În ultimii ani, doar câteva cazuri de corupție la nivel înalt au fost investigate, iar urmărirea penală a acestora este în curs. Potrivit statisticilor parchetului specializat, doar 48 de persoane au fost puse sub acuzare pentru corupție în 2018, cel mai scăzut număr începând cu 2009, atunci când 63 de persoane au încheiat acorduri de recunoaștere a vinovăției. Recomandarea specifică de țară adresată Slovaciei în contextul semestrului european în 2019 indică faptul că actele de corupție continuă să reprezinte o provocare, deoarece Slovacia nu are decât o capacitate limitată de investigare și urmărire penală a cazurilor de corupție la nivel înalt . În consecință, doar câteva cazuri de corupție la nivel înalt au fost soluționate de Curtea penală specială. În această privință, protecția insuficientă oferită avertizorilor de integritate reprezintă un motiv de îngrijorare. Dezvăluirea de infracțiuni de corupție continuă să se producă la un nivel foarte scăzut, existând un număr scăzut de cazuri de corupție la nivel înalt care sunt urmărite penal.

Au fost anunțate îmbunătățiri cu privire la procesul de pregătire și adoptare a legilor. Guvernul numit în martie 2020 a indicat că vizează să îmbunătățească stabilitatea și previzibilitatea cadrului de reglementare prin intermediul măsurilor precum îmbunătățirea planificării și a transparenței procesului legislativ. În plus, Guvernul și-a indicat intenția de a se axa pe consolidarea conformității cu legislația existentă și pe consolidarea unităților analitice . În prezent, realizarea de studii de impact și consultarea părților interesate nu reprezintă încă practici consacrate de adoptare a legislației în Slovacia. În timp ce procesul de elaborare de politici se bazează în mod formal pe consultări și dovezi, prioritățile politice ale partidelor de guvernământ și implicarea efectivă a actorilor sociali este limitată . Inițiativele legislative ale ministerelor au reguli scrise clare și fac obiectul unui studiu de impact, însă utilizarea periodică a procedurilor parlamentare accelerate împiedică elaborarea de politici bazate pe dovezi, de exemplu, deoarece nu permit un studiu de impact adecvat și consultarea cu părțile interesate . În plus, capacitățile analitice ale ministerelor sunt insuficiente și afectează eficacitatea elaborării de politici . O abordare „la nivelul întregii administrații” privind elaborarea politicii de reglementare a fost instituită prin Strategia unei mai bune reglementări și a sprijinit consolidarea bazei metodologice pentru evaluarea impactului economic al reglementării. Până în prezent, această abordare nu și-a produs efectele scontate deoarece studiile de impact se aplică doar măsurilor legislative inițiate de guvern .

Există un consiliu pentru radiodifuziune, televiziune și retransmisie, care are competențe și responsabilități clare. Misiunea consiliului este de a consolida interesul public în exercitarea de către acesta a dreptului la informație, a libertății de exprimare, precum și a dreptului de acces la valori culturale și educație. În plus, consiliul are sarcina de a pune în aplicare reglementările de stat în domeniul radiodifuziunii și al televiziunii și de a furniza servicii audiovizuale de mass-media. Consiliul, printre altele, emite licențe de radiodifuziune și televiziune, se ocupă de toate plângerile relevante, poate dispune suspendarea retransmisiei, impune sancțiuni pentru organismele de radiodifuziune, operatorii de retransmisii și furnizorii de servicii audiovizuale de mass-media și asigură cooperarea cu organismele de auto-reglementare. Autoritatea dispune de un buget propriu și resursele alocate sunt considerate adecvate pentru îndeplinirea sarcinilor pe care le are . Reguli clare privind numirea și demiterea membrilor consiliului sunt stabilite prin lege . Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei (2020) conchide că independența consiliului este garantată în general, iar factorul de risc se menține consecvent în marja de risc scăzut, dar se referă la intensificarea desemnărilor politice ca fiind o chestiune emergentă. Organizațiile societății civile au deplâns faptul că acest consiliu nu a reușit să monitorizeze corespunzător serviciul public de televiziune în cursul ultimei perioade electorale .





Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică*

* Lista contribuțiilor primite în contextul consultării pentru Raportul privind statul de drept pentru anul 2020 poate fi consultată la (site-ul internet al Comisiei).

Analiza Comitetului pentru Protecția Jurnaliștilor (2019), Mission Journal: One year on, Ján Kuciak murder seen as turning point by Slovak press (Un an mai târziu, asasinarea lui Ján Kuciak văzută ca moment de cotitură de presa slovacă). https://cpj.org/2019/02/slovakia-jan-kuciak-murder-journalist-safety-anniversary/ .

Apărătorul Public al Drepturilor (2020) Raport privind activitatea Apărătorului Public al Drepturilor pentru 2019.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2020), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020]. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020/ .

CEPEJ (2017), Efficiency and Quality of the Slovak Judicial System (Eficiența și calitatea sistemului judiciar slovac).

CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States (Studiu privind funcționarea sistemelor judiciare din statele membre ale UE).

CIVICUS Monitor – Tracking Civic Space (Instrumentul de monitorizare a spațiului civic): Slovacia. https://monitor.civicus.org/country/slovakia/ .

Comisia Europeană (2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020), Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană.

Comisia Europeană (2015), Raportul de țară privind Slovacia, SWD(2015) 44/2 final.

Comisia Europeană (2018), Equality bodies making a difference (Organisme de promovare a egalității care fac diferența).

Comisia Europeană (2019), Public administration characteristics and performance in EU28 (Caracteristicile și performanța administrației publice în UE28).

Comisia Europeană (2019), Raportul de țară privind Slovacia, SWD(2019) 1024 final.

Comisia Europeană (2020), A comparative analysis of non-discrimination law in Europe 2019 (O analiză comparativă a legislației privind nediscriminarea în Europa 2019).

Comisia Europeană (2020), Raportul de țară privind Slovacia, SWD(2020) 524 final.

Consiliul Europei, Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor – Slovacia. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/slovak-republic.

Consiliul Europei, Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. [Recomandarea CM/Rec (2010)12 a Comitetului de Miniștri adresată statelor membre cu privire la judecători: independență, eficiență și responsabilități].

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2017), Slovakia – Opinion on questions related to the appointment of judges of the Constitutional Court (Slovacia - Aviz privind întrebările legate de numirea judecătorilor la Curtea Constituțională) (CDL-AD(2017)001-e).