În ceea ce privește controlul și echilibrul, sistemul de control al constituționalității prevede posibilitatea unor controale ex ante și ex post și se referă la omisiunea de a legifera. Ombudsmanul are un mandat extins de protejare a drepturilor fundamentale, iar lipsa nejustificată de cooperare cu Ombudsmanul este pedepsită penal. Există garanții privind transparența procesului legislativ, iar participarea părților interesate este asigurată. Consiliul Superior al Magistraturii are dreptul de a propune inițiative legislative cu privire la optimizarea instituțiilor judiciare. Societatea civilă beneficiază de un cadru legislativ favorizant și este activă.

În ceea ce privește protecția avertizorilor de integritate, sunt instituite dispoziții generale pentru funcționarii publici. Dispozițiile prevăd că celor care raportează încălcări de care au luat cunoștință în exercitarea atribuțiilor lor nu li se pot aduce prejudicii în niciun fel, nici prin transfer involuntar și nici prin concediere. Sancțiunile disciplinare împotriva avertizorilor de integritate sunt considerate abuzive până la proba contrarie, în cazul în care sunt puse în aplicare într-o perioadă de până la un an de la denunțarea respectivă. Avertizorii de integritate au dreptul la anonimat până la punerea sub acuzare. De asemenea, aceștia au dreptul la măsuri de protecție a martorilor. Deși astfel de dispoziții sunt în vigoare, părțile interesate au subliniat că punerea lor în aplicare trebuie consolidată.

Serviciile de urmărire penală depun eforturi pentru a-și îmbunătăți eficacitatea, inclusiv în ceea ce privește tratarea cazurilor de corupție la nivel înalt. Departamentul de Investigare și Acțiune Penală și departamentele sale regionale (DIAP) sunt responsabile în principal de investigarea și urmărirea penală a actelor de corupție. În ceea ce privește investigarea, DCIAP are competența de a trata cazurile care acoperă mai multe regiuni sau care sunt deosebit de complexe. DCIAP desfășoară toate tipurile necesare de coordonare între diferitele departamente . DCIAP este condus de un director (procuror general adjunct) numit de procurorul general, 3 adjuncți și 31 de procurori și este sprijinit în activitatea sa de poliția judiciară, care dispune de o unitate națională specializată de combatere a corupției. Au continuat eforturile de îmbunătățire a istoricului urmăririi penale, inclusiv în ceea ce privește tratamentul cazurilor de corupție la nivel înalt . În același timp, o mare parte dintre investigațiile legate de corupție se încheie fără punere sub acuzare. În ceea ce privește aplicarea de sancțiuni pentru infracțiunile de corupție, în 2017 numai 10 % dintre cei condamnați pentru corupție au primit o pedeapsă cu închisoarea, iar 83 % au avut sentințe cu suspendare. În 2018, 12,3 % au fost condamnați la o pedeapsă efectivă cu închisoarea, iar 73,6 % au primit sentințe cu suspendare . Uniunea procurorilor a menționat o lipsă persistentă de resurse în unitatea specializată a poliției judiciare pentru a urmări fluxurile financiare ilicite, precum și o lipsă de specializare suficientă în rândul procurorilor în investigarea infracțiunilor economice și financiare. Potrivit DCIAP, această situație poate afecta eficacitatea urmăririi penale. Pentru a răspunde nevoilor de formare și de specializare, precum și pentru a permite departamentelor regionale să întreprindă acțiuni penale și investigații pentru a trata investigații complexe într-un mod mai eficient, sunt avute în vedere unele măsuri organizatorice și de consolidare suplimentară a capacităților.

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities [Recomandarea CM/Rec (2010) 12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități].

Comitetul pentru Drepturile Copilului din cadrul Organizației Națiunilor Unite (2019), Concluding observations on the combined fifth and sixth periodic reports of Portugal [Observații finale în legătură cu rapoartele periodice combinate (al cincilea și al șaselea raport) pentru Portugalia].

CEPEJ (2018), European judicial systems: efficiency and quality of justice (Sistemele de justiție europene - eficiența și calitatea justiției).

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media Pluralism Monitor [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2020), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020]. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2019), Decriminalisation of Defamation – Factsheet [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2019), Dezincriminarea defăimării - Fișă informativă]. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf .

Ombudsmanul are prerogative importante de protejare a drepturilor fundamentale. Ombudsmanul („Provedor de Justiça”), care este, de asemenea, mecanismul național pentru prevenirea torturii, a fost reacreditat cu statutul „A” de către Global Alliance of National Human Rights Institutions (Alianța mondială a instituțiilor naționale pentru drepturile omului, GANHRI) din cadrul ONU. Mandatul său include apărarea și promovarea drepturilor și libertăților fundamentale, asigurând, prin mijloace informale, justiția și legalitatea exercitării prerogativelor de autoritate publică. Ombudsmanul are dreptul de a solicita orice informații și de a proceda la toate investigațiile și anchetele considerate necesare. Lipsa nejustificată de cooperare cu Ombudsmanul constituie o infracțiune de nesupunere. Ombudsmanul are, de asemenea, competența de a solicita un control al constituționalității legilor (atât pentru acte, cât și pentru omisiuni), precum și de a formula recomandări adresate Parlamentului. Ombudsmanul raportează cu privire la respectarea de către autoritățile publice a independenței și integrității instituției în îndeplinirea sarcinilor sale. În 2019, Comitetul ONU pentru drepturile copilului a recomandat Portugaliei să aloce resurse adecvate Biroului Ombudsmanului pentru promovarea și protecția drepturilor copilului.

Sistemul constituțional oferă garanții pentru regimul de control și echilibru. Curtea Constituțională poate exercita controlul ex ante sau ex post al constituționalității și poate examina, de asemenea, omisiunea de a adopta măsurile legislative necesare pentru executarea normelor constituționale. Deși atât Parlamentul, cât și guvernul pot legifera, Constituția rezervă Parlamentului competența legislativă în anumite chestiuni. Curtea Constituțională are competența de a declara neconstituționalitatea actelor legislative guvernamentale care au încălcat această divizare a competențelor. În plus, un grup de zece membri ai Parlamentului pot solicita ca actele legislative ale guvernului să fie supuse controlului de către Parlament.

Portugalia este o republică democratică reprezentativă, cu un președinte ales în mod direct și cu un parlament unicameral. În cadrul regimului semi-prezidențial, președintele republicii, ales prin vot popular direct, are puteri constituționale și politice semnificative, inclusiv competența de a dizolva Parlamentul. Prim-ministrul are competența de a direcționa politica generală a guvernului și de a coordona și a orienta acțiunile tuturor miniștrilor. Parlamentul și guvernul exercită în comun competența legislativă. Membrii Parlamentului și grupurile parlamentare, guvernul, adunările regionale și un grup de cel puțin 20 000 de cetățeni au drept de inițiativă legislativă. Ombudsmanul independent este însărcinat cu protejarea și promovarea libertăților, drepturilor și garanțiilor cetățenilor și are dreptul de a declanșa procesul de control al constituționalității.

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors [Recomandarea CM/Rec (2016)4 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori din domeniul mass-mediei]. https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016806415d9#_ftn1 .

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2018), H46-20 Vicente Cardoso/Portugalia (cererea nr. 30130/10) – Supervision of the execution of the European Court’s judgments (Supravegherea executării hotărârilor Curții Europene) CM/Del/Dec(2018)1331/H46-20 .

Consiliul Superior al Instanțelor Administrative și Fiscale (2019), Raport anual – 2018. http://www.cstaf.pt/documentos/Relatório_CSTAF_2018.pdf .

Consiliul Superior al Magistraturii (2019), Comunicatul de presă din 8 aprilie 2019. https://www.csm.org.pt/2019/04/08/gabinetes-de-apoio-aos-juizes-esclarecimento/ .

Consiliul Superior al Magistraturii (2020), Comunicatul de presă din 3 martie 2020. https://www.csm.org.pt/2020/03/03/averiguacao-aos-procedimentos-de-distribuicao-comunicado/ .

Consiliul Uniunii Europene (2020), Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2020.

Conselho de Prevenção da Corrupção (2019), Raportul anual de activitate. http://www.cpc.tcontas.pt/documentos/ra/rel_actv_cpc_2019.pdf .

Curtea de Justiție a Uniunii Europene, hotărârea din 19 noiembrie 2019, AK, cauzele conexate C‑585/18, C‑624/18 și C‑625/18.

Direção Geral das Políticas da Justiça (2019), Estatísticas de Justiça: Corrupção. https://estatisticas.justica.gov.pt/sites/siej/pt-pt/Paginas/Corrupcao.aspx .

Direcția Generală Comunicare (2016-2020), Sondajul Eurobarometru: Independența sistemelor judiciare naționale din UE în percepția publicului larg.

Direcția Generală Comunicare (2020), Sondajul Eurobarometru special 502 privind corupția.

Direcția Generală Comunicare (2019), Sondajul Eurobarometru Flash 482 privind atitudinea societăților față de corupția din UE.

Global Alliance of National Human Rights Institutions (Alianța mondială a instituțiilor naționale pentru drepturile omului, GANHRI), Subcomitetul privind acreditarea (SCA) (2017), Raport de acreditare – noiembrie 2017.

GRECO (2016), Third evaluation round, Addendum to the Second Compliance Report on Portugal (Runda a treia de evaluare, Addendum la Al doilea raport de conformitate privind Portugalia).

GRECO (2016), Fourth evaluation round – evaluation report on Portugal on corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - Raport de evaluare privind Portugalia referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

GRECO (2019), Fourth evaluation round on corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors – Interim compliance report Portugal (Runda a patra de evaluare referitoare la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori - Raport intermediar de conformitate Portugalia).

Guvernul portughez (2020), Contribuție la Raportul privind statul de drept pentru anul 2020.

Guvernul portughez – Ministerul de Interne (2020), Raport privind aplicarea declarației privind starea de urgență, 19 martie-2 aprilie 2020.

Guvernul portughez – Ministerul de Interne (2020), Raport privind aplicarea celei de a doua declarații privind starea de urgență, 3–17 aprilie 2020.

Guvernul portughez – Ministerul de Interne (2020), Raport privind aplicarea celei de a treia declarații privind starea de urgență, 18 aprilie-2 mai 2020.