirea unor 
astfel de erori (a se vedea caseta  6).Exemplu de nerespectare a cerințelor de monitorizare sau a cerințelor formale 
(Franța)
În cazul unui proiect desfășurat prin FEDR în Franța, care viza construcția unei clădiri cu destinație industrială și 
care a fost examinat de Curte în cadrul exercițiului său anual de audit de conformitate pentru 2011, autoritatea de 
management aprobase acordarea unui ajutor ca ajutor de minimis . Ea nu luase însă în calcul două ajutoare acordate 
anterior aceluiași beneficiar, într-o perioadă de trei ani. Nu a existat un impact financiar, întrucât valoarea totală 
a ajutorului se situa sub plafonul de minimis .
Utilizarea unui registru central pentru ajutorul de minimis  (Portugalia)
În Portugalia, orice ajutor de minimis  acordat trebuie înregistrat într-un registru central gestionat de autoritatea 
de certificare pentru FEDR/Fondul de coeziune și FSE. Registrul calculează automat ajutorul cumulat acordat unui 
beneficiar și, pe baza lui, se poate constata dacă plafonul de minimis  a fost depășit sau nu. Dacă plafonul a fost 
depășit, organismul care acordă ajutorul trebuie să emită o decizie de anulare și să retragă din registru ajutorul 
înregistrat anterior. Autoritatea de certificare verifică de două ori pe an dacă ajutoarele care depășesc plafonul de 
minimis  au fost retrase ulterior.Caseta 5 Caseta 636 Considerentul 21 din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1407/2013 al Comisiei.
Monitorizarea Comisiei este afectată de lipsa unei analize 
cuprinzătoare și de nivelul insuficient de coordonare internă
45 
În vederea îndeplinirii rolului său de supervizare, Comisia efectuează diferite tipuri de 
verificări în ceea ce privește ajutorul de stat. În sfera politicii de coeziune, DG REGIO 
și DG EMPL efectuează verificări la fața locului, în special prin intermediul auditurilor 
lor privind proiectele și sistemele aferente FEDR/Fondului de coeziune și FSE; în do -
meniul ajutorului de stat, DG COMP efectuează controale în special prin intermediul 
exercițiului său de monitorizare și prin gestionarea plângerilor.
32 Observații 
46 
Curtea a analizat dacă și în ce măsură Comisia depistase încălcări ale normelor privind 
ajutoarele de stat, dacă aceste informații fuseseră înregistrate într-o bază de date, 
analizate și partajate în cadrul Comisiei și în ce măsură Comisia a luat măsuri cores -
punzătoare pentru a corecta cazurile de nerespectare a normelor privind ajutoarele 
de stat depistate chiar de ea sau de către Curte.
DG REGIO detectează un număr semnificativ de erori în ceea ce 
privește ajutorul de stat
47 
Pentru proiectele din cadrul FEDR și al Fondului de coeziune, Curtea a analizat un 
eșantion aleatoriu de 25 de rapoarte ale auditurilor efectuate de DG REGIO în 2013 
și în 2014 dintr-un număr total de 131 de astfel de rapoarte. DG REGIO selectase 
proiectele și programele care urmau să facă obiectul auditurilor pe baza unei evaluări 
a riscurilor37. Toate rapoartele vizau atât audituri de proiecte, cât și audituri de siste -
me, cu excepția unui singur raport, care includea doar audituri de proiecte. Cele 25 
de rapoarte vizau în total 202 proiecte.
48 
Analiza Curții a arătat că 38 dintre cele 202 proiecte fuseseră afectate de constatări 
privind probleme legate de ajutorul de stat, cifră care constituie 19 % din totalul pro -
iectelor examinate în cursul acestor 25 de audituri ale Comisiei (a se vedea tabelul  3). 
Această rată de detectare este similară cu cea rezultată în urma propriilor constatări 
ale Curții (a se vedea punctul 35, tabelul  2).37 Pagina 47 din secțiunea 2.1.1, 
intitulată Control effectiveness 
as regards legality and 
regularity  (Eficacitatea 
controlului în ceea ce privește 
legalitatea și regularitatea), din 
Raportul anual de activitate 
pe 2014 al DG REGIO.Tabelul 3Constatările referitoare la ajutoare de stat în cadrul auditurilor realizate de 
DG REGIO, 2013-2014
 Numărul de rapoarte 
de auditProcentul de rapoarte 
de auditNumărul de proiecte Procentul de proiecte
Fără constatări privind ajutorul de 
stat16 64 % 110 + 54181 %
Cu constatări privind ajutorul de 
stat referitoare doar la operațiuni 
(proiecte)5 20 %
38 19 %Cu constatări privind ajutorul 
de stat referitoare deopotrivă la 
operațiuni (proiecte) și la sisteme2 8 %
Cu constatări privind ajutorul de 
stat referitoare doar la sisteme2 8 % - -
Total 25 100 % 202 100 %
1  110 proiecte fără constatări, acoperite de cele 16 rapoarte fără constatări privind ajutorul de stat, 54 de proiecte fără constatări privind ajutorul 
de stat în celelalte nouă rapoarte. 
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.
33 Observații 
DG REGIO a impus unele corecții financiare ca urmare a încălcării 
normelor privind ajutoarele de stat în perioada 2010-2014
49 
Comisia are obligația de a lua măsurile adecvate pentru a remedia deficiențele de 
sistem sau erorile detectate la nivelul proiectelor38. Atunci când se constată defi -
ciențe grave sau atunci când un stat membru nu s-a achitat în mod corespunzător 
de îndatoririle care îi revin în ceea ce privește detectarea și corectarea cheltuielilor 
neconforme, Comisia poate adopta o decizie în vederea aplicării unei corecții finan -
ciare. Scopul corecțiilor financiare este acela de a proteja bugetul UE de sarcina unor 
cheltuieli eronate sau neconforme39.
50 
Pentru perioada 2010-2014, în urma propriilor sale audituri, DG REGIO a implementat 
zece corecții financiare, care aveau cel puțin parțial legătură cu ajutorul de stat. Aces -
tea priveau cinci state membre (Austria, Republica Cehă, Spania, Franța și România). 
Șase dintre aceste corecții financiare, în valoare totală de 3,2 milioane de euro și 
vizând două state membre, erau legate exclusiv de ajutorul de stat (Spania și Franța). 
În plus, în urma examinării rapoartelor anuale de control ale autorităților de audit, 
DG REGIO a implementat trei corecții financiare care aveau cel puțin parțial legătură 
cu ajutorul de stat. Una dintre aceste corecții financiare, în valoare de 32,5 milioane 
de euro și vizând un stat membru (Spania), era legată exclusiv de ajutorul de stat. 
Componenta privind ajutorul de stat a corecțiilor financiare care au doar parțial legă -
tură cu ajutorul de stat nu poate fi cuantificată. Nu erau disponibile informații privind 
numărul total de erori sau de deficiențe de sistem care au fost detectate de DG REGIO 
în perioada 2010-2014.
51 
La doi ani de la fiecare dintre exercițiile sale anuale de audit de conformitate, Curtea 
examinează dacă Comisia a luat măsuri adecvate și oportune ca urmare a erorilor pe 
care le-a detectat. DG REGIO a pus în aplicare sau era în curs de punere în aplicare 
a cinci corecții financiare în legătură cu cinci dintre erorile privind ajutorul de stat 
identificate de Curte în perioada 2010-201340. Acestea priveau patru state membre 
(Spania, Grecia, Austria și Polonia). Patru dintre aceste corecții financiare, în valoare 
totală de 2,7 milioane de euro și vizând aceleași patru state membre, erau legate 
exclusiv de ajutorul de stat. Poziția Comisiei cu privire la o propunere de corecție 
financiară în sumă de 0,3 milioane de euro, legată de o a șasea eroare în materie de 
ajutor de stat, nu era încă finalizată.38 Articolul 59 din Regulamentul 
(UE, Euratom) nr. 966/2012.
39 Corecțiile financiare pot fi 
efectuate prin retragerea de 
cheltuieli neconforme din 
declarațiile de cheltuieli ale 
statelor membre sau prin 
recuperări de la beneficiari.
40 Dintre cele 13 erori cu impact 
financiar care au fost detectate 
de Curte, cinci au condus la 
o corecție financiară. 
O corecție financiară viza una 
dintre cele 19 erori semnalate 
de Curte și clasificate de 
aceasta ca neavând un impact 
financiar.
34 Observații 
Exercițiile de monitorizare a ajutorului de stat derulate de DG 
COMP scot la lumină numeroase scheme de ajutor problematice
52 
Comisia are obligația de a monitoriza în mod regulat schemele de ajutor pentru a ve -
rifica dacă și în ce măsură acestea sunt conforme cu normele privind ajutoarele de 
stat și pentru a lua măsurile adecvate îndeosebi atunci când un ajutor acordat nu este 
compatibil cu piața internă. Astfel de măsuri includ recuperarea eventualelor ajutoare 
incompatibile acordate41. Prin urmare, Curtea a examinat rezultatele exercițiilor de 
monitorizare derulate de DG COMP pentru perioada 2009-2014; acestea sunt prezen -
tate în tabelul  4. Comisia continuă să monitorizeze schemele de ajutor aprobate în 
trecut42.Tabelul 4Rezultatele exercițiilor de monitorizare ale DG COMP , 2009-20141
Schema de ajutorNumărul de scheme 
monitorizateNumărul (și pro -
centul) de cazuri 
problematice3Numărul (și procentul) de cazuri pro -
blematice în care compatibilitatea 
era afectată
Ajutoare cu scutire pe categorie 73 24 (32,9  %) 9 (12,3 %)
Ajutoare notificate 138 50 (36,2 %) 7 (5,1 %)
Altele21 1 (100,0 %) 0 (%)
Servicii de interes economic general 8 4 (50,0 %) 0 (%)
Total 220 79 (35,9 %) 16 (7 ,3 %)
1 Curtea a inclus și anul 2009 deoarece rezultatele de monitorizare ale Comisiei combină anii 2009 și 2010.
2  DG COMP a identificat o schemă de ajutor care nu era nici schemă întemeiată pe Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, 
nici schemă de servicii de interes economic general și nici orice altă schemă autorizată (deci era o schemă ilegală).
3  „Problematic” este un termen folosit de DG COMP pentru a indica încălcări ale normelor privind ajutoarele de stat, de la deficiențe formale, 
precum formulări incorecte ale normelor privind cumulul ajutoarelor de stat, până la aspecte juridice, precum absența condițiilor Regulamen -
tului general de exceptare pe categorii de ajutoare dintr-o schemă întemeiată pe acest regulament.
Sursa:  Comisia Europeană.41 Cauza C-301/87, 
punctele 17-23.
42 Articolul 108 alineatul (1) TFUE: 
„Comisia […] verifică 
permanent regimurile 
ajutoarelor existente în [statele 
membre]. Comisia propune 
[statelor membre] măsurile 
utile cerute de dezvoltarea 
treptată sau de funcționarea 
pieței comune.”
53 
Curtea a constatat că DG COMP selectase schemele de ajutor pe care urma să le mo -
nitorizeze pe baza unei evaluări a riscurilor și în funcție de valoarea ajutorului acor -
dat. În perioada 2009-2014, au existat, în medie, în fiecare an, 2 401 scheme de ajutor 
în cadrul cărora erau declarate cheltuieli. În aceeași perioadă, DG COMP a monitorizat 
în total 220 de scheme de ajutor (între 30 și 75 de scheme de ajutor pe an). DG COMP 
estimează că schemele monitorizate în perioada 2009-2014 reprezentau peste 20 % 
din totalul ajutorului de stat acordat în cadrul schemelor de ajutor. Majoritatea sche -
melor de ajutor se întind pe mai mulți ani și cheltuielile efectuate în cadrul lor sunt 
raportate anual.
35 Observații 
54 
Pe baza monitorizării pe care a efectuat-o în perioada 2009-2014, Comisia a constatat 
că aproximativ 36 % din totalul schemelor de ajutor fuseseră afectate de proble -
me. Astfel de probleme se refereau la deficiențe în ceea ce privește modul în care 
schemele de ajutor erau concepute (precum exceptări ilegale de la normele privind 
efectul stimulativ sau absența dispozițiilor privind plafoanele de intensitate a ajutoru -
lui) sau în ceea ce privește punerea în aplicare a ajutorului individual (precum neres -
pectarea obligației de notificare privind ajutorul individual care depășește plafoanele 
prevăzute de Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare sau privind 
ajutorul acordat marilor întreprinderi, deși schema de ajutor era limitată la IMM-uri)43. 
Problemele care afectau compatibilitatea sunt deosebit de semnificative (7,3 % din 
totalitatea cazurilor). În astfel de cazuri, Comisia poate proceda la recuperarea ajuto -
rului. Problemele care afectau compatibilitatea erau deosebit de frecvente în sche -
mele bazate pe Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12,3 % 
din totalitatea cazurilor întemeiate pe acest regulament).
55 
Informații mai detaliate, defalcate pe stat membru și pe categorie de ajutor, pentru 
perioada 2006-2014, sunt prezentate în anexa II , care arată că, pentru cinci state 
membre (Grecia, Lituania, Luxemburg, Portugalia și Regatul Unit), DG COMP a consi -
derat că cel puțin jumătate din totalul schemelor de ajutor erau problematice. Deși 
rezultatele exercițiului de monitorizare desfășurat de DG COMP nu sunt specifice 
politicii de coeziune, în anexa II se poate observa că dezvoltarea regională este cate -
goria de ajutor care face cel mai des obiectul monitorizării din partea DG COMP .
Exercițiile de monitorizare ale DG COMP din perioada 2009-2014 
nu au dus la recuperări semnificative de ajutoare de stat
56 
În perioada 2009-2014, monitorizarea ajutorului de stat de către Comisie a dus la 
opt recuperări voluntare de cheltuieli neconforme de la beneficiari de către statele 
membre vizate44. În plus, Comisia a lansat opt acțiuni formale, de exemplu proceduri 
de investigație. Una dintre acestea, lansată în 2014 împotriva Republicii Cipru, a dus la 
recuperarea, în 2015, a 0,3 milioane de euro în legătură cu o măsură exceptată în mod 
incorect pe baza Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare45.43 Prin ajutor individual se 
înțelege orice ajutor acordat în 
cadrul sau în afara sferei unei 
scheme de ajutor. Ajutorul 
individual acordat în afara 
unei scheme de ajutor înainte 
de 2015 nu a făcut obiectul 
monitorizării din partea DG 
CO M P.
44 Patru recuperări în 2009, una 
în 2011, una în 2012 și două 
în 2014.
45 A se vedea decizia Comisiei 
C(2014) 9362 din 9.1.2015.
36 Observații 
Pentru perioada de programare 2007-2013, bazele de date ale 
Comisiei nu permiteau o analiză a erorilor în materie de ajutoare 
de stat
57 
Pentru perioada de programare 2007-2013, nici DG REGIO, nici DG EMPL nu au înre -
gistrat cazurile de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat pe care le-au 
detectat într-un mod care să le permită realizarea unei analize adecvate a erorilor în 
acest domeniu. Pentru perioada de programare 2014-2020, cele două direcții gene -
rale au dezvoltat o bază de date numită „MAPAR” ( Management of  Audit Processes, 
Activities and Resources - Managementul proceselor, activităților și resurselor de 
audit) pentru a consemna toate constatările auditurilor lor privind FEDR, Fondul de 
coeziune și FSE, clasificate după tip, categorie și gravitate. Erorile privind ajutorul de 
stat reprezintă o categorie separată în această bază de date. Curtea a constatat însă 
că DG COMP nu avea acces la MAPAR.
58 
O altă bază de date, gestionată de OLAF și accesată de DG REGIO și DG EMPL, dar nu 
și de către DG COMP , este Sistemul de gestionare a neregulilor (SGN), care este utilizat 
de Comisie pentru colectarea trimestrială de la statele membre a informațiilor referi -
toare la toate neregularitățile a căror valoare depășește 10 000 de euro în contribuții 
din partea UE46. În perioada 2010-2014, statele membre au raportat 31 de nereguli 
privind ajutorul de stat. Deși nu exista decât un număr mic de nereguli, Comisia nu 
a procedat la analiza lor.
59 
Curtea a identificat următoarele deficiențe în modul de prezentare a informațiilor 
privind neregulile în SGN:
(a) nu exista o tipologie specifică a erorilor privind ajutorul de stat și, prin urmare, 
nici o consecvență în clasificarea erorilor de la un stat membru la altul. Erorile 
privind ajutorul de stat trebuiau extrase prin căutarea cu cuvântul-cheie „ajutor 
de stat” în toate limbile oficiale; și
(b) în multe cazuri, informațiile transmise nu detaliază natura sau tipul erorilor. De 
exemplu, o eroare privind ajutorul de stat putea fi descrisă doar ca „o problemă 
privind ajutorul de stat”.46 Articolul 28 din Regulamentul 
(CE) nr. 1828/2006 al Comisiei 
din 8 decembrie 2006 de 
stabilire a normelor de punere 
în aplicare a Regulamentului 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului de stabilire 
a anumitor dispoziții generale 
privind Fondul European de 
Dezvoltare Regională, Fondul 
Social European și Fondul de 
coeziune și a Regulamentului 
(CE) nr. 1080/2006 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind Fondul 
European de Dezvoltare 
Regională (perioada de 
programare 2007-2013) 
(JO L 371, 27.12.2006, p. 1) și 
Regulamentul delegat (UE) 
2015/1970 al Comisiei din 
8 iulie 2015 de completare 
a Regulamentului (UE) 
nr. 1303/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului cu 
dispoziții specifice privind 
raportarea neregulilor legate 
de Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european, Fondul de 
coeziune și Fondul european 
pentru pescuit și afaceri 
maritime (perioada de 
programare 2014-2020) 
(JO L 293, 10.11.2015, p. 1).
37 Observații 
60 
Deși nici DG COMP nu dispunea de o bază de date, pentru perioada de programa -
re 2007-2013 aceasta a efectuat o analiză orizontală a problemelor detectate în cadrul 
exercițiilor sale de monitorizare cu ajutorul unei foi de calcul Excel. Aceste informa -
ții nu au fost comunicate nici către DG REGIO, nici către DG EMPL. În martie 2016, 
DG COMP a început să comunice aceste informații.
61 
Lipsa unor baze de date solide și schimbul insuficient de informații între direcțiile 
generale ale Comisiei cu privire la erorile detectate în materie de ajutoare de stat au 
împiedicat realizarea unei analize cuprinzătoare a acestora pentru domeniul coeziu -
nii. O astfel de analiză ar fi ajutat Comisia să conceapă măsuri preventive mai foca -
lizate și adaptate la specificul fiecărui stat membru și/sau program (a se vedea, de 
exemplu, punctele 101-105).
Comisia a intensificat controalele privind ajutorul de stat acordat 
proiectelor de infrastructură publică, în urma unei hotărâri a Curții 
de Justiție din 2011
62 
În 1994, Comisia a publicat o serie de orientări potrivit cărora realizarea de proiecte 
de infrastructură publică reprezenta o măsură generală de politică economică ce nu 
făcea obiectul normelor privind ajutoarele de stat47. Astfel, finanțarea publică a inves -
tițiilor în aeroporturi, porturi sau în infrastructuri publice similare nu era notificată 
Comisiei de către statele membre. Totuși, în orientările respective, Comisia arătase 
deja că activitățile economice desfășurate în incinta aeroporturilor în urma cărora 
liniile aeriene obțin beneficii în mod direct sau indirect ar putea fi considerate ajutor 
de stat48. Distincția dintre infrastructură „publică” și infrastructură „dedicată” s-a făcut 
în Raportul anual privind concurența din 1995 și, mai târziu, în documentul din 2003 
intitulat „Vademecum – Legislația comunitară privind ajutoarele de stat”49. În acest 
vademecum, se menționa însă că normele generale privind ajutoarele de stat nu se 
aplicau, în special, infrastructurii de transport feroviar, aerian, fluvial și maritim. În 
cursul anilor ‘90, mai mulți factori, precum liberalizarea pieței, privatizarea și progre -
sul tehnologic, au contribuit la creșterea sferei exploatării în scop comercial a infras -
tructurii. Începând cu 1998, urmându-se această interpretare, Comisia a considerat 
că ajutorul acordat mai multor proiecte de infrastructură publică reprezintă ajutor de 
stat.
63 
În 2000 și în 2011, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a pronunțat hotărâri care au 
confirmat opinia că finanțarea publică a investițiilor în infrastructură are relevanță din 
punctul de vedere al ajutoarelor de stat (a se vedea caseta  7).47 A se vedea punctul 12 din 
informarea intitulată 
„Aplicarea articolelor 92 și 93 
din Tratatul CE și 
a articolului 61 din Acordul 
privind SEE ajutoarelor de stat 
din sectorul aviației” (JO C 350, 
10.12.1994).
48 A se vedea punctul 12 din 
„Aplicarea articolelor 92 și 93 
din Tratatul CE și 
a articolului 61 din Acordul 
privind SEE ajutoarelor de stat 
din sectorul aviației” (JO C 350, 
10.12.1994, p. 5).
49 A se vedea punctul 175 din 
documentul COM(96) 126 Final 
și paginile 6 și 10 din 
documentul „Vademecum – 
Legislația comunitară privind 
ajutoarele de stat”.
38 Observații 
64 
În august 2012, DG COMP a emis o serie de documente orientative (numite și „grile 
de analiză”) pentru a ajuta statele membre să evalueze dacă, în virtutea hotărâ -
rii Leipzig-Halle, ajutorul acordat proiectelor de infrastructură ar trebui notificat 
Comisiei.
65 
Numărul de notificări privind proiectele de infrastructură a crescut doar după hotărâ -
rea Leipzig-Halle și ca urmare a orientărilor Comisiei din 2012 adresate statelor mem -
bre52. În 2014, făcând referire la hotărârile Aéroports de Paris și Leipzig-Halle, Comisia 
și-a exprimat opinia că hotărârile Curții ar fi „aplicabile oricărei infrastructuri operate 
pentru o activitate economică”, indiferent de sectorul vizat53.Două hotărâri importante ale Curții de Justiție privind conformitatea proiectelor de 
infrastructură publică cu normele privind ajutoarele de stat
În cauza Aéroports de Paris, Tribunalul a hotărât, în decembrie 2000, că gestionarea unui aeroport, inclusiv furniza -
rea de servicii aeroportuare pentru liniile aeriene și furnizorii de servicii din aeroporturi, este o activitate economică 
și, astfel, face obiectul normelor privind ajutoarele de stat50.
În hotărârea Leipzig Halle, Tribunalul a stabilit, în martie 2011, că, atunci când construcția unei infrastructuri (o pistă 
de aterizare, de exemplu) este inseparabil legată de o activitate economică (de exemplu, transportul de pasageri cu 
avionul), construcția în sine este o activitate economică51.
50 Cauza T-128/98, Aéroports de Paris.
51 Cauzele conexate T-443/08 și T-445/08, Leipzig Halle.Caseta 7
52 De exemplu, în scrisoarea 
„Chestionar privind ajutorul de 
stat în legătură cu 
funcționarea și impozitarea 
porturilor” din 3 iulie 2013, DG 
COMP a precizat că: „Ca 
urmare a hotărârii Leipzig/
Halle a Curții de Justiție 
a Uniunii Europene, Comisia 
Europeană a primit un număr 
mai mare de notificări privind 
proiectele de investiții în 
infrastructura portuară care 
implică sprijin public”. A se 
vedea COMP/E3/H3/IA/jf/20 
13/68609.
53 Punctul 35 din proiectul de 
comunicare a Comisiei privind 
noțiunea de ajutor de stat în 
temeiul articolului 107 
alineatul (1) TFUE, publicat 
în 2014. Comunicarea a fost 
adoptată la 19 mai 2016 
(http://ec.europa.eu/
competition/state_aid/
modernisation/notice_aid_
en.html ) și include o formulare 
asemănătoare.
39 Observații 
Înainte de finele anului 2012, nu exista o coordonare 
corespunzătoare între direcțiile generale ale Comisiei pentru a se 
asigura că deciziile luate privind proiectele majore țineau cont și 
de normele privind ajutoarele de stat
66 
Unele proiecte din cadrul FEDR/Fondului de coeziune au un asemenea grad de im -
portanță financiară încât este necesară o decizie specifică din partea Comisiei pentru 
ca statul membru să obțină cofinanțare din partea UE. Costul lor total eligibil depă -
șește 50 de milioane de euro și sunt în general proiecte de infrastructură de mare 
anvergură54. Aceste proiecte se numesc proiecte majore. În cazul în care ajutorul acor -
dat unui proiect major constituie ajutor de stat, este, de asemenea, probabil ca acesta 
să trebuiască să fie notificat și ca urmare a dimensiunii sale55.
67 
Pentru perioada de programare 2007-2013, Comisia a adoptat 918 decizii referitoare 
la proiecte majore, reprezentând contribuții ale UE în valoare de peste 75 de miliarde 
de euro; contribuția medie a UE la aceste proiecte a fost de 82,6 milioane de euro. Îm -
preună, aceste proiecte au reprezentat peste 25 % din totalul cheltuielilor din cadrul 
FEDR/Fondului de coeziune, cu diferențe semnificative de la un stat membru la altul 
(a se vedea figura 7 ).
68 
Informații mai detaliate privind proiectele majore adoptate de Comisie pentru peri -
oada de programare 2007-2013 sunt prezentate în anexa III .54 În cazul anumitor proiecte, 
pragul este de 75 de milioane 
de euro. A se vedea 
articolul 100 din Regulamentul 
(UE) nr. 1303/2013.
55 Singurele categorii de ajutor 
din cadrul Regulamentului 
general de exceptare pe 
categorii de ajutoare cu 
praguri de notificare mai mari 
de 50 de milioane de euro sunt 
ajutoarele regionale pentru 
investiții, ajutoarele pentru 
cultură și pentru conservarea 
patrimoniului și ajutoarele 
pentru infrastructurile de 
bandă largă, dar și, în anumite 
condiții, ajutoarele pentru 
cercetare și dezvoltare și 
ajutoarele de exploatare 
pentru producerea de energie 
electrică din surse 
regenerabile.  
Pragul de notificare pentru 
servicii de interes economic 
general este de 15 milioane de 
euro.  
Articolul 4 din Regulamentul 
(UE) nr. 651/2014 și articolul 2 
din Decizia Comisiei din 
20 decembrie 2011 privind 
aplicarea articolului 106 
alineatul (2) din Tratatul 
privind funcționarea Uniunii 
Europene în cazul ajutoarelor 
de stat sub formă de 
compensații pentru obligația 
de serviciu public acordate 
anumitor întreprinderi cărora 
le-a fost încredințată prestarea 
unui serviciu de interes 
economic general.
40 Observații Figura 7Contribuția UE la proiecte majore, ca procent din totalul cheltuielilor din cadrul 
FEDR/Fondului de coeziune, pe state membre
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie pentru 2015.
0 200 400 600 800 km 
Legend
0 - 12,5 %
12,5 - 25 %25-37,5 %37,5-50 %50+ %Nu există proiecte majore
Nu este ţară membră a UEGranițele administrative: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Cartografiere: Eurostat - GISCO, 01/2015 
41 Observații 
69 
Statele membre au obligația de a include diverse informații în cererea de finanțare 
a unui proiect major astfel încât Comisia să poată lua o decizie motivată, pe baza unei 
evaluări a relevanței, a viabilității, a sustenabilității și a profilului de mediu ale pro -
iectului, pe baza justificării furnizate pentru finanțarea solicitată, precum și pe baza 
informațiilor transmise de statul membru cu privire la eventuala implicare în proiect 
a unui ajutor de stat. Potrivit Comisiei, de la sfârșitul anului 2012, DG REGIO poartă 
consultări formale cu DG COMP cu privire la toate cererile de finanțare de proiecte 
majore în cadrul procedurilor sale interne. În această etapă, DG COMP poate informa 
DG REGIO că proiectul ar trebui să facă obiectul unei notificări. Mai mult, DG REGIO, 
în calitate de direcție generală coordonatoare, trebuie să se consulte cu DG COMP și 
cu alte direcții generale competente cu privire la deciziile de aprobare a proiectelor 
majore56.
70 
Această consultare este deosebit de importantă atunci când statele membre indică 
în cererea de finanțare a unui proiect major că nu este implicat niciun ajutor de stat, 
deoarece, în acest caz, DG COMP nu primește nicio notificare. Chiar și atunci când 
Comisia aprobă un proiect major printr-o decizie, nu există nicio garanție că proiectul 
respectă normele privind ajutoarele de stat. O analiză a deciziilor Comisiei privind 
proiectele majore a arătat că nu se preciza în niciun fel că decizia nu constituia o con -
firmare a conformității proiectelor cu legislația aplicabilă privind ajutoarele de stat.
71 
Dintre cele 918 proiecte majore adoptate pentru perioada de programare 2007-2013, 
Comisia adoptase 440 înainte de sfârșitul anului 2012. În cazul acestor proiecte, 
DG COMP nu a verificat în mod sistematic dacă investițiile în infrastructura publică ar 
putea implica ajutoare de stat. Mai mult, în noiembrie 2012, DG COMP a emis o notă 
de orientare către statele membre, în care preciza că nu intenționa să examineze în 
mod sistematic conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat în cazul proiec -
telor majore de infrastructură care erau vizate de această notă și care au făcut deja 
obiectul unei decizii înainte de data acestei note57. În principiu, este astfel posibil 
ca un stat membru să fi primit o decizie din partea Comisiei prin care se aproba un 
proiect major, deși acesta se afla într-o situație de neconformitate cu normele privind 
ajutoarele de stat.56 Toate direcțiile relevante ale 
Comisiei au la dispoziție 10 
până la 15 zile lucrătoare 
pentru a evalua cererea de 
finanțare a proiectului, 
precum și pentru a evalua 
decizia de aprobare 
a proiectului major.
57 Comisia Europeană; Nota de 
orientare către COCOF 
nr. 12-0059-01 intitulată 
„Verificarea conformității cu 
normele privind ajutoarele de 
stat în cazul proiectelor de 
infrastructură”, 
21 noiembrie 2012.
42 Observații 
Atenție insuficientă acordată de autoritățile de audit din statele 
membre respectării normelor privind ajutoarele de stat
72 
Autoritățile de audit din statele membre reprezintă o componentă importantă a lan -
țului de control pe baza căruia Comisia obține o asigurare în ceea ce privește politica 
de coeziune. Prin urmare, este important ca autoritățile de audit să dețină expertiza 
necesară și să efectueze verificări de o calitate adecvată. Acest lucru este deosebit 
de important pentru verificarea conformității cu normele privind ajutoarele de stat, 
care reprezintă o sursă importantă de erori și de cheltuieli neconforme în politica de 
coeziune, deși într-o măsură mai mică pentru FSE decât pentru FEDR și pentru Fondul 
de coeziune (a se vedea punctele 33-36).
73 
În contextul sondajului său, Curtea a solicitat autorităților de audit rezultatele audi -
turilor lor privind ajutorul de stat și a analizat modul în care erorile privind ajutorul 
de stat au fost prezentate în rapoartele lor anuale de control pentru programele 
operaționale aferente FEDR/Fondului de coeziune. În cadrul auditurilor sale anuale 
de conformitate, Curtea a evaluat listele de verificare pe care autoritățile de audit le 
utilizează în vederea auditului conformității cu normele privind ajutoarele de stat. 
Totodată, Curtea a întrebat autoritățile de audit dacă beneficiaseră de sprijin sufici -
ent din partea Comisiei și cât de frecvent au cooperat cu alte autorități din alte state 
membre (precum birourile pentru ajutorul de stat) în domeniul ajutorului de stat.
Autoritățile de audit au depistat mult mai puține cazuri de 
nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat decât Comisia 
sau Curtea
74 
În perioada 2010-2014, pe baza informațiilor furnizate în cadrul sondajului, autorități -
le de audit au estimat că aproximativ o treime (32,4 %) din proiectele aferente FEDR/
Fondului de coeziune și FSE pe care le-au auditat fuseseră relevante din punctul de 
vedere al ajutorului de stat. În medie, autoritățile de audit au depistat erori privind 
ajutorul de stat în 3,6 % din aceste proiecte (a se vedea figura 8 ). În aceeași perioadă, 
Curtea a depistat erori privind ajutorul de stat în proiecte din cadrul FEDR/Fondului 
de coeziune și al FSE într-o proporție de peste cinci ori mai mare (a se vedea punc -
tul 35, tabelul  2), deși metoda sa de eșantionare este similară cu cea a autorităților de 
audit58.58 Ca regulă generală, autoritățile 
de audit trebuie să extragă 
eșantioane aleatorii de 
proiecte. A se vedea 
articolul 17 din Regulamentul 
(CE) nr. 1828/2006 al Comisiei 
pentru perioada de 
programare 2007-2013 și 
articolul 127 din Regulamentul 
(UE) nr. 1303/2013 pentru 
perioada de 
programare 2014-2020.
43 Observații 
75 
Totodată, Curtea a analizat 1 026 de rapoarte anuale de control pentru programele 
operaționale aferente FEDR/Fondului de coeziune care au fost transmise către DG RE -
GIO în perioada 2010-2014 (a se vedea tabelul  5). Autoritățile de audit aveau obligația 
de a raporta în rapoartele anuale de control cu privire la „principalele rezultate” ale 
auditurilor de proiecte efectuate59. Curtea a urmărit în special raportarea erorilor pri -
vind ajutorul de stat și a constatat că doar în 40 dintre cele 1 026 de rapoarte anuale 
de control (3,9 %) se făcea referire la erori privind ajutorul de stat. Cea mai frecventă 
eroare raportată în rapoartele anuale de control viza ajutorul „de minimis”.59 Anexa VI la Regulamentul (CE) 
nr. 1828/2006 al Comisiei.Figura 8Ajutorul de stat în auditurile de proiecte efectuate de autoritățile de audit, 
2010-2014
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza rezultatelor sondajului.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
2010 2011 2012 2013 2014
AnulProiecte care fac obiectul normelor 
privind ajutoarele de stat
Proiecte afectate de erori în materie 
de ajutoare de statProcent din totalul proiectelor
Procent din totalul proiectelor care fac 
obiectul normelor privind ajutoarele de statTabelul 5Rapoarte anuale de control transmise către DG REGIO, 2010-2014
AnulNumărul de rapoarte anuale de 
control examinateNumărul de rapoarte anuale 
de control care identificaseră 
nereguli în ceea ce privește 
ajutorul de statFrecvența erorilor identificate
2010 199 4 2,0 %
2011 211 8 3,8 %
2012 203 9 4,4 %
2013 209 9 4,3 %
2014 204 10 4,9 %
Total 1 026 40 3,9 %
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza analizei rapoartelor anuale de control transmise către DG REGIO.
44 Observații 
76 
Analiza Curții a arătat că procentul de rapoarte anuale de control care semnalau erori 
în materie de ajutoare de stat varia de la un stat membru la altul; Curtea a identificat 
în total cinci rapoarte anuale de control care menționau erori privind ajutorul de stat 
pentru Danemarca, câte patru pentru Cipru, Estonia și Franța și câte trei pentru Unga -
ria și Lituania. În cazul a opt state membre (Belgia, Irlanda, Italia, Luxemburg, Malta, 
Austria, Slovenia și Slovacia), Curtea nu a identificat niciun raport anual de control în 
care să fie menționate erori privind ajutoarele de stat.
77 
Comparativ cu rezultatele verificărilor efectuate de Comisie (a se vedea punctele 47-
56) și de către Curte (a se vedea punctele 33-44), autoritățile de audit au depistat 
erori privind ajutorul de audit într-o proporție mult mai mică.
78 
În cadrul activităților pe care le-a desfășurat pentru auditul său anual de conformitate 
pentru 2014, Curtea a examinat un eșantion de 53 de liste de verificare utilizate de au -
toritățile de audit în auditurile lor de proiecte. Curtea a constatat că 18 dintre acestea 
(aproximativ 33 %) prezentau lacune semnificative; de exemplu, lista de verificare nu 
impunea verificarea intensității ajutorului, aceasta fiind una dintre principalele surse 
ale erorilor identificate în cadrul auditurilor Curții (a se vedea punctul 39)60. Dacă ar 
dispune de liste de verificare corespunzătoare în ceea ce privește ajutorul de stat, 
autorităților de audit le-ar fi mai ușor să detecteze erorile legate de acest domeniu.
79 
Pe parcursul anului 2015, Comisia a încurajat autoritățile de audit să abordeze această 
problemă, iar Curtea a constatat, în urma analizei sale, îmbunătățiri semnificative în 
acest sens61.60 A se vedea punctul 6.65 din 
Raportul anual al Curții privind 
exercițiul financiar 2014.
61 A se vedea punctul 6.59 din 
Raportul anual al Curții privind 
exercițiul financiar 2015 aflat în 
curs de publicare.
45 Observații 
Autoritățile din statele membre au nevoie de sprijin suplimentar 
în ceea ce privește auditul conformității cu normele privind 
ajutoarele de stat
80 
Aproape toate autoritățile de audit care au răspuns la chestionarul Curții au catalogat 
cadrul juridic al UE privind ajutorul de stat ca fiind cel puțin destul de complex (a se 
vedea figura 9 ). Peste 35 % dintre acestea considerau volumul legislației în materie ca 
fiind principalul factor de complexitate în ceea ce privește ajutoarele de stat. De ase -
menea, 35 % din acestea au afirmat că au întâmpinat dificultăți în a pune în aplicare 
legislația. O prezentare generală a cadrului juridic în domeniul ajutorului de stat este 
redată în anexa IV .Figura 9Evaluarea cadrului juridic al UE privind ajutorul de stat – răspunsurile autorităților de 
audit la chestionarul Curții
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza rezultatelor sondajului.Suﬁcient de simplu: 3 % Foarte simplu: 0 %
Extrem de complex: 24 %
Destul de complex: 73 %
81 
Peste 85 % din totalul autorităților de audit care au răspuns la chestionarul Curții erau 
de opinie că le-ar fi util un sprijin suplimentar din partea Comisiei (a se vedea figu -
ra 10 ). Sprijinul sugerat cel mai frecvent era un ghid practic cu studii de caz (aproape 
70 %) și măsuri suplimentare de formare (50 %).
46 Observații 
82 
Totodată, sondajul a arătat că aproape 70 % din autoritățile de audit nu au avut decât 
rareori sau niciodată contact cu birourile pentru ajutoarele de stat. Autoritățile de au -
dit din opt state membre nu aveau cunoștință de existența unui birou pentru ajutorul 
de stat la nivel central în statul membru în care își desfășurau activitatea. Autoritățile 
de audit își pot consolida expertiza privind ajutorul de stat printr-o cooperare mai 
frecventă cu birourile pentru ajutoarele de stat. Figura 10Sprijin suplimentar necesar din partea Comisiei în ceea ce privește ajutorul de stat – 
răspunsurile autorităților de audit la chestionarul Curții
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza rezultatelor sondajului.0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 %Nu este necesar un sprijin suplimentarGrile analitice suplimentare/mai detaliateOrientări suplimentare privind anumite 
subiecte speciﬁceFormare pe anumite temeGhid practic cuprinzând studii de caz
47 Observații 
Comisia a luat măsuri pentru simplificarea legislației 
aplicabile privind ajutorul de stat și pentru 
promovarea capacității administrative a statelor 
membre
83 
Curtea a urmărit să determine dacă Comisia a abordat problema nerespectării nor -
melor privind ajutoarele de stat în domeniul politicii de coeziune prin luarea unor 
măsuri preventive corespunzătoare. Aceste măsuri pot include acțiuni legislative 
precum simplificarea normelor sau introducerea unor cerințe de raportare în scopuri 
de monitorizare, dar și acțiuni care nu țin de legislație, precum formări, seminare și 
diseminarea bunelor practici. Astfel de măsuri pot viza, dar nu în mod exclusiv, auto -
ritățile implicate în gestionarea și controlul ajutorului de stat în domeniul politicii de 
coeziune.
Regulamentul general extins de exceptare pe categorii de 
ajutoare duce la un transfer al responsabilității de la Comisie 
către statele membre
Noul regulament general de exceptare pe categorii de 
ajutoare asigură o bază mai largă de exceptare de la notificare, 
consolidează transparența și introduce cerințe de evaluare
84 
În perioada 2009-2014, s-au cheltuit peste 115 miliarde de euro în temeiul acestui 
regulament62. În iunie 2014, Comisia a adoptat un nou regulament general de excep -
tare pe categorii de ajutoare, care să îl înlocuiască pe cel din 2008. Adoptarea noului 
regulament este măsura cea mai semnificativă luată de Comisie pentru perioada de 
programare 2014-2020 în domeniul ajutorului de stat. Principalele modificări introdu -
se prin regulamentul din 2014 sunt următoarele:
(a) extinderea sferei de aplicare a regulamentului;
(b) modificarea aplicării efectului stimulativ;
(c) cerințe sporite în materie de transparență; și
(d) evaluarea ex post  a schemelor de ajutor majore.
Extinderea sferei de aplicare
85 
Sfera de aplicare a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare 
a fost extinsă prin introducerea unor noi categorii de ajutoare63, prin extinderea 
obiectului categoriilor de ajutoare deja exceptate conform regulamentului din 200864 
și prin majorarea pragurilor de notificare și a intensității ajutorului pentru anumite 
măsuri de ajutor65.62 A se vedea tabloul de bord al 
Comisiei privind ajutorul de 
stat pentru 2015.
63 Au fost create, în total, 22 de 
noi categorii de exceptare, 
precum ajutorul pentru 
infrastructura în bandă largă și 
ajutorul pentru infrastructurile 
sportive și recreative 
multifuncționale. Au fost 
eliminate unele categorii, 
precum ajutorul pentru micile 
întreprinderi nou create de 
către antreprenoare. Alte 
categorii, precum ajutorul 
pentru servicii inovatoare de 
consultanță și pentru servicii 
de sprijinire a inovării și 
ajutorul pentru împrumutul 
de personal înalt calificat, au 
fost fuzionate. În total, 
numărul categoriilor de 
exceptare a crescut de la 26 la 
43.
64 Sfera de aplicare a fost extinsă, 
de exemplu, în cazul ajutorului 
pentru finanțarea de risc, al 
ajutorului pentru investiții în 
infrastructura de cercetare și al 
ajutorului pentru protecția 
mediului.
65 Pentru 30 % din categoriile 
existente în cadrul 
Regulamentului de exceptare 
pe categorii de ajutoare, au 
fost majorate pragurile de 
notificare (de exemplu, 
pragurile de notificare pentru 
cercetare-dezvoltare s-au 
dublat). Nivelul intensității 
ajutorului a crescut, de 
exemplu, în cazul ajutorului 
pentru investiții în ceea ce 
privește protecția mediului, de 
la 35-55 % la 40-75 %.
48 Observații 
86 
Extinderea sferei de aplicare este semnificativă: potrivit estimărilor DG COMP , Regu -
lamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008 acoperea 60 % din 
măsurile de ajutor și 30 % din valoarea ajutoarelor acordate66. Cu titlu comparativ, DG 
COMP estima că, în perioada de programare 2014-2020, între 75 % și 90 % din măsu -
rile de ajutor și 67 % din valoarea ajutoarelor acordate ar putea intra sub incidența 
Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 (a se vedea 
figura 11 )67. Impactul precis al extinderii sferei de aplicare nu va putea fi evaluat 
decât în anii următori. Figura 11Impactul minim estimat al extinderii sferei de aplicare 
a Regulamentului general de exceptare pe categorii de 
ajutoare din 2014, comparativ cu Regulamentul general de 
exceptare pe categorii de ajutoare din 2008
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza estimărilor Comisiei și pe baza regulamentelor genera -
le de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008 și din 2014.67 %
30 %100 %
100 %75 %60 %Procent din valoarea ajutoarelor care fac obiectul Regulamentului 
general de exceptare pe categorii de ajutoare
Procent din măsurile de ajutor care fac obiectul Regulamentului 
general de exceptare pe categorii de ajutoareRegulamentul general de exceptare 
pe categorii de ajutoare din 2008: 26 de categorii de exceptareRegulamentul general de exceptare pe 
categorii de ajutoare din 2014: 43 de categorii de exceptare; praguri mai mari pentru notiﬁcare și intensităţi mai mari ale ajutoruluToate celelalte ajutoare de stat: ajutoare notiﬁcate, 
servicii de interes economic general etc.66 A se vedea comunicatul de 
presă al Comisiei IP 14 587 din 
21.5.2014.
67 A se vedea nota de informare 
a Comisiei Europene 14-369 
din 21.5.2014.
49 Observații 
87 
Extinzând sfera de aplicare a Regulamentului general de exceptare pe categorii de 
ajutoare, Comisia a redus semnificativ sarcinile administrative care revin statelor 
membre și propriilor sale direcții generale, întrucât vor trebui să fie notificate mai 
puține măsuri de ajutor. Totuși, prin extinderea sferei de aplicare a Regulamentului 
general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia a transferat totodată statelor 
membre o responsabilitate sporită. Astfel, acestea vor trebui să verifice un număr mai 
mare de măsuri de ajutor din punctul de vedere al conformității lor cu normele pri -
vind ajutoarele de stat, cum ar fi conformitatea cu plafoanele de intensitate a ajuto -
rului și demonstrarea efectului stimulativ. Exercițiile de monitorizare ale Comisiei au 
arătat că statele membre au comis numeroase greșeli în proiectarea și în punerea în 
aplicare a schemelor de ajutor în perioada 2009-2014. Aceste greșeli erau susceptibile 
să afecteze compatibilitatea, în special în cazul schemelor întemeiate pe Regulamen -
tul general de exceptare pe categorii de ajutoare (a se vedea punctele 52-54).
Modificarea aplicării efectului stimulativ
88 
Ajutorul de stat se poate dovedi eficace în realizarea obiectivului de politică publică 
vizat numai în cazul în care are un efect stimulativ, și anume dacă îl determină pe 
beneficiarul ajutorului să întreprindă activități pe care nu le-ar fi efectuat în lipsa 
acestuia (a se vedea punctul 40). A doua modificare majoră introdusă prin Regula -
mentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 a constat în a ajuta 
întreprinderile mari să demonstreze un astfel de efect stimulativ în cazul în care ar 
beneficia de ajutor în cadrul unei scheme de ajutor prin alinierea cerințelor la cele 
aplicabile IMM-urilor (a se vedea tabelul  6). Aceasta duce la o diminuare și mai mare 
a sarcinii administrative a Comisiei, a statelor membre și a acestor întreprinderi. Tabelul 6Demonstrarea efectului stimulativ, Regulamentul general de exceptare pe categorii 
de ajutoare din 2008 comparativ cu cel din 2014
 Regulamentul general de exceptare pe categorii de 
ajutoare din  2008Regulamentul general de exceptare pe categorii de 
ajutoare din  2014
Ajutor pentru 
IMM-uri(a) transmiterea cererii pentru proiect înainte de începerea lucrului la proiectul sau la activitatea respectivă
Ajutor pentru 
întreprinderile mari 
acordat în cadrul 
schemelor de ajutor(a) transmiterea cererii pentru proiect înainte de începerea lucrului la proiectul sau la activitatea respectivă
(a)  verificarea modului în care documentația întocmită 
de beneficiar demonstrează că ajutorul a dus la 
o creștere semnificativă a  dimensiunii, a  domeniului 
de aplicare sau a ritmului de finalizare a proiectului 
sau la o  creștere semnificativă a  cheltuielilor supor -
tate pentru derularea proiectului-
Ajutor acordat 
întreprinderilor mari 
în afara unei scheme 
de ajutor(a) transmiterea cererii pentru proiect înainte de începerea lucrului la proiectul sau la activitatea respectivă; și
(b)  verificarea modului în care documentația întocmită de beneficiar demonstrează că ajutorul a dus la o creștere semni -
ficativă a dimensiunii, a domeniului de aplicare sau a ritmului de finalizare a proiectului sau la o creștere semnificati -
vă a  cheltuielilor suportate pentru derularea proiectului
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza regulamentelor generale de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008 și din 2014.
50 Observații 
Cerințe sporite în materie de transparență
89 
Cea de a treia modificare majoră introdusă prin Regulamentul general de exceptare 
pe categorii de ajutoare din 2014 se referă la întărirea semnificativă a cerințelor pri -
vind transparența pentru ajutorul individual. În prezent, dispozițiile privind transpa -
rența impun statelor membre să publice informații nu numai cu privire la schemele 
de ajutor și la ajutoarele ad-hoc, ci și cu privire la toate măsurile de ajutor individual 
care depășesc 500 000 de euro acordate în baza schemelor de ajutor68. Conform Re -
gulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008, statele membre 
aveau obligația de a comunica informații numai cu privire la măsurile de ajutor indivi -
dual de o valoare mai mare și doar Comisiei (fără publicare), precum și numai pentru 
categoriile de ajutor pentru investiții regionale și pentru cercetare și dezvoltare, sub 
rezerva anumitor circumstanțe69.
90 
Pentru a facilita publicarea centralizată a tuturor informațiilor publicate pe site-urile 
naționale sau regionale referitor la aceste ajutoare de stat acordate, DG COMP a dez -
voltat un instrument IT specific, în cooperare cu statele membre, denumit Transparen -
cy Award Module . Acest instrument a fost pus la dispoziție începând cu 1 iulie 201670.
91 
Curtea preconizează că o transparență sporită va îmbunătăți conformitatea cu nor -
mele privind ajutoarele de stat în statele membre, întrucât părțile interesate vor avea 
la dispoziție informații mai fiabile pentru a putea depune plângeri în ceea ce privește 
ajutorul acordat în mod ilegal. Comisia are obligația de a examina toate aceste plân -
geri (a se vedea punctul 20).
Evaluarea ex post a schemelor de ajutor majore
92 
Prin Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014, Comisia 
a introdus conceptul de evaluare ex post  pentru schemele de ajutor din anumite 
categorii cu un buget anual mai mare de 150 de milioane de euro71. Aceste evaluări 
trebuie efectuate de statele membre, cu scopul de a pune în balanță efectele pozitive 
cu efectele negative ale unei scheme de ajutor. Evaluarea ex post  sporește sarcina 
administrativă de la nivelul statelor membre, însă DG COMP a limitat această creștere, 
impunând cerința de evaluare doar pentru schemele de ajutor majore. Până la finalul 
anului 2015, statele membre transmiseseră 18 planuri de evaluare către DG COMP 
în temeiul Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014. 
Primele rezultate ale evaluării sunt preconizate pentru 2017.68 Informațiile, inclusiv toate 
aspectele relevante ale unei 
decizii privind acordarea unui 
ajutor, precum valoarea 
subvenției, organismul de 
acordare și beneficiarul, 
trebuie publicate pe un site 
web cuprinzător privind 
ajutorul de stat, la nivel 
național sau regional, cel mai 
târziu începând cu data de 
1 iulie 2016. A se vedea 
articolul 9 din Regulamentul 
general de exceptare pe 
categorii de ajutoare din 2014.
69 Articolul 9 din Regulamentul 
general de exceptare pe 
categorii de ajutoare din 2008.
70 https://webgate.ec.europa.eu/
competition/transparency/
public/search/
chooseLanguage .
71 Articolul 1 alineatul (2) din 
Regulamentul general de 
exceptare pe categorii de 
ajutoare din 2014. Categoriile 
sunt următoarele: ajutoarele 
regionale, ajutoare destinate 
IMM-urilor și ajutoare pentru 
accesul IMM-urilor la finanțare, 
ajutoare pentru cercetare, 
dezvoltare și inovare, ajutoare 
pentru protecția mediului și 
ajutoare pentru infrastructura 
de bandă largă.
51 Observații 
Aplicarea retroactivă a noului regulament general de exceptare pe 
categorii de ajutoare
93 
Noul regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare a fost publicat la 
26 iunie 2014 și a intrat în vigoare la 1 iulie 2014. Articolul 58 alineatul (1) prevede că 
„prezentul regulament se aplică ajutoarelor individuale acordate înainte de intrarea 
sa în vigoare”72. Aceasta înseamnă că ajutoarele acordate înainte de intrarea în vigoa -
re a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014, care erau 
incompatibile cu piața internă la momentul acordării lor, ar putea fi declarate ulterior 
ca fiind compatibile, dacă ajutorul este considerat compatibil conform dispozițiilor 
noi sau modificate incluse în textul regulamentului73. De exemplu, un beneficiar s-ar 
putea afla în situație de încălcare a dispozițiilor privind efectul stimulativ în vigoare 
la momentul acordării ajutorului, dar nu și de încălcare a noilor dispoziții din Regu -
lamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014. Din cauza aplicării 
retroactive a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014, 
statele membre nu ar mai avea obligația de a recupera aceste ajutoare.
94 
Aplicarea retroactivă ar putea duce la declararea unor măsuri de ajutor ca fiind 
compatibile cu piața internă ca urmare a unei modificări aduse unei dispoziții sau ca 
urmare a introducerii unei noi dispoziții care nu era în vigoare la momentul acordării 
ajutorului respectiv. În cadrul exercițiilor sale de monitorizare din perioada 2009-
2014, Comisia a depistat 16 probleme care afectau compatibilitatea la momentul 
acordării ajutorului. În patru dintre aceste cazuri, Comisia a constatat ulterior că 
ajutorul era compatibil, ca urmare a aplicării retroactive a Regulamentului general 
de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014. În mod similar, în cadrul auditurilor 
anuale de conformitate desfășurate de Curte pentru 2014, Curtea a detectat două 
erori privind ajutorul de stat, care aveau un impact financiar la momentul acordă -
rii ajutorului (când era în vigoare Regulamentul general de exceptare pe categorii 
de ajutoare din 2008), dar care reprezentau doar o problemă de conformitate fără 
impact financiar la momentul auditului Curții (când intrase în vigoare Regulamentul 
general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014).
Persistă dificultăți în ceea ce privește monitorizarea stadiului de 
recuperare a ajutoarelor acordate în mod ilegal în diferitele state 
membre
95 
Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 păstrează prin -
cipiul deja stabilit în regulamentul din 2008, conform căruia este interzisă acordarea 
oricărui ajutor întreprinderilor care fac obiectul unui ordin de recuperare neexecu -
tat74. Această dispoziție se numește principiul Deggendorf.72 Regulamentul general de 
exceptare pe categorii de 
ajutoare din 2008 conținea 
o dispoziție similară; a se 
vedea articolul 44.
73 Situația în care Comisia decide 
asupra compatibilității 
ajutoarelor după acordarea 
acestora apare atunci când 
ajutorul nu este notificat în 
mod corespunzător, iar 
Comisiei i se aduce la 
cunoștință acest fapt, de 
exemplu printr-o plângere 
formulată de către o parte 
interesată.
74 Articolul 1 alineatul (4) din 
Regulamentul general de 
exceptare pe categorii de 
ajutoare din 2014 și articolul 1 
alineatul (6) din Regulamentul 
general de exceptare pe 
categorii de ajutoare din 2008.
52 Observații 
96 
Când Comisia adoptă o decizie de recuperare, statul membru vizat are obligația de 
a recupera ajutorul ilegal de la beneficiar. Deciziile de recuperare se publică în Jur-
nalul Oficial al Uniunii Europene . Spre deosebire de ajutorul individual, în cazul căruia 
decizia de recuperare nominalizează beneficiarul vizat, în cazul schemelor de ajutor, 
este, în general, răspunderea statelor membre de a identifica întreprinderile care au 
beneficiat de ajutor și suma relevantă care trebuie recuperată și de a informa Comi -
sia în acest sens. Prin urmare, în cazul deciziilor de recuperare care se aplică pentru 
schemele de ajutor naționale, decizia publicată în Jurnalul Oficial nu nominalizează 
întreprinderile specifice vizate. Mai mult, răspunderea pentru executarea recupe -
rării și pentru informarea Comisiei cu privire la aceasta revine statului membru. Cu 
toate acestea, nu există niciun sistem prin care autoritățile relevante dintr-un alt stat 
membru pot avea acces la informațiile privind stadiul acestor proceduri de recupera -
re la nivelul statelor membre ale UE (și anume, dacă ordinul de recuperare a fost sau 
nu executat). Acest lucru ridică o problemă în special pentru întreprinderile care își 
desfășoară activitatea în mai multe state membre.
Condițiile mai stricte privind ajutorul incluse în orientările privind 
ajutoarele regionale încurajează utilizarea Regulamentului 
general de exceptare pe categorii de ajutoare
97 
Comisia consideră că ajutorul acordat conform orientărilor privind ajutorul de stat 
(a se vedea anexa IV ) prezintă un risc deosebit pentru piața internă, fie din cauza di -
mensiunii ajutorului (ajutoarele individuale care depășesc pragurile de notificare pre -
văzute în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare), fie din cauza 
tipului de ajutor (de exemplu, ajutoarele de exploatare pentru IMM-urile din anumite 
regiuni trebuie notificate, conform orientărilor privind ajutoarele regionale75). Din 
acest motiv, dispozițiile orientărilor sunt mai stricte decât cele ale Regulamentului 
general de exceptare pe categorii de ajutoare. Orientările privind ajutoarele regiona -
le, care constituie unul dintre cele șapte seturi de orientări revizuite privind ajutoarele 
de stat pentru perioada de programare 2014-2020, se axează pe dezvoltarea zonelor 
defavorizate în ceea ce privește nivelul de trai (anumite zone unde PIB-ul pe cap de 
locuitor este mai mic sau egal cu 75 % din media UE) sau densitatea populației (anu -
mite zone cu mai puțin de 12,5 locuitori pe km2) și sunt deosebit de relevante pentru 
politica din domeniul coeziunii.
98 
Orientările privind ajutoarele regionale pentru perioada de programare 2014-2020 
sporesc transparența prin introducerea obligației de a publica informațiile relevante 
pe un site web central76. Ele atenuează astfel riscul ca ajutorul să distorsioneze piața 
internă, reducând intensitatea maximă a ajutorului permisă pentru marile întreprin -
deri în toate regiunile, cu excepția celor cu cele mai ridicate grade de sărăcie77. Toto -
dată, ele modifică aplicarea efectului stimulativ. De exemplu, în domeniul ajutoarelor 
pentru investiții, aceste orientări le impun acum beneficiarilor ajutorului să explice, 
sub forma unui scenariu, ce s-ar fi întâmplat dacă nu ar fi primit ajutorul respectiv78. 
Această cerință se aplică și în cazul IMM-urilor, orientările privind ajutoarele regionale 
devenind astfel mult mai stricte decât Regulamentul general de exceptare pe cate -
gorii de ajutoare în ceea ce privește demonstrarea efectului stimulativ (a se vedea 
punctul 88).75 Comisia consideră că 
ajutoarele de exploatare 
prezintă un risc deosebit 
pentru piața internă. De 
exemplu, programele 
operaționale pentru perioada 
de programare 2014-2020 
conțin o derogare ce 
precizează că o atenție 
specială trebuie acordată 
normelor privind ajutoarele de 
stat în cazul ajutoarelor de 
exploatare.
76 Secțiunea 3.8 din Orientările 
privind ajutoarele de stat 
regionale pentru 
perioada 2014-2020.
77 Secțiunea 5.4 din Orientările 
privind ajutoarele de stat 
regionale pentru 
perioada 2014-2020, 
comparativ cu secțiunea 4.1.2. 
din Liniile directoare privind 
ajutoarele de stat regionale 
pentru perioada 2007-2013.
78 Secțiunea 3.5 din Orientările 
privind ajutoarele de stat 
regionale pentru 
perioada 2014-2020, 
comparativ cu punctul 38 din 
secțiunea 4.1.1. din Liniile 
directoare privind ajutoarele 
de stat regionale pentru 
perioada 2007-2013.
53 Observații 
99 
Orientările privind ajutoarele regionale impun și efectuarea, în anumite condiții, 
a unei evaluări ex post  a schemelor de ajutor. Evaluarea ex post  poate fi impusă de DG 
COMP pentru schemele de ajutor cu un buget mare, care conțin elemente de nouta -
te, sau atunci când sunt prevăzute modificări semnificative în ceea ce privește piața, 
tehnologia sau reglementările79. Până la 30 iunie 2015, statele membre transmiseseră 
zece planuri de evaluare în baza orientărilor privind ajutoarele de stat, inclusiv orien -
tările privind ajutoarele regionale.
Condiționalitățile ex ante  nou introduse și procedurile 
noi pentru proiectele majore pot îmbunătăți gradul de 
respectare a normelor privind ajutoarele de stat în politica 
de coeziune
100  
Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune pentru perioada de programa -
re 2014-2020 introduce două modificări cu o relevanță deosebită pentru ajutorul de 
stat în politica de coeziune80:
(a) condiționalitățile ex ante ; și
(b) o procedură nouă, opțională, pentru aprobarea proiectelor majore.
Statele membre care nu respectă condiționalitățile  ex ante nu sunt 
acelea în care Comisia a detectat cele mai multe probleme în trecut
101  
Condiționalitățile ex ante  sunt condiții bazate pe criterii predefinite, pe care Comisia 
le consideră ca fiind condiții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a fonduri -
lor UE. Ajutorul de stat este unul dintre domeniile pentru care sunt specificate astfel 
de condiții. Potrivit Comisiei, îndeplinirea acestor condiții poate reduce numărul de 
erori și de cazuri problematice în domeniul ajutoarelor de stat, deoarece ele contribu -
ie la îmbunătățirea sistemelor de gestiune și de control în statele membre, fapt care 
ar trebui să îmbunătățească gradul de respectare a normelor privind ajutoarele de 
stat.
102  
Statele membre trebuiau să se autoevalueze în raport cu trei criterii: aplicarea efec -
tivă a normelor privind ajutoarele de stat, formarea personalului vizat și difuzarea 
informațiilor în rândul acestuia și capacitatea administrativă81. Cinci state membre au 
concluzionat, de comun acord cu Comisia, că nu îndeplineau condițiile respective la 
momentul adoptării acordurilor de parteneriat (a se vedea tabelul  7).79 A se vedea documentul 
„Orientări pentru Comisie și 
statele membre privind 
o metodologie comună 
pentru evaluarea sistemelor 
de management și control din 
statele membre” din 
18 decembrie 2014.
80 Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013.
81 Articolul 19 din Regulamentul 
(UE) nr. 1303/2013.
54 Observații 
Statele membre care nu îndeplinesc criteriile legate de condiționalitățile ex ante  
privind ajutoarele de stat
Criteriu Croația Republica Cehă Italia România Slovacia
Măsuri de aplicare efectivă a normelor privind 
ajutoarele de stat- - - - -
Măsuri privind formarea personalului și difuzarea de 
informații în rândul acestuia- √ - √ √
Măsuri de asigurare a capacității administrative - - - √ -
Notă:  √ criteriul este îndeplinit
 - criteriul nu este îndeplinit
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.Tabelul 7
103  
Pentru fiecare caz, DG REGIO și statul membru vizat au convenit asupra unei serii 
de măsuri care să fie luate de statele membre și care sunt consemnate în planuri de 
acțiune. În caseta  8 sunt prezentate exemple de astfel de măsuri.
Exemple de măsuri ce trebuie puse în aplicare pentru îndeplinirea criteriilor legate 
de condiționalitățile ex ante  privind ajutoarele de stat
Trebuie luate măsuri pentru statele membre din tabelul 7 în ceea ce privește:
Aplicarea efectivă a normelor privind ajutoarele de stat. Exemple de măsuri convenite:
 Crearea unor registre centrale privind ajutoarele de stat în vederea asigurării conformității cu Regulamentul general 
de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 sau pentru înregistrarea ajutoarelor de minimis  (Italia și România)
 Asigurarea respectării principiului Deggendorf, de exemplu, prin publicarea unei liste a întreprinderilor care fac 
obiectul unor ordine de recuperare neexecutate (Republica Cehă, Italia și România)
Formarea personalului și difuzarea de informații în rândul acestuia. Exemple de măsuri convenite:
 Impunerea cerinței ca personalul vizat să urmeze cel puțin două cursuri de formare pe an pe tema ajutoarelor de 
stat (Italia)
 Crearea unei rețele operaționale de experți și coordonatori în materie de ajutoare de stat (Croația)
Asigurarea capacității administrative. Exemple de acțiuni convenite:
 Obligația statului membru de a-și consolida capacitatea administrativă cu 10 până la 15 posturi (Slovacia)
 Adoptarea unui plan de recrutare pentru autoritățile naționale implicate în gestionarea fondurilor structurale și de 
investiții (Croația)
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza planurilor de acțiune privind condiționalitățile ex ante  în materie de ajutoare de stat.Caseta 8
55 Observații 
104  
Aceste măsuri trebuie finalizate până la sfârșitul anului 2016. Ulterior primirii rapoar -
telor statelor membre cu privire la îndeplinirea planurilor de acțiune, Comisia va eva -
lua măsura în care acestea din urmă au fost puse în aplicare. În cazul în care, pe baza 
evaluării sale, Comisia concluzionează că un plan de acțiune nu a fost pus în aplicare 
în mod corespunzător, ea poate suspenda plățile către statul membru respectiv82. La 
finalul lunii august 2016, Comisia nu finalizase încă evaluarea măsurii în care aceste 
cinci state membre puseseră în aplicare toate măsurile din planurile lor de acțiune.
105  
Regulamentul privind dispozițiile comune nu impunea statelor membre să își bazeze 
autoevaluările pe gradul de conformitate cu normele privind ajutoarele de stat în 
perioada de programare 2007-2013, însă prevedea trei criterii specifice legate de 
mecanismele administrative (a se vedea tabelul  7). Atunci când a evaluat gradul de 
adecvare al autoevaluărilor realizate de statele membre, Comisia nu a valorificat în 
mod eficace informațiile de monitorizare disponibile astfel încât să indice planuri de 
acțiune pentru toate statele membre pentru care fuseseră identificate probleme sem -
nificative în trecut. În mod special, conform rezultatelor exercițiilor de monitorizare 
desfășurate de DG COMP în perioada 2006-2014, mai multe state membre prezentau 
o incidență mai ridicată de probleme identificate în conceperea și implementarea 
măsurilor de ajutor în comparație cu statele care au concluzionat că nu îndeplineau 
condiționalitățile ex ante  privind ajutoarele de stat (a se vedea punctul 55).
Procedura alternativă de aprobare a proiectelor majore are 
potențialul de a facilita clarificarea problemelor privind 
ajutorul de stat cu Comisia, însă nu este concepută să furnizeze 
întotdeauna o securitate juridică pentru statele membre
106  
Pentru perioada de programare 2007-2013, Comisia a adoptat o serie de proiecte ma -
jore după ce le-a examinat cererile de finanțare aferente trimise de statele membre 
(a se vedea punctele 66-71). În perioada de programare 2014-2020, Regulamentul 
privind dispozițiile comune83 a introdus, pentru proiectele majore, o a doua procedu -
ră de aprobare, alternativă, în cadrul căreia cererea de finanțare este evaluată de un 
expert independent înainte de a fi transmisă Comisiei de către statul membru (a se 
vedea caseta  9). Utilizarea procedurii alternative este opțională; până în iunie 2016, 
fusese transmisă doar o singură cerere de finanțare de proiect major pe baza acestei 
proceduri alternative.82 Articolul 19 din Regulamentul 
(UE) nr. 1303/2013.
83 Articolul 101 din Regulamentul 
(UE) nr. 1303/2013.
56 Observații 
107  
Această procedură alternativă pentru proiectele majore are potențialul de a ajuta la 
clarificarea problemelor legate de ajutorul de stat în dialogul cu Comisia, însă nu este 
însă concepută să furnizeze întotdeauna o securitate juridică pentru statele membre 
cu privire la conformitatea cu normele în materie de ajutoare de stat la momentul 
luării deciziei de finanțare a unui proiect major. Această siguranță nu poate fi obți -
nută decât pe baza unei notificări din partea statului membru, urmată de o decizie 
a Comisiei cu privire la ajutorul de stat respectiv (a se vedea punctul 70).
Un plan de acțiune comun privind ajutorul de stat stabilit de 
Comisie vizează să consolideze capacitatea administrativă 
a statelor membre și necesită o atenție continuă
108  
În martie 2015, DG COMP și DG REGIO au convenit asupra unui plan de acțiune comun 
privind ajutorul de stat85.
109  
Planul de acțiune cuprindea inițial șase acțiuni menite să sporească gradul de in -
formare și de îmbunătățire a cunoștințelor în domeniul ajutoarelor de stat în toate 
statele membre: identificarea și diseminarea bunelor practici, cursuri de formare 
pentru specialiștii în ajutor de stat, ateliere organizate în diferite țări, seminare pentru 
specialiști, dezvoltarea continuă a unei baze de date cu întrebări și răspunsuri (rețea -
ua REC-TE86) și dezvoltarea unei baze de date cu informații privind ajutoarele de stat. 
În 2016, Comisia a adăugat o a șaptea acțiune (a se vedea tabelul  8).Desemnarea unui expert independent și validarea analizei independente a calității
Expertul independent examinează propunerea de proiect major. Această examinare include o analiză a caracterului 
de ajutor al măsurii și a compatibilității acesteia cu piața internă. Dacă propunerea de proiect primește o evaluare 
pozitivă, autoritatea de management poate aproba proiectul major și îl poate transmite Comisiei. Comisia se poate 
opune aprobării proiectului în termen de trei luni, în cazul în care constată o „deficiență semnificativă” în raportul 
de analiză independentă a calității.
Expertul este ales de statul membru și trebuie să fie aprobat de către Comisie. Comisia a acordat deja o aprobare 
preliminară pentru un grup de experți denumit „Asistență comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile 
europene” (JASPERS)84.
84 JASPERS este un parteneriat de asistență tehnică între DG REGIO, Banca Europeană de Investiții și Banca Europeană pentru Reconstrucție și 
Dezvoltare. El este oferit statelor membre cu titlu gratuit.Caseta 9
85 Documentul intitulat 
Strengthening administrative 
capacity for the management of 
the funds of Member States in 
the field of State aid – 
a common action plan  
(Consolidarea capacității 
administrative pentru 
gestionarea fondurilor statelor 
membre în domeniul 
ajutoarelor de stat), adoptat 
de Comisie la 18 martie 2015.
86 Rețeaua  europeană în 
domeniul concurenței - 
transmisie electronică (REC-TE) 
este o interfață electronică 
prin care statele membre pot 
adresa DG COMP întrebări pe 
tema ajutoarelor de stat. În 
general, atât întrebările, cât și 
răspunsurile DG COMP sunt 
publicate astfel încât să poată 
fi vizualizate de către toate 
statele membre. Un exemplu 
de exceptare de la publicare se 
referă la cazurile foarte 
specifice, care nu sunt utile 
altor state membre.
57 Observații 
Planul de acțiune comun al Comisiei privind ajutoarele de stat
NumărMăsură și termen de punere 
în aplicareDescriere Stadiul în luna august  2016
1Identificarea și diseminarea 
bunelor practici în materie
Primele rezultate sunt preconi -
zate pentru al doilea trimestru 
din 2015Compilarea unui inventar de instrumente eficace 
existente în diferitele state membre, pentru consolida -
rea capacității administrative și identificarea de bune 
practici ce pot fi partajate.Finalizată în 2016
2Formări în domeniul fondurilor 
europene structurale și de inves -
tiții1 pentru specialiștii naționali 
în ajutoare de stat1
Trimestrul al doilea din 2015O sesiune de formare de o zi, concepută anume pentru 
specialiștii naționali în ajutoare de stat, care urmează 
să se desfășoare la Bruxelles.În august 2016, s-a constatat că aceasta nu 
avusese încă loc.
3Ateliere organizate în diferite 
state membre
Începând cu al doilea trimestru 
din 2015Organizarea de seminare interactive specifice pentru 
fiecare țară în statele membre care nu îndeplinesc 
condiționalitățile ex ante privind ajutorul de stat sau în 
care au fost identificate blocaje grave.S-au organizat seminare în 2014 (Spania) și 
în 2015 (Bulgaria, Croația, Republica Cehă, 
Italia, România, Slovacia).
4Seminare pentru specialiști, 
cursuri de formare online
Acțiune continuăDiseminarea de cunoștințe prin seminare concepute 
special, foarte specifice, axate pe o anumită temă/
problemă.Un atelier tematic privind cercetarea, dezvol -
tarea și inovarea s-a desfășurat la Bruxelles 
în ianuarie 2016.
5Dezvoltarea bazei de date cu 
întrebări și răspunsuri
Acțiune continuăFurnizarea de orientări privind interpretarea noilor 
norme pentru toți specialiștii în ajutoare de stat din di -
feritele state membre prin intermediul unei platforme 
IT partajate, gestionată integral de către DG COMP .Până în iunie 2016, fuseseră transmise peste 
600 de întrebări și răspunsuri; în prezent, 
are loc migrarea lor către instrumentul 
informatic de colaborare informală privind 
ajutorul de stat eState Aid WIKI (a se vedea 
acțiunea  6).
6Dezvoltarea instrumentului 
colaborativ online de tip wiki 
privind ajutorul de stat
Acțiune continuăO serie de pagini ce rezumă întrebările relevante 
adresate prin REC -TE.A fost lansat online în februarie 2016 și se 
numește eState Aid WIKI. Până în iunie 2016, 
fuseseră postate în jur de 270 de întrebări și 
răspunsuri.
7Dezvoltarea unui modul de 
formare specializatDG REGIO/DG EMPL și DG COMP , alături de Institutul 
European de Administrație Publică, sunt în curs de 
a organiza o serie de sesiuni de formare de două zile 
pe tema ajutoarelor de stat. Două astfel de sesiuni 
de formare vor avea loc la Bruxelles în noiembrie și în 
decembrie 2016 și mai multe astfel de sesiuni vor mai 
putea fi organizate ulterior la cererea statelor membre.
Grupul-țintă vizat este format din practicieni în dome -
niul fondurilor structurale și de investiții europene, cu 
o anume experiență în materie de ajutoare de stat.Planificat pentru noiembrie și 
decembrie  2016
1  Fondurile structurale și de investiții europene sunt Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul de coeziune, Fondul social euro -
pean (FSE), Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM).
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Comisie.Tabelul 8
58 Observații 
110  
Dintre cele șapte acțiuni din planul de acțiune comun privind ajutorul de stat, acți -
unile 1 și 3 fuseseră implementate integral; acțiunile 5 și 6 fuseseră implementate și 
se așteaptă să funcționeze pe o bază permanentă. Celelalte trei acțiuni nu fuseseră 
realizate până la sfârșitul lunii august 2016: una era în curs de desfășurare (acțiunea 4) 
și două încă nu fuseseră demarate (acțiunile 2 și 7).
111 
În plus, Curtea a constatat că DG REGIO și DG EMPL au mărit în mod semnificativ 
numărul total de cursuri de formare furnizate, de la cinci în perioada 2012-2013, la 17 
în perioada 2014-2015. DG COMP a organizat 37 de cursuri de formare privind reforma 
legislației în materie de ajutoare de stat pentru perioada de programare 2014-2020 în 
2014 și în 2015, la cererea a 19 state membre87. În plus, până în luna ianuarie 2016, DG 
COMP organizase cursuri de formare în domeniul ajutoarelor de stat și al infrastructu -
rii pentru cinci state membre88.
112  
Planul de acțiune comun pentru ajutorul de stat și intensificarea acțiunilor de formare 
furnizate de Comisie fac parte dintr-un efort concertat de îmbunătățire a modului în 
care statele membre respectă normele privind ajutoarele de stat, parțial ca reacție la 
responsabilitățile lor sporite în acest domeniu. Aceste inițiative sunt importante pen -
tru a atenua riscul ce rezultă din alocarea unui rol mai important statelor membre în 
proiectarea și implementarea măsurilor de ajutor. Rezultatele sondajului Curții arată 
că instrumentul eState Aid WIKI  în special a fost primit foarte bine, acesta fiind utilizat 
intens de statele membre: până la 30 iunie 2016, fuseseră postate peste 270 de între -
bări și răspunsuri89.
113  
Măsura în care aceste acțiuni vor duce la îmbunătățiri în ceea ce privește depistarea 
și prevenirea erorilor în materie de ajutoare de stat în statele membre nu va putea fi 
evaluată decât în viitor.87 Toate statele membre cu 
excepția Danemarcei, Irlandei, 
Greciei, Ciprului, Lituaniei, 
Luxemburgului, Maltei, Țărilor 
de Jos și Austriei.
88 Bulgaria, Croația, Republica 
Cehă, România și Slovacia.
89 Peste 600 de întrebări și 
răspunsuri fuseseră postate în 
cadrul rețelei precedente 
REC-TE; în prezent, are loc 
migrarea lor către 
instrumentul eState Aid WIKI .
59
 Concluzii și recomandări
114  
Începând cu 2010, Curtea a detectat, în cadrul auditurilor sale, un nivel semnificativ de 
neconformitate cu normele privind ajutoarele de stat. În prezentul raport, Curtea a ur -
mărit să evidențieze nevoia unei mai bune cunoașteri a normelor aplicabile în materie la 
nivel de stat membru, precum și nevoia continuării sprijinului din partea Comisiei în ceea 
ce privește prevenirea, detectarea și corectarea în mod eficace a încălcărilor normelor în 
materie de ajutoare de stat. Per ansamblu, Curtea a constatat că:
(a) În perioada 2010-2014, Curtea a detectat, împreună cu Comisia, încălcări ale norme -
lor privind ajutoarele de stat în cadrul unui număr semnificativ de audituri; erorile în 
materie de ajutoare de stat în cadrul FEDR și al Fondului de coeziune au reprezentat 
un factor important care a contribuit la nivelul de eroare estimat de Curte pentru 
politica de coeziune. Curtea a constatat că auditurile și monitorizările realizate de 
Comisia însăși în domeniul coeziunii au dus la o rată de detectare similară cu cea 
rezultată în urma propriilor sale constatări. În schimb, autoritățile de audit din statele 
membre au detectat o rată de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat 
mult mai mică decât cea a Curții sau a Comisiei. Acest lucru arată că, până în prezent, 
autoritățile de audit nu s-au concentrat suficient pe ajutorul de stat în cursul auditu -
rilor lor.
(b) În perioada de programare 2007-2013, Comisia nu a înregistrat erorile în materie de 
ajutoare de stat pe care ea însăși le-a detectat și nici pe cele raportate de statele 
membre într-un mod care să îi permită să realizeze o analiză adecvată. O astfel de 
analiză ar fi ajutat Comisia să conceapă măsuri preventive mai focalizate și adaptate 
la specificul fiecărui stat membru și al fiecărui program.
(c) La începutul perioadei de programare 2007-2013, în special, Comisia nu verifica în 
mod sistematic dacă proiectele majore respectau normele privind ajutoarele de 
stat. Prin urmare, există riscul ca unele proiecte majore cofinanțate de UE să nu fie 
compatibile cu piața internă și din cauza faptului că, înainte de 2012 și de clarificarea 
furnizată prin hotărârea Leipzig-Halle, statele membre rareori notificau Comisiei 
investițiile realizate în infrastructură. Pentru a atenua acest risc în viitor, Comisia 
a intensificat măsurile sale preventive interne și a introdus o procedură alternativă de 
aprobare, care include o analiză independentă a calității ( Independent Quality Review ) 
pentru perioada de programare 2014-2020. Potrivit Comisiei, indiferent de proce -
dura utilizată de statul membru, proiectele majore nu vor putea fi aprobate decât 
după validarea lor pe plan intern din punctul de vedere al eventualului ajutor de stat 
implicat.
(d) Comisia a luat o serie de măsuri pentru a simplifica legislația aplicabilă privind aju -
toarele de stat pentru perioada de programare 2014-2020, ceea ce a dus, pe de o par -
te, la reducerea sarcinilor administrative și la o mai mare transparență, dar a sporit, 
pe de altă parte, responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește conceperea și 
implementarea măsurilor de ajutor. Acordarea unui grad mai mare de responsabilita -
te statelor membre prezintă riscul ca numărul de erori în materie de ajutoare de stat 
să crească: monitorizarea Comisiei a arătat că statele membre au comis numeroase 
greșeli în proiectarea și implementarea schemelor de ajutor în perioada de progra -
mare 2007-2013. Pentru a atenua acest risc, Comisia a luat o serie de măsuri vizând 
promovarea capacității administrative a statelor membre în domeniul ajutorului 
de stat, inclusiv prin introducerea unor condiții prealabile care să asigure faptul că 
sistemele de ajutor de stat promovează implementarea eficace și eficientă a fonduri -
lor structurale și de investiții europene („condiționalitățile ex ante ”). Cu toate acestea, 
trebuie precizat că statele membre pentru care s-a constatat că nu respectă condiți -
onalitățile ex ante  nu erau neapărat acelea în care Comisia a detectat cele mai multe 
probleme în trecut. În plus, aceste măsuri necesită o atenție permanentă.
60 Concluzii și recomandări 
Comisia nu dispunea de o imagine de ansamblu suficient de 
cuprinzătoare a erorilor privind ajutorul de stat; statele membre 
nu s-au concentrat suficient pe ajutorul de stat, iar recuperările 
de ajutor de stat la care s-a procedat ca urmare a exercițiilor de 
monitorizare ale Comisiei au fost nesemnificative
115  
În perioada 2010-2014, Curtea a depistat un număr mare de cazuri de nerespectare 
a normelor privind ajutoarele de stat în 269 de proiecte care au făcut obiectul auditu -
rilor în domeniul coeziunii și cărora li se aplicau aceste norme; erorile privind ajuto -
rul de stat au constituit unul dintre factorii importanți ce au contribuit la nivelul de 
eroare estimat de Curte pentru politica de coeziune. Auditurile realizate de DG REGIO 
în domeniul coeziunii au dus la rezultate similare celor obținute de Curte (a se vedea 
punctele 33-36 și 47-48).
116  
Pentru a proteja bugetul UE, Comisia impune statelor membre corecții financiare 
atunci când sunt depistate cazuri de nerespectare a normelor privind ajutoarele de 
stat. Pentru perioada 2010-2014, DG REGIO a implementat sau era în curs de imple -
mentare a 18 corecții financiare împotriva a șapte state membre, cauzate cel puțin 
parțial de încălcarea normelor privind ajutoarele de stat. Zece dintre acestea au fost 
rezultatul propriilor audituri ale DG REGIO, cinci au rezultat în urma auditurilor Curții 
și trei din examinarea efectuată de DG REGIO cu privire la rapoartele anuale de con -
trol ale autorităților de audit. 11 dintre aceste corecții financiare, în valoare totală de 
38,4 milioane de euro și vizând cinci state membre, erau legate exclusiv de ajutorul 
de stat90. Componenta privind ajutorul de stat din cadrul celorlalte corecții financiare 
nu poate fi cuantificată (a se vedea punctele 49-51).
117  
Comisia are obligația de a monitoriza în mod regulat măsurile de ajutor pentru a veri -
fica dacă și în ce măsură acestea respectă normele privind ajutoarele de stat. În cazul 
în care constată că un ajutor care a fost acordat este incompatibil cu piața internă, 
Comisia poate proceda la recuperarea acestuia. Până în prezent, măsurile corective 
luate de DG COMP au fost limitate, în raport cu numărul și gravitatea problemelor 
detectate în cadrul exercițiilor sale de monitorizare. În medie, pe baza monitorizării 
sale, DG COMP consideră că aproximativ 36 % din totalitatea schemelor de ajutor au 
fost afectate de probleme în perioada 2009-2014. Problemele care afectau compati -
bilitatea (7,3 % din totalitatea schemelor) erau deosebit de semnificative. În această 
perioadă, monitorizarea asigurată de DG COMP a dus la opt recuperări voluntare și la 
opt acțiuni formale, acestea din urmă ducând la recuperări în sumă totală de 0,3 mili -
oane de euro (a se vedea punctele 52-56).
Recomandarea 1
Comisia ar trebui să impună acțiuni corective atunci când măsurile de ajutor nu res -
pectă normele privind ajutoarele de stat.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat.90 Grecia, Spania, Franța, Austria 
și Polonia.
61 Concluzii și recomandări 
118  
Pentru perioada de programare 2007-2013, nici DG REGIO, nici DG EMPL nu au înregis -
trat cazurile de nerespectare a normelor privind ajutoarele de stat pe care le detecta -
seră într-un mod care să le permită realizarea unei analize adecvate a erorilor în acest 
domeniu (a se vedea punctele 57-61).
119  
Comisia a dezvoltat o bază de date pentru perioada de programare 2014-2020 (MA -
PAR) pentru înregistrarea informațiilor privind cazurile de neconformitate cu normele 
privind ajutorul de stat pe care le detectează în cursul propriilor sale audituri pentru 
FEDR, Fondul de coeziune și FSE. Acest sistem reprezintă o îmbunătățire semnificati -
vă, însă DG COMP nu a primit dreptul de a îl accesa (a se vedea punctul 57).
120  
Erorile privind ajutorul de stat raportate de autoritățile statelor membre sunt înregis -
trate în Sistemul de gestionare a neregulilor (SGN) al Comisiei. SGN prezintă mai mul -
te neajunsuri, cum ar fi lipsa unei tipologii a erorilor specifice în materie de ajutoare 
de stat și o descriere insuficientă a erorilor; prin urmare, utilizarea sa în practică este 
limitată. DG COMP nu are acces nici la SGN (a se vedea punctele 58 și 59).
Recomandarea 2
(a) Comisia ar trebui să utilizeze MAPAR pentru înregistrarea neregulilor într-un mod 
care să îi permită analizarea cu ușurință, de exemplu, a tipului, a frecvenței, a gra -
vității, a originii geografice și a cauzei acestora. Baza de date ar trebui să conțină, 
în egală măsură, informații privind măsurile luate ca urmare a acestor nereguli 
(cum ar fi, corecțiile financiare impuse).
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat.
(b) În ceea ce privește SGN, Comisia ar trebui să adapteze structura bazei de date, 
astfel încât informațiile privind neregulile precum cele legate de ajutoarele de 
stat să poată fi extrase și analizate în funcție de statul membru și în funcție de 
tipul acestora.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la sfârșitul anului 2017.
(c) DG COMP ar trebui să primească acces în mod regulat la toate informațiile rele -
vante cu privire la neregulile legate de ajutoarele de stat care sunt conținute în 
MAPAR și în SGN.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat.
62 Concluzii și recomandări 
121  
Deciziile de aprobare luate de Comisie cu privire la proiectele majore sunt fundamen -
tate pe o evaluare a relevanței, a viabilității, a sustenabilității, a profilului de mediu 
ale proiectului și a justificării furnizate pentru finanțarea solicitată, precum și pe 
informațiile transmise de statul membru cu privire la eventuala implicare în proiect 
a unui ajutor de stat; cu toate acestea, ele nu sunt concepute să furnizeze întotdeau -
na o securitate juridică pentru statul membru cu privire la conformitatea proiectului 
cu normele privind ajutoarele de stat la momentul luării deciziei de aprobare a pro -
iectului major respectiv. Această securitate nu poate fi obținută decât pe baza unei 
notificări din partea statului membru, urmată de o decizie a Comisiei cu privire la 
ajutorul de stat respectiv (a se vedea punctele 69 și 70).
122  
La începutul perioadei de programare 2007-2013, în special, Comisia nu verifica în 
mod sistematic dacă proiectele majore respectau normele privind ajutoarele de 
stat. Prin urmare, există riscul ca unele proiecte majore cofinanțate de UE să nu fie 
compatibile cu piața internă și din cauza faptului că, înainte de 2012 și de clarifica -
rea furnizată prin hotărârea Leipzig-Halle, statele membre rareori notificau Comisiei 
investițiile realizate în infrastructură. Pentru a atenua acest risc în viitor, Comisia 
a intensificat măsurile sale preventive interne și a introdus o procedură alternativă de 
aprobare, care include o analiză independentă a calității ( Independent Quality Review ) 
pentru perioada de programare 2014-2020 (a se vedea punctele 62-65, 70 și 106-107).
Recomandarea 3
(a) Comisia ar trebui să aprobe proiectele majore numai după validarea lor pe plan 
intern din punctul de vedere al eventualului ajutor de stat implicat și să solicite 
sistematic statelor membre să notifice ajutorul, atunci când este nevoie de acest 
lucru, pentru a asigura securitatea juridică, indiferent de procedura de cerere de 
finanțare utilizată de statul membru în cauză.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: imediat.
123  
În perioada 2010-2014, autoritățile de audit au estimat că aproximativ o treime din 
proiectele aferente FEDR/Fondului de coeziune și FSE care au făcut obiectul audi -
turilor lor prezentau relevanță sub aspectul ajutorului de stat. Ele au depistat erori 
privind ajutorul de stat doar într-o proporție de 3,6 % din aceste proiecte. În aceeași 
perioadă, Curtea a depistat erori privind ajutorul de stat în proiecte aferente FEDR/
Fondului de coeziune și FSE într-o proporție de peste cinci ori mai mare. În urma 
examinării listelor de verificare utilizate de autoritățile de audit, Curtea a constatat 
deficiențe semnificative în secțiunea privind ajutorul de stat în peste o treime din 
acestea. În 2015, s-au realizat îmbunătățiri în acest sens. Majoritatea erorilor raportate 
în rapoartele anuale de control ale autorităților de audit vizau ajutorul de minimis . 
Stabilirea unui registru central cu informații complete privind toate ajutoarele de mi -
nimis  acordate în statul membru în cauză ar putea contribui la prevenirea unor astfel 
de erori (a se vedea punctele 43 și 74-79).
63 Concluzii și recomandări 
124  
Aproape toate autoritățile de audit au catalogat cadrul juridic al UE privind ajutorul 
de stat ca fiind cel puțin destul de complex. Autoritățile de audit au declarat că este 
nevoie de sprijin suplimentar în ceea ce privește auditul conformității cu normele 
privind ajutoarele de stat, în special de un ghid practic care să conțină studii de caz. 
În ceea ce privește aspectele specifice, precum situația deciziilor de recuperare, 
autoritățile statelor membre nu dispun de informațiile necesare pentru verificarea 
conformității cu normele aplicabile privind ajutoarele de stat (principiul Deggendorf) 
(a se vedea punctele 80-82 și 95-96).
Recomandarea 4
(a) Comisia ar trebui să se asigure de natura suficientă a sferei și calității verificărilor 
efectuate de autoritățile de audit în ceea ce privește conformitatea cu normele 
privind ajutoarele de stat.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: martie 2017.
(b) În perspectiva închiderii perioadei de programare 2007-2013, Comisia ar trebui 
să solicite autorităților de audit să verifice dacă proiectele majore care au fost 
aprobate înainte de sfârșitul anului 2012 respectă normele în materie de ajutor de 
stat.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: martie 2017.
(c) Comisia ar trebui să elaboreze orientări suplimentare, incluzând, în special, studii 
de caz care să ilustreze bunele practici și cele mai frecvente tipuri și cauze de 
încălcare a normelor privind ajutoarele de stat.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la sfârșitul anului 2017.
(d) Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să creeze un registru central pen -
tru monitorizarea ajutorului de minimis .
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la sfârșitul anului 2017.
(e) Comisia ar trebui să stabilească o bază de date centrală, la nivelul UE, în care au -
toritățile relevante din statele membre să poată consulta identitatea întreprinde -
rilor care fac obiectul ordinelor privind recuperarea ajutoarelor de stat, precum și 
stadiul procedurilor de recuperare, pentru a se putea asigura de conformitatea cu 
principiul Deggendorf. Accesul la această bază de date ar trebui acordat numai 
pe baza principiului „need to know” (accesul la date este restrâns la acele persoa -
ne care au într-adevăr nevoie să cunoască informațiile respective).
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la sfârșitul anului 2017.
64 Concluzii și recomandări 
Comisia a luat măsuri pentru a simplifica legislația aplicabilă 
privind ajutoarele de stat, măsuri care sporesc responsabilitățile 
statelor membre, precum și pentru a promova capacitatea 
administrativă a statelor membre
125  
Comisia a adoptat un nou regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare 
pentru perioada de programare 2014-2020. Sfera de aplicare a Regulamentului gene -
ral de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 a fost extinsă în mod semnificativ, 
ceea ce va duce la un număr și mai mare de măsuri care vor intra sub incidența aces -
tuia. Extinzând sfera de aplicare a Regulamentului general de exceptare pe categorii 
de ajutoare, Comisia a redus semnificativ atât sarcina sa administrativă, cât și pe cea 
a statelor membre, întrucât s-a redus semnificativ numărul măsurilor de ajutor pentru 
care este necesară o notificare. Statele membre vor trebui să se asigure și să verifice, 
pentru un număr mai mare de măsuri de ajutor, dacă sunt respectate normele privind 
ajutoarele de stat, precum plafoanele privind intensitatea ajutorului și demonstra -
rea efectului stimulativ. Dispozițiile orientărilor privind ajutoarele de stat regionale 
pentru perioada de programare 2014-2020 sunt în general mai stricte decât cele ale 
Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, încurajându-se, astfel, 
în continuare utilizarea acestuia din urmă (a se vedea punctele 85-87 și 97-98).
126  
Chiar și numai rolul sporit al statelor membre ca urmare a extinderii sferei Regula -
mentului general de exceptare pe categorii de ajutoare riscă să crească numărul de 
erori privind ajutorul de stat: exercițiile de monitorizare ale Comisiei au arătat că 
statele membre au comis numeroase greșeli în proiectarea și implementarea sche -
melor de ajutor în perioada 2009-2014. Aceste greșeli erau susceptibile să afecteze 
compatibilitatea, în special pentru schemele întemeiate pe Regulamentul general de 
exceptare pe categorii de ajutoare (a se vedea punctele 52-54).
127  
Cu toate acestea, dispozițiile acestui regulament au fost modificate pentru a comba -
te acest risc. Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2014 
facilitează demonstrarea efectului stimulativ în cazul întreprinderilor mari cărora li se 
acordă ajutor de stat în cadrul unei scheme de ajutor. O altă modificare semnificativă 
a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare se referă la întărirea 
cerințelor în materie de transparență; în opinia Curții, această modificare ar trebui să 
amelioreze conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat în statele membre, 
întrucât părțile interesate vor avea la dispoziție informații mai fiabile pentru a putea 
depune plângeri privind eventualele ajutoare acordate în mod ilegal (a se vedea 
punctele 88-91).
65 Concluzii și recomandări 
128  
Pentru a îmbunătăți modul în care statele membre concep schemele de ajutor, Comi -
sia a introdus evaluări ex post  pentru perioada de programare 2014-2020. Evaluarea 
se va efectua în special pentru cele mai mari scheme de ajutor; în temeiul Regula -
mentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, evaluarea este obligatorie 
pentru schemele aferente anumitor categorii de ajutor cu un buget anual mai mare 
de 150 de milioane de euro. Se preconizează că statele membre vor prezenta primele 
lor rezultate în 2017 (a se vedea punctele 92 și 99).
129  
Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune a introdus condiționalități ex ante  
în ceea ce privește sistemele de ajutor ale statelor membre. Îndeplinirea acestor 
condiții poate reduce numărul cazurilor de încălcare a normelor privind ajutoarele 
de stat. În urma unei autoevaluări, cinci state membre încă nu îndepliniseră aceste 
condiții la sfârșitul anului 2015. Cu toate acestea, trebuie precizat că statele membre 
pentru care s-a constatat că nu respectau condiționalitățile ex ante  nu erau neapărat 
acelea în care Comisia a detectat cele mai multe probleme în trecut. În plus, aceste 
măsuri necesită o atenție permanentă. Pentru a promova în continuare capacitatea 
administrativă în domeniul ajutoarelor de stat, DG REGIO și DG COMP au adoptat, în 
martie 2015, un plan de acțiune comun privind ajutoarele de stat. Acest plan de acți -
une a dus, de exemplu, la intensificarea activităților de formare relevante organizate 
de Comisie și la configurarea unei interfețe online, salutată de autoritățile statelor 
membre, unde acestea pot adresa Comisiei întrebări privind ajutorul de stat (a se 
vedea punctele 101-105 și 108-113).
130  
Măsura în care promovarea capacității administrative de către Comisie și introducerea 
evaluării ex post  pot compensa responsabilitatea sporită a statelor membre și măsura 
în care aceste inițiative vor conduce la o mai bună depistare și prevenire a erorilor 
privind ajutorul de stat în statele membre nu vor putea fi evaluate decât în viitor.
66 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 5
(a) În cazul în care condiționalitățile ex ante  privind ajutorul de stat nu sunt înde -
plinite până la finalul anului 2016, Comisia ar trebui să facă uz de prerogativele 
sale pentru a suspenda plățile către statele membre în cauză până la remedierea 
tuturor problemelor semnificative.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: după finalizarea evaluării de 
către Comisie.
(b) Pe baza informațiilor disponibile în bazele sale de date, Comisia ar trebui să 
urmărească, o dată la doi ani, capacitatea statelor membre de a respecta normele 
privind ajutoarele de stat, efectuând analize privind, de exemplu, tipul, frecvența, 
gravitatea, originea geografică și cauza erorilor privind ajutorul de stat detectate 
de Comisia însăși sau de către autoritățile din statele membre. Comisia ar trebui 
să recurgă la aceste exerciții în scopul monitorizării și în vederea direcționării 
activităților de sprijin, cum ar fi organizarea de formări în statele membre unde 
acest lucru se impune cel mai mult.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: la fiecare doi ani, începând 
cu sfârșitul anului 2017.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 7 septembrie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte
67
 Anexe
Cheltuielile statelor membre pentru ajutoarele de stat, 2010-2014, în milioane de euro
Statul membru 2010 2011 2012 2013 2014 Total Procent din total
Belgia 2 400 1 655 1 556 1 614 1 711 8 936 2,33 %
Bulgaria 40 43 77 121 240 520 0,14  %
Republica Cehă 1 242 1 406 1 558 1 714 2 169 8 089 2,11  %
Danemarca 2 211 2 369 2 591 2 561 2 509 12 241 3,20  %
Germania 16 266 14 000 13 574 13 808 39 559 97 208 25,39 %
Estonia 49 52 62 123 236 522 0,14  %
Irlanda 1 718 1 057 853 1 144 825 5 597 1,46  %
Grecia 2 083 2 509 1 931 2 903 1 929 11 354 2,97  %
Spania 4 898 4 507 3 905 3 084 3 197 19 591 5,12  %
Franța 15 917 13 912 15 706 13 733 15 543 74 811 19,54  %
Croația - - - 258 276 534 0,14  %
Italia 4 127 3 840 4 399 3 469 5 509 21 343 5,58 %
Cipru 121 140 116 104 100 580 0,15  %
Letonia 202 284 398 378 492 1 754 0,46  %
Lituania 180 222 230 208 181 1 020 0,27  %
Luxemburg 108 114 101 164 168 655 0,17  %
Ungaria 2 051 1 173 1 167 1 452 1 702 7 545 1,97  %
Malta 92 102 108 132 82 516 0,13  %
Țările de Jos 2 782 2 827 2 510 2 064 2 238 12 420 3,24  %
Austria 2 085 1 777 1 914 1 871 1 479 9 126 2,38 %
Polonia 3 499 2 942 3 001 2 978 4 929 17 349 4,53  %
Portugalia 1 535 1 553 933 471 732 5 224 1,36 %
România 315 677 878 896 972 3 737 0,98  %
Slovenia 375 455 459 472 453 2 214 0,58 %
Slovacia 313 173 133 200 313 1 131 0,30 %
Finlanda 2 287 3 126 2 523 2 589 2 545 13 071 3,41  %
Suedia 3 210 3 155 3 172 3 255 3 204 15 996 4,18  %
Regatul Unit 5 574 4 797 5 524 5 953 7 872 29 719 7,76  %
Uniunea Europeană 75 680 68 866 69 376 67 719 101  161 382  802 100  %
Notă: Conform Comisiei, creșterea cheltuielilor în 2014 se datorează în mare măsură (85 %) includerii în raportare a mai multor scheme privind 
energia din surse regenerabile. Fără această includere, ajutoarele de stat raportate s-ar fi ridicat la aproximativ 73 de miliarde de euro în 2014. În 
plus, fondurile UE sunt incluse doar începând cu 2014.
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza tabloului de bord al Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 2015.Anexa I
68 Anexe 
Rezultatele exercițiilor de monitorizare desfășurate de Direcția Generală Concu -
rență, 2006-2014
 Numărul de scheme 
monitorizateNumărul de cazuri problematiceProcentul de cazuri 
problematice
Ajutoare cu scutire pe categorie 121 (dintre care 26 în 2014) 31 26 %
Ajutoare autorizate 166 (dintre care 42 în 2014) 53 32 %
Altele 1 (din care 0 în 2014) 1 100 %
Servicii de interes economic 
general8 (dintre care 7 în 2014) 4 50 %
Total 296 (dintre care 75 în 2014) 89 (dintre care 27 în 2014) 30 % (36 % în 2014)
Conexiune în bandă largă 7 2 29 %
Cultură 11 3 27 %
Ocuparea forței de muncă 15 5 33 %
Mediul și energia 45 14 31 %
Alte domenii orizontale 2 0 0 %
Dezvoltare regională 64 18 28 %
Cercetare și dezvoltare 47 19 40 %
Capital de risc 10 6 60 %
Dezvoltare sectorială 5 1 20 %
IMM-uri 31 5 16 %
Formare 25 4 16 %
Transport 16 6 38 %
Salvare și restructurare 9 1 11 %
Servicii de interes economic 
general8 4 50 %
Altele 1 1 100 %Anexa II
69 Anexe 
 Numărul de scheme 
monitorizateNumărul de cazuri problematiceProcentul de cazuri 
problematice
Belgia 15 7 47 %
Bulgaria 4 1 25 %
Republica Cehă 10 3 30 %
Danemarca 5 1 20 %
Germania 26 3 12 %
Estonia 4 1 25 %
Irlanda 11 1 9 %
Grecia 11 6 55 %
Spania 21 5 24 %
Franța 29 10 34 %
Italia 28 6 21 %
Cipru 4 1 25 %
Letonia 3 1 33 %
Lituania 4 2 50 %
Luxemburg 4 2 50 %
Ungaria 9 1 11 %
Malta 3 1 33 %
Țările de Jos 13 6 46 %
Austria 11 4 36 %
Polonia 17 4 24 %
Portugalia 9 6 67 %
România 6 1 17 %
Slovenia 4 1 25 %
Slovacia 5 0 0 %
Finlanda 4 1 25 %
Suedia 7 0 0 %
Regatul Unit 29 15 52 %
Sursa:  Comisia Europeană.Anexa II
70 Anexe 
Proiectele majore adoptate de Direcția Generală Politică Regională și Urbană pentru 
perioada de programare 2007-2013
Statul membruNumărul de proiecte 
majore adoptateProcentul de proiecte 
majore adoptateContribuția medie 
a UE per proiect major 
aprobat (în milioane de 
euro)Contribuția totală a UE 
la proiectele majore 
aprobate (în milioane 
de euro)
Belgia 0 0,0 % - 0,0
Bulgaria 18 2,0 % 108,8 1 958,4
Republica Cehă 49 5,3 % 89,5 4 3 87, 8
Danemarca 0 0,0 % - 0,0
Germania 44 4,8 % 41,6 1 830,3
Estonia 9 1,0 % 50,8 45 7, 3
Irlanda 3 0,3 % 24,8 74,5
Grecia 59 6,4 % 105,6 6 228,4
Spania 70 7, 6 % 83,6 5 852,3
Franța 36 3,9 % 28,8 1 035,7
Croația 12 1,3 % 39,2 470,3
Cipru 3 0,3 % 34,0 102,0
Letonia 10 1,1 % 70,3 702,7
Lituania 10 1,1 % 49,7 496,5
Luxemburg 0 0,0 % - 0,0
Ungaria 51 5,6 % 114,7 5 849,2
Malta 7 0,8 % 40,9 286,3
Țările de Jos 0 0,0 % - 0,0
Austria 1 0,1 % 4,1 4,1
Polonia 274 29,8  % 98,6 27 022,9
Portugalia 39 4,2 % 47, 5 1 852,0
România 100 10,9  % 80,4 8 044,4
Slovenia 16 1,7 % 58,2 931,1
Slovacia 33 3,6 % 79,8 2 634,8
Finlanda 0 0,0 % - 0,0
Suedia 0 0,0 % - 0,0
Regatul Unit 13 1,4 % 38,6 501,2
Total 918 100,0  % 82,6 75 790,3
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.Anexa III
71 Anexe 
Cadrul juridic în domeniul ajutoarelor de stat
TFUE - Tratatul pune bazele tuturor normelor privind ajutoarele de stat la articolele 107-109. Tratatul deține suprema -
ția juridică și toate celelalte acte legislative trebuie să fie în conformitate cu dispozițiile acestuia. Articolul 108 alinea -
tul (4) și articolul 109 prevăd adoptarea de regulamente în domeniul ajutorului de stat.
Jurisprudența - Hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene, care interpretează dispozițiile tratatului și ale legislați -
ei secundare. Hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene sunt obligatorii pentru Comisie și pentru statele mem -
bre. Comisia trebuie să își adapteze abordarea în funcție de hotărârile Curții.
Regulamente - Regulamentele sunt acte de legislație secundară adoptate de instituții. Ele au aplicabilitate generală, 
sunt obligatorii în integralitate și sunt direct aplicabile în statele membre la data intrării lor în vigoare (fără a necesita 
o integrare separată în legislația națională)1. Cel mai important regulament în domeniul ajutorului de stat este Regula -
mentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.
Instrumente juridice neobligatorii
Orientări - Orientările sunt instrumente juridice neobligatorii, care nu au caracter obligatoriu din punct de vedere 
juridic, dar care pot produce efecte juridice. În trecut, Curtea de Justiție a anulat decizii ale Comisiei care nu respec -
tau instrumente juridice neobligatorii. Orientările stabilesc criterii pe baza cărora Comisia evaluează compatibilitatea 
cu piața internă în cazul măsurilor de ajutor notificate. Comisia poate considera măsurile de ajutor notificate care nu 
respectă criteriile prevăzute în orientări ca fiind incompatibile. Există orientări la nivel orizontal (de exemplu, orientări 
privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea) și la nivel sectorial (de exemplu, orientări privind aeroporturile și liniile 
aeriene).
Grile analitice - Documente de orientare, concepute în mod special pentru a ajuta statele membre să evalueze dacă 
ajutorul acordat proiectelor de infrastructură ar trebui să fie notificat Comisiei.
1 A se vedea articolul 288 TFUE.Anexa IV
72 Răspunsul  
Comisiei
IV
Comisia lucrează îndeaproape și permanent cu autoritățile de audit pentru a îmbunătăți capacitatea acestora în ceea ce 
privește auditul ajutoarelor de stat. Pe lângă cursurile de formare, acțiunile și orientările specifice, în 2011 Comisia a pus 
la dispoziția autorităților de audit liste de verificare privind ajutoarele de stat, gata de a fi utilizate, iar în 2015, liste de 
verificare actualizate.
Regulamentul prevede că autoritățile de audit trebuie să prezinte în rapoartele lor anuale de control principalele rezul -
tate ale auditurilor, dar nu și informații detaliate cu privire la natura erorilor identificate. Analizele efectuate de serviciile 
Comisiei cu privire la rapoartele anuale de control cuprind o examinare a metodologiei aplicabile auditurilor de sistem 
și auditurilor operațiunilor (inclusiv listelor de verificare), precum și reefectuarea auditurilor deja realizate de autoritățile 
de audit ale statelor membre. Pe baza propriilor analize, Comisia consideră că, în unele cazuri, este posibil ca autoritățile 
de audit să fi detectat erori în materie de ajutoare de stat pe care le-au raportat într-o altă categorie, ceea ce a condus la 
o posibilă subraportare în rapoartele anuale de control. Însă Comisia a identificat, de asemenea, puncte slabe și a solicitat 
autorităților de audit îmbunătățirea controalelor privind aspectele legate de ajutoarele de stat. În fine, recent, verificările 
proprii ale Comisiei au constatat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește calitatea listelor de verificare privind aju -
toarele de stat care sunt utilizate de autoritățile de audit, în conformitate cu evaluarea Curții.
V
Comisia constată că atât DG REGIO, cât și DG EMPL au făcut uz de baze de date în care au înregistrat constatările de audit 
din perioada financiară 2007-2013. Deși aceste baze de date nu erau concepute pentru a servi ca instrumente pentru 
o analiză a surselor erorilor, acest lucru nu a împiedicat Comisia să întreprindă măsuri adecvate și preventive care să abor -
deze aspectele recurente binecunoscute legate de ajutoarele de stat. În martie 2016, DG COMP a împărtășit experiența sa 
în ceea ce privește monitorizarea ex post  a schemelor de ajutoare de stat cu DG REGIO și DG EMPL. În special, DG COMP 
a comunicat DG REGIO și DG EMPL rezultatul ciclului de monitorizare din 2015. În plus, Comisia îmbunătățește schimbul 
de informații cu privire la erorile înregistrate în materie de ajutoare de stat între direcțiile generale, atunci când și unde 
este cazul.
În ceea ce privește măsurile preventive întreprinse, DG REGIO și DG COMP pun în aplicare, începând cu martie 2015, 
un plan de acțiune cuprinzător privind „consolidarea capacității administrative pentru gestionarea fondurilor statelor 
membre în domeniul ajutoarelor de stat”. Pentru perioada de programare 2014-2020, cadrul legislativ introduce condițio -
nalități ex ante  privind ajutoarele de stat în vederea îmbunătățirii capacității administrative a unor state membre în acest 
domeniu prin intermediul planurilor de acțiune, înainte de punerea în aplicare a programelor.
VI
Comisia subliniază faptul că obligația de a notifica măsurile de ajutor de stat revine statelor membre, iar decizia referi -
toare la un proiect major nu este o decizie referitoare la respectarea de către proiectul major a normelor privind ajutoa -
rele de stat. În plus, statele membre trebuie să evalueze dacă se acordă sau nu ajutoare de stat pentru proiecte și, în cazul 
în care consideră că se acordă un ajutor de stat, să demonstreze respectarea normelor privind ajutoarele de stat atunci 
când depun o propunere de proiect major, indiferent de procedura decizională aferentă pe care o aleg în temeiul Regula -
mentului privind dispozițiile comune.
DG REGIO a consultat DG COMP în cadrul consultărilor oficiale interservicii cu privire la deciziile referitoare la proiectele 
majore, încă înainte de sfârșitul anului 2012, deși nu în mod sistematic. Cooperarea internă cu DG COMP privind aprobarea 
proiectelor majore s-a îmbunătățit în urma hotărârii Leipzig-Halle. A fost introdus un sistem adecvat de control și echili -
bru ca măsură preventivă pentru a evita luarea unor decizii neconforme privind ajutoarele de stat în cazul unor proiecte 
majore în perioada 2014-2020.
Răspunsul Comisiei 73
Prin urmare, Comisia consideră că măsurile preventive și cooperarea cu DG COMP instituite pentru perioada 2014-2020, 
atât în etapa de elaborare a proiectului, cât și în etapa decizională, reduc în mod adecvat riscul menționat de Curte.
Continuarea eforturilor și încercarea de a obține securitate juridică în ceea ce privește respectarea normelor privind 
ajutoarele de stat, prin notificări oficiale sistematice, urmate de o decizie a Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 
toate proiectele majore (independent de cerințele legale) ar intra în conflict cu procesul de modernizare a ajutoarelor de 
stat, dar și cu obiectivul general de simplificare și de reducere a sarcinii administrative pentru toate părțile interesate și ar 
implica un risc suplimentar pentru punerea în aplicare la timp a proiectelor majore finanțate de FEDR/FC.
VII
În contextul modernizării ajutoarelor de stat, care a sporit responsabilitatea statelor membre în ceea ce privește acor -
darea de ajutoare de stat, DG COMP și-a consolidat monitorizarea care se bazează pe eșantioane și vizează punerea în 
aplicare a măsurilor privind ajutoarele de stat. Obiectivele urmărite de DG COMP în materie de monitorizare se referă la 
erorile și neregulile legate de punerea în aplicare a măsurilor de ajutor, dar vizează, de asemenea, să afle modul în care 
statele membre pun efectiv în practică măsurile de ajutor. Acest lucru permite DG COMP să extragă bunele practici și 
practicile necorespunzătoare și să le pună la dispoziția statelor membre (prin grupuri de lucru ale statelor membre, prin 
rețeaua de coordonatori din fiecare țară etc.).
DG COMP a elaborat în continuare și a partajat cu statele membre listele de verificare bazate pe Regulamentul general de 
exceptare pe categorii de ajutoare (RGECA – Regulamentul nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014) pentru ca acestora 
să le fie mai ușor să verifice, în prealabil, dacă sunt îndeplinite toate condițiile de compatibilitate. Listele de verificare 
bazate pe RGECA sunt, de asemenea, împărtășite cu DG REGIO și DG EMPL, precum și cu autoritățile de audit din dome -
niul politicii de coeziune.
În plus, DG COMP oferă o platformă informatică specializată în cadrul căreia răspunde la întrebările legate de interpretare 
adresate de statele membre ( eState aid WIKI ) și publică, de asemenea, documente cu întrebări frecvente pe baza acestor 
întrebări și răspunsuri.
În ceea ce privește evaluarea condiționalităților ex ante  privind ajutoarele de stat, astfel cum se prevede în Regulamentul 
privind dispozițiile comune (RDC), aceasta trebuie să se bazeze pe cele trei criterii definite în anexa XI la RDC. Confor -
mitatea cu normele privind ajutoarele de stat în perioada de programare 2007-2013 nu este un criteriu de îndeplinire ca 
atare. Cu toate acestea, Comisia va continua să monitorizeze toate aspectele legate de conformitatea cu normele privind 
ajutoarele de stat pentru toate statele membre și va lua măsurile corespunzătoare, după caz.
VIII (a)
Comisia acceptă recomandarea și consideră că o pune deja în aplicare.
Comisia utilizează măsurile corective disponibile în cazul în care monitorizarea detectează cazuri de neconformitate cu 
normele privind ajutoarele de stat.
În acest context, este necesar să se facă distincția între ilegalitate și incompatibilitate. O măsură de ajutor este ilegală 
atunci când este acordată fără notificarea prealabilă a Comisiei și atunci când nu este reglementată de RGECA. Cu toate 
acestea, Comisia nu poate să dispună recuperarea unei astfel de măsuri, dacă aceasta este incompatibilă cu piața internă 
(de exemplu, măsura nu poate fi considerată compatibilă pe baza niciunor orientări sau direct pe baza tratatului).
În cazul în care, cu ocazia monitorizării pe care o efectuează, DG COMP detectează o măsură de ajutor ilegală, această 
direcție generală examinează mai întâi dacă măsura respectivă poate fi considerată compatibilă cu piața internă.
Răspunsul Comisiei 74
Măsuri corective de recuperare a ajutorului se pot utiliza numai în cazurile în care eroarea detectată rezultă din acordarea 
de ajutor incompatibil.
Pentru alte tipuri de erori, este mai adecvată adaptarea la proiectarea schemei și/sau la mecanismele de control. Pentru 
unele erori, măsurile corective ar fi dificil de realizat (de exemplu, ajutorul era incompatibil în momentul în care a fost 
acordat, dar poate fi considerat compatibil în temeiul normelor revizuite ulterior).
VIII (b) (i)
Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare în cadrul instrumentului său de audit MAPAR.
MAPAR oferă o bază de date cuprinzătoare în care se regăsesc toate neregulile identificate, inclusiv erorile în materie de 
ajutoare de stat. În ceea ce privește în mod specific neregulile legate de ajutoarele de stat, în MAPAR sunt definite deo -
camdată șapte tipuri de constatări.
În plus, MAPAR va permite o mai bună structurare a informațiilor referitoare la constatările de audit. Acest instrument 
oferă o flexibilitate totală pentru a adăuga sau a modifica orice categorie sau subcategorie de constatări, inclusiv pentru 
cele privind ajutoarele de stat, în conformitate cu nevoile sau constatările de audit identificate.
Instrumentul de audit MAPAR este, de asemenea, destinat să permită serviciilor în cauză ale Comisiei să monitorizeze 
toate neregulile identificate, inclusiv corecțiile financiare.
VIII (b) (ii)
Comisia acceptă recomandarea Curții și va adapta tipologia erorilor, astfel încât să poată fi efectuată o analiză.
VIII (b) (iii)
Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare.
În ceea ce privește MAPAR, DG EMPL și DG REGIO vor comunica DG COMP o dată pe an datele relevante privind ajutoarele 
de stat, pe baza unei raportări adaptate (tipologii ale constatărilor privind ajutoarele de stat evidențiate de auditurile 
Comisiei).
În ceea ce privește schimbul de informații între serviciile Comisiei, DG REGIO, DG EMPL și DG COMP își extind canalele de 
comunicare pentru a face schimb de informații. DG EMPL și DG REGIO își comunică între ele rezultatele obținute și con -
sultă DG COMP cu privire la aspectele de audit referitoare la ajutoare de stat atunci când acest lucru este necesar.
În ceea ce privește SGN, se va acorda DG COMP acces la informații pe baza principiului „necesității de a cunoaște”.
VIII (b) (iv)
Comisia acceptă recomandarea.
Răspunsul Comisiei 75
Comisia va monitoriza capacitatea statelor membre de a respecta normele privind ajutoarele de stat, pe baza informații -
lor disponibile în bazele sale de date și care rezultă în special din constatările de audit disponibile.
Comisia va folosi rezultatele exercițiului de urmărire pentru a orienta mai bine activitățile de monitorizare și de formare 
pe care le oferă autorităților responsabile de programul în cauză în statele membre.
VIII (c)
Comisia acceptă recomandarea și a pus-o deja în aplicare, deoarece statele membre trebuie să demonstreze că au verifi -
cat în amănunt respectarea normelor privind ajutoarele de stat atunci când depun o propunere de proiect major, indife -
rent de procedura decizională aferentă pe care o aleg în temeiul Regulamentului privind dispozițiile comune, inclusiv prin 
notificarea ajutoarelor de stat, acolo unde este necesar.
În cazul ajutorului de stat care face obiectul unei decizii a Comisiei, statele membre în cauză trebuie să aștepte până când 
decizia privind ajutorul de stat este aprobată de către Comisie înainte de transmiterea către Comisie a cererii pentru pro -
iectul major sau a notificării cu privire la proiectul major.
Aceasta este o măsură preventivă menită să evite luarea unor decizii neconforme privind ajutoarele de stat pentru proiec -
tele majore din perioada 2014-2020.
VIII (d) (i)
Comisia acceptă recomandarea și a pus-o deja în aplicare.
Comisia examinează calitatea activității autorităților de audit cu privire la ajutorul de stat în diferite proceduri de audit: în 
auditurile bazate pe riscuri efectuate de Comisie cu privire la activitatea desfășurată de autoritățile de audit, care includ 
o examinare a metodologiei (inclusiv a metodologiei aplicabile listelor de verificare) utilizate de autoritățile de audit 
pentru auditurile de sistem și auditurile operațiunilor; în cadrul revizuirii auditurilor deja realizate de autoritățile de audit, 
pentru a verifica validitatea rezultatelor raportate sau în cadrul revizuirii care are loc în fiecare an cu privire la rapoartele 
anuale de control transmise Comisiei de autoritățile de audit, pentru a confirma dacă avizul autorității de audit este bine 
justificat pe baza rezultatelor auditurilor efectuate asupra sistemului și operațiunilor.
În unele cazuri, Comisia le-a recomandat deja autorităților de audit în cauză să își îmbunătățească listele de verificare 
pentru a acoperi mai bine ajutoarele de stat. Comisia va continua să se asigure că autoritățile de audit folosesc liste de 
verificare corespunzătoare.
VIII (d) (ii)
Comisia nu acceptă recomandarea întrucât contravine obiectivului urmărit de Comisie prin intermediul orientărilor oferite 
statelor membre în 2012 de a nu reexamina în mod sistematic proiectele aprobate înainte de data respectivă – lăsând la 
latitudinea statelor membre posibilitatea de notificare – și de a asigura stabilitate statelor membre și beneficiarilor în ceea 
ce privește modul în care sunt tratate astfel de proiecte.
Răspunsul Comisiei 76
VIII (d) (iii)
Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare.
În contextul punerii în aplicare a planului de acțiune privind ajutoarele de stat, Comisia lucrează deja pe baza decizii -
lor sale privind ajutoarele de stat care sunt folosite ca studii de caz: de exemplu, mai mult de jumătate din programele 
seminarelor tematice (până în prezent au avut loc seminare tematice privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea, precum 
și energia) se bazează pe cazuri concrete (decizii efective privind ajutoarele de stat).
Serviciile Comisiei oferă, de asemenea, orientări sub forma unor grile, liste de verificare sau răspunsuri rapide la întrebă -
rile legate de interpretare transmise de autoritățile care acordă ajutoarele. Întrebările și răspunsurile servesc drept bază 
pentru publicarea documentelor privind întrebări frecvente.
Comisia va continua să actualizeze materialele de orientare pentru toate autoritățile implicate, inclusiv pentru autoritățile 
care se ocupă de programele din cadrul fondurilor ESI, în cazul în care evoluțiile impun acest lucru.
În fine, recent adoptata comunicare a Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat oferă orientări cu privire la situațiile în 
care cheltuielile publice fac sau nu obiectul controlului UE referitor la ajutoarele de stat.
VIII (d) (iv)
Comisia nu acceptă recomandarea, întrucât Regulamentul de minimis  lasă la alegerea statelor membre dacă să înființeze 
un registru central de monitorizare a ajutoarelor de minimis  sau să lucreze cu ajutorul altor mijloace (de exemplu, declara -
ții pe propria răspundere ale beneficiarilor).
Deși un registru central al ajutoarelor de minimis  este de preferat, articolul 6 din Regulamentul de minimis  nu obligă 
statele membre să aibă un astfel de registru și permite punerea în aplicare a regulii privind cumularea cu alte mijloace. 
Lăsarea acestei alegeri la latitudinea statelor membre este în conformitate cu principiul general conform căruia statele 
membre pot decide cu privire la cadrul administrativ cel mai adecvat. De asemenea, Comisia a luat act de reacția negativă 
a mai multor state membre privind ideea de a avea un registru de minimis  obligatoriu în cadrul primei consultări pentru 
revizuirea Regulamentului de minimis .
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
VIII (d) (v)
Comisia nu acceptă recomandarea deoarece consideră că principiul Deggendorf poate fi aplicat doar la nivel de stat 
membru. Comisia intenționează să clarifice acest aspect în cadrul revizuirii în curs a RGECA din 2014.
În cazul în care un stat membru are îndoieli sau întâmpină dificultăți în a identifica dacă o anumită întreprindere face 
obiectul unui ordin de recuperare neexecutat, statul respectiv poate contacta DG COMP în contextul cooperării reciproce.
VIII (e)
Comisia acceptă această recomandare.
Directorii generali din cele patru direcții generale responsabile de fondurile structurale și de investiții europene se 
reunesc deja periodic în cadrul comitetului privind suspendarea condiționalității ex ante . Actuala abordare care este atât 
preventivă (cu punerea în aplicare a planurilor naționale de acțiune în cazul neîndeplinirii condiționalității ex ante ), cât și 
corectivă (cu suspendarea plăților, atunci când este necesar) va continua să fie respectată cu strictețe și consecvență.
Răspunsul Comisiei 77
Răspuns comun la punctele 34-36
Comisia a monitorizat cu atenție toate problemele legate de ajutoarele de stat care au fost depistate în ultimii ani în urma 
constatărilor Curții și a propriilor sale constatări de audit în acest domeniu și a solicitat corecții financiare din partea state -
lor membre și a programelor vizate, ori de câte ori a considerat necesar (a se vedea punctele 50 și 51).
Comisia observă totuși că, așa cum arată Curtea în tabelul 2, numărul erorilor în materie de ajutoare de stat care au fost 
detectate în eșantioane a scăzut recent. Numărul erorilor cu un impact financiar a scăzut de la 5 cazuri în 2013 la 3 cazuri 
în 2014. Comisia se așteaptă ca această tendință să continue și ca urmare a aplicării RGECA din 2014 [Regulamentul (UE) 
nr. 651/2014].
Răspuns comun la punctele 37-44.
Comisia este de acord cu tipologia erorilor în materie de ajutoare de stat care a fost prezentată de Curte și pe care 
a detectat-o totodată prin audituri proprii (a se vedea punctele 47 și 48). Experiența dobândită din greșelile din trecut 
a determinat Comisia să clarifice și să simplifice normele, în special cele privind efectul de stimulare, prin RGECA din 2014.
53
Comisia constată că, în perioada care face obiectul raportului Curții, monitorizarea de către Comisie a ajutoarelor de stat 
a acoperit aproximativ 6 %-9 % din cheltuielile totale aferente ajutoarelor de stat în fiecare an. Un număr semnificativ de 
scheme au fost monitorizate cel puțin o dată în perioada lor de funcționare.
55
Având în vedere numărul limitat de scheme monitorizate pentru fiecare stat membru, proporția de cazuri problematice 
ar trebui stabilită în funcție de numărul total de scheme care au fost monitorizate. De exemplu, în cazul Lituaniei și al 
Luxemburgului, proporția de 50 % a cazurilor problematice se bazează pe monitorizarea a numai patru scheme (adică 
două din patru au fost considerate problematice). „Problematic” este un termen utilizat de DG COMP pentru a indica 
încălcarea normelor privind ajutoarele de stat, de la deficiențe formale, cum ar fi formularea eronată a regulilor privind 
cumularea, până la chestiuni juridice, precum absența condițiilor RGECA dintr-o schemă care face obiectul RGECA.
56
Monitorizarea efectuată de DG COMP a avut ca rezultat o serie de măsuri corective, inclusiv recuperarea voluntară și 
impusă a ajutoarelor incompatibile.
Cazurile în care are loc recuperarea voluntară sunt urmărite de Comisie împreună cu statul membru în cauză. Nu sunt 
ținute evidențe separate cu privire la toate cazurile de recuperare voluntară. În unele cazuri, recuperarea nu este adec -
vată, întrucât măsura, deși ilicită, poate fi considerată compatibilă cu piața internă sau măsura, incompatibilă la un 
moment dat, a devenit compatibilă datorită unei modificări ulterioare a normelor privind ajutoarele de stat.
În astfel de cazuri, Comisia emite recomandări și, în cele din urmă, solicită statelor membre să modifice modul în care este 
concepută schema de ajutoare, dacă este necesar.
Răspunsul Comisiei 78
57
Comisia constată că atât DG REGIO, cât și DG EMPL au făcut uz de baze de date în care și-au înregistrat constatările de 
audit din perioada financiară 2007-2013. Deși aceste baze de date nu erau concepute pentru a servi ca instrumente pentru 
o analiză a surselor erorilor, acest lucru nu a împiedicat Comisia să întreprindă măsuri adecvate și preventive care să abor -
deze aspectele recurente în contextul ajutoarelor de stat, cum ar fi bonusul pentru IMM-uri sau efectul de stimulare.
Pentru perioada de programare 2014-2020, instrumentul de monitorizare internă utilizat de Comisie pentru a da curs pro -
priilor constatări de audit s-a îmbunătățit considerabil, odată cu introducerea unui instrument informatic comun pentru 
gestionarea și monitorizarea procesului de audit, denumit „MAPAR” ( Management of Audit Processes, Activities and Resour -
ces – Gestionarea proceselor, activităților și resurselor de audit) pentru FEDR, FC și FSE.
Pentru a îmbunătăți fluxul de informații și capacitatea de analiză din toate serviciile vizate ale Comisiei, DG EMPL și DG 
REGIO au convenit cu DG COMP la jumătatea anului 2016 ca din acel moment să comunice anual către DG COMP datele 
relevante referitoare la constatările lor de audit privind ajutoarele de stat.
59
SGN este un instrument dedicat raportării neregulilor (inclusiv a fraudelor) de către statele membre. Tipul de neregulă 
este indicat prin intermediul unor liste derulante (coduri) în timp ce modul de operare aplicat este descris în textul care 
completează informațiile furnizate în câmpurile codificate. Analiza poate fi realizată în funcție de tipul de neregulă. SGN 
nu este un instrument de control în materie de ajutoare de stat, însă în listele derulante deja existente este posibilă adău -
garea unei tipologii specifice pentru ajutoarele de stat.
61
Comisia menționează că a luat măsuri preventive menite să abordeze problemele recurente legate de ajutoarele de stat în 
perioada 2007-2013, în special ca urmare a unor schimburi periodice între serviciile relevante ale Comisiei. Direcțiile gene -
rale ale Comisiei au partajat, de exemplu, rapoarte de audit de la începutul perioadei de programare 2007-2013. DG COMP 
este, de asemenea, consultată cu privire la aspectele de audit referitoare la ajutoarele de stat, atunci când este necesar, 
înainte de finalizarea concluziilor auditului.
A se vedea, de asemenea, punctul 60 și răspunsul Comisiei la punctul 57.
Serviciile Comisiei au convenit în martie 2015 asupra unui plan de acțiune privind ajutoarele de stat, care cuprinde măsuri 
specifice și care se bazează pe învățămintele desprinse din constatările de audit disponibile (a se vedea observația Curții 
de la punctele 108-110).
În plus, cadrul legislativ pentru perioada de programare 2014-2020, adoptat în decembrie 2013, introduce o condițio -
nalitate ex ante  privind ajutoarele de stat cu scopul de a consolida capacitatea statelor membre de a respecta normele 
privind ajutoarele de stat înainte de punerea în aplicare a programelor.
62
Comisia observă că Vademecumul se referă la sectorul transporturilor. Comisia nu afirmă că normele privind ajutoarele 
de stat nu sunt aplicabile în acest sector, ci faptul că, în locul normelor generale  privind ajutoarele de stat, se aplică norme 
specifice privind ajutoarele de stat (compatibilitatea), în temeiul articolului 93 din TFUE. Afirmația din Vademecum nu ar 
trebui interpretată în sensul că în sectorul transporturilor calificarea ca ajutor de stat ca atare este diferită.
Răspunsul Comisiei 79
Răspuns comun la punctele 69-71:
Comisia subliniază faptul că obligația de a notifica măsurile de ajutor de stat revine statelor membre, iar decizia referi -
toare la un proiect major nu este o decizie referitoare la respectarea de către proiectul major a normelor privind ajutoa -
rele de stat.
Trebuie făcută o distincție între situația anterioară hotărârii Leipzig-Halle și cea ulterioară acesteia, precum și între perioa -
dele de programare 2007-2013 și 2014-2020.
Comisia subliniază faptul că DG REGIO a consultat DG COMP în cadrul consultărilor oficiale interservicii cu privire la decizi -
ile referitoare la proiectele majore, încă înainte de sfârșitul anului 2012, deși nu în mod sistematic.
După pronunțarea hotărârii Leipzig-Halle, DG REGIO și DG COMP și-au consolidat cooperarea în ceea ce privește evaluarea 
cererii de proiecte majore. Comisia evidențiază faptul că nu există niciun proiect major pentru care Comisia să fi adoptat 
o decizie de aprobare a finanțării prin FEDR sau prin Fondul de coeziune în ultimii ani și pentru care, ulterior, să fi fost 
adoptată o decizie negativă în temeiul normelor privind ajutoarele de stat. Acest lucru arată că mecanismele de coope -
rare instituite funcționează bine în practică.
Pentru perioada 2014-2020, statele membre trebuie să pregătească o cerere pentru un proiect major în care este necesar 
să demonstreze conformitatea cu ajutoarele de stat înainte de a o înainta DG  REGIO, indiferent de procedura de luare 
a deciziilor privind proiectul major pe care o aleg [articolul 102 alineatul (1) sau articolul 102 alineatul (2) din RDC]. În orice 
caz, în cazul în care este necesară o decizie privind ajutorul de stat, aceasta trebuie adoptată înainte de transmiterea pro -
iectului major către DG REGIO.
În plus față de cooperarea consolidată la care face referire Curtea, a fost pusă în aplicare o măsură preventivă suplimen -
tară: posibilitatea ca statul membru și experții în domeniul analizei independente a calității să contacteze DG COMP în 
etapa de pregătire a proiectelor în cazul în care au îndoieli privind necesitatea ca proiectul major în cauză să facă obiectul 
unei proceduri de notificare a ajutoarelor de stat către DG COMP sau nu.
Prin urmare, Comisia consideră că măsurile preventive actuale și cooperarea cu DG COMP instituite pentru perioada 2014-
2020 atât în etapa de elaborare a proiectului, cât și în etapa decizională reduc în mod adecvat riscul menționat de Curte la 
punctul 70.
Răspuns comun la punctele 74-79
Regulamentul prevede că autoritățile de audit trebuie să prezinte în rapoartele lor anuale de control principalele rezultate 
ale auditurilor, dar nu și informații detaliate cu privire la natura erorilor identificate în cadrul auditurilor operațiunilor. 
Totuși, acest lucru nu poate fi realizat pe bază de voluntariat.
Mai mult, pe baza propriilor analize, Comisia consideră că, în unele cazuri, este posibil ca autoritățile de audit să fi detec -
tat erori în materie de ajutoare de stat pe care le-au raportat într-o altă categorie, cum ar fi nerespectarea normelor națio -
nale de eligibilitate, ceea ce a condus la o posibilă subraportare în rapoartele anuale de control.
Serviciile Comisiei lucrează, de asemenea, permanent și îndeaproape cu autoritățile de audit pentru a le spori capacitatea 
de audit cu privire la aspectele legate de ajutoarele de stat prin cursuri de formare, orientare și schimb de experiență, 
inclusiv cu privire la partajarea unor liste specifice de verificare în materie de audit, acțiune pe care Comisia a efectuat-o 
în 2011 și, din nou, în 2015, cu liste de verificare actualizate. În cadrul revizuirii rapoartelor anuale de control, Comisia 
examinează dacă avizul autorității de audit este bine justificat pe baza rezultatelor auditurilor efectuate asupra sistemului 
și operațiunilor.
În fine, verificările proprii ale Comisiei au constatat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește calitatea listelor de veri -
ficare privind ajutoarele de stat care sunt utilizate de autoritățile de audit, în conformitate cu evaluarea Curții (a se vedea 
punctul 79).
Răspunsul Comisiei 80
Răspuns comun la punctele 81 și 82
În ultimii ani, serviciile Comisiei și-au intensificat în mod semnificativ asistența pentru formare pe care o acordă state -
lor membre. În primul rând, acestea au organizat sau au contribuit la un număr semnificativ de seminare și ateliere în 
întreaga UE (de exemplu, au oferit cursuri de formare privind RGECA în majoritatea statelor membre, inclusiv tuturor auto -
ritățile de audit, a se vedea punctul 111). În plus, serviciile Comisiei oferă orientări sub forma unor grile, liste de verificare 
sau răspunsuri rapide la întrebările legate de interpretare transmise de autoritățile care acordă ajutoarele sau de autorită -
țile de audit.
Recent adoptata comunicare a Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat oferă, de asemenea, orientări suplimentare cu 
privire la situațiile în care cheltuielile publice fac sau nu obiectul controlului UE referitor la ajutoarele de stat. Aceste ori -
entări ar trebui să ajute autoritățile publice și întreprinderile să identifice situațiile în care pot fi acordate măsuri de sprijin 
public fără a avea nevoie de aprobare în conformitate cu normele UE privind ajutoarele de stat.
Serviciile Comisiei iau notă de rezultatul sondajului realizat de Curte și de preferința exprimată, între alte posibilități, față 
de un ghid practic cu studii de caz și măsuri de formare suplimentare. În domeniul ajutoarelor de stat, împrejurările con -
crete ale unui caz au un rol important în evaluarea acestuia. DG COMP consideră că deciziile Comisiei în domeniul ajutoa -
relor de stat constituie cele mai bune exemple de orientări utile pentru statele membre.
Comisia va continua să sprijine autoritățile de audit și le va încuraja să aibă tot mai multe contacte cu birourile de ajutor 
de stat din statele membre.
Răspuns comun la punctele 92-94
Principalul scop al revizuirii din 2014 a RGECA a fost de a clarifica și simplifica și mai mult normele privind ajutoarele de 
stat și de a reduce sarcina administrativă pentru statele membre. În special, extinderea domeniului de aplicare al RGECA 
a condus la o reducere considerabilă a numărului de măsuri de ajutor de stat care trebuie notificate Comisiei. Aceasta ar 
trebui, de asemenea, să faciliteze punerea în aplicare a operațiunilor fondurilor ESI.
93
RGECA se referă la necesitatea de a notifica. Domeniul său de aplicare cuprinde și măsurile care nu au fost scutite de obli -
gația de notificare înainte de intrarea în vigoare a RGECA din 2014. Măsurile respective ar fi putut fi declarate compatibile 
în urma unei evaluări efectuate de Comisie și înainte de intrarea în vigoare a RGECA din 2014.
96
Comisia consideră că principiul Deggendorf poate fi aplicat doar la nivel de stat membru. Comisia intenționează să clari -
fice acest aspect în cadrul revizuirii în curs a RGECA din 2014.
În cazul în care un stat membru are îndoieli sau întâmpină dificultăți în a identifica dacă o anumită întreprindere face 
obiectul unui ordin de recuperare neexecutat, statul respectiv poate contacta DG COMP în contextul cooperării reciproce.
Răspuns comun la punctele 102-104.
Statele membre au adoptat planuri de acțiune care trebuie puse în aplicare și finalizate până la sfârșitul anului 2016. Acest 
aspect este atent monitorizat de către serviciile Comisiei (DG REGIO și DG COMP) și poate conduce, în cele din urmă, la 
suspendarea plăților de către Comisie în cazul nerespectării acestei obligații.
Răspunsul Comisiei 81
105
Comisia observă că deși condiționalitățile ex ante  se referă la punerea în aplicare a fondurilor structurale și de investiții 
europene, schemele monitorizate de DG COMP nu implică în mod necesar finanțare din fondurile ESI.
De asemenea, astfel cum arată Curtea, Regulamentul privind dispozițiile comune prevede că evaluarea condiționalității 
ex ante  privind ajutorul de stat trebuie să se bazeze pe cele trei subcriterii definite în anexa XI la Regulamentul privind 
dispozițiile comune. Conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat în perioada 2007-2013 nu este un criteriu de 
îndeplinire ca atare.
Cu toate acestea, Comisia va continua să monitorizeze toate aspectele legate de conformitatea cu normele privind ajutoa -
rele de stat pentru toate statele membre și va lua măsurile corespunzătoare, după caz.
106
Procedura de aprobare a proiectelor majore în perioada 2014-2020 s-a îmbunătățit în comparație cu perioada anterioară 
(a se vedea răspunsul comun la punctele 69-71).
Serviciile Comisiei s-au angajat să întreprindă eforturi suplimentare pentru a raționaliza modul de tratare a proiectelor 
majore cofinanțate prin fondurile ESI care sunt transmise prin intermediul noii proceduri de analiză independentă a calită -
ții [articolul 102 alineatul (1) din RDC].
În acest context, DG COMP a instituit proceduri interne pentru a asigura tratarea eficientă și efectivă a consultărilor pri -
vind proiectele majore în cadrul procedurii de analiză independentă a calității.
Raportul privind analiza independentă a calității ar trebui să conțină o analiză cuprinzătoare cu privire la caracterul de 
ajutor de stat al măsurii și/sau cu privire la compatibilitatea acestuia pe baza unei derogări sau a unei scheme existente. 
În plus, în temeiul articolului 23 din Regulamentul delegat 480/2014 al Comisiei, experții în domeniul analizei indepen -
dente a calității pot contacta DG COMP să clarifice problemele legate de ajutoarele de stat care apar în cadrul unui proiect 
major.
Prin urmare, și în cadrul acestei noi proceduri de analiză independentă a calității, aspectele legate de ajutoarele de stat 
notificate DG COMP trebuie să fie rezolvate înainte de a putea transmite Comisiei documentele privind proiectul major.
107
Comisia subliniază că statele membre trebuie să demonstreze că au verificat în mod amănunțit respectarea normelor 
privind ajutoarele de stat atunci când depun o propunere de proiect major, indiferent de procedura decizională aferentă 
pe care o aleg [articolul 102 alineatul (1) sau articolul 102 alineatul (2) din RDC]. Propunerile de proiecte majore nu pot fi 
transmise Comisiei fără o astfel de evaluare detaliată referitoare la respectarea normelor privind ajutoarele de stat.
Numai proiectele cu un raport pozitiv privind analiza independentă a calității pot fi notificate Comisiei în conformitate cu 
articolul 102 alineatul (1) din RDC, ceea ce înseamnă că statul membru a respectat toate cerințele, inclusiv pe cele legate 
de ajutoarele de stat.
Serviciile Comisiei consideră că procedura poate avea o serie de efecte pozitive, deoarece include o evaluare mai detaliată 
a ajutoarelor de stat pe care o efectuează statul membru care depune cererea și o verificare mai aprofundată a aspectelor 
legate de ajutoarele de stat pe care o realizează echipa de experți independenți care se ocupă cu analiza independentă 
a calității. În plus, DG COMP a pus în aplicare măsuri pentru a permite echipelor de analiză independentă a calității să 
o consulte privind problemele legate de ajutoarele de stat care apar în cadrul unui proiect major examinat de aceste 
echipe.
Răspunsul Comisiei 82
Continuarea eforturilor și încercarea de a obține securitate juridică în ceea ce privește respectarea normelor privind 
ajutoarele de stat, prin notificări oficiale sistematice, urmate de o decizie a Comisiei privind ajutoarele de stat pentru 
toate proiectele majore (independent de cerințele legale) ar intra în conflict cu procesul de modernizare a ajutoarelor de 
stat, dar și cu obiectivul general de simplificare și de reducere a sarcinii administrative pentru toate părțile interesate și ar 
implica un risc suplimentar pentru punerea în aplicare la timp a proiectelor majore finanțate de FEDR/FC.
114
Comisia sprijină capacitatea statelor membre de a interpreta și/sau de a pune în aplicare în mod corespunzător normele 
privind ajutoarele de stat, deoarece ele sunt, în principal, responsabile de luarea măsurilor adecvate cu scopul de a res -
pecta aceste norme.
Pentru a remedia deficiențele, serviciile Comisiei (la nivel de DG REGIO și DG COMP) pun în aplicare un plan comun de 
acțiune privind „consolidarea capacității administrative pentru gestionarea fondurilor statelor membre în domeniul 
ajutoarelor de stat”. Au fost furnizate cursuri de formare pentru mai multe state membre, iar publicul-țintă este format 
din toate organismele relevante implicate în gestionarea și implementarea fondurilor ESI – autoritățile de management, 
organismele intermediare, precum și principalii beneficiari.
În plus, pentru perioada financiară 2014-2020, Regulamentul privind dispozițiile comune prevede o condiționalitate 
ex ante  legată de ajutoarele de stat cu scopul de a asigura condiții ex ante  pentru aplicarea efectivă a normelor UE privind 
ajutoarele de stat. În cazul statelor membre care nu îndeplinesc această condiționalitate ex ante , au fost stabilite planuri 
de acțiune care trebuie să fie puse în aplicare și finalizate până la sfârșitul anului 2016. Acest aspect este atent monitorizat 
de serviciile Comisiei și poate conduce, în cele din urmă, la suspendarea plăților de către Comisie în cazul nerespectării 
acestei obligații.
114 (a)
Comisia lucrează îndeaproape și permanent cu autoritățile de audit pentru a îmbunătăți capacitatea acestora în ceea ce 
privește auditul ajutoarelor de stat. Pe lângă cursurile de formare, acțiunile și orientările specifice, în 2011 Comisia a pus 
la dispoziția autorităților de audit liste de verificare privind ajutoarele de stat, gata de a fi utilizate, iar în noiembrie 2015, 
liste de verificare actualizate. Verificările proprii ale Comisiei au constatat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește 
calitatea listelor de verificare privind ajutoarele de stat care sunt utilizate de autoritățile de audit, în conformitate cu eva -
luarea Curții.
Analizele efectuate de serviciile Comisiei cu privire la rapoartele anuale de control cuprind o examinare a metodologiei 
aplicabile auditurilor de sistem și auditurilor operațiunilor (inclusiv listelor de verificare), precum și reefectuarea audituri -
lor deja realizate de autoritățile de audit ale statelor membre. În cadrul acestor audituri, serviciile Comisiei au identificat 
puncte slabe și au solicitat autorităților de audit îmbunătățirea controalelor privind aspectele legate de ajutoarele de stat.
114 (b)
Comisia constată că atât DG REGIO, cât și DG EMPL au făcut uz de baze de date în care au înregistrat constatările de audit 
din perioada financiară 2007-2013. Deși aceste baze de date nu erau concepute pentru a servi ca instrumente pentru 
o analiză a surselor erorilor, acest lucru nu a împiedicat Comisia să întreprindă măsuri adecvate și preventive care să abor -
deze aspectele recurente binecunoscute legate de ajutoarele de stat. În martie 2016, DG COMP a împărtășit experiența sa 
în ceea ce privește monitorizarea ex post  a schemelor de ajutoare de stat cu DG REGIO și DG EMPL. În special, DG COMP 
a comunicat DG REGIO și DG EMPL rezultatul ciclului de monitorizare din 2015. În plus, Comisia îmbunătățește schimbul 
de informații cu privire la erorile înregistrate în materie de ajutoare de stat între direcțiile generale, atunci când și unde 
este cazul.
În ceea ce privește măsurile preventive întreprinse, cadrul legislativ pentru perioada de programare 2014-2020 introduce 
condiționalități ex ante  privind ajutoarele de stat.
Răspunsul Comisiei 83
În plus, începând din martie 2015, DG REGIO și DG COMP pun în aplicare un plan de acțiune cuprinzător pentru a conso -
lida capacitatea administrativă de gestionare a fondurilor structurale în domeniul ajutoarelor de stat.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 57 și 61.
114 (c)
Comisia subliniază faptul că obligația ex ante de a notifica măsurile de ajutor de stat revine statelor membre, iar decizia 
privind proiectul major nu este o decizie privind respectarea de către proiectul major a normelor privind ajutoarele de 
stat.
DG REGIO a consultat DG COMP în cadrul consultărilor oficiale interservicii cu privire la deciziile referitoare la proiectele 
majore, încă înainte de sfârșitul anului 2012, deși nu în mod sistematic.
A fost introdus un sistem adecvat de control și echilibru în ceea ce privește cerințele de informare referitoare la proiectele 
majore și în ceea ce privește ambele proceduri decizionale referitoare la proiectele majore [articolul 102 alineatul (1) și 
articolul 102 alineatul (2) din RDC], ca măsură preventivă pentru a evita luarea unor decizii neconforme privind ajutoarele 
de stat în cazul unor proiecte majore în perioada 2014-2020.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 69.
114 (d)
În contextul modernizării ajutoarelor de stat, care a sporit responsabilitatea statelor membre în ceea ce privește acor -
darea de ajutoare, DG COMP și-a consolidat monitorizarea care se bazează pe eșantioane și vizează punerea în aplicare 
a măsurilor de ajutor de stat. Obiectivele urmărite de DG COMP în materie de monitorizare se referă la erorile și neregulile 
legate de punerea în aplicare a măsurilor de ajutor, dar vizează, de asemenea, să afle modul în care statele membre pun 
efectiv în practică măsurile de ajutor, fapt care ajută DG COMP să extragă bune practici și practici necorespunzătoare.
DG COMP partajează cu statele membre (prin grupuri de lucru ale statelor membre, rețeaua de coordonatori din fiecare 
țară etc.) experiența și lecțiile învățate în urma monitorizării.
DG COMP a elaborat în continuare și a partajat cu statele membre listele de verificare bazate pe Regulamentul general de 
exceptare pe categorii de ajutoare (RGECA – Regulamentul nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014) pentru ca acestora 
să le fie mai ușor să verifice, în prealabil, dacă sunt îndeplinite toate condițiile de compatibilitate. Listele de verificare 
bazate pe RGECA sunt, de asemenea, împărtășite cu DG REGIO și DG EMPL, precum și cu autoritățile de audit din dome -
niul politicii de coeziune.
În plus, DG COMP oferă o platformă informatică specializată în cadrul căreia răspunde la întrebările legate de interpretare 
adresate de statele membre ( eState aid WIKI ) și publică, de asemenea, documente cu întrebări frecvente pe baza acestor 
întrebări și răspunsuri.
În ceea ce privește evaluarea condiționalităților ex ante  privind ajutoarele de stat, astfel cum se prevede în RDC, aceasta 
trebuie să se bazeze pe cele trei criterii definite în anexa XI la RDC. Conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat în 
perioada de programare 2007-2013 nu este un criteriu de îndeplinire ca atare.
Cu toate acestea, Comisia va continua să monitorizeze chestiunile legate de conformitatea cu normele privind ajutoarele 
de stat pentru toate statele membre și va lua măsurile corespunzătoare, după caz.
117
DG COMP consideră că utilizează în mod adecvat măsurile corective disponibile în cazul în care monitorizarea detectează 
cazuri de neconformitate cu normele privind ajutoarele de stat.
Răspunsul Comisiei 84
Comisia poate utiliza măsuri corective care constau în recuperarea voluntară sau impusă numai în cazul în care ajutorul 
acordat este incompatibil cu piața internă.
Pentru alte tipuri de erori, este mai adecvată adaptarea la proiectarea schemei și/sau la mecanismele de control. Pentru 
unele erori, măsurile corective ar fi dificil de realizat (de exemplu, ajutorul era incompatibil în momentul în care a fost 
acordat, dar poate fi considerat compatibil în temeiul normelor revizuite ulterior). În orice caz, sunt formulate recoman -
dări statului membru și, după caz, se are în vedere o remonitorizare adecvată a schemei după un anumit interval de timp 
pentru a verifica dacă recomandările au fost puse în aplicare.
Cazurile în care are loc recuperarea voluntară sunt urmărite de Comisie împreună cu statul membru în cauză. Nu sunt 
ținute evidențe separate cu privire la toate cazurile de recuperare voluntară. Cu toate acestea, Comisia consideră că recu -
perarea ajutorului incompatibil pusă în aplicare voluntar de către statele membre este un instrument util pentru a elimina 
rapid și eficient avantajul neloial de pe piață și pentru a stimula statele membre să nu acorde ajutoare ilegale.
Recomandarea 1
Comisia acceptă recomandarea și consideră că o pune deja în aplicare.
Comisia utilizează măsurile corective disponibile în cazul în care monitorizarea detectează cazuri de neconformitate cu 
normele privind ajutoarele de stat.
În acest context, este necesar să se facă distincția între ilegalitate și incompatibilitate. O măsură de ajutor este ilegală 
atunci când este acordată fără notificarea prealabilă a Comisiei și atunci când nu este reglementată de RGECA. Cu toate 
acestea, Comisia nu poate să dispună recuperarea unei astfel de măsuri, dacă aceasta este incompatibilă cu piața internă 
(de exemplu, măsura nu poate fi considerată compatibilă pe baza niciunor orientări sau direct pe baza tratatului).
În cazul în care, cu ocazia monitorizării pe care o efectuează, DG COMP detectează o măsură de ajutor ilegală, această 
direcție generală examinează mai întâi dacă măsura respectivă poate fi considerată compatibilă cu piața internă.
Măsuri corective de recuperare a ajutorului se pot utiliza numai în cazurile în care eroarea detectată rezultă din acordarea 
de ajutor incompatibil.
Pentru alte tipuri de erori, este mai adecvată adaptarea la proiectarea schemei și/sau la mecanismele de control. Pentru 
unele erori, măsurile corective ar fi dificil de realizat (de exemplu, ajutorul era incompatibil în momentul în care a fost 
acordat, dar poate fi considerat compatibil în temeiul normelor revizuite ulterior).
118
Comisia constată că atât DG REGIO, cât și DG EMPL au făcut uz de baze de date în care și-au înregistrat constatările de 
audit din perioada financiară 2007-2013. Deși aceste baze de date nu erau concepute pentru a servi ca instrumente pentru 
o analiză a surselor erorilor, acest lucru nu a împiedicat Comisia să identifice tipurile recurente de erori din domeniul 
respectiv și să pună în aplicare măsuri concrete și specifice pentru a preveni erorile în materie de ajutoare de stat.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 57 și 61.
Răspunsul Comisiei 85
119
DG REGIO și DG EMPL vor fi în măsură să furnizeze o prezentare mai detaliată a tipului de nereguli, pe baza propriului 
instrument informatic de audit, MAPAR, care acoperă perioada de programare 2014-2020 pentru FEDR/FC și FSE. Unul 
dintre obiectivele instrumentului MAPAR este să înregistreze și să clasifice erorile și neregulile identificate, oferind astfel 
o bază de date care cuprinde constatări de audit detaliate. De asemenea, în contextul dialogului continuu cu autoritățile 
de audit, serviciile Comisiei vor continua să colaboreze cu statele membre pentru a elabora o tipologie comună a erorilor 
în materie de ajutoare de stat, care se va baza pe MAPAR și va fi reflectată în acest instrument.
În plus, raportarea diferențiată respectivă cu privire la tipologiile de erori introduse în MAPAR va permite DG REGIO și DG 
EMPL să transmită anual către DG COMP datele relevante referitoare la constatările lor de audit privind ajutoarele de stat.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 57, 59 și 61.
120
SGN este un instrument dedicat raportării neregulilor (inclusiv a fraudelor) de către statele membre. Tipul de neregulă 
este indicat prin intermediul unor liste derulante (coduri) în timp ce modul de operare aplicat este descris în textul care 
completează informațiile furnizate în câmpurile codificate. Analiza poate fi realizată în funcție de tipul de neregulă. SGN 
nu este un instrument de control în materie de ajutoare de stat, însă în listele derulante deja existente este posibilă adău -
garea unei tipologii specifice pentru ajutoarele de stat.
Recomandarea 2 (a)
Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare în cadrul instrumentului său de audit MAPAR.
MAPAR oferă o bază de date cuprinzătoare în care se regăsesc toate neregulile identificate, inclusiv erorile în materie de 
ajutoare de stat. Pentru raportarea specifică a neregulilor legate de ajutoarele de stat, în MAPAR sunt definite deocam -
dată șapte tipuri de constatări.
În plus, MAPAR va permite o mai bună structurare a informațiilor referitoare la constatările de audit. Acest instrument 
oferă o flexibilitate totală pentru a adăuga sau a modifica orice categorie sau subcategorie de constatări, inclusiv pentru 
cele privind ajutoarele de stat, în conformitate cu nevoile sau constatările de audit identificate.
Instrumentul de audit MAPAR este, de asemenea, destinat să permită serviciilor în cauză ale Comisiei să monitorizeze 
toate neregulile identificate, inclusiv corecțiile financiare.
Comisia face referire, de asemenea, la răspunsul său la punctul 57.
Recomandarea 2 (b)
Comisia acceptă recomandarea Curții și va adapta tipologia erorilor, astfel încât să poată fi efectuată analiza menționată.
Răspunsul Comisiei 86
Recomandarea 2 (c)
Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare.
În ceea ce privește MAPAR, DG EMPL și DG REGIO vor comunica DG COMP o dată pe an datele relevante privind ajutoarele 
de stat, pe baza unei raportări adaptate (tipologii ale constatărilor privind ajutoarele de stat evidențiate de auditurile 
Comisiei).
În ceea ce privește schimbul de informații între serviciile Comisiei, DG REGIO, DG EMPL și DG COMP își extind canalele de 
comunicare pentru a face schimb de informații. DG EMPL și DG REGIO își comunică între ele rezultatele obținute și con -
sultă DG COMP cu privire la aspectele de audit referitoare la ajutoare de stat atunci când acest lucru este necesar.
În ceea ce privește SGN, se va acorda DG COMP acces la informații pe baza principiului „necesității de a cunoaște”.
Răspuns comun la punctele 121 și 122
Comisia subliniază faptul că obligația ex ante de a notifica măsurile de ajutor de stat revine statelor membre, iar decizia 
privind proiectul major nu este o decizie privind respectarea de către proiectul major a normelor privind ajutoarele de 
stat.
DG REGIO a consultat DG COMP în cadrul consultărilor oficiale interservicii cu privire la deciziile referitoare la proiectele 
majore, înainte de sfârșitul anului 2012, deși nu în mod sistematic.
Comisia a instituit măsuri preventive și a consolidat cooperarea între serviciile sale pentru a se asigura că, în perioada de 
programare 2014-2020, sunt prezentate de statul membru și aprobate de Comisie doar proiectele majore care respectă 
noua legislație în materie de ajutoare de stat.
Continuarea eforturilor și încercarea de a obține securitate juridică prin notificări oficiale privind ajutoarele de stat în 
cazul tuturor proiectelor majore ar intra în conflict nu numai cu procesul de modernizare a ajutoarelor de stat, dar și cu 
obiectivul general de simplificare și de reducere a sarcinii administrative pentru toate părțile interesate și ar implica un 
risc suplimentar pentru punerea în aplicare la timp a proiectelor majore finanțate de FEDR/FC.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 69 și 107, precum și la punctul 114 litera (c).
Recomandarea 3
Comisia acceptă recomandarea și a pus-o deja în aplicare, întrucât statele membre pot înainta Comisiei o propunere de 
proiect major numai în momentul în care au fost rezolvate toate aspectele legate de conformitatea cu normele privind 
ajutoarele de stat, inclusiv prin notificarea ajutoarelor de stat, dacă este necesar.
Comisia a consolidat, de asemenea, cooperarea între serviciile sale pentru a se asigura că în perioada de programare 
2014-2020 sunt prezentate de statele membre și aprobate de Comisie doar proiectele majore pentru care statele membre 
au evaluat în detaliu respectarea legislației conexe în materie de ajutoare de stat care a fost actualizată recent.
123
Cadrul de reglementare 2007-2013 prevede că autoritățile de audit trebuie să prezinte în rapoartele lor anuale de control 
principalele rezultate ale auditurilor, dar nu și informații detaliate cu privire la natura erorilor identificate în cadrul auditu -
rilor operațiunilor. Totuși, acest lucru nu poate fi realizat pe bază de voluntariat. Prin urmare, informațiile comunicate de 
autoritățile de audit pot subevalua capacitatea acestora de a detecta un ajutor de stat.
Răspunsul Comisiei 87
Serviciile Comisiei lucrează, de asemenea, permanent și îndeaproape cu autoritățile de audit pentru a le spori capacitatea 
de audit cu privire la aspectele legate de ajutoarele de stat prin cursuri de formare, orientare și schimb de experiență, 
inclusiv cu privire la partajarea unor liste specifice de verificare în materie de audit, acțiune pe care Comisia a efectuat-o 
în 2011 și, din nou, în 2015.
În fine, verificările proprii ale Comisiei au constatat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește calitatea listelor de veri -
ficare privind ajutoarele de stat care sunt utilizate de autoritățile de audit, în conformitate cu evaluarea Curții (a se vedea 
punctul 79).
124
Serviciile Comisiei au prezentat organismelor de audit și de coordonare din statele membre liste de verificare bazate pe 
RGECA care să le permită să verifice în prealabil dacă sunt îndeplinite toate condițiile de compatibilitate sau să îmbună -
tățească auditurile în acest domeniu. Tipologia problemelor constatate, bunele practici și practicile necorespunzătoare și 
lecțiile învățate în urma monitorizării sunt, de asemenea, partajate cu statele membre în diferite moduri (grupuri de lucru, 
rețeaua de coordonatori la nivel de țară, reuniuni multilaterale sau bilaterale de coordonare a activităților de audit etc.). 
În plus se oferă orientări referitoare la interpretarea normelor privind ajutoarele de stat prin intermediul sistemului de 
întrebări legate de interpretare ( eState aid WIKI ), al grilelor de analiză etc.
Comisia consideră că principiul Deggendorf poate fi aplicat doar la nivel de stat membru. Comisia intenționează să clari -
fice acest aspect în cadrul revizuirii în curs a RGECA din 2014.
În cazul în care un stat membru are îndoieli sau întâmpină dificultăți în a identifica dacă o anumită întreprindere face 
obiectul unui ordin de recuperare neexecutat, statul respectiv poate contacta DG COMP în contextul cooperării reciproce.
Recomandarea 4 (a)
Comisia acceptă recomandarea și a pus-o deja în aplicare.
Comisia examinează calitatea activității autorităților de audit cu privire la ajutorul de stat în diferite proceduri de audit: în 
auditurile bazate pe riscuri efectuate de Comisie cu privire la activitatea desfășurată de autoritățile de audit, care includ 
o examinare a metodologiei (inclusiv a metodologiei aplicabile listelor de verificare) utilizate de autoritățile de audit 
pentru auditurile de sistem și auditurile operațiunilor; în cadrul revizuirii auditurilor deja realizate de autoritățile de audit, 
pentru a verifica validitatea rezultatelor raportate sau în cadrul revizuirii care are loc în fiecare an cu privire la rapoartele 
anuale de control transmise Comisiei de autoritățile de audit, pentru a confirma dacă avizul autorității de audit este bine 
justificat pe baza rezultatelor auditurilor efectuate asupra sistemului și operațiunilor.
În unele cazuri, Comisia le-a recomandat deja autorităților de audit în cauză să își îmbunătățească listele de verificare 
pentru a acoperi mai bine ajutoarele de stat. Comisia va continua să se asigure că autoritățile de audit folosesc liste de 
verificare corespunzătoare.
Recomandarea 4 (b)
Comisia nu acceptă recomandarea întrucât contravine obiectivelor pe care le urmărește prin intermediul orientărilor ofe -
rite statelor membre în 2012 de a nu reexamina în mod sistematic proiectele aprobate înainte de data respectivă – lăsând 
la latitudinea statelor membre posibilitatea de notificare – și de a asigura stabilitate statelor membre și beneficiarilor în 
ceea ce privește modul în care sunt tratate astfel de proiecte.
Răspunsul Comisiei 88
Recomandarea 4 (c)
Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare.
În contextul punerii în aplicare a planului de acțiune privind ajutoarele de stat, Comisia lucrează deja pe baza decizii -
lor sale privind ajutoarele de stat care sunt folosite ca studii de caz: de exemplu, mai mult de jumătate din programele 
seminarelor tematice (până în prezent au avut loc seminare tematice privind cercetarea, dezvoltarea și inovarea, precum 
și energia) se bazează pe cazuri concrete (decizii efective privind ajutoarele de stat).
Serviciile Comisiei oferă, de asemenea, orientări sub forma unor grile, liste de verificare sau răspunsuri rapide la întrebă -
rile legate de interpretare transmise de autoritățile care acordă ajutoarele. Întrebările și răspunsurile servesc drept bază 
pentru publicarea documentelor privind întrebări frecvente.
Comisia va continua să actualizeze materialele de orientare pentru toate autoritățile implicate, inclusiv pentru autoritățile 
care se ocupă de programele din cadrul fondurilor ESI, în cazul în care evoluțiile impun acest lucru.
În fine, recent adoptata comunicare a Comisiei privind noțiunea de ajutor de stat oferă orientări cu privire la situațiile în 
care cheltuielile publice fac sau nu obiectul controlului UE referitor la ajutoarele de stat.
Recomandarea 4 (d)
Comisia nu acceptă recomandarea, întrucât Regulamentul de minimis  lasă la alegerea statelor membre dacă să înființeze 
un registru central de monitorizare a ajutoarelor de minimis  sau să lucreze cu ajutorul altor mijloace (de exemplu, declara -
ții pe propria răspundere ale beneficiarilor).
Deși un registru central al ajutoarelor de minimis  este de preferat, articolul 6 din Regulamentul de minimis  nu obligă 
statele membre să aibă un astfel de registru și permite punerea în aplicare a regulii privind cumularea cu alte mijloace 
(de exemplu, pe baza declarațiilor pe propria răspundere ale beneficiarilor). Lăsarea acestei alegeri la latitudinea statelor 
membre este în conformitate cu principiul general conform căruia statele membre pot decide cu privire la cadrul admi -
nistrativ cel mai adecvat. De asemenea, Comisia a luat act de reacția negativă a mai multor state membre privind ideea de 
a avea un registru de minimis  obligatoriu în cadrul primei consultări referitoare la revizuirea Regulamentului de minimis .  
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
Recomandarea 4 (e)
Comisia nu acceptă recomandarea deoarece consideră că principiul Deggendorf poate fi aplicat doar la nivel de stat 
membru. Comisia intenționează să clarifice acest aspect în cadrul revizuirii în curs a RGECA din 2014.
În cazul în care un stat membru are îndoieli sau întâmpină dificultăți în a identifica dacă o anumită întreprindere face 
obiectul unui ordin de recuperare neexecutat, statul respectiv poate contacta DG COMP în contextul cooperării reciproce.
129
În ceea ce privește evaluarea condiționalităților ex ante  privind ajutoarele de stat, astfel cum se prevede în Regulamentul 
privind dispozițiile comune (RDC), aceasta trebuie să se bazeze pe cele trei criterii definite în anexa XI la RDC. Conformita -
tea cu normele privind ajutoarele de stat în perioada de programare 2007-2013 nu este un criteriu de îndeplinire ca atare.
Cu toate acestea, Comisia va continua să monitorizeze toate aspectele legate de conformitatea cu normele privind ajutoa -
rele de stat pentru toate statele membre și va lua măsurile corespunzătoare, după caz.
Răspunsul Comisiei 89
Recomandarea 5 (a)
Comisia acceptă această recomandare.
Directorii generali din cele patru direcții generale responsabile de fondurile structurale și de investiții europene se 
reunesc deja periodic în cadrul comitetului privind suspendarea condiționalității ex ante . Actuala abordare care este atât 
preventivă (cu punerea în aplicare a planurilor naționale de acțiune în cazul neîndeplinirii condiționalității ex ante ), cât și 
corectivă (cu suspendarea plăților, atunci când este necesar) va continua să fie respectată cu strictețe și consecvență.
Recomandarea 5 (b)
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia acceptă să monitorizeze capacitatea statelor membre de a respecta normele privind ajutoarele de stat, pe baza 
informațiilor disponibile în bazele sale de date și care rezultă în special din constatările de audit disponibile.
Comisia va folosi rezultatele exercițiului de urmărire pentru a orienta mai bine activitățile de monitorizare și de formare 
pe care le oferă autorităților responsabile de programul în cauză în statele membre.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapă Data
Adoptarea planului de audit / Demararea auditului 12.11.2014
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de 
raport16.6.2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie 7.9. 2016
Primirea răspunsurilor Comisiei (sau ale altei entități auditate) în toate versiunile 
lingvistice27.9. 2016
În ultimii ani, Curtea a identificat un nivel semnificativ de 
neconformitate cu normele privind ajutoarele de stat în 
cadrul politicii de coeziune. Curtea și Comisia au detectat 
o rată mult mai mare de încălcare a acestor norme față de 
cea detectată de statele membre, ceea ce indică nevoia 
unei sensibilizări sporite cu privire la acestea, precum și 
a continuării sprijinului din partea Comisiei în acest 
domeniu. Pentru perioada de programare 2007-2013, 
bazele de date ale Comisiei nu permiteau o analiză 
adecvată a erorilor în materie de ajutoare de stat. De 
asemenea, monitorizarea desfășurată de aceasta nu a dus 
la o recuperare importantă de ajutoare de stat acordate.
Comisia a luat măsuri pentru a simplifica legislația 
aplicabilă privind ajutoarele de stat și pentru a promova 
capacitatea administrativă a statelor membre în materie. 
Răspunderea privind execuția măsurilor în materie de 
ajutor de stat a fost transferată către statele membre 
pentru perioada de programare 2014-2020, ceea ce este de 
natură să sporească riscul producerii de erori în acest 
domeniu.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ