Comisia a solicitat Comitetului pentru evaluarea riscurilor (CER) al Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) să evalueze relevanța științifică a LEP actuale pentru azbest, pentru a contribui la pregătirea propunerii de modificare a AWD. Avizul științific al CER a fost adoptat în iunie 2021. Acesta a confirmat că, în cazul azbestului, nu există un nivel de expunere sigur, ceea ce înseamnă că orice expunere la azbest poate duce în cele din urmă la boală. Astfel, a fost derivată o relație între nivelurile de expunere și riscul asociat (relația dintre expunere și risc, RER), care exprimă riscul excesiv de mortalitate asociată cancerului pulmonar și mezoteliomului (combinate) în funcție de concentrația fibrelor din aer. În plus Comitetul consultativ tripartit pentru securitate și sănătate la locul de muncă (CCSS) a decis în unanimitate cu privire la necesitatea de a reduce LEP actuală.

Modificarea propusă a AWD va spori eficacitatea LEP prevăzute de directivă prin actualizarea acesteia pe baza celor mai recente dovezi științifice disponibile. Modificarea propusă este susținută de cea mai recentă evaluare aprofundată a AWD [evaluarea ex post din 2017 a directivelor UE privind securitatea și sănătatea în muncă (SSM)] și de cea mai recentă evaluare a punerii în aplicare a directivelor UE privind SSM, care acoperă perioada 2013-2017. Cea mai recentă evaluare aprofundată a AWD a concluzionat că aceasta rămâne extrem de relevantă și că, pentru a-i spori eficacitatea în lumina progreselor științifice, ar trebui luată în considerare reducerea LEP stabilită în AWD.

Actuala LEP de 0,1 fibre/cm3 prevăzută de AWD a fost stabilită în 2003 pe baza cunoștințelor științifice și tehnologice disponibile la momentul respectiv. AWD include cerințe minime care ar trebui revizuite pe baza experienței dobândite și a dezvoltării tehnologiei în acest domeniu. Ca urmare a celor mai recente evoluții științifice și tehnologice, există posibilitatea de a îmbunătăți protecția lucrătorilor expuși la azbest și, prin urmare, de a reduce și mai mult probabilitatea ca lucrătorii să contracteze boli legate de azbest. În plus, patru state membre au introdus deja valori-limită de expunere profesională mai stricte în legislația lor națională.

AWD protejează lucrătorii împotriva riscurilor pentru sănătatea lor, care decurg sau pot decurge ca urmare a expunerii la azbest la locul de muncă, inclusiv prin prevenirea acestor riscuri. În temeiul AWD, pentru toate activitățile în care lucrătorii sunt sau pot fi expuși la praf provenit din azbest sau din materiale care conțin azbest, expunerea trebuie redusă la minimum și, în orice caz, să fie sub limita fixă de expunere profesională (LEP) obligatorie de 0,1 fibre/cm3 măsurată în raport cu o medie ponderată în timp pe o perioadă de 8 ore (TWA). Printre acestea se numără situațiile în care lucrătorii reintră la locul de muncă după desfășurarea unor activități precum demolări, îndepărtarea azbestului, reparații și întreținere, pentru care se estimează că valoarea-limită stabilită va fi depășită în pofida utilizării măsurilor tehnice preventive de limitare a conținutului de azbest din aer. În cazul în care valoarea-limită este depășită, trebuie identificate motivele, iar angajatorul trebuie să ia măsurile adecvate de administrare a riscului (MAR) pentru a remedia situația înainte de reluarea activității. De asemenea, se specifică faptul că, în cazul în care LEP nu poate fi respectată prin alte mijloace, angajatorii trebuie să pună la dispoziția lucrătorilor echipamente respiratorii și alte echipamente individuale de protecție adecvate. În plus, angajatorilor li se aplică obligații stricte în ceea ce privește protecția, planificarea și formarea.

Prima acțiune a UE menită să protejeze lucrătorii împotriva riscurilor specifice de expunere la azbest la locul de muncă datează din 1983, când a fost adoptată Directiva 83/477/CEE a Consiliului. Această directivă a fost modificată în mod substanțial de mai multe ori până la cea mai recentă versiune codificată a acesteia, Directiva 2009/148/CE [Directiva privind azbestul la locul de muncă (AWD)]. În plus, deoarece azbestul este o substanță cancerigenă, dispozițiile Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la locul de muncă la agenți cancerigeni sau mutageni ori la substanțe toxice pentru reproducere [Directiva privind agenții cancerigeni, mutageni și substanțele toxice pentru reproducere (CMRD)] se aplică ori de câte ori sunt mai favorabile sănătății și securității lucrătorilor. Aceasta include o cerință de reducere la minimum a expunerii, întrucât nu a fost încă posibil să se identifice un prag de expunere sub care expunerea la azbest nu implică un risc de cancer. Prin urmare și în conformitate cu CMRD angajatorii ar trebui să se asigure că riscul legat de expunerea lucrătorilor la azbest la locul de muncă este redus la minimum și, în orice caz, la un nivel cât mai scăzut posibil din punct de vedere tehnic.

AWD a fost adoptată în temeiul articolului 153 alineatul (2) litera (b) din TFUE pentru a îmbunătăți sănătatea și securitatea lucrătorilor. Prezenta propunere urmărește să consolideze nivelul de protecție a sănătății lucrătorilor în conformitate cu articolul 153 alineatul (1) litera (a) din TFUE, sub forma unei LEP revizuite, însoțită de unele adaptări tehnice. Prin urmare, articolul 153 alineatul (2) litera (b) din TFUE constituie temeiul juridic adecvat pentru propunerea Comisiei.

AWD și Regulamentul REACH sunt complementare din punct de vedere juridic. Directiva-cadru privind SSM stabilește principiile de bază ale prevenirii riscurilor profesionale și protecției securității și sănătății. Aceasta se aplică tuturor sectoarelor de activitate și nu are niciun impact asupra normelor actuale sau viitoare la nivel național și la nivelul UE care asigură un nivel mai ridicat de protecție a sănătății și securității lucrătorilor la locul de muncă. O serie de directive individuale în domeniul SSM au fost adoptate în temeiul articolului 16 din Directiva-cadru privind SSM (inclusiv AWD). La rândul său, Regulamentul REACH prevede că se aplică fără a se aduce atingere legislației privind protecția lucrătorilor, inclusiv AWD.

Concluzia celei mai recente evaluări aprofundate a AWD (evaluarea ex post din 2017 a directivelor UE privind SSM) este că, potrivit dovezilor disponibile, AWD rămâne foarte relevantă și eficace. În același timp, concluzia studiului care sprijină această evaluare a fost că, pentru a spori relevanța și eficacitatea AWD, ar trebui luată în considerare reducerea LEP pentru azbest. Studiul a sugerat, de asemenea, că această chestiune necesită o analiză mai aprofundată. Prezenta propunere abordează aceste constatări și se bazează pe o analiză aprofundată a aspectelor identificate.

•Evaluările ex post/verificarea adecvării legislației existente

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

În conformitate cu articolul 153 alineatul (4) din TFUE, prezenta propunere stabilește cerințe minime și nu împiedică niciun stat membru să mențină sau să introducă măsuri de protecție mai stricte, compatibile cu tratatele, de exemplu sub forma unor valori-limită inferioare sau a altor dispoziții care să asigure o mai bună protecție a lucrătorilor.

Aceste patru state membre și-au redus deja valorile-limită de expunere la azbest sub LEP consacrată în legislația UE, recunoscând evoluția recentă a cunoștințelor științifice și a tehnologiei în acest domeniu.

Datele colectate în cursul lucrărilor pregătitoare indică faptul că există diferențe între statele membre în ceea ce privește stabilirea valorilor-limită pentru azbest. Prin urmare, lucrătorii din UE beneficiază de niveluri diferite de protecție. Trei state membre au stabilit LEP obligatorii sub nivelul LEP din UE (Danemarca, Țările de Jos și Franța), în timp ce un stat membru (Germania) a stabilit o valoare-limită corespunzătoare unei concentrații acceptabile în plus față de valoarea-limită obligatorie, prevăzând o abordare mai strictă decât utilizarea actualei LEP din UE.

În ceea ce privește impactul asupra lucrătorilor, această inițiativă ar trebui să contribuie la evitarea cazurilor de cancer profesional, reducând în același timp efectele precum suferința lucrătorilor și a familiilor acestora, scăderea calității vieții sau compromiterea bunăstării. Se estimează că ar putea fi prevenite 663 de cazuri de cancer (cancer pulmonar, mezoteliom, cancer laringian și cancer ovarian). Beneficiile inițiativei cuantificate în bani pentru sănătate sunt evaluate la o valoare cuprinsă între 166 de milioane EUR și 323 de milioane EUR. În plus, publicul larg poate beneficia de pe urma reducerii generării și răspândirii prafului provenit din azbest în zonele înconjurătoare, ca urmare a intensificării/îmbunătățirii MAR.

Impactul asupra mediului

Există puține date măsurate cu privire la impactul asupra mediului. Cu toate acestea, pe baza normelor actuale privind deșeurile de azbest și activitățile de demolare sau întreținere care implică azbest în clădiri, se consideră că eliberarea azbestului este relativ scăzută. Având în vedere aceste niveluri scăzute de eliberare, se consideră că impactul azbestului asupra mediului este relativ scăzut, în pofida persistenței și a toxicității fibrelor de azbest. Alte MAR pentru respectarea unei LEP mai stricte pot contribui, de asemenea, la îmbunătățirea marginală a expunerii mediului la azbest, chiar dacă este puțin probabil să se observe diferențe semnificative. Impactul azbestului asupra mediului este redus de actuala legislație a UE privind deșeurile, care reglementează în mod cuprinzător gestionarea rațională din punct de vedere ecologic a deșeurilor de azbest odată ce acestea sunt generate. Deșeurile de azbest sunt clasificate drept deșeuri periculoase. Prin urmare, în temeiul legislației UE privind deșeurile, se aplică norme specifice și mai stricte pentru generarea, transportul și gestionarea unor astfel de deșeuri, inclusiv obligații de raportare și trasabilitate pentru a se asigura că deșeurile sunt gestionate într-un mod care protejează mediul.

Întrucât întreprinderile ar putea transfera consumatorilor costurile suplimentare generate de LEP mai stricte, ar trebui luate în considerare potențialele efecte negative asupra renovării și asupra obiectivelor ecologice (de exemplu, renovări amânate și nerealizarea de economii de energie). Cu cât mai strictă este LEP, cu atât mai mari vor fi aceste efecte negative. Clădirile sunt responsabile pentru 36 % din emisiile de gaze cu efect de seră asociate energiei. Având în vedere că peste 85 % din clădirile actuale vor continua să existe în 2050, renovările care vizează eficiența energetică vor fi esențiale pentru atingerea obiectivelor Pactului verde european. În acest context, strategia privind valul de renovări ale clădirilor urmărește să dubleze rata anuală de renovare energetică până în 2030. Lucrările de renovare specializate pentru reducerea consumului de energie pot spori valoarea pe termen lung a proprietăților și pot crea locuri de muncă și investiții, adesea înrădăcinate în lanțurile de aprovizionare locale.

Impactul asupra schimbărilor climatice Azbestul are proprietatea de a absorbi moleculele de dioxid de carbon dizolvate în apa de ploaie sau plutitoare prin aer și, prin urmare, poate juca un rol în schimbările climatice. Cu toate acestea, întrucât emisiile în mediu vor fi scăzute, se preconizează că această inițiativă nu va avea un impact asupra schimbărilor climatice.

Pe de altă parte, condițiile meteorologice extreme cauzate de schimbările climatice pot spori eroziunea materialelor din azbest care există încă (de exemplu, învelitori de acoperiș și alte materiale pentru construcții externe care conțin azbest) și, prin urmare, le pot elibera în mediu.

Impactul asupra statelor membre/autorităților naționale

În ceea ce privește impactul asupra statelor membre/autorităților naționale, statele membre care au instituit o LEP pentru azbest la nivelul valorii-limită stabilite în această inițiativă sau mai mică vor fi mai puțin afectate decât statele membre care au instituit o LEP mai mare. Potrivit preconizărilor, costurile pentru autoritățile naționale, estimate la aproximativ 390 de mii EUR pe țară și pe an, nu vor fi semnificative. Aceste costuri se referă la: (i) costurile de transpunere pentru adoptarea dispozițiilor naționale pentru a ține seama de modificările LEP; (ii) costurile pentru modificarea orientărilor (inclusiv măsuri recomandate pentru a asigura concentrații de expunere profesională cu mult sub LEP) și (iii) costurile de aplicare, monitorizare și de soluționare a litigiilor. Costurile menționate la punctul (iii) provin exclusiv din prelucrarea noilor notificări și sunt estimate a se situa la o valoare cuprinsă între 650 de milioane EUR și 2,18 miliarde EUR pe o perioadă de 40 de ani sau între 16,25 milioane EUR și 54,5 milioane EUR pe an.

Pe baza experienței acumulate în urma lucrărilor din cadrul Comitetului inspectorilor de muncă principali (Senior Labour Inspectors Committee – SLIC) și având în vedere modul în care activitățile de asigurare a respectării legislației sunt organizate în diferite state membre, este puțin probabil ca revizuirea valorii-limită peste azbest din AWD să aibă vreun impact asupra costurilor totale aferente inspecțiilor. Inspecțiile sunt în cea mai mare parte planificate independent de propunere, adesea în urma plângerilor sau în conformitate cu strategia de inspecție a unei anumite autorități. Cu toate acestea, inspecțiile pot viza industriile relevante în care este prezent azbestul. Această inițiativă ar trebui, de asemenea, să contribuie la atenuarea pierderilor financiare ale sistemelor de securitate socială și de sănătate ale statelor membre prin prevenirea îmbolnăvirilor. Beneficiile estimate pentru autoritățile publice (3,4 milioane EUR pe o perioadă de 40 de ani) sunt mai mici decât costurile cuantificate (aproximativ 421 de milioane EUR pe o perioadă de 40 de ani). În ceea ce privește simplificarea și eficientizarea legislației actuale, opțiunea preferată elimină necesitatea ca statele membre să efectueze propria analiză științifică pentru revizuirea LEP. De asemenea, simplificarea îi ajută pe angajatori să asigure conformitatea juridică, în special pe angajatorii care își desfășoară activitatea în mai multe state membre.

Contribuții aduse dezvoltării durabile

Inițiativa va contribui la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) privind sănătatea și bunăstarea ( ODD 3 ) și munca decentă și creșterea economică ( ODD 8 ). De asemenea, se preconizează că aceasta va avea un impact pozitiv asupra ODD privind industria, inovarea și infrastructura ( ODD 9 ) și privind producția și consumul responsabil ( ODD 12 ).

Impactul asupra digitalizării