RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 13.7.2009 
SEC(2009) 975 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru 
 
Propunerea de 
 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
 
de modificare a directivelor privind cerin țele de capital în ceea ce prive ște portofoliul de 
tranzacționare, securitiz ările și politicile de remunerare 
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
   
[COM(2009) 362 final] 
[SEC(2009) 974 final] 
 
RO 2   RO 1. C ONTEXT  
Criza financiar ă a suscitat un vast efort la nivel european și internațional (G20, Forumul 
pentru stabilitate financiar ă, Comitetul de la Basel) pentru identificarea cauzelor problemelor 
și elaborarea unor politic i eficiente pentru solu ționarea acestora. În anii de înflorire a 
economiei care au precedat tulbur ările, institu țiile de credit și-au asumat într-un mod agresiv 
riscuri care s-au dovedit a fi insu ficient luate în calcul în cerin țele de capital, în special în ceea 
ce privește riscurile aferente portofoliului de tranzac ționare. Pentru a- și majora fondurile 
proprii pân ă la un nivel considerat  adecvat de participan ții de pe pia ță, băncile au fost nevoite 
să caute noi capitaluri într-un mediu economic dificil care, la rândul s ău, le-a obligat s ă își 
înăsprească condițiile de creditare, exacerbând tendin țele ciclice negative din economia real ă.  
Comisia a abordat un alt aspect al tendin ței marcate de asumare a unor riscuri agresive, 
publicând o recomandare privind polit icile de remunerare în sectorul serviciilor financiare, în 
care explic ă rolul pe care l-au jucat aceste mecan isme în accelerarea crizei financiare1. 
Comunicarea Comisiei2 care înso țește aceast ă recomandare prevede o serie de m ăsuri 
suplimentare pentru o implementare mai eficient ă, invocând necesitatea de a modifica 
directivele privind cerin țele de capital3 (CRD) pentru a include în mod explicit politicile de 
remunerare ale b ăncilor și ale societ ăților de investi ții și legătura acestora cu administrarea 
riscurilor în sfera supravegherii pruden țiale prevăzute de directiv ă. 
2. C ONSULTAREA P ĂRțILOR INTERESATE  
– Comisia a discutat posibilit ățile de îmbun ătățire a textului legislativ actual în cadrul 
grupului de lucru pentru CRD, ai c ărui membri sunt numi ți de Comitetul Bancar European 
și care s-a reunit de trei ori în prim ăvara acestui an. 
În perioada 25 martie – 29 aprilie 2009 a avut loc o consultare public ă online privind proiectul 
de revizuiri propuse ale prevederilor re feritoare la portofoliul de tranzac ționare și securitizare. 
În general, comentariile au sp rijinit obiectivele proiec telor de propuneri ale Comisiei. În ceea 
ce privește tratamentul propus al activit ăților legate de port ofoliul de tranzac ționare și al 
activităților de securitizare, de-a l ungul proiectului Comisia a urm ărit și a participat la 
lucrările forumurilor interna ționale, în special ale Comitetului de la Basel.  
În perioada 29 aprilie – 6 mai 2009, a avut loc o consultare public ă online separat ă pe tema 
proiectului de propunere privind dispozi țiile referitoare la politicile de remunerare. S-au 
primit dou ăzeci și trei de r ăspunsuri de la o mare varietate de p ărți interesate, inclusiv din 
sectorul bancar, al asigur ărilor și al administr ării activelor, din partea autorit ăților naționale de 
supraveghere și de reglementare, precum și a sindicatelor muncitorilor.  
                                                 
1 Recomandarea Comisiei privind politicile de remunerare în sectorul serviciilor financiare 
[C(2009)3159/2]. 
2 Comunicarea Comisiei care înso țește Recomandarea Comisiei de completare a Recomand ărilor 
2004/913/CE și 2005/162/CE în ceea ce prive ște regimul de remunerare a directorilor societ ăților cotate 
și Recomandarea Comisiei privind politicile de re munerare în sectorul serviciilor financiare 
[COM(2009) 211/2]. 
3 Și anume Directiva 2006/48/CE privind ini țierea și exercitarea activit ății instituțiilor de credit și 
Directiva 2006/49/CE privind rata de adecvare a capitalului întreprinderilor de investi ții și al institu țiilor 
de credit. 
 
RO 3   RO 3. D EFINIREA PROBLEMEI  
3.1. Cerin țe de capital pentru portofoliul de tranzac ționare 
Instituțiile de credit și societățile de investi ții (instituțiile) își pot calcula cerin țele de capital 
pentru riscul de pia ță pe baza modelelor interne de valoare la risc (VAR), potrivit anexei V la 
Directiva 2006/49/CE. Riscul de pia ță este riscul de pierderi datorate fluctua țiilor prețurilor 
instrumentelor financiare din portofoliul de tranzac ționare, acesta cuprinzând instrumentele 
deținute în scopul revânz ării pe termen scurt sau pentru  acoperirea altor instrumente 
financiare de ținute în scopul revânz ării pe termen scurt. Potrivit prevederilor actuale, 
modelele VAR ale institu țiilor trebuie s ă furnizeze o evaluare a pierderilor care s ă nu fie 
depășite, cu un interval de încred ere de 99%, pentru o perioad ă de deținere de 10 zile. 
Modelele VAR se bazeaz ă însă pe perioade scurte de date istorice, care nu pot surprinde 
episoadele importante de criz ă a pieței. În plus, ipoteza unor randamente independente pe care 
se bazeaz ă modelele VAR nu a fost confirmat ă în momentele de criz ă a pieței, când corel ările 
dintre factorii de risc au crescut. Prin urmare, cerin țele de capital determinate prin utilizarea 
modelelor VAR nu au fost suficient de r obuste pentru a absorbi pierderile poten țiale aferente 
portofoliului de tranzac ționare și au contribuit la o administ rare a riscurilor nesatisf ăcătoare. 
Fluctuațiile poziției capitalului care au rezultat au exacerbat caracterul pr ociclic al activit ăților 
de împrumut și de investi ții ale băncilor, cu consecin țe negative pentru economia real ă. 
Pierderi suplimentare au fost cauzate de faptul c ă cerința de capital pentru portofoliul de 
tranzacționare pentru acoperirea riscul ui de nerambursare nu surprinde în acest moment riscul 
de migrare a evalu ării creditului4 și de absen ța unei metode de modela re interne robuste în 
ceea ce prive ște riscul de nerambursare și riscul de migrare aferente pozi țiilor din securitizare 
din portofoliul de tranzac ționare. 
3.2. Cerin țe de capital pentru pozi țiile din resecuritizare 
Anexa IX partea 4 la Directiva 2006/48/CE pr evede ponderile de risc pentru determinarea 
cerințelor de capital pentru pozi țiile din securitizare din afara portofoliului de tranzac ționare 
al băncilor. În majoritatea cazurilor, b ăncile determin ă cerințele de capital pentru pozi țiile din 
securitizare prin referire la ratingul extern al acestor pozi ții. Cu toate acestea, în prezent nu se 
operează nicio distinc ție între pozi țiile din securitizare normale și pozițiile din resecuritizare 
care au ca active suport alte pozi ții din securitizare. În consecin ță, cerința de capital pentru 
pozițiile din resecuritizare nu reflect ă în mod adecvat riscul ma i ridicat pe care acestea îl 
prezintă în compara ție cu securitiz ările „normale”.  
În aprilie 2008, FMI a estimat c ă pierderile marcate la pia ță din obliga țiuni de tip CDO 
(Collateralized Debt Obligations ) aferente valorilor mobiliare americane garantate cu credite 
ipotecare de tip sub-prime  și alt-A  suportate de zona euro și de băncile britanice se ridicau la 
32 de miliarde de USD, pierderile b ăncilor ridicându-se la nivel global la 153 de miliarde de 
USD5, în ipoteza unei pierderi medii de 60% pentru aceste instrumente fa ță de anul precedent. 
Deteriorarea situa ției capitalului b ăncilor determinat ă de pierderile datorate resecuritiz ărilor a 
agravat caracterul prociclic al activit ății de împrumut a b ăncilor, cu consecin țe negative 
pentru economia real ă. 
                                                 
4 Riscul de pierderi cauzate de sc ăderi ale ratingului de credit. 
5 FMI, Containing Systemic Risks and Restoring Financial Soundness , raport privind stabilitatea 
financiară la nivel mondial, aprilie 2008. 
 
RO 4   RO 3.3. Publicarea de informa ții referitoare la riscurile securitiz ării 
Anexa XII la Directiva 2006/48/CE prevede cerin țele referitoare la informa țiile pe care 
băncile trebuie s ă le publice cu privire la pozi țiile lor de risc, cu condi ția ca acestea s ă aibă un 
caracter material. Anexa cuprinde o sec țiune dedicat ă riscurilor din securitizare, îns ă în 
prezent ea se refer ă numai la informa țiile privind riscurile di n securitizare aferente 
portofoliului bancar, nu portofoliului de tranzac ționare. 
Pe măsură ce numărul băncilor care raportau pierderi din ce în ce mai mari aferente pozi țiilor 
din securitizare a crescut, încrederea pie ței în stabilitatea b ăncilor a sc ăzut tot mai mult.  
3.4. Scheme de remunerare 
Evaluarea impactului care înso țea recenta recomandare a Comisiei privind politicile de 
remunerare în sectorul serviciilor financiare a examinat în detaliu deficien țele mecanismelor 
de remunerare aplicabile în se ctorul serviciilor financiare și a explicat rolul pe care aceste 
mecanisme l-au jucat în accel erarea crizei financiare6. S-a arătat că aceste deficien țe erau 
legate de structura pol iticilor de remunerare și de sistemele de guvernare corporatist ă 
neadecvate. În plus, riscuril e pe care acestea le genereaz ă pentru institu ții și, mai general, 
pentru stabilitatea financiar ă nu făceau obiectul unei supravegheri adecvate de c ătre 
autoritățile de supraveghere.  
Întrucât o recomandare nu este un instrument ob ligatoriu din punct de vedere juridic, este 
justificată adoptarea, în contextul supravegherii pruden țiale, a unui instrument comunitar 
obligatoriu care s ă întărească rolul autorit ăților de supraveghere și să le abiliteze în vederea 
evaluării schemelor de remunerare ale anumitor institu ții financiare reglementate într-un 
context mai larg de administrare s ănătoasă a riscurilor, astfel încât obiectivele politice s ă 
poată fi atinse într-un m od mai eficient. Exist ă de asemenea posibilitatea ca în absen ța unei 
legislații comunitare obligatorii s ă aibă loc un arbitraj reglementar, dac ă societățile aleg să își 
transfere activit ățile în locuri unde nu se aplic ă recomandarea.  
4. O BIECTIVE  
Obiectivul global al acestei ini țiative este de a conso lida eficacitatea reglement ării capitalului 
băncilor din UE, asigurat ă în prezent prin directivele privind cerin țele de capital, și de a limita 
eventualele efecte prociclice exces ive asupra economiei reale, men ținând în acela și timp 
poziția competitiv ă a sectorului bancar european. Acest obiectiv  se traduce în urm ătoarele 
patru obiective strategice generale:  
– creșterea stabilit ății financiare, 
– îmbunătățirea protec ției intereselor creditorilor, 
– asigurarea competitivit ății internaționale a sectorului  bancar din UE, 
– reducerea caracterului procicli c al sistemului financiar. 
În lumina problemelor subliniate, au  fost identificate zece obiective opera ționale pentru 
soluționarea cauzelor acesto ra. Realizarea efectiv ă a acestor obiective opera ționale ar trebui s ă 
contribuie la atingerea obi ectivelor specifice pe te rmen mai lung care vizeaz ă creșterea 
caracterului adecvat și reducerea caracterului  prociclic al cerin țelor de capital, eliminarea 
situațiilor de arbitraj reglementar, consolidarea administr ării riscurilor b ăncilor, îmbun ătățirea 
                                                 
6 Pentru o descriere și o analiz ă mai aprofundate ale problemelor, a se vedea evaluarea impactului care 
însoțește recomandarea [SEC(2009) 580]. 
 
RO 5   RO înțelegerii de c ătre investitori a profilului de risc al b ăncilor și creșterea clarit ății juridice. 
Toate acestea ar trebui s ă faciliteze realizarea obiec tivelor strategice generale.  
5. O PțIUNI DE POLITIC Ă, EVALUAREA IMPACTULUI șI COMPARA țIE 
În total au fost elaborate paisprezece op țiuni strategice diferite, eval uate din punctul de vedere 
al impactului și comparate în vederea solu ționării problemelor identificate în analiz ă. În 
această secțiune sunt descrise efectele preconizate ale m ăsurilor de politic ă din fiecare 
domeniu. 
5.1. Portofoliul de tranzac ționare 
În ceea ce prive ște cerințele de capital pentru po rtofoliile de tranzac ționare ale b ăncilor se vor 
introduce modific ările de mai jos, pentru a r ăspunde diverselor probleme: 
– Adăugarea la modelul VAR obi șnuit a unei cerin țe de capital adi ționale bazate pe un model 
VAR în situa ție de criz ă. Dat fiind contextul actual, se estimeaz ă că această modificare 
aproape va dubla cerin țele de capital pentru portofoliul de tranzac ționare.  
– Extinderea cerin ței existente pentru riscul de ne rambursare aferent portofoliului de 
tranzacționare pentru a surpri nde pierderile care nu țin de încălcarea obliga țiilor de plat ă de 
către emitent, de exemplu, sc ăderile ratingurilor,  pentru a solu ționa în special problema 
legată de faptul c ă pierderile din titlurile de crean ță tranzacționate cel mai adesea nu au 
implicat în realitate o înc ălcare a obliga țiilor de plat ă de către emiten ți. Impactul general al 
acestei modific ări a cerin țelor de capital va depinde de modul în care se vor adapta 
portofoliile b ăncilor, în termeni de compozi ție, la mediul post-criz ă. 
– Stabilirea cerin ței de capital pentru pozi țiile din securitizare din portofoliul de 
tranzacționare pe baza ponderilor (simple) de risc existente deja pentru portofoliul bancar, 
soluționând dificult ățile metodologice ale model ării.  
Această sporire a caracterului adecvat al cerin țelor de capital bancar are o importan ță esențială 
pentru stimularea stabilit ății financiare și reducerea la minimum a oric ăror tendin țe prociclice 
excesive ale sistemului financiar.  
5.2. Resecuritiz ările 
Cerințele de capital pentru pozi țiile din resecuritizare ale b ăncilor vor fi sporite. Conform 
strategiei elaborate de Comitetul de la Basel, pentru fiecare clas ă de rating al creditului, 
pozițiilor din resecuritizare li se va atribui o pondere de risc mai mare decât altor pozi ții din 
securitizare, aceste ponderi de risc mai ridicate fiind stabilite în func ție de riscul mai ridicat de 
pierderi datorate deprecierii neprev ăzute.  
Pentru resecuritiz ările extrem de complexe, pro punerile vor spori atât cerin țele referitoare la 
diligența necesară, cât și procesul de supraveghere pentru respectarea acestora.  Autoritățile de 
supraveghere vor trebui s ă determine pe o baz ă regulată dacă au fost respectate standardele 
referitoare la diligen ța necesar ă pentru investi ții în anumite tipuri de resecuritiz ări foarte 
complexe – identificate în prealabil de Comitetul Supraveghetorilor Bancari Europeni (CEBS). Pentru aceste instrumente,  se va aplica o deducere general ă din cerin ța de capital, cu 
excepția cazului în care b ăncile demonstreaz ă că au fost respectate standardele referitoare la 
diligența necesară. În situațiile în care se identific ă o aplicare inadecvat ă a diligenței necesare, 
instituțiilor li se va interzice s ă investeasc ă în astfel de instrumente în viitor.   
5.3. Publicarea de informa ții referitoare la riscurile securitiz ării 
Cerințele privind publicarea de informa ții vor fi sporite în câteva  domenii precum expunerile 
din securitizare din portofoliul de tranzac ționare și sponsorizarea vehi culelor extrabilan țiere. 
 
RO 6   RO Aceste modific ări vor ameliora în țelegerea de c ătre investitori a profilului de risc al b ăncilor 
și, permițând participan ților de pe pia ță să își exercite func țiile, va consolida motivarea 
băncilor de a asigura administrarea riscurilor. Sarcina administrativ ă suplimentar ă pentru 
sectorul bancar din UE se estimeaz ă a se ridica la 1,3 milioane de EUR pe an și se așteaptă să 
fie suportat ă în principal de institu țiile mari, cu strategii mai avansate de administrare a 
riscurilor. 
5.4. Supravegherea pruden țială a politicilor de remunerare 
Modificările propuse vor impune institu țiilor de credit și societăților de investi ții obligația de 
a avea politici de remunerare comp atibile cu o administrare eficient ă a riscurilor. Principiile 
aplicabile vor fi stabilite în CRD, îns ă vor fi armonizate cu cele stabilite în Recomandarea 
privind politicile de remunerare în  sectorul serviciilor financiare. Liniile directoare cu privire 
la politicile s ănătoase de remunerare elaborate de CEBS  vor fi la rândul lor utile pentru 
aplicarea practic ă a acestei obliga ții. Toate autorit ățile naționale de supraveghere vor putea s ă 
aplice sanc țiuni financiare și nefinanciare societ ăților care nu demonstreaz ă că respectă 
principiile aplicabile într-un mod ad ecvat pentru structura lor intern ă și modelul lor de afaceri.  
Faptul că principiile relevante din recomandare devin obligatorii va spori gradul respect ării 
lor de către societăți. La nivelul întregului  sector, aceasta ar putea avea efecte asupra recrut ării 
sau a men ținerii în func ție a speciali știlor, ceea ce poate avea implica ții negative pe termen 
scurt pentru pozi ția competitiv ă a societ ăților europene. Trebuie subliniat îns ă că o 
implementare mai eficient ă a principiilor aplicabile din recomandare implic ă în schimb 
beneficii pe termen lung pentru sector, gene rate de rezultatele ma i bune în materie de 
administrare a riscurilor și, mai ales, beneficii în sens mai larg datorit ă unui sistem financiar 
mai stabil și mai puțin prociclic.  
5.5. Impactul cumulativ al modific ărilor propuse 
Potrivit estim ărilor, criza actual ă ar putea antrena deterior ări ale activelor în valoare de 1,4 
trilioane de USD pentru b ăncile europene. Aceste pierderi, împreun ă cu consecin țele lor 
negative pentru economia real ă, vor fi suportate, într-o m ăsură variabilă, de diferite grupuri de 
părți interesate, de la ac ționarii institu țiilor financiare pân ă la contribuabili. În lumina 
experienței dobândite, este esen țial să se reexamineze anumite aspecte ale reglement ărilor 
bancare, a șa încât riscul producerii în viitor a unor pierderi de  o astfel de amploare s ă fie 
limitat. Aceast ă limitare a riscurilor consti tuie beneficiul (sau ec onomia de costuri) global și 
cel mai important pe care îl vizeaz ă modificările propuse și compenseaz ă pe deplin costurile 
pe care le implic ă.  
Îmbunătățirile propuse vizeaz ă să consolideze cadrul reprezenta t de directivele CRD, ceea ce 
va duce la practici și stimulente mai eficiente în materie de administrare a riscurilor, cerin țe 
de capital mai adecvate și mai pu țin volatile pentru b ănci și o mai bun ă informare a 
participan ților de pe pia ță cu privire la pozi țiile de risc ale b ăncilor. La nivelul diferitelor 
grupuri de p ărți interesate și al preocup ărilor sistemice, benefici ile estimate ale propunerii 
sunt: 
– Îmbunătățirea cadrului de reglementare a capitalului, sub forma unor cerin țe de capital mai 
adecvate și mai pu țin ciclice, înso țite de cerin țe mai stricte priv ind publicarea de 
informații, ar trebui s ă ofere sectorului bancar al UE  stimulente adecvate pentru 
îmbunătățirea administr ării riscurilor, precum și a guvernan ței interne și a sistemelor și 
procedurilor de control. Astfel s-ar îmbun ătăți nu numai viabilitatea pe termen lung a 
băncilor din UE, ci și poziția lor competitiv ă față de concuren ții internaționali. 
– Modificările propuse vor cre ște eficacitatea monitoriz ării de c ătre autorit ățile de 
supraveghere  a riscurilor la care sunt expuse institu țiile financiare, of erind o mai mare 
 
RO 7   RO claritate juridic ă cu privire la obliga țiile băncilor în materie de administrare a riscurilor 
care decurg din aplicarea unor polit ici de remunerare necorespunz ătoare, eliminând 
situațiile în care ar putea fi necesar arbi trajul reglementar prin faptul c ă li se permite 
băncilor să aplice fie cerin țele de capital pentru portofoliu l bancar, fie pe cele pentru 
portofoliul de tranzac ționare, în func ție de care dintre acestea sunt mai pu țin stricte, și 
raționalizând tratamentul reglementar al pozi țiilor din securitizare din portofoliul de 
tranzacționare al b ăncilor. 
– Protecția creditorilor  băncilor, inclusiv a titularilor de depozite, va fi sporit ă, întrucât 
eficacitatea mai mare a cadrului și a supravegherii sale va c onduce la o reducere a riscului 
de nerambursare al b ăncilor. 
– Împrumut ătorii, inclusiv IMM -urile, vor beneficia de natura mai pu țin ciclică a finanțării 
bancare, care le va permite s ă se angajeze în proiecte profitabile și vitale pentru cre șterea 
economic ă și prosperitate. 
– Este important de subliniat faptul c ă prin îmbun ătățirea caracterului adecvat și reducerea 
caracterului ciclic al cerin țelor reglementare de capital, precum și prin sporirea 
stimulentelor în favoarea administr ării riscurilor pentru institu țiile bancare din UE, 
modificările propuse vor înt ări stabilitatea financiar ă și vor reduce eventualele efecte 
prociclice  excesive ale reglement ărilor bancare, generând i ndirect beneficii substan țiale 
pentru o gam ă largă de părți interesate , printre care angaja ții băncilor (prin îmbun ătățirea 
viabilității financiare a a ngajatorilor), gospod ăriile (de exemplu, prin condi ții de creditare 
mai puțin ciclice și prin restaurarea încrederii în b ănci) și contribuabilii (prin reducerea 
probabilă a operațiunilor de salvare a b ăncilor în viitor).  
Impactul cumulativ global asupra costurilor de  conformare pentru se ctor va fi, potrivit 
estimărilor, determinat în special de costul capital ului care trebuie majorat pentru a respecta 
normele revizuite. În m ăsura în care, ca urmare a planific ării interne a capitalului sau a 
cerințelor agen țiilor de rating, capitalul b ăncilor va dep ăși cerințele reglementare, impactul 
poate fi par țial compensat de aceste rezerve de capital.  
Introducerea propunerilor care au un efect direct asupra volumul ui capitalului pe care b ăncile 
trebuie să îl dețină va trebui s ă fie atent planificat ă, astfel încât s ă se evite sau s ă se atenueze 
eventualele efecte prociclice neinten ționate pe termen scurt asupra ofertei de creditare și 
implicit asupra economiei reale.  
6. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Se preconizeaz ă că modificările propuse vor intra în vigoare în 2011. Modific ările sunt în 
strânsă legătură cu alte prevederi ale CRD, în vigoare  deja din 2007-2008, sa u care vor intra 
în vigoare dup ă revizuirile CRD deja adoptate de Consiliu și de Parlamentul European în 
2009 sau a c ăror adoptare este prev ăzută de Comisie în cursul anului 2009.  
Evaluarea progreselor în direc ția îndeplinirii obiectivelor strategice specifice va fi facilitat ă de 
participarea Comisiei în cadrul grupului de lucru al Comitetului de la Basel și al grupului 
operativ comun pentru impactul noului cadru de reglementare a capitalului instituit de BCE și 
CEBS, care monitorizeaz ă dinamica situa ției capitalului bancar în cadrul Basel II la nivel 
mondial, respectiv la nivelul UE.