RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 7.5.2008 
SEC(2008) 574 final 
  
Recomandare de 
DECIZIE A CONSILIULUI 
de abrogare a Deciziei 2005/694/CE privind existen ța unui deficit excesiv în Italia 
(prezentat ă de Comisie) 
RO 2   RO EXPUNERE DE MOTIVE  
1. CONTEXT  
Articolul 104 din Tratat stabile ște obligația statelor membre de a evite deficitele excesive și 
prevede o procedur ă pentru identificarea și corectarea acestora. Procedura aplicabil ă 
deficitelor excesive (PDE) este men ționată, de asemenea, în Regul amentul (CE) nr. 1467/97 
al Consiliului privind „accelerarea și clarificarea aplic ării procedurii de deficit excesiv”1, care 
face parte din Pactul de stabilitate și creștere. În conformitate cu ar ticolul 104 alineatul (2) din 
Tratat, Comisia trebuie s ă monitorizeze respectarea disciplinei bugetare pe baza a dou ă 
criterii, și anume: (a) dac ă raportul dintre deficitul public planificat sau real și produsul intern 
brut depășește valoarea de referin ță de 3% din PIB (cu excep ția cazului în care raportul s-a 
diminuat în mod semnificativ și constant și atinge un nivel apropiat  de valoarea de referin ță, 
sau depășirea valorii de referin ță este excep țională și temporar ă, iar respectivul raport se 
menține aproape de valoarea de referin ță); și (b) dac ă raportul dintre datoria public ă și 
produsul intern brut dep ășește valoarea de referin ță de 60% din PIB (cu excep ția cazului în 
care acest raport se diminueaz ă suficient și se apropie de valoarea de referin ță într-un ritm 
satisfăcător). 
În conformitate cu Protocol ul privind procedura aplicabil ă deficitelor excesive anexat la 
Tratat, Comisia furnizeaz ă datele privind punerea în ap licare a PDE. În cadrul aplic ării acestui 
Protocol, statele membre trebuie s ă transmită datele privind deficitele și datoriile publice și 
variabilele conexe, de dou ă ori pe an, înainte de 1 aprilie și respectiv 1 octombrie, în 
conformitate cu articolul 4 din Regul amentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului2,3.  
La 7 iunie 2005, Comisia a ini țiat PDE pentru Italia prin adop tarea unui raport în conformitate 
cu articolul 104 alineatul (3), pe baza unui deficit public gene ral de 3,1% din PIB și a unei 
datorii publice de 106 - 107% din PIB atât în 2003, cât și în 2004.4 La 28 iulie 2005, Consiliul 
a decis, pe baza unei recomand ări a Comisiei, c ă în Italia exist ă un deficit excesiv în 
conformitate cu articolul 104 alineatul (6)5. În acela și timp, pe baza unei alte recomand ări a 
Comisiei, Consiliul a adresat Italiei recomand ări în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) 
în vederea solu ționării situației de deficit excesiv, cel târziu pân ă în 20076. Autorităților 
italiene le-au fost adresa te. în mod specific, urm ătoarele recomand ări: să implementeze 
riguros bugetul pentru anul 2005; s ă ia măsurile necesare pentru a garanta o reducere 
cumulativ ă a deficitul ajustat ciclic, f ără a include m ăsurile cu caracter excep țional și alte 
măsuri temporare, de cel pu țin 1,6% din PIB în perioada 2006-2007 fa ță de nivelul din 2005, 
cu realizarea, în 2006, a unei corec ții de cel pu țin jumătate din nivelul stabilit. În plus, 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174, 
7.7.2005, p. 5). 
2 JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005 
(JO L 337, 22.12.2005, p. 1). 
3 Cea mai recent ă notificare a Italiei poate fi g ăsită la: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 SEC(2005) 750. În urma unor revi zuiri succesive, deficitul public gene ral este în prezent raportat la 
3,5% din PIB atât în 2003 cât și în 2004. Pentru aceia și ani, rata datoriei a fost revizuit ă și diminuat ă la 
aproximativ 104% din PIB, în principal datorit ă unei valori nominale a PIB estimate a fi mai ridicat ă în 
prezent. 
5 JO L 266, 11.10.2005, p. 57. 
6 Toate documentele privind PDE pentru Italia pot fi g ăsite la urm ătoarea adres ă: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
RO 3   RO autorităților italiene li s-a recomandat s ă asigure diminuarea suficient ă a ratei datoriei publice 
brute și apropierea acesteia de valoarea de referin ță într-un ritm satisf ăcător, în conformitate 
cu corectarea deficitului excesiv, prin restabil irea, pe termen mediu, a unui nivel adecvat al 
excedentului primar. Pe lâng ă aceasta, autorit ăților italiene li s-a recomandat s ă acorde o 
atenție special ă altor factori în afar ă de necesarul net de finan țare, precum opera țiunile în 
afara bugetului, care contribuie la modificarea  nivelurilor datoriilor. În plus, Consiliul a 
solicitat autorit ăților italiene s ă se asigure c ă o reducere a deficitului ajustat ciclic cu cel pu țin 
0,5% din PIB pe an dup ă corectarea deficitului excesiv, f ără a include m ăsurile cu caracter 
excepțional și alte măsuri temporare, sus ține consolidarea bugetar ă spre pozi ția pe termen 
mediu a finan țelor publice aproape la nivelul balan ței sau peste acest nivel. 
În cele din urm ă, Consiliul a solicitat autorit ăților italiene s ă amelioreze în continuare 
colectarea și prelucrarea datelor publice generale. 
Tabelul 1: Ajustare avizat ă de Consiliu la 28 iulie 2005  
% din PIB, cu excep ția unor dispozi ții 
contrare  2005 2006 2007 
Balanța general ă a administra ției 
publice 
Măsuri temporare  -4,3 
0.4 deficit clar < 4 
- deficit clar < 3 
- 
modificarea balan ței structurale   +1,6 în 2006-2007 fa ță de 2005 (cel 
puțin) 
cel puțin jumătate din aceast ă valoare în 
2006 
m.p.: creștere reală PIB (%)  0 1,5  1,5 
Notă: balanță structural ă = balanță ajustată ciclic, fiind excluse m ăsurile cu caracter excep țional și alte măsuri 
temporare  
Sursa : Recomandare a Consiliului în temeiul articolului 104 alineatul (7), care citeaz ă previziunile din prim ăvara 
2005 ale serviciilor Comisie și care include evalu ări ulterioare  
La 22 februarie 2006, și anume dup ă expirarea termenului limit ă pentru luarea m ăsurilor 
stabilite în recomandarea Consiliului, Comisia a adoptat o comunicare adresat ă Consiliului în 
care se men ționează că acțiunile întreprinse pân ă la acea dat ă de Italia par s ă fie conforme cu 
recomandarea Consiliului și că, deși situația bugetar ă rămânea vulnerabil ă, nu mai erau 
necesare, în acea etap ă, acțiuni suplimentare în cadrul procedurii aplicabile deficitelor 
excesive7. La ședința sa din 14 martie 2006, Consiliul a fost de acord cu aceast ă evaluare. 
În conformitate cu articolul 104 alineatul (12), o decizie a Consiliului privind existen ța unui 
deficit excesiv trebuie abrogat ă, pe baza unei recomand ări a Comisiei, atunci când, în opinia 
Consiliului, deficitul excesiv din statul membru în cauz ă a fost corectat. 
                                                 
7 SEC(2006) 238. 
RO 4   RO 2. EVOLUŢII RECENTE PRIVIND DEFICITUL  
Datele publicate de oficiul na țional de statistic ă la 29 februarie 2008 au  confirmat un deficit 
public general de 3,5% din PIB atât în 2003, cât și în 2004, în urma unor revizuiri succesive 
ale valorii de 3,1% din PIB care a determinat Comisia s ă inițieze o procedur ă aplicabil ă 
deficitelor excesive pentru Italia în  2005. Deficitul pentru cei doi ani men ționați ar fi fost și 
mai ridicat în absen ța măsurilor cu caracter excep țional, și anume cu 1¾% și respectiv 1¼% 
din PIB De la o valoare de ap roximativ 5% din PIB la sfâr șitul anilor `90, excedentul primar a 
scăzut rapid la 1,2% în 2004. În 20 05, când PIB a stagnat, deficitu l public general a atins o 
valoare de 4,2% din PIB, în pofida m ăsurile cu caracter excep țional care au dus la o reducere 
a deficitului de ½%, iar excedentul primar s-a redus aproape la zero. 
Datele raportate de Italia înaintea lunii ap rilie 2008 indic ă faptul că a avut loc o ajustare 
bugetară semnificativ ă în 2006, când deficitul public general a atins 3,4% din PIB8. Această 
cifră este comparabil ă cu obiectivul privind deficitul, st abilit la 3,5% din PIB în versiunea 
actualizat ă din decembrie 2005 a programului de stabilitate9. Deficitul global a fost afectat în 
mod negativ de decizia guvernul ui de a anula datoria societ ății de căi ferate provenit ă în urma 
proiectului de mare vitez ă, care a dus la o cre ștere a deficitului cu 0,9% din PIB. Ajustarea 
nominală de aproximativ 0,9 puncte procentuale din PIB între 2005 și 2006 s-a datorat unor 
venituri spectaculare, al ături de o u șoară scădere a raportului dintre  cheltuielile primare 
curente și PIB, ob ținută grație unui consum intermediar apro ape neschimbat. Acest lucru a 
compensat anularea datoriei societ ății de căi ferate mai sus men ționată. Creșterea substan țială 
a multora dintre venitu ri s-a datorat unui num ăr de măsuri înscrise în legea bugetului pe 2006 
și într-un pachet bugetar suplimenta r adoptat la mijlocul anului. Încas ările de TVA, precum și 
încasările taxelor pe venit pe ntru persoanele fizice și juridice, au crescut cu 0,3 puncte 
procentuale din PIB în fiecare an.  
În 2006 veniturile au crescut cu  1½ puncte procentuale din PIB fa ță de 2005, exceptând 
măsurile cu caracter excep țional, în timp ce cheltuielile au sc ăzut cu mai mult de ¼ puncte 
procentuale din PIB, exceptând m ăsurile cu caracter excep țional. Excluzând m ăsurile cu 
caracter excep țional și pe cele temporare,10 deficitul din 2006 a sc ăzut la 3% din PIB, de la 
valoarea de 4,8% în 2005. 
În 2006, balan ța structural ă, și anume balan ța bugetar ă exceptând varia țiile ciclice și pe cele 
cu caracter excep țional, s-a ameliorat cu 1,7 puncte procentuale din PIB fa ță de 2005, cu mult 
peste cele 0,8 puncte procentuale solicitate în recomandarea Consiliului din iulie 2005 în 
temeiul articolului 104 alineatul (7). 
                                                 
8 Deficitul anului 2006 a fost revizuit și redus de la valoarea de 4,4% din PIB comunicat ă înainte de luna 
aprilie 2008 (Comunicatele de pres ă nr. 55 din 23 aprilie 2007 și nr. 142 din 22 octombrie 2007 ale 
Eurostat). Revizuirea este, în principal, rezultatul unei sc ăderi a cheltuielilor de capital datorate deciziei 
de acordare a ramburs ărilor de TVA, în urma hot ărârii Curții Europene de Justi ție (CEJ) cu privire la 
TVA-ul pentru ma șinile societ ăților comerciale, în anii în care sunt validate cererile depuse și nu în 
2006 așa cum se preconiza ini țial. 
9 Programul, precum și evaluarea acestuia de c ătre Comisie și Consiliu, pot fi g ăsite la: 
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
10 M ăsurile cu caracter excep țional și cele temporare au dus la o cre ștere a deficitului de 0,4% din PIB în 
2006. Pe lâng ă anularea datoriei care a dus la cre șterea deficitului, urm ătoarele tranzac ții sunt 
considerate m ăsuri cu caracter excep țional de reducere a deficitului: vânz ările de bunuri imobiliare 
(0,1% din PIB) și taxele pentru reevaluarea activelor societ ăților comerciale (0,4% din PIB). Prin 
comparație, în versiunea actualizat ă din 2005 a programului de stabilitate s-au prev ăzut măsuri cu 
caracter excep țional de reducere a deficitului bugetar de 0,3% din PIB în 2006. 
RO 5   RO Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în  urma raportului Italiei anterior lunii aprilie 
2008,11 deficitul public general în 2007 a fost de 1,9% din PIB.  Există o probabilitate destul 
de redusă ca orice revizuire ulterioar ă a conturilor publice s ă ducă la o cre ștere a ratei 
deficitului din 2007 la peste 3% din PIB12. 
Deficitul de 1,9% din PIB rapor tat pentru 2007, inclusiv m ăsurile cu caracter excep țional care 
au dus la cre șterea deficitului cu 0,2% din PIB13, este mult mai mic decât 2,8% din PIB, 
valoare care a reprezenta t obiectivul programului de stabilitate din 2006 și care a inclus și 
măsurile cu caracter excep țional de reducere a deficitului cu  0,1% din PIB. Acest rezultat 
superior celui planificat se datoreaz ă efectului pozitiv de baz ă al deficitului din 2006, 
exceptând m ăsurile cu caracter excep țional, care s-a dovedit a fi mai mic cu 1,5 puncte 
procentuale din PIB decât valoarea estimat ă în versiunea actualizat ă din 2006 a programului 
de stabilitate. Punerea în aplicare a m ăsurilor corective adoptate în  cadrul legii bugetului pe 
2007 s-a efectuat în mod efic ient; cu toate acestea, pozi ția de pornire mai favorabil ă a fost, 
într-o anumit ă măsură, neutralizat ă prin efectuarea par țială a unor cheltuieli suplimentare, în 
principal transferuri sociale și cheltuieli de capital, în urma unor  decizii luate în  cursul anului 
2007.  
Ajustarea global ă de 1½ puncte procentuale în 2007 fa ță de 2006 se datoreaz ă, în mare 
măsură, unei cre șteri substan țiale a raportului cheltuieli-PIB, și anume de 1,2 puncte 
procentuale. Revirimentul încas ărilor impozitelor pe venit pentru persoanele fizice și juridice 
a compensat, în mare m ăsură, atât reducerea veniturilor temporare, ca urmare a reevalu ării 
activelor societ ăților comerciale, cât și raportul indirect taxe/P IB, mai ales din cauza 
declinului accizelor pentru produsele petr oliere. Reorientarea sistemului compensa țiilor de 
disponibilizare (TRF) c ătre institutul italian de asigur ări sociale explic ă creșterea de 
aproximativ 0,4 puncte pr ocentuale a acelei p ărți din PIB reprezentate de contribu țiile la 
sistemul de asigur ări sociale.14 În ceea ce prive ște cheltuielile, sc ăderea substan țială a 
cheltuielilor de capita l (cu caracter excep țional) față de 2006 a fost par țial compensat ă de 
creșterea cheltuielilor cu dobânzile. Partea din PIB reprezentat ă de cheltuielile primare 
                                                 
11 Comunicatul de pres ă al Eurostat nr. 54 din 18 aprilie 2008. 
12 Ratele deficitului sunt în general revizuite – ascendent sau descendent – dup ă publicarea primelor 
rezultate în raportul din prim ăvară. În trecut, unele revizuiri au avut rezultate semnificative în Italia. Cu 
toate acestea, diferen ța dintre deficitul curent raportat pentru 2007 și valoarea de referin ță a deficitului 
este destul de mare pentru a sugera c ă orice revizuire nu ar trebui s ă crească valoarea deficitului pentru 
2007 la peste 3% din PIB. 
13 Efectul de cre ștere a deficitului, estimat la 0,2% din PIB, al m ăsurilor cu caracter excep țional din 2007 
este rezultatul m ăsurilor cu caracter excep țional de reducere a deficitului cu 0,2% din PIB, care includ 
încasările din vânz ările de bunuri imobiliare și taxele pentru reevaluarea activelor societ ăților 
comerciale, precum și al măsurilor cu caracter excep țional care au dus la cre șterea deficitului cu 0,4%, 
care au constat în (i) decizia adoptat ă la 31.12.2007 de a anula obliga ția organismelor îns ărcinate cu 
colectarea taxelor s ă efectueze plata c ătre guvern a unei sume reprezentând o parte a taxelor care vor a 
fi colectate în anul urm ător (0,3% din PIB); și (ii) cererile de rambursare depuse de contribuabili ca 
urmare a hot ărârii CEJ cu privire la regimul TVA aplicat de Italia în cazul ma șinilor societ ăților 
comerciale (mai pu țin de 0,1% din PIB). 
14 Legea bugetului pe 2007 prevedea c ă angajatorii cu cel pu țin 50 de angaja ți trebuie s ă reorienteze 
fluxurile sistemelor de compensa ții de disponibilizare ( Trattamento di Fine Rapporto  – TFR) pe care 
angajații decid s ă nu le transfere unor sisteme de pensii private c ătre un nou sistem înfiin țat în cadrul 
institutului italian de asigur ări sociale ( Istituto Nazionale della Previdenza Sociale  - INPS). Fluxurile 
acumulate în cadrul noului sistem INPS sunt înre gistrate ca venituri publice care reduc deficitul, îns ă 
datoriile pe care acestea le genereaz ă pentru guvern, sub form ă de plăți compensatorii de 
disponibilizare, se vor traduce progresiv în cheltu ieli publice suplimentare. Conform previziunilor, 
impactul acestei dispozi ții asupra reducerii deficitului va sc ădea în timp, iar în decurs de 8-9 ani se 
preconizeaz ă că veniturile și cheltuielile suplimentare se vor echilibra. 
RO 6   RO curente s-a diminuat u șor între 2006 și 2007, cre șterea moderat ă a remunera țiilor angaja ților, 
datorată absenței unor arierate importante pl ătite în 2006, fiind, în mare m ăsură, compensat ă 
de creșterea transferurilor sociale, altele decât cele în natur ă. În general, cheltuielile primare 
au scăzut cu aproximativ ¾ puncte pr ocentuale din PIB, în timp ce cheltuielile totale au sc ăzut 
cu aproximativ ¼ puncte procentuale din PIB în 2007.  
În 2007, veniturile au crescut cu 1½ puncte procentuale din PIB fa ță de 2006, exceptând 
măsurile cu caracter excep țional, în timp ce che ltuielile au crescut cu mai mult de ¼ puncte 
procentuale din PIB, exceptând m ăsurile cu caracter excep țional. Exceptând m ăsurile cu 
caracter excep țional și alte măsuri temporare, deficitul din 2007 a fost de 1,7% din PIB. 
Se estimeaz ă că balanța structural ă, și anume balan ța bugetar ă ajustată ciclic excluzând 
măsurile cu caracter excep țional, s-a ameliorat cu aproximativ 1¼ puncte procentuale din PIB 
în 2007. În perioada 2006-2007, corectarea defic itului structural s-a ridicat la 3 puncte 
procentuale din PIB. Acest nivel asigur ă o marjă confortabil ă în compara ție cu nivelul minim 
de 1,6 puncte procentuale prev ăzut în recomandarea Consiliu lui din iulie 2005, în temeiul 
articolului 104 alineatul (7). 
Conform solicit ării adresate în recomandarea Consil iului, în temeiul articolului 104 
alineatul (7), de a ameliora colectarea și prelucrarea datelor p ublice generale, Italia și-a redus 
diferențele statistice. Dezvoltarea administra ției online duce la o mai eficient ă colectare a 
informațiilor legate de opera țiunile bugetare. R ămân totu și câteva lacune , de exemplu o 
diferență semnificativ ă între contribu țiile sociale restante și cele colectate în 2006 și 2007. În 
urma notific ării din cadrul PDE din septembrie 2005, Eu rostat a publicat datele Italiei f ără 
aspecte nerezolvate. 
3. PREVIZIUNI PRIVIND DEFICITUL PENTRU 2008  ŞI PENTRU ANII URM ĂTORI  
În conformitate cu previziunile din prim ăvara 2008 ale serviciilor Comisiei, se prevede o 
creștere a deficitul public general pent ru 2008 la 2,3 % din PIB, cu o cre ștere reală a PIB la 
0,5%. Exceptând m ăsurile cu caracter excep țional și pe cele temporare, de exemplu, încas ări 
din vânzarea de bunuri imobiliare și ultimele tran șe din anumite impozite cu caracter 
excepțional, deficitul din 2008 s-ar men ține totuși sub valoarea de referin ță, la 2,4% din PIB. 
În versiunea actualizat ă din noiembrie 2007 a programului de st abilitate al Ital iei, obiectivul 
oficial în ceea ce prive ște deficitul pentru 2008 era de 2,2% din PIB, incluzând, de asemenea, 
măsurile cu caracter excep țional de sc ădere a deficitului cu apr oximativ 0,1% din PIB. În 
pofida rezultatului superior celui prev ăzut în ceea ce prive ște deficitul pentru 2007, prognoza 
oficială a deficitului pentru 2008 a fost revizuit ă la 12 martie, crescând la 2,4% din PIB, cifr ă 
confirmat ă ulterior în notificarea din apri lie 2008. Revizuirea include o cre ștere mai mic ă a 
PIB-ului real estimat (0,6% în compara ție cu 1,5% din PIB în  versiunea actualizat ă), precum 
și derapaje bugetare. Valorile u șor mai sc ăzute ale deficitului pentru 2008 con ținute în 
previziunile din prim ăvară se explic ă pe baza ipotezei conform c ăreia execu ția bugetar ă a 
investițiilor va continua s ă înregistreze întârzieri . Previziunile de prim ăvară estimeaz ă, de 
asemenea, o sc ădere a cheltuiel ilor cu dobânzile. 
RO 7   RO Un deficit de 2,3% din PIB în 2008, a șa cum a fost anun țat de serviciile Comisiei în 
previziunile de prim ăvară din 2008, ar reprezenta o cre ștere, în termeni nominali, de 
aproximativ ½ puncte procentuale din PIB în compara ție cu 2007, în pofida sc ăderii abrupte a 
cheltuielilor de capital, fapt care reflect ă cheltuielile cu caracter excep țional substan țiale 
acumulate în 2007. Agravarea prev ăzută a deficitului nominal se explic ă nu numai printr-o 
încetinire a cre șterii economice, ci și prin impactul bugetar negativ al bugetului pe 2008, 
precum și printr-o serie de m ăsuri de extindere, unele prev ăzute inițial în 2007, iar altele 
adoptate în primele luni ale lui 2008. Mai concret, bugetul pe 2008 prevede finan țarea 
acordului salarial din sector ul public la nivel local pe ntru perioada 2006-2007, inclusiv 
arieratele datorate (conf orm prognozei oficiale, cheltuielile salariale cresc cu mai mult de 6% 
în 2008 și scad ușor în 2009), diminuarea impozitelor lo cale pe proprietate, venituri mai 
scăzute din cauza deducerii chiriilor și o creștere a ajutoarelor de șomaj. Legea bugetului 
stipulează, de asemenea, o reform ă atât a ratei impozitului pe venit în cazul societ ăților 
(IRES), cât și a impozitelor regionale pe activit ățile de produc ție (IRAP), al c ărei impact 
bugetar, ini țial pozitiv în 2008, va deveni negativ în 2009, înainte de a se neutraliza în cursul 
anilor urm ători. Unele transferuri sociale și investiții suplimentare aprobate în 2007, precum 
și scăderile IRAP prev ăzute în legea bugetului pe 2006, vo r avea un efect bugetar negativ 
întârziat în 2008. Parl amentul a adoptat, în februarie 2008, un num ăr de măsuri de importan ță 
scăzută care implic ă cheltuieli suplimentare și scăderea veniturilor. În  general, în 2008, 
cheltuielile, exceptând m ăsurile cu caracter excep țional, ar trebui s ă crească cu 0,5 puncte 
procentuale din PIB, deoarece diminuarea u șoară a ratei cheltuie lilor cu dobânzile și a 
cheltuielilor de capital, exceptând m ăsurile cu caracter excep țional, va fi compensat ă suficient 
de o creștere a cheltuielilor primare cu rente. Veniturile, exceptând m ăsurile cu caracter 
excepțional, ar trebui s ă scadă cu aproximativ 0,2 puncte procentuale din PIB în 2008. 
În ipoteza unor politici neschimbate, previziunile bugetare pentru 2008 r ămân incerte din 
cauza unor procese judiciare în cu rs, mai ales în ceea ce prive ște nedeductibilitatea IRAP din 
baza de calcul a impozitelor pe  venit. De asemenea, exist ă riscuri legate de  perspectivele de 
creștere economic ă. În plus, rezultatul modific ărilor substan țiale aduse sistemului de 
impozitare a societ ăților duc la incertitudini  considerabile, situa ția putând evolua atât într-un 
sens, cât și în celălalt. 
Pentru 2009, în previziunile de prim ăvară din 2008 ale serviciilor Comisiei, pe baza unui 
scenariu conven țional de men ținere a acelora și politici și de creștere reală a PIB-ului de 0,8%, 
se prevede c ă deficitul public general va cre ște ușor la 2,4% din PIB. Aceast ă creștere 
estimată, destul de modest ă, se datoreaz ă unei sarcini fiscale în sc ădere, în special sc ăderii 
impozitelor pe venit în cazul societ ăților, atât în urma unor m ăsuri discre ționare cât și a fazei 
de recesiune a ciclului ec onomic. Versiunea actualizat ă în noiembrie 2007 a programului de 
stabilitate, viza un deficit de 1,5% din PIB, înso țit de o cre ștere reală a PIB-ului de 1,6%. A șa 
cum se subliniaz ă în avizul Consiliului cu privire la versiunea actualizat ă în 2007 a 
programului de stabilitate al Italiei15, nu se specific ă în program niciun fel de m ăsuri corective 
de natură a susține ajustarea bugetar ă. 
                                                 
15 JO C 49, 22.2.2008, p. 49. 
RO 8   RO Previziunile de deteriorarea a pozi ției structurale în 2008 fa ță de 2007 cu mai mult de 
¼ puncte procentuale din PIB, nu este, în mod cl ar, în conformitate cu nivelul minim de 0,5% 
din PIB al reducerii anuale prev ăzut în Pactul de stabilitate și creștere și reluat în decizia 
Consiliului, în temeiul articolului 104 alineatul (7), dup ă corectarea deficitului excesiv. În 
avizul său cu privire la versiunea actualizat ă în 2007 a programului de stabilitate, care 
prevedea o ameliorare a pozi ției structurale de ¼ puncte procentuale din PIB în 2008, 
Consiliul a constatat c ă balanța structural ă risca să se deterioreze semnificativ în 2008, dac ă 
poziția inițială din 2007, superioar ă așteptărilor, nu va fi men ținută, și a concluzionat c ă este 
posibil ca obiectivul pe termen mediu s ă nu fie atins pân ă în 2011, a șa cum se preconiza în 
program. Prin urmare, Consiliul a solicitat Italiei s ă își consolideze obiectivul bugetar pentru 
2008, în a șa fel încât s ă asigure o ajustare ambi țioasă și să pună ulterior în aplicare 
consolidarea fiscal ă planificat ă, cu măsurile specifice pentru garant area progresului adecvat în 
vederea atingerii obiectivului pe termen  mediu în perioada de programare, și anume pân ă în 
2011. 
4. EVOLUŢIA ŞI PROGNOZA DATORIILOR  
Datele furnizate de oficiul na țional de statistic ă la 29 februarie 2008 indic ă o datorie public ă 
generală de aproximativ 104% din PIB, atât în 2003 cât și în 2004, în urma unor revizuiri 
succesive ale ratei ini țiale de 106-107% din PIB observate  în momentul în care s-a ini țiat PDE 
în cazul Italiei, în principal datorit ă unei estim ări superioare a nivelului PIB-ului. În 2005, 
raportul dintre datorie și PIB a crescut, pentru prima dat ă în zece ani, cu 2 puncte procentuale. 
Excedentul primar nu a avut  aproape nicio contribu ție la reducerea acestuia, în timp ce, 
datorită încetinirii cre șterii economice, rata implicit ă a dobânzii pentru datoriile publice a 
depășit cu mult cre șterea nominal ă a PIB-ului, având un  efect de tip „bulg ăre de zăpadă” 
pronunțat negativ. Rata datoriei  publice a crescut din nou în 2006, în pofida cre șterii 
excedentului primar și a unei reduceri a efectului negativ de tip „bulg ăre de zăpadă” . În acel 
an ajustarea „stoc-fl ux” a avut o influen ță negativă asupra evolu ției datoriilor, în special din 
cauza acumul ării de lichidit ăți pentru finan țarea ramburs ărilor de TVA estimate, ca urmare a 
hotărârii CJE cu privire la TVA-ul pentru ma șinile societ ăților comerciale (a se vedea nota de 
subsol 8). În 2007, raportul  dintre datoria public ă și PIB a sc ăzut cu 2,5 puncte  procentuale, 
până la 104% din PIB, atingând as tfel nivelul din 2004. Acest rezu ltat a fost atins datorit ă 
creșterii excedentului primar, care a dep ășit 3% din PIB. Ajustarea „stoc-flux” a contribuit, de 
asemenea, la diminuarea ratei datoriei, deoarece lichidit ățile statului au fost substan țial reduse 
la sfârșitul anului 2007 fa ță de anul precedent, da t fiind volumul ramburs ărilor de TVA 
solicitate de c ătre contribuabili, care s-a dove dit a fi mult inferior estim ărilor. În plus, 
ajustarea „stoc-flux” din 2007 a beneficiat de o distribu ție de capital din partea unei societ ăți 
deținute de stat (SACE SpA), care s-a ridicat la 0,2% din PIB. 
Reducerea datoriei în perioada 2006-2007, pe baza cre șterii excedentului primar și realizată 
fără operațiuni semnificative în afara bugetului de natur ă a crește nivelul datoriei, pare s ă 
corespund ă corectării deficitului excesiv. Cu toat e acestea, deoarece se estimeaz ă că 
excedentul primar va sc ădea în 2008, iar m ăsurile necesare de cre ștere a acestuia pe termen 
mediu nu au fost specificate, se a șteaptă ca rata datoriei s ă scadă foarte ușor în 2008 și 2009 
(pe baza ipotezei c ă politicile vor r ămâne neschimbate). 
RO 9   RO Previziunile din prim ăvară 2008 ale serviciilor Comisi ei, pe baza ipotezei c ă politicile vor 
rămâne neschimbate, estimeaz ă o continu ă reducere a ratei datoriei publice în 2008 și 2009, 
deși într-un ritm mai lent, din cauza deterior ării excedentului primar și a unei cre șteri 
economice mult încetinite. Riscurile asociate cre șterii economice și evoluțiilor bugetare se 
aplică, de asemenea, raportului dintre datorie și PIB. 
5. CONCLUZII  
Deficitul public general a cres cut de la 3,5% din PIB în 2003 și 2004 la 4,2% din PIB în 2005. 
Acesta a sc ăzut apoi la 3,4% din PIB în 2006 și la 1,9% în 2007, sub valoarea de referin ță de 
3% din PIB. M ăsurile care au dus la reducerea defici tului sunt, în general, de natur ă 
permanent ă. Într-adev ăr, deficitul din 2006 și 2007 ar fi fost mai sc ăzut în absen ța măsurilor 
cu caracter excep țional. Balan ța structural ă, și anume balan ța ajustată ciclic fără a include 
măsurile cu caracter excep țional și alte măsuri temporare, s-a ameliorat cu 3 puncte 
procentuale din PIB în peri oada 2006-2007, mult peste efortu l fiscal minim de 1,6 puncte 
procentuale din PIB recomandat de c ătre Consiliu. În conformitate cu previziunile din 
primăvara 2008 ale serviciilor Comisie, se estimeaz ă că deficitul nominal va cre ște la 2,3% 
din PIB în 2008 (incluzâ nd, în continuare, m ăsurile cu caracter excep țional care se ridic ă la 
0,1% din PIB, în absen ța cărora deficitul ar continua s ă se situeze sub 3% din PIB) și la 2,4% 
din PIB în 2009, pe  baza ipotezei c ă politicile vor r ămâne neschimbate. Aceasta indic ă faptul 
că deficitul a fost adus sub pra gul de 3% din PIB într-o manier ă fiabilă și durabilă. 
După ce, timp de zece ani, rata datoriei publice s-a diminuat treptat pentru a ajunge la o 
valoare de sub 104% din PIB în 2004 (de la mai mult de 121% din PIB în 1994), aceasta a 
crescut cu 2 puncte procentuale din PIB în 2005 și cu încă 0,6 puncte procentuale în 2006. 
Rata datoriei a sc ăzut din nou la 104% din PIB în 2007. Evolu ția ratei datoriei a fost 
semnificativ afectat ă de o opera țiune financiar ă temporar ă din 2006, care a dus la cre șterea 
datoriei și de reversul acesteia în  2007. În lipsa acestei opera țiuni rata datoriei ar fi r ămas 
relativ stabil ă în 2006, având în vedere ameliorarea ex cedentului primar în  conformitate cu 
recomandarea Consiliului. În confor mitate cu previziunile din prim ăvara 2008 ale serviciilor 
Comisiei, în ipoteza c ă politicile vor r ămâne neschimbate, se estimeaz ă că rata datoriei va 
scădea la aproximativ 102½% pân ă în 2009. Se poate considera c ă rata datoriei a sc ăzut în 
conformitate cu corectarea deficitului excesiv în 2007.  
Dintr-o evaluare global ă rezultă că situația deficitului excesiv din Italia a fost corectat ă. În 
consecință, Comisia recomand ă Consiliului s ă abroge decizia sa privind existen ța unui deficit 
excesiv în Italia.  
RO 10   RO Tabelul 2: Evolu ții bugetare, 2003-2009 
2007 2008 2009 % din PIB, cu excep ția unor dispozi ții 
contrare  2003 2004 2005 2006 
Rezultat SP (2)COM PS (2) COM(3)PS (2) 
Balanța general ă a administra ției 
publice  -3,5 -3,5 -4,2 -3,4 -1,9 -2,4 -2,3 -2,2 -2,4 -1,5 
        (-2,4)    
- Total venituri(5) 44,8 44,2 43,8 45,4 46,6 46,2 46,4 46,3 46,4 45,9 
- Total cheltuieli(5) 48,3 47,7 48,0 48,8 48,5 48,6 48,7 48,5 48,7 47,9 
Din care : - cheltuielile cu dobânzile  5,1 4,7 4,5 4,6 5,0 4,8 4,9 4,9 4,9 4,9 
        (5,0)   - formarea de capital fix brut
 2,5 2,4 2,4 2,4 2,4 2,7 2,4 2,5 2,4 2,6 
Balanța primar ă 1,6 1,2 0,3 1,3 3,1 2,5 2,6 2,6 2,5 3,4 
        (2,6)    
Măsuri cu caracter excep țional și 
temporare  1,7 1,3 0,6 -0,4 -0,2 0,2 0,1 0,1 0,0 0,1 
Balanța structural ă(1) -5,1 -4,7 -4,5 -2,8 -1,5 -2,2 -1,9 -2,0 -1,6 -1,3 
        (-2,2)    
Balanța structural ă primară(1) 0,0 0,0 0,0 1,8 3,5 2,6 3,1 2,9 3,3 3,6 
Datoria public ă brută(4) 104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0 103,2 103,5 102,6 101,5 
        (103,0)    
Modificarea ratei datoriei (a) = (b) + (c) + 
(d) -1,3 -0,5 2,0 0,6 -2,5 -1,8 -0,8 -1,6 -0,6 -2,0 
Contribuții: - balan ța primară (b) -1,6 -1,2 -0,3 -1,3 -3,1 -2,5 -2,6 -2,6 -2,5 -3,4 
- efectul “bulg ărelui de 
zăpadă” (c) 1,9 0,5 1,9 0,9 1,1 0,1 1,5 0,9 2,0 1,5 
- ajustarea stoc-flux (d)  -1,6 0,3 0,5 1,0 -0,5 0,6 0,4 0,2 -0,1 -0,1 
Pm Cre ștere reală PIB (%)  0,0 1,5 0,6 1,8 1,5 1,9 0,5 1,5 0,8 1,6 
        ( 0 , 6 )    
Pm Devia ția PIB  -0,2 0,0 -0,6 -0,3 -0,3 -0,6 -1,0 -0,6 -1,6 -0,6 
(1) Balan ță (primară) ajustată ciclic, fiind excluse m ăsurile cu caracter excep țional și măsurile temporare. 
(2) Balan țe ajustate ciclic și balanțe structurale și diferențe de devia ții PIB în conformitate cu programul, conform 
calculelor serviciilor Comi siei pe baza informa țiilor incluse în program. 
(3) Ipoteza exclude orice modific ări ale politicilor. 
(4) Modificarea ratei datoriei brute poate fi defalcat ă după cum urmeaz ă: 
 tt
tt t
tt
tt
tt
tt
YSF
yyi
YD
YPD
YD
YD+⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
+−+=−
−−
−−
1*
11
11
 
 unde t este o perioad ă de timp; D, PD, Y  și SF reprezintă cuantumul datoriei publice,  deficitul primar, valoarea 
nominală a PIB, respectiv ajustarea stoc-flux, iar i și y reprezint ă costul mediu al datoriei și creșterea valorii 
nominale a PIB. Termenul dintre paranteze reprezint ă efectul „bulg ărelui de zăpadă”. 
(5) Datele bugetare furnizate în PS pentru 2009 reprezint ă tendințe bazate pe ipoteza unei legisla ții neschimbate. În 
vederea atingerii obiectivului stabilit în ceea ce prive ște balanța generală a administra ției publice, sunt prev ăzute 
măsuri suplimentare cu un impact pozitiv care se ridic ă la 0,4% din PIB.  
Surse: Previziunile din prim ăvara 2008 ale serviciilor Comisiei (COM) și versiunea actualizat ă în noiembrie 2007 a 
programului de stabilitate (PS) (între pa ranteze, noile previziuni oficiale din ma rtie 2008, bazate pe ipoteza unei legisla ții 
neschimbate)  
 
 
RO 11   RO Recomandare de 
DECIZIE A CONSILIULUI 
de abrogare a Deciziei 2005/694/CE privind existen ța unui deficit excesiv în Italia 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul de instituire a Comunit ății Europene, în special articolul 104 
alineatul (12), 
având în vedere recomandarea Comisiei, întrucât: (1) Prin Decizia 2005/694/CE
16 a Consiliului, în urma unei recomand ări a Comisiei în 
conformitate cu articolul 104 alin eatul (6) din Tratat, s-a decis c ă în Italia exist ă un 
deficit excesiv. Consiliul a remarcat c ă deficitul public general dep ășea, dar nu cu 
mult, valoarea de referin ță de 3% din PIB atât în 2003 cât și în 2004, în timp ce datoria 
publică generală brută se situa la nivelul de 106-107% din PIB în ambii ani, dep ășind 
cu mult valoarea de referin ță prevăzută în Tratat de 60% din PIB, f ără a se fi diminuat 
într-un ritm satisf ăcător în ultimii ani. 
(2) La 28 iulie 2005, în conformitate cu ar ticolul 104 alineatul (7) din Tratat și cu 
articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplic ării procedurii de deficit excesiv
17, 
Consiliul a întocmit, în baza unei recomand ări a Comisiei, o recomandare adresat ă 
Italiei, în vederea solu ționării situației de deficit excesiv cel târziu pân ă în 2007. 
Recomandarea a fost f ăcută publică. 
(3) În conformitate cu articolul 104 alineatul (12) din Tratat, o d ecizie a Consiliului 
privind existen ța unui deficit excesiv urmeaz ă să fie abrogat ă atunci când deficitul 
excesiv din statul membru în cauz ă este, în opinia Consiliului, corectat.  
(4) În conformitate cu Protocol ul privind procedura aplicabil ă deficitelor excesive, anexat 
la Tratat, Comisia furnizeaz ă datele pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul 
aplicării acestui Protocol, statele membre trebuie s ă transmită datele privind deficitele 
și datoriile publice și alte variabile conexe de dou ă ori pe an, înainte de 1 aprilie și 
respectiv 1 octombrie, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului din 22 noiembrie 1993 referitor la aplicarea Protocolului 
                                                
 
16 JO L 266, 11.10.2005, p. 57. 
17 JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174, 
7.7.2005, p. 5). 
RO 12   RO privind procedura deficitului excesiv anexat ă Tratatului de in stituire a Comunit ății 
Europene18. 
(5) Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eur ostat) în conformitate cu articolul 8g 
alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93, ca urmare a notific ării din partea 
Italiei înainte de 1 aprilie 2008 și pe baza previziunilor din prim ăvara 2008 ale 
serviciilor Comisiei, se înregistreaz ă următoarele concluzii:  
– după ce a crescut de la 3,5% din PIB în 2004 la 4,2% din PIB în 2005, deficitul 
public general s-a redus la 3,4% din PIB în 2006 și , în cele din urm ă, la 1,9% 
din PIB în 2008, sub valoare de referin ță de 3% din PIB. Exceptând m ăsurile 
cu caracter excep țional cu impact bugetar, defic itul ar fi de 1,7% din PIB în 
2007. Aceast ă cifră este comparabil ă cu obiectivul stabil it la 2,8% din PIB în 
versiunea actualizat ă în decembrie 2006 a programului de stabilitate.  
– ajustarea a fost indus ă de o cre ștere a veniturilor permanente provenite din 
impozite în perioada 2006-2007, care a dep ășit cu mult a șteptările. Acest 
rezultat s-a ob ținut mai ales datorit ă eficienței sporite, peste a șteptări, a 
măsurilor adoptate și unei cre șteri economice care a dep ășit, într-o oarecare 
măsură, estimările. După o deteriorare estimat ă de ¼ puncte procentuale din 
PIB în 2005, se estimeaz ă că balanța structural ă (și anume, balan ța ajustată 
ciclic fără a include m ăsurile cu caracter excep țional și alte măsuri temporare) 
s-a ameliorat cu 1¾ și 1¼ puncte procentu ale din PIB în 2006 și respectiv 
2007. 
– pentru 2008, previziunile din prim ăvara 2008 estimeaz ă o creștere a deficitului 
la 2,3% din PIB, incluzând încas ările cu caracter excep țional în valoare de 
0,1% din PIB provenite din vânz ările de bunuri imobiliare. Deteriorarea 
preconizat ă a balanței bugetare se va  datora atât cre șterii raportului dintre 
cheltuielilor primare curente și PIB, precum și reducerii impozitelor curente. 
Acest fenomen este par țial compensat de o sc ădere anticipat ă a cheltuielilor de 
capital, care corespunde unui volum im portant de cheltuieli cu caracter 
excepțional efectuate în 2007. De și valoarea deficitului estimat ă la 2,3% din 
PIB depășește cu foarte pu țin obiectivul de 2,2% din PIB stabilit în versiunea 
actualizat ă în noiembrie 2007 a programului de stabilitate, acesta din urm ă a 
fost preconizat utilizând un rezultat estim at al deficitului din 2007 semnificativ 
mai ridicat fa ță de rezultatul raportat. Pe ntru 2009, în previziunile din 
primăvară se estimeaz ă, pe baza ipotezei c ă politicile vor r ămâne neschimbate, 
un deficit de 2,4% din PIB. Aceasta implic ă faptul că deficitul a fost adus sub 
pragul de 3% din PIB într-o manier ă fiabilă și durabilă. Se estimeaz ă că balanța 
structural ă se va deteriora cu mai mult de ¼ dintr-un punct procentual din PIB 
în 2008 și, pe baza ipotezei c ă politicile vor r ămâne neschimbate, se va 
ameliora cu ¼ dintr-un punct procentual  din PIB în 2009. Acest lucru trebuie 
analizat comparativ cu nevoia de a înregistra progrese în privin ța obiectivului 
pe termen mediu (OTM) pentru pozi ția bugetar ă care pentru Italia este o pozi ție 
echilibrat ă în termeni structurali; 
                                                 
18 JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005 
(JO L 337, 22.12.2005, p. 1). 
RO 13   RO – după ce, timp de zece ani, rata datoriei  publice s-a diminuat treptat pentru a 
ajunge la o valoare de sub 104% din PIB în 2004 (de la mai mult de 121% din 
PIB în 1994), aceasta a crescut cu 2 puncte procentuale din PIB în 2005 și cu 
încă 0,6 puncte procentuale în 2006, a tingând valoarea de 106½% din PIB. 
Rata datoriei a sc ăzut din nou la 104% din PIB în 2007. Evolu ția ratei datoriei 
a fost semnificativ afectat ă de o opera țiunea financiar ă temporar ă din 2006 care 
a dus la cre șterea datoriei, și anume, acumularea de lichidit ăți, și de reversul 
acesteia în 2007. În lipsa acestei opera țiuni, rata datoriei ar fi r ămas relativ 
stabilă în 2006, reflectând ameliorarea exceden tului primar în conformitate cu 
recomandarea Consiliului. În conformitate cu previziunile din prim ăvara 2008 
ale serviciilor Comisiei, în ipoteza c ă politicile vor r ămâne neschimbate, se 
estimează că rata datoriei va sc ădea la aproximativ 102½% pân ă în 2009. Se 
poate considera c ă rata datoriei a sc ăzut în conformitate  cu corectarea 
deficitului excesiv în 2007.  
(6) Din punctul de vedere al Consiliului, deficitul excesiv în Italia a fost corectat, iar 
Decizia 2005/694/CE ar trebui, în consecin ță, abrogată. 
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:  
Articolul 1 
Dintr-o evaluare global ă rezultă că situația deficitului excesiv di n Italia a fost corectat ă. 
Articolul 2 
Decizia 2005/694/CE se abrog ă. 
Articolul 3 
Prezenta decizie se adreseaz ă Republicii Italiene.  
Adoptată la Bruxelles, 
 Pentru Consiliu 
 Pre ședintele