Raportul special Meta-audit privind 
asistența pentru 
preaderare acordată de UE 
în vederea consolidării 
capacității administrative 
din Balcanii de VestRO 2016  nr. 21
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări:  eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-5727-7 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/55753 QJ-AB-16-022-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-5730-7 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/926619 QJ-AB-16-022-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-5692-8 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/5572 QJ-AB-16-022-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Pentru utilizarea sau reproducerea în orice fel a imaginilor 1 și 2, trebuie să se solicite acordul direct de la deținătorul 
drepturilor de autor.
Meta-audit privind 
asistența pentru 
preaderare acordată de  UE 
în vederea consolidării 
capacității administrative 
din Balcanii de Vest
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 21
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit III – condusă de domnul Karel Pinxten, membru al Curții 
de Conturi Europene –, cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente acțiunilor externe, securității și justiției. 
Auditul a fost condus de domnul Istvan Szabolcs Fazakas, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul 
unei echipe formate din: Márton Baranyi, atașat în cadrul cabinetului; Francis Joret și Sabine Hiernaux-Fritsch, sprijin și 
controlul calității; Dennis Wernerus, coordonator; Nicola Berloco, Balazs Kaszap, Alina Milasiute, Thomas Haellstroem și 
Nikolaos Zompolas, auditori.
De la stânga la dreapta: A. Milasiute, N. Berloco, I. S. Fazakas, M. Baranyi, D. Wernerus, 
T. Haellstroem.

03
 Cuprins
Puncte
 Abrevieri și acronime
I-XII  Sinteză
1-9 Introducere
10-14  Sfera și abordarea auditului
15-64  Observații
15-40  Partea I – A gestionat Comisia în mod corespunzător instrumentul IPA în Balcanii de Vest?
16-19  Obiectivele nu erau întotdeauna specifice și măsurabile în cadrul IPA I
20-23  Programele și proiectele erau bazate pe nevoi identificate, însă unele evaluări ale țărilor beneficiare 
prezentau deficiențe considerabile
24-26  Procesul de absorbție a  fondurilor IPA a  fost îngreunat uneori de capacitatea administrativă redusă
27-29  Comisia nu a  aplicat în mod sistematic condiții stricte
30-37  Comisia a  fost în general eficace în monitorizarea implementării și parțial eficace în utilizarea rezultatelor 
evaluărilor
38-40  În ciuda unor deficiențe considerabile la nivelul țărilor beneficiare, Comisia a  sprijinit în mod eficace 
coordonarea donatorilor
41-64  Partea II – A contribuit IPA la consolidarea capacității administrative în Balcanii de Vest?
42 Comisia a  fost eficace în producerea realizărilor preconizate
43-58  În ceea ce privește statul de drept și reforma administrației publice, IPA a fost doar parțial sustenabil
59-64  Dialogul politic a  abordat problema capacității administrative
04 Cuprins 
65-75  Concluzii și recomandări
 Anexa I — Evenimentele principale care au marcat relațiile dintre UE și Balcanii de Vest
 Anexa II — Eșantionul de audit cuprinzând proiecte naționale din cadrul IPA I
 Anexa III — Eșantionul de audit cuprinzând proiecte regionale din cadrul IPA I
 Răspunsul Comisiei
05
 Abrevieri și acronime
BIRN : Rețeaua pentru investigații media în Balcani
CCR : Consiliul de Cooperare Regională
CIBV : Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest
CIJ: Curtea Internațională de Justiție
DIPM : Document indicativ de planificare multianuală
IPA: Instrumentul de asistență pentru preaderare (I: 2007-2013, II: 2014-2020)
RCSONU : Rezoluție a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite
ReSPA : Școala Regională de Administrație Publică
ROM : Monitorizare orientată spre rezultate ( results-oriented monitoring )
SEAE : Serviciul European de Acțiune Externă
SIGMA : Sprijin pentru îmbunătățirea guvernanței și a gestionării ( Support for improvement in governance and 
management )
06
 Sinteză
I
În perioada 2007-2014, asistența financiară acordată de UE în Balcanii de Vest prin intermediul Instrumentului de 
asistență pentru preaderare (IPA) s-a ridicat la 5,1 miliarde de euro și a fost alocată în cadrul unor programe națio -
nale și regionale. Aproximativ un sfert din fondurile alocate pentru programele naționale au fost direcționate către 
consolidarea capacității administrative în anumite sectoare-cheie, mai precis, statul de drept și reforma administra -
ției publice. În plus, dialogul politic a contribuit, la rândul său, la consolidarea capacității administrative în cele șase 
țări din Balcanii de Vest, care sunt beneficiarii pe plan legal și financiar ai asistenței acordate prin instrumentul IPA.
II
Curtea a evaluat dacă modul în care Comisia gestionează IPA în Balcanii de Vest a fost eficace și dacă acest 
instrument a contribuit efectiv la consolidarea capacității administrative în regiune. Auditul a acoperit perioada 
de programare 2007-2013, dar au fost luate în considerare, de asemenea, evoluțiile din cadrul noii perioade de 
programare, 2014-2020.
III
O caracteristică specifică a acestui meta-audit a fost faptul că au fost evaluate, în special, datele din rapoartele 
speciale anterioare ale Curții și din evaluările efectuate de Comisie. Curtea a analizat întregul proces de programare 
pentru IPA (partea întâi) și a examinat 52 de proiecte naționale și trei programe regionale (partea a doua).
IV
Curtea a concluzionat că asistența pentru preaderare acordată de UE a fost, în linii mari, eficace și că IPA I a contri -
buit parțial la consolidarea capacității administrative în regiune, în ciuda unor deficiențe considerabile care sunt 
inerente autorităților naționale din Balcanii de Vest.
V
În ceea ce privește gestionarea asigurată de Comisie, obiectivele instrumentului IPA I nu erau întotdeauna specifice 
și măsurabile. Programele și proiectele erau bazate pe evaluări ale nevoilor, însă unele evaluări ale țărilor benefi -
ciare în domeniul statului de drept prezentau deficiențe considerabile. Absorbția fondurilor IPA I a fost îngreunată 
de capacitatea administrativă redusă din anumite țări și, în cazul implementării descentralizate, de cerințele stricte 
legate de gestiunea fondurilor UE.
VI
În cadrul IPA I, Comisia nu a aplicat în mod sistematic condiții stricte și nu a urmărit respectarea lor. În ciuda unor 
deficiențe care afectau raportarea sa din cadrul monitorizării axate pe rezultate, Comisia a fost eficace în monitori -
zarea punerii în aplicare a proiectelor IPA. În ceea ce privește utilizarea concluziilor și a recomandărilor formulate în 
evaluările derulate în cadrul IPA, Comisia a fost parțial eficace. De asemenea, în pofida unor deficiențe considerabile 
la nivelul țărilor beneficiare, Comisia a reușit să sprijine coordonarea donatorilor.
Sinteză 07
VII
În ceea ce privește capacitatea administrativă în Balcanii de Vest, IPA a condus în general la realizările prevăzute prin 
contract, iar sprijinul pe care l-a acordat pentru statul de drept și pentru reforma administrației publice a fost parțial 
sustenabil.
VIII
În cazul proiectelor din domeniul statului de drept, Comisia nu a recurs în măsură suficientă la aplicarea condiționa -
lității, iar fondurile alocate prin IPA I în domenii importante pentru statul de drept, precum libertatea mass-mediei și 
combaterea corupției și a criminalității organizate, erau relativ reduse. Lipsa voinței politice a țărilor beneficiare de 
a reforma instituțiile, insuficiența bugetului și a personalului, precum și slaba coordonare au afectat, de asemenea, 
sustenabilitatea proiectelor.
IX
În ceea ce privește reforma administrației publice, Comisia a reușit să transforme numeroase realizări ale proiecte -
lor în rezultate sustenabile. Comisia ar fi putut încuraja mai mult țările beneficiare să utilizeze IPA ca instrument de 
învățare în celelalte domenii ale administrației publice, chiar dacă aceasta nu constituia în mod expres un obiectiv al 
IPA.
X
Consolidarea cooperării regionale și a capacității administrative în regiune în ansamblul său prezintă o importanță 
majoră și a fost încurajată de către Comisie, în special prin intermediul Cadrului de investiții pentru Balcanii de Vest. 
Cu toate acestea, în cursul perioadei auditate, Consiliul de Cooperare Regională nu a avut decât un impact limitat 
pe teren. În ceea ce privește Școala Regională de Administrație Publică (ReSPA), era prea devreme pentru a se stabili 
dacă s-a îmbunătățit capacitatea administrativă în Balcanii de Vest.
XI
Într-un număr de cazuri, dialogul politic în Balcanii de Vest a avut un impact limitat asupra statului de drept. În ceea 
ce privește reforma administrației publice, el a permis, într-adevăr, realizarea unor progrese.
XII
Raportul prezintă o serie de recomandări concrete și măsurabile atât pentru aducerea unor îmbunătățiri la nivelul 
stabilirii obiectivelor și al conceperii și implementării proiectelor derulate în cadrul IPA în Balcanii de Vest, cât și 
pentru încurajarea unui angajament mai ferm din partea autorităților naționale din cele șase țări din Balcanii de Vest 
față de consolidarea capacității lor administrative.
08
 Introducere
01 
După aderarea Croației în 2013, politica de extindere a UE în ceea ce privește Bal -
canii de Vest s-a axat pe șase țări: Albania, Bosnia și Herțegovina, Kosovo*, fosta 
Republică iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia (a se vedea figura  1).* Această denumire nu aduce 
atingere pozițiilor privind 
statutul și este conformă cu 
Rezoluția 1244 a Consiliului de 
Securitate al Organizației 
Națiunilor Unite și cu Avizul 
Curții Internaționale de Justiție 
privind declarația de 
independență a Kosovo.
Harta politică a Balcanilor de Vest
*  Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu rezoluția RCSONU 1244 și cu Avizul CIJ privind declarația 
de independență a Kosovo.
Sursa:  Comisia Europeană.Figura 1
*This designation is without prejudice to position on status, and is in line with UNSCR 1244 and
the ICJ Opinion on the Kosovo Declaration of Independence. 

09 Introducere 
02 
În urma crizei politice și economice din anii ’80 și a valului de naționalism, 
Iugoslavia s-a dezintegrat în anii ’90 pe linia frontierelor republicilor din care era 
formată, într-o primă etapă în cinci țări, ceea ce a condus la o serie de conflicte 
armate în unele dintre aceste țări. Mai târziu, și-au declarat de asemenea inde -
pendența Muntenegru (în 2006) și Kosovo (în 2008). În ceea ce privește Albania, 
aceasta a fost o dictatură comunistă complet izolată până în 1991 și a trebuit să 
își construiască administrația publică de la zero. Deși aceste șase țări europene 
au fost afectate, de-a lungul istoriei lor, de conflicte etnice, politice și economi -
ce grave, toate aspiră să adere la UE, urmărind deci același scop. De altfel, toate 
aceste șase țări din Balcanii de Vest sunt țări candidate  sau potențial candidate  la 
aderarea la UE (a se vedea tabelul  1 și caseta  1).Tabelul 1 Caseta  1Statutul țărilor din Balcanii de Vest în procesul de aderare la UE
Statutul de țară candidată 
(începând cu anul menționat)Stadiul negocierilor de aderare
Albania 2014 Nu au avut loc negocieri
Bosnia și Herțegovina Țară potențial candidată Nu au avut loc negocieri
Kosovo Țară potențial candidată Nu au avut loc negocieri
Fosta Republică iugoslavă a  Macedoniei 2005 Nu au avut loc negocieri
Muntenegru 2010 22 de capitole deschise și două închise
Serbia 2012 Două capitole deschise
Sursa:  Comisia Europeană.
Aderarea la UE
Principiile, politicile, legile, practicile, obligațiile și obiectivele existente ale UE sunt adesea cunoscute sub 
numele de acquis în cadrul instituțiilor UE. Aflat în centrul negocierilor de aderare, acquis-ul este alcătuit din 
35 de capitole diferite de aderare care urmează să fie negociate între UE și fiecare țară candidată. De exem -
plu, capitolul 23 acoperă sistemul judiciar și drepturile fundamentale, iar capitolul 24, justiția, libertatea și 
securitatea.
Organismele care iau decizii privind deschiderea și închiderea provizorie a capitolelor de negociere, în con -
formitate cu cadrul de negociere adoptat de Consiliu, sunt conferințele interguvernamentale. Muntenegru și 
Serbia au început să participe la aceste conferințe începând cu 2012 și, respectiv, 2014. Consiliul nu a adoptat 
nicio decizie în ceea ce privește stabilirea unui cadru de negociere privind aderarea Albaniei și a fostei Repu -
blici iugoslave a Macedoniei, astfel că nu a fost organizată nicio conferință interguvernamentală cu aceste 
două țări.  Ca țări potențial candidate, Bosnia și Herțegovina și Kosovo nu erau eligibile pentru a începe ne -
gocierile de aderare.
10 Introducere 
03 
Obiectivul urmărit de UE de integrare a acestor țări în Uniune a reprezentat 
punctul focal al relațiilor dintre UE și Balcanii de Vest începând cu anul 2000 (a se 
vedea anexa  I). Începând cu 2007, Comisia a pus la dispoziția acestor țări asis -
tență financiară prin intermediul Instrumentului de asistență pentru preaderare 
(IPA)1, după cum se arată în figura  2 (pentru IPA I).
04 
În cadrul fiecărui program IPA, UE a sprijinit diferite domenii, precum statul de 
drept2, reforma administrației publice, mediul, transporturile, dezvoltarea rurală 
și dezvoltarea socială. Au fost sprijinite, de asemenea, programe transfrontaliere 
și cu beneficiari multipli pentru cele șase țări din Balcanii de Vest, ca regiune.1 Regulamentul (CE) 
nr. 1085/2006 al Consiliului din 
17 iulie 2006 de instituire 
a unui instrument de asistență 
pentru preaderare (IPA) 
(JO L 210, 31.7.2006, p. 82) și 
Regulamentul (UE) 
nr. 231/2014 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 martie 2007 de instituire 
a unui instrument de asistență 
pentru preaderare (IPA II) 
(JO L 77, 15.3.2014, p. 11).
2 Drepturile fundamentale, 
justiția și afacerile interne, 
inclusiv lupta împotriva 
corupției și a criminalității 
organizate.
Fonduri alocate în cadrul IPA I pentru Balcanii de Vest (2007-2013)
Notă:  Procente rotunjite.
Sursa:  Comisia Europeană, 31 decembrie 2015.Figura  2
0 1 000 2 00027 % 1 385
1 150
636615
572529
236Serbia
Programe cu 
beneﬁciari multipli
Kosovo
fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei
Bosnia și Herţegovina
Albania
MuntenegruFonduri alocate, 
în milioane de euro23 %
12 %
12 %11 %
10 %
5 %
11 Introducere 
05 
Sprijinul acordat de IPA pentru statul de drept în țările beneficiare avea drept 
scop să încurajeze respectarea într-o mai mare măsură a drepturilor fundamenta -
le și a acquis-ului UE de către o gamă largă de organisme de stat sensibile, cum ar 
fi ministere, agenții, forțe de poliție și sisteme judiciare. De asemenea, IPA a con -
tribuit la garantarea elaborării și adoptării unei legislații naționale mai bune.
06 
Sprijinul acordat de IPA pentru reforma administrației publice, inclusiv a gestiunii 
finanțelor publice, a abordat, de asemenea, domenii sensibile, precum recru -
tarea pe bază de merit și formările de calitate în cadrul administrației publice, 
precum și întregul ciclu bugetar, inclusiv colectarea impozitelor, întocmirea 
bugetului, achizițiile publice, controlul intern al finanțelor publice, auditul extern 
și statisticile.
07 
În plus, în formatul programelor regionale, Comisia a sprijinit activitățile din ca -
drul unor organizații regionale, cum ar fi Consiliul de Cooperare Regională (CCR), 
Școala Regională de Administrație Publică (ReSPA), precum și intervenții prin 
Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest (CIBV). Deși nu constituia unul dintre 
obiectivele sale principale, CIBV a contribuit la consolidarea capacității adminis -
trative din Balcanii de Vest.
08 
Rapoartele anuale ale Comisiei privind progresele înregistrate evaluează progre -
sele înregistrate de țările candidate și potențial candidate în procesul de ade -
rare la UE. În ceea ce privește Balcanii de Vest, aceste rapoarte menționează, în 
special, nivelul generalizat pe care l-au atins corupția și criminalitatea organizată, 
precum și deficiențele cu privire la independența sistemului judiciar3. Comisia 
monitorizează situația din fiecare țară prin vizite de monitorizare și vizite ale 
experților și prin reuniuni organizate în contextul dialogului politic.
09 
Potrivit documentului „Orientări politice pentru viitoarea Comisie Europeană”, 
nicio țară nu va adera la UE înainte de 20204. Cu toate acestea, având în vedere 
acest nou orizont de timp și faptul că țările din Balcanii de Vest constituie deja 
parteneri importanți din punct de vedere strategic, Comisia are ocazia de a atin -
ge obiective strategice pe termen lung și de a pregăti viitoarea aderare la UE, 
nu numai a țărilor individuale, ci și a regiunii în ansamblu, în cadrul unui proces 
armonizat și printr-o abordare regională coordonată5.3 A se vedea rapoartele privind 
progresele înregistrate în 
perioada 2012-2015 de 
Albania, Bosnia și Herțegovina, 
Kosovo, fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei, 
Muntenegru și Serbia.
4 Declarația domnului Juncker, 
în calitate de candidat la 
președinția Comisiei, în 
deschiderea primei sesiuni 
plenare a Parlamentului 
European, 15 iulie 2014, 
punctul 9.
5 A se vedea Concluziile 
Consiliului privind extinderea 
și procesul de stabilizare și de 
asociere, 15356/15, 
15 decembrie 2015.
12
 Sfera și abordarea auditului
10 
Obiectivul Curții a fost acela de a evalua, luând în considerare constatările din 
rapoartele speciale anterioare, dacă Comisia a contribuit prin programul IPA la 
consolidarea capacității administrative în regiunea Balcanilor de Vest. Curtea a că -
utat să obțină răspunsuri la două întrebări principale:
(a) A gestionat Comisia în mod corespunzător instrumentul IPA în Balcanii de 
Vest?
(b) A contribuit IPA la consolidarea capacității administrative în Balcanii de Vest?
11 
Sfera auditului a fost perioada 2007-2013 (IPA I), dar s-a ținut totodată seama și 
de prima parte a perioadei 2014-2020 (IPA II). Curtea s-a concentrat asupra a două 
sectoare relevante pentru consolidarea capacității administrative în Balcanii de 
Vest:
(a) statul de drept (drepturi fundamentale, justiție și afaceri interne), cu un ac -
cent deosebit pe lupta împotriva corupției și a criminalității organizate; și
(b) reforma administrației publice, inclusiv gestiunea finanțelor publice.
12 
După cum se arată în tabelul  2, dintr-un total de 902 milioane de euro alocați 
proiectelor vizând statul de drept și reforma administrației publice, Curtea a exa -
minat 52 de proiecte în valoare totală de 109 milioane de euro (12 %)6. Dintr-un 
total de 1,16 miliarde de euro alocați programelor regionale, Curtea a examinat 
trei dintre acestea cu o valoare totală de 330 de milioane de euro (28 %)7.6 Anexa II  cuprinde lista 
completă a proiectelor 
auditate.
7 Anexa  III enumeră aceste 
programe.Tabelul 2Programele IPA (2007-2013) destinate capacității administrative din Balcanii de Vest
Programele IPA destinate capacității administrative 
în țările din Balcanii de VestSume contractate
Procent auditatNumăr de proiecte/
programe auditateTotal Sumă auditată
Programe naționale, proiecte din domeniul statului de drept 485 60 12 % 29
Programe naționale, proiecte legate de reforma administrației 
publice417 49 12 % 23
TOTAL 902 109 12 % 52
Programe regionale 1 160 330 28 % 3
TOTAL GENERAL 2 062 439 21 %
Notă:  Sume în milioane de euro; procente rotunjite în sus.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Comisiei Europene, 30 iunie 2015.
13 Sfera și abordarea auditului 
13 
O parte importantă a activităților de audit ale Curții a constat în a evalua dacă 
rezultatele obținute de programele UE și de proiecte erau conforme cu ce era 
prevăzut în regulamentul de stabilire a normelor și procedurilor comune pentru 
punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru finanțarea acțiunii externe8.
14 
În cadrul abordării sale pentru acest meta-audit, Curtea a examinat mai întâi 
o serie de rapoarte speciale proprii și o serie de rapoarte de evaluare ale Comi -
siei referitoare la regiunea Balcanilor de Vest (a se vedea tabelul  3). Analizând 
sfera meta-auditului și rapoartele examinate, Curtea a identificat apoi lacune în 
materie de audit, care au determinat efectuarea unui volum important de activi -
tăți de audit suplimentare între lunile martie și decembrie 2015. Aceste activități 
de audit suplimentare au constat într-o examinare documentară a rapoartelor 
privind progresele înregistrate, a rapoartelor de monitorizare și ale experților, 
precum și a proceselor-verbale și a interviurilor cu personalul din cadrul Comisiei, 
al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), al delegațiilor UE, al autorități -
lor naționale competente din Balcanii de Vest și al CCR.8 Considerentul 12 din 
preambul și articolul 12 din 
Regulamentul (UE) 
nr. 236/2014 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 martie 2014 privind 
stabilirea normelor și 
procedurilor comune pentru 
punerea în aplicare 
a instrumentelor Uniunii 
pentru finanțarea acțiunii 
externe (JO L 77, 15.3.2014, 
p. 95).Tabelul 3Rapoarte de audit și de evaluare utilizate anterior
Surse Referințele documentelorRAPOARTE SPECIALE ALE CURȚII DE 
CONTURI EUROPENE20/2016 Consolidarea capacității administrative în Muntenegru: au fost înregistrate progrese, însă este nevoie de rezultate mai bune în 
numeroase domenii-cheie
11/2016 Consolidarea capacității administrative în fosta Republică iugoslavă a Macedoniei: s-au înregistrat progrese limitate într-un 
context dificil
19/2014 Asistența pentru preaderare acordată Serbiei de către Uniunea Europeană
18/2014 Sistemul de evaluare și sistemul de monitorizare axată pe rezultate implementate în cadrul EuropeAid
18/2012 Asistența acordată de Uniunea Europeană pentru sprijinirea supremației legii în Kosovo
14/2011 A ameliorat asistența din partea UE capacitatea Croației de a gestiona finanțarea postaderare?
12/2009 Eficacitatea proiectelor Comisiei din domeniul justiției și al afacerilor interne pentru Balcanii de Vest
5/2007 Gestionarea programului CARDS de către ComisieEVALUĂRIIPA support for the fight against corruption  (Sprijinul IPA pentru lupta împotriva corupției), august 2015
The principles of public administration, SIGMA baseline measurements  (Principiile de bază ale administrației publice, evaluările SIGMA în 
raport cu standardele de referință) (Albania, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Kosovo, Muntenegru, Serbia), 
aprilie  2015
Meta-evaluation of IPA assistance  (Metaevaluare cu privire la asistența IPA), septembrie 2013
IPA – Interim evaluation and meta-evaluation of IPA assistance, evaluation of multi-beneficiary programmes  (IPA – evaluare intermediară și 
metaevaluare cu privire la asistența IPA, evaluarea programelor cu beneficiari multipli), iunie 2013
Rule of Law, judicial reform and the fight against corruption and organised crime in the Western Balkans  (Statul de drept, reforma sistemului 
judiciar și lupta împotriva corupției și a criminalității organizate în Balcanii de Vest), februarie 2013
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
14
 Observații
Partea  I – A  gestionat Comisia în mod corespunzător 
instrumentul IPA în Balcanii de Vest?
15 
Curtea a evaluat gestionarea de către Comisie a instrumentului IPA pe tot parcur -
sul ciclului de programare și pe baza următoarelor criterii de audit:
(a) A avut IPA obiective specifice și măsurabile?
(b) Programele și proiectele erau bazate pe nevoi clare?
(c) Asistența a fost efectiv plătită (absorbție)?
(d) S-au aplicat condiții stricte pentru asistența acordată (condiționalitate)?
(e) Implementarea a fost monitorizată și rezultatele au fost evaluate în mod 
eficace?
(f) Asistența furnizată de donatori a fost coordonată în mod eficace?
Obiectivele nu erau întotdeauna specifice și măsurabile în 
cadrul IPA I
16 
Regulamentul financiar al UE prevede că pentru toate sectoarele de activitate 
incluse în buget trebuie stabilite obiective specifice și măsurabile9. Regulamen -
tele IPA10 și documentele indicative de planificare multianuală (DIPM) ale Comi -
siei abordau importanța statului de drept și a reformei administrației publice în 
Balcanii de Vest.
Programele naționale aveau adesea obiective prea generale
17 
În cadrul IPA I, obiectivele erau atât de generale în sfera de abordare încât adesea 
nu erau specifice și nu puteau fi măsurate în raport cu valori-țintă definite11. Cu 
toate acestea, în ceea ce privește Muntenegru și Serbia, pentru care negocierile 
de aderare au început în 2012 și, respectiv, 2014, Comisia a definit obiective clare 
și măsurabile privind statul de drept care, dacă nu sunt îndeplinite, ar putea bloca 
negocierile de aderare12.9 Regulamentul (UE, Euratom) 
nr. 966/2012 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
25 octombrie 2012 privind 
normele financiare aplicabile 
bugetului general al Uniunii și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002 al 
Consiliului (JO L 298, 
26.10.2012, p. 1).
10 Regulamentul (CE) 
nr. 1085/2006 al Consiliului, 
pus în aplicare prin 
Regulamentul (CE) 
nr. 718/2007 al Comisiei 
din 12 iunie 2007, și 
Regulamentul (UE) 
nr. 231/2014, pus în aplicare 
prin Regulamentul de punere 
în aplicare (UE) nr. 447/2014 al 
Comisiei din 2 mai 2014.
11 Analiza Curții de Conturi 
Europene privind acordurile 
de parteneriat europene, 
acordurile de stabilizare și de 
asociere și rapoartele anuale 
de activitate (2013, 2014) ale 
DG Vecinătate și Negocieri 
privind Extinderea. 
Metaevaluarea asistenței IPA 
(septembrie 2013, p. 20) făcea, 
de asemenea, referire la 
obiective generale care, 
adesea, nu conțin valori-țintă 
suficient de măsurabile.
12 Plan de gestiune pe 2015, 
DG Vecinătate și Negocieri 
privind Extinderea, p. 4 și 18; 
COM(2012) 600 final din 
10 octombrie 2012: „Strategia 
de extindere și principalele 
provocări în perioada 
2012-2013”, p. 4.
15 Observații 
18 
În plus, începând cu 2010, s-a remarcat o evoluție a Comisiei de la sprijinirea în 
general a unor proiecte individuale la o abordare sectorială mai clară și mai ușor 
de măsurat13, în virtutea căreia programele și proiectele se înscriu în mod clar pe 
linia anumitor strategii sectoriale. Comisia intenționa să aplice pe deplin aborda -
rea sectorială pe parcursul punerii în aplicare a instrumentului IPA II14.
Programele regionale aveau, în general, obiective specifice și 
măsurabile
19 
Obiectivele programelor regionale examinate de către Curte erau, în general, 
specifice și includeau valori-țintă măsurabile. Având în vedere istoria marcată de 
conflicte între țările din Balcanii de Vest, programele regionale aveau, în general, 
un obiectiv explicit de integrare regională care corespundea obiectivelor IPA vi -
zând susținerea reconcilierii postconflictuale, instaurarea unui climat de încrede -
re și reconstrucția15 (a se vedea caseta  2).
Programele și proiectele erau bazate pe nevoi identificate, 
însă unele evaluări ale țărilor beneficiare prezentau 
deficiențe considerabile
20 
În cadrul programării IPA I, Comisia a redactat documente de planificare (DIPM), 
în care au fost identificate sectoare-cheie pentru sprijinul IPA. Autoritățile națio -
nale au elaborat propriile evaluări ale nevoilor, din proprie inițiativă sau în urma 
unei încurajări din partea Comisiei.13 COM(2011) 666 final 
din 12 octombrie 2011: 
„Strategia de extindere și 
principalele provocări 
2011-2012”, p. 20.
14 Instrument for Pre-Accession 
Assistance (IPA II), multi-country 
indicative strategy paper  
[Instrumentul de asistență 
pentru preaderare (IPA II), 
document indicativ de 
strategie multinațional] 
(30 iunie 2015) și documentele 
indicative de strategie pentru 
Albania și Muntenegru 
(18 august 2014), fosta 
Republică iugoslavă 
a Macedoniei și Serbia 
(19 august 2014), Kosovo 
(20 august 2014) și Bosnia și 
Herțegovina (15 decembrie 
2014).
15 Considerentul 13 din 
preambul și articolul 2 litera (g) 
din Regulamentul (CE) 
nr. 1085/2006 al Consiliului.Caseta  2Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest (CIBV)
Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest avea ca scop explicit furnizarea de asistență financiară și tehnică 
pentru investiții strategice, iar obiectivele sale erau măsurabile prin intermediul unor indicatori clari (de exem -
plu, numărul de propuneri de proiecte, asistența tehnică plătită, finanțarea acordată)16.
16 https://www.wbif.eu
16 Observații 
Evaluările nevoilor la nivelul Comisiei
21 
Documentele indicative de planificare multianuală s-au bazat de obicei pe priori -
tățile identificate în rapoartele privind progresele înregistrate și în parteneriatele 
pentru aderare. Ele nu se sprijineau pe evaluări ale situației de referință realiza -
te de țările beneficiare pentru evaluarea capacității administrative din diferite 
sectoare (de exemplu, în domeniul statului de drept) și nici nu țineau seama de 
voința politică reală de reformă a țărilor în cauză. La nivel de proiect, proiectele 
examinate au fost în mod clar bazate pe nevoile identificate de Comisie și conve -
nite împreună cu țările beneficiare.
22 
În cadrul programării IPA II, la nivel de țară, documentele indicative de strategie 
(2014-2020) au înlocuit documentele de planificare IPA I. Ele acordă o mai mare 
atenție capacității țărilor beneficiare de a se angaja în reforma sectorului la nivel 
politic și de a gestiona fondurile IPA.
Evaluările nevoilor la nivelul țărilor beneficiare
23 
În ceea ce privește reforma administrației publice, toate țările din Balcanii de Vest 
dispuneau de o strategie națională globală însoțită de o evaluare a nevoilor; acest 
lucru nu era însă valabil și în cazul domeniului supremației legii în Albania și în 
Kosovo. În Bosnia și Herțegovina, strategia de reformă a justiției a fost adoptată 
cu o foarte mare întârziere (a se vedea caseta  3).Caseta  3Strategia de reformă a  justiției în Bosnia și Herțegovina (2014-2018)
Adoptarea acestei strategii s-a realizat în cadrul dialogului politic al UE cu autoritățile naționale, în special 
prin intermediul unui dialog structurat privind justiția. Strategia de reformă a justiției a fost adoptată abia 
în 2015, fiind amânată din cauza divergențelor politice dintre diferitele autorități din Bosnia și Herțegovina. În 
special, Republika Srpska (a se vedea figura  3) a contestat în mod sistematic nevoile evaluate de către Comisie 
în vederea implementării IPA. Acest lucru a redus relevanța evaluărilor nevoilor naționale, în special în cazul 
proiectelor derulate cu scopul de a promova coordonarea între activitățile anticorupție, organele de poliție și 
autoritățile publice locale.
17 Observații 
Harta politică a  Bosniei și Herțegovinei
Sursa:  Eurostat.Figura  3



Sarajevo
PodgoricaRepublika SrpskaRepublika Srpska
Federation of Bosnia and HerzegovinaBrčkoCroatia
Serbia
Bosnia and Herzegovina
Montenegro
Albania
Administrative boundaries: © EuroGeographics, GADM (Bosnian Inter-entity boundary line
Cartography: Eurostat — GISCO, 01/2016Brčko District
Banja Luka
0 25 50 75 100 km  Adriatic Sea
Inter-entity boundary line
18 Observații 
Procesul de absorbție a  fondurilor IPA a  fost îngreunat uneori 
de capacitatea administrativă redusă
24 
În unele țări din Balcanii de Vest, a fost dificil să se efectueze plăți pentru sumele 
contractate în cadrul IPA I (a se vedea figura  4), în principal din cauza slabei capa -
cități administrative.
Gradul de absorbție ca procent din fondurile alocate, dar încă necontractate, și ca 
procent din sumele contractate, dar încă neplătite, pentru IPA I (2007-2013)
Sursa:  Calculul Curții de Conturi Europene realizat, pe baza datelor Comisiei, la 31 decembrie 2015.Figura  4
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100
fosta Republică iugoslavă 
a Macedoniei
Albania
Serbia
Bosnia și Herţegovina
Kosovo
Muntenegru%
Alocate, dar încă necontractate
Contractate, dar încă neplătite
19 Observații 
25 
O explicație parțială a acestei situații, obținută în urma unei examinări a dife -
ritelor structuri de execuție a instrumentului IPA în Balcanii de Vest, constă în 
descentralizarea de către Comisie a unei părți semnificative din gestiunea IPA, 
delegată autorităților naționale17. După cum s-a observat în cazul fostei Repu -
blici iugoslave a Macedoniei și al Serbiei (a se vedea caseta  4), precum și în cazul 
Albaniei, acest lucru a necesitat o perioadă de învățare și o structură de gestiune 
mai solicitantă18.17 Începând cu 1 ianuarie 2014, 
termenul de „gestiune 
descentralizată” a fost înlocuit 
cu termenul de „gestiune 
indirectă de către țări terțe”.
18 Printre alte cerințe, gestiunea 
descentralizată implica 
acreditarea ordonatorului de 
credite de la nivel național, 
înființarea unei structuri de 
execuție a IPA și a unei 
autorități de audit, precum și 
controlul ex ante  de către 
delegația UE al tuturor 
proiectelor descentralizate 
derulate în cadrul IPA. A se 
vedea articolele 11-31 din 
Regulamentul (CE) 
nr. 718/2007 al Comisiei din 
12 iunie 2007 de punere în 
aplicare a Regulamentului (CE) 
nr. 1085/2006 al Consiliului de 
instituire a unui instrument de 
asistență pentru preaderare 
(IPA) (JO L 170, 29.6.2007, p. 1).Caseta  4Experiența în ceea ce privește descentralizarea gestiunii în cadrul IPA I
Fosta Republică iugoslavă a  Macedoniei
Comisia a descentralizat gestiunea în conformitate cu Regulamentul financiar19 și cu regulamentele IPA I, dar 
aceste regulamente nu impuneau acesteia să evalueze dacă autoritățile naționale erau pregătite pentru a ges -
tiona volumul și complexitatea fondurilor care trebuiau să fie descentralizate20. După descentralizare, admi -
nistrația națională s-a confruntat cu dificultăți în ceea ce privește respectarea termenelor și prezentarea unor 
documente de contractare de o calitate corespunzătoare. În multe cazuri, această situație a avut drept rezultat 
abandonarea unor proiecte destinate să finanțeze reforme esențiale, preconizându-se și alte cazuri similare de 
abandonare a unor proiecte21.
Serbia
Instituirea unei autorități de audit și înființarea unui organism operațional de gestiune a proiectelor IPA au 
fost afectate de neajunsuri grave și de lungă durată, care au fost identificate chiar de către auditurile Comisiei. 
Gestiunea descentralizată nu s-a sprijinit pe o evaluare preliminară detaliată a gestiunii finanțelor publice la 
nivelul țării22, ci s-a bazat exclusiv pe respectarea de către structurile IPA din Serbia a cerințelor de control 
intern prevăzute în Regulamentul financiar23.
19 Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al 
Comunităților Europene (JO L 248, 16.9.2002, p. 1), modificat la diverse intervale de timp.
20 Punctul 47 din Raportul special nr. 11/2016 al Curții de Conturi Europene: „Consolidarea capacității administrative în fosta Republică iugoslavă 
a Macedoniei: s-au înregistrat progrese limitate într-un context dificil” ( http://eca.europa.eu ).
21 Ibid. , punctele 48 și 50.
22 Punctul 79 din Raportul special nr. 19/2014 al Curții de Conturi Europene: „Asistența pentru preaderare acordată Serbiei de către Uniunea 
Europeană” ( http://eca.europa.eu ).
23 Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile 
bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului.
20 Observații 
26 
În cadrul IPA II (2014-2020), se pune mai mult accent pe îmbunătățirea sistemelor 
naționale de gestiune a finanțelor publice în ansamblu. Programele pentru IPA II 
au fost adoptate însă abia la sfârșitul anului 2014, din cauza întârzierilor surve -
nite la nivelul noului cadru legislativ și al procedurilor aferente IPA. Încheierea 
contractelor și efectuarea plăților au cunoscut, la rândul lor, întârzieri din cauza 
procedurilor de ratificare ale țărilor beneficiare. Prin urmare, era prea devreme, la 
momentul auditului, să se formuleze observații cu privire la sumele contractate și 
la cele plătite în cadrul IPA II.
Comisia nu a  aplicat în mod sistematic condiții stricte
27 
Strategiile de extindere succesive ale Comisiei au făcut referire în mod repetat la 
o „condiționalitate strictă”24, dar fără a defini termenul în mod exact. Condiționa -
litatea este principiul prin care se stabilesc anumite condiții anterior contractării 
sau plății, la nivel politic, de program sau de proiect. În cazul în care un beneficiar 
nu îndeplinește aceste condiții predefinite, Comisia poate lua măsuri precum 
suspendarea plății pentru întregul program, reducerea asistenței viitoare sau 
anularea unui proiect.
28 
La nivelul programelor, Comisia a aplicat condiții stricte numai în foarte puține 
cazuri, în special în Bosnia și Herțegovina (a se vedea caseta  5) și în fosta Republi -
că iugoslavă a Macedoniei25.24 În conformitate cu strategia de 
extindere a Comisiei pentru 
perioada 2011-2012, 
angajamentul, 
condiționalitatea și 
credibilitatea au constituit 
baza procesului de aderare și 
a reușitei acestuia (p. 2), iar 
condiționalitatea ar trebui să 
fie riguroasă, exigentă și strictă 
(p. 18 și 23). Strategia de 
extindere pentru 
perioada 2012-2013 (p. 2, 3, 16 
și 22) și cele pentru 2014 (p. 2 
și 19) și pentru 2015 (p. 12) 
făceau referire, la rândul lor, la 
o condiționalitate strictă.
25 O suspendare a plăților, în 
conformitate cu articolul 46 
din Regulamentul (CE) 
nr. 718/2007 al Comisiei.Caseta  5O condiționalitate strictă la nivelul programului privind justiția în Bosnia și 
Herțegovina
În 2013, procesul de integrare în UE a Bosniei și Herțegovinei a înregistrat o stagnare. Reprezentanții politici ai 
țării nu au reușit sau s-au dovedit reticenți să ajungă la consensul necesar pentru a avansa pe calea preaderă -
rii. Acest lucru a fost demonstrat de incapacitatea sau de lipsa de voință politică a țării de a executa o hotărâre 
a Curții Europene a Drepturilor Omului26. Această situație a determinat Comisia să aplice condiționalitatea prin 
reducerea cu 45 de milioane de euro a alocărilor din cadrul IPA I pentru 2013 și prin impunerea de noi reduceri 
ale fondurilor alocate în cadrul IPA II27. Atunci când Bosnia și Herțegovina nu a reușit să adopte o nouă stra -
tegie globală de reformă a sectorului justiției, cu care să fie de acord toate cele patru entități constituționale, 
inclusiv Republika Srpska (a se vedea harta din figura  3), Comisia a suspendat sprijinul bugetar în curs pentru 
domeniul justiției.
26 În cauza Sejdić și Finci/Bosnia și Herțegovina  (decembrie 2009), Curtea Europeană a Drepturilor Omului a constatat că Bosnia și Herțegovina 
încălcase dreptul reclamanților de a fi aleși pentru simplul motiv că aceștia făceau parte dintr-o minoritate etnică.
27 Între 2014 și 2017, au fost alocați 165 de milioane de euro pentru această țară, în comparație cu 331 de milioane de euro între 2007 și 2010.
21 Observații 
29 
La nivelul proiectelor, Comisia nu a aplicat în mod sistematic condiții stricte, după 
cum arată exemplele din caseta  6. Deși Curtea de Conturi Europeană recoman -
dase, în 2011, să se depună mai multe eforturi pentru a se garanta că propunerile 
de proiecte din alte țări aflate în faza de preaderare sunt suficient de avansate 
pentru implementare28, Comisia nu a asigurat întotdeauna acest lucru, fapt care 
a afectat performanța proiectelor în mai multe țări29.28 Punctul 53 din Raportul 
special nr. 14/2011: 
„A ameliorat asistența din 
partea UE capacitatea Croației 
de a gestiona finanțarea 
postaderare?” 
(http://eca.europa.eu ).
29 A se vedea Evaluarea privind 
statul de drept, reforma 
sistemului judiciar și lupta 
împotriva corupției și 
a criminalității organizate în 
Balcanii de Vest, 
februarie 2013, p. 240.Caseta  6Nu a fost aplicată o condiționalitate strictă în cadrul IPA I
Albania
Pentru șapte dintre cele 15 proiecte auditate, Comisia nu a stabilit condiții stricte în momentul încheierii 
contractului30 și înainte de efectuarea plăților, și aceasta nu numai în cazul unor proiecte cu obiective com -
plexe (de exemplu, întărirea măsurilor de combatere a corupției), ci și în cazul celor care vizau rezultate relativ 
simple, cum ar fi proiectul privind palatul de justiție din Tirana (a se vedea proiectul 10 din anexa  II). În cazul 
acestui proiect, nu fuseseră obținute autorizațiile necesare, iar o serie de presupuse nereguli privind dreptul 
de proprietate asupra terenului au cauzat dificultăți suplimentare. După ce a negociat cu Ministerul Justiției 
timp de 4 ani și jumătate, Comisia a anulat proiectul și a realocat o parte dintre fonduri unor măsuri care nu 
aveau legătură cu domeniul statului de drept.
Serbia
Comisia nu a acordat o atenție suficientă condiționalității, ordinii corespunzătoare a activităților în procesul de 
concepere a proiectelor și neconcordanțelor juridice, lucru care a pus, de multe ori, în pericol implementarea 
eficientă și promptă a proiectelor31. După 2012, lipsa autorizațiilor sau neprezentarea studiilor de fezabilitate 
necesare au antrenat amânarea propunerilor de proiecte sau reducerea amplorii acestora.
30 A se vedea proiectele nr. 2, 3, 4, 5, 9 și 10 din domeniul statului de drept și proiectul nr. 2 din domeniul gestiunii finanțelor publice din Albania, 
enumerate în anexa II .
31 Caseta 5 și punctele 27 și 31 din Raportul special nr. 19/2014: „Asistența pentru preaderare acordată Serbiei de către Uniunea Europeană” 
(http://eca.europa.eu ).
22 Observații 
Comisia a  fost în general eficace în monitorizarea 
implementării și parțial eficace în utilizarea rezultatelor 
evaluărilor
30 
Comisia a monitorizat punerea în aplicare a reformelor sectoriale și implementa -
rea proiectelor atât în mod direct, cât și prin intermediul celor șase delegații ale 
UE din Balcanii de Vest. Cel mai înalt nivel de monitorizare avea loc în cadrul reu -
niunilor semestriale ale comitetului mixt de monitorizare și, în mod mai regulat, 
în cadrul comitetelor de monitorizare sectoriale. De asemenea, delegațiile UE au 
monitorizat implementarea la fața locului.
31 
Comisia a efectuat evaluări sectoriale și tematice în cadrul ciclului său de eva -
luare. Acestea nu ar trebui confundate cu rapoartele anuale privind progresele 
înregistrate de țările candidate și potențial candidate, care reprezintă evaluările 
politice oficiale ale Comisiei cu privire la aceste țări.
În general, Comisia a  fost eficace în monitorizarea implementării
32 
Delegațiile UE au monitorizat în mod eficace proiectele IPA din toate sectoarele, 
prin:
(a) controale cu privire la legalitate și regularitate bazate pe sistemele de infor -
mare și de gestiune;
(b) reuniuni de coordonare la care participă administrațiile beneficiare și con -
tractanții, inclusiv prin vizite la fața locului;
(c) rapoartele anuale ale ordonatorului de credite subdelegat (AOSD);
(d) reuniuni ale comitetului mixt de monitorizare și ale comitetelor sectoriale de 
monitorizare;
(e) pentru proiectele mai riscante, tabele de monitorizare internă trimestriale.
33 
Comisia a monitorizat în mod eficace punerea în aplicare a IPA și obținerea 
realizărilor preconizate32. În afară de instrumentele de monitorizare enumerate 
anterior, un rol au jucat și rapoartele de monitorizare axată pe rezultate (ROM), 
care au urmat o metodologie standard a Comisiei și au urmărit, în special, rezulta -
tele proiectelor în curs de desfășurare. Cu toate acestea, abordarea ROM prezenta 
trei deficiențe importante.32 Echipa de audit a colectat 
probe de audit în acest sens 
de la delegațiile UE în Albania, 
Bosnia și Herțegovina și 
Serbia.
23 Observații 
34 
În primul rând, un număr considerabil de proiecte din cadrul IPA care au fost 
evaluate de Curte implicau contracte cu o valoare mai mică de un milion de 
euro, neatingând deci pragul stabilit pentru întocmirea unor rapoarte ROM. Prin 
urmare, nu toate proiectele sensibile din punct de vedere politic au făcut obiec -
tul monitorizării axate pe rezultate. În al doilea rând, niciunul dintre rapoartele 
examinate de Curte nu a evaluat respectarea condiționalității. În al treilea rând, 
având în vedere că nu s-a realizat o monitorizare ex post a proiectelor33, sustena -
bilitatea proiectelor nu putea fi măsurată.
Comisia a  fost parțial eficace în utilizarea rezultatelor evaluărilor
35 
În ceea ce privește statul de drept, Comisia a efectuat o evaluare transsectorială 
globală a instrumentului IPA în Balcanii de Vest, precum și două evaluări tema -
tice ale proiectelor IPA, care au vizat statul de drept și, respectiv, combaterea 
corupției34. În strânsă cooperare cu Consiliul Europei și cu Comisia de la Veneția35, 
Comisia a finanțat un număr mare de rapoarte privind sistemul judiciar elaborate 
în urma unor vizite ale experților, rapoarte care au semnalat, de exemplu, faptul 
că nu existau suficiente condamnări penale care să fi fost obținute.
36 
Cu toate acestea, Comisia nu a profitat de propriile sale evaluări sau de rapoartele 
misiunilor experților pentru a apela într-o măsură mai mare la condiționalitate. 
Indicatorii din cadrul rapoartelor ROM nu au fost adaptați pentru proiectele din 
domeniul statului de drept, aceste rapoarte concentrându-se pe indicatori de 
realizare pentru proiecte aflate în curs de derulare. De altfel, Comisia a afirmat că 
monitorizarea rezultatelor proiectelor IPA din domeniul statului de drept era, de 
cele mai multe ori, inexistentă.
37 
În ceea ce privește reforma administrației publice, Comisia nu a efectuat o eva -
luare globală a sprijinului IPA, dar au existat unele evaluări care au acoperit un 
număr limitat de proiecte IPA din acest domeniu.33 Thematic evaluation of the rule 
of law, judicial reform and the 
fight against corruption and 
organised crime in the Western 
Balkans  (Evaluarea tematică 
privind statul de drept, 
reforma sistemului judiciar și 
lupta împotriva corupției și 
a criminalității organizate în 
Balcanii de Vest), lotul 3, 
raportul final principal, 
februarie 2013, p. 60.
34 Meta-evaluation of IPA 
assistance and evaluation of 
multi-beneficiary programmes  
(Metaevaluare cu privire la 
asistența IPA și evaluarea 
programelor cu beneficiari 
multipli), septembrie 2013. 
Evaluarea tematică privind 
statul de drept, reforma 
sistemului judiciar și lupta 
împotriva corupției și 
a criminalității organizate în 
Balcanii de Vest, lotul 3, 
raportul final principal, 
februarie 2013. Thematic 
evaluation on IPA support for 
the fight against corruption  
(Evaluarea tematică 
a sprijinului IPA pentru lupta 
împotriva corupției), raportul 
final principal, august 2015.
35 „Comisia pentru democrație 
prin drept” cu sediul la 
Veneția, în Italia, oferă, printre 
alte activități, și consiliere 
juridică statelor membre din 
Consiliul Europei, în special 
ajutându-le să își alinieze 
jurisdicțiile la standardele 
statului de drept european 
(http://www.venice.coe.int ).
24 Observații 
În ciuda unor deficiențe considerabile la nivelul țărilor 
beneficiare, Comisia a  sprijinit în mod eficace coordonarea 
donatorilor
38 
Principiul conform căruia donatorii sunt plasați sub coordonarea țării beneficiare 
este prevăzut în Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului (2005)36. În 
temeiul acestui principiu, care se aplică, de asemenea, finanțării din partea IPA, 
fiecare țară beneficiară ar trebui să stabilească obiective realiste într-un număr 
mic de sectoare și să evite suprapunerea ajutoarelor furnizate de donatori. 
Comisia a sprijinit în mod eficace țările beneficiare din întreaga regiune pentru 
a-și asuma responsabilitatea în ceea ce privește coordonarea donatorilor.
Coordonarea donatorilor la nivel regional
39 
Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest (CIBV) și Consiliul de Cooperare Regi -
onală (CCR) sunt finanțate prin intermediul unor programe regionale din cadrul 
IPA. Printre obiectivele lor se numără îmbunătățirea coordonării donatorilor între 
țările din Balcanii de Vest (a se vedea caseta  7).36 COM(2007) 72 final din 
28 februarie 2007: „Codul de 
conduită al UE în materie de 
diviziune a muncii în cadrul 
politicii de dezvoltare”.Caseta  7Coordonarea la nivel regional a  donatorilor în Balcanii de Vest
CIBV
În contextul proiectelor de infrastructură derulate prin CIBV, existența unei liste unice de proiecte de 
infrastructură depuse de către toate țările din Balcanii de Vest în decembrie 2015 a facilitat evaluarea 
proiectelor și procesul de selecție.
CCR
Unul dintre obiectivele CCR era furnizarea unei „perspective regionale” în cadrul asistenței acordate de dona -
tori37. Cu excepția unei reuniuni care a avut loc în 2015, țările din Balcanii de Vest nu au utilizat CCR în scopul 
coordonării donatorilor.
37 http://rcc.int/pages/2/overview . A se vedea statutul CCR.
25 Observații 
Coordonarea donatorilor la nivelul țărilor beneficiare
40 
Coordonarea donatorilor de către țara beneficiară a fost eficace în Serbia, parțial 
eficace în fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Muntenegru și ineficace în 
Albania, Bosnia și Herțegovina și Kosovo (a se vedea caseta  8). Această situație 
a fost cauzată de lipsa spiritului de conducere și de slaba capacitate administra -
tivă de la nivelul structurilor naționale responsabile de coordonarea donatorilor. 
Cu toate acestea, Curtea a observat că Comisia a sprijinit țările beneficiare, asigu -
rând un anumit grad de coordonare a donatorilor. Caseta  8Coordonare ineficace a  donatorilor la nivelul țărilor beneficiare
Albania
Curtea a examinat activitățile referitoare la donatori desfășurate de Departamentul pentru programare, finan -
țare și ajutor extern în domeniul dezvoltării. Departamentul nu dispunea de o structură organizatorică clară, 
nu avea suficient personal și nu dispunea de o bază de date a donatorilor. Deși grupurile de lucru sectoriale 
ale donatorilor erau inactive din 2013, secretariatul tehnic al donatorilor condus de Comisie a permis obținerea 
unei bune complementarități și a unei repartizări eficace a sarcinilor între donatori. Din interviurile cu comu -
nitatea donatorilor (SUA, Italia, Franța), a reieșit că delegația UE la Tirana a fost în general apreciată pentru 
eforturile sale.
Kosovo
La sfârșitul anului 2011, nu era încă operațional niciun mecanism eficace de coordonare a donatorilor și, în 
ciuda diferitelor inițiative lansate de atunci vizând coordonarea donatorilor în cadrul sectoarelor individuale, 
UE și alți donatori internaționali au îndemnat instituțiile din Kosovo să joace un rol mai activ în coordonarea 
donatorilor și în monitorizarea acesteia la nivel tehnic38. Acest lucru este confirmat de recentele documente 
interne ale Comisiei.
38 Punctele 82 și 86 din Raportul special nr. 18/2012 al Curții de Conturi Europene: „Asistența acordată de Uniunea Europeană pentru sprijinirea 
supremației legii în Kosovo” ( http://eca.europa.eu ).
26 Observații 
Partea II – A contribuit IPA la consolidarea capacității 
administrative în Balcanii de Vest?
41 
Începând cu anul 2007, IPA a fost singurul instrument de finanțare al UE care viza 
consolidarea capacității administrative în Balcanii de Vest. Curtea a evaluat, în do -
meniul statului de drept, pe de o parte, și în cel al reformei administrației publice, 
pe de altă parte, dacă:
(a) Comisia fost eficace în producerea realizărilor preconizate;
(b) pe lângă realizări, rezultatele care au fost vizate de IPA erau sustenabile;
(c) dialogul politic a abordat în mod eficace consolidarea capacității 
administrative.
Comisia a  fost eficace în producerea realizărilor preconizate
42 
În toate sectoarele, proiectele examinate, atât din cadrul programelor naționale, 
cât și din cel al programelor regionale, au produs realizările care erau prevăzute 
în contracte39. De exemplu, închisoarea Fier din Albania și sistemul informatic al 
Consiliului Superior al Judecătorilor și Procurorilor din Bosnia și Herțegovina au 
fost realizate la timp și în conformitate cu specificațiile contractului (a se vedea 
fotografiile  1 și 2).39 Această observație se bazează 
pe eșantionul de audit evaluat 
în 2015 (a se vedea anexa II ). 
O observație similară a fost 
formulată și în cadrul 
metaevaluării Comisiei, p. 6 
(2013).
27 Observații 
Celule finalizate în cadrul proiectului de construcție a  închisorii din Fier, Albania
Proiectul privind tehnologia informației din cadrul Consiliului Superior al 
Judecătorilor și Procurorilor, organismul cu sediul la Sarajevo care supraveghează 
sistemul judiciar al Bosniei și HerțegovineiSursa:  Comisia Europeană (al șaptelea raport interimar și raportul final, p. 33).
© Eriton Hasaj, 2014 © Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor
Sursa:  Comisia Europeană (raportul narativ final al proiectului, p. 23).Fotografia  1 Fotografia  2

28 Observații 
În ceea ce privește statul de drept și reforma administrației 
publice, IPA a fost doar parțial sustenabil
Proiectele privind statul de drept au fost doar parțial sustenabile
43 
Comisia a reușit doar parțial să transforme realizările proiectelor în rezultate sus -
tenabile în diferitele domenii ale statului de drept care au fost sprijinite prin IPA 
(de exemplu, organismele însărcinate cu asigurarea respectării legii, parchetele, 
instanțele judiciare, agențiile de combatere a corupției). Dintre cele 29 de pro -
iecte din domeniul statului de drept cuprinse în eșantionul de audit conținând 
proiecte naționale, 15 nu erau sustenabile40. Cauzele care stăteau la baza nesuste -
nabilității rezultatelor erau imputabile, de multe ori, țării beneficiare și se datorau 
bugetului și personalului insuficient, coordonării deficitare și lipsei de voință 
politică de a reforma instituțiile și de a realiza o monitorizare.
44 
În cazul acestor 15 proiecte, Comisia nu a aplicat condiții suficient de relevante 
înainte de a autoriza contractele. Contractele IPA ar fi putut include condiția ca în 
sectorul reformei sistemului judiciar să fie introduse garanții mai bune. În cazul 
neîndeplinirii acestei condiții, plata alocărilor anuale din cadrul IPA ar fi putut fi 
suspendată până la noi dispoziții.
45 
La nivel regional, Strategia Europa 2020 pentru Europa de Sud-Est a CCR acorda 
o importanță primordială justiției și luptei împotriva corupției41. Chiar dacă CCR 
depindea într-o mare măsură de fondurile alocate din partea IPA42, Curtea nu a re -
marcat ca această organizație internațională din Balcanii de Vest să fi desfășurat, 
în cursul perioadei auditate, activități semnificative în domeniul statului de drept.
Impactul instrumentului IPA I asupra domeniului luptei împotriva 
corupției și criminalității organizate a  fost unul limitat
46 
Începând cu 1995, Transparency International clasează țările în funcție de un 
indice de percepție a corupției calculat la nivel mondial43 – cu cât indicele este 
mai mare, cu atât nivelul perceput de corupție este mai ridicat. Figura  5 prezintă 
pozițiile ocupate în acest clasament de cele șase țări din Balcanii de Vest în ultimii 
șase ani, care coincid cu ultima parte a perioadei de punere în aplicare a instru -
mentului IPA I și cu începutul perioadei aferente succesorului acestuia.40 A se vedea anexa II , proiectele 
din domeniul statului de drept 
din Albania (nr. 2, 3, 4, 5, 9 
și 10), Bosnia și Herțegovina 
(nr. 11 și 14), fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei (nr. 21 
și 22), Muntenegru (nr. 23) și 
Serbia (nr. 25, 26, 27 și 28).
41 South East Europe 2020 Strategy  
(Strategia Europa 2020 pentru 
Europa de Sud-Est), CCR, 
pp. 31-33.
42 CCR se bazează pe finanțarea 
IPA pentru funcționarea sa 
administrativă și pentru 
implementarea proiectelor 
sale (14 milioane de euro 
plătiți între 2007 și 2013), 
deoarece cotizațiile anuale 
minime de 50 000 de euro per 
participant la consiliu nu 
acopereau toate costurile 
acestuia.
43 Transparency International 
definește corupția ca „un abuz 
de putere în scopul câștigului 
personal”; a se vedea http://
www.transparency.org/ . 
Indicatorul de guvernanță 
„controlul corupției” calculat 
de Banca Mondială indică un 
clasament similar al celor șase 
țări din Balcanii de Vest; a se 
vedea http://info.worldbank.
org/governance/wgi/ .
29 Observații 
47 
În 2015, Albania și Kosovo se plasau, în clasamentul indicelui de percepție a co -
rupției, pe poziția 88, respectiv 103, cele două țări fiind la egalitate cu Egipt și 
Etiopia. Celelalte patru țări din Balcanii de Vest se plasau, în acest clasament, între 
pozițiile 60 și 80 în perioada 2010-2015.
48 
Din rapoartele anuale privind progresele înregistrate, din sondaje și din cele două 
evaluări tematice reiese că Comisia era conștientă de faptul că ingerințele politice 
în activitatea sistemului judiciar erau generalizate în Balcanii de Vest, la fel ca și 
corupția la nivel înalt și criminalitatea organizată44 (a se vedea caseta  9). Cu toate 
acestea, în cazul Muntenegrului și al Serbiei, cele două țări cu care UE a lansat 
negocierile de aderare45, nivelul de pregătire în domeniul reformei sistemului 
judiciar era mai bun decât în celelalte patru țări.44 Rapoartele privind progresele 
înregistrate în perioada 
2012-2015. Evaluarea IPA 
support to the fight against 
corruption  (Sprijinul IPA pentru 
lupta împotriva corupției), 
august 2015. Evaluarea Rule of 
law, judicial reform and fight 
against corruption and 
organised crime in the Western 
Balkans  (Statul de drept, 
reforma sistemului judiciar și 
lupta împotriva corupției și 
a criminalității organizate în 
Balcanii de Vest), 
februarie 2013.
45 Raportul pe 2015 privind 
progresele înregistrate, 
Muntenegru, p. 14, 15, 18 și 19. 
Raportul pe 2015 privind 
progresele înregistrate, Serbia, 
p. 11, 13, 14, 17 și 18.Pozițiile ocupate de țările din Balcanii de Vest în clasamentul indicelui de percepție 
a corupției
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza indicelui de percepție a corupției calculat de Transparency International (2010-2015).Figura  5
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014 2015Albania
Bosnia și Herţegovina
SerbiaKosovo
Muntenegrufosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei
30 Observații 
49 
În scopul monitorizării, Comisia a solicitat din partea fiecărei țări beneficiare ta -
bele de evidență a anchetelor și a cauzelor de urmărire penală soldate cu succes 
și a condamnărilor definitive în dosarele privind corupția la nivel înalt și criminali -
tatea organizată. Numărul dosarelor privind corupția la nivel înalt și criminalitatea 
organizată varia de la o țară la alta, de la câteva cauze, în cazul Serbiei, la zero, în 
cazul Kosovo, ceea ce indică o lipsă de voință politică. Caseta  9Ingerințele politice, corupția la nivel înalt și criminalitatea organizată în Balcanii de 
Vest
Albania
Nu erau garantate independența totală a magistraților și a procurorilor și posibilitatea tragerii lor la răspun -
dere. Ca urmare a procesului lent de administrare a justiției și a faptului că nu toate hotărârile judiciare erau 
puse în aplicare, doar un număr nesemnificativ de condamnări definitive au permis efectiv desființarea unor 
organizații criminale46.
Bosnia și Herțegovina
Angajamentul politic nu s-a tradus prin obținerea unor condamnări47. De exemplu, în urma unui sondaj rea -
lizat în 2015 de CCR, 90 % din respondenții din Bosnia și Herțegovina și-au exprimat dezacordul cu privire la 
afirmația că guvernul lor combătea în mod eficace corupția.
Kosovo
Numirile în funcție controversate, lipsa de claritate a mandatelor și insuficiența constantă a fondurilor națio -
nale au subminat activitățile instituțiilor principale care asigură supremația legii în Kosovo. Anchetele privind 
cazuri de corupție la nivel înalt au fost rare și nu au condus la condamnări definitive. În plus, implicarea cetățe -
nilor din Kosovo în criminalitatea organizată din regiune amenința stabilitatea regională interetnică48.
46 Raportul pe 2015 privind progresele înregistrate, Albania, p. 4 și 51.
47 Raportul pe 2015 privind progresele înregistrate, Bosnia și Herțegovina, p. 16.
48 Raportul pe 2015 privind progresele înregistrate, Kosovo, p. 12, 15, 16 și 18.
31 Observații 
50 
Potrivit Comisiei, lipsa de voință politică se traducea în multe cazuri prin insufici -
ența resurselor financiare și umane alocate instituțiilor relevante, ceea ce a limitat 
nivelul de ambiție și capacitatea de absorbție aferentă instrumentului IPA I. Cele 
două exemple prezentate în caseta  10 arată că impactul proiectelor derulate în 
cadrul IPA I asupra domeniului luptei împotriva corupției și criminalității organi -
zate a fost unul limitat.
Comisia a  consacrat puține fonduri IPA anumitor domenii esențiale 
ale statului de drept
51 
Libertatea mass-mediei și o societate civilă puternică reprezintă factori-cheie 
pentru sensibilizarea publicului cu privire la corupție și la criminalitatea organi -
zată50, împingând adesea la acțiune agențiile de combatere a corupției și parche -
tele. Acestea, la rândul lor, contribuie în mod direct la succesul anchetelor și al 
urmăririlor penale și la obținerea unor condamnări definitive în dosarele legate 
de corupția la nivel înalt și de criminalitatea organizată. În contextul statului de 
drept în regiunea Balcanilor de Vest, nivelul generalizat al problemelor legate 
de independența sistemului judiciar și de eficacitatea luptei împotriva corupției 
și a criminalității organizate (a se vedea punctele 46-50), alături de poziția pro -
prie a Comisiei privind importanța rolului jucat de mass-media, societatea civilă, 
agențiile anticorupție și parchete51, ar fi constituit un motiv suficient pentru acor -
darea unui sprijin susținut în aceste domenii-cheie.50 Transparency International, 
Corruption fighters’ Tool kit: civil 
society experiences and 
emerging strategies , 2002 
(http://www.transparency.
org/whatwedo/publication/
corruption_fighters_toolkit_
civil_society_experiences_
and_emerging_strategi ).
51 A se vedea, de exemplu, 
Comunicarea Comisiei către 
Parlamentul European și către 
Consiliu: „Strategia de 
extindere și principalele 
provocări 2011-2012”, 
COM(2011) 666 final, în special 
p. 3, 7, 23, 39, 41, 45, 54, 58, 60 
și 67.Caseta  10Rezultatele proiectelor din cadrul IPA I în ceea ce privește lupta împotriva corupției
Proiectul de combatere a  corupției, Albania
Scopul proiectului de combatere a corupției în Albania a fost de a sprijini guvernul albanez să își pună în 
aplicare strategia de combatere a corupției (2007-2013). În afară de faptul că valorile-țintă măsurabile nu au 
fost atinse, sustenabilitatea proiectului a fost, la rândul ei, afectată de faptul că coordonatorul național pentru 
combaterea corupției nu era independent, precum și din cauza faptului că politicilor coordonate la nivel nați -
onal și local nu li s-au alocat resurse financiare sau umane adecvate.
Comisia de stat pentru prevenirea corupției, fosta Republică iugoslavă a  Macedoniei
Acest proiect viza consolidarea activității principalului organism responsabil de prevenirea corupției. Proiectul 
nu a ținut însă cont de imposibilitatea Comisiei de stat pentru prevenirea corupției de a-și exercita mandatul 
în mod eficace din cauza angajamentului insuficient al autorităților naționale, a lipsei de independență a con -
ducerii sale și a insuficienței resurselor49.
49 Punctul 28 și caseta 3 din Raportul special nr. 11/2016 al Curții de Conturi Europene: „Consolidarea capacității administrative în fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei: s-au înregistrat progrese limitate într-un context dificil” ( http://eca.europa.eu ). Evaluarea „Sprijinul IPA pentru lupta 
împotriva corupției”, august 2015, p. 30 și 120.
32 Observații 
52 
Cu toate acestea, în cadrul IPA I, Comisia nu a alocat decât puține fonduri do -
meniului libertății mass-mediei și societății civile din Balcanii de Vest (0,5 % din 
totalul fondurilor alocate)52. De exemplu, Albaniei nu i s-a acordat nicio alocare 
națională pentru libertatea mass-mediei și pentru societatea civilă în contextul 
luptei împotriva corupției. Fondurile alocate de Comisie pentru lupta împotriva 
corupției și a criminalității organizate (2 %) și pentru sprijinirea serviciilor de pro -
curatură (1 %) au fost, de asemenea, limitate.
Proiectele privind reforma administrației publice erau, în general, 
sustenabile
53 
Crearea și menținerea capacității administrative prezentau dificultăți deosebite, 
în special din cauza corupției generalizate și a ingerințelor politice constante în 
recrutarea funcționarilor publici și în gestionarea carierelor. Aceste probleme 
s-au tradus printr-o fluctuație ridicată a personalului și printr-o lipsă de personal 
calificat în cadrul autorităților naționale53. În acest context, Comisia a reușit să 
transforme multe realizări ale proiectelor sprijinite cu finanțare IPA I în rezultate 
sustenabile (de exemplu, reforma funcției publice, serviciile vamale, achizițiile 
publice, controlul intern al finanțelor publice și auditul).
54 
Dintre cele 23 de proiecte din eșantionul de audit conținând proiecte naționale, 
14 erau sustenabile54. În cazul proiectelor ale căror rezultate erau nesustenabile, 
cauzele principale ale acestei situații erau insuficiența resurselor financiare și 
umane, slaba coordonare și, mai ales, lipsa de voință politică a țărilor beneficiare 
de a reforma instituțiile și de a monitoriza punerea în aplicare a reformei. În unele 
cazuri, Comisia ar fi putut, înainte să autorizeze contractarea sumelor, să predefi -
nească o serie de condiții suplimentare în ceea ce privește legislația și termenii de 
referință ai proiectelor, dar nu a făcut acest lucru (a se vedea caseta  11).52 Analiza Curții de Conturi 
Europene, pe baza datelor 
Comisiei, iulie 2015.
53 Metaevaluare cu privire la 
asistența IPA, septembrie 2013, 
p. 19. Rapoartele privind 
progresele înregistrate în 
perioada 2012-2015.
54 A se vedea anexa II , proiectele 
privind reforma administrației 
publice din Albania (nr. 3, 4 și 
5), Bosnia și Herțegovina (nr. 6, 
7 și 9), fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei (nr. 12 
și 14), Muntenegru (nr. 17 și 18) 
și Serbia (nr. 20, 21, 22 și 23).Caseta  11IPA și reforma administrației publice
Bosnia și Herțegovina
În această țară, bugetele erau adoptate cu întârziere, iar coordonarea și planificarea bugetară erau în continu -
are deficitare55. În plus, la nivelul statului, entitățile constituționale din Bosnia și Herțegovina și districtul Brčko 
aveau propriile bugete și propriile legi privind funcția și administrația publică, iar aceasta din urmă rămâne 
fragmentată. Acest lucru a afectat sustenabilitatea proiectului de coordonare administrativă la nivel național și 
a proiectului privind statisticile finanțelor publice.
55 Evaluarea SIGMA în raport cu standardele de referință pe 2015, Bosnia și Herțegovina (p. 2, 39, 94 și 95), care descrie acest context specific.
33 Observații 
55 
În ceea ce privește programele regionale (a se vedea anexa  III), CIBV a fost conce -
put ca un instrument de combinare a finanțărilor pentru proiecte de infrastructu -
ră în regiunea Balcanilor de Vest56. Între 2008 și 2014, s-au contractat 2,8 miliarde 
de euro sub formă de împrumuturi acordate proiectelor; cu titlu de comparație, 
finanțarea care a fost acordată de UE se ridica la 305 milioane de euro57. CIBV 
a constituit un bun instrument pentru îmbunătățirea coordonării donatorilor și 
pentru acordarea de asistență tehnică autorităților naționale responsabile de 
infrastructură (de exemplu, elaborarea unor liste unice de proiecte, redactarea 
documentației de finanțare a proiectelor), consolidând astfel capacitatea admi -
nistrativă a țărilor beneficiare. Curtea a examinat un exemplu tipic de proiect 
derulat prin CIBV (a se vedea caseta  12).
56 
Administrată de cele șase țări din Balcanii de Vest, Școala Regională de Adminis -
trație Publică (ReSPA) este o organizație internațională cu sediul la Danilovgrad, 
în Muntenegru. Aceasta a primit 2,4 milioane de euro în cadrul IPA sub formă de 
asistență tehnică, echipamente și mobilier și beneficia, de asemenea, de o alocare 
anuală în cadrul IPA în valoare de 1,2 milioane de euro pentru sprijinirea activită -
ților sale operaționale58.56 Combinarea finanțărilor 
constă în combinarea 
finanțărilor nerambursabile cu 
credite acordate de instituții 
financiare; ea permite Comisiei 
să obțină o multiplicare 
a fondurilor acordate prin IPA 
prin atragerea unor 
împrumuturi acordate de 
instituțiile financiare. A se 
vedea Raportul special 
nr. 16/2014: „Eficacitatea 
demersurilor de combinare 
a finanțărilor acordate prin 
intermediul facilităților 
regionale de investiții cu 
creditele acordate de 
instituțiile financiare în scopul 
sprijinirii politicilor externe ale 
UE” ( http://eca.europa.eu ).
57 Rapoartele de monitorizare și 
rapoartele anuale privind CIBV 
(https://www.wbif.eu/Library ).
58 Pe baza contractelor semnate 
între 2008 și 2014, Comisia 
Europeană, iunie 2015.Caseta  12Proiectul gazoductului ionico-adriatic
Acest proiect regional în valoare de 3,5 milioane de euro, finanțat de Banca Europeană pentru Reconstrucție și 
Dezvoltare, a constat în furnizarea de asistență tehnică pentru un studiu de fezabilitate privind interconexiu -
nea prin gazoduct între Albania și Croația. Elementul care trebuia produs cu ajutorul proiectului (un raport 
tehnic) a fost finalizat la timp și a furnizat expertiză tehnică Ministerului Energiei și Industriei din Albania. 
Raportul va fi utilizat pentru masterplanul gazoductului și pentru viitoarea construcție a acestuia.
34 Observații 
57 
Scopul ReSPA era de a contribui la o administrație publică eficace și profesionistă 
în țările din Balcanii de Vest, însă funcționarii publici din aceste țări au profitat 
doar într-o foarte mică măsură de oferta de formare profesională a școlii59. Se 
remarcă o disproporție între acest grad de utilizare a formărilor și volumul de 
fonduri IPA și naționale investite în ReSPA de-a lungul a aproape un deceniu60. 
Comisia a prezentat propuneri în vederea îmbunătățirii rezultatelor ReSPA, inclu -
siv prin asigurarea unei coordonări între asistența acordată la nivel regional și cea 
acordată la nivel național în cadrul IPA61. Deși, la momentul auditului, se dăduse 
deja curs acestor propuneri, era încă prea devreme pentru a se stabili dacă ReSPA 
a contribuit efectiv la îmbunătățirea capacității administrative în Balcanii de Vest.
Comisia ar fi putut să încurajeze țările beneficiare să utilizeze IPA 
ca instrument de învățare
58 
Curtea a constatat că abordarea Comisiei în ceea ce privește IPA I s-a limitat în 
principal la structurile IPA special create pentru a gestiona fondurile din partea 
acestui instrument62. Comisia ar fi putut însă încuraja în mod activ autoritățile 
naționale să utilizeze bunele practici dezvoltate în cadrul acestor structuri IPA ca 
instrument de învățare pentru consolidarea altor părți ale administrației publice 
în afara acestor structuri63, chiar dacă acest lucru nu constituia unul dintre obiec -
tivele specifice ale instrumentului IPA. Comisia nu a făcut însă acest lucru și, prin 
urmare, contribuția IPA pentru consolidarea capacității administrative a rămas 
limitată la organismele asociate cu reforma administrației publice finanțată cu 
ajutorul IPA. Caseta  13 și caseta  14 prezintă două exemple intens mediatizate 
în care țările beneficiare nu au reușit să aplice bunele practici care ar fi putut fi 
învățate din experiența cu instrumentul IPA.59 Pe baza feedbackului primit de 
către Curtea de Conturi Europeană 
din partea autorităților albaneze 
(iunie 2015); punctul 37 (caseta 1) 
din Raportul special nr. 11/2016 al 
Curții de Conturi Europene. 
Punctul 19 (caseta 2) din Raportul 
special nr. 20/2016: „Consolidarea 
capacității administrative în 
Muntenegru: au fost înregistrate 
progrese, însă este nevoie de 
rezultate mai bune în numeroase 
domenii-cheie” ( http://eca.europa.
eu).
60 Metaevaluarea/evaluarea 
programului cu beneficiari multipli, 
iunie 2013, p. 19, 20, 24 și 25.
61 Punctul 20 din Raportul special 
nr. 20/2016 al Curții de Conturi 
Europene: „Consolidarea capacității 
administrative în Muntenegru: au 
fost înregistrate progrese, însă este 
nevoie de rezultate mai bune în 
numeroase domenii-cheie” ( http://
eca.europa.eu ).
62 În ceea ce privește posibilitatea ca 
întreaga administrație publică să 
beneficieze de pe urma IPA, și nu 
numai structurile special create 
pentru acest instrument, evaluările 
Comisiei recomandă ca unitățile de 
gestiune a IPA să fie mai degrabă 
integrate în structura operațională 
a țărilor beneficiare decât să fie 
organisme autonome. Metaevalua -
rea cu privire la asistența IPA, 
septembrie 2013. Acest aspect 
a fost abordat și de Curtea de 
Conturi Europeană în 2014 în 
contextul Raportului special 
nr. 19/2014, punctul VI.
63 Punctele 55 și 72 din Raportul 
special nr. 11/2016 al Curții de 
Conturi Europene: „Consolidarea 
capacității administrative în fosta 
Republică iugoslavă a Macedoniei: 
s-au înregistrat progrese limitate 
într-un context dificil” ( http://eca.
europa.eu ).Caseta  13Proiectul „Skopje 2014”, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei
Proiectul a fost anunțat în 2010 ca având o valoare de 80 de milioane de euro. Cu toate acestea, în 2015, costurile 
totale au fost estimate a fi de șapte ori mai ridicate decât valoarea prevăzută inițial, respectiv 560 de milioane de 
euro. Acest proiect urban de mare anvergură derulat în capitală a constat în construcția de clădiri și monumente 
(a se vedea fotografia 3). Nu s-a beneficiat de finanțare IPA. Acest proiect nu a urmat normele UE privind achiziți -
ile publice; procesul de atribuire a contractelor de achiziții a fost afectat de o lipsă de transparență (de exemplu, 
s-au plătit onorarii pentru opere de artă care nu au fost specificate înainte de licitație), iar presupusele nereguli 
care au survenit în acest proces nu au făcut obiectul unui audit extern sau al unei anchete64.
64 Balkan Investigative Reporting Network  (Rețeaua pentru investigații media în Balcani – BIRN), True cost of Skopje 2014 Revealed , 27 iulie 2015. BIRN, 
Accountability questions dog authors of Skopje 2014 , 14 august 2015. Raportul pe 2014 privind progresele înregistrate, p. 25. Evaluarea „Sprijinul IPA 
pentru lupta împotriva corupției”, august 2015, p. 40.
35 Observații Caseta  14Proiectul privind podul Žeželj, Serbia
În regiunea autonomă Voivodina din Serbia, o parte din costurile proiectului privind podul Žeželj au fost 
finanțate prin IPA. Construcția noului pod ar fi trebuit să fie finalizată până în noiembrie 2013, scopul proiec -
tului fiind înlocuirea unui pod feroviar-rutier foarte aglomerat și periculos din centrul orașului Novi Sad, ce 
fusese construit cu titlu temporar după ce podul anterior fusese bombardat în timpul războiului împotriva 
Kosovo. Din cauza unei sarcini administrative excesive și a coordonării deficitare (de exemplu, delegarea de 
către autoritățile sârbe a unor sarcini-cheie către terți, incompatibilitatea procedurilor din Serbia cu procedu -
rile de inginerie internaționale, problemele legate de stabilirea unor obiective de etapă pentru proiect), s-au 
acumulat întârzieri considerabile în 2015, iar autoritățile sârbe nu au reușit să finalizeze etapele proiectului 
care nu au beneficiat de finanțare prin IPA ( fotografia  4).Anumite părți ale proiectului „Skopje 2014”: opere de artă de pe râul Vardar și clădiri 
publice de-a lungul acestuia
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Fotografia  3

36 Observații 
Dialogul politic a abordat problema capacității 
administrative
59 
Realizările din cadrul IPA depindeau în foarte mare măsură de progresele realiza -
te în cadrul diferitelor structuri de dialog cu privire la politici. Dialogul politic s-a 
realizat la nivel interguvernamental sau la nivel de comisii parlamentare mixte. 
Nivelul interguvernamental includea Consiliul UE și statele membre, SEAE, Comi -
sia și guvernele celor șase țări din Balcanii de Vest. La nivel parlamentar, comisiile 
parlamentare mixte relevante includeau deputați din cadrul Parlamentului Euro -
pean și din cele șase parlamente ale țărilor din Balcanii de Vest. Tabelul  4 sinteti -
zează cele mai importante structuri de dialog politic la care participa Comisia și 
care au prezentat relevanță pentru acest audit.Amplasamentul viitorului pod Žeželj pentru traversarea Dunării la Novi Sad
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Fotografia  4

37 Observații 
60 
Aceste structuri de dialog urmăreau să stimuleze voința politică în ceea ce priveș -
te consolidarea statului de drept, încurajarea reformei administrative și îmbună -
tățirea gestiunii finanțelor publice, în special în perioada 2014-2015. În funcție 
de statutul politic al țării în raport cu aderarea la UE (țară potențial candidată, 
candidată sau candidată cu capitole deschise negocierilor), structurile de dialog 
politic au dat naștere unor grupuri de lucru specializate.
Dialogul politic privind statul de drept a  avut un impact limitat
61 
Comisia a creat cu succes grupuri de lucru, în special privind independența 
sistemului judiciar, privind deficiențele din cadrul parchetelor și privind corupția 
din sistemul judiciar și din cadrul poliției. În plus, în ceea ce privește Muntenegru 
și Serbia, cu care Consiliul a aprobat deschiderea negocierilor de aderare (a se 
vedea tabelul  4), procesul de stabilizare și de asociere, planurile de acțiune pri -
vind capitolele 23 și 24 și IPA le-au oferit un anumit nivel de pregătire în ceea ce 
privește reforma sistemului judiciar și lupta împotriva corupției și a criminalității 
organizate. Tabelul 4Structurile de dialog la care participau Comisia și țările din Balcanii de Vest
Dialog politic Demarare
Albania Dialog la nivel înalt privind prioritățile-cheie 12 noiembrie  2013
Bosnia și HerțegovinaDialog la nivel înalt privind procesul de aderare 27 iunie 2012
Dialog structurat privind justiția 6 iunie 2011
Kosovo Dialog structurat privind supremația legii 30 mai 2012
Fosta Republică iugoslavă a  Macedoniei Dialog la nivel înalt privind aderarea 29 martie 2012
Muntenegru Începerea negocierilor de aderare 29 iunie 2012
Serbia Începerea negocierilor de aderare 21 ianuarie 2014
Toate țările din Balcanii de Vest Consiliile de stabilizare și de asociere Date multiple
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
38 Observații 
62 
În țările în care negocierile de aderare nu au început încă, impactul grupurilor de 
lucru mixte UE-Balcanii de Vest asupra generării unei voințe politice de a promo -
va statul de drept a fost unul limitat, așa cum reiese din caseta  15.
Dialogul politic privind reforma administrației publice 
a înregistrat unele progrese
63 
Dialogul politic privind reforma administrației publice a avut loc în contextul 
acordurilor de stabilizare și de asociere. În parteneriat cu administrațiile publice 
beneficiare din întreaga regiune a Balcanilor de Vest, Comisia a reușit să creeze 
„grupuri speciale pentru reforma administrației publice”. Caseta  15Limitele dialogului politic privind statul de drept
Bosnia și Herțegovina
Din cauza unor dificultăți de natură politică și instituțională, dialogul politic a fost parțial ineficace. S-au reali -
zat unele progrese în ceea ce privește înființarea unor instituții funcționale și sustenabile65, dar s-au înregistrat 
puține progrese în domeniul reformei sistemului judiciar. Acesta a continuat să fie afectat de deficiențe persis -
tente din punctul de vedere al independenței, al ingerințelor politice și al ineficienței66.
Kosovo
Deși supremația legii constituia prioritatea absolută în Kosovo67, progresele realizate în domeniul luptei 
împotriva corupției și a criminalității organizate au înregistrat un regres puternic, așa cum o indică diferite ra -
poarte68. Până în prezent, dialogul politic nu a abordat cu succes problema sentimentului de impunitate care 
este prevalent în această țară, în special din cauza lipsei de independență a sistemului judiciar, iar rezultatele 
dialogului în ceea ce privește combaterea corupției și a criminalității organizate au fost limitate69.
65 Raportul pe 2015 privind progresele înregistrate, p. 9 și 12.
66 Raportul pe 2015 privind progresele înregistrate, p. 12, 15, 16 și 17.
67 DIMP 2011-2013, Kosovo.
68 În Raportul pe 2014 privind progresele înregistrate, se afirma că ar trebui acordată o atenție deosebită îmbunătățirii supremației legii și 
intensificării luptei împotriva criminalității organizate și a corupției.
69 Raportul pe 2015 privind progresele înregistrate, p. 12, 15, 16 și 18. Nota de însoțire, Raportul pe 2014 privind progresele înregistrate.
39 Observații 
64 
Printre problemele abordate în mod sistematic de aceste grupuri de lucru specia -
le se numărau cadrul strategic pentru reforma administrației publice, gestionarea 
serviciilor publice și a resurselor umane, elaborarea și coordonarea politicilor, fur -
nizarea de servicii pentru cetățeni și întreprinderi, tragerea la răspundere a admi -
nistrației publice, precum și gestiunea finanțelor publice. Grupurile au fost înfiin -
țate în 2010 în fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, în 2012 în Albania, în 2013 
în Kosovo, în 2014 în Serbia și în Muntenegru și în 2015 în Bosnia și Herțegovina.
40
 Concluzii și recomandări
65 
Obiectivul Curții a fost de a se evalua, pe baza constatărilor din rapoartele 
speciale anterioare, a evaluărilor Comisiei și a activităților de audit suplimentare 
efectuate în 2015, dacă Comisia a contribuit, prin programul IPA, la consolidarea 
capacității administrative în regiunea Balcanilor de Vest. Sfera auditului a fost 
instrumentul IPA I (din perioada 2007-2013), dar s-a ținut totodată seama și de 
prima parte a perioadei 2014-2020 aferentă instrumentului IPA II. Curtea s-a axat 
pe sectoarele-cheie reprezentate de statul de drept și reforma administrației 
publice.
66 
Curtea a concluzionat că asistența pentru preaderare acordată de UE a fost, în 
linii mari, eficace și că IPA I a contribuit parțial la consolidarea capacității admi -
nistrative în regiune, în ciuda unor deficiența considerabile care sunt inerente 
autorităților naționale din Balcanii de Vest.
67 
În ceea ce privește gestionarea asigurată de Comisie, obiectivele instrumentului 
IPA I nu erau întotdeauna specifice și măsurabile. Programele și proiectele erau 
bazate pe evaluări ale nevoilor, însă unele evaluări ale țărilor beneficiare în secto -
rul statului de drept prezentau deficiențe considerabile (punctele 16-23).
68 
Absorbția fondurilor IPA I a fost îngreunată de capacitatea administrativă redusă 
din anumite țări și, în cazul implementării descentralizate, de cerințele stricte 
legate de gestiunea fondurilor UE (punctele 24-26).
Recomandarea  1 
Obiective. Gestiunea indirectă
În cadrul IPA II, Comisia ar trebui să stabilească obiective specifice bazate pe prio -
rități și pe valori-țintă măsurabile.
Pentru a simplifica cerințele în materie de gestiune, atunci când capacitatea 
administrativă este considerată de Comisie ca fiind deficitară, aceasta ar trebui să 
opteze pentru gestiunea indirectă doar în mod selectiv, ținând seama de volumul 
fondurilor implicate, precum și de complexitatea și sensibilitatea politică a pro -
iectelor care urmează a fi descentralizate.
41 Concluzii și recomandări 
69 
În cadrul IPA I, Comisia nu a aplicat în mod sistematic condiții stricte și nu a ur -
mărit respectarea lor. În ciuda unor deficiențe care îi afectau raportarea ROM, 
Comisia a fost eficace în monitorizarea punerii în aplicare a proiectelor IPA. În 
ceea ce privește utilizarea concluziilor și a recomandărilor formulate în evaluările 
derulate în cadrul IPA, Comisia a fost parțial eficace. De asemenea, în pofida unor 
deficiențe considerabile la nivelul țărilor beneficiare, Comisia a fost în măsură să 
sprijine în mod eficace coordonarea donatorilor (punctele 27-37).
Recomandarea  2 
Condiții. Monitorizare. Evaluare
Comisia ar trebui să aplice condiții relevante la nivel de sector, de program și de 
proiect și ar trebui să urmărească respectarea lor. De exemplu, ar putea să aplice, 
atunci când este cazul, o reducere netă a alocărilor viitoare din cadrul IPA, să 
suspende plățile, să anuleze proiectele necontractate încă și să monitorizeze în 
mod sistematic conformitatea proiectelor cu condițiile predefinite. Comisia ar 
trebui să monitorizeze în mod sistematic programele și proiectele sensibile și să 
dispună efectuarea unor evaluări externe ale intervențiilor în sectoarele prioritare 
din Balcanii de Vest.
70 
În ceea ce privește capacitatea administrativă în Balcanii de Vest, IPA a condus în 
general la realizările prevăzute prin contract, iar sprijinul pe care l-a acordat pen -
tru statul de drept și pentru reforma administrației publice a fost parțial sustena -
bil (punctele 42-57).
71 
În cazul proiectelor din domeniul statului de drept, Comisia nu a recurs în măsură 
suficientă la aplicarea condiționalității, iar fondurile alocate prin IPA I în domenii 
importante pentru statul de drept, precum libertatea mass-mediei și combaterea 
corupției și a criminalității organizate, erau relativ reduse. Lipsa voinței politice 
a țărilor beneficiare de a reforma instituțiile, insuficiența bugetului și a personalu -
lui, precum și slaba coordonare au afectat, de asemenea, sustenabilitatea proiec -
telor (punctele 43-52).
72 
În ceea ce privește reforma administrației publice, Comisia a reușit să transforme 
numeroase realizări ale proiectelor în rezultate sustenabile. Comisia ar fi putut 
încuraja mai mult țările beneficiare să utilizeze IPA ca instrument de învățare în 
celelalte domenii ale administrației publice, chiar dacă aceasta nu constituia în 
mod expres un obiectiv al IPA (punctele 53-58).
42 Concluzii și recomandări 
Recomandarea  3 
Rezultate înregistrate. Resurse
În contextul dialogului politic și în cadrul IPA I și al IPA II, Comisia ar trebui să 
solicite din partea țărilor beneficiare un angajament politic mai puternic, astfel 
încât acestea să poată prezenta un bilanț convingător de anchete și urmăriri 
penale soldate cu succes și de condamnări definitive în dosarele de corupție la 
nivel înalt și de criminalitate organizată. În acest scop, Comisia ar trebui să solicite 
fiecărei țări beneficiare să își îmbunătățească acest bilanț de rezultate pozitive. 
Această solicitare ar trebui făcută în contextul dialogului politic și ar trebui să se 
reflecte în alocările naționale viitoare în cadrul IPA și în alte surse potențiale de 
finanțare UE.
În plus, în funcție de angajamentul politic și de îmbunătățirea capacității de 
absorbție, Comisia ar trebui să direcționeze mai bine resursele către domeniile 
importante pentru statul de drept în care Curtea a constatat că este nevoie de un 
sprijin semnificativ: lupta împotriva corupției și a criminalității organizate (cu un 
accent special pe procuratură) și libertatea mass-mediei.
73 
Consolidarea cooperării regionale și a capacității administrative în regiune în 
ansamblul său prezintă o importanță majoră și a fost încurajată de către Comisie, 
în special prin intermediul Cadrului de investiții pentru Balcanii de Vest (puncte -
le 19, 39 și 55).
74 
Cu toate acestea, în cursul perioadei auditate, Consiliul de Cooperare Regională 
nu a avut decât un impact limitat pe teren. În ceea ce privește Școala Regională 
de Administrație Publică (ReSPA), era prea devreme pentru a se stabili dacă s-a 
îmbunătățit capacitatea administrativă în Balcanii de Vest (punctele 39, 45 și 57).
Recomandarea  4 
Cooperarea regională
În cadrul IPA I și al IPA II, Comisia ar trebui să sprijine cooperarea regională. În 
special, ar trebui să se asigure că contribuțiile sale financiare la CCR și ReSPA con -
duc la obținerea pe teren a unor rezultate sustenabile și măsurabile.
43 Concluzii și recomandări 
75 
Într-un număr de cazuri, dialogul politic în Balcanii de Vest a avut un impact limi -
tat asupra statului de drept. În ceea ce privește reforma administrației publice, el 
a permis, într-adevăr, realizarea unor progrese (punctele 59-64).
Recomandarea  5 
Dialogul politic
Comisia ar trebui să utilizeze dialogul politic, în cadrul IPA, pentru a sprijini 
obținerea de rezultate în domeniul statului de drept și în reforma administrației 
publice.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 12 iulie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

44
 Anexe
Evenimentele principale care au marcat relațiile dintre UE și Balcanii de Vest
2000 ο 1 iunie – Consiliul European de la Santa Maria da Feira declară că toate țările care participă la procesul de stabilizare și de asociere sunt 
țări potențial candidate la aderarea la UE.
2001 ο 1 aprilie – Fostul președinte al Iugoslaviei, Slobodan Milosevic, cercetat pentru crime de război, abuz de putere și corupție, este arestat.
 ο 13 august – Acordul-cadru de la Ohrid stabilește un acord de pace între guvernul fostei Republici iugoslave a Macedoniei și 
a comunitatea etnică albaneză din această țară.
2003  ο 20 iunie – Consiliul European de la Salonic confirmă perspectiva aderării la UE pentru Balcanii de Vest.
2004 ο 22 martie – Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei își depune cererea de aderare la UE.
 ο 1 aprilie – Acordul de stabilizare și de asociere cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei intră în vigoare.
2005  ο 16 decembrie – Consiliul confirmă fosta Republică iugoslavă a Macedoniei drept țară candidată.
2006  ο 3 iunie – După un referendum încheiat cu succes, Muntenegru își declară independența.
2007 ο 1 ianuarie – IPA I intră în vigoare.
 ο 26 februarie – În hotărârea pronunțată în cauza Bosnia și Herțegovina/Serbia și Muntenegru, Curtea Internațională de Justiție (CIJ) 
definește masacrul de la Srebrenica ca act de genocid, neimputând însă răspunderea pentru acest act pârâtului.
2008 ο 17 februarie – Kosovo își declară independența.
 ο 11 iulie – La Conferința donatorilor pentru Kosovo, Comisia și statele membre ale UE se angajează să aloce aproximativ 800 de milioane 
de euro pentru a sprijini în mod specific Kosovo.
 ο 15 decembrie  – Muntenegru își depune cererea de aderare la UE.
2009 ο 1 aprilie – Acordul de stabilizare și de asociere cu Albania intră în vigoare.
 ο 24 aprilie – Albania își depune cererea de aderare la UE.
 ο 22 decembrie – Serbia își depune cererea de aderare la UE.
 ο 22 decembrie – CEDO condamnă Bosnia și Herțegovina pentru încălcarea drepturilor democratice ale cetățenilor aparținând 
comunităților minoritare.
2010 ο 1 mai – Acordul de stabilizare și de asociere cu Muntenegru intră în vigoare.
 ο 22 iulie – CIJ emite un aviz consultativ conform căruia declarația unilaterală de independență a Kosovo nu a încălcat nicio normă 
aplicabilă de drept internațional.
 ο 17 decembrie – Consiliul confirmă Muntenegru ca țară candidată.
2011 ο 26 mai și 20 iulie – Un număr de importanți criminali de război sârbi cercetați de Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie 
sunt arestați.Anexa  I
45 Anexe 
2012 ο 1 martie – Consiliul European confirmă Serbia ca țară candidată.
 ο 29 iunie  – Încep în mod oficial negocierile de aderare a  Muntenegrului.
2013 ο 19 aprilie – Prim-miniștrii din Kosovo și Serbia semnează Acordul de la Bruxelles privind normalizarea relațiilor dintre cele două țări.
 ο 1 septembrie – Acordul de stabilizare și de asociere cu Serbia intră în vigoare.
2014 ο 1 ianuarie – IPA II intră în vigoare.
 ο 21 ianuarie – Încep în mod oficial negocierile de aderare a Serbiei.
 ο 27 iunie – Consiliul confirmă Albania ca țară candidată.
 ο 15 iulie – Declarația noului președinte al Comisiei, potrivit căreia nicio nouă aderare nu va avea loc înainte de 2020.
 ο 28 august – Summitul UE-Balcanii de Vest de la Berlin.
2015 ο 1 iunie – Acordul de stabilizare și de asociere cu Bosnia și Herțegovina intră în vigoare.
 ο 20 august – Summitul UE-Balcanii de Vest de la Viena.
2016 ο 15 februarie – Bosnia și Herțegovina își depune cererea de aderare la UE.
 ο 30 martie – Summitul țărilor din Balcanii de Vest de la Durrës, Albania.
 ο 1 aprilie – Acordul de stabilizare și de asociere cu Kosovo intră în vigoare.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisia Europeană.Anexa  I
46 Anexe 
Eșantionul de audit cuprinzând proiecte naționale din cadrul IPA I
Nr. 
crt.Beneficiar ProiectAnul deciziei
de finanțare 
prin IPACuantum
(în euro)
Statul de drept
1
AlbaniaMisiunea de asistență a Comunității Europene în favoarea forței de poliție din 
Albania (PAMECA III)2007 6 768 790
2 Proiect de combatere a corupției în Albania (PACA) 2008 2 000  000
3Sprijin pentru combaterea spălării de bani și pentru structurile responsabile de 
anchetele privind criminalitatea financiară2009 1 500  000
4 Facilitatea pentru societatea civilă – inițiative civice și consolidarea capacităților 2009 1 500  000
5 Sprijin pentru protecția martorilor 2009 554 199
6Misiunea de asistență a Comunității Europene în favoarea forței de poliție din 
Albania (PAMECA IV)2009 1 000  000
7 EURALIUS III: Asistență tehnică pentru sistemul judiciar 2009 2 300  000
8 Construirea unei noi închisori în Fier 2010 9 654 814
9 Sistemul de gestionare a cauzelor instrumentate de Parchetul General din Albania 2010 990  396
10 Construcția Palatului de justiție din Tirana 2012 0
11
Bosnia și HerțegovinaFormarea comună a unității de informații financiare și a unității de anchete penale 
din cadrul SIPA, a procurorilor și a agențiilor și a instituțiilor responsabile de 
reglementarea financiară2007 392 973
12 Finanțarea Camerei pentru crime de război (instanță națională) 2008 2 999  599
13 Asistență pentru Direcția pentru coordonarea organelor de poliție 2008 1 200  000
14Consolidarea capacităților instituționale pentru prevenirea și combaterea 
corupției2009 488  048
15Supravegherea exercitată de un jurnalism responsabil: lupta împotriva corupției 
și mass-media2009 102 923
16 Construcția unui penitenciar de stat de înaltă securitate la Sarajevo – faza II 2010 5 150 000
17 Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor 2010 1 000  000
18 Asistență pentru înfrățire cu Direcția pentru coordonarea organelor de poliție 2008 1 200  000
19 Sprijin pentru instituțiile responsabile de asigurarea respectării legii 2010 6 999  999
20 Consolidarea capacității parlamentelor în contextul aderării la UE 2012 3 499 966
21Fosta Republică iugoslavă 
a MacedonieiSprijin pentru redactarea documentelor strategice de urmărire a  acțiunilor între -
prinse și a planurilor de acțiune aferente pentru prevenirea și reprimarea corupției 
și a conflictelor de interese2008 165 968
22Schimb de bune practici la nivelul UE în domeniul monitorizării luptei împotriva 
corupției la nivel local2009 138 500Anexa II
47 Anexe 
Nr. 
crt.Beneficiar ProiectAnul deciziei
de finanțare 
prin IPACuantum
(în euro)
Statul de drept
23MuntenegruSprijin pentru punerea în aplicare a strategiei anticorupție și a planului de acțiune 
în materie2012 700 000
24 Corupția în administrația locală – toleranță zero! 2012 190 308
25
SerbiaReformă în sectorul poliției: afaceri interne 2007 1 000  000
26 Îmbunătățirea eficienței și a transparenței sistemului judiciar (judecători) 2007 2 643 064
27 Lupta împotriva corupției 2008 2 147 000
28 Îmbunătățirea transparenței și a eficienței (procurorilor și a sistemului penal) 2008 1 891 517
29 Sprijin pentru societatea civilă (I și II)2007
20081 983 458
TOTAL 60 161 522
Reforma administrației publice
1
AlbaniaSprijin pentru Departamentul de administrație publică din Albania (DOPA) 2008 958 892
2Sprijin pentru sistemele de achiziții publice, de concesiuni și de licitații publice din 
Albania2008 899 076
3 Consolidarea Adunării din Albania 2010 1 454 147
4Sprijin pentru serviciile vamale albaneze
Administrație2011 1 424 496
5Punerea în aplicare a unui sistem modern de gestiune și control financiar și a unui 
mecanism de inspecție a finanțelor publice2012 2 500  000
6
Bosnia și HerțegovinaConsolidarea capacităților Biroului coordonatorului reformei administrației 
publice2007 1 824 961
7Elaborarea și punerea în aplicare a unei strategii de control intern al finanțelor 
publice la nivel național2007 1 105 904
8Consolidarea capacităților administrației publice și a statisticilor referitoare la 
finanțele publice2009 1 603 790
9 Programa pentru transparență și obligația de răspundere 2010 445 253
10 Sprijin pentru coordonarea și punerea în aplicare a reformei administrației publice 2011 476 450Anexa II
48 Anexe 
Nr. 
crt.Beneficiar ProiectAnul deciziei
de finanțare 
prin IPACuantum
(în euro)
Reforma administrației publice
11
Fosta Republică iugoslavă 
a MacedonieiAsistență tehnică pentru structura de formare și sprijin aferentă IPA 2007 856 280
12Consolidarea capacității instituțiilor de a gestiona și de a implementa programele 
operaționale2008 1 599 710
13 Sprijin pentru sistemul de achiziții publice 2008 986 442
14Asistență tehnică pentru Ministerul Societății Informaționale și Administrației și 
consolidarea implementării sistemului național de coordonare a formării2009 1 095 000
15
MuntenegruConsolidarea sistemelor de gestiune și control pentru asistența financiară din 
partea UE2009 1 080 017
16 Dezvoltarea și consolidarea sistemului de achiziții publice2009
2010
20132 000  000
17 Consolidarea instituției naționale de audit 2014 751 068
18 Controlul calității auditului în instituția națională de audit 2014 250 000
19 Consolidarea gestiunii fondurilor UE și proceduri administrative generale 2014 1 261 500
20
SerbiaProgramul de sprijin destinat municipalităților 2007 22 501  150
21 Sprijin pentru Biroul de achiziții publice 2007 116 650
22 Sprijin pentru dezvoltarea controlului intern al finanțelor publice 2008 2 000  000
23Adaptarea diviziei responsabile de asigurarea respectării legislației vamale la 
standardele, normele de organizare și metodologia operațională a agențiilor de 
asigurare a respectării legii ale UE2008 1 399 641
TOTAL 48 590  427
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Comisiei Europene, 30 iunie 2015.Anexa II
49 Anexe 
Eșantionul de audit cuprinzând proiecte regionale din cadrul IPA I
Nr. crt. Program cu beneficiari multipli din Balcanii de VestAnul deciziei
de finanțare prin IPASuma contractată
(în euro)
1 Consiliul de Cooperare Regională (CCR) 2008-2013 18 641 100
2 Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest (CIBV) 2008-2014 305 000  000
3 Școala Regională de Administrație Publică (ReSPA) 2010-2013 5 900  000
TOTAL: 329 541 100
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Comisiei Europene, 30 iunie 2015. Sumele contractate reprezintă totalul sumelor contractate 
pentru toate proiectele implementate în cadrul acestor programe.Anexa III
50 Răspunsul  
Comisiei
Sinteză
VIII
Comisia ar dori să sublinieze faptul că a fost aplicat principiul condiționalității, acolo unde a fost cazul și la nivelul 
corespunzător, pentru a valorifica la maximum impactul posibil al obiectivelor politicii de extindere, în contexte 
politice deseori dificile.
În ceea ce privește nivelurile de finanțare, Comisia ar dori să sublinieze faptul că finanțarea acordată în sectoarele 
relevante a fost adecvată, dat fiind numărul relativ limitat de investiții pe scară largă necesare și limitele impuse de 
capacitatea de absorbție existentă. Libertatea mass-media, societatea civilă și lupta împotriva corupției și a crimi -
nalității organizate necesită în principal furnizarea de consiliere din partea experților prin intermediul asistenței 
tehnice, care a fost asigurată prin intermediul IPA, și nu investiții pe scară largă.
X
Comisia ar dori să sublinieze faptul că Consiliul de Cooperare Regională (CCR) a fost instituit de țările din regiune în 
primul rând ca forum de întâlniri și dialog cu privire la provocările comune și că acest obiectiv a fost îndeplinit.
Introducere
09
Comisia ar dori să sublinieze faptul că procesul de extindere este un proces riguros, dar echitabil, bazat pe criterii 
consacrate și pe învățămintele desprinse din experiențele anterioare. Fiecare țară este evaluată pe baza propriilor 
merite. Provocările cu care se confruntă țările implicate actualmente în procesul de aderare sunt de o asemenea 
natură încât niciuna dintre ele nu va fi pregătită să adere la UE în cursul mandatului actualei Comisii, care se încheie 
spre sfârșitul anului 2019. În decembrie 2015, Consiliul a reamintit faptul că extinderea rămâne o politică esențială 
a UE și a reafirmat angajamentul fără echivoc al UE față de perspectiva europeană a Balcanilor de Vest.
Observații
23
Comisia ar dori să sublinieze faptul că toate țările au strategii în domeniul statului de drept. Cu toate acestea, este 
posibil ca nu toate să aibă o strategie generală sau actualizată în domeniul justiției.
Caseta 4 – Experiența în ceea ce privește descentralizarea gestiunii în cadrul IPA I
Fosta Republică iugoslavă a  Macedoniei
Comisia ar dori să sublinieze faptul că, pentru a limita riscul de a se pierde în continuare proiecte, a fost îmbunătă -
țită procedura de revizuire a documentelor contractuale și este mai selectivă în ceea ce privește descentralizarea 
fondurilor în cadrul IPA II. De asemenea, Comisia monitorizează îndeaproape planurile de achiziții publice pregătite 
de autoritățile naționale și oferă consiliere cu privire la stabilirea priorității proiectelor. Mai mult, Comisia monitori -
zează punerea în aplicare a planului de acțiune SID elaborat de autoritățile naționale pentru a aborda toate proble -
mele legate de punerea în aplicare a IPA.
Răspunsul Comisiei 51
Caseta 4 – Experiența în ceea ce privește descentralizarea gestiunii în cadrul IPA I
Serbia
Scopul sistemului de punere în aplicare descentralizată (SID) din cadrul IPA I a fost gestionarea fondurilor IPA de 
către autoritățile naționale.
Prin urmare, procesul de acreditare nu a implicat o evaluare cuprinzătoare a gestionării finanțelor publice la nivel 
național, care a fost inclusă doar în cadrul juridic al IPA II.
Ar trebui remarcat faptul că, în cazul Serbiei, Comisia a continuat să monitorizeze structurile SID prin urmărirea 
eventualelor chestiuni nerezolvate și adoptarea eventualelor măsuri corective. De exemplu, în 2015, din cauza defi -
ciențelor persistente în ceea ce privește una dintre principalele structuri (autoritatea de audit), Comisia a decis să 
suspende delegarea competențelor, având în vedere faptul că sistemul nu garanta utilizarea adecvată a fondurilor 
UE.
28
Comisia ar dori să sublinieze faptul că a fost aplicat principiul condiționalității, acolo unde a fost cazul și la nivelul 
corespunzător, pentru a valorifica la maximum impactul posibil al obiectivelor politicii de extindere, în contexte 
politice deseori dificile.
Caseta 6 – Nu a fost aplicată o condiționalitate strictă în cadrul IPA I
Serbia
Începând cu programul IPA 2012, condiționalitățile vizează obiective precise. Acestea sunt clar definite în fișele de 
sector/proiect într-un mod măsurabil și sunt verificate pe parcursul punerii în aplicare. Scopul este de a se asigura că 
sunt finanțate doar proiectele (acțiunile) ajunse la maturitate. Programarea a numeroase proiecte a fost amânată în 
cazul în care nu erau reunite condițiile prealabile esențiale. 
36
Comisia este parțial de acord. Ca o politică generală, Comisia monitorizează în mod sistematic evoluția tuturor eva -
luărilor, îndeosebi prin intermediul unui tabel detaliat cuprinzând recomandări și acțiuni subsecvente. De aseme -
nea, Comisia ar dori să sublinieze faptul că monitorizarea orientată spre rezultate ( result-oriented monitoring  – ROM) 
se bazează pe întrebări generice care pot fi utilizate pentru toate țările și/sau sectoarele. Cu toate acestea, se poate 
face apel la experți cu experiență specifică pentru a oferi o viziune mai echilibrată.
37
Comisia reamintește că o evaluare strategică cuprinzătoare a programului de reformă a administrației publice este 
în curs de desfășurare.
Caseta 7 – Coordonarea la nivel regional a donatorilor în Balcanii de Vest
CCR
Comisia ar dori să remarce faptul că CCR a organizat o serie de discuții sectoriale conexe la nivel regional, inclusiv 
o reuniune dedicată de coordonare a donatorilor. Aceste acțiuni au contribuit la conturarea unei perspective regio -
nale asupra asistenței din partea donatorilor.
Consiliul de Cooperare Regională (CCR) a creat o bază de date a donatorilor (SEEDAD). O versiune beta a fost fina -
lizată în decembrie 2015, iar baza de date a fost prezentată comunității donatorilor la reuniunea de coordonare 
a acestora care a avut loc în martie 2016 ( http://www.rcc.int/seedad/) .
Răspunsul Comisiei 52
40
În pofida anumitor deficiențe în procesul de coordonare a donatorilor din partea autorităților naționale, datorită 
sprijinului furnizat de Comisie și de delegațiile UE acest lucru nu a avut un impact asupra punerii corecte în aplicare 
a asistenței financiare în temeiul IPA.
Caseta  8 – Coordonare ineficace a  donatorilor la nivelul țărilor beneficiare
Kosovo
Comisia este de acord cu observația că „mecanismele de coordonare a donatorilor” puse în aplicare de guvernul 
din Kosovo „nu au fost pe deplin operaționale” până la sfârșitul anului 2011, deși trebuie remarcat faptul că între 
timp au fost realizate progrese și au avut loc consultări cu donatorii asupra unui „Regulament privind coordonarea 
donatorilor” nou și îmbunătățit, care a fost adoptat în iunie 2015. Biroul UE a oferit, de asemenea, sprijin autorităților 
naționale.
43
Comisia remarcă faptul că, în domeniul sensibil al statului de drept, un angajament politic deplin și constant, în tim -
pul sau după data de încheiere a proiectului, este esențial pentru a se asigura obținerea de rezultate durabile.
44
Comisia ar dori să sublinieze faptul că, prin intermediul dialogului politic pe care l-a desfășurat, a încurajat în mod 
sistematic sprijinul politic din partea beneficiarilor în favoarea reformelor din domeniul statului de drept. Acest dia -
log, deși nu abordează în mod direct chestiuni legate de proiecte, are un impact direct în ceea ce privește asigura -
rea faptului că sunt reunite condițiile politice sau că se fac eforturi în acest sens.
În plus, Comisia ar dori să sublinieze provocarea aparte pe care o presupune impunerea unor condiționalități stricte 
fără a restricționa excesiv sprijinul financiar în domeniul statului de drept. Acest lucru necesită o calibrare atentă 
prin intermediul dialogului politic, al programării și punerii în aplicare a proiectelor.
45
Comisia subliniază că Consiliul de Cooperare Regională (CCR) a instituit un grup de lucru privind justiția cu ministe -
rele de justiție din Balcanii de Vest, care a adoptat un plan de acțiune regional în materie de justiție. Au fost înfiin -
țate două rețele regionale (instituțiile de formare în domeniul judiciar și asociațiile de mediatori) pentru a lucra 
la punerea în aplicare a planului de acțiune. De asemenea, CCR a implicat și Institutul European de Administrație 
Publică, Rețeaua Europeană de Formare Judiciară și Consiliul Europei în crearea de seminarii și materiale pentru 
judecători și procurori.
49
Comisia ar dori să sublinieze că crearea unui istoric favorabil implică un angajament politic susținut din partea auto -
rităților pe o perioadă lungă de timp.
În cazul Kosovo, Comisia ar dori să facă trimitere la recentul său raport privind progresele înregistrate de Kosovo în 
ceea ce privește îndeplinirea cerințelor prevăzute de foaia de parcurs privind liberalizarea vizelor, inclusiv cu privire 
la obținerea de rezultate în combaterea corupției și a criminalității organizate [COM(2016) 276 final].
Răspunsul Comisiei 53
Caseta 10 – Rezultatele proiectelor din cadrul IPA I în ceea ce privește lupta împotriva 
corupției
Proiectul de combatere a  corupției, Albania
Comisia este parțial în dezacord. În sine, proiectul nu și-a îndeplinit obiectivele, precum scăderea nivelului perceput 
de corupție sau creșterea numărului de cazuri de punere sub sechestru a bunurilor, care sunt rezultate care se obțin 
mai degrabă pe termen mai lung. Cu toate acestea, alte obiective importante ale proiectului au fost îndeplinite cu 
succes și au avut un impact pozitiv asupra abordării corupției în Albania. Recenta evaluare tematică privind sprijinul 
acordat prin IPA luptei împotriva corupției a ajuns la concluzia că proiectul „a contribuit la prevenirea corupției în 
sectorul educației” și a evaluat în mod favorabil contribuția sa la punerea în aplicare a recomandărilor formulate de 
GRECO și de Moneyval.
52
Comisia ar dori să sublinieze faptul că a sprijinit în mod constant organizațiile societății civile prin intermediul asis -
tenței IPA în toate sectoarele, inclusiv democrația și statul de drept, inclusiv prin programele multinaționale. Este 
extrem de important ca acest sprijin să ia în considerare capacitatea de absorbție din cadrul societății civile.
În ceea ce privește nivelurile de finanțare din celelalte domenii menționate, Comisia ar dori să sublinieze faptul că 
finanțarea acordată a fost adecvată, dat fiind numărul relativ limitat de investiții pe scară largă necesare și limitele 
impuse de capacitatea de absorbție existentă. Aceste sectoare necesită în principal furnizarea de consiliere din par -
tea experților prin intermediul asistenței tehnice, care a fost asigurată prin intermediul IPA, și nu investiții de scară 
largă, precum și un angajament politic ferm.
58
Comisia ar dori să sublinieze faptul că structurile menționate de Curte, „înființate în scopul gestionării fondurilor 
IPA”, se aplică în primul rând în cadrul gestiunii descentralizate și, prin urmare, există numai în anumite țări. Comisia 
subliniază, de asemenea, importanța încurajării autorităților naționale, ori de câte ori este posibil, de a profita de 
cele mai bune practici ale unor astfel de structuri.
Comisia ar dori să sublinieze că promovarea unei bune gestiuni financiare în sectorul public nu se limitează la uti -
lizarea IPA I. Noua strategie de extindere întemeiată pe „Abordarea cu prioritate a elementelor fundamentale” din 
octombrie 2013 pune un accent special pe toate formele de guvernanță economică, inclusiv gestiunea finanțelor 
publice și achizițiile publice în conformitate cu standardele UE. Acest lucru este monitorizat îndeaproape prin inter -
mediul structurilor competente.
Caseta  14 – Proiectul privind podul Žeželj, Serbia
Majoritatea întârzierilor au fost evaluate ca fiind imputabile contractantului. Mai recent, acest tip de dificultate 
a fost abordat prin îmbunătățirea legăturilor dintre obiectivele de politică și programare.
61
Comisia subliniază că dialogul politic poate numai să  încurajeze reforma, însă responsabilitatea procesului de 
reformă le revine autorităților naționale.
Răspunsul Comisiei 54
Caseta  15 – Limitele dialogului politic privind statul de drept
Răspuns comun al Comisiei la „Bosnia și Herțegovina” și „Kosovo”
Comisia subliniază faptul că dialogul politic cu țările din Balcanii de Vest a fost efectuat într-un mod eficient și orien -
tat spre rezultate și că a realizat progrese, așa cum se descrie în cadrul pachetelor anuale în materie de extindere 
și în rapoartele privind progresele înregistrate în domeniul extinderii. Cu toate acestea, complexitatea reformelor 
evaluate în acest audit arată că acest proces necesită timp, Comisia aplicând o abordare care privilegiază calitatea în 
detrimentul rapidității. În plus, ritmul reformelor în țările în cauză ține de responsabilitatea autorităților naționale.
Concluzii și recomandări
Recomandarea  1 – Obiective. Gestiunea indirectă
Comisia acceptă această recomandare.
Recomandarea  2 – Condiții. Monitorizare. Evaluare
Comisia acceptă această recomandare.
71
Comisia ar dori să sublinieze faptul că a fost aplicat principiul condiționalității, acolo unde a fost cazul și la nivelul 
corespunzător, pentru a valorifica la maximum impactul posibil al obiectivelor politicii de extindere, în contexte 
politice deseori dificile.
În ceea ce privește nivelurile de finanțare, Comisia ar dori să sublinieze faptul că finanțarea acordată în sectoarele 
relevante a fost adecvată, dat fiind numărul relativ limitat de investiții pe scară largă necesare și limitele impuse de 
capacitatea de absorbție existentă. Libertatea mass-media, societatea civilă și lupta împotriva corupției și a crimi -
nalității organizate necesită în principal furnizarea de consiliere din partea experților prin intermediul asistenței 
tehnice, care a fost asigurată prin intermediul IPA, și nu investiții pe scară largă.
Recomandarea 3 – Rezultate înregistrate. Resurse
Comisia acceptă această recomandare.
74
Comisia ar dori să sublinieze faptul că Consiliul de Cooperare Regională a fost instituit de țările din regiune în primul 
rând pentru a acționa ca un forum de întâlniri și dialog cu privire la provocările comune și că acest obiectiv a fost 
îndeplinit.
Recomandarea  4 – Cooperarea regională
Comisia acceptă această recomandare.
Răspunsul Comisiei 55
75
Comisia ar dori să sublinieze faptul că, în cazul în care dialogul politic a avut un impact limitat asupra statului de 
drept, acest lucru a fost cauzat în primul rând de lipsa de voință politică a autorităților naționale.
Recomandarea 5 – Dialogul politic
Comisia acceptă această recomandare.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapă Data
Adoptarea planului de audit/Demararea auditului 10.3.2015
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de 
raport6.6.2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie 12.7. 2016
Primirea răspunsurilor Comisiei (sau ale altei entități auditate) în toate versiunile 
lingvistice31.8.2016
Politica de extindere a UE în ceea ce privește Balcanii de 
Vest s-a axat pe șase țări europene care au fost afectate în 
trecut de serioase conflicte etnice, politice și economice și 
care aspiră să adere la UE.
Curtea a evaluat dacă modul în care Comisia gestionează 
IPA în Balcanii de Vest, în domenii-cheie precum statul de 
drept și administrația publică, a fost eficace și dacă acest 
instrument a contribuit efectiv la consolidarea capacității 
administrative în regiune. În plus, Curtea a  examinat 
realizările dialogului politic dintre UE și Balcanii de Vest în 
ceea ce privește consolidarea capacității administrative.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ