Screeningul și diagnosticarea timpurie sunt fundamentale pentru prevenirea cancerului. În cadrul Planului european de combatere a cancerului, Comisia s-a angajat să prezinte un nou program de screening pentru depistarea cancerului, sprijinit de UE, pentru a ajuta statele membre să îmbunătățească accesul la diagnosticarea timpurie. Un element-cheie al acestui nou program este reprezentat de o propunere a Comisiei de actualizare a Recomandării Consiliului din 2003 privind screeningul pentru cancer, care include luarea în considerare a extinderii screeningului pentru depistarea cancerului pulmonar în rândul populației. În plus, programul va fi sprijinit de Inițiativa europeană privind imagistica în domeniul cancerului. Bazându-se pe un „atlas” de imagini și date legate de cancer, precum și pe noi instrumente, cum ar fi calculul de înaltă performanță și inteligența artificială, inițiativa va pune la dispoziție ecosistemul pentru dezvoltarea de noi metode și algoritmi de screening. Investițiile în screening și diagnosticare timpurie pot ajuta în mod semnificativ victimele expunerii la azbest, deoarece diagnosticarea rapidă și tratamentul imediat vor atenua efectele bolilor asociate azbestului, inclusiv ale cancerului. În plus, mai multe acțiuni-cheie din cadrul Planului de combatere a cancerului se axează pe optimizarea diagnosticării, a tratamentului și a îngrijirii pacienților bolnavi de cancer, inclusiv a cancerelor complexe cu prognoză precară, cum ar fi cele cauzate de expunerea la azbest. De exemplu, înființarea unei rețele a UE care să conecteze centrele oncologice integrate naționale recunoscute din fiecare stat membru va îmbunătăți accesul la diagnosticare și îngrijire de înaltă calitate, inițiativa „Diagnostic și tratament al cancerului pentru toți” va îmbunătăți accesul la tratamente inovatoare pentru cancer, iar „Programul de formare interspecializată” axat pe oncologie, chirurgie, radiologie și îngrijire medicală va îmbunătăți competențele personalului din domeniul îngrijirii cancerului.

O politică puternică și ambițioasă cu privire la azbest ar permite obținerea de beneficii semnificative pentru sănătatea și bunăstarea oamenilor. Expunerea la azbest poate cauza boli precum mezoteliomul, azbestoza și cancerul pulmonar. Cancerele cauzate de azbest sunt grave și au rate de supraviețuire scăzute. Mezoteliomul este incurabil, iar pacienții au o speranță de viață medie de 4-18 luni. Expunerea la azbest este responsabilă pentru 92 % din totalul cazurilor de mezoteliom. Cancerul pulmonar, care este a doua formă de cancer cel mai frecvent diagnosticată la bărbați și a treia la femei, are o rată de supraviețuire relativ scăzută după diagnosticare în comparație cu alte tipuri de cancer cu incidență mare.

O mai bună protecție a populației împotriva expunerii la azbest este deosebit de importantă, pe măsură ce UE pune în aplicare Pactul verde european, care include obiectivul ambițios de a crește rata de renovare a clădirilor. Clădirile sunt responsabile pentru 36 % din emisiile de gaze cu efect de seră legate de energie. Întrucât se estimează că peste 85 % dintre clădirile care există astăzi vor exista și în 2050, renovările vizând eficiența energetică vor fi esențiale pentru atingerea obiectivelor Pactului verde european. În acest context, strategia privind valul de renovări urmărește dublarea ratei anuale a renovărilor energetice până în 2030. Lucrările de renovare specializate pentru reducerea consumului de energie pot îmbunătăți sănătatea și condițiile de viață ale locuitorilor, pot îmbunătăți calitatea aerului, pot atenua sărăcia energetică și pot promova incluziunea socială. Acestea pot, de asemenea, să crească valoarea pe termen lung a proprietăților, să creeze locuri de muncă și să conducă la investiții care implică de cele mai multe ori lanțurile de aprovizionare locale. Totuși, deoarece multe clădiri cu o performanță energetică redusă au fost construite utilizând azbest, accelerarea ratei de renovare a clădirilor ar putea, de asemenea, să crească în mod semnificativ numărul persoanelor expuse riscurilor pentru sănătate asociate azbestului, deoarece azbestul prezent în clădiri ar putea fi eliberat în timpul lucrărilor de renovare. Se preconizează că numărul lucrătorilor expuși, și anume 4,1-7,3 milioane în prezent, va crește cu 4 % pe an în următorii 10 ani.

Combaterea cancerului este o prioritate a UE. Comisia s-a angajat să reducă în mod eficace expunerea la substanțe cancerigene, cum ar fi azbestul, ca parte a Planului european de combatere a cancerului și a planului de acțiune privind reducerea la zero a poluării. Întrucât azbestul este prezent încă în multe clădiri, inclusiv în locuințe private, este necesară o abordare cuprinzătoare și integrată pentru a lupta împotriva acestei moșteniri, în mai multe domenii de politică. Luarea unor măsuri suplimentare pentru gestionarea riscurilor de expunere la azbest va proteja oamenii de boli, va promova bunăstarea și va contribui la consolidarea uniunii europene a sănătății.

Protecția juridică la nivelul UE a lucrătorilor împotriva riscurilor specifice de expunere la azbest datează din 1983. De atunci, au avut loc mai multe actualizări. Cel mai recent act legislativ este Directiva 2009/148/CE privind azbestul la locul de muncă, care stabilește obligații stricte pentru angajatori în ceea ce privește protecția, planificarea și formarea. În plus, deoarece azbestul este un agent cancerigen, Directiva 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la locul de muncă la agenți cancerigeni sau mutageni ori la substanțe toxice pentru reproducere se aplică ori de câte ori este mai favorabilă sănătății și securității lucrătorilor.

În general, Directiva privind azbestul la locul de muncă este în continuare adecvată scopului . Totuși, cele mai recente cunoștințe științifice susțin reducerea limitei actuale de expunere profesională (LEP) . Patru state membre (Danemarca, Franța, Germania și Țările de Jos) au introdus LEP obligatorii inferioare nivelului actual al LEP pentru întreaga UE. În plus față de LEP obligatorie, Germania are o valoare-limită corespunzătoare unei concentrații acceptabile. Pentru a menține expunerea sub nivelul de acceptare, există orientări obligatorii care impun luarea în considerare a unor măsuri în practică. Celelalte state membre ale UE utilizează LEP actuală pentru întreaga UE.

Comisia adoptă astăzi o propunere legislativă de reducere semnificativă a LEP existente pentru azbest de la 0,1 fibre pe centimetru cub (f/cm³) la 0,01 f/cm³, o valoare de 10 ori mai mică decât cea actuală. Revizuirea LEP pentru azbest va conduce la o mai mare armonizare a valorilor-limită în întreaga UE. Se preconizează că acest lucru va duce la condiții de muncă mai bune, inclusiv pentru numărul semnificativ de lucrători detașați din sectorul construcțiilor, și la o distribuție mai echitabilă a costurilor asistenței medicale pentru statele membre.

Pentru a proteja lucrătorii împotriva expunerii la azbest, este important să se utilizeze metodele cele mai actuale din punct de vedere științific pentru măsurarea concentrației de fibre din aer. Astfel se va realiza o evaluare precisă a riscurilor și, prin urmare, o protecție sporită a lucrătorilor. Deși cea mai utilizată metodă în prezent este microscopia cu contrast de fază, astfel cum a recomandat Organizația Mondială a Sănătății în 1997, sunt disponibile și alte metode eficace. Dovezile științifice sugerează că o metodă bazată pe microscopia electronică ar putea oferi o numărare mai precisă a fibrelor, ceea ce ar putea duce la măsuri de protecție mai bune. Prin urmare, Comisia a inclus utilizarea metodelor de măsurare în propunerea de modificare a Directivei privind azbestul la locul de muncă.

Orientări în sprijinul punerii în aplicare a Directivei privind azbestul la locul de muncă.

Pentru următorii ani se preconizează un număr considerabil de renovări și demolări, ceea ce înseamnă că, pentru ca lucrătorii să fie pe deplin protejați, Directiva privind azbestul la locul de muncă trebuie pusă în aplicare în mod corespunzător. Statele membre, angajatorii [în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care reprezintă 99 % din totalul întreprinderilor care lucrează cu azbest] și lucrătorii ar putea beneficia de sprijin suplimentar pentru a asigura conformitatea. În acest scop, Comisia va elabora orientări pentru a sprijini punerea în aplicare a Directivei revizuite privind azbestul la locul de muncă, după adoptarea sa. Orientările vor oferi informații detaliate cu privire la dispozițiile care există în directiva aflată în vigoare (cum ar fi cele privind formarea și utilizarea echipamentelor individuale de protecție), dar care necesită clarificări și consiliere. Este esențial să se promoveze formarea adecvată a lucrătorilor care manipulează azbestul în cadrul lucrărilor de construcție, de renovare și de demolare. Orientările ar putea ajuta statele membre și angajatorii, în special IMM-urile, să se asigure că lucrătorii sunt conștienți de precauțiile necesare pentru a atinge cel mai înalt nivel de protecție. Orientările ar putea viza, de asemenea, unele dispoziții care intră în sfera de competență a statelor membre (cum ar fi cele privind certificarea întreprinderilor de eliminare a azbestului), în cazul cărora ar putea fi utile explicații suplimentare. Acest lucru ar permite tuturor părților implicate să efectueze numărul preconizat de renovări, asigurând în același timp cel mai înalt nivel de protecție a lucrătorilor împotriva expunerii la azbest.

Sensibilizare

Ca parte a Planului european de combatere a cancerului, Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) pregătește un sondaj privind expunerea lucrătorilor la factori de risc de cancer în Europa. Sondajul va analiza cele mai răspândite situații de expunere, precum și numărul și caracteristicile lucrătorilor expuși la o serie de factori de risc de apariție a cancerului, printre care și azbestul. Acest lucru va face posibile campanii de sensibilizare și măsuri preventive mai bine orientate și va contribui la elaborarea de politici bazate pe date concrete. Sondajul va fi deosebit de important având în vedere creșterea numărului de întreprinderi, lucrători și proprietari de clădiri private și publice care vor fi afectați de eliminarea azbestului. Din aceleași motive, Comisia va colabora cu Comitetul inspectorilor de muncă principali (SLIC) pentru a lansa o campanie de sensibilizare actualizată.

Comisia: ·propune revizuirea Directivei privind azbestul la locul de muncă pentru a reduce actuala valoare-limită a expunerii profesionale și pentru a clarifica dispozițiile conexe (care însoțesc prezenta comunicare) și solicită Parlamentului European și Consiliului o adoptare rapidă; ·va elabora orientări actualizate pentru a sprijini statele membre, angajatorii și lucrătorii în punerea în aplicare a Directivei privind azbestul la locul de muncă, în urma revizuirii acesteia; ·va colabora cu Comitetul inspectorilor de muncă principali (SLIC) pentru a lansa o campanie de sensibilizare actualizată privind eliminarea azbestului în condiții de siguranță, destinată întreprinderilor, lucrătorilor, proprietarilor și administrațiilor publice.

4.Abordarea azbestului prezent în clădiri

Înainte de interzicerea sa de către UE, azbestul era utilizat pe scară largă, în special în sectorul construcțiilor. 70-80 % din azbest a fost utilizat pentru produse din ciment, restul în principal pentru alte produse pentru construcții, cum ar fi învelișuri, materiale textile, carton sau panouri izolante. În 1970, în țările care alcătuiesc în prezent UE s-au consumat peste 920 000 de tone de azbest brut, atingându-se un vârf de 1 200 000 de tone în 1980, urmat de o scădere până la mai puțin de 40 000 de tone în 2000. Având în vedere că peste 220 de milioane de unități de clădire (85 % din totalul unităților) au fost construite înainte de 2001 , este foarte probabil ca o parte semnificativă a parcului imobiliar actual să conțină azbest .

Perioada de vârf a consumului de azbest diferă de la un stat membru la altul (a se vedea figura 1). Toate statele membre au înregistrat ponderi ridicate ale consumului de azbest între 1970 și 1990. Cu toate acestea, în Cipru, Belgia, Danemarca, Luxemburg, Țările de Jos și Suedia, cea mai mare parte a azbestului a fost consumată înainte de anii 1970, în timp ce Croația, Irlanda, Portugalia, România, Slovenia și Slovacia au înregistrat niveluri ridicate ale consumului de azbest în anii 1990 sau la începutul anilor 2000.

Sursa: cifrele furnizate de JRC

Amploarea provocării reprezentate de azbestul moștenit diferă de la o regiune la alta. Pe baza vechimii medii a clădirilor rezidențiale și a cantității medii estimate de azbest (kg/locuință), harta de mai jos prezintă vulnerabilitatea la azbest a regiunilor UE, variind de la ambele niveluri scăzute de azbest încorporat (cantitate scăzută de azbest, clădiri mai noi) la ambele niveluri ridicate (cantitate mare de azbest, clădiri mai vechi). Se pare că regiunile centrale ale UE au în mare parte clădiri vechi și cantități mari de azbest, în timp ce, în general, în regiunile din estul și nord-estul UE se găsesc cantități mari de azbest în clădirile mai recente. Rezultatele ar putea indica statele membre și regiunile în care depistarea azbestului înainte de renovări ar trebui să fie o prioritate.

Figura 2. Hartă bivariată care indică vârsta medie a clădirilor rezidențiale (ani) și cantitatea medie de azbest (kg/locuință)

Sursa: cifrele furnizate de JRC