[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 11.9.2007

COM(2007) 511 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU

privind dialogul public-privat în cercetarea şi inovarea în domeniul securităţii

{SEC(2007) 1138}{SEC(2007) 1139}

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU

privind dialogul public-privat în cercetarea şi inovarea în domeniul securităţii

Introducere

Ameninţările cu care se confruntă Europa în materie de securitate au multiple faţete, sunt corelate, complexe şi capătă un caracter din ce în ce mai internaţional în ceea ce priveşte impactul lor şi caracterul tot mai indisociabil al securităţii interne şi externe[1]. Niciun stat membru nu îşi poate asigura securitatea de unul singur. Aproape nouă din zece cetăţeni ai Uniunii Europene (UE) consideră că aspectele privind securitatea ar trebui abordate nu doar la nivel naţional, ci şi la nivelul UE[2]. În acest context, unul dintre principalele obiective ale Europei este de a-şi păstra valorile privind societatea deschisă şi libertăţile civile, răspunzând totodată la ameninţările tot mai mari la adresa securităţii. În acelaşi timp, Europa trebuie să îşi protejeze economia şi competitivitatea împotriva unei ameninţări tot mai mari de perturbare a infrastructurilor sale economice de bază, inclusiv a activelor sale industriale şi a reţelelor de transport, energie şi informaţii.

Punerea în aplicare a unei politici de securitate în Europa necesită un ansamblu complet de instrumente care să cuprindă aplicarea legii, aspecte privind informaţiile, justiţia, finanţele şi tehnologia. Într-o lume în schimbare continuă şi din ce în ce mai tehnologizată, garantarea securităţii fără a beneficia de susţinerea cunoaşterii şi a tehnologiei este aproape imposibilă. Cercetarea şi inovarea în domeniul securităţii oferă măsuri şi soluţii practice pentru punerea în aplicare a politicilor. Soluţiile noi în materie de securitate ar trebui să ofere modalităţi de sporire a securităţii cetăţenilor noştri fără a crea dificultăţi suplimentare şi inutile în viaţa de zi cu zi a acestora.

Tehnologia facilitează detectarea traficului de materiale periculoase. Acest lucru este valabil şi pentru controalele la frontieră, pentru a-i împiedica pe imigranţii ilegali, traficanţii de fiinţe umane, traficanţii de droguri şi pe terorişti să profite de eliminarea controalelor la frontierele interne în spaţiul Schengen. Soluţiile şi sistemele inovatoare şi sofisticate vor permite eliminarea posibilităţilor de falsificare a documentelor de identitate, mai ales prin utilizarea datelor biometrice la vize, paşapoarte, permise de reşedinţă şi alte documente.

Comisia a sporit considerabil resursele dedicate cercetării şi inovării în domeniul securităţii. Cel de-al 7-lea Program-cadru pentru cercetare şi dezvoltare tehnologică (FP7) acordă o mare importanţă dezvoltării tehnologiilor necesare pentru a asigura securitatea cetăţenilor împotriva ameninţărilor, precum terorismul şi criminalitatea, catastrofele naturale şi accidentele industriale, respectând totodată drepturile fundamentale ale omului şi luând în considerare aspectele legate de societate. De asemenea, acest program va contribui la structurarea şi coordonarea eforturilor de cercetare la nivel naţional şi european. Programul-cadru privind justiţia, libertatea şi securitatea, „Securitatea şi apărarea libertăţilor”, se concentrează asupra cooperării operaţionale şi analizei decizionale în domeniul prevenirii şi combaterii criminalităţii şi a terorismului. Investiţia publică este esenţială pentru sectorul securităţii. Publicul şi organizaţiile guvernamentale vor fi deseori utilizatorii finali ai aplicaţiilor şi tehnologiilor de securitate. În general, sectorul public trebuie să se implice mai activ în dezvoltarea unei pieţe mai structurate şi mai eficiente a securităţii.

Sectorul privat joacă, şi el, un rol un important: dezvoltarea unor capacităţi de securitate corespunzătoare necesită o bază industrială puternică şi competitivă, care depinde la rândul ei de identificarea necesităţilor consumatorilor pentru care sunt create noile produse, sisteme şi servicii. Există o serie de aspecte transversale care trebuie abordate pentru a dezvolta o astfel de bază industrială competitivă şi a răspunde necesităţilor sectorului public şi ale cetăţenilor în materie de securitate. Acestea includ ameliorarea modului de funcţionare şi corelare a sistemelor, în principal prin elaborarea unor standarde comune, schimbul de cele mai bune practici şi contribuţia la reflecţia privind îmbunătăţirea proceselor de achiziţii, coordonarea programelor naţionale şi europene de cercetare în domeniul securităţii, stimularea implicării întreprinderilor mici şi mijlocii în lanţul de aprovizionare, implicarea utilizatorilor finali şi formularea unei strategii de cooperare internaţionale.

Dezvoltarea şi punerea în aplicare a unei strategii eficiente de cercetare în materie de securitate necesită, prin urmare, participarea tuturor părţilor interesate relevante din sectorul privat şi cel public, atât la nivel naţional, cât şi la nivel european.

În acest context, obiectivele specifice ale dialogului public-privat în cercetarea şi inovarea în domeniul securităţii sunt:

- de a mobiliza toate părţile interesate relevante pentru a discuta aspecte de interes comun, transversal, pentru a facilita evaluarea punctelor forte şi a resurselor diferenţiate ale acestora, pentru a identifica domeniile pentru eventuale sinergii; sau de a stabili programe comune;

- de a identifica propuneri pentru crearea unei agende strategice de cercetare şi inovare în domeniul securităţii, cu participarea părţilor interesate la nivel naţional şi european, conţinând o viziune comună şi clară asupra priorităţilor şi necesităţilor cercetării europene în domeniul securităţii;

- de a face schimb de idei, opinii şi cele mai bune practici pentru a utiliza în modul cel mai eficient capacităţile existente şi a ameliora utilizarea tehnologiilor în domenii legate de securitate, de exemplu, printre altele, prin folosirea în modul cel mai eficient a diferitor instrumente de finanţare pe durata perioadei actuale de programare financiară.

Comisia preconizează că înfiinţarea unui forum pentru dezvoltarea unui dialog public-privat privind cercetarea şi inovarea în domeniul securităţii din UE va fi principalul instrument pentru a atinge aceste obiective . Acest Forum european pentru cercetare şi inovare în domeniul securităţii ( European Security Research and Innovation Forum , denumit în continuare ESRIF) este menit să se bazeze pe activitatea desfăşurată deja de Grupul personalităţilor[3] şi Consiliul consultativ european de cercetare în domeniul securităţii (CCECS)[4].

Scopul prezentei comunicări este de a sublinia principiile agendei europene de cercetare în domeniul securităţii şi de a evidenţia importanţa unui dialog public-privat structurat privind cercetarea şi inovarea europeană în domeniul securităţii . Această comunicare doreşte să pună bazele unei încrederi reciproce şi să deschidă calea unei mai bune integrări a iniţiativelor comunitare în materie de securitate.

1. NECESITATEA UNEI VIZIUNI COMUNE şI CLARE ASUPRA PRIORITăţILOR şI NECESITăţILOR CERCETăRII EUROPENE ÎN DOMENIUL SECURITăţII

Uniunea Europeană a răspuns necesităţii de promovare a unei cercetări mai aprofundate în domeniul securităţii prin două programe-cadru de şapte[5] ani în acest domeniu, cu un buget total de 2,135 milioane de euro pentru perioada 2007-2013. Acestea sunt FP7, care include subiectul securităţii, şi Programul-cadru al UE privind „Securitatea şi apărarea libertăţilor”. Se caută o abordare coerentă a acestor două programe pentru a asigura convergenţa diferitor tipuri de activităţi de cercetare. În prezent, pot fi distinse două tipuri de activităţi în materie de securitate:

Cu un buget de 1,4 milioane de euro, capitolul dedicat securităţii din cadrul celui de-al 7-lea Program-cadru vizează elaborarea tehnologiilor folosite la crearea capacităţilor necesare pentru lupta împotriva terorismului şi criminalităţii, pentru controlul la frontieră, protecţia infrastructurilor critice şi gestionarea riscului. Capitolul dedicat securităţii s-a bazat pe recomandările Grupului personalităţilor (GoP)[6] şi ale Consiliului consultativ european de cercetare în domeniul securităţii (CCECS)[7]. CCECS se baza, la rândul său, pe filosofia dialogului public-privat, care îi include pe utilizatorii finali, şi a contribuit la formularea activităţilor de cercetare în cadrul FP7. Această activitate este o continuare a „Acţiunii de pregătire privind cercetarea în domeniul securităţii” (PASR) lansată de Comisie în 2004, cu un buget total de 45 milioane de euro.

De asemenea, au avut loc activităţi importante de cercetare în domeniul securităţii în cadrul capitolului „Tehnologia informaţiei şi comunicării” (TIC) din FP. În FP6, bugetul dedicat cercetării în domeniul securităţii TIC era de 150 de milioane de euro şi 90 de milioane de euro au fost alocaţi deja primilor doi ani ai FP7.

Activităţile legate de securitate sunt reglementate în prezent de programul-cadru privind „ Securitatea şi apărarea libertăţilor ” care include două programe specifice, şi anume:

- Prevenirea, pregătirea şi consecinţele gestionării riscurilor terorismului şi a altor riscuri legate de securitate

şi

- Prevenirea şi combaterea criminalităţii.

Bugetul prevăzut pentru aceste programe pentru perioada 2007-2013 se ridică la 745 milioane de euro.

Au fost efectuate analize decizionale pe termen scurt în cadrul instrumentelor de finanţare disponibile pentru politicile de securitate. Acestea au inclus, în trecut, Programul AGIS, destinat să sprijine cooperarea între organizaţiile responsabile de aplicarea legislaţiei, magistraţi şi profesionişti din statele membre ale UE şi din ţări candidate în domeniul criminalităţii şi al luptei împotriva acesteia. Acest program s-a desfăşurat din 2003 şi până la sfârşitul anului 2006, cu un buget de circa 59 milioane de euro.

- Cooperare internaţională

Cercetarea europeană în domeniul securităţii are o dimensiune mondială, ceea ce înseamnă că Europa trebuie să fie deschisă dialogului cu ţări terţe privind cercetarea şi inovarea în domeniul securităţii.

FP7 prevede o participare mai activă a cercetătorilor şi a instituţiilor de cercetare din toate ţările partenere ale Cooperării internaţionale şi din ţările industrializate, fiind prevăzute restricţii în ceea ce priveşte anumite aspecte confidenţiale.

De asemenea, pot participa la cercetarea în domeniul securităţii din cadrul FP7 persoane juridice din ţările asociate, cu aceleaşi drepturi şi obligaţii ca şi statele membre[8].

Implicarea ţărilor terţe va oferi alte puncte de vedere şi va asigura coerenţa între Agenda comună de cercetare şi inovare în domeniul securităţii şi activităţile de cercetare în domeniul securităţii din alte părţi ale lumii.

Intrarea în vigoare a celor două programe-cadru ale UE sporeşte substanţial resursele dedicate securităţii şi cercetării în domeniul securităţii şi va consolida cooperarea şi sinergiile. |

2. PROMOVAREA SPAţIULUI DE JUSTIţIE, LIBERTATE şI SECURITATE ÎN UE PRIN CERCETAREA ÎN DOMENIUL SECURITăţII

Unul dintre obiectivele majore ale politicilor de securitate ale UE este de a preveni, de a detecta, de a răspunde şi de a asigura recuperarea de pe urma ameninţărilor la adresa securităţii teritoriului UE, populaţiei sau infrastructurilor critice. UE desfăşoară o serie de activităţi legate de securitate în diferite domenii politice, precum justiţia, libertatea şi securitatea, cercetarea, transporturile şi energia, societatea informaţională, mediul, sănătatea şi protecţia consumatorilor, precum şi relaţiile externe. Odată cu apărarea drepturilor cetăţenilor UE la securitate, Uniunea promovează şi protejează libertatea de a lucra şi de a călători pe întreg teritoriul UE, supremaţia legii, libertatea de exprimare şi de asociere, dreptul la viaţa privată şi protecţia datelor cu caracter personal, precum şi dreptul la un proces echitabil. Cercetarea în domeniul securităţii poate contribui atât la apărarea securităţii, cât şi la protecţia datelor cu caracter personal. Un dialog public-privat în cercetarea şi inovarea în materie de securitate poate fi deosebit de relevant în următoarele domenii:

- Sporirea securităţii infrastructurilor şi a serviciilor de utilităţi publice

Provocarea constă în a proteja infrastructurile critice şi serviciile de utilităţi publice împotriva daunelor, distrugerii sau perturbării ca urmare a unor acte teroriste deliberate, catastrofe naturale, neglijenţă, accidente sau piraterie informatică, activităţi criminale şi comportament răufăcător. Este necesară elaborarea unor soluţii tehnologice eficiente. La 12 decembrie 2006, Comisia Europeană a adoptat o Comunicare privind un Program european pentru protecţia infrastructurii critice (EPCIP)[9] şi o propunere de Directivă privind identificarea şi desemnarea infrastructurilor critice europene.

- Crima organizată şi terorismul

Pentru a depista şi a urmări activităţile de crimă organizată şi de terorism, trebuie elaborate metode securizate pentru schimbul de informaţii şi de fonduri. Acestea includ comunicaţiile securizate şi reglementarea infrastructurilor de informaţii, adică a internetului. În ceea ce priveşte armele teroriste, depistarea, localizarea, urmărirea, identificarea şi neutralizarea CBRNE (explozibile şi substanţe chimice, biologice, radiologice, nucleare) şi a armelor de radiofrecvenţă sunt prioritare. Operatorii publici şi privaţi trebuie să lucreze la sporirea securităţii explozibilelor fabricate legal, pentru a-i împiedica pe terorişti să folosească explozibile improvizate. Comisia va adopta în curând un plan de acţiune al UE pentru siguranţa şi securitatea explozibilelor şi a detonatoarelor.

- Securitate şi societate

Tehnologia este un instrument important în prevenirea, gestionarea şi atenuarea eventualelor ameninţări la adresa securităţii societăţilor europene. Însă acest instrument funcţionează doar în asociere cu dispoziţii organizaţionale şi cu intervenţia oamenilor. Astfel, pentru a completa cercetarea în materie de tehnologii, este necesar studiul unor aspecte politice, sociale şi umane.

Sistemele de prelucrare a datelor trebuie să se afle în serviciul cetăţenilor. Oricare ar fi cetăţenia sau reşedinţa persoanelor, aceste sisteme trebuie să respecte drepturile şi libertăţile lor fundamentale, în special dreptul la viaţă privată, şi să contribuie la progresul economic şi social, la dezvoltarea comerţului şi la bunăstarea persoanelor. Viitoarele evoluţii tehnologice ar trebui să sporească gradul de protecţie a datelor cu caracter personal şi a vieţii private, oferind totodată mijloacele necesare pentru o aplicare transparentă şi responsabilă a legislaţiei. În această privinţă, evoluţia tehnologiilor menite să sporească protecţia vieţii private[10] este calea care trebuie urmată în dialogul public-privat.

- Supravegherea inteligentă şi îmbunătăţirea controalelor la frontieră

Securitatea frontierelor trebuie abordată în contextul gestionării integrate a frontierelor, care garantează circulaţia persoanelor şi schimburile comerciale legitime, sprijinind astfel sistemul Schengen, eforturile autorităţilor naţionale şi cele ale FRONTEX, agenţia europeană pentru frontierele externe ale Uniunii Europene. Convergenţa sistemelor de gestionare a informaţiei, interoperabilitatea acestora, formarea şi difuzarea „în cascadă” a celor mai bune practici trebuie să continue. Este esenţială legătura cu standardizarea, adoptarea dispoziţiilor legislative şi de reglementare, precum şi testarea, evaluarea şi certificarea aferente. În ceea ce priveşte imigrarea ilegală, obiectivul este de a dezvolta soluţii noi, fiabile şi flexibile pentru identificarea circulaţiilor ilegale, fără a împiedica în mod incorect fluxul mare de călători şi vehicule care se deplasează în scopuri legale.

În materie de trafic de droguri, de arme şi de substanţe ilegale, obiectivul este de a dezorganiza reţelele, contribuind totodată la trasabilitate, securitatea lanţurilor de aprovizionare cu bunuri şi standardizarea reţelelor logistice, la găsirea unor soluţii mai eficiente şi mai puţin costisitoare, precum şi de a căuta modalităţi de reducere a costurilor unitare şi a timpului de depistare.

Tehnologiile existente limitează supravegherea anumitor porţiuni ale frontierelor externe, de exemplu a zonelor costiere, şi nu servesc la detectarea şi localizarea ambarcaţiunilor mici, folosite pentru transportul ilicit al persoanelor, drogurilor, etc. în spaţiul Schengen. Cercetarea şi evoluţia tehnologică ar trebui să se concentreze asupra mijloacelor tehnice de supraveghere (de exemplu vehiculele aeriene fără pilot, sateliţi).

- Restabilirea securităţii în situaţii de criză

Trebuie să garantăm că guvernele, serviciile de urgenţă şi societăţile sunt mai bine pregătite pentru a face faţă unor catastrofe imprevizibile, folosind soluţii noi, inovatoare şi accesibile. Provocarea constă, de asemenea, în îmbunătăţirea instrumentelor, a infrastructurilor, a procedurilor şi a cadrului organizaţional pentru a reacţiona mai bine şi a restabili situaţia în mod mai eficient atât în timpul incidentului, cât şi după consumarea acestuia.

3. COMPETITIVITATEA INDUSTRIEI EUROPENE ÎN MATERIE DE CERCETARE ÎN DOMENIUL SECURITăţII.

Piaţa securităţii este complexă şi eterogenă şi are aplicaţii civile şi de apărare. Tehnologiile şi soluţiile în materie de securitate sunt parte integrantă şi sunt elaborate în cadrul unei palete vaste de industrii, de exemplu transporturi, energie, mediu, societate informaţională, telecomunicaţii, sănătate. Aceasta va permite, de asemenea, întreprinderilor mici şi mijlocii să se implice în piaţa emergentă a securităţii.

Tehnologiile şi soluţiile în materie de securitate sunt şi ele diverse şi acoperă aspecte precum poziţionarea, autentificarea, identificarea, evaluarea riscului şi perceperea situaţiei. O politică industrială eficientă, menită să susţină piaţa securităţii, ar trebui să includă reglementarea, standardizarea, accesul la capitalul de risc, precum şi o strategie coerentă de cercetare şi o finanţare durabilă.

Standardizarea, efectuată în conformitate cu regulile concurenţiale relevante[11], s-a dovedit a fi un instrument eficient pentru aplicarea coerentă şi eficientă a legislaţiei europene în cadrul unei game largi de politici ale UE.

Standardele constituie un instrument eficient pentru toate părţile interesate relevante, inclusiv pentru sectorul public în calitatea sa de cumpărător de bunuri şi servicii, deoarece asigură interoperabilitate şi durabilitate pentru a satisface cerinţele utilizatorului final. În calitate de instrument de aprovizionare, standardele sunt un element esenţial pentru crearea pieţelor în domeniul securităţii la nivel european şi internaţional.

Comitetul European de Standardizare, CEN, a constituit un grup de lucru pe probleme de „Protecţie şi securitate a cetăţenilor” (BT/WG161), care vizează:

- coordonarea activităţilor de standardizare în acest domeniu, în special ISO;

- noi activităţi de standardizare posibile;

- răspunsuri la cererile părţilor interesate, în special ale instituţiilor UE.

Forumul european pentru cercetare şi inovare în domeniul securităţii, ESRIF, poate contribui la identificarea domeniilor de prioritate pentru elaborarea standardelor la nivel european, ţinând seama de faptul că standardele trebuie să fie accesibile pentru IMM. De asemenea, ESRIF ar trebui să prezinte harta întregului lanţ de aprovizionare cu tehnologie în materie de securitate civilă şi să facă o analiză a aspectelor economice ale securităţii, promovând iniţiative de identificare şi stabilire a unor obiective cuantificabile.

Agenda comună de cercetare în domeniul securităţii, cu participarea tuturor părţilor interesate din sectorul public şi prival la nivel european, atât în domeniul ofertei, cât şi în cel al cererii, va crea condiţiile necesare unei programări şi finanţări mai coerente a cercetării, care ar trebui să ducă la rezultate mai bune în materie de inovare. De asemenea, aceasta ar trebui să stimuleze investiţiile efectuate de sectorul privat în priorităţile strategice de cercetare, completând astfel investiţiile publice. Mai mult, această agendă corespunde obiectivului general de creare a unui veritabil spaţiu european de cercetare, în special prin promovarea unei coerenţe mai mari între investiţiile în cercetare şi dezvoltare alocate la nivel naţional, regional şi european[12]. Efectul final va fi consolidarea pieţei securităţii în UE şi a competitivităţii industriei şi a altor furnizori de tehnologii şi soluţii.

O piaţă a securităţii mai puternică şi mai coerentă va contribui la creşterea şi susţinerea procesului de la Lisabona.

4. NECESITATEA STABILIRII UNEI LEGăTURI ÎNTRE CERCETAREA ÎN DOMENIUL SECURITăţII şI PăRţILE INTERESATE DIN SECTORUL PUBLIC şI PRIVAT

Există o serie de aspecte care trebuie abordate în acest sens:

- Dialogul între cererea şi oferta de tehnologii şi soluţii de securitate trebuie consolidat, pentru a beneficia de o viziune comună şi clară asupra necesităţilor şi priorităţilor în materie de cercetare în domeniul securităţii la nivel european.

- Resursele dedicate cercetării în domeniul securităţii sunt dispersate între nivelurile regional, naţional şi european, precum şi între părţile interesate din sectorul public şi privat: o coordonare bună va permite exploatarea la maximum a capacităţilor existente şi intensificarea schimbului de informaţii pentru a evita suprapunerile inutile şi a îmbunătăţi cooperarea, de exemplu în ceea ce priveşte aspectele transfrontaliere cum este siguranţa în aeroporturi, detectarea explozibilelor lichide, etc.

- Este necesară o mai bună cooperare internaţională în anumite domenii.

- Este necesară colaborarea cu organisme europene, cum sunt Europol, FRONTEX, Agenţia Europeană de Apărare, precum şi cu organizaţii internaţionale (de exemplu, UNICRI).

- Trebuie îmbunătăţite sinergiile între diferitele elemente ale securităţii europene (politici, punere în aplicare, standardizare, cercetare şi alte activităţi conexe) la nivel naţional şi european.

- Utilizatorii finali sunt implicaţi deseori doar în etapele finale ale proiectelor de cercetare: cercetarea ar trebui să fie pluridisciplinară şi să-i implice pe utilizatorii finali şi pe furnizori de la bun început.

- Trebuie îmbunătăţită difuzarea şi exploatarea rezultatelor cercetării.

- Este necesar să se îmbunătăţească disponibilitatea şi accesul la cercetarea de calitate la nivelul UE.

- Cercetarea în domeniul securităţii va conduce la dezvoltarea de noi sisteme şi procese. Impulsul va fi dat de dezvoltarea standardelor europene pentru care organizaţiilor europene de standardizare ar trebui să li se confere, după caz, mandate de standardizare.

- Aceste obiective ar trebui să fie stabilite în mod clar într-o foaie de parcurs, sa fie promovate intens şi să beneficieze de maximă vizibilitate.

Utilizarea bazelor de date existente, precum CORDIS - Serviciul comunitar de informare privind cercetarea şi dezvoltarea (http://cordis.europa.eu), va permite rapid susţinerea obiectivelor ESRIF în materie de schimb de idei, difuzare a informaţiilor şi promovare a rezultatelor cercetării.

Cercetarea în domeniul securităţii poate avea o contribuţie semnificativă la agenda privind creşterea şi locurile de muncă, deoarece industria europeană are posibilitatea de a deveni un actor important pe piaţa mondială a securităţii.

Este necesar să se reunească actorii din sectorul cererii şi ofertei de tehnologii şi soluţii, din instituţiile europene şi din statele membre pentru a aborda o serie de aspecte şi probleme specifice legate de cercetarea în domeniul securităţii. |

5. UNIREA EFORTURILOR: CREAREA FORUMULUI EUROPEAN PENTRU CERCETARE şI INOVARE ÎN DOMENIUL SECURITăţII (ESRIF)

1. Misiune şi obiective

- Obiectivul ESRIF constă în a sprijini procesul decizional în materie de securitate civilă cu ajutorul unor tehnologii şi a unei baze de cunoştinţe corespunzătoare, prin stabilirea şi realizarea unei Agende comune de cercetare în domeniul securităţii pe termen mediu şi lung care va implica toate părţile interesate la nivel european, inclusiv pe cele din ţările asociate la FP7, atât din partea cererii, cât şi a ofertei, din mediul industrial şi academic sau altele. Această agendă ar trebui să conţină o foaie de parcurs a cercetării, bazată pe necesităţile viitoare ale utilizatorilor finali din sectorul public şi privat şi pe cele mai sofisticate tehnologii în materie de securitate. Punerea în aplicare a agendei ar trebui urmărită îndeaproape de toate părţile interesate. Reunind sectorul cererii şi al ofertei în materie de cercetare în domeniul securităţii, forumul este menit să garanteze că cercetarea este relevantă şi că alimentează procesul decizional în materie de securitate. De asemenea, se aşteaptă ca forumul să servească la crearea unei baze comune pentru activităţile de cercetare, în special prin intermediul programelor naţionale şi europene. Rolul ESRIF va fi doar consultativ, în conformitate cu recomandările CCECS.

Se aşteaptă ca, în cadrul activităţilor sale, ESRIF să respecte întru totul drepturile fundamentale, în special în ceea ce priveşte datele cu caracter personal, respectând totodată dispoziţiile în materie de securitate prevăzute în Decizia Comisiei 2001/844/CE, CESE, Euratom (inclusiv 2006/548/CE, Euratom privind securitatea industrială).

- Mai exact, obiectivul este ca ESRIF să asiste sectorul european al securităţii asigurând:

- consolidarea şi evidenţierea importanţei unui dialog public-privat în materie de cercetare europeană în domeniul securităţii, reunind sectorul cererii şi cel al ofertei de tehnologii de securitate, deschiderea unor noi perspective pentru utilizarea tehnologiilor şi crearea unei atmosfere de încredere reciprocă şi cooperare;

- încurajarea unei gândiri inovatoare pentru a face faţă noilor ameninţări şi a încuraja dezvoltarea viitoarelor posibilităţi şi evoluţii în ştiinţă, tehnologie şi în alte domenii (sociologie, cultură, economie, etc.);

- analizarea continuă a necesităţilor viitoare în materie de capacităţi de securitate, având în vedere ameninţările existente şi viitoare, pe baza unei evaluări sistematice a punctelor slabe şi a capacităţii ofertei de a furniza tehnologii şi soluţii pertinente. În anumite cazuri, aceasta ar trebui să ducă, de asemenea, la definirea necesităţilor comune ale utilizatorilor (atât în sectorul public, cât şi în cel privat);

- promovarea integrării ansamblului lanţurilor de aprovizionare în materie de inovare pe întreg teritoriul Europei (utilizatorii finali, comunitatea de cercetare, industria, inclusiv IMM). Crearea unor mecanisme eficiente de supraveghere tehnologică în scopul integrării celor mai relevante şi rentabile tehnologii în soluţiile de securitate va fi esenţială.

2. Structură

ESRIF va fi creat de comun acord cu statele membre şi va fi organizat de părţile interesate din aceste state.

Toate părţile interesate de cercetarea în domeniul securităţii, reprezentând sectorul public şi cel privat, respectiv industria, instituţiile de cercetare, utilizatorii finali publici şi privaţi, societatea civilă, instituţiile europene, în special Parlamentul European, şi organizaţiile europene[13] vor fi reprezentate în mod echilibrat în cadrul unei şedinţe plenare unice a ESRIF.

După înfiinţare, ESRIF va constitui o serie de grupuri de lucru , cu participarea unui număr de circa 200-300 de persoane, şi grupuri ad-hoc mai mici care vor desfăşura activităţi specifice;

Va fi creat eventual un grup pentru a sprijini procesul la nivel politic în anumite etape specifice, în special pentru pregătirea raportului final al ESRIF.

Forumul european pentru cercetare şi inovare în domeniul securităţii va avea drept obiectiv formularea Agendei comune de cercetare în domeniul securităţii şi controlul punerii în aplicare a acesteia. De asemenea, forumul va contribui la dezbaterea publică europeană pe probleme de securitate, tehnologie şi inovare. |

6. CONCLUZII şI MăSURI PRINCIPALE

1. Un dialog public-privat structurat privind cercetarea şi inovarea europeană în materie de securitate este esenţială pentru asigurarea încrederii reciproce în rândul tuturor părţilor interesate. Acesta ar oferi o bază solidă pentru asigurarea unor soluţii de securitate pe termen lung în favoarea cetăţenilor UE.

Principalul instrument pentru a atinge aceste obiective ar trebui să fie un forum pentru dezvoltarea unui dialog public-privat privind cercetarea şi inovarea europeană în domeniul securităţii, respectiv ESRIF.

2. Reuniunea de inaugurare a ESRIF este prevăzută pentru septembrie 2007 şi se aşteaptă ca forumul să fie complet operaţional mai târziu în cursul anului curent. El va funcţiona pentru o perioadă limitată de timp, respectiv până la finele anului 2009.

3. Comisia va participa activ la dezbaterile forumului. ESRIF va prezenta un raport privind progresele înregistrate în 2008 şi Comisia va lua notă de aceste rezultate şi va reacţiona printr-o comunicare în toamna anului 2008.

4. ESRIF urmează să prezinte Agenda comună de cercetare în domeniul securităţii la sfârşitul anului 2009. Aceasta va conţine, după caz, recomandări pentru autorităţile publice.

5. ESRIF urmează să devină prima etapă într-un proces de dialog public-privat menit să stabilească legături între părţile interesate de problemele de securitate într-un mod mai permanent şi mai structurat.

ANEXĂ The Security theme under FP7 and security activities under the EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’

1. In March 2004, the Commission launched a three-year “Preparatory Action” in the field of Security Research. With three annual budgets of € 15 million, the Preparatory Action was a first step towards the Security theme of FP7.

Participants included companies in the aerospace, information & communication technologies, system integrators and defence sectors. Under the Preparatory Action, 39 projects have been launched covering the areas of situation awareness, protection of networked systems, protection against terrorism, crisis management and interoperability of control and communications systems.

The Security theme in FP7 will develop the technologies for building capabilities needed to ensure the security of citizens from threats such as terrorism and crime, natural disasters and industrial accidents, while having due regard for fundamental human rights and societal aspects. It will also be an instrument to structure and coordinate European and national research efforts. Its budget is € 1.4 billion over seven years (2007-2013).

The Security theme work programme is based on the ESRAB report[14]. It is structured on the basis of four security missions of high political relevance which relate to specific security threats.

Missions:

1. Security of citizens

2. Security of infrastructures and utilities

3. Intelligence surveillance and border security

4. Restoring security and safety in a crisis

Three domains of cross-cutting interest were selected as well:

Cross cutting:

5. Security systems integration, interconnectivity and interoperability

6. Security and society

7. Security research coordination and structuring

The governance of the FP7 Security theme is organised in close cooperation between Member States' authorities and the Commission. On this basis, mutual information on national security research activities and results can be exchanged and common strategies developed.

2. The EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’

AGIS (2003-2006) was set up to help legal practitioners, law enforcement officials and representatives of victim assistance services from the EU Member States and Candidate Countries to set up Europe-wide networks, as well as to exchange information and best practices. It also aimed at encouraging Member States to step up co-operation with applicant and third countries.

The EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’ (2007-2013) consists of two financial instruments encompassing the following specific programmes: "Prevention of and Fight against Crime"[15] and "Prevention, Preparedness and Consequence management of Terrorism and other Security related risks"[16].

Budget 2007-2013

Total amount over the 2007-2013 period |

Framework programme: Security and safeguarding Liberties Including: | € 745.00 million |

- Specific programme: Prevention of and fight against crime | € 597.60 million |

- Specific programme: Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks | € 137.40 million |

As a follow-up to AGIS, the framework programme is concerned with effective operational co-operation in the fight against, and prevention of, crime and terrorism.

The objectives of the Specific programme: Prevention of and fight against crime are:

8. to stimulate, promote and develop horizontal methods and tools necessary for strategically preventing and fighting crime and guaranteeing security and public order, such as the work carried out in the European Union Crime Prevention Network, public-private partnerships, best practices in crime prevention, comparable statistics, applied criminology and an enhanced approach towards young offenders;

9. to promote and develop coordination, cooperation and mutual understanding among law enforcement agencies, other national authorities and related Union bodies in respect of the priorities identified by the Council, in particular as set out by Europol's Organised Crime Threat Assessment;

10. to promote and develop best practices for the protection of and support for witnesses;

11. to promote and develop best practices for the protection of crime victims.

The objectives of the Specific programme: Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks are to stimulate, promote and develop measures on prevention, preparedness and consequence management based, inter alia , on comprehensive threat and risk assessments, subject to supervision by Member States and with due regard for existing Community competence in that matter, and aiming to prevent or reduce risks linked with terrorism and other security related risks.

The most recent examples of research projects financed by AGIS include:

- Police Detention in Europe: a comparative study of the provision of services for problematic drug and alcohol users

- Implementation study for an international child sexual exploitation image database

- Optimisation of methods for identifying persons in photographs (photo identification): a contribution to combating and preventing crime in Europe

- Study on Corruption within the Public Sector

- Cyber crime Investigation (developing an international training programme for the future / delivering an intermediate level accredited modular international training programme (two projects)

- Training in efficient amphetamine comparison using a harmonised methodology and sustainable database.

Calls for proposals for action and operating grants are regularly published for these specific programmes. Information is available at:

http://ec.europa.eu/justice_home/funding/intro/funding_security_en.htm

[1] Comisia va analiza în continuare măsura şi modul în care rezultatele activităţilor desfăşurate în cadrul prezentei comunicări pot susţine şi completa orientările privind acţiunile externe, precum şi instrumentele relevante în acest sens. Comisia pregăteşte în prezent o comunicare privind o mai bună coordonare a rolului UE în asistenţa externă pentru securitate.

[2] Eurobarometru special: „Rolul Uniunii Europene în politicile privind justiţia, libertatea şi securitatea”, anchete pe teren: iunie-iulie 2006, publicare: Februarie 2007.

[3] „Grupul personalităţilor” (GoP) a fost înfiinţat în 2003. În raportul său final (Cercetare pentru o Europă sigură: Raportul Grupului personalităţilor cu privire la cercetarea în domeniul securităţii, 15 martie 2004, http://ec.europa.eu/enterprise/security/doc/gop_en.pdf .), GoP recomandă lansarea unei teme de cercetare în domeniul securităţii în cadrul celui de-al 7-lea Program-cadru, cu un buget minim de 1 milion de euro pe an, precum şi crearea Comitetului consultativ european de cercetare în domeniul securităţii (ESRAB).

[4] CCECS a fost creat prin Decizia 2005/516/CE a Comisiei din 22 aprilie 2005 şi şi-a publicat raportul final la 22 septembrie 2006. Acest raport recomandă lansarea unei cercetări pluridisciplinare orientate către un obiectiv precis. Aceasta ar trebui să-i asocieze pe utilizatorii finali şi pe furnizori pentru definirea şi executarea proiectului. Raportul identifică o serie de domenii în care trebuie stimulată inovarea şi ameliorată utilizarea cercetării în produsele şi serviciile furnizate. În sfârşit, raportul CCECS a sugerat, de asemenea, „crearea unui Comitet european pentru securitate, pentru a promova un dialog mai susţinut şi o viziune comună asupra necesităţilor Europei în materie de securitate. Comitetul ar trebui să reunească, într-un mod nebirocratic, înalţi reprezentanţi ai comunităţilor publice şi private pentru a elabora împreună o agendă strategică în materie de securitate şi pentru a acţiona ca un potenţial organism de referinţă pentru punerea în aplicare a iniţiativelor şi programelor existente”.

[5] Un program-cadru reuneşte diferite programe financiare ale UE legate de un anumit subiect într-un cadru comun.

[6] Cercetare pentru o Europă sigură: Raportul Grupului personalităţilor privind cercetarea în domeniul securităţii, 15 martie 2004. „Cercetare în domeniul securităţii: Următorii paşi”, 9 septembrie 2004.

[7] Raportul CCECS din 2006 recomandă lansarea unei cercetări pluridisciplinare orientate către un obiectiv precis. Aceasta ar trebui să-i asocieze pe utilizatorii finali şi pe furnizori pentru definirea şi executarea proiectului. Raportul identifică o serie de domenii în care trebuie stimulată inovarea şi ameliorată utilizarea cercetării în produsele şi serviciile furnizate.

[8] Cele cinci ţări asociate în prezent la FP7 sunt: Croaţia, Fosta Republică Iugoslavă Macedonia, Islanda, Israel, Lichtenstein, Norvegia, Serbia, Elveţia şi Turcia.

[9] COM(2004)702.

[10] A se vedea „Comunicarea Comisiei către Parlamentul european şi Consiliu privind promovarea protecţiei datelor prin intermediul tehnologiilor de protecţie a vieţii private ( Privacy Enhancing Technologies – PET) – COM(2007)228.

[11] A se vedea, în special, orientările Comisiei privind aplicarea articolului 81 din Tratatul CE acordurilor de cooperare orizontală – JO C 3, 6.1.2001, p. 2, capitolul 6.

[12] Cartea verde a Comisiei Europene privind „Spaţiul european de cercetare: noi perspective” din 4 aprilie 2007 sugerează un proces de planificare comună a cercetării între statele membre, regiuni şi alţi actori privind o serie de provocări pentru societate – COM(2007) 161.

[13] Membrii iniţiali ai forumului au fost propuşi de statele membre şi ţările asociate în urma unei invitaţii oficiale din partea Comisiei.

[14] The ESRAB Board was created by Commission Decision 2005/516/EC on 22 April 2005 and published its final report on 22 September 2006.

[15] Council Decision 2007/125/JHA of 12 February 2007 establishing for the period 2007 to 2013, as part of General Programme on Security and Safeguarding Liberties, the Specific Programme ‘Prevention of and Fight against Crime’.

[16] Council Decision 2007/124/EC of 12 February 2007 establishing for the period 2007 to 2013, as part of General Programme on Security and Safeguarding Liberties, the Specific Programme ‘Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks’.