EXPUNERE DE MOTIVE

1. CONTEXTUL PROPUNERII

Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la punerea în aplicare a articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, care abrogă Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009. |

Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |

Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Au fost instituite măsuri provizorii prin Regulamentul (UE) nr. 118/2011 al Comisiei din 10 februarie 2011 (JO L 37, 11.2.2011, p. 2). |

Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |

2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRŢILE INTERESATE ŞI EVALUĂRILE IMPACTULUI

Consultarea părților interesate |

Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în cursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |

Obținerea și utilizarea expertizei |

Un expert extern pe bază de contract a fost implicat în evaluarea procesului de producție. |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar include o listă exhaustivă a condițiilor care trebuie evaluate. |

3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

Rezumatul acțiunii propuse La 20 mai 2010, Comisia a deschis o procedură antidumping privind importurile de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda. În urma anchetei s-a constatat că produsul în cauză a făcut obiectul unui dumping, ceea ce a cauzat prejudicii industriei din UE. Ancheta a dezvăluit, de asemenea, faptul că instituirea de măsuri antidumping nu contravine interesului UE. În consecință, au fost instituite măsuri provizorii. Continuarea anchetei a confirmat concluziile provizorii esențiale. Prin urmare, se propune Consiliului să adopte prezenta propunere de regulament în vederea instituirii unor măsuri definitive privind importurile de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda. |

Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, care abrogă Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”). |

Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |

Principiul proporționalității Propunerea este în conformitate cu principiul proporționalității din următoarele motive: |

Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național. |

Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. |

Alegerea instrumentelor |

Instrument propus: regulament. |

Alte mijloace nu ar fi adecvate deoarece regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. |

4. IMPLICAŢII BUGETARE

Propunerea nu are implicații asupra bugetului UE.

2011/0182 (NLE)

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, care abrogă Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1. MĂSURI PROVIZORII

2. Prin Regulamentul (UE) nr. 118/2011 din 10 februarie 2011[2] (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), Comisia a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda

3. Procedura a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la 6 aprilie 2010 de către societatea comercială Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite mecanisme de îndosariere cu inele (denumite în continuare „MII”). Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.

4. Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut în considerentul 7 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare "perioada de analiză a prejudiciului").

5. PROCEDURA ULTERIOARĂ

6. Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii („comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au solicitat acest lucru, în special doi importatori și producătorul thailandez, au avut posibilitatea de a fi audiate.

7. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul UE. Pe lângă verificările menționate în considerentul (6) din regulamentul provizoriu, o verificare suplimentară a fost efectuată la localurile societății Rima Benelux Holding BV, singurul utilizator care a cooperat prin trimiterea răspunsului la un chestionar pentru utilizatori.

8. Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere recomandarea instituirii unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite mecanisme de îndosariat cu inele originare din Thailanda și a perceperii definitive a sumelor depuse cu titlul de taxă provizorie. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei informări.

9. Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.

10. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

11. În absența altor comentarii cu privire la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă concluziile considerentelor (8) – (11) din regulamentul provizoriu.

12. DUMPINGUL

13. Valoarea normală

14. Se reamintește faptul că, astfel cum se explică la considerentul (14) din regulamentul provizoriu, un singur producător-exportator din Thailanda a cooperat în cadrul anchetei, iar exporturile sale către Uniune în decursul PA au reprezentat toate exporturile thailandeze către Uniune. Producătorul-exportator și un importator independent care a cooperat au susținut că expertul extern independent care a asistat Comisia în timpul vizitei la fața locului la producătorul-exportator a făcut unele erori de calcul în raportul său. Una dintre sarcinile expertului a fost de a analiza procesul de nichelare și cantitatea de materii prime consumate de către producătorul-exportator în diferitele etape ale producției. Astfel cum s-a menționat la considerentul (15) din regulamentul provizoriu, ancheta a arătat că producătorul-exportator a furnizat informații incomplete și inexacte cu privire la elementele semnificative privind costurile sale de producție și alte materii prime. Afirmațiile făcute de producătorul-exportator și de un importator cu privire la erorile de calcul din raportul expertului au fost examinate de Comisie și s-a concluzionat că acestea nu erau fondate. Prin urmare, constatările prezentate la considerentul (15) din regulamentul provizoriu sunt confirmate.

15. Producătorul exportator și un importator au contestat, de asemenea, constatările provizorii, astfel cum sunt prevăzute la considerentele (19) - (20) din regulamentul provizoriu. În special, aceștia au susținut că metodologia utilizată pentru determinarea provizorie a valorii normale pentru alte tipuri decât cele pentru care s-a stabilit o valoare normală specifică era exagerată, deoarece aceasta fusese incorect bazată pe media aritmetică a valorilor normale. Comisia a acceptat cererea, a corectat metodologia și a revizuit metoda de calcul a valorilor normale pentru aceste alte tipuri, ținând seama de gama de produse a producătorului thailandez care reflectă mai precis situația sa.

16. Producătorul-exportator a afirmat, de asemenea, că ratele folosite pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și marjele de profit de 16% și, respectiv, 8% au fost prea ridicate. Producătorul-exportator a afirmat că VAG nu ar trebui să depășească 12,59%, rată care reflectă propriile sale VAG cu excepția costurilor de transport intern.

17. Se reamintește faptul că, astfel cum este subliniat în considerentele 15 - 17 din regulamentul provizoriu, producătorul-exportator nu a cooperat în cadrul anchetei și, în consecință, nu a furnizat datele privind întregul cost VAG. În aceste circumstanțe și dat fiind faptul că nu au fost furnizate informații suplimentare privind întregul cost SGA al societății, s-a decis să se aibă în continuare la bază informațiile disponibile în plângere. În plus, având în vedere informațiile disponibile și în măsura în care acestea pot fi verificate, o rată VAG de 16% a fost considerată rezonabilă. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

18. Producătorul-exportator a susținut că marjă de profit de 8% utilizat la calculul provizoriu a fost prea ridicat și în schimb, ar fi trebuit utilizat un marjă de profit de 5%. Argumentele au fost, în primul rând, că un marjă de profit de 5% a fost utilizat pentru profitul țintă în analiza prejudiciului și, în al doilea rând, că un marjă de profit de 5% ar fi în conformitate cu anchetele anterioare privind același produs. Privind primul argument, Comisia a remarcat că stabilirea unui profit țintă pentru industria din Uniune și nivelul de profit folosit pentru stabilirea unei valori normale nu urmează aceeași logică și, prin urmare, nu trebuie să fie același. Privind cel de al doilea argument, Comisia a fost de acord că există o serie de motive pentru utilizarea aceluiași marjă de profit ca și în anchetele anterioare privind același produs și a hotărât să accepte această afirmație și să modifice nivelul de profit utilizat la calcularea valorilor normale în consecință.

19. În urma comunicării finale, industria din Uniune și producătorul-exportator au prezentat o serie de observații. Industria din Uniune nu a fost de acord cu corecția efectuate în ceea ce privește marja de profit, susținând că o marjă de profit de 5% nu ar fi suficientă pentru a acoperi cerințele de rentabilitate a celor trei societăți afiliate implicate în producerea și vânzarea produsului în cauză, fără a furniza niciun alt argument substanțial. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

20. Producătorul-exportator a afirmat că costul relativ la depreciere, construcții și asigurări, utilizat la calculul valorii normale a unui anumit tip nu a fost același cu cel folosit pentru celelalte tipuri și că ar trebui să se aplice aceeași cifră pentru toate tipurile. Comisia a verificat afirmația și a constatat, într-adevăr, o eroare de calcul. Cu toate acestea, contrar afirmației producătorului exportator, s-a constatat prezența erorii în calcularea valorii normale a celorlalte tipuri. În consecință, s-a efectuat o corecție a valorii normale pentru alte tipuri de produse.

21. Producătorul-exportator a afirmat, de asemenea, că valorile normale stabilite pentru alte tipuri de produse decât cele pentru care s-a stabilit o valoare normală specifică nu au luat pe deplin în considerare gama reală de produse a producătorului-exportator. În acest sens, producătorul-exportator și-a repetat afirmația că o medie ponderată a valorilor normale constatate ar trebui să fie utilizată pentru alte tipuri, reflectând astfel gama reală de produse a producătorului-exportator. Astfel cum s-a menționat la considerentul 12 de mai sus, Comisia a fost de acord să revizuiască calcularea valorilor normale pentru aceste alte tipuri, pentru a ține seama de gama reală de produse a producătorului din Thailanda și, indiferent de volumele reale de vânzări pentru fiecare tip, a fost calculată o valoare normală pentru MII mici, medii și mari. Cu toate acestea, în absența unor motive întemeiate, Comisia a respins argumentul că ar trebui să fie luat în considerare în plus un factor de ponderare pe baza vânzărilor exportatorului către UE.

22. În plus, producătorul-exportator a pretins că metoda Comisiei de calculare a valorii normale în funcție de lungimea mecanismelor de îndosariere cu inele a fost imprecisă și incompletă și a propus o nouă metodă de calculare a valorii medii, care să ia în considerare mai corect diverse variante de lungime. Astfel cum s-a explicat la considerentul 15 de mai sus, Comisia a calculat o valoare normală pentru alte tipuri de produse decât cele pentru care o anumită valoare normală a fost stabilită și a calculat valorile normale reflectând MII mici, medii și mari. Calculul exportatorului s-a dovedit a fi inadecvat și orientat către rezultate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

23. Pe lângă modificările menționate anterior și în absența oricăror altor observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor 15 - 20 din regulamentul provizoriu privind stabilirea valorii normale.

24. Prețul de export și comparația

25. Producătorul-exportator a afirmat că moneda utilizată pentru calcularea cheltuielilor de transport în cadrul calculării dumpingului nu a fost cea corectă. Comisia a acceptat această afirmație.

26. În absența oricăror altor observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor (21) - (24) din regulamentul provizoriu referitor la stabilirea prețurilor de export și compararea prețurilor de export cu valoarea normală respectivă.

27. Marja de dumping

28. Producătorul-exportator a afirmat că, la calcularea marjei de dumping, nu s-a ținut seama de valoarea normală specifică pentru două tipuri. Afirmația a fost acceptată și s-a corectat în consecință.

29. În vederea schimbărilor menționate anterior privind calcularea valorii normale și comparația și după corectarea erorii de calcul în ceea ce privește prețul de export menționată mai sus, valoarea practicii de dumping determinată în final, exprimată ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este după cum urmează:

Producător-exportator | Marja de dumping |

Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailanda | 16,3 % |

30. Având în vedere că producătorul-exportator care a cooperat reprezintă totalitatea exporturilor thailandeze ale produsului în cauză către Uniune, s-a considerat că ar trebui să se stabilească marja reziduală de dumping la nivelul marjei de dumping stabilite pentru acesta din urmă, respectiv 16,3%.

31. DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII

32. În lipsa oricăror observații privind definiția industriei Uniunii, se confirmă constările de la considerentele 28 – 32 din regulamentul provizoriu.

33. PREJUDICIUL

34. Consumul din Uniune și importurile din Thailanda

35. Producătorul thailandez și mai mulți importatori au pus la îndoială tendințele consumului din Uniune stabilite în regulamentul provizoriu. În special, ei au afirmat că consumul a scăzut într-o măsură mai mare decât ceea ce s-a stabilit în mod provizoriu (cu aproximativ 30%). De asemenea, aceștia au cerut clarificări privind metodologia aplicată de Comisie pentru a stabili consumul, deoarece MII sunt incluse la o poziție tarifară alături de alte produse.

36. Trebuie menționat faptul că, deși aceste părți interesate au contestat concluziile privind consumul, nu au fost furnizate dovezi sau cifrele în sprijinul acestor afirmații. De asemenea, acestea nu au indicat nicio eroare metodologică.

37. În ceea ce privește metodologia, ar trebui reamintit faptul că, astfel cum s-a menționat la considerentul 33 din regulamentul provizoriu, consumul a fost stabilit pe baza cifrelor de vânzări verificate furnizate în răspunsul la chestionar al părților cooperante (cei doi producători din Uniune și exportatorul thailandez pentru perioadele 2008-PA) și pe baza cifrelor Eurostat pentru restul importurilor. Având în vedere că MII din alte surse sunt supuse măsurilor antidumping, importurile (din toate sursele) sunt înregistrate la coduri de subpoziții din baza de date a tarifelor vamale (TARIC) care sunt în foarte mare măsură specifice cu privire la produsul care face obiectul anchetei. Aceste subpoziții au fost utilizate pentru a garanta că doar importurile de produs în cauză au fost avute în vedere, în pofida unei actualizări minore a definiției produsului în cadrul prezentei anchete.

38. În plus, dat fiind că cifrele Eurostat sunt exprimate în kilograme, în timp ce consumul a fost calculat în bucăți, un importator a cerut clarificări în ceea ce privește metodologia folosită pentru converti kg în bucăți. Prin urmare, ar trebui să se precizeze că a fost utilizat un factor de conversie de 50 g/bucată, ceea ce este în concordanță cu anchetele anterioare și s-a dovedit a fi rezonabil în comparație cu informațiile furnizate de producătorul-exportator thailandez. Ar trebui adăugat, de asemenea, că, în cazul în care Comisia ar fi folosit exact greutatea medie per bucată, care rezultă din informațiile furnizate de producătorul-exportator thailandez, importurile din Thailanda ar fi prezentat, pe ansamblul perioadei de analiză a prejudiciului, o creștere mai accentuată, atât în termeni de volum absolut (cu 25%, în comparație cu 19% stabilit în regulamentul provizoriu), cât și în termeni de cote de piață (de la 11,8% la 15,5%, față de 12,0% la 15,0% stabilit în regulamentul provizoriu).

39. Un importator a susținut, de asemenea, că importurile thailandeze au scăzut de fapt cu 40% în cursul perioadei de analiză a prejudiciului, dar aceasta s-a fost bazat pe valoarea de import – și nu pe volum – pentru totalitatea codului vamal, incluzând astfel alte produse decât cele care fac obiectul anchetei. Acest argument a trebuit să fie respins.

40. Având în vedere cele de mai sus, concluziile de la considerentele 33 - 40 din regulamentul provizoriu privind consumul din Uniune (care a scăzut cu mai mult de 15% între 2008 și PA) și importurile din Thailanda, sunt confirmate.

41. Situația economică a industriei Uniunii

42. Un importator a afirmat că analiza prejudiciului a fost prejudiciată, deoarece situația financiară precară a industriei din Uniune ar trebui să fie analizată în legătură cu situația uneia dintre societățile sale afiliate, despre care se susține că realizează profit din activitatea de MII. În această privință, se remarcă faptul că analiza prejudiciului ar trebui să se concentreze numai pe vânzările industriei Uniunii pe piața sa internă a produsului în cauză, fabricat în Uniune. Dat fiind că, astfel cum se menționează la considerentul 69 din regulamentul provizoriu, societatea în cauză nu este un producător din Uniune și comercializează, în principal, produse care nu sunt originare din Uniunea Europeană, aceasta nu ar trebui să fie luată în considerare în sensul analizei prejudiciului.

43. Fără a aduce atingere celor de mai sus, se subliniază totuși că importatorul nu a furnizat nicio informație, care să arate că societatea menționată anterior ar fi într-o situație financiară bună. Dimpotrivă, cifrele obținute în cursul anchetei arată că și această societate a înregistrat o scădere semnificativă a volumului vânzărilor sale de MII în cursul perioadei de anchetă.

44. Ținând cont de cele menționate anterior și în lipsa altor observații cu privire la analiza prejudiciului, se confirmă considerentele 41 - 57 din regulamentul provizoriu și se concluzionează că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

45. LEGĂTURA DE CAUZALITATE

46. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

47. Chiar dacă unele părți interesate au contestat concluziile provizorii cu privire la efectul celorlalți factori (a se vedea mai jos), niciuna dintre acestea nu a contestat concluzia provizorie conform căreia importurile din Thailanda, care fac obiectul unui dumping, au cauzat prejudiciu industriei din Uniune. Se confirmă considerentele (58)-(64) din regulamentul provizoriu.

48. Efectele altor factori

49. Unele părți interesate au contestat concluziile provizorii cu privire la efectul altor factori, și au afirmat că, alternativ, reducerea cererii, concurența între producătorii din UE, importurile din India și prejudiciul autoprovocat ar fi cauza principală a prejudiciului.

50. În ceea ce privește reducerea cererii, se face trimitere la considerentele 25 - 30 de mai sus, care confirmă tendința consumului stabilită în regulamentul provizoriu. Afirmațiile că efectele reducerii cererii au fost subestimate ar trebui să fie respinse în consecință. Cu toate acestea, trebuie reamintit faptul că la considerentul 67 din regulamentul provizoriu, s-a concluzionat că scăderea consumului ar fi putut într-adevăr contribui la prejudiciul important suferit de industria din Uniune, deși acest efect a fost susținut considerabil prin efectul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. Cu toate acestea, efectul scăderii consumului nu a fost de natură să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul constatat.

51. De asemenea, exportatorul thailandez a susținut că prejudiciul suferit de industria Uniunii a fost cauzat, de asemenea, de concurența dintre producătorii din Uniune. Aceasta se datorează în principal faptului că pierderea cotei de piață a industriei din Uniune a coincis cu creșterea cotei de piață a celuilalt producător din UE.

52. În această privință, chiar și în cazul în care calculele prezentate de exportatorul thailandez nu sunt în întregime corecte, este adevărat că, în ansamblu, cota de piață a celui de-al doilea producător a crescut, de asemenea, în cursul perioadei de analiză a prejudiciului. Cu toate acestea, ar trebui să se reamintească faptul că, astfel cum s-a menționat la considerentul 30 din regulamentul provizoriu, acest producător importă o cantitate semnificativă de MII din Thailanda. Fapt interesant, în anul în care acest producător a reușit să își sporească numărul de vânzări de produse fabricate în UE și cota de piață, au sporit semnificativ și vânzările de MII din Thailanda. În realitate, acesta chiar a devenit un importator important de MII din Thailanda, achiziționând o parte importantă din exporturile thailandeze sin cursul anului respectiv. Prin urmare, chiar în cazul în care cel de-al doilea producător din UE a reușit într-adevăr să preia o parte din cotele de piață ale industriei Uniunii, este dificil să nu se concluzioneze că această societate comercială a reușit să facă acest lucru deoarece a beneficiat, de asemenea, de importurile de MII din Thailanda care au făcut obiectul unui dumping. Se reamintește faptul că acest producător a fost exclus din definiția industriei din Uniune din cauza activităților sale importante de import în raport cu propria sa producție.

53. În plus, argumentul abordat deja la considerentul 69 din regulamentul provizoriu, conform căruia importurile indiene au cauzat, de asemenea, un prejudiciu industriei Uniunii a fost repetat de către părțile interesate. Afirmația se baza pe faptul că India deține o cotă de aproximativ 50% din piața UE, adică de trei ori mai mult decât Thailanda, și că prețurile medii aferente au scăzut cu 3% între 2009 și perioada de anchetă, în timp ce au subcotat prețurile UE cu 24%. De asemenea, s-a subliniat faptul că o parte importantă a importurilor indiene a fost achiziționată de către o societate afiliată industriei Uniunii.

54. Cu toate acestea, nu au fost oferite argumente noi în acest sens și aceste afirmații au fost deja abordate în regulamentul provizoriu. Chiar dacă nivelul absolut al importurilor indiene a fost într-adevăr, per ansamblu, mai ridicat decât nivelul importurilor din Thailanda, s-a arătat, în regulamentul provizoriu, că aceste importuri au evoluat în mod diferit: în timp ce importurile din Thailanda au crescut în cursul perioadei de analiză a prejudiciului atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi, importurile indiene au scăzut (cu aproape 10%) iar cotele de piață, la rândul lor, s-au diminuat ușor. În plus, nivelul prețurilor medii din India a fost, de asemenea, mai mare decât prețul de import din Thailanda. Mai mult, chiar dacă o societate afiliată industriei Uniunii importă MII din India, ancheta a stabilit că nivelul acestor importuri a scăzut în mod semnificativ în ultimii ani, astfel cum se menționează mai sus la considerentul 31.

55. În cele din urmă, mai multe părți interesate au susținut, de asemenea, că reclamantul și-a pierdut clienții deoarece a devenit o prezență activă pe piața din aval prin societatea sa mamă, Ring International Holding (RIH), și că vânzările de MII către societăți afiliate ar trebui să fie examinate cu atenție, deoarece acestea nu ar fi realizate în condiții de deplină concurență. Aceste afirmații au fost respinse pentru că nu au fost motivate și ancheta a arătat că vânzările către societățile afiliate au fost neglijabile în comparație cu totalul vânzărilor.

56. Concluzie privind legătura de cauzalitate

57. Pe baza informațiilor de mai sus, concluziile provizorii stabilite la considerentele 65-76 din regulamentul provizoriu se confirmă. Chiar dacă alți factori decât importurile au avut, de asemenea, un impact asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat că importurile din Thailanda care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe baza unei analize care a distins și separat în mod corespunzător efectele tuturor factorilor cunoscuți de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping.

58. INTERESUL UNIUNII

59. Doi din cei cinci importatori care au cooperat în timpul anchetei au reacționat la dezvăluirea constatărilor provizorii și au transmis observații în scris. Unul dintre acești importatori a solicitat să fie audiat, la fel ca și un alt importator. Comisia a decis, de asemenea, să efectueze o vizită la sediul singurului utilizator care a participat la anchetă.

60. Nu s-au formulat observații cu privire la considerentele 79 - 90 din regulamentul provizoriu privind descrierea pieței și secțiunea referitoare la interesul industriei Uniunii.

61. Importatori și comercianți

62. În primul rând, se reamintește faptul că în regulamentul provizoriu s-a concluzionat că instituirea de măsuri ar putea avea doar un impact negativ semnificativ asupra situației unui importator, care produce, de asemenea, mecanisme de îndosariere cu inele în UE. Acest importator nu a reacționat la instituirea măsurilor provizorii.

63. Un alt importator, care, de asemenea, a solicitat o audiere prezidată de consilierul-auditor, a pus sub semnul întrebării în principal calculul marjei de dumping, analiza prejudiciului și calcularea consumului UE. Acesta nu a făcut totuși noi observații privind analiza interesului Uniunii.

64. Un al treilea importator, care reprezintă 20% din totalul importurilor din Thailanda, a solicitat o audiere în cursul căreia s-a explicat că, contrar informațiilor prezentate anterior în timpul anchetei, aceasta nu și-a încetat toate activitățile referitoare la MII, astfel cum s-a menționat la considerentul 92 din regulamentul provizoriu, ci le-a transferat către un alt birou. În cadrul audierii sale, acest importator a explicat că activitatea cu MII este doar complementară activității sale principale, care acoperă alte produse și nu exclude importul de MII din Thailanda, chiar și în cazul în care se impun măsuri. Cu toate acestea, din cauza costurilor generale ale rețelei de distribuție de mari dimensiuni, aceasta va depinde de nivelul taxelor antidumping și de posibilitatea de creștere a prețurilor pentru clienți. Alternativ, acest importator nu ar avea de suferit consecințe negative semnificative ca urmare a încetării activităților cu MII, având în vedere importanța minoră a acestei activități în comparație cu ansamblul activităților sale.

65. Utilizatori

66. Astfel cum se menționează la considerentul 5 de mai sus, răspunsurile la chestionar prezentate de singurul utilizator care a cooperat au fost verificate în timpul vizitei la fața locului, după instituirea măsurilor provizorii. Acest utilizator se aprovizionează dintr-o varietate de surse, inclusiv UE, India și Thailanda. De asemenea, obișnuia să importe din China, dar și-a schimbat sursa de aprovizionare odată cu impunerea de taxe antidumping.

67. Importurile thailandeze reprezintă aproximativ 10% din achizițiile sale totale de MII, iar societatea a decis să nu importe produse thailandeze de la instituirea măsurilor provizorii. Chiar dacă măsurile nu par să fi afectat în mod semnificativ situația sa economică, această societate își exprimă totuși regretul pentru limitarea surselor sale de aprovizionare și în special pentru faptul că, în prezent, aceasta nu se poate baza întotdeauna pe livrarea pe termen scurt de MII.

68. Unele părți interesate au reiterat afirmația deja abordată în regulamentul provizoriu că instituirea măsurilor ar duce la un număr limitat de surse de aprovizionare pe piața din UE. Prin urmare, este util să se amintească că, într-adevăr, ancheta a arătat că piața Uniunii este caracterizată de un număr limitat de părți implicate: există un singur producător din India, unul din Thailanda, doi din UE și câțiva din China. Scopul măsurilor antidumping este acela de a restabili concurența loială pe piața din UE, nu de a împiedica importurile. Acest fapt poate, într-adevăr, să aibă drept rezultat o reducere a nivelului importurilor, în timp ce măsurile compensează caracterul de denaturare a schimburilor comerciale al acestor importuri. Totuși, ca atare, acesta nu este un motiv suficient pentru a pune la îndoială instituirea măsurilor împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping. S-ar putea susține chiar că, pe piața UE, ar trebui să fie garantată concurența loială pentru a asigura existența în continuare a tuturor surselor de aprovizionare pe termen lung.

69. Se preconizează că, odată cu un nivel de taxă definitivă, care este mai mic decât cel provizoriu, importurile thailandeze ar putea pătrunde încă pe piața din UE, în timp ce ancheta a arătat că există și alte surse de aprovizionare, chiar și în număr limitat.

70. Concluzie privind interesul Uniunii

71. Având în vedere cele menționate anterior și în lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele 77 - 110 din regulamentul provizoriu și se concluzionează că, în ansamblu, pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri antidumping definitive la importurile de MII originare din Thailanda.

72. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

73. Nivelul de eliminare a prejudiciului

74. În lipsa oricăror observații cu privire la nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 111-114 din regulamentul provizoriu.

75. Măsuri definitive

76. Cu privire la valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, s-a observat că taxa antidumping ar trebui să fie redusă la 6%, deoarece se presupune că importurile din India nu fac obiectul unui dumping și sunt cu 6% mai importante decât importurile thailandeze. În acest sens, se observă că scopul taxelor antidumping nu este de a alinia prețurile cu cele din alte surse, ci de a elimina efectele de denaturare ale practicilor de dumping prejudiciabile.

77. Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul dumpingului constatat. Acesta a fost calculat la 16,3%, fiind în mod evident mai scăzut față de cel de la momentul etapei provizorii.

78. Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping definitive pentru exportatorul cooperant este de 16,3%.

79. PERCEPEREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII

80. Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu, până la nivelul sumei taxei definitive instituite prin prezentul regulament. Din moment ce taxa definitivă este mai mică decât taxa provizorie, sumele depuse în plus față de nivelul taxei definitive ar trebui restituite,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1. Se instituie o taxă antidumping definitivă privind anumite mecanisme de îndosariere cu inele care se încadrează în prezent la codul NC ex 8305 10 00 (coduri TARIC 8305 10 00 11, 8305 10 00 13, 8305 10 00 19, 8305 10 00 21, 8305 10 00 23, 8305 10 00 29, 8305 10 00 34, 8305 10 00 35 și 8305 10 00 36) și care sunt originare din Thailanda. În sensul prezentului regulament, mecanismele de îndosariere cu inele sunt compuse din cel puțin două plăci sau sârme din oțel, pe care sunt fixate cel puțin 4 semi-inele din sârmă de oțel și care sunt prinse laolaltă de o placă de acoperire din oțel. Ele se deschid prin tragerea semi-inelelor sau cu ajutorul unui mic dispozitiv din oțel fixat pe mecanism.

2. Nivelul taxei antidumping definitive aplicabilă produselor descrise la alineatul (1) în raport cu prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, este de 16,3%.

3. În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 118/2011 privind importurile de anumite mecanisme de îndosariere cu inele încadrate în prezent la codul NC ex 8305 10 00 (codurile TARIC 8305 10 00 11, 8305 10 00 13, 8305 10 00 19, 8305 10 00 21, 8305 10 00 23, 8305 10 00 29, 8305 10 00 34, 8305 10 00 35 și 8305 10 00 36) și care sunt originare din Thailanda se percep cu titlu definitiv la nivelul taxei definitive instituite în conformitate cu articolul 1. Sumele depuse în plus față de nivelul taxei antidumping definitive se restituie.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Consiliu,

Preşedintele

[1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

[2] JO L 37, 11.2.2011, p. 2.