ACRONIME ȘI ABREVIERI

ACP : Țările din Africa, Zona Caraibilor și Pacific

ALA : Țările din America Latină și din Asia

ANS : Actori nestatali

Cisoch : Biroul de asistență "Societatea civilă" (Civil Society Helpdesk)

DIPM : Document indicativ de planificare multianuală

EACI : Agenția Executivă pentru Competitivitate și Inovare

EIE : "Energie inteligentă – Europa"

IPA : Instrumentul de asistență pentru preaderare

LIFE : Instrumentul financiar pentru mediu

PADOR : Serviciul de înregistrare online a datelor solicitanților potențiali (Potential Applicant Data Online Registration)

RAD : Recomandări, acțiuni, descărcarea de gestiune (bază de date)

SINTEZĂ

I. Acest raport examinează în ce măsură Comisia a pus în aplicare recomandările cuprinse în șapte dintre rapoartele speciale ale Curții selectate pentru perioada 2003-2009. Rapoartele speciale urmărite se refereau la trei domenii bugetare: agricultură, energie și acțiuni externe.

II. Cele șapte rapoarte conțineau 51 de recomandări de audit, din care 45 sunt în continuare relevante.

III. Deși Comisia a instituit un sistem de urmărire a punerii în aplicare a tuturor recomandărilor formulate de Curte și a solicitărilor înaintate de Parlament și de Consiliu, Curtea consideră că este necesar să se consolideze urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor/solicitărilor, pentru a permite Comisiei să răspundă la timp, într-un mod eficient și eficace, atât la deficiențele identificate, cât și la recomandările Curții și la solicitările autorității responsabile de descărcarea de gestiune.

IV. În urma examinării, a rezultat că serviciile Comisiei întreprind acțiuni pentru a pune în aplicare recomandările Curții și că 13 (29 %) dintre recomandările analizate în acest raport sunt puse integral în aplicare. O mare parte din recomandări sunt încă în curs de punere în aplicare, iar pentru alte 22 (49 %) de recomandări acțiunile deja întreprinse de Comisie pun în aplicare aceste recomandări în majoritatea privințelor.

INTRODUCERE

1. Acest raport prezintă rezultatele activității des- fășurate de Curte în 2011/2012 cu privire la urmărirea acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor formulate de Curte în rapoartele speciale de audit al performanței [1]. Anexa I conține o privire de ansamblu asupra situației recomandărilor care au fost examinate. Anexele II-VIII prezintă în detaliu modul în care s-a realizat urmărirea acțiunilor.

2. În vederea acestui exercițiu de urmărire, au fost selectate șapte rapoarte din perioada 2003-2009. Selecția s-a făcut luându-se în considerare, în primul rând, dacă s-au scurs cel puțin doi-trei ani în interiorul cărora Comisia să acționeze pentru a răspunde recomandărilor și, în al doilea rând, dacă recomandările sunt în continuare relevante. Anexa IX conține o listă a rapoartelor speciale elaborate de Curte pentru perioada 2005-2009, însoțită de detalii privind acțiunile de urmărire desfășurate de Curte referitor la aceste rapoarte.

3. În standardele internaționale de audit, urmărirea rapoartelor de audit este considerată ca reprezentând etapa finală din ciclul de audit al performanței, ciclu care cuprinde planificarea, executarea și urmărirea. Obiectivul acestui exercițiu de urmărire este de a evalua acțiunile întreprinse de Comisie ca răspuns la recomandările formulate de Curte.

SFERĂ ȘI ABORDARE

4. Curtea a evaluat acțiunile corective întreprinse de Comisie ca răspuns la recomandările formulate de Curte. Această activitate nu a inclus o evaluare a efectelor acestor acțiuni, întrucât o astfel de evaluare ar necesita efectuarea unor audituri de urmărire separate.

Anexa X prezintă în detaliu abordarea și metodologia utilizate. Rapoartele speciale menționate în tabel reprezintă obiectul acestui raport:

TABEL

RAPOARTELE SPECIALE URMĂRITE ÎN ACEST RAPORT

Raportul special | Domeniul bugetar | Numărul recomandărilor de audit |

4/2003 privind dezvoltarea rurală: sprijin pentru zonele defavorizate [2] | Agricultură | 11 |

13/2003 privind ajutorul pentru producția de bumbac [3] | Agricultură | 6 |

11/2009 Sustenabilitatea proiectelor LIFE-natură și gestionarea de către Comisie a acestora [4] | Agricultură | 9 |

7/2008 "Energie inteligentă – Europa" (2003-2006) [4] | Energie | 4 |

6/2007 privind eficacitatea asistenței tehnice în contextul dezvoltării capacităților [5] | Acțiuni externe | 8 |

4/2009 privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunitatea Europeană în scopul dezvoltării [4] | Acțiuni externe | 7 |

16/2009 Gestionarea de către Comisia Europeană a asistenței de preaderare pentru Turcia [4] | Acțiuni externe | 6 |

Număr total de recomandări | | 51 |

SISTEMUL COMISIEI DE URMĂRIRE A PUNERII ÎN APLICARE A RECOMANDĂRILOR

5. În baza de date RAD [6] se înregistrează recomandările formulate de Curte, solicitările înaintate de Consiliu și de Parlament, precum și acțiunile specifice convenite de Comisie pentru a răspunde acestor recomandări/solicitări. Un astfel de instrument are o funcție importantă în asigurarea gestionării și a urmăririi corespunzătoare și la timp a recomandărilor formulate de Curte și a solicitărilor formulate de alte părți interesate.

6. În 2009, Curtea a realizat o examinare-pilot a sistemului RAD, care a constat, în special, în analizarea informațiilor conținute în această bază de date cu privire la recomandările acceptate de Comisie și cu privire la cele puse în aplicare.

7. În 2011, zece structuri de audit intern reprezentând 12 direcții generale din cadrul Comisiei au efectuat un audit intern al sistemelor și al procedurilor instituite pentru gestionarea RAD. Scopul auditului a fost acela de a determina existența unui răspuns/plan de acțiune adecvat și de a furniza asigurarea că acțiunile care erau raportate ca finalizate în RAD erau implementate la timp și într-un mod eficient și eficace.

8. Rezultatele auditului intern efectuat de Comisie au confirmat, în general, concluziile examinării-pilot realizate de Curte. Mai exact, în urma acestui audit, s-a constatat că, deși sistemele și procedurile instituite furnizează o asigurare rezonabilă cu privire la gestionarea punerii în aplicare a recomandărilor formulate de Curte și, respectiv, a solicitărilor înaintate de autoritatea responsabilă de descărcarea de gestiune, s-au identificat totuși numeroase cazuri în care lipseau proceduri consemnate în scris sau cazuri în care supravegherea și monitorizarea punerii în aplicare a recomandărilor/solicitărilor erau inadecvate.

RĂSPUNSUL COMISIEI LA RECOMANDĂRILE CURȚII

9. Curtea a prezentat 51 de recomandări în rapoartele speciale care au făcut obiectul examinării. Aproximativ două treimi din aceste recomandări priveau aspecte legate de eficacitate (de exemplu, stabilirea de obiective strategice, elaborarea propunerilor de proiecte, conceperea proiectelor, performanța acestora, precum și monitorizarea și evaluarea), în timp ce restul recomandărilor se refereau la aspecte legate de economicitate și de eficiență (de exemplu, cazurile de supraplăți și calitatea și caracterul oportun al metodelor de selecție a proiectelor). Din cele 51 de recomandări, șase nu sunt cuprinse în figură. Din aceste șase recomandări, două nu erau aplicabile în contextul cadrului actual, iar în alte patru cazuri nu a fost posibil să se obțină probe cu privire la acțiunile întreprinse din cauza sferei exercițiului de urmărire.

10. Aceasta înseamnă că serviciile Curții au putut să evalueze stadiul punerii în aplicare a 45 de recomandări. În timp ce 29 % din aceste 45 de recomandări au fost puse în aplicare integral de Comisie, 69 % din ele sunt încă în curs de punere în aplicare. În figură se prezintă stadiul punerii în aplicare a recomandărilor formulate de Curte.

FIGURĂ

STADIUL PUNERII ÎN APLICARE A RECOMANDĂRILOR

+++++ TIFF +++++

SINTEZA EXAMINĂRII DE CĂTRE CURTE A ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE CA URMARE A RAPOARTELOR SALE SPECIALE

11. În urma examinării, a reieșit că au fost puse integral în aplicare de către Comisie 13 dintre recomandările formulate de Curte în cadrul rapoartelor selectate. Recomandările mai vechi înregistrează o rată de punere în aplicare mai ridicată, în timp ce recomandările cele mai recente sunt încă în curs de punere în aplicare. În afară de recomandările puse în aplicare integral, 22 de recomandări sunt respectate în majoritatea privințelor, însă Comisia trebuie să ia anumite măsuri suplimentare pentru a răspunde pe deplin acestor recomandări. Aceste recomandări sunt indicate în anexa I.

12. Exercițiul de urmărire realizat de Curte arată că, în urma rapoartelor de audit ale Curții, s-au produs ameliorări la nivelul gestiunii financiare într-o serie de domenii ale bugetului UE. Este însă în continuare posibil să se aducă ameliorări practicilor de gestiune în domenii gestionate în mod direct de Comisie (acțiuni externe) și în acele domenii în care se aplică gestiunea partajată (agricultură). În continuare sunt prezentate câteva exemple de astfel de ameliorări și de posibilități examinate în cadrul exercițiului de urmărire.

13. O ameliorare strategică adusă utilizării economice a finanțării UE a fost constatată în cadrul reformei realizate de Comisie cu privire la schema de sprijin pentru bumbac. Ca urmare a reformei acestei scheme, ajutorul acordat de UE pentru bumbac nu mai este legat de nivelurile de producție, ci răspunde cererii pieței (agricultură) [7].

14. La un nivel operațional însă, practicile de gestiune ineficiente pot conduce la o risipire a resurselor. De exemplu, supraplățile de ajutoare acordate de UE au drept rezultat realizarea de economii modeste în atingerea obiectivelor. Este în continuare necesară consolidarea sistemelor de gestiune pentru a se asigura exactitatea calculelor realizate în statele membre cu privire la plăți (agricultură) [8].

15. S-au constatat ameliorări la nivelul procedurilor de selecție a proiectelor, care au condus la elaborarea unor proiecte de o calitate mai bună și la implementarea la timp a acestora. De exemplu, măsurile adoptate de Comisie/autoritățile turce au contribuit la îmbunătățirea calității conceperii proiectelor și a proceselor de punere în aplicare a acestora în perioada 2010-2011 (acțiuni externe) [9]. Comisia a acceptat să revizuiască procedura de selecție pentru proiectele LIFE-natură, să acorde o prioritate mai mare criteriului referitor la sustenabilitate pentru componenta "Natură și biodiversitate" și să reducă durata procedurii de selecție (agricultură) [10].

16. Comisia a adoptat, de asemenea, diverse inițiative pentru a consolida implicarea actorilor nestatali în cooperarea externă a UE, prin intermediul unor contracte pentru implementarea ajutorului pentru dezvoltare acordat de UE. O inițiativă-cheie a reprezentat-o dezvoltarea "dialogului structurat" între principalele părți interesate din domeniul politicii europene de dezvoltare, care a contribuit la adoptarea de propuneri de ameliorare a metodelor de selecție a proiectelor, în scopul acordării mai rapide a unor ajutoare mai bine direcționate (acțiuni externe) [11].

17. Dacă se dorește obținerea unor rezultate bune și eficace cu ajutorul fondurilor UE, este important, în primul rând, să se identifice nevoile pe care un program sau o măsură intenționează să le abordeze. În al doilea rând, probabilitatea de a obține un bun raport cost/beneficii este sporită în cazul în care există proceduri corespunzătoare pentru conceperea proiectelor și pentru implementarea adecvată a acestora. Comisia a adoptat inițiative care au condus la astfel de ameliorări în ceea ce privește evaluările obligatorii ale nevoilor și o mai bună programare a procedurii de atribuire a contractelor (acțiuni externe) [12]. Cu toate acestea, este în continuare necesară introducerea unor criterii mai bine definite pentru evaluarea sustenabilității proiectelor propuse (agricultură) [13].

18. Existența unor informații de gestiune corespunzătoare crește probabilitatea de a avea un proces decizional mai bun. Există în continuare posibilități pentru Comisie de a spori eficacitatea potențială a finanțării printr-o mai bună ierarhizare a acțiunilor și prin alinierea costurilor proiectelor la realizările și la impactul scontat al acestora (energie) [14]. Comisia propune ca următorul regulament LIFE să conțină un ansamblu cuprinzător de indicatori de performanță pentru a se obține o mai bună planificare și programare.

19. Monitorizarea și evaluarea implementării programelor și a acțiunilor sunt importante nu numai în ceea ce privește aspectele de legalitate și regularitate, ci și din punctul de vedere al obținerii realizărilor planificate. Deși s-au produs ameliorări la nivelul monitorizării rezultatelor programelor, de exemplu măsurile luate de Comisie pentru a perfecționa sistemul de monitorizare în Turcia (acțiuni externe), precum și la nivelul costurilor administrative (energie), sunt necesare îmbunătățiri suplimentare, în special în ceea ce privește monitorizarea efectuării controalelor referitor la cerințele financiare și de mediu (agricultură) [15] și raportarea efectelor diverselor proiecte (acțiuni externe) [16].

20. Anexele II-VIII la acest raport conțin un scurt rezumat privind auditurile, recomandările, acțiunile subsecvente întreprinse de Comisie, precum și aspectele legate de performanță care mai trebuie abordate.

CONCLUZIE

21. Comisia a instituit un sistem de urmărire a punerii în aplicare a tuturor recomandărilor formulate de Curte și a solicitărilor înaintate de Parlament și de Consiliu. Curtea consideră că este necesar să se consolideze urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor/solicitărilor, pentru a permite Comisiei să răspundă la timp, într-un mod eficient și eficace, la recomandările Curții și la solicitările autorității responsabile de descărcarea de gestiune.

22. În urma examinării, a rezultat că serviciile Comisiei întreprind acțiuni pentru a pune în aplicare recomandările Curții și că 13 (29 %) dintre recomandările analizate în acest raport sunt puse în aplicare integral. O mare parte din recomandări sunt încă în curs de punere în aplicare, iar pentru alte 22 (49 %) de recomandări acțiunile deja întreprinse de Comisie pun în aplicare aceste recomandări în majoritatea privințelor.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera CEAD, condusă de domnul Igors LUDBORŽS, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 16 octombrie 2012.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Președinte

[1] Conținutul și întinderea acestei activități sunt explicate în secțiunea intitulată "Sferă și abordare".

[2] JO C 151, 27.6.2003.

[3] JO C 298, 9.12.2003.

[4] http://eca.europa.eu

[5] JO C 312, 21.12.2007.

[6] RAD (recomandări, acțiuni, descărcarea de gestiune) este o aplicație a Comisiei (DG Buget) pentru coordonarea interservicii a procedurii de descărcare de gestiune. Această aplicație conține recomandări/solicitări adresate Comisiei de Consiliu, de Parlament și de Curtea de Conturi, răspunsul Comisiei și stadiul acțiunii de urmărire.

[7] A se vedea anexa III referitoare la urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor formulate în Raportul special nr. 13/2003 privind ajutorul pentru producția de bumbac.

[8] A se vedea anexa II referitoare la urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor formulate în Raportul special nr. 4/2003 privind dezvoltarea rurală: sprijin pentru zonele defavorizate.

[9] A se vedea anexa VIII referitoare la urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor formulate în Raportul special nr. 16/2009 intitulat "Gestionarea de către Comisia Europeană a asistenței de preaderare pentru Turcia".

[10] A se vedea anexa IV referitoare la urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor formulate în Raportul special nr. 11/2009 intitulat "Sustenabilitatea proiectelor LIFE-natură și gestionarea de către Comisie a acestora".

[11] A se vedea anexa VII referitoare la urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor formulate în Raportul special nr. 4/2009 privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunitatea Europeană în scopul dezvoltării.

[12] A se vedea anexa VIII referitoare la urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor formulate în Raportul special nr. 16/2009 intitulat "Gestionarea de către Comisia Europeană a asistenței de preaderare pentru Turcia".

[13] A se vedea anexa IV referitoare la urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor formulate în Raportul special nr. 11/2009 intitulat "Sustenabilitatea proiectelor LIFE-natură și gestionarea de către Comisie a acestora".

[14] A se vedea anexa V referitoare la urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor formulate în Raportul special nr. 7/2008 intitulat "Energie inteligentă – Europa (2003-2006)".

[15] A se vedea anexa III referitoare la urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor formulate în Raportul special nr. 13/2003 privind ajutorul pentru producția de bumbac.

[16] A se vedea anexa VIII referitoare la urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor formulate în Raportul special nr. 16/2009 intitulat "Gestionarea de către Comisia Europeană a asistenței de preaderare pentru Turcia".

--------------------------------------------------

ANEXA I

PRIVIRE DE ANSAMBLU ASUPRA RECOMANDĂRILOR CARE AU FOST EXAMINATE DE CĂTRE CURTE

| Per audit | Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu se aplică în contextul cadrului actual | Probe insuficiente |

În majoritatea privinţelor | În anumite privinţe |

RS nr. 4/2003 Dezvoltare rurală: sprijin pentru zonele defavorizate (anexa II) | 1 | x | | | | | |

2 | | | x | | | |

3 | x | | | | | |

4 | | | x | | | |

5 | | | | | x | |

6 | | x | | | | |

7 | | | | | x | |

8 | | | | | | x |

9 | | | | | | x |

10 | | x | | | | |

11 | | | | | | x |

RS nr. 13/2003 Ajutorul pentru producția de bumbac (anexa III) | 1 | x | | | | | |

2 | x | | | | | |

3 | x | | | | | |

4 | | x | | | | |

5 | | x | | | | |

6 | | x | | | | |

RS nr. 11/2009 Sustenabilitatea proiectelor LIFE-natură și gestionarea de către Comisie a acestora (anexa IV) | 1 | x | | | | | |

2 | | | x | | | |

3 | | x | | | | |

4 | x | | | | | |

5 | x | | | | | |

6 | x | | | | | |

7 | x | | | | | |

8 | | | | x | | |

9 | | | x | | | |

RS nr. 7/2008 "Energie inteligentă – Europa" (2003-2006) (anexa V) | 1 | | x | | | | |

2 | | x | | | | |

3 | | | x | | | |

4 | | x | | | | |

RS nr. 6/2007 Eficacitatea asistenței tehnice în contextul dezvoltării capacităților (anexa VI) | 1 | | | | | | x |

2 | x | | | | | |

3 | | | x | | | |

4 | | x | | | | |

5 | | x | | | | |

6 | x | | | | | |

7 | | x | | | | |

8 | | | x | | | |

RS nr. 4/2009 Implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunitatea Europeană în scopul dezvoltării (anexa VII) | 1 | x | | | | | |

2 | | x | | | | |

3 | | x | | | | |

4 | | x | | | | |

5 | | x | | | | |

6 | | x | | | | |

7 | | x | | | | |

RS nr. 16/2009 Asistența de preaderare pentru Turcia (anexa VIII) | 1 | | | x | | | |

2 | | | x | | | |

3 | | x | | | | |

4 | | x | | | | |

5 | | x | | | | |

6 | | x | | | | |

TOTAL | 51 | 13 | 22 | 9 | 1 | 2 | 4 |

--------------------------------------------------

ANEXA II

AGRICULTURĂ: ZONE DEFAVORIZATE

1. Raportul special nr. 4/2003 privea sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat zonelor defavorizate.

"Prin intermediul schemei de sprijin pentru zonele defavorizate se acordă ajutor pentru 55,8 % din exploatațiile agricole ale UE. Ajutorul se acordă la hectar și este conceput astfel încât să compenseze existența unor handicapuri, cum ar fi situarea exploatațiilor agricole în zone agricole cu productivitate scăzută, în care declinul accelerat al activității poate pune în pericol viabilitatea zonei. Costul anual la care se ridică acest ajutor este de aproximativ 2000 de milioane de euro, din care aproape 50 % este finanțat din fonduri UE".

(Sursa: Nota informativă CCE/03/11.)

2. Curtea a examinat dacă implementarea schemei era conformă cu legislația și cu reglementările în vigoare, dacă era monitorizată în mod corespunzător, dacă erau disponibile informații relevante cu privire la impactul său și dacă se întreprindeau la timp acțiuni pentru a se corecta orice deficiențe.

3. Curtea a formulat următoarele recomandări:

(1) realizarea unei examinări complete și aprofundate a clasificării existente cu privire la toate zonele defavorizate (recomandare pusă în aplicare integral) și

(2) elaborarea de către Comisie, în strânsă colaborare cu statele membre, a unui ansamblu mai adecvat de indicatori pentru identificarea zonelor defavorizate (recomandare pusă în aplicare în anumite privințe).

Curtea a subliniat următoarele:

(3) ar trebui să fie disponibile informații pertinente cu privire la impactul schemei (recomandare pusă în aplicare integral);

(4) ar trebui identificate toate cazurile de supracompensare sistematică, ar trebui luate măsuri corective (recomandare pusă în aplicare în anumite privințe) și

(5) ar trebui să se elaboreze o definiție precisă și ușor verificabilă a "bunelor practici agricole" (recomandare nerelevantă în contextul cadrului actual).

Curtea recomandă, de asemenea, Comisiei:

(6) să elaboreze un inventar al practicilor regionale/locale existente, în raport cu condițiile specifice de exploatare agricolă (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor);

(7) să furnizeze statelor membre orientări exhaustive cu privire la cerințele unui sistem de control eficace (recomandare nerelevantă în contextul cadrului actual);

(8) să se asigure de eficacitatea controalelor efectuate (probe insuficiente [1]);

(9) să se asigure că statele membre respectă principiile de contabilitate general acceptate (probe insuficiente [2]);

(10) să se asigure că statele membre respectă obligația de a prezenta date complete în timp util (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor) și

(11) să elaboreze indicatori relevanți astfel încât să se asigure că schema poate fi monitorizată (probe insuficiente [2]).

4. Recomandările Curții au fost preluate integral în două cazuri (1 și 3) și li s-a dat curs în majoritatea privințelor în două cazuri (6 și 10) și doar în anumite privințe, în două cazuri (2 și 4). Două cazuri nu erau aplicabile în contextul cadrului actual revizuit (5 și 7), iar în trei cazuri (8, 9 și 11) Comisia furnizase probe insuficiente sau nu exista o evaluare finală din partea auditorilor Curții din cauza limitărilor existente în ceea ce privește sfera auditului. A se vedea anexa I referitor la punerea în aplicare.

5. Următoarele puncte pun accentul pe principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale.

CLASIFICAREA ZONELOR DEFAVORIZATE

6. Raportul special al Curții cu privire la zonele defavorizate a fost publicat în 2003 și a relevat faptul că statele membre utilizau o gamă largă de indicatori pentru a determina dacă anumite zone sunt defavorizate, ceea ce este posibil să fi condus la disparități în tratamentul aplicat beneficiarilor.

7. Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală [3] conținea o definiție mai strictă pentru clasificarea zonelor defavorizate. Totuși, întrucât această definiție nu a intrat în vigoare, Consiliul a decis menținerea sistemului anterior de clasificare a zonelor defavorizate și a solicitat Comisiei să urmărească procesul de revizuire cu scopul de a introduce un nou sistem în 2010. Cu toate acestea, în 2010 nu s-a introdus niciun sistem nou, prin urmare stabilirea zonelor defavorizate continuă să fie afectată de deficiențele identificate de Curte în 2003.

SUPRACOMPENSAREA/DEFINIțIA REGIUNILOR

8. Recomandării de a se examina în ce mod pot fi identificate și prevenite plățile compensatorii excedentare i s-a dat curs doar în anumite privințe. Pentru a confirma exactitatea plăților, statele membre nu sunt obligate să se asigure că se recurge la asistență corespunzătoare de specialitate, furnizată de organe sau servicii care funcționează independent de cele responsabile de calcularea plăților, obligație care există în cazul altor măsuri de dezvoltare rurală.

9. În octombrie 2011, Comisia și-a prezentat propunerea legislativă privind dezvoltarea rurală în noua perioadă de programare 2014-2020, care conține o nouă definiție a zonelor defavorizate bazată pe criterii biofizice și care prevede obligația de a se asigura punerea la dispoziție a unei asistențe corespunzătoare de specialitate, furnizată de organe sau servicii care funcționează independent de cele responsabile de calcularea plăților.

BUNELE PRACTICI AGRICOLE

10. În ceea ce privește definiția "bunelor practici agricole" [4], Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 nu mai face trimitere la această cerință ca reprezentând o obligație pentru fermieri. Spre deosebire de situația anterioară, în urma reformei PAC din 2003 fermierii trebuie să respecte obligațiile privind ecocondiționalitatea, care privesc cerințele legale în materie de gestionare și bunele condiții agricole și de mediu. Acestea reprezintă cerințele minime pentru a putea beneficia de plăți acordate zonelor defavorizate în contextul cadrului actual.

11. Mai mult, în cadrul activităților sale anuale de audit financiar legate de DAS, Curtea a arătat în mod repetat că plățile în favoarea zonelor defavorizate (plățile din cadrul măsurilor actuale 211 și 212 pentru zone cu "handicap natural") erau expuse erorilor. Sistemele de control din statele membre fac, de asemenea, obiectul activităților Curții în domeniul DAS, în cadrul cărora s-au identificat în mod regulat deficiențe legate de zonele defavorizate.

[1] Prezentul exercițiu de urmărire nu a inclus vizite în statele membre.

[2] A se vedea nota de subsol 1.

[3] JO L 277, 21.10.2005, p. 1.

[4] Cadrul privind ecocondiționalitatea (bunele condiții agricole și de mediu și cerințele legale în materie de gestionare) este comparabil, în general, cu bunele practici agricole.

--------------------------------------------------

ANEXA III

AGRICULTURĂ: AJUTORUL PENTRU PRODUCȚIA DE BUMBAC

1. Raportul special nr. 13/2003 privea ajutorul pentru producția de bumbac.

"În UE, bumbacul este cultivat aproape în exclusivitate în Grecia și în Spania. După recoltare, fibrele sunt separate de semințe și de impurități printr-un proces numit egrenare. UE produce aproximativ 1,6 milioane de tone de bumbac neegrenat, pentru un randament de aproximativ 0,5 milioane de tone de fibre (bumbac egrenat). Acest nivel de producție permite acoperirea a aproximativ 47 % din nevoile interne. Diferența este acoperită cu ajutorul bumbacului importat pe teritoriul Comunității cu scutire de la plata taxelor vamale și a altor taxe."

(Sursa: Nota informativă CCE/03/020.)

2. În raportul său special, Curtea a evaluat monitorizarea funcționării schemei în statele membre; dacă schema reprezenta un mijloc eficient și eficace de furnizare a unui sprijin producătorilor de bumbac; impactul schemei asupra producției, asupra calității bumbacului produs, asupra producției alternative de culturi și asupra mediului; fiabilitatea sistemului de control intern existent în statele membre, precum și legalitatea și regularitatea plăților efectuate în cadrul sistemului.

RECOMANDĂRILE CURțII

3. Curtea a recomandat Comisiei să profite de reforma propusă pentru a aborda chestiunea deficiențelor din cadrul sistemului, în special:

(1) să țină seama de atractivitatea relativă a ajutorului pentru producția de bumbac și de efectul ajutorului asupra cantităților produse (recomandare pusă în aplicare integral);

(2) să ia în considerare introducerea unui mecanism care să asigure neutralitatea bugetară (recomandare pusă în aplicare integral);

(3) să revizuiască dispozițiile financiare aplicabile întreprinderilor de egrenare (recomandare pusă în aplicare integral);

(4) să examineze eficacitatea stimulentelor acordate pentru ameliorarea calității bumbacului produs (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor);

(5) să obțină date cu privire la impactul negativ al producției de bumbac asupra mediului (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor) și

(6) să se asigure că controalele sunt transparente, întemeiate și aplicate în mod coerent (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor).

4. În urma analizării situației acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale, Curtea a constatat că toate cele șase recomandări fuseseră puse în aplicare de către Comisie, primele trei integral și ultimele trei, în majoritatea privințelor. A se vedea anexa I referitor la punerea în aplicare.

5. Următoarele puncte pun accentul pe principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale.

REFORMA SCHEMEI

6. De la publicarea în 2003 a raportului special al Curții privind ajutorul pentru producție, schema UE de ajutor pentru producția de bumbac a fost reformată în mod substanțial. În urma reformelor, s-au adus modificări importante schemei de sprijin pentru bumbac, care au constat în special în includerea parțială a acesteia în Schema de plată unică (SPU) și în introducerea ajutorului pentru restructurare în favoarea industriei de egrenare. La momentul auditului anterior al Curții, sprijinul era acordat întreprinderilor de egrenare, astfel încât cultivatorii de bumbac beneficiau doar în mod indirect de acest sprijin. În 2006, ajutorul pentru producție a fost eliminat, iar cultivatorii de bumbac au primit drepturi la plată în cadrul SPU, drepturi care corespundeau în proporție de 65 % sprijinului anterior. În plus, s-a introdus o nouă plată specifică pentru cultură, prin intermediul căreia se plătește un procent de 35 % din sprijinul inițial fiecărui fermier care cultivă bumbac. Începând din 2008, se finanțează de la bugetul UE programe naționale de restructurare destinate să faciliteze restructurarea în cadrul industriei de egrenare a bumbacului și să amelioreze calitatea și comercializarea bumbacului produs.

7. Deși Comisia a abordat majoritatea aspectelor semnalate, este în continuare necesar ca aceasta:

să monitorizeze mai departe procesul de restructurare a industriilor de egrenare în principalele state producătoare (Spania, Grecia) – a se vedea recomandarea 3 de mai sus;

să monitorizeze eficacitatea măsurii privind calitatea introduse în urma reformei, în temeiul articolului 69 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 [1] (Spania) – a se vedea recomandarea 4 de mai sus;

să urmărească modul în care sunt îndeplinite cerințele în materie de mediu – a se vedea recomandarea 5 de mai sus;

să asigure monitorizarea aplicării corecte a controalelor, și cu privire la producția de bumbac, în cadrul schemei reformate de ajutor pentru producția de bumbac (ajutorul pe suprafață acordat în domeniul producției de bumbac și SPU) din statele membre – a se vedea recomandarea 6 de mai sus.

[1] Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori și de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2019/93, (CE) nr. 1452/2001, (CE) nr. 1453/2001, (CE) nr. 1454/2001, (CE) nr. 1868/94, (CE) nr. 1251/1999, (CE) nr. 1254/1999, (CE) nr. 1673/2000, (CEE) nr. 2358/71 și (CE) nr. 2529/2001 (JO L 270, 21.10.2003, p. 1).

--------------------------------------------------

ANEXA IV

AGRICULTURĂ: SUSTENABILITATEA PROIECTELOR LIFE-NATURĂ ȘI GESTIONAREA DE CĂTRE COMISIE A ACESTORA

1. Raportul special nr. 11/2009 privea sustenabilitatea proiectelor LIFE-natură și gestionarea de către Comisie a acestora.

"În acest raport special, Curtea de Conturi Europeană analizează eficacitatea gestionării de către Comisia Europeană a subvențiilor vărsate proiectelor LIFE-natură, din punctul de vedere al sustenabilității rezultatelor acestora. LIFE-natură, care este o componentă a programului LIFE, cofinanțează proiecte care favorizează conservarea speciilor și a habitatelor, derulate în statele membre, și, în special, proiecte legate de situri Natura 2000."

(Sursa: Nota informativă CCE/09/49.)

2. Curtea a examinat dacă noua procedură de selecție a permis ierarhizarea proiectelor în funcție de sustenabilitatea previzionată, dacă proiectele au fost implementate și monitorizate în mod adecvat, dacă Comisia a asigurat o difuzare corespunzătoare a informațiilor privind rezultatele proiectelor și a lecțiilor învățate în urma implementării acestora și dacă evoluția ulterioară a proiectelor era urmărită după încheierea finanțării, iar rezultatele erau evaluate pe termen lung.

3. Curtea a recomandat Comisiei:

(1) să își revizuiască modelul de selecție (recomandare pusă în aplicare integral);

(2) să acorde prioritate propunerilor de proiecte LIFE-natură cu ajutorul modelului de selecție (recomandare pusă în aplicare în anumite privințe);

(3) să analizeze eventualele modalități prin care se poate reduce durata procedurii de selecție (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor).

Curtea a mai recomandat Comisiei:

(4) să îmbunătățească monitorizarea proiectelor (recomandare pusă în aplicare integral);

(5) să elaboreze o serie de criterii și de indicatori adecvați (recomandare pusă în aplicare integral).

În ceea ce privește comunicarea, Curtea a recomandat Comisiei:

(6) să își revizuiască strategia, instrumentele și activitățile de comunicare (recomandare pusă în aplicare integral);

(7) să prevadă obligația pentru beneficiari de a furniza informații tehnice mai detaliate privind metodele utilizate, lecțiile învățate și cele mai bune practici (recomandare pusă în aplicare integral).

Curtea a recomandat, de asemenea, următoarele:

(8) acordurile de subvenționare ar trebui să îi angajeze pe beneficiari la menținerea rezultatelor proiectelor pentru o perioadă minimă după finalizarea proiectului (recomandare care nu a fost pusă în aplicare);

(9) Comisia ar trebui să aibă în vedere instituirea unui sistem de urmărire ex post a finanțărilor LIFE (recomandare pusă în aplicare în anumite privințe).

4. Cinci dintre cele nouă recomandări au fost puse în aplicare integral (1 și 4-7), inclusiv cele referitoare la revizuirea modelelor de selecție, la implementarea proiectelor (monitorizare, indicatori, criterii) și la difuzarea rezultatelor. Uneia dintre recomandări i s-a dat curs în majoritatea privințelor (3), două recomandări au fost puse în aplicare în anumite privințe (2 și 9), iar o recomandare nu a fost pusă în aplicare (8). A se vedea anexa I referitor la punerea în aplicare.

5. Următoarele puncte pun accentul pe principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale.

PROCEDURA DE SELECțIE

6. Comisia a acceptat să revizuiască procedura de selecție cu scopul de a reduce durata acesteia și de a acorda o mai mare vizibilitate criteriului referitor la sustenabilitate pentru componenta "Natură și biodiversitate". Ghidul de evaluare a fost reformulat și s-au instituit două proceduri separate (mediu/natură). Cu toate acestea, criteriul referitor la sustenabilitate este în continuare inclus ca subcriteriu al criteriului "Contribuția la îndeplinirea obiectivelor generale ale LIFE+", fără să existe o ponderare separată pentru acesta. Prin urmare, Comisia încă nu a elaborat un criteriu de selecție separat referitor la sustenabilitate.

IMPLEMENTAREA PROIECTELOR

7. Pentru a ameliora monitorizarea proiectelor, Comisia a introdus în formularul de evaluare a acestora o secțiune intitulată "Evaluarea rezultatelor proiectului". De asemenea, s-au adăugat cerințe mai stricte la "Dispozițiile comune și orientările pentru solicitanți" în ceea ce privește planurile de gestiune. Referitor la indicatori, Comisia a propus ca următorul regulament LIFE să includă un ansamblu cuprinzător de indicatori.

DIFUZAREA CUNOșTINțELOR DOBÂNDITE

8. Obligația impusă beneficiarilor pentru viitor de a crea o rețea de colaborare reprezintă o ameliorare în ceea ce privește difuzarea rezultatelor proiectelor. S-au publicat, de asemenea, pe internet rezumate actualizate ale proiectelor.

GESTIONAREA PE TERMEN LUNG A REZULTATELOR PROIECTELOR

9. Un sistem de urmărire ex post a finanțărilor LIFE este în curs de a fi instituit. Comisia a creat o metodologie pentru monitorizarea ex post a finanțărilor LIFE pentru cel puțin 15 proiecte LIFE-natură în fiecare an. Recomandarea de a-i angaja pe beneficiari la menținerea rezultatelor proiectelor (pentru o perioadă de cel puțin cinci ani după finalizarea proiectului) nu a fost însă abordată, în urma unui aviz negativ din partea serviciului juridic al Comisiei.

--------------------------------------------------

ANEXA V

ENERGIE: "ENERGIE INTELIGENTĂ – EUROPA" (2003-2006)

1. Raportul special nr. 7/2008 privea programul Energie inteligentă – Europa (EIE) din perioada 2003-2006.

"Programul EIE pentru perioada 2003-2006 a dispus de un buget de 250 de milioane de euro pentru promovarea eficienței energetice, a utilizării surselor regenerabile de energie, precum și a diversificării energetice. Această sumă a fost utilizată pentru susținerea unui număr de aproape 450 de proiecte, la care au participat peste 1700 de entități. Programul a promovat schimburile de experiență și de know-how mai curând decât crearea de noi tehnologii."

(Sursa: Nota informativă CCE/08/18.)

2. Curtea a examinat modul în care Comisia a alocat fondurile EIE, modul în care aceasta a monitorizat și a evaluat programul, care au fost costurile administrative ale programului și care a fost contribuția agenției executive la calitatea gestionării programului.

3. Curtea a formulat următoarele recomandări:

(1) propunerile de programe ar trebui să se bazeze pe un model de politici explicit și să reflecte corelația estimată dintre cheltuieli, realizări (output) și impact (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor);

(2) monitorizarea ar trebui efectuată astfel încât să depășească simplul cadru al unui proiect sau al altuia, contribuind la formarea unei imagini de ansamblu asupra programului (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor);

(3) evaluarea programelor ar trebui realizată astfel încât să fie maximizată utilitatea acesteia (recomandare pusă în aplicare în anumite privințe) și

(4) ar trebui să aibă loc o înregistrare și o analizare mai sistematice a informațiilor privind costurile administrative ale programelor (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor).

4. În urma examinării de către Curte, aceasta a constatat că trei recomandări au fost puse în aplicare în majoritatea privințelor (1, 2 și 4), iar cea de a patra doar în anumite privințe (3). A se vedea anexa I referitor la punerea în aplicare.

5. Următoarele puncte pun accentul pe principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale.

CORELAțIA DINTRE CHELTUIELILE PROGRAMULUI, REALIZĂRI șI IMPACT

6. În răspunsurile la acest raport special, entitatea auditată a acceptat necesitatea existenței pentru EIE a unui model de politici explicit care să reflecte corelația dintre cheltuieli, realizări (output) și impact, dar a afirmat totuși că un astfel de model de politici exista la nivelul fiecărui domeniu de intervenție al Comisiei și că, prin urmare, nu era necesară luarea unor măsuri suplimentare.

7. În urma examinării Curții, s-a constatat totuși că atât Comisia, cât și Agenția Executivă pentru Competitivitate și Inovare (EACI) au introdus un sistem ameliorat de indicatori destinat să măsoare impactul global al programului; în plus, acțiunile finanțate sunt mai bine direcționate și s-a procedat, de asemenea, la o analiză mai în profunzime a necesităților pentru domeniile-cheie de intervenție. Cu toate acestea, ierarhizarea în funcție de priorități a acțiunilor finanțate necesită o atenție deo- sebită, fiind în continuare dificil de realizat o corelație între cheltuieli, realizări și impact la nivelul domeniilor-cheie de intervenție ale programului EIE II.

MECANISME AMELIORATE DE MONITORIZARE șI DE EVALUARE

8. Comisia s-a angajat să pună în aplicare parțial această recomandare referitoare la îmbunătățirea monitorizării și a evaluării programului și la utilizarea rezultatelor evaluării în scopul planificării activităților viitoare.

Monitorizarea și evaluarea programului nu facilitează însă măsurarea impactului programului: de exemplu, rapoartele anuale de implementare, disponibile pentru perioada 2008-2010, nu au furnizat informații cu privire la rezultatele sau la impactul programului (sau al proiectelor derulate în cadrul acestuia). Evaluările programului s-au realizat în conformitate cu cerințele de reglementare, însă s-ar fi putut recurge mai frecvent la evaluări "longitudinale".

MONITORIZAREA SISTEMATICĂ A COSTURILOR ADMINISTRATIVE ALE PROGRAMELOR

9. Analiza situației acțiunilor întreprinse de Comisie ca urmare a recomandărilor a relevat că aceasta a explorat posibilitățile de reducere a sarcinii administrative, atât pentru agenția de implementare, cât și pentru beneficiari. Comisia și EACI au introdus mai multe măsuri de simplificare vizând reducerea costurilor administrative și, îndeosebi, a sarcinii administrative a beneficiarilor. Concluzia formulată de Curte este că măsurile respective vor conduce probabil la un câștig de eficiență, cu toate că, în majoritatea cazurilor, nu ar fi posibilă cuantificarea timpului sau a sumelor economisite.

--------------------------------------------------

ANEXA VI

ACȚIUNI EXTERNE: EFICACITATEA ASISTENȚEI TEHNICE PENTRU ȚĂRILE ÎN CURS DE DEZVOLTARE

1. Raportul special nr. 6/2007 privea eficacitatea asistenței tehnice în contextul dezvoltării capacităților.

"Asistența tehnică reprezintă o resursă utilizată în numeroase proiecte și programe de dezvoltare, de diferite tipuri; ea poate fi definită drept "angajarea serviciilor unor experți în vederea transferului de cunoștințe și competențe și a creării și consolidării instituțiilor". În ultimii ani, asistența tehnică a fost utilizată din ce în mai mult pentru a sprijini dezvoltarea capacităților în serviciile administrației publice centrale și locale din țările beneficiare, în domenii precum administrarea finanțelor publice sau sănătatea și educația. Această deplasare a accentului înspre funcționarea serviciilor administrației publice este rezultatul unei conștientizări din ce în ce mai marcate în rândul donatorilor de fonduri, inclusiv la nivelul Uniunii Europene, a faptului că deficiențele de capacitate instituțională reprezintă un obstacol major în calea dezvoltării durabile."

(Sursa: Nota informativă CCE/07/32.)

2. Curtea a examinat modul în care Comisia s-a asigurat de contribuția asistenței tehnice la dezvoltarea capacității instituționale în țările beneficiare, evaluând abordarea Comisiei față de dezvoltarea capacităților și față de utilizarea asistenței tehnice, precum și modul în care instituția gestionează elaborarea și punerea în aplicare a activităților de asistență tehnică din cadrul proiectelor de dezvoltare a capacităților.

3. Curtea a recomandat Comisiei:

(1) să realizeze, în documentele sale de strategie de țară, o analiză cuprinzătoare și structurată a deficiențelor de capacitate instituțională existente și a nevoilor de dezvoltare a capacităților (probe insuficiente) și

(2) să elaboreze orientări privind asistența tehnică (recomandare pusă în aplicare integral).

Curtea a subliniat următoarele:

(3) elaborarea proiectelor de dezvoltare a capacităților ar trebui ameliorată (recomandare pusă în aplicare în anumite privințe);

(4) ar trebui reexaminate procedurile care reglementează pregătirea și lansarea proiectului (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor),

(5) la fel ca și criteriile de evaluare (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor);

(6) ar trebui să fie avute în vedere mai multe posibilități de achiziție (recomandare pusă în aplicare integral).

În final, Curtea recomandă ca, în conformitate cu angaja-mentele asumate prin Declarația de la Paris,

(7) Comisia să utilizeze într-o mai mare măsură asistența tehnică derulată prin programe coordonate (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor), care (8) să fie evaluate sistematic (recomandare pusă în aplicare în anumite privințe).

4. Comisia a pus în aplicare două recomandări integral (2 și 6), trei în majoritatea privințelor (4, 5 și 7) și două în anumite privințe (3 și 8). În cazul uneia dintre recomandări (recomandarea 1, privind necesitatea unei analize cuprinzătoare și structurate), probele erau insuficiente pentru a putea formula o concluzie cu privire la punerea ei în aplicare. A se vedea anexa I referitor la punerea în aplicare.

5. Următoarele puncte pun accentul pe principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale.

DEZVOLTAREA CAPACITĂțILOR

6. Ulterior publicării Raportului special nr. 6/2007, Comisia a depus eforturi majore pentru a-și reforma abordarea cu privire la cooperarea tehnică [1], adoptând și punând în aplicare așa-numita "strategie fundamentală". Aceasta este una dintre componentele acțiunii mai cuprinzătoare a Uniunii Europene întreprinse în vederea punerii în aplicare a Declarației de la Paris cu privire la eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare și vizează îmbunătățirea eficacității ajutorului acordat de UE pentru dezvoltarea capacităților. Strategia respectivă a preluat și a dat astfel curs majorității recomandărilor formulate de Curte.

7. La nivel de strategie, Comisia a comunicat Curții că sunt în curs de elaborare orientări noi referitoare la programarea acțiunilor externe ale UE pentru perioada 2014-2020, aceste orientări punând accentul pe aspectele legate de dezvoltarea capacităților. Această problemă va fi tratată și în cadrul viitoarelor orientări referitoare la sprijinul bugetar.

8. La nivel de intervenție, reforma a introdus un număr de principii directoare, precum și orientări detaliate și instrumente privind furnizarea de cooperare tehnică, inclusiv criterii calitative care trebuie să fie întrebuințate pentru monitorizarea și evaluarea activităților.

9. Conform analizei Comisiei cu privire la datele disponibile pentru primul an și jumătate de aplicare a acestor orientări, două din trei acțiuni care au făcut obiectul unei evaluări din punctul de vedere al pertinenței pentru cooperarea tehnică sunt considerate a fi conforme cu criteriile calitative stabilite în urma reformei privind cooperarea tehnică. Totuși, în cazul a 20 % din proiecte, componenta de cooperare tehnică nu face obiectul niciunei evaluări, iar grila de evaluare a calității cooperării tehnice se completează doar pentru unul din două proiecte cu relevanță pentru cooperarea tehnică. Prin urmare, se pot aduce în continuare îmbunătățiri în ceea ce privește nivelul real al aplicării diferitelor instrumente, orientări și criterii calitative existente, precum și în ceea ce privește nivelul de raportare cu privire la acestea, în special la nivelul țărilor.

EVALUAREA SISTEMATICĂ A ASISTENțEI TEHNICE FURNIZATE

10. Deși evaluarea prestației experților și a societăților care furnizează asistență tehnică ar putea oferi, în opinia Comisiei, informații utile pentru evaluarea ofertelor în cadrul procedurilor de atribuire a contractelor, din cauza dificultăților generate de necesitatea de a proteja datele cu caracter personal, Comisia a luat decizia de a nu institui o evaluare sistematică a prestației individuale a consultanților. Concluzia Curții a fost deci că evaluarea și selecția pe baza unor informații temeinice a prestatorilor de asistență tehnică sunt în continuare dificil de realizat.

[1] În timp ce cooperarea tehnică se referă la o varietate de acțiuni menite să consolideze capacitatea individuală și organizațională, asistența tehnică se referă la personalul implicat în implementarea și în gestionarea serviciilor de cooperare tehnică.

--------------------------------------------------

ANEXA VII

ACȚIUNI EXTERNE: IMPLICAREA ACTORILOR NESTATALI ÎN COOPERAREA CU COMUNITATEA EUROPEANĂ ÎN SCOPUL DEZVOLTĂRII

1. Raportul special nr. 4/2009 privea implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunitatea Europeană în scopul dezvoltării.

"Actorii nestatali au devenit din ce în ce mai importanți în procesul de cooperare pentru dezvoltare. Termenul "actori nestatali" (ANS-uri) acoperă toate acele elemente ale societății care nu fac parte din sectorul privat sau care nu sunt de stat. În domeniul cooperării pentru dezvoltare, actorii nestatali pot fi, de exemplu, organizații neguvernamentale (ONG-uri) și, de asemenea, organizații la nivel de comunitate, asociații ale producătorilor agricoli, asociații patronale sau asociații profesionale, grupări ecologiste, universități, organizații sindicale, camere de comerț și fundații, precum și biserici sau comunități religioase. Termenul "actori nestatali" este adesea înțeles ca un sinonim pentru organizațiile societății civile și cu acest sens este utilizat în cuprinsul raportului."

(Sursa: Nota informativă CCE/09/23.)

2. Curtea a examinat dacă serviciile Comisiei s-au asigurat în suficientă măsură de implicarea eficace a ANS-urilor în procesul de cooperare pentru dezvoltare, dacă aceste servicii dispun de sisteme de gestionare eficiente care să poată garanta că activitățile implementate de ANS-uri sunt pertinente și în măsură să genereze rezultatele dorite și dacă asigură în mod satisfăcător furnizarea către ANS-uri a sprijinului pentru dezvoltarea capacităților.

3. Curtea a recomandat Comisiei:

(1) să își consolideze procedurile care vizează implicarea ANS-urilor în procesul de cooperare pentru dezvoltare și să furnizeze mai multe orientări cu privire la aceste proceduri (recomandare pusă în aplicare integral);

(2) să continue aplicarea măsurilor aflate deja în curs, destinate să îmbunătățească procedura cererii de propuneri (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor);

(3) să îmbunătățească selecționarea elementelor vizate de monitorizare și de asistența furnizată de delegații (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor);

(4) să pună la dispoziția personalului delegațiilor și al ANS-urilor un număr suficient de orientări pe tema indicatorilor de performanță (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor);

(5) să îmbunătățească sustenabilitatea (Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea de a utiliza și o combinație de instrumente, nu numai proiecte) în cadrul colaborării cu ANS-urile (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor);

(6) să elaboreze o strategie pentru dezvoltarea capa- cităților ANS-urilor din țările din Asia și din America Latină (ALA) și să reexamineze dezechilibrul existent între abordarea pentru țările din Africa, Zona Caraibilor și Pacific (ACP) și cea pentru țările ALA (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor) și

(7) să analizeze modalități suplimentare de îndeplinire a obiectivelor politicii de dezvoltare a capacităților, cum ar fi utilizarea acordurilor de parteneriat, a finanțării cu donatori multipli și a granturilor "în cascadă", pentru a asigura o mai bună penetrație până la organizațiile locale (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor).

4. Comisia a pus în aplicare integral cea dintâi recomandare referitoare la depunerea mai multor eforturi pentru a intensifica implicarea ANS-urilor relevante, celorlalte șase recomandări dându-li-se curs în majoritatea privințelor. A se vedea anexa I referitor la punerea în aplicare.

5. Următoarele puncte pun accentul pe principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale.

ORIENTĂRI PRIVIND IMPLICAREA ANS-URILOR ÎN PROCESUL DE COOPERARE

6. De la publicarea acestui raport special, Comisia a adoptat diverse inițiative pentru a consolida implicarea actorilor nestatali în cooperarea externă a UE, prin intermediul unor contracte pentru implementarea ajutorului pentru dezvoltare acordat de UE. O inițiativă esențială în acest sens a constat în organizarea, între martie 2010 și mai 2011, a unui "dialog structurat" destinat să reunească principalele părți interesate din domeniul politicii europene pentru dezvoltare.

7. Concomitent cu instituirea acestui dialog, Comisia a înființat și un birou de asistență "Societatea civilă" (Civil Society Helpdesk – Cisoch), cu rolul de punct central de acces pentru organizațiile societății civile care activează în domeniul ajutorului pentru dezvoltare. În cadrul Cisoch, este acum disponibil un instrument de învățare online pentru ANS-uri și pentru personalul UE.

PROCEDURĂ AMELIORATĂ PENTRU CEREREA DE PROPUNERI

8. Din 2009, Comisia a continuat să dezvolte serviciul de înregistrare online a datelor solicitanților potențiali (PADOR), bază de date care cuprinde solicitanții potențiali care au în vedere să participe la cererile de propuneri. Actorii nestatali și administrațiile publice, inclusiv autoritățile locale, se ocupă de propria lor înregistrare și își actualizează singuri datele. "Dialogul structurat" a avut drept principal rezultat formularea a 12 sugestii vizând să sporească eficacitatea sistemului cererilor de propuneri sau să introducă metode alternative de selecție acolo unde este cazul, cu obiectivul principal de a direcționa mai bine și mai rapid ajutorul. Totuși, noua abordare presupune depunerea unor eforturi suplimentare din punctul de vedere al asigurării de cursuri de formare, al comunicării, al coordonării, al realizării de sondaje în rândul ANS-urilor și al furnizării de orientări destinate acestora.

MONITORIZAREA șI ASISTENțA FURNIZATĂ DE DELEGAțIILE UE

9. Comisia a extins utilizarea de către delegațiile UE a sondajelor axate pe actorii care activează în societatea civilă. La momentul realizării acestei analize de către Curte (decembrie 2011), Comisia era în curs de elaborare a unor linii directoare și a unor metodologii menite să furnizeze asistență delegațiilor prin intermediul Cisoch. Totuși, este necesar ca delegațiile UE să continue dezvoltarea sondajelor realizate în rândul actorilor care activează în societatea civilă, în acele țări partenere în care situația politică o permite. Sunt necesare, în egală măsură, mai multe eforturi pentru a integra în sfera sistemului de monitorizare un număr mai mare de organizații mici și locale responsabile de implementarea de proiecte.

ORIENTĂRI PRIVIND INDICATORII DE PERFORMANțĂ

10. Recurgând la indicatorii introduși în rapoartele semestriale privind gestionarea asistenței externe (External Assistance Management Reports – EAMR) prezentate de delegațiile UE, Comisia a început, în 2011, să strângă date privind numărul activităților derulate de ANS-uri, reflectând participarea acestora la planificarea și la implementarea ajutorului pe care îl acordă Uniunea Europeană. Comisia intenționează să demareze, în acest mod, o urmărire pe plan cantitativ și calitativ a implicării ANS-urilor în țările partenere.

11. În plus, după introducerea dialogului structurat gestionat la nivelul serviciilor centrale ale Comisiei, un proces similar este acum în curs de a fi instituit la nivelul delegațiilor.

DEZVOLTAREA CAPACITĂțILOR ANS-URILOR

12. Recent, Comisia a întreprins acțiuni destinate să amelio- reze gestionarea financiară și operațională a asistenței furnizate de UE actorilor nestatali. Comisia trebuie însă să continue să reflecteze la potențiale strategii de implicare a ANS-urilor în instrumentele de sprijin bugetar general și de sprijin bugetar sectorial. Fundamentându-se pe o analiză sistematică a datelor oferite de rapoartele semestriale privind gestionarea asistenței externe (EAMR), noile strategii ar trebui să fie astfel elaborate încât să permită îmbunătățirea programelor geografice, care trebuie să rămână sursa principală de sprijin oferit organizațiilor societății civile din țările partenere.

13. Cu toate acestea, implicarea deplină a ANS-urilor în politica de dezvoltare a UE rămâne un obiectiv pe termen mediu spre lung, a cărui îndeplinire depinde în mare măsură de contextul local. Chiar dacă anumite ținte intermediare au fost deja atinse, sunt necesare îmbunătățiri și demersuri noi pentru a consolida progresele realizate.

14. În acest moment, trebuie să se depună eforturi suplimentare și să se lanseze noi inițiative pentru punerea în aplicare eficace a acestor strategii, în special în țările din America Latină și din Asia.

ÎMBUNĂTĂțIREA SUSTENABILITĂțII PRIN UTILIZAREA UNEI COMBINAțII DE INSTRUMENTE

15. Pentru a pune în practică o nouă combinație de instrumente, este necesar mai întâi să fie finalizată reforma sistemului cererilor de propuneri. Comisia trebuie totodată să continue extinderea verificării proiectelor închise prin intermediul sistemului de monitorizare orientată spre rezultate.

PLANIFICARE șI STRATEGIE

16. Comisia a luat măsuri corespunzătoare pentru a-și adapta gama de instrumente financiare la diversitatea și la complexitatea situațiilor întâlnite în țările beneficiare. Modificările propuse merg în direcția cea bună, dar Comisia trebuie să asigure, în continuare, buna lor aplicare.

--------------------------------------------------

ANEXA VIII

ACȚIUNI EXTERNE: ASISTENȚA DE PREADERARE PENTRU TURCIA

1. Raportul special nr. 16/2009 privea asistența de preaderare pentru Turcia.

"Curtea de Conturi Europeană a evaluat dacă Comisia a gestionat în mod satisfăcător asistența financiară de preaderare pentru Turcia. Asistența de preaderare a furnizat finanțare pentru implementarea unor proiecte care vizau sprijinirea eforturilor depuse de Turcia în vederea îndeplinirii condițiilor cerute pentru aderarea la Uniunea Europeană."

(Sursa: Nota informativă CCE/10/02.)

2. Curtea a examinat dacă Comisia Europeană s-a asigurat că asistența UE a fost direcționată către proiectele care au adus cea mai mare valoare adăugată în ceea ce privește realizarea priorităților definite de UE în parteneriatul pentru aderare, dacă sistemul de implementare descentralizată a condus la obținerea cu succes și în timp util a realizărilor proiectelor și la îndeplinirea obiectivelor acestora și dacă exista un sistem eficace de monitorizare și de evaluare a performanței.

3. Curtea a formulat următoarele recomandări de măsuri corective în atenția Comisiei:

(1) să își amelioreze programarea (recomandare pusă în aplicare în anumite privințe);

(2) să stabilească acele obiective strategice în cazul cărora asistența financiară a UE ar putea avea cea mai mare valoare adăugată (recomandare pusă în aplicare în anumite privințe);

(3) să stabilească termene mai realiste pentru îndeplinirea obiectivelor (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor);

(4) să amelioreze conceperea și implementarea proiectelor (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor) și

(5) să se asigure că efectele diferitelor proiecte fac obiectul unei monitorizări pe baza unor obiective clare și a unor indicatori corespunzători, astfel încât să se poată demonstra contribuția acestor proiecte la realizarea obiectivelor strategice (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor).

În plus, Comisia ar trebui:

(6) să întreprindă o evaluare a întregului program de asistență de preaderare în favoarea Turciei (recomandare pusă în aplicare în majoritatea privințelor).

4. Comisia a pus în aplicare patru recomandări în majoritatea privințelor (3, 4, 5 și 6) și două recomandări (1 și 2) în anumite privințe. A se vedea anexa I referitor la punerea în aplicare.

5. Următoarele puncte pun accentul pe principalele aspecte rezultate în urma analizei de către Curte a acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor sale.

STABILIREA OBIECTIVELOR STRATEGICE PRIORITARE

6. Întrucât parteneriatul pentru aderare nu este suficient de clar în ceea ce privește prioritățile care trebuie urmărite, principalul document strategic care oferă orientări pentru asistența financiară acordată prin intermediul instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) îl constituie, în prezent, documentul indicativ de planificare multianuală (DIPM). Documentul indicativ de planificare multianuală (DIPM) pentru perioada 2011-2013 conține îmbunătățiri față de versiunea care a făcut obiectul auditului în 2007, prin faptul că pune accentul pe un subansamblu de priorități care trebuie finanțate cu resurse limitate din cadrul IPA. Totuși, se mai pot realiza progrese în ceea ce privește obținerea unei direcționări și mai satisfăcătoare a fondurilor UE prin intermediul acestui document. Nivelul de agregare restricționează în continuare modul în care sunt definite prioritățile de finanțare. Logica de intervenție încă nu reușește să garanteze direcționarea asistenței acordate de UE către proiectele care au cea mai mare valoare adăugată pentru realizarea priorităților.

AMELIORAREA CONCEPțIEI șI A IMPLEMENTĂRII PROIECTELOR

7. Comisia a dus mai departe inițiativele menite să amelio- reze conceperea și implementarea proiectelor de către instituțiile turce reunite în cadrul sistemului UE de implementare descentralizată (DIS). Printre măsurile luate se numără monitorizarea calitativă continuă asigurată de Comisie cu privire la documentele de programare și la propunerile de proiecte în diferitele etape ale procesului, precum și implicarea mai activă a Ministerului pentru Afacerile Uniunii Europene în controlul calității propunerilor de proiecte. Evaluările nevoilor au devenit obligatorii și a fost îmbunătățită programarea procedurilor de atribuire a contractelor. Totuși, în ciuda tendinței pozitive pe care o înregistrează calitatea formală a proiectelor, continuă să existe deficiențe în ceea ce privește conceperea proiectelor (și anume, în ceea ce privește definirea scopului, a rezultatelor și a activităților proiectului, precum și a indicatorilor și a condițiilor aferente acestuia).

MONITORIZAREA EFECTELOR DIFERITELOR PROIECTE

8. Comisia a început să pună în aplicare recomandările Curții legate de performanța proiectelor imediat după finalizarea auditului. Printre măsurile adoptate în perioada 2008-2009 se numără urmărirea sistematică a implementării proiectelor și efectuarea de controale prin sondaj utilizând o listă de verificare specifică. În 2011, Comisia a lansat un proces de reformă pentru a perfecționa sistemul de monitorizare în Turcia. Cu toate acestea, amelio- rarea sistemului de monitorizare nu este satisfăcătoare, întrucât anumite elemente esențiale ale recomandărilor – cum ar fi întocmirea unui raport final la sfârșitul proiectului – încă nu au fost implementate.

9. Una dintre deficiențele care persistă este neutilizarea indicatorilor stabiliți în formularul de cerere de finanțare a proiectului pentru a demonstra realizarea obiectivelor proiectului. De asemenea, continuă să nu existe o raportare sistematică cu privire la efectele proiectelor (rezultatele și impactul) la finalul fiecărui proiect și nici ulterior, la intervale corespunzătoare, cu scopul de a oferi informații privind performanța și pentru a sprijini planificările viitoare.

10. Nu s-a instituit niciun sistem de evaluare ex post a diverselor proiecte sau a eficacității programului per ansamblu din punctul de vedere al respectării priorităților din cadrul parteneriatului pentru aderare și al realizării de progrese în vederea aderării Turciei la UE. Comisia a procedat la o evaluare intermediară a asistenței acordate Turciei între 2005 și 2008, o evaluare ex post care să examineze impactul și sustenabilitatea asistenței anterioare instrumentului IPA (2002-2006) urmând a fi lansată în 2013, după ce toate proiectele aferente se vor fi finalizat și încheiat în 2012.

--------------------------------------------------

ANEXA IX

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RAPOARTELOR SPECIALE ALE CURȚII DIN PERIOADA 2005-2009

CONSERVAREA șI GESTIONAREA RESURSELOR NATURALE

NUMĂRUL ȘI TITLUL | ANALIZA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE CA URMARE A RECOMANDĂRILOR |

Raportul special nr. 3/2005 privind dezvoltarea rurală: verificarea cheltuielilor de agromediu | Analizat în cadrul Raportului special nr. 7/2011 |

Raportul special nr. 7/2006 privind investițiile în domeniul dezvoltării rurale: permit acestea remedierea eficace a problemelor din zonele rurale? | |

Raportul special nr. 8/2006 Cultivarea succesului – Eficacitatea sprijinului oferit de Uniunea Europeană programelor operaționale în favoarea producătorilor de legume și fructe | |

Raportul special nr. 4/2007 privind controalele fizice și de substituție ale mărfurilor care fac obiectul unei cereri de restituire la export | |

Raportul special nr. 7/2007 privind sistemele de control, de inspecție și de sancțiuni în ceea ce privește normele de conservare a resurselor halieutice comunitare | Analizat în cadrul Raportului special nr. 12/2011 |

Raportul special nr. 4/2008 privind punerea în aplicare a cotelor de lapte în statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 | |

Raportul special nr. 8/2008 Este ecocondiționalitatea o politică eficace? | |

Raportul special nr. 11/2008 Gestionarea sprijinului acordat de Uniunea Europeană pentru operațiunile de depozitare publică a cerealelor | |

Raportul special nr. 6/2009 Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obiectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate | |

Raportul special nr. 10/2009 Acțiunile de informare și de promovare pentru produsele agricole | |

Raportul special nr. 11/2009 Sustenabilitatea proiectelor LIFE-natură și gestionarea de către Comisie a acestora | Analizat în cadrul prezentului raport |

Raportul special nr. 14/2009 Și-au atins instrumentele de gestionare a pieței laptelui și produselor lactate principalele obiective? | |

POLITICI STRUCTURALE, TRANSPORTURI șI ENERGIE

NUMĂRUL ȘI TITLUL | ANALIZA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE CA URMARE A RECOMANDĂRILOR |

Raportul special nr. 1/2006 privind contribuția Fondului social european la lupta împotriva abandonului școlar prematur | Analizat în cadrul Raportului anual 2010 |

Raportul special nr. 10/2006 privind evaluările ex post ale programelor referitoare la obiectivele nr. 1 și 3 pentru perioada 1994-1999 (fonduri structurale) | Analizat în cadrul Raportului anual 2010 |

Raportul special nr. 1/2007 privind execuția proceselor la mijlocul perioadei – fondurile structurale 2000-2006 | |

Raportul special nr. 1/2008 privind procesul de examinare și gestionare prealabilă și de evaluare ulterioară a proiectelor majore de investiții din perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006 | |

Raportul special nr. 3/2008 Fondul de solidaritate al Uniunii Europene: cât de rapid, eficient și flexibil este acesta? | |

Raportul special nr. 7/2008 "Energie inteligentă – Europa" (2003-2006) | Analizat în cadrul prezentului raport |

Raportul special nr. 12/2008 Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA), 2000-2006 | |

Raportul special nr. 3/2009 Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006 | |

Raportul special nr. 7/2009 Gestionarea etapei de dezvoltare și validare a programului Galileo | Analizat în cadrul Raportului anual 2010 |

Raportul special nr. 17/2009 privind acțiunile de formare profesională destinate femeilor și cofinanțate de Fondul social european | |

ACțIUNI EXTERNE

NUMĂRUL ȘI TITLUL | ANALIZA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE CA URMARE A RECOMANDĂRILOR |

Raportul special nr. 2/2005 privind ajutorul bugetar FED pentru statele ACP: gestionarea de către Comisie a componentei "reforma finanțelor publice" | Analizat în cadrul Raportului special nr. 11/2010 |

Raportul special nr. 4/2005 privind gestionarea de către Comisie a cooperării economice cu Asia | |

Raportul special nr. 3/2006 privind ajutorul umanitar oferit ca răspuns la tsunami | Analizat în cadrul Raportului anual 2009 |

Raportul special nr. 4/2006 privind proiectele de investiție din cadrul Phare din Bulgaria și România | |

Raportul special nr. 5/2006 privind programul MEDA | Analizat în cadrul Raportului anual 2008 |

Raportul special nr. 6/2006 privind aspectele legate de mediu în cooperarea pentru dezvoltare a Comisiei | Analizat în cadrul Raportului anual 2009 |

Raportul special nr. 5/2007 privind gestionarea programului CARDS de către Comisie | Analizat în cadrul Raportului special nr. 12/2009 |

Raportul special nr. 6/2007 privind eficacitatea asistenței tehnice în contextul dezvoltării capacităților | Analizat în cadrul prezentului raport |

Raportul special nr. 6/2008 privind ajutorul pentru reabilitare acordat de Comisia Europeană în urma tsunamiului și a uraganului Mitch | |

Raportul special nr. 9/2008 Eficacitatea asistenței acordate de Uniunea Europeană pentru Belarus, Moldova și Ucraina în domeniul libertății, securității și justiției | Analizat în cadrul Raportului anual 2010 |

Raportul special nr. 10/2008 Ajutorul pentru dezvoltare acordat de Comunitatea Europeană în domeniul serviciilor de sănătate în Africa Subsahariană | Analizat în cadrul Raportului anual 2010 |

Raportul special nr. 4/2009 privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunitatea Europeană în scopul dezvoltării | Analizat în cadrul prezentului raport |

Raportul special nr. 12/2009 Eficacitatea proiectelor Comisiei din domeniul justiției și afacerilor interne pentru Balcanii de Vest | |

Raportul special nr. 15/2009 Asistența comunitară implementată prin organizații ONU: procesul decizional și de monitorizare | Analizat în cadrul Raportului special nr. 3/2011 |

Raportul special nr. 16/2009 Gestionarea de către Comisia Europeană a asistenței de preaderare pentru Turcia | Analizat în cadrul prezentului raport |

Raportul special nr. 18/2009 Eficacitatea sprijinului acordat prin FED pentru integrarea economică regională în Africa de Est și în Africa de Vest | |

VENITURI, CERCETARE șI POLITICI INTERNE; ORGANISME ALE UNIUNII EUROPENE

NUMĂRUL ȘI TITLUL | ANALIZA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE CA URMARE A RECOMANDĂRILOR |

Raportul special nr. 1/2005 privind mecanismele de gestionare din cadrul Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) | Analizat în cadrul Raportului special nr. 2/2011 |

Raportul special nr. 5/2005 Cheltuielile de interpretariat ale Parlamentului, ale Comisiei și ale Consiliului | |

Raportul special nr. 9/2006 privind cheltuielile de traducere ale Comisiei, ale Parlamentului European și ale Consiliului | |

Raportul special nr. 11/2006 privind sistemul de tranzit comunitar | |

Raportul special nr. 2/2007 privind cheltuielile imobiliare ale instituțiilor | |

Raportul special nr. 3/2007 privind gestionarea Fondului european pentru refugiați (2000-2004) | |

Raportul special nr. 8/2007 privind cooperarea administrativă în domeniul taxei pe valoarea adăugată | |

Raportul special nr. 9/2007 cu tema "Evaluarea programelor-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică (CDT) ale Uniunii Europene – se pot aduce îmbunătățiri abordării Comisiei?" | |

Raportul special nr. 2/2008 privind informațiile tarifare obligatorii (ITO) | Analizat în cadrul Raportului anual 2010 |

Raportul special nr. 5/2008 Agențiile Uniunii Europene: obținerea de rezultate | |

Raportul special nr. 1/2009 Activitățile bancare din bazinul mediteraneean aferente programului MEDA și protocoalelor anterioare | |

Raportul special nr. 5/2009 Gestiunea de trezorerie a Comisiei | |

Raportul special nr. 8/2009 "Rețelele de excelență" și "proiectele integrate" ale politicii comunitare în domeniul cercetării: au fost îndeplinite obiectivele acestor instrumente? | |

Raportul special nr. 9/2009 Eficiența și eficacitatea activităților de selecție de personal desfășurate de Oficiul Comunităților Europene pentru Selecția Personalului | |

Raportul special nr. 13/2009 Delegarea de sarcini de implementare către agenții executive: o opțiune de succes? | |

--------------------------------------------------

ANEXA X

METODOLOGIE

1. Principalul impact pe care îl are activitatea Curții asupra îmbunătățirii gestiunii financiare este exercitat prin intermediul rapoartelor pe care aceasta le publică. Activitatea Curții aduce o contribuție și prin intermediul procesului de audit în sine. Toate auditurile se finalizează cu transmiterea unui număr de constatări detaliate către entitatea auditată, cu scopul de a obține confirmarea din partea acesteia din urmă cu privire la exactitatea observațiilor formulate de Curte, după care se organizează o "procedură contradictorie" care vizează definitivarea textului raportului de audit. La momentul publicării rapoartelor, răspunsurile entității auditate – de cele mai multe ori, Comisia – sunt publicate împreună cu textul raportului. În cazul multora dintre aceste răspunsuri, entitatea auditată recunoaște problemele pe care Curtea le-a identificat în cadrul constatărilor de audit și propune măsuri pe care intenționează să le ia pentru a aborda problemele respective.

2. În general, rapoartele speciale supun examinării sisteme, programe și organizații implicate în execuția bugetului UE (sau a bugetelor fondurilor europene de dezvoltare), din perspectiva a cel puțin unuia din cele trei aspecte care țin de buna gestiune financiară: economie, eficiență și eficacitate.

3. Evaluarea și măsurarea impactului pe care îl au rapoartele de audit al performanței publicate de Curte constituie un element indispensabil în ciclul răspunderii de gestiune. Este necesar să se urmărească situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor formulate în rapoartele speciale, pentru a se determina și a se evalua măsurile adoptate. De altfel, simpla existență a procesului de urmărire a situației acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor are capacitatea de a încuraja o punere eficace în aplicare de către entitatea auditată a recomandărilor formulate în rapoarte.

4. Analiza situației acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor formulate în cadrul unui raport urmărește patru scopuri principale:

de a crește eficacitatea rapoartelor de audit – motivul principal pentru urmărirea situației acțiunilor întreprinse ca urmare a rapoartelor de audit este de a crește probabilitatea de punere în aplicare a recomandărilor;

de a oferi asistență autorităților legislative și bugetare (inclusiv autorității responsabile de descărcarea de gestiune) – urmărirea situației punerii în aplicare a recomandărilor poate prezenta utilitate pentru orientarea acțiunilor acestor autorități;

de a evalua performanța Curții – procesul de urmărire a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a recomandărilor constituie o bază pornind de la care se poate aprecia și evalua performanța Curții și

de a crea stimulente pentru învățare și perfecționare – urmărirea activităților poate contribui la îmbunătățirea cunoștințelor și a practicilor.

5. Selecția rapoartelor în vederea analizării situației acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor formulate în acestea s-a efectuat pe baza a două criterii: trecerea unei perioade de cel puțin doi-trei ani de la publicarea raportului și relevanța în continuare a recomandărilor.

6. Analiza s-a efectuat în trei etape:

s-a recurs la baza de date a Comisiei (RAD) pentru gestio- narea activităților de urmărire a acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor, ca sursă preliminară de date referitoare la rapoartele de audit supuse acestei analize;

s-a procedat la o examinare documentară și la o analiză a rapoartelor anuale, a rapoartelor autorității de descărcare de gestiune, a planurilor de acțiune, a documentelor de politică și a rapoartelor specifice;

s-au obținut probe de audit pe cale verbală și scrisă de la serviciile implicate ale Comisiei.

--------------------------------------------------