Cadrul juridic penal a fost completat prin intrarea în vigoare a unei noi legi privind punerea sub sechestru a bunurilor. Printre altele, Legea privind punerea sub sechestru a bunurilor , care a intrat în vigoare în ianuarie 2021, nu permite ca bunurile provenite din săvârșirea de infracțiuni să dobândească un caracter legal prin intermediul transferării lor către persoane terțe și modifică codul penal introducând noi infracțiuni, cum ar fi acceptarea sau oferirea de beneficii nejustificate sau de avantaje necuvenite, precum și corupția indirectă . În plus, legea introduce o definiție a produselor provenite din săvârșirea de infracțiuni. În special, legea instituie un nou oficiu pentru gestionarea bunurilor puse sub sechestru . Există deficiențe legislative în ceea ce privește autorizarea poliției de a solicita băncilor informații financiare cu privire la persoanele suspectate în etapa de investigare a acestor infracțiuni , precum și în ceea ce privește incriminarea traficului de influență presupusă .

Eforturile de promovare a digitalizării dau rezultate, dar în practică apar deficiențe. Angajamentul activ asumat în ultimii ani de a promova digitalizarea sistemului de justiție a început să dea rezultate. Situația Slovaciei în ceea ce privește normele procedurale care permit utilizarea tehnologiei digitale în instanțe este bună, aceasta dispunând, de asemenea, de o serie de instrumente și de infrastructuri care permit comunicarea la distanță și accesul securizat de la distanță la locul de muncă, comunicarea electronică securizată între serviciile instanțelor și practicienii din domeniul dreptului, precum și între instituții, sau care oferă posibilitatea ca utilizatorii să inițieze și să urmărească proceduri în cauzele civile, comerciale și administrative. Lacunele apar în special în cazul parchetului și al soluțiilor digitale pentru procedurile judiciare în cauzele penale. Cu toate acestea, există indicii care arată că, deși există instrumente și infrastructuri, utilizarea lor în practică ar putea fi îngreunată, inclusiv din cauza unor obstacole precum nivelul scăzut al ușurinței de utilizare a acestora, incompatibilitatea diferitelor sisteme de informații utilizate sau lipsa de competențe a utilizatorilor. Cu toate că pandemia de COVID-19 a contribuit, în general, la impulsionarea procesului de digitalizare, ea a dezvăluit, de asemenea, unele dintre aceste deficiențe manifestate în practică. Sub conducerea noului departament IT din cadrul Ministerului Justiției, sunt în curs de desfășurare mai multe proiecte menite să răspundă nevoilor sistemului de justiție, inclusiv dezvoltarea unui nou sistem de gestionare a cazurilor și a unui nou registru comercial, care au fost, de asemenea, incluse în Planul de redresare și reziliență al Slovaciei.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021. [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2021), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2021].

Comisia Europeană (2020), Raportul privind statul de drept, capitolul consacrat situației statului de drept din Slovacia.

Comisia Europeană (2021), Comunicatul de presă nr. 03/2021, OLAF încheie procedurile privind fondurile agricole ale UE în Slovacia ( https://ec.europa.eu/anti-fraud/media-corner/news/21-01-2021/olaf-closes-cases-eu-agricultural-funds-slovakia_en ).

Comisia Europeană (2021), Tabloul de bord privind justiția în UE.

Comisia Europeană, realizat de Comisia pentru eficiența justiției a Consiliului Europei (2017), Eficiența și calitatea sistemului slovac de justiție, Evaluare și recomandări bazate pe instrumentele CEPEJ, CEPEJ-COOP(2017)14.

Comisia Europeană, realizat de Comisia pentru eficiența justiției a Consiliului Europei (2020), Evaluarea de către experții CEPEJ a reformei hărții judiciare în Republica Slovacă.

Comisia Europeană, realizat de Comisia pentru eficiența justiției a Consiliului Europei, Studiu anual.

Consiliul consultativ al judecătorilor europeni (2007), Avizul nr. 10.

Consiliul consultativ al judecătorilor europeni (2016), Avizul nr. 19.

Consiliul Europei (2020): Recomandarea din 20 mai 2020 privind Programul național de reformă al Slovaciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2020, COM(2020) 525 final.

Consiliul Europei, Comisia de la Veneția (2013), Opinion on the Draft Amendments to the Organic Law on Courts of General Jurisdiction of Georgia (Aviz privind proiectul de modificare a Legii organice privind instanțele de drept comun din Georgia), CDL-AD(2013)007-e.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2005), Second interim opinion on constitutional reforms in the Republic of Armenia (Al doilea aviz interimar privind reformele constituționale în Republica Armenia), CDL-AD(2005)016.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2010), Raport privind amendamentele la Constituție, CDL-AD (2010) 001.

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recomandarea CM/Rec(2010)12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități.

Curtea Constituțională a Slovaciei, Hotărârea din 14 octombrie 2020, Pl ÚS 22/2020.

Curtea Constituțională a Slovaciei, Hotărârea din 30 ianuarie 2019, Pl ÚS 21/2014-96.

Curtea Constituțională a Slovaciei, Hotărârea din miercuri, 31 martie 2021, Pl ÚS 2/2021.

Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Hotărârea din 18 mai 2021, A.K., cauzele conexate din România C-83/19, C-127/19, C-195/19, C-291/19, C-355/19 și C-397/19.

Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Hotărârea din 20 aprilie 2021 Repubblika, C-896/19.

Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Hotărârea din 25 iulie 2018, LM, C‑216/18 PPU.

Curtea Europeană a Drepturilor Omului, Hotărârea din 15 septembrie 2015, Javor și Javorova, 42360/10, stadiul executării ( http://hudoc.exec.coe.int/eng?i=004-7717 ).