O gamă variată de situri, atât materiale, cât și imateriale, individuale și multiple, naționale și transnaționale, sunt eligibile pentru acordarea Mărcii patrimoniului european. Evaluarea consideră că acesta este un avantaj în ceea ce privește atragerea și reunirea unei varietăți de situri potențiale pentru marcă și că va permite să se facă distincție între această acțiune și alte inițiative din domeniul patrimoniului cultural. Introducerea unor criterii de selecție comune a fost una dintre principalele modificări efectuate în 2011, când Marca patrimoniului european a fost transformată dintr-o inițiativă interguvernamentală într-o acțiune la nivelul UE. Criteriile comune de selecție asigură relevanța siturilor pentru obiectivele Mărcii patrimoniului european, întrucât siturile desemnate definesc în mod clar importanța lor europeană și se angajează să pună în aplicare activități pentru a atinge obiectivele acțiunii. În plus, criteriile de selecție comune au contribuit la conturarea identității acțiunii.

·Comisia va urmări să utilizeze coeziunea și sinergiile identificate între Marca patrimoniului european și alte acțiuni ale UE în domeniile culturii, educației și cetățeniei (de exemplu, programul „Europa pentru cetățeni”, programul Erasmus +, DiscoverEU, Capitalele europene ale culturii etc.).

Evaluarea a constatat că, deși potențialul de cooperare și de creare de rețele tematice este integrat în categoriile de eligibilitate, acesta nu a fost încă exploatat pe deplin. Majoritatea siturilor cărora li s-a atribuit Marca patrimoniului european între anii 2013 și 2017 au fost situri individuale, în special clădiri istorice, elemente de patrimoniu documentar și arhitectural, precum și locuri comemorative. Înainte de 2018, un singur sit transnațional și un sit tematic național au primit Marca patrimoniului european.

·Comisia își va intensifica eforturile de promovare a cooperării și a creării de rețele tematice între statele membre, cu scopul de a permite atribuirea Mărcii patrimoniului european unui număr sporit de situri tematice transnaționale și naționale.

Evaluarea impactului acțiunii a presupus că un proces de selecție în două etape, și anume preselecția la nivel național și apoi selecția la nivelul Uniunii, ar fi o modalitate de a asigura o distribuție geografică echitabilă a mărcii în întreaga UE. Evaluarea a constatat că distribuția geografică a siturilor cărora li s-a atribuit Marca patrimoniului european este în continuare dezechilibrată după primii ani de punere în aplicare a acțiunii, întrucât mai multe situri MPE se află în statele mai mari.

·Comisia va încuraja toate statele membre să participe la acțiune și să promoveze candidaturile statelor membre participante care nu dispun de un sit desemnat.

Selectarea siturilor pentru atribuirea mărcii se desfășoară în două etape: Preselecția a maximum două situri la nivel național, o dată la doi ani; ulterior, selectarea siturilor de către juriul european sub responsabilitatea Comisiei. Evaluarea a constatat că un proces de selecție în două etape poate fi ineficient, deoarece toate cererile sunt evaluate, chiar și cele în care situl solicitant nu demonstrează în mod clar în cerere valoarea europeană simbolică. Întrucât fiecare stat membru participant își stabilește propriile proceduri și propriul calendar de preselecție în conformitate cu principiul subsidiarității, acest lucru conduce la diferite ocazii pentru siturile de patrimoniu cultural să participe la acțiune.

Selecția la nivel european a acțiunii, cu sprijinul juriului UE, funcționează corect. Evaluatorii au identificat un domeniu în care s-ar putea crește eficiența procesului de evaluare. Marca poate fi atribuită unui sit numai în cazul în care cererea îndeplinește toate cele trei criterii. Deși trei sferturi dintre siturile care nu au fost selectate nu îndeplineau criteriul de importanță europeană și, prin urmare, nu li s-a putut acorda marca, juriul UE a evaluat cererea în raport cu celelalte două criterii, și anume proiectul propus și capacitatea operațională.

Juriul comunică deciziile sale de selecție siturilor candidate prin intermediul coordonatorilor naționali și transmite Comisiei spre publicare un raport privind siturile preselecționate. Siturile selecționate consideră că această comunicare și explicațiile aferente sunt suficiente, în timp ce siturile neselecționate ar prefera o explicație mai personalizată și mai detaliată. Siturile candidate care nu sunt selecționate pentru atribuirea mărcii în cadrul unei selecții la nivelul Uniunii pot depune noi cereri de preselecție la nivel național în anii următori.

·În ceea ce privește selecțiile viitoare, Comisia va analiza modurile de a spori eficiența procesului de selecție, precum și posibilitățile de a participa la acțiune pentru siturile de patrimoniu cultural, în special printr-o mai bună informare. ·Comisia va analiza opțiunile de simplificare a proceselor de selecție și evaluare și de a oferi explicații mai detaliate cu privire la rezultatele selecției. Juriul UE va continua să evalueze toate criteriile de atribuire a mărcii, cu obiectivul de a baza evaluarea pe toate informațiile incluse în cerere.

Evaluarea pune sub semnul întrebării eficiența cotelor naționale, și anume selectarea unui număr maxim de un sit per stat membru în fiecare an de selecție. Deși cotele ar fi putut fi utile în etapele inițiale ale acțiunii, ca mijloc de a controla numărul de situri MPE, acestea pot deveni un obstacol în calea dezvoltării ulterioare a acțiunii.

·În cazul în care Decizia nr. 1194/2011/UE (temeiul juridic) ar fi revizuită, Comisia ar avea în vedere, în consultare cu statele membre, opțiuni pentru eliminarea cotei naționale de un sit pentru fiecare stat membru.

Evaluarea a constatat că administratorii siturilor și juriul european implicați în exercițiu au perceput în mod pozitiv prima monitorizare a siturilor cărora le-a fost atribuită marca din 2016, efectuată cu scopul de a se asigura că siturile continuă să îndeplinească criteriile și că respectă proiectul și planul de lucru prezentate în cererea aferentă. Majoritatea administratorilor de situri au apreciat oportunitatea de a trece în revistă realizările lor și îmbunătățirile aduse în ceea ce privește performanța sitului. Analiza arată că jumătate din toate recomandările furnizate de juriul european în cursul procesului de selecție fuseseră implementate integral sau parțial până la momentul monitorizării. Cu toate acestea, monitorizarea în forma sa actuală este mai degrabă o evaluare a performanței decât o monitorizare, în sens strict. Analiza evidențiază necesitatea unui cadru de monitorizare clar, cu indicatori comuni pentru statele membre, în vederea asigurării unei abordări coerente a procedurii de monitorizare.

·Comisia va continua să evalueze și să îmbunătățească procedurile de monitorizare pentru viitoarele exerciții de monitorizare.

Evaluarea a constatat că nivelul de comunicare publică cu privire la Marca patrimoniului european este moderat. Nu toate siturile au utilizat pe deplin vizibilitatea și materialele de branding oferite de Comisie. În plus, comunicarea dintre actorii implicați în punerea în aplicare a acțiunii europene, și anume Comisia, coordonatorii naționali și administratorii siturilor, este un domeniu în care sunt necesare îmbunătățiri. Colaborarea în rețea între situri este în curs de dezvoltare și există o cerere mare în cadrul acțiunii pentru o comunicare mai intensă.

·Comisia își va intensifica eforturile de consolidare a activităților de comunicare cu privire la acțiunea europeană și de promovare a cooperării și a creării de rețele tematice între situri. ·În cadrul actualului program „Europa creativă”, au fost alocate fonduri pentru conceperea și gestionarea activităților de colaborare în rețea și de consolidare a capacităților pentru siturile care beneficiază de Marca patrimoniului european în 2019 și 2020.

4. Eficacitatea

Evaluarea a constatat că, de la lansarea sa, acțiunea Marca patrimoniului european a înregistrat progrese în ceea ce privește atingerea celor două obiective generale ale sale, și anume consolidarea sentimentului cetățenilor europeni de apartenență la Uniune și consolidarea dialogului intercultural. Majoritatea respondenților la consultarea publică deschisă care au vizitat siturile ce poartă Marca patrimoniului european sunt de acord că vizita a consolidat sentimentul lor de apartenență la Europa. În ceea ce privește consolidarea dialogului intercultural, o înțelegere limitată a dialogului intercultural în rândul administratorilor de situri și comunicarea multilingvă limitată constituie principalele obstacole în calea realizării de progrese în vederea atingerii acestui obiectiv.

·Comisia va analiza modalitățile de îmbunătățire a înțelegerii de către administratorii de situri a dialogului intercultural și a angajamentului de intensificare a acestuia pentru a contribui mai eficient la obiectivele generale ale acțiunii.

Evaluarea a observat progrese de la lansarea acțiunii în ceea ce privește sublinierea importanței europene a siturilor și a valorii lor simbolice, precum și în ceea ce privește sporirea vizibilității și atractivității siturilor la scară europeană. În pofida acestui fapt, elaborarea unui discurs european reprezintă în continuare o provocare pentru unele situri, iar identificarea unor subiecte comune este în continuare dificilă pentru întreaga rețea a Mărcii patrimoniului european.