Avizul Comitetului Economic și Social European privind Turism și transporturi/Monitorizare

(Aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 275/01)

Raportor: Panagiotis GKOFAS

Decizia Adunării Plenare 25.3.2021 Temei juridic Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă Secțiunea pentru piața unică, producție și consum Data adoptării în secțiune 3.2.2022 Data adoptării în sesiunea plenară 23.2.2022 Sesiunea plenară nr. 567 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 185/2/7

1. Concluzii și recomandări

1.1. Comitetul Economic și Social European (CESE) salută eforturile comune extraordinare ale instituțiilor UE în 2021, reflectate în propunerile lor de politică și măsurile menite să ajute întreprinderile să se redreseze și să asigure locuri de muncă în sectoarele turismului, transporturilor și călătoriilor din Europa, care sunt ecosistemele cele mai afectate de pandemia de COVID-19 ( 1 ) . Cu toate acestea, impactul pandemiei și consecințele pentru economie și societate nu s-au făcut încă simțite pe deplin. Trebuie depuse eforturi semnificative pentru a garanta că în lunile următoare continuă o abordare coordonată la nivelul UE, care să sprijine în mod clar IMM-urile din punctul de vedere al creditelor și al finanțării, să ofere informații privind vaccinarea și măsuri de siguranță pentru a garanta condiții sigure pentru turism, călătorii și transport și pentru a restabili treptat fluxurile turistice [prin punerea în aplicare a Sistemului european de indicatori turistici (ETIS) și a măsurilor de siguranță pentru sectorul turismului ( 2 ) ].

1.2. Sectorul turistic nu va reveni la nivelul de dinainte de pandemie: interdependențele la nivel global, precum și tendințele de ecologizare și digitalizare din comportamentul consumatorilor vor determina apariția unor noi modele de afaceri. CESE consideră că măsurile pe termen scurt, mediu și lung necesare la nivelul UE și al statelor membre/regiunilor sunt următoarele:

1.2.1. Pe termen scurt: — asigurarea faptului că planurile de redresare ale UE și ale statelor membre țin seama în mod corespunzător de sectorul hotelier și de alimentație publică (HORECA) și de microîntreprinderile din întreaga industrie turistică, în special de restaurante, pentru a le permite supraviețuirea; UE și guvernele naționale trebuie să sprijine pe deplin măsurile urgente de sprijin financiar, inițiativele de finanțare directă și Cadrul temporar privind ajutoarele de stat și după 2022; — garantarea măsurilor de sprijin financiar pentru microîntreprinderi, în special pentru cele din sectorul HORECA, prin extinderea finanțării UE și a celei naționale atât timp cât este necesar și după decembrie 2022 și fără a subestima impactul pe care actuala criză de personal îl va avea asupra ritmului redresării; — extinderea programului SURE pentru 2022 și amânarea tuturor obligațiilor fiscale față de autorități, inclusiv a celor generate în timpul pandemiei, în special pentru microîntreprinderile din sectorul HORECA; — stabilirea unui buget specific pentru turism în cadrul financiar multianual (CFM) și îmbunătățirea condițiilor și proceduri armonizate de accesare a fondurilor în cadrul planurilor naționale de redresare și reziliență (PNRR): de exemplu, digitalizarea și transformarea infrastructurii într-un mod mai sustenabil, aplicarea principiilor „a gândi mai întâi la scară mică” și „doar o singură dată”, incluzând în practică microîntreprinderile, cărora să li se aplice proceduri administrative simplificate, și introducerea unor proceduri de ofertare transparente pentru întreprinderile și pentru autoritățile locale din domeniul turismului (3); — punerea în aplicare a condițiilor prealabile pentru integrarea microîntreprinderilor din sectorul turismului și al transporturilor în sistemul bancar și sectorul financiar prin intermediul schemelor de garantare ale UE și BCE; — îmbunătățirea coordonării în întreaga Europă, o mai bună armonizare a protocoalelor (favorabile IMM-urilor) în materie de sănătate și siguranță, facilitarea călătoriilor în țările din afara UE pentru cetățeni și pentru întreprinderile europene, menținerea frontierelor deschise, reducerea la minimum a restricțiilor pentru călători și creșterea numărului de strategii și planuri de coordonare între UE și guvernele naționale, pentru a restabili fluxurile turistice internaționale și investițiile străine directe; — încurajarea tuturor instituțiilor UE, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile și a organismelor academice și de cercetare să contribuie la organizarea unui „An al turismului durabil” în 2022 și la promovarea unei serii de expoziții și târguri ale UE dedicate turismului și transportului durabil pe piețele internaționale; — introducerea unei componente vizând turismul în toate proiectele TEN-T (coridoarele europene de transport); — introducerea unui sistem armonizat de cote reduse de TVA pentru întregul sector hotelier și turistic, care trebuie să fie favorabil IMM-urilor și să aibă proceduri specifice transparente, instrumente și proceduri de acces la finanțare (ghișeu unic, instrumente online, programe de înfrățire cu organizații reprezentative ale IMM-urilor) și o linie bugetară specifică, destinată în special microîntreprinderilor; — instituirea unui ombudsman/unei autorități care să supravegheze punerea în aplicare a măsurilor de redresare ale UE și accesul la lichidități, în special pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici din sectorul turismului și al transporturilor, precum și cu alte sarcini specifice (4); — dezvoltarea unui mecanism al UE de monitorizare a acordării de sprijin microîntreprinderilor și IMM-urilor în contextul actualului cadru financiar multianual (2021-2027);

1.2.2. Pe termen mediu: — evitarea îndatorării excesive și a pierderii bonității întreprinderilor (5); — autorizarea unui grup operativ care să supravegheze punerea în aplicare și impactul măsurilor de redresare, în special al celor destinate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici din sectorul turismului și al transporturilor; — monitorizarea PNRR, pentru a garanta includerea reformelor în domeniul turismului; — crearea unui mecanism al UE de monitorizare a acordării de sprijin microîntreprinderilor și IMM-urilor în contextul actualului cadru financiar multianual (2021-2027); — instituirea unei linii bugetare specifice a UE pentru turism, care să reflecte atât importanța acestui ecosistem, cât și nevoile sale în perioada următoare crizei provocate de pandemia de COVID-19; — crearea unei puternice „Alianțe europene a turismului” pentru a pune în comun inițiativele și a optimiza finanțarea. CESE trebuie să joace un rol semnificativ în această alianță.

1.2.3. Pe termen lung: — elaborarea unui plan strategic pe termen lung al UE în domeniul turismului: accelerarea tranziției către un model de afaceri rezilient și mai sustenabil, de exemplu prin includerea IMM-urilor în parteneriate public/privat; — prioritizarea educației și formării profesionale destinate IMM-urilor la nivel național/regional, consolidând în același timp programele de mobilitate în cadrul uceniciilor în sectoarele turismului și transporturilor, cu accent pe competențele digitale și cele în materie de sustenabilitate (6), în special în cazul destinațiilor noi și al zonelor îndepărtate; — formularea unor politici ale UE în domeniul turismului și al transporturilor în cadrul instrumentului „Next Generation”, care să poată asigura previzibilitatea și să construiască încrederea necesară unei redresări durabile; — dezvoltarea de noi forme de finanțare pentru microîntreprinderi, în special pentru întreprinderile din sectorul HORECA și cele conduse de femei, abordarea provocărilor contemporane (7) și redresarea în urma impactului pandemiei de COVID-19 și examinarea celor mai bune modalități de sprijinire a acestor întreprinderi, astfel cum au propus M.S. Regina Máxima din Țările de Jos și Parteneriatul global pentru incluziune financiară (GPFI) (8);

1.3. CESE consideră că majoritatea recomandărilor formulate în avizul său din 18 septembrie 2020 pe tema „Turismul și transporturile în 2020 și ulterior” ( 9 ) sunt în continuare coerente și relevante și că nu au fost luate suficient în considerare de Comisia Europeană în planurile și consultările sale.

1.4. CESE adresează instituțiilor UE/naționale/regionale, partenerilor sociali și organizațiilor societății civile în sens larg întrebarea dacă se angajează să relanseze investițiile pe termen lung, adoptând o abordare cuprinzătoare pentru a sprijini construirea unui cadru pentru economia albastră și a unei agende turistice comune pentru 2030-2050, pentru a identifica căi de finanțare adecvate și pentru a prelungi scadențele creditelor, deoarece după pandemie IMM-urile din turism nu vor înregistra fluxuri de numerar. În aceste condiții, este imposibil pentru ele să investească în economia albastră până când nu se redresează și își pot plăti datoriile.

1.5. Este esențial să se introducă noi politici, care să aloce suficiente resurse financiare pentru a salva sectorul, și să se dezvolte o politică europeană pe termen lung în domeniul turismului durabil, inteligent și responsabil. În plus, CESE subliniază că este important să existe o linie în bugetul UE special dedicată turismului și să se asigure o guvernanță adecvată pentru punerea în aplicare de acțiuni strategice de politică, inclusiv crearea unei Agenții Europene pentru Turism, care să desfășoare următoarele activități: — crearea unui spațiu european comun al datelor pentru a face disponibile mai multe date; — punerea în aplicare a unui program statistic european care să colecteze indicatori pentru a urmări în mod corespunzător politicile din domeniul turismului și să promoveze schimbul de bune practici și programe de formare din UE în domeniul turismului durabil (de exemplu, o academie europeană a turismului durabil pentru IMM-uri); — relansarea colaborării internaționale a UE cu Organizația Mondială a Turismului a ONU (UNWTO), OCDE și Grupul de lucru pentru turism al G20, prin crearea unei academii de turism a UE, în special pentru IMM-uri, și a unor programe de „formare a formatorilor”, în conformitate cu standardele organizațiilor menționate anterior.

1.6. CESE este în favoarea unei abordări politice mai cuprinzătoare și a găsirii unor soluții durabile pentru a proteja viitorul turismului și al transporturilor, pe baza următoarelor trei cerințe și oportunități principale: — restabilirea încrederii și facilitarea redresării pentru a permite redeschiderea treptată a călătoriilor și conectivitatea comună a transporturilor în interiorul UE, precum și cu țările din afara UE; — învățarea din experiența pandemiei și din practicile introduse, adoptarea unui set specific de indicatori (favorabili IMM-urilor) și armonizarea datelor privind atât impactul pandemiei asupra sectorului turismului și transporturilor, cât și tendințele legate de pandemie în acest sector la nivel european, regional și internațional; — prioritizarea unei agende de dezvoltare durabilă pentru a oferi orientări pe termen lung pentru viitorul turism european/internațional.

1.7. CESE propune stabilirea unui „Grup operativ permanent al experților la nivel înalt privind lichiditatea și investițiile microîntreprinderilor și întreprinderilor mici”, fie la nivelul UE, fie la nivel național și acoperind și ecosistemele din sectorul turismului și al transporturilor, care ar putea facilita și sprijini punerea în aplicare a măsurilor de redresare și ar putea acționa ca un mecanism de monitorizare la nivelul UE, dispunând de datele independente și transparente necesare privind fluxurile de lichidități ale microîntreprinderilor și accesul acestora la fonduri.

1.8. CESE încurajează instituțiile UE, statele membre, regiunile și partenerii sociali de la nivelul UE/de la nivel național să regândească în profunzime măsurile, să pună în aplicare programe comune de calitate și instrumente de politică mai eficace în cadrul rescEU, precum și de reducere a riscurilor de dezastre, și să facă schimb de bune practici privind implicarea societății civile în gestionarea crizelor și prevenirea pierderilor umane și economice ( 10 )

1.9. CESE consideră că, fără încrederea consumatorilor, sectorul turismului și al călătoriilor va rămâne în urma tendinței generale de revigorare economică. Un factor-cheie pentru recâștigarea încrederii este garantarea unei protecții solide a drepturilor consumatorilor în temeiul Directivei privind pachetele de servicii de călătorie și serviciile de călătorie asociate (PTD) ( 11 ) , a cărei revizuire ar trebui să se axeze pe eliminarea deficiențelor din legislația UE privind drepturile călătorilor – lucru demonstrat de pandemie.

1.10. În ciuda faptului că legislația UE privind călătoriile le conferă călătorilor dreptul la o compensație financiară, numeroase state membre au pus în aplicare măsuri naționale de urgență intrând în contradicție directă cu acest drept, obligându-i pe consumatori să accepte vouchere și/sau prelungind termenele legale de plată a rambursării. Este esențial ca legislația UE să fie respectată și pusă în aplicare. Pandemia, care durează deja de aproape doi ani. a avut un impact financiar direct dezastruos și asupra întreprinderilor din domeniul turismului, în special asupra microîntreprinderilor.

1.11. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să analizeze fezabilitatea unei propuneri de adaptare a directivei astfel încât, în viitoare cazuri de forță majoră/dezastre naturale, cum ar fi pandemia, statele membre să instituie fonduri de garantare colectivă, pentru a se ține mai bine seama de interesele întreprinderilor din domeniul turismului, asigurând totodată pe deplin despăgubirea corespunzătoare a consumatorilor.

2. Introducere și observații generale

2.1. Turismul UE și cel mondial nu vor reveni la nivelul de dinainte de pandemie. Impactul pandemiei și consecințele pentru economie și societate nu s-au făcut încă simțite pe deplin. Înainte de pandemia de COVID-19, turismul reprezenta, în mod direct sau indirect, aproape 10 % din PIB-ul UE și asigura în jur de 22,6 milioane de locuri de muncă, astfel încât UE era principala destinație turistică a lumii, cu 563 de milioane de sosiri internaționale și 30 % din profiturile globale în 2018. Cu 30 % dintre sosirile internaționale în 2018, UE era principala destinație turistică din lume. În UE-27 existau peste 600 000 de structuri de cazare turistică în 2018, iar rezervările de cazări peste noapte ajungeau la un total de 1 326 049 994 de nopți.

2.2. Potrivit estimărilor Centrului Comun de Cercetare al Comisiei Europene, industriile din domeniul turismului asigurau peste 6 % din totalul locurilor de muncă din UE. În plus, turismul contribuie mult mai mult la ocuparea forței de muncă în unele regiuni și este deseori singura formă de angajare pentru lucrătorii slab calificați. De exemplu, în Creta (Grecia), în Jadranska Hrvatska (Croația), în Valle d’Aosta (Italia) și în Insulele Canare (Spania), turismul reprezintă peste 30 % din totalul forței de muncă ocupate la nivel regional.

2.3. După diferitele valuri post-pandemice din 2020 și 2021, putem aprecia acum amploarea impactului pandemiei de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă și consecințele sociale devastatoare din sectoarele turismului și transporturilor: absența turismului internațional, o cerere insuficientă și fragilă de bunuri/servicii în sectorul turismului (din cauza modelelor de consum și a modificărilor comportamentale din domeniul turismului în perioada pandemiei de COVID-19), numărul tot mai mare de falimente ale întreprinderilor și creșterea îndatorării (care nu se limitează la firmele din sectorul turismului), dificultăți în accesarea măsurilor de lichiditate și răspunsurile ineficace din partea administrațiilor publice. Alternanța restricțiilor și a măsurilor de relaxare, utilizarea necorespunzătoare a măsurilor restrictive bazate pe certificate sanitare și incapacitatea autorităților independente de a garanta drepturi coerente pentru turiști/călători și întreprinderi, complexitatea și deseori lipsa unor informații fiabile privind situația locală actuală în materie de sănătate și siguranță pentru turiști și complexitatea procedurilor pentru mobilitatea în interiorul frontierelor UE nu ajută la restabilirea mobilității transfrontaliere și la stimularea redresării economice.

2.4. Merită menționat faptul că, potrivit raportului recent ( 12 ) al Serviciului de Cercetare al Parlamentului European (EPRS), impactul pandemiei de COVID-19 asupra mai multor destinații turistice din Uniunea Europeană este „asimetric și extrem de localizat”.

2.5. După cum reiese din figurile 1 și 2 din raportul EPRS, contribuția turismului la ocuparea forței de muncă și la PIB s-a redus considerabil în perioada pandemiei. În Italia, de exemplu, contribuția turismului la PIB s-a înjumătățit în 2020 (comparativ cu 2019), scăzând de la 13,1 % la 7 %, și s-au pierdut 337 000 de locuri de muncă. Comparativ cu Statele Unite, mai multe state membre ale UE (de exemplu, Germania, Italia și Franța) au înregistrat o pierdere mai mare din punctul de vedere al PIB-ului, dar au suferit mai puțin din punctul de vedere al ocupării forței de muncă.

2.6. La douăzeci și una de luni de la debutul pandemiei în Europa, ecosistemele globale din domeniul turismului și al transporturilor încă se confruntă cu o criză fără precedent ( 13 )

2.7. De asemenea, în UE, am asistat la „noi” modele de navetă și de cumpărături în zonele urbane, adaptate restricțiilor de deplasare impuse de guvern, precum intensificarea mersului pe jos, a mersului cu bicicleta, a călătoriilor cu mașina și a cumpărăturilor online, în detrimentul transportului în comun. În numeroase țări din UE, ca urmare a restricțiilor impuse în contextul pandemiei de COVID-19, persoanele în vârstă, în special, nu au putut contribui la cererea de turism și transport sezonier.

2.8. Călătoriile cu trenul, cu navele de croazieră, cu navele de pasageri și cu avionul au avut de suferit, reflectând scăderea cu 70 % a cererii de turism internațional, ceea ce a generat pierderi de venituri și de locuri de muncă în ambele sectoare și în sectoarele conexe (industrie și comerț cu amănuntul). Deși impactul asupra transportului de mărfuri a fost, până în prezent, limitat, se preconizează că sectorul va intra în declin în anii următori, mai ales dacă economia se află în recesiune. Prin urmare, aceste sectoare ar trebui luate în considerare în mod corespunzător în planurile de redresare ale UE și ale statelor membre.

2.9. Pe lângă aceste fenomene, recentele incendii din sudul Europei și inundațiile din nordul Europei au arătat, de asemenea, pe lângă tragicele pierderi umane și economice, că politicile convenționale și mecanismul fragil rescEU existent nu oferă rezultatele preconizate și s-au dovedit a fi inadecvate pentru modelele de dezvoltare sustenabilă pe termen lung.

3. Pentru politicile UE în domeniul turismului și al transporturilor din cadrul instrumentului NextGenerationEU

3.1. Este necesară o abordare de tipul „Next Generation”, mai armonizată și care să se bazeze pe opțiunile politice europene și naționale pentru reziliența pe termen scurt, mediu și lung și pentru redresarea deplină a turismului și a transporturilor. Principiile comune esențiale ar trebui să se afle în centrul unei noi agende politice, sociale și economice a UE, cu următoarele obiective: — să restabilească încrederea în ecosistemele UE din domeniul turismului și al transporturilor (care sunt formate în principal din microîntreprinderi și lucrători independenți) în rândul lucrătorilor, al populației generale, al turiștilor/călătorilor și al investitorilor privați și publici de la nivelul UE/nivel global; — să contribuie la regândirea ecosistemelor UE din domeniul turismului și al industriei transporturilor, pentru a promova reziliența și redresarea către o „triplă tranziție” (în domeniul sănătății, în domeniul digital, tranziția verde); — să readucă nivelurile cererii la cele de dinaintea pandemiei de COVID-19 și să promoveze noi investiții care sunt accesibile pentru IMM-uri în vederea unei creșteri sustenabile și pe termen lung în aceste sectoare și după perioada 2021-2027.

3.2. Recentul pachet legislativ al Comisiei Europene „Pregătiți pentru 55” face posibilă atingerea de către UE a obiectivelor de reducere la scara continentului a emisiilor de gaze cu efect de seră, așa cum au fost stabilite în Legea europeană a climei. Propunerile din acest pachet afectează, de asemenea, ecosistemele europene de transport și turism. Dacă aceste măsuri nu sunt concepute prin prisma unei politici adecvate, propunerile nu vor avea ca rezultat politici ale UE de tipul „Next Generation” în domeniul turismului și al transporturilor. Dimpotrivă, măsurile propuse ar putea duce la creșteri semnificative ale costurilor de reglementare pentru întreprinderile din UE, atât mari, cât și mici, și ar putea afecta competitivitatea acestora față de companiile de transport și turism din afara UE situate în apropierea frontierelor UE, punând astfel în pericol locurile de muncă din UE în aceste sectoare. Regiunile UE care depind în mare măsură de turism ar fi, prin urmare, deosebit de grav afectate. Prin urmare, o nouă abordare de tip „Next Generation” ar trebui să acorde atenție impactului acestui pachet legislativ din punct de vedere al costurilor pentru ecosistemele europene de transport și turism și să garanteze că competitivitatea lor (internațională) nu va avea de suferit. Numai astfel se poate garanta ocuparea forței de muncă și competitivitatea în Europa, evita relocarea emisiilor de dioxid de carbon și garanta succesul noii abordări „Next Generation”.

4. Un început bun: o nouă sensibilizare la nivelul UE

4.1. Ar trebui garantată o flexibilitate deplină în utilizarea cadrului temporar privind ajutoarele de stat până la sfârșitul anului 2022, iar programul SURE, care are un rol important în combaterea șomajului, ar trebui să fie operațional pentru aceeași perioadă. Cu toate acestea, actorii sociali și organizațiile IMM-urilor ar trebui să fie implicați într-o măsură mai mare, astfel încât pachetul să răspundă așteptărilor în ceea ce privește impactul și eficacitatea.

4.2. Acestea fiind spuse, este în continuare urgent ca pentru schemele de lichidități, cele financiare și de recapitalizare disponibile pentru întreprinderile mici și IMM-urile din sectorul HORECA să se intervină la nivelul politicilor pentru extinderea acestor măsuri și programe până la sfârșitul perioadei 2022-2023.

4.3. Împreună, PNRR transmise și noul cadru financiar multianual (2021-2027) necesită un sistem consolidat și armonizat de metodologii comune și schimburi de practici în materie de politică (inclusiv semestrul european), pentru a garanta redresarea economică simetrică necesară la nivelul UE, concurența loială între actorii publici și privați, în special restaurantele și IMM-urile din sectorul HORECA, la nivel național/regional/local, convergența socială și incluziunea.

4.4. PNRR vor stabili modalitatea de alocare și de cheltuire a fondurilor la termenele existente. În funcție de statul membru al UE, turismul se supune fie unor măsuri specifice sectorului, care vizează modernizarea acestuia, fie unor măsuri orizontale relevante pentru toate sectoarele. Din aceste motive, am elaborat un cadru pe termen scurt-mediu/lung, cu patru piloni principali în materie de politici, pe care ne vom baza concluzia și recomandările finale:

4.5. PILONUL I: Lichiditate, redresarea ocupării forței de muncă și restabilirea încrederii întreprinderilor

4.5.1. Întrucât nu există informații clare și actualizate cu privire la impactul preconizat al sprijinului financiar alocat prin programul de redresare al Comisiei Europene în cadrul Fondului european de investiții (FEI) asupra microîntreprinderilor și IMM-urilor, CESE își exprimă îngrijorarea și propune: — instituirea unui grup operativ care să supravegheze punerea în aplicare a măsurilor de redresare, în special a celor destinate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici din sectorul turismului și al transporturilor; — monitorizarea PNRR pentru a se vedea dacă au fost incluse reforme legate de sectorul turistic; — crearea unui mecanism al UE de monitorizare a furnizării de sprijin microîntreprinderilor și IMM-urilor în contextul actualului cadru financiar multianual (2021-2027); — stabilirea unei linii bugetare specifice a UE pentru turism, care să reflecte atât importanța, cât și nevoile acestui ecosistem în perioada următoare crizei provocate de pandemia de COVID-19; — punerea în aplicare a unor sisteme de alertă timpurie și prin care să se acorde o a doua șansă întreprinderilor mici din turism și din sectorul transporturilor și a unui nou program în materie de solvabilitate, ușor de utilizat pentru IMM-uri; — aceste inițiative și propuneri diferite ar trebui reunite în cadrul unei „Alianțe europene a turismului”, care să permită o mai bună abordare țintită a problemelor, precum și a soluțiilor și a finanțării. CESE va contribui prin implicarea sa în discuțiile și lucrările acestei alianțe.

4.6. PILONUL II: Rețele de date și de cunoștințe, pregătire, sănătate și siguranță, atenuarea riscurilor

4.6.1. Turismul are impact asupra economiei, a mediului natural și construit, asupra populației locale din locurile vizitate și asupra vizitatorilor înșiși. Politicile privind un turism mai durabil și valorificarea potențialului acestuia de a contribui la atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă sunt îngreunate de lipsa statisticilor privind durabilitatea turismului. Dacă durabilitatea este o prioritate în sectorul turismului, și măsurarea ei trebuie să devină o prioritate.

4.6.2. Organizația Mondială a Turismului (OMT), în colaborare cu Divizia de Statistică a Națiunilor Unite, ajută țările și instituțiile cu rol de lider în domeniu să dezvolte un cadru statistic pentru măsurarea durabilității turismului. Agențiile internaționale subliniază necesitatea tot mai accentuată de a măsura durabilitatea turismului în toate dimensiunile sale – economică, socială și de mediu – iar UE ar putea contribui cu experiențele sale naționale și ar putea stabili standarde armonizate în acest sens.

4.7. PILONUL III: Parcursuri de tranziție pe termen mediu/lung:

4.7.1. Strategia industrială a UE trebuie să accelereze și mai mult tranziția verde și tranziția digitală și să sporească reziliența ecosistemelor industriale ale UE, în cadrul cărora microîntreprinderile și IMM-urile reprezintă o componentă esențială, în special în sectorul turismului și al transporturilor. Crearea în comun a unor „parcursuri de tranziție” pentru turism împreună cu organizațiile societății civile, partenerii sociali, toate autoritățile publice și autoritățile de reglementare ar trebui să fie însoțită de o abordare cuprinzătoare, necesară pentru compararea scenariilor sustenabile și pentru regândirea soluțiilor de politică în domeniul turismului, HORECA și al transporturilor la nivelul UE, precum și la nivel național și regional.

4.8. PILONUL IV: Guvernanță și resurse : rolul organizațiilor societății civile în politicile din domeniul turismului și al transporturilor durabile în cadrul instrumentului NextGenerationEU (PNRR).

4.9. Comisia Europeană a stabilit șapte inițiative emblematice, pentru care încurajează statele membre ale UE să propună investiții și reforme. Mai multe dintre aceste inițiative emblematice, precum cele menționate mai jos, ar putea conduce la investiții în turism: — renovarea: renovarea infrastructurii turistice pentru a-i îmbunătăți performanța energetică (clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero), accesibilitatea și gestionarea resurselor și dezvoltarea de modele de afaceri circulare (de exemplu, pentru gestionarea alimentelor și a deșeurilor) și investiții directe străine/din partea UE sustenabile; — reconversia și perfecționarea profesională: formarea antreprenorilor din domeniul turismului, în special a microîntreprinderilor, a lucrătorilor și a responsabililor de destinații, în sprijinul tranziției verzi și al celei digitale; — modernizarea: sprijinirea digitalizării administrațiilor publice responsabile pentru politica din domeniul turismului și promovarea partajării de date între administrațiile publice, responsabilii de destinații și întreprinderi; — reîncărcarea și alimentarea: investiții în mobilitatea curată și îmbunătățirea conectivității cu destinațiile turistice, în special cu principalele puncte de interes turistic (de exemplu, transport pe apă, autobuze, transport în comun); — introducerea unei componente specifice referitoare la turism în proiectele TEN-T (coridoarele europene de transport) va permite luarea în considerare a caracteristicilor acestuia.

4.10. Statele membre și instituțiile UE vor avea nevoie de un cadru solid de parteneriat cu partenerii europeni/naționali/regionali și sociali (dialog social). Organizațiile UE/naționale și organizațiile societății civile, precum și alte părți interesate vor fi invitate să joace un rol proactiv și cu valoare adăugată la toate nivelurile (pe lângă faptul că vor fi implicate pe deplin în semestrul european, supravegherea pieței etc.), cu unele obiective comune pe termen lung, termene comune și o nouă convergență economică pentru asigurarea incluziunii sociale. Este nevoie urgent de planificare în avans și de măsuri bazate pe o reevaluare riguroasă, o agendă concretă comună în materie de politici și angajamente naționale, cu scopul de a dezvolta un model de afaceri mai sustenabil, mai atractiv și mai interconectat în domeniul turismului și al transporturilor, care să fie adecvat noii cereri de pe piața globală și noilor stiluri de viață.

Bruxelles, 23 februarie 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) Comunicarea Comisiei cu titlul „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” – COM (2020) 456 final, sprijinul acordat prin politica de coeziune pentru perioada 2021-2027, precum și un pachet de măsuri sanitare și de siguranță, de exemplu politica de vaccinare, certificatul digital al UE privind COVID, standardul european privind marca europeană de siguranță privind COVID-19 în domeniul turismului și altele.

(2) https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/digitalisation-and-safety-for-tourism?p_l_back_url=%2Fsearch%3Fq%3Dtourism

(3) Principalele domenii de interes în ce privește „tranziția turismului” pentru organizațiile de microîntreprinderi și părțile interesate în sens mai larg sunt următoarele: un sector turistic mai verde (turism circular, turism accesibil tuturor, mobilitate neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon, cunoștințe privind sustenabilitatea, consum durabil), digitalizarea (analiza datelor și management bazat pe date în timp real, turism digital indiferent de sezon și experiențe virtuale, destinații accesibile prin tehnologie, transformarea modurilor de creare în comun a valorii, capacitarea furnizorilor de servicii turistice și a consumatorilor în domeniul digital, precum și accesul la cunoștințe în acest domeniu) și reziliența (capacitatea de adaptare a sectorului turistic la lumea în schimbare, perfecționarea personalului și garantarea locurilor de muncă de calitate în sectorul turistic, guvernanța destinațiilor pentru a sprijini bunăstarea tuturor, sprijin prin aport de capital, accesibilitatea și impactul social al turismului asupra schimbărilor climatice, îmbătrânirea populației și decalajul digital).

(4) Alte sarcini ale ombudsmanului/autorității: să monitorizeze activitățile statelor membre legate de planurile lor naționale de redresare și reziliență pentru a evalua dacă reformele legate de turism au fost puse în aplicare în mod coerent, să monitorizeze aplicarea principiului „a doua șansă” și „sistemele de alertă timpurie” pentru turism și întreprinderile mici de transport și a unui nou program în materie de solvabilitate, ușor de utilizat pentru IMM-uri, precum și să creeze condițiile pentru o linie bugetară dedicată turismului, reflectând atât importanța acestui ecosistem, cât și nevoile sale în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19.

(5) Acțiuni: restructurarea capitalului împrumutat, consolidarea capacităților de agregare și de formare de clustere ale microîntreprinderilor, promovarea capitalului propriu și acordarea de stimulente fiscale investitorilor privați, precum și sprijinirea mecanismelor de alertă timpurie pentru întreprinderile mici expuse riscului de insolvență.

(6) Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un Cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace (JO C 153, 2.5.2018, p. 1).

(7) M.S. Regina Máxima, în calitatea sa de avocat special al Secretarului General al ONU pentru finanțarea favorabilă incluziunii pentru dezvoltare (UNSGSA), a ținut un discurs la summitul G20 de la Roma din 31 octombrie 2021, www.unsgsa.org

(8) Parteneriatul global pentru incluziune financiară este o platformă incluzivă care reunește toate țările G20.

(9) JO C 429, 11.12.2020, p. 219.

(10) Cadrul de la Sendai al ONU pentru reducerea riscurilor de dezastre pentru perioada 2015-2030; Rețeaua de cunoștințe a IMM-urilor și centrele demonstrative de pregătire, https://www.europeansmeacademy.eu/news/improving-preparednes-response-to-eu-natural-and-man-made-disasters

(11) Directiva (UE) 2015/2302 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind pachetele de servicii de călătorie și serviciile de călătorie asociate (JO L 326, 18.6.2010, p. 1).

(12) Grupul de reflecție al Parlamentului European, Relaunching transport and tourism in the EU after COVID-19 (Relansarea transportului și turismului în UE după COVID-19), februarie 2021.

(13) Aceasta a afectat cel mai grav întreprinderile mici și lucrătorii independenți din cadrul lanțurilor valorice și de aprovizionare respective, precum și lucrătorii, societățile și capacitățile de reziliență ale acestora.