RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 28/16

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2014/C 28/11

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (2)

„CHAROLAIS”

NR. CE: FR-PDO-0005-0838-15.11.2010

IGP ( ) DOP ( X )

1. Denumire

„Charolais”

2. Statul membru sau țara terță

Franța

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1. Tip de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Brânzeturile „Charolais” sunt produse din lapte de capră integral nefiert, ușor închegat.

Brânza, obținută pe baza unui coagul de tip lactic, are formă cilindrică verticală ușor bombată, cu o pastă de culoare crem, fermă și netedă. Este acoperită în principal de geotrichum. Pe parcursul maturării pot apărea pete albastre, mai ales de penicillium.

Greutatea sa la încheierea perioadei minime de maturare (și anume cel puțin 16 zile de la coagulare) este de 250-310 grame pentru următoarele dimensiuni:

— diametru la jumătatea înălțimii între 60 și 70 mm;

— înălțime între 70 și 85 mm.

Charolais conține cel puțin 45 de grame de materie uscată la 100 de grame de brânză.

3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Nu se aplică.

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Hrana caprelor se bazează pe un sistem de hrănire cu iarbă în care 100 % dintre furaje provin exclusiv din aria geografică.

Furajele sunt compuse din iarbă crudă (păscută sau distribuită în staul) sau din fân. Furajele care provin de pe pășuni monospecifice și din culturi anuale sunt interzise.

Pentru fiecare exploatație, suprafața furajeră rezervată efectivului de capre este constituită din cel puțin 60 % pășuni permanente și/sau temporare care au mai mult de 4 ani.

Durata anuală a păscutului și/sau a hrănirii cu furaje verzi este de cel puțin 150 de zile, consecutive sau nu, această perioadă incluzând tranziția alimentară:

Pe pășune: Într-o perioadă de cel puțin 120 de zile de păscut, partea de iarbă proaspătă păscută reprezintă cel puțin o treime din furajele consumate zilnic de capră, cu un aport de fân care nu poate depăși 1,2 kilograme de materie brută.

În regim de hrană cu furaje verzi: Într-o perioadă de cel puțin 120 de zile de hrănire cu furaje verzi, partea de iarbă proaspătă distribuită în staul reprezintă cel puțin două treimi din furajele distribuite zilnic pentru fiecare capră, cu un aport de fân care nu poate depăși 1 kilogram de materie brută. Iarba este consumată în termen de 24 de ore. Tot ce nu este consumat în termenul de 24 de ore, este scos din staul. Furajele complementare sunt compuse din materii prime încorporabile definite conform unei liste pozitive. Zerul provenit de la fermă poate fi redistribuit caprelor, dar nu este inclus în calcularea rației. Cantitatea anuală de alimente complementare nu poate depăși o treime din cantitatea ingerată anual de capră (inclusiv lucernă), evaluată în kilograme de materie uscată și 600 de grame pe litrul de lapte produs de capră într-un an. În hrana caprelor sunt autorizate numai produsele vegetale, subprodusele și furajele complementare obținute din produse nemodificate genetic. Este interzisă, pe toate suprafețele unei exploatații care produce lapte destinat prelucrării pentru obținerea brânzei „Charolais” DOP, cultivarea plantelor modificate genetic. Această interdicție de cultivare se referă la toate speciile vegetale care ar putea constitui hrană pentru animalele din exploatație și la toate culturile de specii vegetale care le-ar putea contamina.

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Obținerea laptelui, fabricarea și maturarea brânzeturilor au loc în aria geografică.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Nu se aplică.

3.7. Norme specifice privind etichetarea

Independent de mențiunile regulamentare care se aplică tuturor brânzeturilor, brânza „Charolais” care se comercializează este prevăzută cu o etichetă. Această etichetă are o parte personalizată care conține coordonatele operatorului și o parte comună pentru toți operatorii economici, unde figurează:

— denumirea „Charolais”, înscrisă cu litere de dimensiuni cel puțin egale cu două treimi din dimensiunile literelor celor mai mari tipărite pe etichetă;

— logo-ul „DOP” al Uniunii Europene;

— eticheta poate fi completată cu mențiunea „Denumire de origine protejată”.

Totuși, etichetarea individuală nu este obligatorie în cazul vânzării directe de către producător sau de către orice persoană aflată direct sub responsabilitatea acestuia, în cadrul exploatației sau în piețe; în cazul acesta, informațiile respective trebuie să figureze doar pe un panou informativ.

Modelele de etichetă și cele de panou informativ sunt stabilite de grup, care asigură punerea lor la dispoziție.

Denumirea „Charolais” urmată de mențiunea „Denumire de origine protejată” sau „DOP” trebuie să figureze, în mod obligatoriu, pe facturi și pe documentele comerciale, începând cu data înregistrării produsului la nivelul Uniunii Europene.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice

Obținerea laptelui, fabricarea și maturarea brânzeturilor au loc în aria geografică ce cuprinde teritoriul următoarelor localități:

Departamentul Allier (03):

Localitățile din cantoanele următoare sau părți ale acestora:

— Le Donjon: Avrilly, Chassenard, Le Bouchaud, Le Donjon, Lenax, Loddes, Luneau, Montaiguët-en-Forez, Neuilly-en-Donjon, Le Pin, Saint-Didier-en-Donjon, Saint-Léger-sur-Vouzance;

— Dompierre-sur-Besbre: Coulanges, Molinet, Monétay-sur-Loire;

— Jaligny-sur-Besbre: Liernolles.

Departamentul Loire (42):

Cantoanele Belmont-de-la-Loire, Charlieu.

Localitățile din cantoanele următoare sau părți ale acestora:

— La Pacaudière: Changy, La Pacaudière, Sail-les-Bains, Urbise, Vivans;

— Perreux: Coutouvre, Montagny, Perreux.

Departamentul Rhône (69):

Cantonul Monsols.

Localitățile din cantoanele următoare sau părți ale acestora:

— Beaujeu: Les Ardillats, Avenas, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Vernay;

— Lamure-sur-Azergues: Chenelette, Claveisolles, Poule-les-Echarmeaux, Saint-Nizier-d’Azergues.

Departamentul Saône-et-Loire (71):

Cantoanele Charolles, Chauffailles, Digoin, Gueugnon, Issy-l’Evêque, La Clayette, La Guiche, Le Creusot-Est, Marcigny, Matour, Montcenis, Montchanin, Palinges, Paray-le-Monial, Saint-Bonnet-de-Joux, Semur-en-Brionnais, Toulon-sur-Arroux.

Localitățile din cantoanele următoare sau părți ale acestora:

— Bourbon-Lancy: Bourbon-Lancy, Chalmoux, Gilly-sur-Loire, Maltat, Mont, Perrigny-sur-Loire, Saint-Aubin-sur-Loire;

— Buxy: Bissy-sur-Fley, Cersot, Chenôves, Culles-les-Roches, Fley, Germagny, Marcilly-lès-Buxy, Saint-Boil, Saint-Martin-d’Auxy, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Privé, Saint-Vallerin, Saules, Savianges, Villeneuve-en-Montagne;

— Cluny: Bergesserin, Buffières, Chérizet, Curtil-sous-Buffières, Donzy-le-National, Saint-André-le-Désert, Sainte-Cécile, Saint-Vincent-des-Prés;

— Couches: Essertenne, Saint-Pierre-de-Varennes;

— Mesvres: La Boulaye, La Chapelle-sous-Uchon, Charbonnat, Dettey, Saint-Eugène, Saint-Nizier-sur-Arroux, La Tagnière, Uchon;

— Montceau-les-Mines: Montceau-les-Mines, Saint-Vallier;

— Mont-Saint-Vincent: Genouilly, Gourdon, Marigny, Mary, Mont-Saint-Vincent, Le Puley, Saint-Micaud, Saint-Romain-sous-Gourdon;

— Saint-Gengoux-Le-National: Sailly;

— Saint-Léger-sous-Beuvray: Etang-sur-Arroux, Saint-Didier-sur-Arroux, Thil-sur-Arroux;

— Tramayes: Clermain, Germolles-sur-Grosnes, Saint-Léger-sous-la-Bussière, Saint-Pierre-le-Vieux, Tramayes.

5. Legătura cu aria geografică

5.1. Specificitatea ariei geografice

Situată în zona orașului Charolles, aria geografică a brânzei „Charolais” este o regiune de deal care face trecerea între munții Avergne la sud și masivul Morvan la nord. În această zonă, relieful este deluros, iar altitudinea variază între aproximativ 200 și 900 de metri.

Regiunea prezintă o climă oceanică răcoroasă. Aceasta este marcată de un regim pluviometric cuprins între 750 și 950 de milimetri pe an, bine repartizat pe durata întregului an și de o variație de temperatură anuală moderată. Clima este influențată totuși de relief, zonele cele mai elevate prezentând influențe de tip muntos (temperaturi scăzute în timpul iernii).

Subsolul este compus în principal din granit și din roci acide. Formațiuni sedimentare uneori calcaroase și cel mai adesea argiloase sau nisipoase apar la suprafață local pe marginile orientale și occidentale ale masivului Charolais. Pe acest ansamblu de roci predominant silicifiate (granituri, argile, nisipuri) s-au dezvoltat soluri acide, adeseori levigate și adânci.

Peisajul este compus în principal din câmpuri împrejmuite de garduri vii („bocages”). Această zonă prezintă particularitatea de a nu fi cunoscut o reducere a pășunilor în favoarea suprafețelor pentru culturi arabile; în consecință, aproape 90 % dintre suprafețele agricole utilizate în această arie geografică sunt suprafețe furajere, față de sub 50 % la nivel național. Pășunile se caracterizează printr-o floră foarte bogată cu numeroase specii acidofile; astfel, partea de est a acestei zone este clasată ca zonă Natura 2000 (sit de importanță comunitară „Bocage, forêts et milieux humides du bassin de la Grosne et du Clunysois”). Diversitatea florei este favorizată, de asemenea, în pășunile temporare, de interzicerea pășunilor monospecifice și de obligația de a avea o vechime de cel puțin 4 ani, ceea ce permite colonizarea de către diferite specii rezistente la călcarea în picioare, de către specii de peluză și de către specii de pășune.

La sfârșitul secolului 19, creșterea caprelor în Saône-et-Loire reprezenta un domeniu important (40 000 de capre în 1892), iar producția de brânzeturi de capră era foarte dezvoltată. Aceasta reprezenta un aliment foarte apreciat de către toți locuitorii din Charolais (La fortune agricole du Charolais — Raymond Boivin — 1924).

Din punct de vedere istoric, producția de brânză „Charolais” este strâns legată de creșterea de bovine, ca activitate complementară. Astfel, calitatea brânzei este un factor de recunoaștere acordată femeilor care asigurau fabricarea brânzeturilor. Tehnologia produselor lactate era cel mai bine adaptată pentru a valorifica laptele, ceea ce permitea un randament mai ridicat în brânzeturi. Locul de producție era lângă gospodărie, în special pentru a efectua adăugările succesive de cheag necesare pentru fabricarea acestui tip de brânză de dimensiuni mari.

Această brânză este apreciată pentru dimensiunea sa, pentru textura sa și pentru proprietățile sale de conservare. De exemplu, în anii 1950, aceste tipuri de brânză erau foarte apreciate de către muncitorii din bazinul minier din aria respectivă, care participau la lucrările agricole sezoniere. Ei cumpărau brânza proaspătă și o păstrau în cămară sau în cuști speciale pentru brânză denumite „tsézires” sau „chazères”, care sunt și astăzi folosite de către amatorii de „Charolais”.

Începând cu anii 1960, producția de brânzeturi din lapte de capră pur s-a mărit datorită apariției unor crescători de caprine specializați, care nu dețineau un efectiv de bovine care alăptează sau care produc lapte.

Comercializarea brânzei „Charolais” s-a dezvoltat datorită specialiștilor în maturare („affineurs”) sau a colectorilor („coquetiers”), care colectau brânzeturile din ferme pentru a le vinde magazinelor de brânzeturi, măcelăriilor și băcăniilor din orașele vecine, Lyon și Roanne. În fine, în anii 1970, renumele brânzei „Charolais”, care fusese mult timp limitat la Burgundia și la nordul regiunii Rhône-Alpes, a crescut odată cu pătrunderea acestui produs pe marile piețe din Paris. Se trece astfel de la o brânză tipică societății rurale, la o brânză vândută în mediul urban.

În zilele noastre, tehnicile de producție se aseamănă cu cele utilizate în trecut. De fapt, fermenții utilizați în fabricarea brânzei „Charolais” prezintă particularitatea de a proveni în special din producția unor loturi anterioare de brânză „Charolais”. Mai mult, laptele destinat fabricării brânzei este păstrat crud și integral fără a fi supus unui tratament fizic. Punerea în formă a coagulului se efectuează cu polonicul în recipientele de tip Charolais care sunt înalte și au un diametru mare. Operațiunile de sărare pe toate fețele brânzei și cele de răsturnare se realizează manual. Maturarea se desfășoară într-un loc răcoros și umed, favorabil dezvoltării de geotrichum și uneori de penicillium.

5.2. Specificitatea produsului

Brânza „Charolais” se caracterizează prin complexitatea aromelor sale, prin densitatea pastei sale de culoare crem și prin textura sa moale, fină și netedă. Are un gust pronunțat, cu note vegetale (iarbă, fân, paie proaspete, ciuperci etc.), de fructe uscate (alune de pădure) și de unt, care vor apărea în cursul celor cel puțin 16 zile necesare pentru a fabrica și a matura brânza „Charolais”.

În cursul maturării, realizată într-un loc răcoros și umed, crusta sa de culoare bej-fildeșiu la început, datorată în special geotrichum, poate evolua către nuanțe de albastru, în special datorită dezvoltării penicillium. Brânza este de dimensiuni mari pentru o brânză de capră și are o formă cilindrică verticală, ușor bombată, de tip butoiaș.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Aria geografică, prin climatul său de tip oceanic răcoros și fără secetă pe timpul verii, cu relieful său blând și solurile profunde dezvoltate peste substraturi silicioase, este favorabilă dezvoltării unor pășuni bogate cu floră diversă și de bună calitate. Regularitatea precipitațiilor, combinată cu fertilitatea solurilor, favorizează creșterea uniformă a ierbii din pășuni din primăvară până în toamnă. Practica recoltării fânului și, în anumite sectoare, obținerea unei recolte de otavă constituie resurse de furaje abundente. Peisajul din Charolles este astfel compus dintr-o rețea de parcele care asociază sistemul de câmpuri împrejmuite de garduri vii și din pășuni, majoritatea permanente.

Aceste pășuni constituie marea majoritate a suprafețelor furajere de pe care provin furajele consumate în stare proaspătă sau uscată de către capre. Aceste caracteristici fac ca aria geografică să fie o zonă de creștere a animalelor, în care creșterea caprinelor vine în completarea creșterii bovinelor. Brânza „Charolais” este, de asemenea, un produs al istoriei agricole locale, de-a lungul căreia structurile agricole s-au format ca urmare a opoziției dintre marile ferme de bovine (aparținând în special industriașilor din zonă) și un număr mare de mici ferme, care au fost nevoite să își valorizeze suprafețele mici specializându-se în creșterea caprelor.

Tehnicile tradiționale și artizanale de fabricație au fost păstrate datorită lungii experiențe a acestor producători, valorizând în mod optim atât condițiile naturale, cât și materia primă. În acest proces, însămânțarea cu bacterii lactice se face de preferință cu ajutorul zerului provenind de la covăsirea precedentă. Flora microbiană abundentă care se dezvoltă în mod natural pe suprafața brânzei se repartizează uniform datorită diferitelor manipulări efectuate în cursul maturării. Aceste manipulări contribuie, de asemenea, la obținerea formei tipice a brânzei „Charolais”, cea de butoiaș.

Dimensiunea mare a brânzei „Charolais” permite să fie păstrată mai mult timp și în condiții bune. Perioada de maturare, lungă pentru o brânză de capră, permite dezvoltarea unei cruste ușor ridate, care protejează de uscare această brânză de dimensiuni mari și care îi conferă o textură fină, moale și de o mare calitate gustativă. În cursul maturării, realizată într-un loc răcoros și umed, crusta inițială a brânzei, de culoare bej-fildeșiu, produsă în special de geotrichum, poate evolua către nuanțe de albastru odată cu apariția petelor de penicillium.

Alimentația caprelor pe bază de iarbă și de furaje provenite din pășunile caracterizate printr-o mare diversitate de specii vegetale, situate în aria geografică delimitată, contribuie la bogăția aromelor și la culoarea pastei brânzei „Charolais”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCCharolais.pdf

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2) JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.