IV.Alte probleme instituționale legate de sistemul de control și echilibru

Grecia este o democrație parlamentară cu parlament unicameral. Separarea puterilor în stat este consacrată în Constituție. Competența legislativă este conferită parlamentului și președintelui, iar dreptul de a adopta acte legislative le revine parlamentului și guvernului .

Au fost luate măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți calitatea procesului legislativ. Punerea în aplicare a Legii privind statul executiv este în curs de desfășurare pentru a standardiza și a raționaliza faza pregătitoare a procesului legislativ și pentru a îmbunătăți calitatea acestuia. Această lege a introdus un nou serviciu public executiv, președinția guvernului, cu un rol mai activ în procesul legislativ, prin intermediul Secretariatului General pentru Afaceri Juridice și Parlamentare. La sfârșitul anului 2020, Secretariatul General pentru Afaceri Juridice și Parlamentare a emis orientări pentru toate ministerele cu privire la elaborarea rapoartelor de evaluare a impactului care însoțesc proiectele legislative, precum și cu privire la metodologia și codificarea legislației. A fost înființat un organism interdisciplinar, Comitetul pentru evaluarea calității procesului legislativ, pentru efectuarea controlului calității fiecărui proiect de lege în raport cu principiile de legiferare, precum și cu constituționalitatea dispozițiilor proiectelor legislative. A fost instituit un comitet central pentru codificare în vederea coordonării codificării juridice și a elaborării planului anual de codificare. În septembrie 2020, Cabinetul de Miniștri a aprobat primul plan anual, iar lucrările avansează. Potrivit părților interesate de la nivel național, aceste inițiative de reformă au îmbunătățit calitatea proiectelor de lege prezentate în parlament și au contribuit la o reducere considerabilă a amendamentelor „de ultim moment” care conțin dispoziții fără legătură cu principalele dispoziții ale legii. Cu toate acestea, părțile interesate, în special Ombudsmanul, adesea nu primesc proiectele legislative în timp util, ci uneori doar atunci când proiectul devine public . Consultarea Ombudsmanului și a părților interesate are loc în aproximativ jumătate din propunerile legislative. În plus, guvernul a implicat ONG-uri în mai multe inițiative, precum planul național pentru persoanele cu handicap sau reformele în domeniul dreptului familiei.

În timpul pandemiei de COVID-19, Grecia nu a declarat stare de urgență. Toate măsurile relevante au fost luate în conformitate cu procedura legislativă obișnuită. S-a raportat că nicio instanță nu s-a pronunțat încă referitor la vreuna dintre măsurile luate în acest context. În această perioadă, parlamentul a permis exprimarea voturilor înaintea sesiunilor parlamentare în anumite condiții, prin scrisoare sau fax, în absența unor sisteme digitale mai dezvoltate, cu semnătura deputatului și indicându-se chestiunea supusă la vot. Deși sunt limitate circumstanțele în care această posibilitate poate fi utilizată, parlamentul a decis să ofere o interpretare flexibilă a normelor sale interne, acceptând prezența virtuală a deputaților săi, pentru a se adapta la contextul pandemiei de COVID-19.

Competențele instituției Ombudsmanului au fost consolidate. În temeiul noilor dispoziții juridice adoptate la sfârșitul anului 2020 , Ombudsmanul este desemnat ca mecanism național de investigare a incidentelor privind caracterul arbitrar, având responsabilitatea de a colecta, înregistra, evalua și investiga plângerile referitoare la acțiuni sau omisiuni ale agenților de aplicare a legii. Noile dispoziții oferă instituției Ombudsmanului un set de instrumente și mecanisme, precum și resursele umane suplimentare necesare. Ombudsmanul monitorizează în permanență nivelul de respectare de către administrația publică a recomandărilor sale . În contextul pandemiei de COVID-19, Ombudsmanul nu a fost contactat în mod oficial de nicio autoritate de stat, ci a prezentat din proprie inițiativă un set de recomandări, în principal cu privire la grupurile vulnerabile. În cadrul raportului său anual pentru Organizația Națiunilor Unite, acesta a prezentat informații care descriu restricțiile legate de COVID-19. Având în vedere importanța migrației și a azilului în Grecia, Ombudsmanul intervine cu privire la aceste chestiuni și a publicat recent un raport din proprie inițiativă privind acuzațiile de returnare forțată.

Cerințele pentru înregistrarea ONG-urilor care își desfășoară activitatea în domeniul azilului, al migrației și al incluziunii sociale continuă să genereze preocupări. Aceste preocupări privind capacitatea ONG-urilor de a-și desfășura activitatea în Grecia și de a primi sprijin financiar având în vedere normele privind înregistrarea și certificarea introduse în 2020 au fost evidențiate într-un raport recent al Consiliului de experți din cadrul Consiliului Europei privind Legea referitoare la ONG­uri , precum și de către trei raportori speciali ai ONU, de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și de o ONG specializată în chestiuni legate de azil, migrație și incluziune socială . Obiectivul urmărit de legislație, și anume asigurarea transparenței în ceea ce privește înregistrarea, poate fi considerat legitim. Cu toate acestea, cerințele de înregistrare nu ar trebui să depășească ceea ce este strict necesar și proporțional și, în special, nu ar trebui să fie excesiv de împovărătoare. Un recurs este pendinte în fața Consiliului de Stat cu privire la anumite aspecte ale legislației, iar ONG-urile cărora le-a fost refuzată înregistrarea pentru neîndeplinirea unor criterii formale sau materiale au depus o plângere la Ombudsman.

Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică*

* Lista contribuțiilor primite în contextul consultării premergătoare elaborării Raportului din 2021privind statul de drept este disponibilă pe https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), Contribuție din partea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene la Raportul din 2021 privind statul de drept.

Amnesty International (2020), Greece: Regulation of NGOs working on migration and asylum threatens civic space (Grecia: Reglementarea ONG-urilor care își desfășoară activitatea în domeniul migrației și azilului amenință spațiul civic).

Amnesty International (2020), Greece: Worrying legal developments for asylum-seekers and NGOs (Grecia: Evoluții juridice îngrijorătoare pentru solicitanții de azil și ONG-uri).

Autoritatea elenă unică pentru achiziții publice (2020), COVID-19 and Public Procurement (COVID-19 și achizițiile publice) ( https://www.eaadhsy.gr/index.php/en/51-english-version/523-covid-19-and-public-procurement ).

Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2021), Media pluralism monitor 2021 (Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2021) [linkul va fi adăugat când este disponibil].

Comisia Europeană (2020), Raportul privind statul de drept, capitol consacrat situației statului de drept din Grecia.

Comisia Europeană (2021), Enhanced Surveillance Report for Greece (Raport privind supravegherea mai strictă pentru Grecia) ( https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip145_en.pdf ).

Consiliul de experți privind Legea referitoare la ONG­uri, Addendum to the opinion on the compatibility with European standards of recent and planned amendments to the Greek legislation on NGO registration (Addendum la avizul privind compatibilitatea cu standardele europene a modificărilor recente și planificate ale legislației elene privind înregistrarea ONG-urilor) ( https://rm.coe.int/expert-council-conf-exp-2020-5-addendum-to-the-opinion-on-the-compatib/1680a076f2 ).

Consiliul de experți privind Legea referitoare la ONG-uri, Conferința ONGI-urilor a Consiliului Europei, Opinion on the compatibility with European standards of recent and planned amendments to the Greek legislation on NGO registration (Aviz privind compatibilitatea cu standardele europene a modificărilor recente și planificate ale legislației elene privind înregistrarea ONG-urilor) ( https://rm.coe.int/expert-council-conf-exp-2020-4-opinion-ngo-registration-greece/16809ee91d ).

Consiliul de Stat elen (2021), Contribuția Consiliului de Stat elen la Raportul din 2021 privind statul de drept.

Consiliul Europei, Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor – Grecia ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/greece )

Dianeosis (2019), Justice in Greece: Proposals for a modern judicial system (Justiția în Grecia – Propuneri pentru un sistem judiciar modern) https://www.dianeosis.org/wp-content/uploads/2019/02/justice_study.pdf )