COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport de monitorizare privind pregătirile de aderare ale Croației /* COM/2013/0171 final */





COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport de monitorizare privind pregătirile de aderare ale Croației 1. Introducere Tratatul de aderare a fost semnat la 9 decembrie 2011, ca urmare a avizului favorabil al Comisiei din octombrie 2011 și a avizului conform al Parlamentului European din luna decembrie 2011. Croația va deveni membru al Uniunii Europene la 1 iulie 2013, sub rezerva ratificării Tratatului de aderare de către toate statele membre. În prezent, 19 state membre și Croația au ratificat tratatul, iar Comisia se așteaptă ca toate celelalte state membre să facă acest lucru în timp util, înainte de data aderării Croației. Ca stat aderent, Croația beneficiază de statutul de observator activ în perioada intermediară până la aderare. În cursul negocierilor, Croația a fost de acord să își asume o serie de angajamente, care trebuie să fie puse în aplicare până cel mai târziu la data aderării, cu excepția cazului în care s-a convenit asupra unor dispoziții tranzitorii specifice. Conform articolului 36 din Actul de aderare, Comisia are obligația de a monitoriza îndeaproape toate angajamentele asumate de Croația în contextul negocierilor de aderare, concentrându-se în special asupra politicii în domeniul concurenței, asupra sistemului judiciar și a drepturilor fundamentale și asupra justiției, libertății și securității. Ca parte integrantă a monitorizării sale periodice, Comisia a prezentat evaluări semestriale cu privire la punerea în aplicare a angajamentelor asumate de Croația în aceste domenii. Comisia a adoptat, în aprilie 2012, un raport de monitorizare cu privire la pregătirile de aderare ale Croației[1] și, în octombrie 2012, un raport complet de monitorizare[2], Croația adoptând un plan de acțiune pentru a răspunde recomandărilor formulate. În conformitate cu articolul 36, prezentul raport de monitorizare final evaluează progresele realizate de Croația în cadrul pregătirilor de aderare în perioada cuprinsă între 1 septembrie 2012 și 28 februarie 2013. Această evaluare se bazează pe informațiile culese și analizate de Comisie, inclusiv pe informațiile furnizate de Croația, pe misiunile de evaluare inter pares, precum și pe informațiile comunicate de statele membre, de organizații internaționale și ale societății civile, în cadrul contactelor periodice ale acestora cu Comisia. Evaluarea se bazează, de asemenea, pe concluziile tabelelor de monitorizare semestriale actualizate, un instrument de lucru având ca scop urmărirea în detaliu a tuturor angajamentelor asumate de Croația în contextul negocierilor de aderare. Evaluarea pe baza celor zece acțiuni prioritare identificate în raportul complet de monitorizare ca necesitând o atenție specială este prezentată separat, pentru fiecare dintre acestea, în secțiunile tematice aferente. 2. Angajamente și cerințe care decurg din negocierile de aderare 2.1 Politica în domeniul concurenței Acțiune prioritară Semnarea contractului de privatizare a șantierului naval Brodosplit și adoptarea deciziilor necesare pentru a găsi o soluție viabilă pentru șantierele navale 3. Maj și Brodotrogir în vederea finalizării restructurării industriei construcțiilor navale din Croația Croația a finalizat această acțiune prioritară. După acceptarea, prin decizia Comisiei din 20 februarie 2013, a celei de a doua modificări a planului revizuit pentru șantierul naval Brodosplit, contractul de privatizare a fost semnat la data de 28 februarie 2013. Modificarea prevede o creștere modestă a valorii totale a ajutorului pentru restructurare, precum și măsuri compensatorii suplimentare. În ceea ce privește 3. Maj, Croația a informat Comisia despre intenția sa de a prezenta un plan de restructurare revizuit și consolidat care se bazează în prezent pe achiziționarea șantierului de către șantierul naval Uljanik. Croația a prezentat în mod oficial, la 12 februarie 2013, un plan de restructurare revizuit pentru Brodotrogir și a parafat contractul de privatizare, pe care l-a transmis Comisiei în conformitate cu anexa VIII la Actul de aderare. La 20 martie 2013, Comisia și-a dat acordul cu privire la planul de restructurare revizuit și la contractul de privatizare. Croația s-a angajat să semneze contractul de privatizare pentru Brodotrogir cel mai târziu după două săptămâni de la o decizie pozitivă din partea Comisiei. De asemenea, Croația îndeplinește celelalte angajamente și cerințe în materie de antitrust, concentrări economice și ajutoare de stat. Legislația sa este aliniată la acquis, capacitatea sa administrativă este suficientă, iar gradul de asigurare a aplicării legii este satisfăcător. Agenția de concurență din Croația (ACC) este pe deplin operațională și independentă din punct de vedere funcțional. În octombrie 2012, ACC a trimis Comisiei ultimul său raport semestrial cu detalii privind numărul și tipul de decizii adoptate, precum și evaluarea și avizele în materie de antitrust și concentrări economice, precum și ajutoare de stat. ACC a adoptat, în decembrie 2012, o decizie în materie de antitrust privind transportatorii regionali cu autobuzul, cărora le‑a fost aplicată o amendă. De asemenea, în aceeași lună, a fost inițiată o acțiune împotriva unui furnizor de servicii de telecomunicații. În ceea ce privește obligațiile de raportare ale Croației care decurg din anexa VIII la Actul de aderare, Croația a depus cel de al treilea raport privind industria siderurgică din această țară în decembrie 2012 și raportul semestrial privind restructurarea industriei construcțiilor navale din Croația în ianuarie 2013. Rapoartele îndeplinesc condițiile necesare pentru efectuarea evaluării Comisiei. În sectorul siderurgic au continuat procedurile de faliment inițiate în martie 2011 împotriva Željezara Split. Combinatul siderurgic CMC Sisak (în prezent ABS Sisak) a fost vândut către un investitor nou, care se consultă cu reprezentanții ACC privind suma care urmează să fie rambursată în conformitate cu obligațiile din anexa IX la Actul de aderare. În ceea ce privește ajutoarele existente, ACC a prezentat serviciilor Comisiei spre evaluare măsuri și scheme noi, conform dispozițiilor din anexa IV la Actul de aderare. 2.2 Sistemul judiciar și drepturile fundamentale 1) Asigurarea, în continuare, a punerii în aplicare efective a strategiei și a planului de acțiune privind reforma judiciară Punerea în aplicare a strategiei privind reforma judiciară (2011-2015) și a planului de acțiune în materie a continuat. Cadrul legislativ a fost îmbunătățit în continuare, în special în vederea creșterii eficienței sistemului judiciar. Procesul de raționalizare a rețelei judiciare a continuat. În decembrie 2012, parlamentul a adoptat o nouă strategie pentru dezvoltarea sistemului judiciar în perioada 2013-2018. Strategia a fost elaborată în strânsă colaborare cu Consiliul în vederea monitorizării punerii în aplicare a strategiei privind reforma judiciară. Principalul obiectiv al noii strategii este eficiența sistemului judiciar. Planurile de angajare pe termen lung pentru judecători și procurori aferente perioadei 2013‑2025 au fost adoptate de către Ministerul Justiției în octombrie 2012. Planificarea și gestionarea resurselor umane trebuie îmbunătățite în continuare, în special în contextul raționalizării rețelei de instanțe. Bugetul pentru sistemul judiciar a scăzut ușor și se ridică la aproximativ 313 milioane EUR pentru 2013 (2012: 337 de milioane EUR), o valoare care este considerată suficientă. Bugetul pentru investiții în infrastructura instanțelor a fost majorat cu 50 % și se ridică la aproximativ 8 milioane EUR. 2) Consolidarea, în continuare, a independenței, răspunderii, imparțialității și profesionalismului sistemului judiciar Consiliul judiciar de stat (CJS) și Consiliul de stat pentru procurori (CSP), care au făcut obiectul unei reforme, au continuat să funcționeze în mod independent. Ambele organisme au continuat să numească magistrați pe baza unor criterii transparente, uniforme și obiective. În perioada septembrie 2012-februarie 2013, au fost numiți 40 de judecători. O serie de recrutări prevăzute în planurile de recrutare din 2011 și 2012 nu au fost încă finalizate. Începând cu 1 ianuarie 2013, după expirarea perioadei de tranziție, se aplică pe deplin un nou sistem de numire a judecătorilor la instanțele de prim grad de jurisdicție. Acesta impune tuturor candidaților să fi absolvit Școala de Stat pentru Magistrați. Cei doi ani de formare profesională pentru prima serie de candidați pentru Școala de Stat pentru Magistrați s-au încheiat în noiembrie 2012. După adoptarea, în februarie 2013, a Ordonanței privind examenul final și evaluarea finală din cadrul Școlii de Stat pentru Magistrați, examenele finale sunt planificate să aibă loc în luna mai 2013. Formarea pentru primul an al celei de a doua serii de candidați pentru Școala de Stat pentru Magistrați a început în septembrie 2012 (CSP a selectat 35 de candidați, iar CJS, 20 de candidați). Modificările aduse Legii privind Consiliul judiciar de stat, care au fost adoptate în februarie 2013, scutesc președintele și membrii Consiliului judiciar de stat care sunt judecători de la îndeplinirea sarcinilor lor normale cu 75 % și, respectiv, cu 50 %. Aceasta reprezintă o etapă pozitivă în vederea consolidării capacității CJS. Pentru a stimula eficiența acestuia, trebuie acordate resurse administrative suplimentare. Este important ca CJS să își sporească transparența și să demonstreze responsabilitate în realizarea sarcinilor care îi revin. Printre noile reforme ar trebui să se regăsească un mecanism de control jurisdicțional al deciziilor, sesiunile publice și o obligație extinsă de a furniza decizii motivate. CJS și CSP au continuat punerea în aplicare a noului sistem de declarații de avere în cooperare cu administrația fiscală. S-au inițiat proceduri disciplinare împotriva judecătorilor care nu și-au depus declarația de avere în termenul stabilit, iar în majoritatea cazurilor au fost aplicate sancțiuni (mustrări). În ceea ce privește verificarea datelor, controalele efectuate pe baza informațiilor primite din partea administrației fiscale nu au fost încă finalizate. Se iau măsuri disciplinare în cazurile în care magistrații au comis fapte grave. Atât CJS, cât și CSP au devenit mai proactive și au continuat să dezvolte bilanțul aferent deciziilor pronunțate și sancțiunilor aplicate. Noua Lege privind instanțele adoptată în februarie 2013 limitează imunitatea judecătorilor și, prin urmare, aliniază legislația secundară la dispozițiile Constituției. Rezultatele pozitive obținute până în prezent de Academia judiciară ar trebui continuate, iar activitățile și gestionarea sa ar trebui să fie sprijinite de către toate părțile interesate principale din sistemul judiciar. Cursurile de formare profesională pe tot parcursul vieții adresate judecătorilor și procurorilor reprezintă un element fundamental pentru îmbunătățirea calității sistemului judiciar. Programele de formare profesională ar trebui continuate, intensificând în principal formarea privind legislația Uniunii Europene. Croația a participat la programul „Justiția penală” și la activități de formare organizate de Rețeaua Europeană de Formare Judiciară. 3) Îmbunătățirea, în continuare, a eficienței sistemului judiciar Acțiune prioritară Aplicarea măsurilor urgente și înregistrarea de progrese în ceea ce privește măsurile pe termen scurt elaborate în septembrie 2012 pentru sporirea eficienței sistemului judiciar și reducerea numărului de cauze nesoluționate Croația a finalizat această acțiune prioritară și a pus în aplicare măsuri imediate și pe termen scurt elaborate de Ministerul Justiției în septembrie 2012 în vederea creșterii eficienței sistemului judiciar și a reducerii numărului de cauze nesoluționate. În cursul anului 2012, instanțele au reușit, în general, să soluționeze mai multe cauze decât au primit. Numărul cauzelor civile, comerciale și de executare care nu sunt soluționate continuă să se situeze peste media UE. În eforturile sale de a îmbunătăți eficiența sistemului judiciar în mod durabil, Ministerul Justiției a reușit să creeze un instrument avansat pentru analiza statistică a performanței sistemului judiciar, despre care se estimează că îi va permite să aloce resurse umane și financiare pentru a răspunde volumului de lucru primit și numărului de cauze nesoluționate. Noul sistem statistic poate deveni operațional la nivel național de îndată ce în toate instanțele se instalează sistemul integrat de gestionare a cauzelor (Integrated Case Management System – ICMS). S-au înregistrat progrese satisfăcătoare în ceea ce privește introducerea ICMS în cele 33 de instanțe municipale rămase, acțiune planificată să se încheie până în septembrie 2013. Un singur sistem global de monitorizare statistică a soluționării cauzelor rămâne esențial. În 2012, 110 funcționari publici au fost angajați cu contracte permanente pentru a ocupa posturile vacante și 250 de funcționari publici suplimentari au fost angajați cu contracte temporare. O parte importantă a numirilor de judecători planificate pentru 2012 au fost amânate până în 2013. În 2012, 27 013 cauze din instanțele suprasolicitate au fost delegate printr-o hotărâre a Curții Supreme (în 2011: 6 123). În 2012, s-a utilizat din ce în ce mai mult posibilitatea de mobilitate voluntară temporară sau permanentă a judecătorilor la instanțe suprasolicitate. În 2012, au fost transferați permanent în total 48 de judecători (în 2011: 13) și 22 de judecători au fost transferați temporar (în 2011: 6). În 2012, au fost efectuate în total 23 de inspecții judiciare. S-a apelat tot mai mult la soluționarea alternativă a litigiilor în cauzele în care au fost implicate statul și întreprinderile de stat, iar această opțiune ar trebui promovată în continuare. În februarie 2013, parlamentul a adoptat o nouă lege privind instanțele. Aceasta consolidează autoritatea de supraveghere a președinților de instanțe, în special în ceea ce privește funcționarea eficientă a instanțelor și introduce un mecanism pentru protecția dreptului la proces într-un termen rezonabil. Pe lângă reformele introduse de noua lege privind instanțele, președinții instanțelor ar trebui să elaboreze planuri anuale de management, care trebuie să fie monitorizate. Ar trebui încurajat schimbul de cele mai bune practici dezvoltate în cadrul instanțelor individuale. Modificările aduse Legii privind Consiliul judiciar de stat, adoptate în februarie 2013, prevăd o transparență sporită în ceea ce privește transferul de judecători și va facilita mobilitatea orizontală. În februarie 2013, au fost adoptate modificările Codului de procedură civilă, care limitează posibilitatea transferării multiple a cauzelor de la instanțe superioare la instanțe inferioare, introduce convocarea electronică a părților în instanțele comerciale, precum și norme mai stricte pentru prezentarea de noi probe. Posibilitatea ca instanța sesizată cu respectiva cale de atac să transfere o cauză la instanța inferioară ar putea fi limitată în continuare la circumstanțe extraordinare. Noile criterii-cadru pentru activitatea judecătorilor, care au fost adoptate în decembrie 2012, intensifică stimulentele pentru soluționarea cauzelor foarte vechi, însă ar trebui să reflecte mai bine tipurile și complexitatea cauzelor, dimensiunea instanței, nivelul de specializare, precum și nivelul de competență aferent. Proiectele de modificare a Legii privind delictele și a Legii privind cadastrul sunt prevăzute să fie adoptate la sfârșitul lunii martie/începutul lunii aprilie. Se preconizează că toate aceste măsuri legislative vor contribui, dacă sunt puse în aplicare în mod corespunzător, la creșterea eficienței sistemului judiciar și la reducerea numărului curent de cauze nesoluționate. Acțiune prioritară Adoptarea noii legislații în materie de executare, pentru asigurarea executării hotărârilor judecătorești și reducerea numărului de cauze nesoluționate legate de executarea hotărârilor Croația a finalizat această acțiune prioritară. Noua lege în materie de executare și modificările Legii privind punerea în aplicare a executării fondurilor monetare au intrat în vigoare la 15 octombrie 2012. Noul sistem concentrează executarea în cadrul instanțelor municipale și degrevează astfel instanțele comerciale. Instanțele municipale nu sunt responsabile decât de executarea nemonetară, în timp ce titlurile monetare sunt executate în mod direct și exclusiv de către Agenția financiară (FINA). Se pot deja constata o scădere a numărului de cauze de executare a hotărârilor care trebuie soluționate de către instanțe și o îmbunătățire a ratei de soluționare a cauzelor. Ministerul Justiției a îmbunătățit ICMS pentru a înregistra și a calcula rata de recuperare, ca indicator-cheie pentru eficacitatea sistemului de executare. De asemenea, a început să lucreze la măsuri de reformă suplimentare, în vederea creșterii transparenței și a eficienței în materie de executare privind bunurile imobile. 4) Îmbunătățirea, în continuare, a modului de soluționare a cauzelor referitoare la crime de război interne În ceea ce privește instrumentarea crimelor de război interne, s-a lansat o nouă investigație, s-au formulat șase trimiteri în judecată și s-au pronunțat opt hotărâri nedefinitive. A fost stabilită o nouă listă de cauze prioritare la nivel național și regional în cadrul strategiei privind combaterea impunității. Sunt necesare eforturi suplimentare în vederea combaterii impunității în mod imparțial, cu un accent deosebit pe inițierea și accelerarea investigațiilor. După verdictul Tribunalului Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII) în cauza Gotovina/Markac în noiembrie 2012, Parchetul a solicitat TPII toate documentele din cadrul procesului împotriva celor trei generali croați (Gotovina, Markac și Cermak), în vederea susținerii eforturilor de detectare și urmărire în justiție a autorilor infracțiunilor comise în timpul operațiunii militare „Furtuna” și ulterior acesteia. Croația a primit deja, din partea TPII, dosarele instanței. Este încă pendinte hotărârea Curții Constituționale referitoare la Legea privind invalidarea unor acte normative ale organismelor judiciare din cadrul armatei naționale din fosta Iugoslavie, fosta Republică Socialistă Federativă Iugoslavia și Republica Serbia. Cu toate acestea, cooperarea bilaterală cu Serbia a continuat. Croația a continuat, de asemenea, să participe la cooperarea regională privind soluționarea cauzelor referitoare la crime de război și a prezentat datele și documentele procurorului din Serbia privind crimele de război și procurorului suprem de stat din Muntenegru. Capacitatea administrativă a instanțelor specializate a fost mărită. Se preconizează că intrarea în vigoare a noului Cod penal la 1 ianuarie 2013 va degreva semnificativ instanțele specializate și le va permite să se concentreze mai mult asupra formelor grave de criminalitate, inclusiv asupra crimelor de război. Totuși, o abordare mai proactivă în combaterea impunității ar necesita consolidarea capacității administrative, în scopul de a face față unui număr mai mare de cauze. În ceea ce privește alte măsuri de îmbunătățire a soluționării crimelor de război, Academia judiciară a inclus cursuri de formare despre crimele de război în programul său aferent anului 2013. Sectorul independent de sprijin al victimelor și al martorilor din cadrul Ministerului Justiției și departamentele de sprijin acordat victimelor și martorilor din cadrul instanțelor teritoriale au continuat să faciliteze participarea martorilor la procesele privind crimele de război. Este necesar să se acorde o atenție continuă protecției martorilor. La 23 ianuarie 2013, instanța municipală din Knin a pronunțat o hotărâre potrivit căreia statul croat trebuie să plătească o despăgubire copiilor victimelor sârbe care au fost ucise în satul Varivode după operațiunea „Furtuna”, indiferent dacă autorii sunt necunoscuți. Astfel, aceasta a abordat pentru prima dată o plângere formulată cu multă vreme în urmă care este relevantă pentru alte cauze similare. Problema despăgubirii victimelor civile ale crimelor de război ar trebui, în prezent, să fie abordată în mod sistematic. 5) Asigurarea, în continuare, a unor rezultate pozitive substanțiale bazate pe investigații, urmărire penală și hotărâri judecătorești eficiente, eficace și nepărtinitoare în cauzele privind criminalitatea organizată și corupția, la toate nivelurile, inclusiv în cauzele de corupție la nivel înalt și în sectoarele vulnerabile, cum ar fi achizițiile publice Cadrul juridic și instituțional pentru eliminarea corupției și a criminalității organizate este adecvat. Odată cu intrarea în vigoare a noului Cod penal la 1 ianuarie 2013, sancțiunile într-o serie de domenii au fost mărite, inclusiv pentru infracțiunile de corupție. Bilanțul punerii în aplicare continuă să se dezvolte. Organismele responsabile de asigurarea aplicării legii rămân proactive, inclusiv în cauzele privind corupția la nivel mai înalt (de exemplu, foști primari, foști miniștri adjuncți) și corupția din instituțiile de asigurare a aplicării legii (mai mulți ofițeri de poliție). Printre evoluțiile înregistrate se numără și hotărârea pronunțată în primă instanță într-o cauză împotriva unui fost prim-ministru în noiembrie 2012. În general, nivelul sentințelor în cauzele de criminalitate organizată rămâne scăzut. Și în cauzele de corupție, sentințele instanțelor sunt reduse; de foarte multe ori sunt pronunțate pedepse cu suspendare. Pentru a continua dezvoltarea unui bilanț susținut și a evita crearea unui climat de impunitate, sunt necesare sentințe eficace și disuasive în cauzele de corupție și de criminalitate gravă și organizată. Valoarea totală a bunurilor sechestrate și confiscate rămâne limitată. Cadrul juridic pentru sechestrarea și confiscarea bunurilor trebuie să fie pus în aplicare într-un mod mai coerent și cu fermitate. Până în prezent, instrumentul de confiscare a bunurilor provenite din săvârșirea de infracțiuni nu este utilizat pentru a perturba baza financiară a unei organizații criminale. Lupta împotriva corupției la nivel local trebuie consolidată în continuare, în special în sectorul vulnerabil al achizițiilor publice. În ceea ce privește sistemul de verificare a respingerilor de cauze penale de către procuror, sistemul actual nu oferă posibilitatea unor controale independente referitoare la deciziile procurorilor de a respinge sesizări privind fapte penale. 6) Îmbunătățirea, în continuare, a rezultatelor în materie de consolidare a măsurilor de prevenire în lupta împotriva corupției și a conflictelor de interese Croația a continuat consolidarea cadrului său legislativ de prevenire a corupției și a conflictelor de interese, care trebuie acum să fie pus în aplicare efectiv. Croația trebuie să își intensifice eforturile de a stabili un bilanț de rezultate substanțiale înregistrate în ceea ce privește consolidarea măsurilor de prevenire. În plus, ca urmare a hotărârii Curții Constituționale din noiembrie 2012, care a anulat mai multe dispoziții ale Legii privind conflictul de interese referitoare la competențele de bază ale Comisiei pentru conflictele de interese (inclusiv competențele de verificare și sancționare ale acesteia), Croația trebuie să se asigure că se adoptă măsuri imediate în vederea instituirii unui mecanism solid și eficace pentru prevenirea, descoperirea și sancționarea cazurilor de conflicte de interese, pe baza unor controale riguroase și a unor sancțiuni disuasive. Pentru a analiza modificările necesare ale legii, a fost constituit un grup de lucru care cuprinde reprezentanți din partea Ministerului Administrației Publice și ai societății civile (GONG, Transparency International). Acțiune prioritară Crearea Comisiei pentru conflictele de interese, pentru ca aceasta să își înceapă activitatea curentă Croația a finalizat această acțiune prioritară. Membrii Comisiei pentru conflictele de interese au fost numiți de parlament la 25 ianuarie 2013 și și-au preluat mandatul la 11 februarie 2013. Comisia pentru conflictele de interese a început prelucrarea cererilor depuse de funcționari pentru un aviz în care să precizeze dacă, în cazul lor, există un conflict de interese și a emis deja mai multe avize. În ceea ce privește cazurile bazate pe rapoarte privind un presupus conflict de interese, Comisia a inițiat proceduri împotriva unui număr de 26 de funcționari. Comisia pentru conflictele de interese trebuie acum să se asigure că este instituit un mecanism eficace pentru depistarea, prevenirea și sancționarea cazurilor de conflict de interese și să înregistreze rapid rezultate în materie de control și sancțiuni. Acțiune prioritară Adoptarea noii legi privind accesul la informații în vederea consolidării cadrului juridic și administrativ în domeniul accesului la informații Croația a finalizat această acțiune prioritară. În februarie 2013 a fost adoptată noua Lege privind accesul la informații. Legea introduce așa-numitul test al proporționalității și interesului public în toate cazurile de refuz al accesului la informații și pune în aplicare acquis-ul UE privind reutilizarea informațiilor. Aceasta stabilește, de asemenea, noi modalități instituționale pentru monitorizarea punerii în aplicare a legii: dacă, până în prezent, Agenția pentru protecția datelor s-a ocupat atât de protecția datelor, cât și de accesul la informații, noua lege prevede ca un comisar, numit de parlament, să se ocupe de accesul la informații. Este important ca, în exercitarea mandatelor lor, Agenția pentru protecția datelor și noul comisar responsabil de accesul la informații să asigure coerența deciziilor luate. Planul de acțiune privind combaterea corupției este în curs de revizuire, în scopul introducerii unor măsuri adecvate care să vizeze asigurarea unei monitorizări eficace a punerii în aplicare a acestuia și să reglementeze, de asemenea, aspectele legate de eradicarea corupției. Rolul și capacitatea Ministerului Justiției, ca instituție responsabilă de definirea, coordonarea și punerea în aplicare a agendei anticorupție, ar trebui consolidate în continuare. În ceea ce privește alte acțiuni în acest domeniu, modificările aduse Legii privind finanțarea activităților politice și a campaniilor electorale adoptate în februarie 2013 sunt menite să faciliteze punerea în aplicare eficace a legislației prin reducerea complexității reglementării, simplificarea informațiilor financiare și consolidarea controalelor. Viitoarele alegeri locale vor constitui un test pentru punerea în aplicare a normelor îmbunătățite. Comisia electorală de stat și Biroul național de audit au continuat aplicarea legislației privind finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale și au notificat Parchetul cu privire la partidele politice și membrii independenți din cadrul unităților referitoare la autonomia regională și locală care nu au depus rapoarte financiare pentru 2011 sau nu le-au publicat pe site-urile lor internet în termenul legal. În ceea ce privește achizițiile publice, transparența a crescut în conformitate cu noua legislație în vigoare din ianuarie 2012. Sunt publicate informații privind contractele semnate și executate de către toate organismele publice. Mai mult, Croația trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a preveni apariția unor nereguli în procedura de achiziții publice a proiectelor care urmează să fie cofinanțate în cadrul politicii de coeziune prin înființarea unui sistem solid de gestionare și control. Croația trebuie să se asigure că este în vigoare un mecanism solid pentru prevenirea corupției în societățile de stat, inclusiv în ceea ce privește componența organelor de supraveghere și de conducere. De asemenea, trebuie completat temeiul juridic pentru un corp profesional de funcționari publici prin instituirea unui nou sistem de salarizare, astfel încât să se asigure o promovare pe bază de merit, mecanisme de recompensare și păstrarea personalului calificat. Trebuie puse în practică mecanismele necesare pentru protecția efectivă a denunțătorilor. 7) Consolidarea, în continuare, a protecției minorităților, inclusiv prin punerea în aplicare efectivă a Legii constituționale privind drepturile minorităților naționale Punerea în aplicare a Legii constituționale privind drepturile minorităților naționale a continuat. În ceea ce privește angajarea minorităților în administrația de stat și în sistemul judiciar, în contextul unui nivel scăzut de recrutare generală, în noiembrie 2012, aproximativ 3,4 % din membrii administrației de stat aparțineau minorităților naționale. În urma unei abordări mai proactive din partea guvernului, obiectivul de 5 % a fost atins pentru recrutarea a 400 de noi ofițeri în cadrul poliției de frontieră. În noiembrie 2012, guvernul a adoptat strategia națională pentru incluziunea romilor pentru perioada 2013-2020. Proiectul corespunzător de plan de acțiune a fost supus consultării publice și este prevăzut a fi adoptat la sfârșitul lunii martie 2013. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se asigura absolvirea ciclului de învățământ primar și secundar de către copiii romi. Guvernul a continuat să ia măsuri pentru a sensibiliza publicul cu privire la persoanele aparținând minorităților naționale și pentru a asigura exercitarea drepturilor acestora. Este de salutat faptul că guvernul continuă să asigure punerea în aplicare a dispozițiilor constituționale privind utilizarea alfabetului chirilic în orașul Vukovar, unde croații de etnie sârbă reprezintă 38,5 % din populație. Croația a continuat adoptarea unor măsuri pentru protecția persoanelor care ar putea fi încă supuse amenințărilor sau unor acte de discriminare, ostilitate sau violență. În acest sens, cadrul juridic a fost consolidat în continuare: în decembrie 2012 au fost adoptate modificări ale Codului penal în vederea alinierii acestuia la acquis-ul privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal. O nouă lege privind delictele împotriva ordinii și liniștii publice va introduce delictul de încălcare a liniștii și ordinii publice din motive rasiale, etnice, religioase și de altă natură. Legea se află în procedură parlamentară și urmează să fie adoptată până la sfârșitul celui de al doilea trimestru al anului 2013. Au fost intensificate cursurile specializate de formare a ofițerilor de poliție privind eliminarea infracțiunilor săvârșite din ură. 8) Abordarea, în continuare, a chestiunilor nesoluționate în materie de returnare a refugiaților Croația a continuat să colaboreze cu celelalte țări din regiune în procesul Declarației de la Sarajevo. Decizia privind validarea drepturilor de pensie continuă să fie pusă în aplicare. Punerea în aplicare a programelor prin care se acordă locuințe refugiaților care se întorc în țară continuă într-un ritm lent. În conformitate cu planul din martie 2011 de a răspunde până în februarie 2013 celor aproximativ 2 350 de cereri rămase, au fost soluționate 366 de cereri (august 2012: 259), din care 213 familii (august 2012: 139) au preluat cheile locuințelor oferite. Până în februarie 2013, au fost aprobate 1 497 (august 2012: 1 305) de cereri de locuințe. Punerea în aplicare a noului sistem de opțiuni de achiziție în condiții favorabile pentru beneficiarii programelor privind acordarea de locuințe este limitată. Se preconizează ca 12 din restul de 15 cazuri de investiții nesolicitate să fie soluționate ca urmare a unei decizii guvernamentale care va fi adoptată la sfârșitul lunii martie 2013; celelalte trei cazuri sunt prevăzute să fie soluționate printr-o decizie specială a guvernului în al treilea trimestru al anului 2013. 9) Îmbunătățirea, în continuare, a protecției drepturilor omului Drepturile omului continuă să fie, în general, bine respectate. Ombudsmanul și mediatorii specializați îndeplinesc un rol important în protecția drepturilor omului. Trebuie să se acorde atenție în continuare pentru se asigura că recomandările ombudsmanului sunt respectate. Un nou ombudsman a fost ales la 15 februarie 2013. Este în continuare necesar ca birourile ombudsmanului să fie consolidate prin acordarea unor finanțări și a unor spații de birouri adecvate. Croația a înregistrat, în continuare, rezultate pozitive în ceea ce privește punerea în aplicare a Legii privind combaterea discriminării și a legislației privind infracțiunile săvârșite din ură. Au fost intensificate cursurile specializate de formare a ofițerilor de poliție privind eliminarea infracțiunilor săvârșite din ură. Investigarea și urmărirea penală a cazurilor de intimidare și violență față de jurnaliști au continuat. Ministerul Justiției a elaborat proiectul de modificare a Legii privind asistența juridică gratuită și a consultat părțile interesate relevante cu privire la acesta. Modificările vizează facilitarea accesului la asistență juridică și favorizarea rolului ONG-urilor ca furnizori de asistență juridică și sunt prevăzute să fie adoptate până la sfârșitul celui de al doilea trimestru al anului 2013. Croația a finalizat alinierea legislativă în domeniul combaterii discriminării și al egalității de șanse. 10) Continuarea cooperării depline cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII) Croația a continuat să coopereze cu TPII. 2.3 Justiție, libertate și securitate Acțiune prioritară Finalizarea și adoptarea strategiei în materie de migrație și definirea unor măsuri clare de integrare a celor mai vulnerabile grupuri de migranți Croația a finalizat această acțiune prioritară. Strategia în materie de migrație („Politica în domeniul migrației în Republica Croația pentru perioada 2013-2015”), care definește în mod clar măsurile pentru integrarea celor mai vulnerabile grupuri de migranți, a fost adoptată de parlament în februarie 2013. În domeniul migrației, alinierea la acquis este aproape finalizată. În 2012, au fost identificați 6 541 de migranți neregulamentari (3 461 în 2011). Centrele de primire pentru imigranții neregulamentari și solicitanții de azil ating capacitatea maximă. Pentru a spori capacitatea acestora și a atenua situația, Ministerul de Interne a preluat un fost hotel care, după renovări minore, poate găzdui 400 de solicitanți de azil și până la 600 de persoane. În zonele de frontieră din nord și sud au fost identificate soluții temporare suplimentare, în timp ce se așteaptă construirea a două noi centre permanente pentru străini care urmează să fie finanțate în cadrul fondului aferent Facilității Schengen. Croația trebuie să înceapă construcția unei facilități separate pentru minori și alte grupuri vulnerabile de migranți în perimetrul centrului existent pentru migranții neregulamentari; în acest sens, au fost deja asigurate fonduri IPA. Noul acord de readmisie cu Germania a intrat în vigoare în noiembrie 2012. Negocierile privind un acord de readmisie cu Kosovo[3] sunt în curs de desfășurare. Pregătirile pentru punerea în aplicare a acquis-ului în materie de azil sunt aproape finalizate. Instanțele administrative au continuat să funcționeze ca un organism de al doilea grad de jurisdicție pentru cererile de azil; în prezent este în derulare o procedură de selecție în vederea recrutării unui număr suplimentar de judecători. Cursurile de formare pentru poliția de frontieră au continuat, iar în ianuarie 2013 au început cursurile de formare în materie de azil pentru 66 de ofițeri din cadrul poliției de frontieră. Unitatea de azil a fost consolidată cu personal suplimentar. Între 1 septembrie 2012 și 9 ianuarie 2013, s-a acordat protecție unui număr de 16 solicitanți. În plus, în această perioadă, au fost respinse 63 de cereri și au fost suspendate 300 de proceduri. În hotelul preluat de Ministerul de Interne (a se vedea mai sus) se va asigura cazare pentru maximum 600 de persoane, luând în considerare numărul crescut de solicitanți de azil care ajung în Croația (1 193 în 2012 comparativ cu 807 în 2011). În prezent, există două stații EURODAC pentru întreaga țară și sunt prevăzute încă 30. Între timp, Croația trebuie să asigure înregistrarea solicitanților de azil atunci când intră în țară prin utilizarea scanerelor existente la principalele puncte de trecere a frontierei. Alinierea legislativă în ceea ce privește politica în domeniul vizelor este aproape finalizată. În ceea ce privește obligativitatea vizelor, Croația și-a aliniat în continuare la Regulamentul 539/2001 legislația referitoare la lista țărilor ai căror resortisanți au nevoie de viză pentru a intra pe teritoriul său. Începând cu 1 noiembrie 2012, a încetat să se aplice Decizia privind suspendarea temporară a regimului vizelor pentru resortisanții din Azerbaidjan, Kazahstan, Federația Rusă și Ucraina. Negocierile privind un nou regim în materie de vize cu Turcia sunt în desfășurare; acesta va fi introdus la 1 aprilie 2013. În ceea ce privește Federația Rusă, acordul privind călătoriile reciproce ale resortisanților va intra în vigoare până la sfârșitul lunii martie 2013. Cursurile de formare pentru funcționarii consulari au continuat, vizând detașarea acestora în noile consulate care vor deveni operaționale până în aprilie 2013. În ceea ce privește frontierele externe și spațiul Schengen, alinierea legislativă este aproape finalizată. Este în curs de pregătire revizuirea din 2013 a planului de acțiune pentru gestionarea integrată a frontierelor (PA GIF), în vederea alinierii conceptului național la cel al UE. Prima etapă a înființării Centrului de supraveghere maritimă din Zadar, inclusiv achiziționarea de echipamente, a fost finalizată, iar personalul său a fost suplimentat. A doua etapă este în derulare și urmează să se încheie până în aprilie 2013, asigurând legătura între sistemele diferitelor ministere. A continuat punerea în aplicare a acordurilor de lucru cu Frontex, inclusiv participarea la operațiuni comune. Punctul de contact al Croației cu Frontex a fost creat în PTF din Bajakovo. Acțiune prioritară Finalizarea construcției punctelor de trecere a frontierei pe coridorul Neum Această acțiune prioritară este prevăzută să se finalizeze imediat. Lucrările de construcție a punctelor de trecere a frontierei (PTF) din coridorul Neum (Klek și Zaton Doli) au avansat considerabil. Acestea sunt aproape finalizate și ar trebui să fie pe deplin operaționale până la data aderării. PTF Nova Sela, aproape de Metkovic, este, de asemenea, aproape finalizat; odată funcțional, acest PTF va deveni, de asemenea, punctul de contact comun cu Bosnia și Herțegovina. Noul acord cu Bosnia și Herțegovina privind micul trafic de frontieră, care este compatibil cu acquis-ul, a fost pregătit și se preconizează a fi semnat, împreună cu acordurile privind punctele de trecere a frontierei, până la sfârșitul lunii mai. În ceea ce privește cooperarea cu celelalte țări din regiune, Croația a pregătit și a transmis Serbiei și statului Muntenegru două protocoale privind patrulele comune și schimbul de informații referitor la controlul la frontiere. Au continuat discuțiile cu cele două țări pentru ca acordurile bilaterale privind micul trafic de frontieră să fie în conformitate cu acquis-ul. Acordurile trebuie să fie în conformitate cu acquis-ul în momentul aderării. Sunt organizate patrule comune. Acțiune prioritară Atingerea obiectivului de recrutare stabilit pentru poliția de frontieră pentru 2012 Croația a finalizat această acțiune prioritară. Au fost recrutați 467 de ofițeri în cadrul poliției de frontieră, atingându-se astfel obiectivul Croației pentru anul 2012. În ianuarie 2013, erau în total 6 338 de ofițeri de poliție de frontieră, din care 4 971 de ofițeri de poliție au fost alocați viitoarelor frontiere externe. Recrutarea va continua în 2013 cu 100 de noi oferte în cadrul poliției, care cuprind și personalul maritim specializat pentru frontiera albastră. Formarea specializată a poliției a continuat, iar versiunea actualizată a programei comune de bază a fost trimisă Academiei de Poliție în vederea elaborării cursurilor specializate destinate poliției de frontieră. Formarea pentru poliția maritimă necesită o atenție continuă. Sistemul național de informații cu privire la gestionarea frontierelor (National Border Management Information System – NBMIS) de la punctele de trecere a frontierei situate la viitoarea frontieră externă este operațional, începând din ianuarie 2013, la 76 de puncte de trecere a frontierei. Croația va asigura extinderea acestora la 93 de PTF în iunie 2013, astfel cum a fost planificat. Au fost achiziționate echipamente tehnice suplimentare. Au demarat activitățile în vederea înființării centrului EUROSUR; au fost găsite spațiile necesare. În ceea ce privește cooperarea dintre agenții privind aspecte legate de GIF, au continuat reuniunile de coordonare. În legătură cu lupta împotriva corupției în ceea ce privește gestionarea frontierelor, în perioada 1 septembrie 2012 – 31 ianuarie 2013 au fost efectuate în total 2 681 de inspecții neanunțate. Croația a continuat procesul de aliniere la acquis-ul Schengen relevant, precum și punerea în aplicare și asigurarea respectării acestuia. A fost pregătit primul proiect al planului de acțiune Schengen revizuit. Ministerul de Interne elaborează în prezent un program indicativ privind fondul aferent Facilității Schengen. Este important ca în Croația să existe o pregătire corespunzătoare pentru punerea în aplicare a fondurilor aferente Facilității Schengen și programului Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii (SOLID). Pregătirile Croației în ceea ce privește alinierea legislației sale în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și penală sunt aproape finalizate. După acordurile cu Muntenegru și Kosovo privind asistența judiciară reciprocă în materie penală, Croația a semnat un acord similar cu Bosnia și Herțegovina în noiembrie 2012. Se preconizează că în prima jumătate a anului 2013 va fi adoptată o nouă lege privind dreptul internațional privat. Au intrat în vigoare Acordul cu Muntenegru privind executarea reciprocă a hotărârilor în materie penală și Acordul cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei privind extrădarea. În ceea ce privește cadrul instituțional, a crescut numărul de puncte de contact al Rețelei judiciare europene pentru a face față obligațiilor care decurg din aderarea la UE; buna cooperare cu Eurojust a continuat. În cadrul Ministerului de Justiție a fost instituit un serviciu de asistență reciprocă în materie de extrădare și aspecte penale. Legea privind cooperarea judiciară în materie penală cu statele membre ale UE nu a fost încă adoptată. Acțiune prioritară Finalizarea adoptării reglementărilor aferente, pentru a asigura punerea în aplicare a legii privind poliția Croația a finalizat această acțiune prioritară. În 2012 au fost adoptate toate cele 36 de reglementări și acestea se aplică de la 1 ianuarie 2013. Cadrul juridic pentru punerea în aplicare integrală a Legii privind poliția este, prin urmare, în vigoare. Pregătirile Croației în ceea ce privește alinierea la acquis-ul în materie de cooperare polițienească și lupta împotriva criminalității organizate sunt aproape finalizate. Biroul SIRENE (Supplementary Information Request and National Entry – solicitări suplimentare de informații la intrarea pe teritoriul național) este în prezent constituit în mod legal; directorul acestuia a fost numit în decembrie 2012 și, în acest moment, acolo lucrează cinci ofițeri de poliție. Procesul de recrutare pentru restul personalului este în curs. Cinci persoane lucrează la Sistemul de Informații Schengen în serviciul informatic din cadrul Ministerului de Interne. Cooperarea strânsă cu Europol a continuat. Bilanțul referitor la lupta împotriva criminalității organizate a continuat să se dezvolte; au fost raportate noi cazuri, inclusiv privind traficul de droguri, precum și privind utilizarea frauduloasă a fondurilor UE. Nivelul pedepselor rămâne deseori scăzut și, prin urmare, acestea nu sunt suficient de disuasive în comparație cu gravitatea infracțiunii. Acest lucru este în special valabil pentru cazurile de trafic de persoane. Au continuat să fie confiscate bunuri provenite din săvârșirea de infracțiuni, deși deseori în cantități mici care, ca atare, nu perturbă fluxurile financiare ilicite. Prin urmare, prevederile legale privind sechestrarea și confiscarea bunurilor trebuie să fie puse în aplicare într-un mod mai coerent și cu fermitate. S-a îmbunătățit în mod semnificativ cooperarea între agenții, iar unitatea de informații financiare (FIU) a obținut rezultate bune; în perioada iulie-decembrie 2012, FIU a primit în total 288 de tranzacții suspecte (RTS) din care trei referitoare la finanțarea terorismului și 285 la spălarea banilor. Din cele 288 de RTS-uri, au fost deschise 164 de cazuri. În temeiul Codului de procedură penală, victimele infracțiunilor grave au dreptul la despăgubiri de la bugetul de stat. În ceea ce privește traficul de persoane, noul Cod penal, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2013, conține o definiție modificată a traficului de persoane, care în prezent este aliniată la standardele internaționale, deoarece stabilește o distincție clară între sclavie și trafic. Președintele Comitetului național pentru combaterea traficului de persoane a fost numit în noiembrie 2012, iar Comitetul a organizat prima sa sesiune în decembrie 2012. Acesta trebuie să adopte măsuri proactive și concrete pentru a combate traficul de persoane și a spori gradul de conștientizare în rândul autorităților naționale asupra acestei forme de criminalitate, inclusiv prin inițierea unei evaluări independente a politicii, și trebuie să intensifice acțiunile de sensibilizare în locurile în care victimele sau victimele potențiale ale traficului de persoane ar putea fi abuzate. Formarea personalului organismelor judiciare și de asigurare a respectării legii în ceea ce privește traficul de persoane trebuie să continue, în special pentru a descoperi victimele acestui tip de trafic la principalele puncte de trecere a frontierei și pentru a stabili o mai bună distincție între traficul și introducerea ilegală de migranți. Numărul scăzut de victime identificate ale traficului de persoane este un motiv de îngrijorare. Croația trebuie să își intensifice eforturile pentru a identifica în mod proactiv victimele traficului de persoane, în special în rândul categoriilor vulnerabile ale populației. Ar trebui să investigheze, să urmărească penal și să condamne traficanții de persoane și să se asigure că pedepsele sunt proporționale cu gravitatea infracțiunii comise. În acest scop, trebuie consolidate capacitățile administrative și de executare. A continuat formarea privind combaterea spălării banilor și a fost intensificată cooperarea dintre autorități în legătură cu această formă de infracțiune. Numărul de cazuri înregistrate în 2012 rămâne scăzut. 2.4 Alte capitole ale acquis-ului și aspectele economice Croația îndeplinește angajamentele și cerințele care decurg din negocierile de aderare și va fi în măsură să pună în aplicare acquis-ul la data aderării. În raportul complet de monitorizare din octombrie 2012, Comisia a identificat un număr limitat de capitole în care au fost necesare eforturi sporite din partea Croației. Acestea au fost capitolele 11 – Agricultură și dezvoltare rurală, 12 – Siguranța alimentelor, politica veterinară și fitosanitară, 13 – Pescuit, 22 – Politica regională și coordonarea instrumentelor structurale și 27 – Mediu. În domeniul agriculturii și dezvoltării rurale, Croația a finalizat cadrul juridic pentru plățile directe aferent anului 2013. Agenția de plăți a primit în decembrie 2012 o acreditare provizorie pentru plățile directe și pentru aspectele orizontale. Autoritățile croate trebuie acum să urmeze recomandările formulate de agenția de plăți. Până la sfârșitul anului 2013, Croația trebuie să acrediteze agenția de plăți pentru gestionarea fondurilor de dezvoltare rurală și trebuie să înregistreze progrese în ceea ce privește pregătirea programului de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020. În domeniul siguranței alimentelor și al politicii veterinare și fitosanitare, Croația a accelerat construcția și echiparea celor șapte posturi de inspecție la frontieră (PIF). Croația trebuie să se asigure că posturile de inspecție la frontieră sunt finalizate în timp util, astfel încât acestea să poată fi acreditate de către Comisie și să funcționeze în deplină conformitate cu acquis-ul până la data aderării Croației. În domeniul pescuitului, alinierea legislativă și punerea în aplicare a acquis-ului în materie de gestionare a resurselor și a flotei, precum și măsurile structurale și pregătirea planurilor naționale de gestionare sunt aproape finalizate. În prezent, Croația trebuie să își intensifice eforturile pentru a încheia lucrările în ceea ce privește inspecția și controlul, eliminând treptat categoria de pescuit de subzistență și finalizând sistemul de monitorizare a navelor prin satelit, în conformitate cu termenele convenite. În ceea ce privește politica regională și coordonarea instrumentelor structurale, Croația a fost în măsură să demonstreze că îndeplinește condițiile pentru a beneficia de derogarea de la controalele ex-ante pentru toate componentele IPA. Croația trebuie să intensifice consolidarea capacității administrative în structurile relevante, să finalizeze strategiile de investiții și să intensifice pregătirea unei proiecte de înaltă calitate și mature, întrucât, în timp, numărul de proiecte cofinanțate, de sectoare afectate și de interlocutori va spori în mod substanțial. Trebuie înființat un sistem de gestionare, de monitorizare și de evaluare care să fie deplin funcțional pentru viitoarele fonduri europene structurale și de investiții. Croația trebuie să se asigure că sunt instituite toate procedurile relevante și necesare pentru a se asigura o utilizare eficace, periodică și transparentă a fondurilor europene structurale și de investiții, în special în ceea ce privește achizițiile publice. În ceea ce privește mediul și schimbările climatice, capacitatea administrativă a fost consolidată. În domeniul mediului, alinierea legislativă și punerea în aplicare se apropie de finalizare. Trebuie să se acorde o atenție deosebită cu scopul de a asigura evaluări adecvate ale impactului asupra mediului pentru toate proiectele de investiții, emiterea la timp a autorizațiilor și modernizarea instalațiilor de control al poluării industriale și gestionarea riscurilor (IPPC). În ceea ce privește schimbările climatice, trebuie finalizată transpunerea directivei privind stocarea geologică a CO2. Croația trebuie să asigure punerea în aplicare a sistemului UE de comercializare a emisiilor, în special monitorizarea completă a instalațiilor și raportarea cu privire la acestea și să se pregătească pentru includerea sectorului aviației, în conformitate cu termenele convenite. Acțiune prioritară Consolidarea capacității de traducere și revizuire a acquis-ului, astfel încât această sarcină să poată fi încheiată la timp pentru aderare Croația a finalizat această acțiune prioritară. Croația a intensificat considerabil ritmul traducerii și revizuirii acquis-ului datorită unei mai bune organizări interne, unui personal suplimentar și sprijinului oferit de instituțiile UE. Numărul de pagini traduse și revizuite a crescut la peste 118 000 pagini (13 martie). În condițiile în care Croația menține această viteză în următoarele săptămâni, activitatea de traducere și revizuire va fi finalizată în timp util înainte de aderare. Au fost parcurse primele etape importante cu privire la punerea în aplicare a reformelor structurale de care este urgent nevoie în economie, pentru a îmbunătăți competitivitatea și perspectivele de creștere. Participarea informală a Croației la semestrul european din 2013 oferă o bună oportunitate pentru intensificarea agendei reformelor structurale și pentru continuarea aplicării energice a acesteia. În acest cadru, Comisia va evalua programul economic pe care Croația îl va prezenta în luna aprilie. În domeniul impozitării, în noiembrie 2012, Croația a introdus o nouă rată redusă a TVA-ului pentru iahturi (ambarcațiuni de sport și de agrement), care contravine acquis-ului UE, dar care va fi aliniată înainte de aderare. Aceasta poate încuraja punerea în liberă circulație de ambarcațiuni în Croația înainte de aderare. Croația ar trebui să schimbe fără întârziere această situație. Comisia salută semnarea, în luna martie 2013, de către Croația și Slovenia a unui memorandum de înțelegere care definește o soluție acceptabilă reciproc pentru problema economiilor în valută transferate ale Ljubljanska banka în Croația. 3. Concluzii Croația îndeplinește, în general, angajamentele și cerințele care decurg din negocierile de aderare, în toate capitolele. Croația și-a demonstrat capacitatea de a îndeplini toate celelalte angajamente în timp util înainte de aderare. În domeniile necesare, sunt disponibile sau în curs de finalizare planuri de lucru clare pentru finalizarea activităților rămase, inclusiv în ceea ce privește lupta împotriva corupției, în lunile următoare. De asemenea, Croația a finalizat cele zece acțiuni prioritare identificate în raportul complet de monitorizare al Comisiei din octombrie 2012. Comisia este, prin urmare, convinsă de faptul că Croația va fi pregătită pentru aderare la 1 iulie 2013. Apropiata aderare a Croației reprezintă rezultatul unui proces riguros cu o durată de 10 ani, care a început odată cu depunerea candidaturii de aderare în 2003. Apartenența la UE este un stimulent suplimentar pentru continuarea reformelor în Croația. Pe baza realizărilor obținute până în prezent, Croația trebuie să continue să își îmbunătățească rezultatele în domeniul statului de drept, în special în lupta împotriva corupției. Statutul de membru al Uniunii Europene oferă, de asemenea, numeroase oportunități importante pentru Croația și UE. Aceste oportunități trebuie să fie valorificate acum, astfel încât participarea Croației la UE să fie un succes – în beneficiul Croației, al regiunii Balcanilor de Vest și al Uniunii Europene în ansamblul său. [1] COM(2012) 186 final. [2] COM(2012) 601 final și SWD(2012) 338 final. [3] Această desemnare nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă RCSONU 1244/1999 și Avizului CIJ privind declarația de independență a Kosovo.