UE regretă faptul că principalii actori ai procesului de reformă electorală nu au reușit să ajungă la un compromis privind reforma. UE are un rol de jucat în viitorul regiunii Hong Kong și, în conformitate cu Legea fundamentală, încurajează RAS Hong Kong și autoritățile guvernamentale centrale, prin discuții constructive, să reia reforma electorală și să ajungă la un acord cu privire la un sistem electoral democratic, echitabil, deschis și transparent. Votul universal ar oferi guvernului un sprijin mai puternic din partea populației și legitimitatea necesară pentru atingerea obiectivelor economice ale regiunii Hong Kong și pentru abordarea provocărilor de natură socială, precum discrepanțele socio-economice și generaționale cu care se confruntă societatea din Hong Kong.

2015 a fost un an dificil din punct de vedere politic pentru RAS Hong Kong și pentru funcționarea principiului „o țară, două sisteme”. La 18 iunie Consiliul legislativ a respins propunerea guvernului privind introducerea votului universal pentru alegerea șefului executivului începând cu anul 2017. Votul negativ a survenit în urma unui proces de reformă electorală care a durat aproximativ 18 luni și care s-a caracterizat prin dezbateri polarizate și, la sfârșitul anului 2014, prin demonstrații masive în favoarea unui sistem de vot mai democratic decât cel care fusese autorizat prin decizia din august 2014 a Comitetului permanent al Congresului Popular Național.

De la retrocedarea regiunii Hong Kong către Republica Populară Chineză (RPC), în 1997, Uniunea Europeană (UE) și statele membre ale acesteia au urmărit îndeaproape evoluțiile politice și economice din Regiunea Administrativă Specială (RAS) Hong Kong, ținând seama de principiul „o țară, două sisteme”. În conformitate cu angajamentul asumat în 1997 față de Parlamentul European, în fiecare an se publică un raport privind evoluția situației din Hong Kong. Prezentul raport, care se referă la evoluțiile din 2015, este cel de al 18-lea raport de acest tip. UE respectă politica „o Chină unică” și sprijină principiul „o țară, două sisteme”, precum și punerea acestuia în aplicare.

Mijloacele de informare în masă, inclusiv cele digitale, au continuat să fie independente, în mare parte, și să exprime o varietate de opinii. Cu toate acestea, astfel cum a evidențiat raportul anual al Asociației jurnaliștilor din Hong Kong (HKJA), a existat sentimentul tot mai acut că atât mijloacele de informare în masă tipărite, cât și cele electronice au recurs la autocenzură, în special atunci când se refereau la aspecte privind China continentală. În plus, HKJA a subliniat că unele mijloace de informare în masă electronice erau în permanență excluse de la conferințele de presă ale guvernului pe motivul că nu au o ediție tipărită, pe lângă faptul că guvernul a manifestat tot mai mult o tendință de a înlocui conferințele de presă cu formate de comunicare unilaterale. Pe baza tendințelor din 2014, Hong Kong-ul a coborât nouă trepte în clasamentul libertății presei pe 2015, întocmit de organizația Reporteri fără Frontiere, situându-se astfel pe locul 70; printre factorii citați au fost autocenzura și influența tot mai puternică exercitată de Biroul de legătură al administrației centrale. S-a raportat că întreprinderi care au legături puternice cu China continentală și-au retras anunțurile publicitare din mijloacele de informare care au o atitudine critică față de autoritățile de la Beijing.

Corupția a fost considerată a fi sub control și sistemul de combatere a corupției a rămas solid și rezilient, în pofida faptului că numărul plângerilor cu privire la acte de corupție depuse la Comisia independentă pentru combaterea corupției (ICAC) a crescut, ajungând la nivelul record de 2 800 în 2015, ceea ce reprezintă o creștere de 18 % față de 2014. Este dificil să se formuleze o concluzie pe baza acestei creșteri, deoarece aceasta poate fi cauzată atât de o multiplicare a activităților anticorupție, cât și de o mai mare sensibilizare a cetățenilor și de dorința lor de a depune plângeri.

Libertatea de exprimare, libertatea presei și libertatea de informare reprezintă valori fundamentale ale Hong Kong-ului în cadrul principiului „o țară, două sisteme” și reprezintă o componentă esențială a atuului pe care îl are Hong Kong-ul ca centru de afaceri mondial. UE face apel la toate părțile implicate să mențină aceste valori.

Libertatea academică și administrarea independentă a instituțiilor de învățământ superior au făcut obiectul unei controverse importante în 2015. Aceasta a fost determinată de decizia Consiliului de administrație al Universității din Hong Kong de a respinge candidatul propus pentru postul de prorector din cauza legăturilor acestuia cu grupuri din opoziție. Decizia a fost considerată drept imixtiune politică la cererea implicită a guvernului RAS Hong Kong și a stârnit proteste împotriva tendinței guvernului RAS Hong Kong de a numi candidați pro-guvernamentali în consiliile de administrație ale universităților. Această practică amenință administrarea independentă a universităților și ar putea afecta, pe termen lung, libertatea academică în Hong Kong. Controversa a suscitat cereri de revocare a șefului executivului din funcția de rector ex officio al tuturor universităților din Hong Kong.

Hong Kong-ul nu are, până în prezent, o legislație cuprinzătoare în materie de combatere a discriminării. În urma lansării, de către Comisia pentru egalitatea de șanse (CES), a unei consultări publice privind modalitățile de remediere a acestei situații, au fost primite 100 000 de contribuții. CES va întocmi un raport care include recomandări privind promovarea egalității de șanse pentru persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), prin intermediul legislației, precum și prin măsuri practice. Legislația Hong Kong-ului privind căsătoria persoanelor de același sex și căsătoria persoanelor transgen este în curs de revizuire. Cazurile de discriminare pe motive de orientare sexuală sunt recurente.

În Hong Kong există aproximativ 300 000 de lucrători casnici străini; aceștia au continuat să fie afectați de lipsa unor condiții de muncă și a unei protecții sociale adecvate. Două legi existente privind lucrătorii casnici străini provoacă o îngrijorare deosebită, și anume cerința ca aceștia să locuiască în locuința angajatorului și regula de „două săptămâni”, conform căreia lucrătorii casnici străini trebuie să își găsească un loc de muncă în termen de două săptămâni de la expirarea contractului lor, în caz contrar urmând să fie expulzați. În decembrie 2015, Comitetul contra torturii al Națiunilor Unite a recomandat cu insistență guvernului să elimine regula de „două săptămâni” și să prevadă măsuri care să le permită lucrătorilor casnici străini să locuiască în altă locuință decât cea a angajatorului. Organizațiile societății civile solicită o măsură mai cuprinzătoare care să conțină o prevedere legală privind programul de lucru zilnic și/sau orele suplimentare. Guvernul Hong Kong-ului a introdus câteva reglementări, inclusiv un salariu minim obligatoriu (care a fost majorat în 2015), o zi liberă pe săptămână și plafonarea taxei de recrutare, însă continuă să existe întrebări cu privire la punerea în aplicare a acestor reglementări.

Traficul de persoane rămâne un motiv de îngrijorare, în special în absența unui cadru legislativ și politic unic. Guvernul RAS Hong Kong a instituit un grup operativ care să se ocupe de această chestiune și colaborează cu UE și alți membri ai comunității internaționale.

Evoluția situației economice

În 2015, Hong Kong-ul a continuat să obțină punctaje foarte bune într-o serie de anchete economice la nivel mondial. Conform Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD), Hong Kong-ul s-a situat pe locul al doilea în ceea ce privește fluxurile mondiale de investiții străine directe (ISD), înregistrând, în 2014, intrări de ISD în valoare de 103 miliarde USD, ceea ce reprezintă o creștere de 39 % față de anul precedent. Hong Kong-ul s-a situat pe locul al doilea, după China continentală, și a fost urmat de SUA, Regatul Unit și Singapore. De asemenea, Hong Kong-ul s-a situat pe locul al doilea în ceea ce privește ieșirile de lichidități (143 de miliarde USD), după SUA, fiind urmat de China continentală, Japonia și Germania. De asemenea, Hong Kong-ul s-a menținut pe locul cinci în cadrul raportului „Doing Business” pentru anul 2016, elaborat de Banca Mondială, poziție pe care a ocupat-o și în 2015.

În 2015 economia Hong Kong-ului a crescut moderat, cu 2,4 % în termeni reali. Creșterea s-a datorat în principal unei cereri interne puternice, care a fost susținută de ocuparea integrală a forței de muncă și creșterea veniturilor. Rata șomajului s-a menținut la nivelul de 3,3 % sau a scăzut sub acest nivel, pe parcursul anului. Inflația prețurilor de consum a fost menținută la 3 % în 2015. Exporturile totale de bunuri și servicii au înregistrat rezultate mai slabe din cauza încetinirii economiei chineze și a creșterii lente pe unele piețe de export majore, inclusiv pe piața UE.

Sectorul turismului a înregistrat rezultate modeste. În 2015, tendința de creștere a numărului de turiști s-a inversat în ultima parte a anului, deoarece numărul vizitatorilor din China continentală (reprezentând peste trei sferturi din numărul total de turiști) a scăzut cu 3 %. Aceasta a fost prima scădere de la relaxarea normelor privind vizele pentru turiștii din China continentală, în 2003, și a avut un efect negativ asupra sectorului comerțului cu amănuntul. Vânzarea cu amănuntul a bunurilor cu valoare ridicată precum bijuteriile, ceasurile și cadourile de lux a scăzut semnificativ în 2015. Rezultatele modeste înregistrate în sectorul turismului și în sectorul comerțului cu amănuntul au fost determinate, de asemenea, de aprecierea dolarului din Hong Kong și de măsurile energice vizând combaterea corupției individuale luate de către autoritățile de la Beijing. În aprilie, Consiliul de Stat al Chinei a aprobat o hotărâre care limita deplasările locuitorilor din Shenzhen înspre Hong Kong la una pe săptămână, încercând astfel să reducă nemulțumirea tot mai mare a locuitorilor Hong Kong-ului cu privire la călătoriile frecvente pentru cumpărături efectuate de locuitorii Chinei continentale și să-i împiedice pe comercianții paraleli să treacă frontiera.

Sectorul financiar, care reprezintă unul dintre principalii piloni economici ai Hong Kong-ului, a continuat să se dezvolte. În 2015, Hong Kong-ul și-a recâștigat poziția de cea mai mare piață din lume pentru oferte publice inițiale (OPI), valoarea veniturilor totale fiind de 260 de miliarde HKD; peste 90 % din veniturile totale rezultate în urma OPI au fost generate de întreprinderi din China continentală, restul veniturilor fiind generate de întreprinderi cu sediul în Hong Kong. În timp ce guvernul central a introdus, în lunile de după iunie 2015, unele măsuri controversate menite să aducă sub control volatilitatea piețelor bursiere, Hong Kong-ul și-a promovat piața bursieră ca fiind cea mai sigură și mai eficientă piață pentru tranzacționarea de titluri de capital chinezești. În plus, în 2015 Hong Kong-ul a reușit să se impună ca principal centru offshore pentru depozite și tranzacții de decontări în moneda yuan renminbi (RMB). Autoritățile de reglementare și industria financiară a Hong Kong-ului și-au exprimat încrederea cu privire la faptul că orașul va continua să ocupe poziții de frunte în ceea ce privește afacerile în RMB și că va putea face față provocării legate de creșterea concurenței din partea altor centre financiare internaționale.

În ceea ce privește guvernanța, potrivit primei evaluări a orașului Hong Kong efectuate de Comitetul de la Basel pentru supraveghere bancară, cadrul orașului privind capitalul de risc și cerința de acoperire a necesarului de lichiditate este conform cu normele Basel III, iar orașul Hong Kong îndeplinește 12 din cele 13 criterii ale evaluării. În ceea ce privește unul dintre criterii, care prevedea ca băncile să publice, trimestrial, date privind capitalurile și lichiditățile, Comitetul a afirmat că HKMA îndeplinea „în mare măsură” cerințele impuse.

Pentru a atenua riscurile din sectorul bancar, HKMA a introdus, la 27 februarie, o nouă serie de măsuri de supraveghere privind ipotecile asupra unor bunuri imobile locative. În ciuda unor reacții ponderate ale pieței, mai ales spre sfârșitul anului 2015, șeful executivului a declarat că guvernul va menține măsurile de relaxare puse în aplicare începând din 2012 și că va continua să sporească oferta de terenuri în scopul reducerii penuriei de locuințe. În perspectiva unei majorări a ratei dobânzii de către Rezerva Federală a SUA, creșterea prețurilor proprietăților imobiliare rezidențiale, în ansamblu, a încetinit în trimestrul al treilea, iar în ultimul trimestru al anului 2015 prețurile au început să scadă.

Hong Kong-ul a continuat să servească drept teren de testare pentru reforma pieței de capital a Chinei, prin lansarea unor noi inițiative de politică. Recunoașterea reciprocă a sistemelor de fonduri între Hong Kong și China a reprezentat o etapă importantă. Comisia pentru valori mobiliare și contracte futures (Securities and Futures Commission ) din Hong Kong și Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare (Securities Regulatory Commission) din China au semnat, la 22 mai, Memorandumul de cooperare în materie de reglementare privind recunoașterea reciprocă a fondurilor între China continentală și Hong-Kong. Acest memorandum permite, prin raționalizarea procesului de verificare, distribuirea reciprocă a fondurilor eligibile din China continentală și Hong Kong-ului pe piețele acestora. Acest sistem ar putea permite introducerea, pe piața Hong Kong-ului, a aproximativ 850 de fonduri din China și a aproximativ 100 de fonduri din Hong Kong, pe piețele chineze,valoarea veniturilor provenite din vânzarea de produse de cealaltă parte a frontierei putând ajunge la 300 de miliarde RMB. Această dezvoltare majoră a deschis și mai mult piețele de capital ale Chinei și a întărit poziția Hong Kong-ului ca centru de gestionare a activelor în Asia. În ciuda unei mici întârzieri, în decembrie, la cinci luni după lansarea oficială a sistemului, a fost aprobată organizarea de oferte publice pentru primele două loturi de treisprezece fonduri din China continentală și trei fonduri din Hong Kong.

În primul an de la înființarea sa, în noiembrie 2014, schema Shanghai-Hong Kong Stock Connect a funcționat în condițiile unei volatilități extreme a pieței. Schema-pilot a reprezentat un progres semnificativ în ceea ce privește deschiderea piețelor de capital ale Chinei și a servit drept model pentru conectarea bursei Chinei cu bursele altor centre financiare internaționale. Schema le oferă investitorilor din China continentală un acces sporit la piețele internaționale și le permite investitorilor internaționali să cumpere acțiuni de categoria A (A-shares) ale societăților din China via Hong Kong. Volumul de tranzacționare al schemei sus-menționate, în primul său an de funcționare, a fost, cu toate acestea, mai scăzut decât se preconizase, parțial din cauza volatilității pieței bursiere chineze din vara anului 2015. Lansarea unei scheme similare cu schema Shenzhen-Hong Kong Stock Connect, preconizată inițial pentru 2015, a fost amânată.

Chiar dacă Hong Kong-ul beneficiază de avantajul primului venit, acesta este, totodată, expus riscurilor inerente ale piețelor de capital ale Chinei, atât în ceea ce privește volatilitatea, cât și în ceea ce privește supravegherea guvernanței. Pentru autoritățile din Hong Kong, provocarea constă în a gestiona aceste riscuri, valorificând, în același timp, avantajele conferite de poziția sa privilegiată. În plus, având în vedere liberalizarea treptată a piețelor de capital și modernizarea cadrului de reglementare din China, Hong Kong-ul se pregătește să facă față unei concurențe tot mai mari din partea piețelor din Shanghai și Shenzhen.

Dimensiunea strategică a integrării economice cu China a devenit din ce în ce mai importantă în 2015. Hong Kong-ul se poziționează ca platformă prin intermediul căreia China își va putea pune în aplicare strategia de globalizare. De asemenea, acesta deține un rol activ în cadrul strategiei naționale „O centură, un drum” („One Belt, One Road” - OBOR), prezentate de președintele chinez Xi Jinping în 2013. Guvernul Hong Kong-ului își propune ca Regiunea Administrativă Specială să devină o platformă de finanțare și de gestionare a activelor, dorind să transforme orașul Hong Kong într-un centru de soluționare a litigiilor și de arbitraj pentru Banca Asiatică de Investiții în Infrastructură (AIIB). Sectorul de afaceri din Hong Kong a fost încurajat să profite de oportunitatea oferită de inițiativa „OBOR”, care se preconizează a fi un factor determinant al creșterii economice pe termen lung. Hong Kong-ul și-a declarat intenția de a se alătura AIIB, la momentul oportun, în calitate de membru nesuveran.

Un nou acord privind comerțul cu servicii a fost semnat la 27 noiembrie 2015, în cadrul Acordului pentru un parteneriat economic mai strâns (CEPA), încheiat între guvernul Hong Kong și Ministerul chinez al comerțului. În momentul în care acordul va intra în vigoare, la 1 iunie 2016, China va deschide, integral sau parțial, pentru sectorul de servicii din Hong Kong, 153 din cele 160 de sectoare ale comerțului cu servicii stabilite de OMC. Acordul va realiza liberalizarea domeniilor de bază ale comerțului cu servicii până la sfârșitul celui de al 12-lea plan cincinal, conform angajamentelor asumate de China în 2011. Hong Kong-ul este, de asemenea, bine poziționat pentru a beneficia de măsurile de liberalizare cele mai favorabile ale Chinei prin intermediul clauzei națiunii celei mai favorizate, prevăzute în acord. Acordul-cadru pentru un parteneriat economic mai strâns (CEPA) a fost semnat în 2003, iar ulterior, între 2004 și 2013, au fost semnate 10 suplimente la acord. În decembrie 2014, a fost semnat, în cadrul CEPA, Acordul din Guandong privind liberalizarea domeniilor de bază ale comerțului cu servicii cu Hong Kong-ul în regiunea Guangdong.