RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 54/65

Avizul Comitetului Regiunilor „Baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB)”

2012/C 54/10

COMITETUL REGIUNILOR

— salută faptul că, încă din momentul înființării Uniunii Europene, fiscalitatea întreprinderilor s-a bucurat de o atenție specială, pentru că reprezintă un element important al realizării pieței interne;

— consideră că transferarea calculării bazei fiscale către o singură administrație fiscală, care, în plus, ar fi competentă pentru toate aspectele sau litigiile aflate în legătură cu această chestiune, ar determina simplificarea administrativă și economisirea unor cheltuieli de acest tip pentru societăți, care ar avea astfel un singur interlocutor pentru stabilirea bazei fiscale, și nu 27;

— consideră că ar trebui să fie luate în considerare de către Comisie efectele pe care le poate avea reportarea la infinit a pierderilor fiscale și să se analizeze posibilitatea unor măsuri anti-abuz;

— fără a contesta în mod direct principiul de bază al directivei, consideră totuși că propunerea ar trebui revizuită, luând în considerare necesitatea (a) unor indicatori calitativi și cantitativi suficienți care să permită o evaluare completă a implicațiilor asupra subsidiarității ale unei propuneri cu efecte transfrontaliere de această natură, (b) unor date suplimentare privind implicațiile totale ale CCCTB și (c) unei analize a impactului propunerii asupra autorităților locale și regionale.

Raportor dl Gusty GRAAS (LU-ALDE), membru al Consiliului comunal al comunei Bettembourg Document de referință Propunerea de directivă a Consiliului privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) COM(2011) 121 final

I. INTRODUCERE

COMITETUL REGIUNILOR

1. salută faptul că, încă din momentul înființării Uniunii Europene, fiscalitatea întreprinderilor s-a bucurat de o atenție specială, pentru că reprezintă un element important al realizării pieței interne;

2. consideră că înflorirea activităților economice este într-adevăr îngreunată adesea de o puzderie de reguli diferite, mai ales de natură fiscală, această diversitate reprezentând un handicap major în primul rând pentru întreprinderile mici și mijlocii, precum și un obstacol în calea dezvoltării pieței interne;

3. de asemenea, amintește comunicarea din 1990 a Comisiei privind impozitarea întreprinderilor [SEC(90) 601], care a stat la baza mai multor măsuri importante din domeniul impozitării directe, precum Directiva privind fuziunile (90/434/CEE), Directiva societăți-mamă/filiale (90/435/CEE) și Convenția de arbitraj (90/436/CEE). Un deceniu mai târziu, Directiva dobânzi și redevențe (2003/49/CE) a completat lista măsurilor fiscale europene.

4. constată cu satisfacție că, începând cu 2000, Comisia, dorind să asigure acoperirea ansamblului de activități a întreprinderilor la nivelul UE printr-o bază fiscală unică și consolidată a impozitului pe profit, a revenit la o politică mai ambițioasă în ceea ce privește impozitarea. Această „nouă” ambiție a Comisiei a fost reafirmată în comunicările din 2003 [COM(2003) 726] și 2005 [COM(2005) 702];

5. observă că declarațiile Comisiei au căpătat concretețe începând cu noiembrie 2004, odată cu crearea grupului de lucru însărcinat cu studierea introducerii unei baze fiscale comune consolidate a societăților (GL CCCTB);

6. a luat cunoștință de lucrările GL CCCTB și, mai ales, de documentul de lucru intitulat CCCTB: schiță de cadru tehnic (CCCTB/WP/57) care, în mare măsură, pune bazele tehnice ale propunerii de directivă a Consiliului privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB), din 16 martie 2011 – COM(2011) 121 final, care face obiectul prezentului aviz;

II. EVALUAREA PROPUNERII

7. consideră că transferarea calculării bazei fiscale către o singură administrație fiscală, care, în plus, ar fi competentă pentru toate aspectele sau litigiile aflate în legătură cu această chestiune, ar determina simplificarea administrativă și economisirea unor cheltuieli de acest tip pentru societăți, care ar avea astfel un singur interlocutor pentru stabilirea bazei fiscale, și nu 27;

8. observă că noțiunea de ghișeu unic (autoritate fiscală principală) nu trebuie să conducă la posibilitatea ca grupurile de societăți să-și aleagă în mod liber sediul fiscal în Europa, așa cum se întâmplă în realitate cel puțin în cazul grupurilor de societăți a căror societate-mamă se află într-o țară terță;

9. ia notă de opinia Comisiei, conform căreia consolidarea rezultatelor impozabile ar putea reprezenta un răspuns la problemele ridicate de prețul de transfer și reducerea substanțială a cheltuielilor administrative ale întreprinderilor, dat fiind că pentru tranzacțiile paneuropene nu ar mai trebui elaborate rapoarte privind prețurile de transfer. Consolidarea ar oferi și un răspuns problemelor de compensare transfrontalieră a deficitelor;

10. ia act de mențiunea explicită din propunere, că „nu se dorește influențarea veniturilor fiscale, iar impactul asupra repartizării bazelor fiscale între statele membre ale UE a fost analizat” însă concluzia naturală și logică a unei CCCTB este alinierea ratelor de impozitare a corporațiilor;

11. reamintește că obiectul propunerii este de a introduce reguli comune care să stabilească baza impozabilă a societăților care funcționează în cadrul acestui sistem. În cazul în care aceste societăți fac parte dintr-un concern, baza fiscală comună poate fi stabilită și în variantă consolidată;

12. subliniază că această propunere nu include armonizarea ratelor de impozitare și că statele membre vor aplica propriile cote de impozitare asupra tranșei care le revine din baza fiscală a contribuabililor. Ar trebui însă examinată introducerea unei cote de impozitare minime care să fie totuși atât de moderată încât să permită o marjă suficientă pentru o concurență fiscală sănătoasă între statele membre;

13. observă că directiva este aplicabilă societăților constituite în conformitate cu legislația unui stat membru (I) în una din formele enumerate în anexa I la directivă și (II) care plătesc unul din impozitele pe profit enumerate în anexa II la directivă sau un impozit asemănător introdus ulterior (societăți rezidente sau SR). De asemenea, directiva este aplicabilă societăților constituite în conformitate cu legislația unui stat terț (I) în una din formele similare celor enumerate în anexa I (1) și (II) care plătesc unul din impozitele pe profit enumerate în anexa II la directivă sau un impozit asemănător introdus ulterior (societăți nerezidente sau SNR);

14. se întreabă dacă societățile de persoane/parteneriatele nu ar trebui, de asemenea, supuse sistemului CCCTB;

15. constată că regulile din propunere nu li se vor aplica societăților rezidente și nici societăților nerezidente, decât dacă aceste societăți optează în acest sens;

16. insistă asupra faptului că, în cazul în care o societate funcționează în cadrul regimului stabilit de directiva de față, ea încetează, cu excepția cazurilor în care se stipulează altfel, să se supună reglementărilor naționale privind impozitul pe profit pentru toate domeniile reglementate de directivă;

17. ia act cu satisfacție de faptul că cheltuielile deductibile includ și costurile de cercetare și dezvoltare, precum și costurile legate de procurarea de capital și contractarea de împrumuturi pentru nevoile activității economice desfășurate de întreprindere; se opune unei deduceri imediate a costurilor legate de bunuri economice durabile;

18. propune să fie considerate tot cheltuieli deductibile și costurile recurente legate de protecția mediului și de reducerea gazului cu efect de seră;

19. Comisia ar trebui, în opinia Comitetului, să ia în considerare efectele pe care le poate avea reportarea la infinit a pierderilor fiscale și să analizeze posibilitatea unor măsuri anti-abuz;

20. insistă asupra faptului că sistemul CCCTB nu introduce decât reguli aparte pentru calcularea bazei fiscale a societăților, și nu reguli contabile. Propunerea nu are efecte asupra legislației naționale privind contabilitatea financiară;

21. consideră că, pentru a-și îndeplini în întregime obiectivul simplificării administrative, introducerea unei baze fiscale comune consolidate ar trebui însoțită de introducerea unor reguli contabile comune;

22. constată că actuala cheie de repartiție ar conduce la reducerea veniturilor fiscale a 11 state membre, în cazul în care se aplică o CCCTB pe bază voluntară. De asemenea, o CCCTB pe bază voluntară ar determina reducerea PIB-ului și a numărului de locuri de muncă în 21 de state membre;

III. POZIȚII DIVERGENTE

23. reamintește că legislația privind impozitarea directă intră în domeniul de aplicare a articolului 15 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), conform căruia Consiliul hotărăște în unanimitate, în conformitate cu o procedură legislativă specială și după consultarea Parlamentului European și a Comitetului Economic și Social;

24. ia notă că unele camere parlamentare ale statelor membre au adresat avize motivate președinților Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, în care își exprimă îngrijorarea cu privire la respectarea principiului subsidiarității;

IV. IMPACTUL ASUPRA AUTORITĂȚILOR LOCALE ȘI REGIONALE

25. constată că propunerea nu vizează impozitele locale și regionale, dat fiind că se referă doar la „formele de impozit pe profit enumerate în anexa II”, această anexă reluând, în principal, principalele impozite directe aplicate pe plan național de statele membre;

26. cu toate acestea, consideră că propunerea este foarte importantă pentru autoritățile locale și regionale, care obțin o parte importantă din veniturile proprii fie din (I) impozite locale sau regionale aplicate pe baza fiscală națională, fie – și mai adesea – din (II) o cotă-parte din impozitul pe profit aplicat pe plan național (2).

27. conchide că, deși impozitele locale și regionale nu sunt vizate direct în propunere, acestea vor fi afectate în mod direct, în majoritatea statelor membre, de introducerea sistemului CCCTB. Într-adevăr, chiar dacă propunerea nu impune sistemul CCCTB, pare de la sine înțeles că statele membre care le vor oferi această posibilitate propriilor contribuabili îl vor utiliza și pentru stabilirea impozitelor locale și regionale proprii. A proceda altfel ar însemna continuarea stabilirii bazelor fiscale la nivelurile local și regional după vechile reglementări naționale, ceea ce ar reduce desigur în mare măsură beneficiile sistemului CCCTB;

28. consideră că trebuie abordat în mod prioritar acest aspect al propunerii de directivă, cu atât mai mult cu cât anexele II și III se pot preta la interpretări diferite. Într-adevăr, anexa III cuprinde taxele nedeductibile, care sunt adesea doar taxe locale sau regionale. Dacă bazele fiscale sunt stabilite la nivel național, ar fi recomandabilă includerea impozitelor locale/regionale în domeniul de aplicare, astfel încât baza lor fiscală să rămână similară celei stabilite la nivel european și care se va aplica la nivel național. Pe de altă parte, dacă o întreprindere optează pentru o declarație fiscală unică la nivel european, veniturile fiscale urmând a fi apoi redistribuite, va trebui ca autoritățile locale și regionale să-și recupereze sumele ce le revin de drept;

29. prin urmare, consideră că trebuie definite limpede situațiile în care CCCTB afectează impozitul pe societăți perceput de autoritățile locale sau regionale;

30. dat fiind că orice modificare a impozitului pe profit ar putea afecta regiunile sau alte colectivități, regretă absența unor informații precise asupra impactului acestei directive asupra autorităților locale și regionale;

V. CONCLUZII

31. din preocuparea de a apăra interesele autorităților locale și regionale, consideră că este necesară o analiză aprofundată a impactului asupra bugetului comunelor și regiunilor, înainte de intrarea în vigoare a propunerii de directivă CCCTB;

32. în consecință, se pronunță pentru crearea unui grup de lucru ad-hoc alcătuit din membri ai CoR, ai Comisiei și ai administrațiilor fiscale locale/regionale, în vederea realizării acestei analize;

33. consideră că toate statele membre ar trebui să acorde mai multă atenție consecințelor pe care le-ar avea propunerea de directivă și să trimită cât mai repede, pe adresa Comisiei, propriile observații și comentarii, bazate pe studii de specialitate independente;

34. consideră că o mai mare armonizare fiscală nu va avea efecte decât dacă CCCTB intră în vigoare în toate statele membre;

35. își pune întrebarea dacă sistemul cu varianta opțională prevăzută de directivă nu va duce la creșterea efortului administrativ atât pentru întreprinderi, cât și pentru administrațiile fiscale și, ca atare, dacă nu ar trebui prevăzută doar o perioadă de tranziție în care directiva să fie facultativă. De asemenea, Comitetul Regiunilor se întreabă dacă, în urma modificării textului, CCCTB nu ar trebui să fie obligatorie la încheierea acestei perioade de tranziție, cel puțin pentru întreprinderile de o anumită dimensiune;

36. recomandă introducerea CCCTB într-o singură etapă, deoarece doar astfel se pot obține efectele de simplificare depline asociate armonizării;

37. se pronunță pentru revizuirea cheii de repartiție, astfel încât să se țină mai bine seama de situația economică a diverselor state membre;

38. se întreabă dacă, în condițiile problemelor financiare cu care se confruntă Europa în prezent și având în vedere impactul negativ asupra veniturilor fiscale și asupra ocupării forței de muncă, așa cum se subliniază în evaluarea de impact realizată de Comisie și în alte studii, momentul este bine ales pentru trecerea la această etapă atât de importantă a armonizării fiscale;

39. consideră că propunerea de directivă trebuie să facă referire mai mult la regulile jurisdicțiilor naționale în ceea ce privește procedurile juridice;

40. ia act de dorința întreprinderilor europene de simplificare a formalităților fiscale, de compensare a pierderilor intra-grup și de eliminare a cazurilor de dublă impunere și a celor de supraimpozitare, cu care se confruntă în sistemul aplicat în prezent;

41. în schimb, este preocupat de repercusiunile foarte diferite, însă, în cele mai multe cazuri, negative ale directivei asupra statelor membre, atât în ceea ce privește veniturile colectate, cât și în domeniul creșterii și în cel al ocupării forței de muncă;

42. își pune întrebarea dacă sistemul CCCTB va reprezenta în ansamblu o simplificare pentru întreprinderi sau, dimpotrivă, poate duce la un comportament de tip gestiune fiscală și, ca atare, la complicații suplimentare. Din cauza caracterului opțional al sistemului, întreprinderile vor trebui să îl studieze pe lângă celelalte 27 de sisteme existente și să reevalueze în mod regulat posibilitatea adoptării sau nu a acestuia (3);

43. se întreabă, în special pentru IMM-uri, dacă nu există soluții alternative mai puțin complicate la sistemul CCCTB în ceea ce privește compensarea transfrontalieră a pierderilor. În acest sens, Comitetul face referire la comunicarea COM(2006) 824 a Comisiei;

44. în sfârșit, se întreabă dacă este respectat principiul proporționalității, având în vedere numărul grupurilor de societăți europene care ar cunoaște beneficii în urma acestei măsuri;

45. consideră oricum că propunerea de directivă este incompletă pentru că nu cuprinde impozitele locale și regionale. Aceasta aduce riscul ca problemele să se transfere de la nivel național la nivel local sau regional, dat fiind că, în stadiul actual al propunerii, impozitele locale și regionale ar cunoaște în continuare disparități din perspectiva acestui sistem și ar avea nevoie de calcularea diferită a bazei fiscale; se pronunță deci în favoarea unei clauze de deschidere în favoarea impozitelor locale și regionale, pentru ca statele membre să poată lua măsurile necesare;

46. fără a contesta în mod direct principiul de bază al directivei, consideră totuși că propunerea ar trebui revizuită, luând în considerare necesitatea (a) unor indicatori calitativi și cantitativi suficienți care să permită o evaluare completă a implicațiilor asupra subsidiarității ale unei propuneri cu efecte transfrontaliere de această natură, (b) unor date suplimentare privind implicațiile totale ale CCCTB și (c) unei analize a impactului propunerii asupra autorităților locale și regionale.

VI. RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

COM(2011) 121 final

Articolul 12

Cheltuieli deductibile

Se adaugă textul:

Textul propus de Comisie Amendamentul CoR Cheltuielile deductibile cuprind toate costurile de vânzare și cheltuielile din care se scade taxa pe valoarea adăugată deductibilă suportată de contribuabil în vederea obținerii sau asigurării unui venit, inclusiv costurile de cercetare și dezvoltare și costurile suportate pentru procurarea de capital și contractarea de împrumuturi pentru nevoile activității economice desfășurate. Cheltuielile deductibile cuprind toate costurile de vânzare și cheltuielile din care se scade taxa pe valoarea adăugată deductibilă suportată de contribuabil în vederea obținerii sau asigurării unui venit, inclusiv costurile de cercetare și dezvoltare și costurile suportate pentru procurarea de capital și contractarea de împrumuturi pentru nevoile activității economice desfășurate.

Expunere de motive

Pentru a combate eficient degradarea mediului înconjurător și schimbările climatice, se recomandă ca sistemele de impozitare a întreprinderilor să cuprindă elemente care să-i încurajeze pe contribuabili să investească mai mult în protecția mediului.

Amendamentul 2

COM(2011) 121 final

Articolul 133

Examinare

Se adaugă textul:

Textul propus de Comisie Amendamentul CoR La cinci ani după intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia examinează aplicarea sa și raportează Consiliului cu privire la modul de funcționare a prezentei directive. Raportul trebuie să includă o analiză a impactului mecanismului instituit în capitolul XVI al prezentei directive pentru repartizarea bazelor fiscale între statele membre. La cinci ani după intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia examinează aplicarea sa și raportează Consiliului cu privire la modul de funcționare a prezentei directive. Raportul trebuie să includă o analiză a impactului mecanismului instituit în capitolul XVI al prezentei directive pentru repartizarea bazelor fiscale între statele membre.

Expunere de motive

Dat fiind că nu poate exclude posibilitatea ca această directivă să aibă efecte semnificative asupra regiunilor și comunităților locale, este absolut necesar ca, la cinci ani de la intrarea în vigoare a directivei, Comisia să evalueze și impactul acesteia asupra bugetelor regionale și locale.

Bruxelles, 14 decembrie 2011 Președinta Comitetului Regiunilor Mercedes BRESSO

(1) Comisia adoptă în fiecare an o listă cu formele de societăți din țări terțe, care sunt considerate ca având o formă similară (articolul 3 din propunere).

(2) Cf. studiul Centrului de servicii strategice și de evaluare (Center for Strategy & Evaluation Services), „Local and Regional Corporate Taxes across the EU”, document de informare, iulie 2011.

(3) Cf. Leon Bettendorf, Michael P. Devereux, S. Loretz și Albert van der Horst, Corporate tax reform in the EU: Weighing the pros and cons, Vox, 20 martie 2011.