Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Reflecții asupra Europei: vocea autorităților locale și regionale în serviciul restabilirii încrederii în Uniunea Europeană”

(2018/C 461/02)

Coraportori: Karl-Heinz LAMBERTZ (BE-PSE), președintele Comitetului European al Regiunilor, deputat în Parlamentul comunității germanofone, membru al Senatului Markku MARKKULA (FI-PPE), prim-vicepreședintele Comitetului European al Regiunilor și membru al Consiliului Local Espoo Referință: Sesizarea transmisă de Donald TUSK, președintele Consiliului European, la 8 noiembrie 2016, prin care solicita Comitetului European al Regiunilor (CoR) să emită un aviz pe tema „Reflecții asupra Europei: vocea autorităților locale și regionale în serviciul restabilirii încrederii în Uniunea Europeană”

I. RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Preambul: contextul contribuției reprezentanților locali și regionali la restabilirea încrederii

1. având în vedere Declarația de misiune a Comitetului European al Regiunilor (CoR), adoptată la Bruxelles, la 21 aprilie 2009: „Noi suntem o adunare politică formată din aleși regionali și locali aflați în serviciul integrării europene. Prin legitimitatea noastră politică, asigurăm reprezentarea instituțională a tuturor teritoriilor, regiunilor, orașelor și localităților din Uniunea Europeană. Misiunea noastră este de a implica autoritățile regionale și locale în procesul decizional european și de a încuraja astfel o participare mai activă a cetățenilor. (…) Veghem la respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității, pentru ca deciziile europene să fie adoptate și aplicate cât mai aproape de cetățeni și la nivelul cel mai adecvat. (…) Avem un dialog direct cu concetățenii noștri referitor la realizările Europei și la provocările viitoare și ne aducem contribuția la explicarea și justificarea modului de aplicare și a impactului în teritoriu al politicilor comunitare”;

2. având în vedere cele cinci priorități politice ale CoR pentru perioada 2015-2020 („Relansarea economiei europene”, „Dimensiunea teritorială a legislației UE”, „O Europă mai simplă și mai conectată”, „Stabilitate și cooperare în cadrul și în afara Uniunii Europene”, „Europa cetățenilor este Europa viitorului”);

3. având în vedere sesizarea președintelui Consiliului European din 8 noiembrie 2016, prin care solicita CoR să emită un aviz în care să prezinte percepțiile și propunerile autorităților locale și regionale privind viitorul Europei, pentru a contribui la restabilirea încrederii în proiectul european ( 1 )

4. având în vedere Cartea albă a Comisiei Europene din 1 martie 2017 privind viitorul Europei și calea de urmat. Reflecții și scenarii pentru UE-27 până în 2025 și cele cinci documente de reflecție ulterioare;

5. având în vedere Declarația de la Roma, semnată la 25 martie 2017, în care statele semnatare proclamă: „Ne angajăm să ascultăm și să răspundem îngrijorărilor exprimate de cetățenii noștri. […] Vom colabora la nivelul cel mai adecvat atingerii scopurilor noastre, acesta putând fi nivelul Uniunii Europene sau nivelul național, regional ori local, într-un spirit de încredere și de cooperare loială, atât între statele membre, cât și între acestea și instituțiile UE, respectând principiul subsidiarității. Vom asigura marja de manevră necesară la diferitele niveluri pentru a consolida potențialul de inovare și de creștere al Europei. Vrem ca Uniunea să se implice cât mai mult în chestiunile majore și cât mai puțin în cele neînsemnate. Vom promova un proces decizional democratic, eficace și transparent, precum și rezultate mai bune”;

6. având în vedere Scrisoarea de intenție a președintelui Comisiei Europene ( 2 ) , care urmărește să continue dezbaterea lansată în Cartea albă privind viitorul Europei până la alegerile din 2019 prin discuții, dialoguri cu cetățenii, interacțiuni cu parlamentele naționale și activități cu regiunile;

7. având în vedere raportul „Comunicarea cu cetățenii UE – o șansă pe care nu o putem pierde” ( 3 ) , care afirmă: „la rândul lor, regiunile joacă un rol tot mai mare în regândirea guvernanței în Uniune și în statele membre. Având o bază socioeconomică solidă și o identitate culturală comună, ele oferă cadrul potrivit pentru orientarea politicilor și obținerea de rezultate adecvate în multe domenii de politică, întrucât sunt actori și intermediari importanți în comunicarea cu cetățenii”; și „Raportul din 2017 privind cetățenia UE 2017” ( 4 ) , unde se recunoaște că consolidarea sentimentului de apartenență și participarea cetățenilor la proiectul de integrare sunt factori esențiali;

8. având în vedere cele trei rezoluții ale Parlamentului European referitoare la viitorul Uniunii Europene ( 5 )

9. având în vedere lansarea consultărilor cu cetățenii în statele membre, începând cu luna aprilie 2018;

Înțelegerea și raportarea percepțiilor și așteptărilor cetățenilor și ale reprezentanților locali și regionali cu privire la Uniunea Europeană așa cum și-o doresc

(a) Reprezentanții locali și regionali vor să facă auzită vocea cetățenilor

10. subliniază că, în cadrul inițiativei sale „Reflecții asupra Europei”, lansată în martie 2016, a întreprins acțiuni în vederea restabilirii încrederii dintre Uniunea Europeană și cetățenii săi prin dialoguri cu cetățenii și primăriile și prin reuniuni cu asociațiile și adunările politicienilor locali și regionali, cu o serie de mișcări civice ( 6 ) și cu asociațiile teritoriale naționale și europene, cu scopul de asculta și a raporta percepțiile, ideile și îngrijorările cetățenilor cu privire la proiectul european;

11. observă că, până în prezent, peste 176 de reprezentanți politici ai Comitetului European al Regiunilor s-au angajat în acest proces prin inițierea și participarea la dialogurile cu cetățenii, ca parte a exercițiului „Reflecții asupra Europei”. Peste 40 000 de participanți au luat parte personal sau virtual la aceste evenimente în 110 regiuni din statele membre. Au participat peste 22 000 de cetățeni, printr-un sondaj online și printr-o aplicație mobilă, ca mecanism de feedback care le permite participanților la dialoguri și cetățenilor să contribuie la discuții chiar și de la distanță;

12. subliniază că la aceste activități participă reprezentanți aleși din toate grupurile politice ale CoR și că, atunci când este posibil, aceștia partajează platforme cu reprezentanți ai Consiliului European, deputați din parlamentele naționale, deputați din Parlamentul European, reprezentanți ai Comisiei Europene și ai Comitetului Economic și Social European; subliniază că este nevoie de o și mai mare coordonare pentru a îmbunătăți vizibilitatea și impactul activităților de comunicare ale tuturor instituțiilor și statelor membre;

13. subliniază rezultatele sondajului realizat la cererea CoR și efectuat în rândul autorităților locale și regionale, inclusiv în rândul membrilor și supleanților CoR, precum și în rândul asociațiilor acestora ( 7 )

14. observă că, în majoritatea dialogurilor, perspectiva oamenilor asupra subiectelor este formată prin filtrul situației din regiunea, orașul sau zona lor; în acest context, observă că politicienii UE din regiuni și orașe sunt primii care trebuie să răspundă îngrijorărilor și așteptărilor cetățenilor;

(b) Ce ne-au spus cetățenii: își doresc un proiect UE întemeiat pe solidaritate, coeziune și proximitate

15. subliniază că principalele îngrijorări exprimate în cadrul dialogurilor CoR cu cetățenii ( 8 ) sunt legate de punerea în aplicare lentă a soluțiilor, în special în domeniul ocupării forței de muncă și al migrației, și de situația socioeconomică generală;

16. în acest context, atrage atenția că mulți cetățeni au afirmat că doresc o solidaritate mai strânsă în cadrul UE; este un apel puternic la acțiune pentru a reduce inegalitățile existente și, în multe cazuri, tot mai mari în diferite domenii, în principal prin consolidarea coeziunii și a solidarității dintre statele membre și regiuni și în interiorul acestora. Pentru a răspunde la această așteptare generală poate fi necesară reorientarea și reechilibrarea unui număr de politici ale Uniunii Europene;

17. semnalează o frustrare generalizată în raport cu UE, întrucât Uniunea este adesea percepută ca fiind prea îndepărtată și nedemnă de încredere. În același timp, multe persoane încă consideră că nu știu ce este și ce face UE. Acest aspect duce la un decalaj semnificativ între așteptările oamenilor și capacitatea UE de a produce rezultate. Nu sunt percepute rezultate în soluționarea problemelor locale, printre altele din cauza comunicării deficitare, a discursului și limbajului inadecvate utilizate în comunicarea cu cetățenii, precum și a implicării reduse în procesul decizional;

18. observă că sondajele Eurobarometru ( 9 ) arată că mai mult de două treimi din respondenți sunt convinși că țara lor a avut de câștigat ca membru al UE;

19. în acest context, reamintește că statele membre au o responsabilitate comună în a găsi soluții la nivel european și a garanta că UE are capacitatea de a acționa pentru realizarea principalelor sale obiective, generând o valoare adăugată reală. În același timp, ele trebuie să pună în aplicare reformele necesare la nivel național, inclusiv o finanțare adecvată, pentru a asigura o bună funcționare a administrațiilor locale și regionale, astfel încât cetățenii să poată constata că problemele cu care se confruntă sunt luate în considerare;

20. subliniază că, în numeroase dezbateri locale și potrivit și rezultatelor sondajului, persoanele mai tinere de 30 de ani formează generația care manifestă cel mai mare entuziasm cu privire la UE și acordă o mare importanță libertății de mișcare și oportunităților oferite de UE în materie de educație. Totodată, este conștient că, în multe țări, această generație a suferit cel mai mult din cauza efectelor de durată ale crizei economice și șomajului în rândul tinerilor, fiind foarte critică față de rolul Uniunii Europene în acest context; prin urmare, insistă asupra necesității orientării mai clare către viitor a politicilor UE și a includerii acestei orientări în procesul decizional al UE, cu acțiuni concrete și resurse alocate mai țintit, pentru a trata problemele cu care se confruntă tinerii;

21. subliniază că îngrijorarea cetățenilor legată de faptul că nu sunt suficient luați în considerare în cadrul procesului decizional duce adesea la diferite forme de neîncredere în instituțiile democratice, inclusiv cele ale UE;

22. subliniază că, în medie, încrederea în nivelurile de guvernanță locală și regională este mai mare decât încrederea în guvernul național și, în majoritatea statelor membre, este mai mare și decât încrederea în UE;

23. Pentru restabilirea încrederii în UE, subliniază importanța de a clarifica, pentru cetățeni, care sunt factorii de decizie responsabili la nivelul UE și solicită, prin urmare, consolidarea legitimității democratice;

24. reamintește că integrarea europeană este un proiect menit să dea expresie politică unui set de valori și drepturi universale, dar că mulți cetățeni sunt dezamăgiți de ceea ce ei percep ca incapacitatea UE de a-și respecta și apăra propriile valori; recunoaște că este de o importanță crucială să se reconfirme în mod constant valorile comune ale cetățenilor UE, indispensabile ca fundament de încredere reciprocă și compromis;

25. consideră că există un potențial semnificativ pentru dezvoltarea unei „identități civice europene” în rândul cetățenilor UE, cu drepturi și obligații importante, care să aibă un impact asupra vieții lor de fiecare zi. O astfel de identitate, bazată pe bogatul patrimoniu istoric și cultural al Europei, este importantă pentru a accentua în rândul cetățenilor sentimentul de apartenență la „proiectul european” și ar trebui să completeze și să îmbogățească identitatea națională, cea regională și cea locală, care alcătuiesc personalitatea unui individ; chiar dacă sentimentul identității nu poate fi și nici nu trebuie impus, el poate fi sprijinit și încurajat prin participare civică, prin activități culturale și educație și ar trebui, prin urmare, sprijinit prin măsuri și resurse adecvate;

26. recunoaște că cetățenii care trăiesc în societăți centrate pe cunoaștere și viitor pot identifica mai bine nevoile comunităților lor locale și, prin urmare, sunt mai în măsură să experimenteze și să realizeze prototipuri de soluții inovatoare care să poată răspunde nevoilor locale;

27. sprijină cererea formulată de cetățeni referitoare la mai multe canale de participare democratică și la o comunicare mai bună cu instituțiile europene prin canale permanente și structurate de dialog. În acest scop, îndeamnă la consolidarea strategiei de comunicare a Comisiei Europene prin intermediul rețelelor sale de informare, cu ajutorul coordonării pe care o pot exercita autoritățile regionale asupra centrelor de informare europeană din sfera lor teritorială, coordonare care ar multiplica efectele activității lor;

(c) Apelul puternic al reprezentanților locali și regionali de a fi implicați pe deplin în definirea și punerea în aplicare a proiectului UE (10)

28. este de acord cu reprezentanții de la nivelul local și regional că domeniile prioritare pe care ar trebui să se concentreze UE se referă în principal la politica de coeziune, urmată de politica socială (inclusiv educația și mobilitatea), politicile economice (ocuparea forței de muncă și creșterea), migrația și integrarea, aspectele de mediu (inclusiv schimbările climatice) și siguranța;

29. subliniază că, atât din dialogurile cu cetățenii, cât și din sondajul realizat în rândul autorităților locale și regionale, reiese o îngrijorare profundă legată de tineri, de modul în care li se pot oferi oportunități și li se poate răspunde la așteptări;

30. subliniază că, întocmai ca și pentru cetățeni, solidaritatea este un concept recurent pentru reprezentanții autorităților locale și regionale, ca una dintre valorile fundamentale care stau la baza Uniunii Europene;

31. subliniază că majoritatea respondenților din rândul autorităților locale și regionale consideră că un nivel mai mare de descentralizare și o mai bună separare a puterilor sunt elementele esențiale ale unei bune guvernanțe, deoarece aceste aspecte sporesc transparența, responsabilitatea și calitatea elaborării politicilor, dat fiind că permit o implicare și un angajament direct cu cetățenii și, astfel, soluții bazate pe realitatea zonei; menționează că implicarea autorităților locale și regionale în procesul decizional la nivelul UE aduce valoare adăugată politicilor aplicate;

32. observă că autoritățile locale și regionale sunt foarte conștiente de nevoia tot mai mare de cooperare dincolo de frontierele naționale pentru a răspunde provocărilor majore din zilele noastre, cum ar fi schimbările climatice și dezastrele naturale, globalizarea sub toate formele sale, digitalizarea și consecințele sale sociale, instabilitățile din întreaga lume, schimbările demografice, sărăcia și excluziunea socială etc. Ele joacă, de asemenea, un rol decisiv în punerea în aplicare a politicii de coeziune, inclusiv a inițiativelor de cooperare transfrontalieră, cum ar fi numeroasele proiecte la scară mică și proiecte interpersonale, care sunt deosebit de importante pentru că reprezintă exemple concrete și cotidiene de solidaritate;

33. subliniază că autoritățile locale și regionale își doresc, la rândul lor, ca Uniunea Europeană să se concentreze mai mult pe drepturile pe care le implică cetățenia UE, cum ar fi dreptul de a trăi, a lucra și a studia liber. În acest sens, este importantă activitatea pe care o pot desfășura autoritățile regionale și locale, în colaborare cu instituțiile europene, pentru ca cetățenii să cunoască oportunitățile reale pe care le oferă libera circulație în ce privește posibilitatea de a studia sau a-și desfășura cariera profesională în alt stat membru;

Ancorarea politicilor UE la nivel local pentru a aduce schimbări în viața oamenilor

(a) Abordarea provocărilor societale la nivel local

34. subliniază că politicile UE trebuie să-i facă pe oameni capabili să abordeze problemele care sunt importante pentru viețile lor și la care toate nivelurile de guvernanță, de la cel european la cel local, trebuie să furnizeze răspunsuri;

35. observă că provocările societale cu care ne confruntăm trebuie abordate la nivel global, însă acțiunile care se impun trebuie întreprinse la nivel local;

36. reamintește că orașele și regiunile asigură legătura dintre obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și cetățeni, prin faptul că răspund la apelul la acțiune al acestora prin instrumentele care le-au fost puse la dispoziție de UE; cele 17 ODD nu vor fi realizate fără colaborarea și coordonarea cu guvernele locale și regionale; în acest scop, ar trebui exploatate la maximum toate instrumentele menite să sprijine cooperarea descentralizată, coerența politicilor și abordarea teritorială, fiindcă acestea mobilizează potențialul autorităților locale și regionale și societatea civilă pentru a promova parteneriatele și sinergiile între toate nivelurile de guvernanță;

(b) Promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale pentru cetățeni

37. subliniază că eliminarea decalajelor economice, sociale și teritoriale persistente rămâne o provocare majoră pentru viitorul UE;

38. reamintește că coeziunea socială, economică și teritorială sunt obiective ale Tratatului UE, iar realizarea acestora necesită o abordare atât a provocărilor structurale, cât și a celor noi, promovarea societăților și economiilor reziliente și un cadru pentru valorificarea globalizării;

39. Evidențiază cel de al șaptelea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, „Regiunea mea, Europa mea, Viitorul nostru” care „arată importanța vitală a politicii de coeziune pentru Europa, cetățenii europeni, economia europeană și orașele și regiunile europene și că reconcilierea creșterii economice sustenabile cu progresul social, cu ajutorul politicii de coeziune, este mai importantă decât niciodată” ( 11 )

40. solicită o politică de coeziune puternică după 2020 pentru toate regiunile, bazată pe principiul parteneriatelor europene, pe gestionarea partajată și pe guvernanța pe mai multe niveluri, astfel cum s-a solicitat în Declarația #CohesionAlliance;

41. regretă că doar o mică parte a cetățenilor este conștientă de efectele pozitive ale politicii de coeziune; solicită, prin urmare, eforturi concertate la toate nivelurile de guvernanță pentru a face mai bine cunoscute efectele diferitelor aspecte ale politicilor și fondurilor UE;

42. subliniază că Agenda urbană a UE ajută la soluționarea unor probleme care variază de la mobilitatea urbană până la calitatea aerului, de la economia circulară la integrarea migranților și a refugiaților. Subliniază, de asemenea, importanța parteneriatelor urban-rural pentru a înfrunta aceste probleme într-o manieră mai eficace. În plus, agenda sprijină orașele și regiunile să dezvolte ecosisteme inovatoare la nivel local și să pună în aplicare strategii inteligente de specializare;

43. subliniază că serviciile de interes general (SIG) și serviciile de interes economic general sunt o parte integrantă a modelului social european și a economiei sociale de piață, garantând că orice persoană are dreptul și posibilitatea de a avea acces la bunuri esențiale și la servicii publice de înaltă calitate; susține extinderea conceptului de servicii de interes economic general la noi servicii sociale, cum ar fi primirea și integrarea refugiaților și migranților, locuințele sociale, venitul minim sau infrastructura digitală;

44. solicită mai multe parteneriate europene între comune, orașe și regiuni, inclusiv prin înfrățiri, pentru a funcționa ca deschizători de drumuri la nivel global, în vederea punerii în aplicare a celor mai bune practici pentru soluționarea provocărilor societale, precum și a celor mai recente cunoștințe științifice;

(c) Reacția la migrație și asigurarea integrării

45. subliniază că, în percepția cetățenilor Europei, provocarea reprezentată de migrație reprezintă una din pietrele de încercare pentru modul în care solidaritatea este pusă în practică, dar că încă nu există o înțelegere comună a ceea ce înseamnă solidaritate în acest context; subliniază rolul esențial pe care îl au autoritățile locale și regionale în facilitarea primirii și integrării migranților și în organizarea unei dezbateri deschise, raționale și umane cu privire la aceste chestiuni sensibile;

46. insistă să fie sprijinit rolul orașelor și regiunilor în gestionarea crizelor și integrarea pe termen lung. UE trebuie să le ofere statelor membre un cadru de politică coerent pentru migrație, precum și un sprijin financiar și tehnic suficient de orientat, pentru a facilita integrarea migranților la nivel local;

47. subliniază că politicile de integrare pentru migranți trebuie să fie elaborate în parteneriat cu toate nivelurile de guvernanță și sprijinite de instrumentele financiare adecvate de la nivelul UE, în cadrul unei politici cuprinzătoare a UE în domeniul migrației. Pentru a garanta șanse optime de integrare, atât în interesul migranților, cât și în cel al societății-gazdă, ar trebui luați în considerare o serie de factori precum competențele profesionale și lingvistice ale migranților, legăturile de familie existente, preferințele acestora și posibilele contacte cu o anumită țara-gazdă înainte de sosire;

48. observă că o gestionare eficientă și umană a frontierelor externe ale UE și dezvoltarea unei politici cuprinzătoare pentru migrație și a unui sistem comun al UE pentru azil, cu standarde comune ridicate, sunt esențiale pentru toate localitățile, orașele și regiunile, în special pentru cele care găzduiesc refugiați și pentru cele care se află la frontiere și sunt mai puternic afectate de valurile de migranți; subliniază că o astfel de politică trebuie să includă o abordare coordonată a protecției umanitare, noi căi pentru migrația legală, inclusiv sisteme de migrație circulară și eforturi pentru combaterea cauzelor migrației și ale traficului de persoane sub orice formă, în special ale traficului de femei și copii în scopuri sexuale, ceea ce presupune noi angajamente politice, pe toate planurile, și mijloace adecvate;

(d) Garantarea drepturilor sociale și a accesului la educație și promovarea patrimoniului cultural

49. subliniază că cetățenii simt într-o mare măsură nevoia de dezvoltare a dimensiunii sociale a UE în cadrul tuturor politicilor și programelor UE, în completarea sistemelor de protecție socială și de egalitate de gen existente la nivel național și regional. Articolele 8 și 9 din TFUE prevăd o bază în acest sens și, prin urmare, ar trebui aplicate în mod corespunzător. CoR sprijină, de asemenea, punerea în aplicare a pilonului social, în cadrul căruia autoritățile locale și regionale ar trebui să joace un rol fundamental, și solicită includerea în tratatele UE a unui Protocol privind progresul social; urmărește să asigure egalitatea între drepturile sociale și drepturile economice. Salută includerea Pilonului european al drepturilor sociale în semestrul european. CoR sprijină ideea unui tablou de bord social în cadrul semestrului european și, de asemenea, consideră că, în dreptul primar al UE, trebuie incluse obiective sociale obligatorii;

50. subliniază insistent că investițiile sociale nu ar trebui considerate doar ca o povară pentru bugetul public. Finanțarea politicilor sociale și de protecție a drepturilor sociale, astfel cum s-a arătat la summit-ul de la Göteborg din noiembrie 2017, are o valoare adăugată europeană clară, fundamentală pentru restabilirea încrederii cetățenilor în procesul de integrare;

51. subliniază că este esențial ca cetățenii să fie ajutați să aibă acces la piețe de muncă locale și echitabile pentru a eradica șomajul, prin măsuri specifice menite să sprijine grupurile cele mai afectate; își propune să elaboreze un plan pentru ca obiectivele sociale să fie incluse într-un program de acțiune privind politica socială orientat spre viitor, care să conțină măsuri specifice și o concretizare legislativă, menit să investească în oameni, competențe, cunoștințe, protecție socială și incluziune;

52. solicită ca UE să își asume pe deplin angajamentul de a promova egalitatea între femei și bărbați și, în special, de a preveni și a eradica violența împotriva femeilor, o problemă universală, structurală și multidimensională care generează costuri personale, sociale și economice incalculabile;

53. reafirmă că este esențial să se investească în tineri și solicită UE să sprijine autoritățile locale și regionale în abordarea necesităților în materie de competențe și educație; solicită o nouă „alianță pentru competențe și educație”, cu obiectivul de a încuraja investițiile publice în educație, de a promova mobilitatea (Erasmus +), de a stimula cooperarea interregională, în special în zonele transfrontaliere și de încuraja contactele interumane directe, nu doar în contextul profesional, ci și în sfera activităților culturale;

54. în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, solicită participarea guvernelor regionale la gestionarea unor instrumente precum Fondul social european și fondurile de sprijin pentru punerea în aplicare a garanției pentru tineret, întrucât politicile active de ocupare a forței de muncă, inclusiv inovarea socială și politicile de egalitate, sunt implementate, deseori, la nivel regional;

55. subliniază că, în sfera educațională, ar fi relevant să se integreze în parcursurile educaționale diferitele elemente comune pe care le împărtășesc europenii în diferite domenii precum istoria, cultura, patrimoniul sau chiar proiectul construcției europene. În plus, în orice caz, evidențiază importanța activității de diseminare a proiectului european în rândul elevilor, pe care, de regulă, o desfășoară autoritățile regionale și locale;

56. reamintește că diversitatea formelor patrimoniului cultural este un bun prețios pentru Europa: este vorba de un instrument care poate deveni o pârghie esențială de ameliorare a durabilității și coeziunii în regiunile din UE, care poate contribui la consolidarea identității unei regiuni și a întregii Europe și care reflectă în mare măsură mottoul UE („Unită în diversitate”);

57. subliniază că turismul și industriile creative pot transforma patrimoniul cultural al regiunilor într-o oportunitate pentru crearea de locuri de muncă și dezvoltarea economică, inclusiv prin inovare și strategii de specializare inteligente;

58. subliniază că Uniunea Europeană trebuie să impulsioneze și să valorifice diversitatea sa lingvistică și culturală, să stimuleze cunoașterea acesteia, să promoveze inovarea și cooperarea interregională în toate domeniile culturale, precum și noi modele de afaceri în sfera industriilor culturale și creative;

(e) Încurajarea cercetării, inovării și a transformării digitale

59. consideră că programele europene de finanțare bazate pe cercetare, inovare, schimburi, parteneriat și mobilitate, care sunt oferite în orașele inteligente, pot contribui la dezvoltarea de servicii mai bune pentru cetățeni, îmbunătățind astfel calitatea vieții acestora, și subliniază că coeziunea și politicile agricole comune pot fi dinamice și orientate spre viitor inclusiv prin intermediul cercetării și inovării;

60. solicită creșterea gradului de inovare în sectorul public și în mediul de afaceri, inclusiv cu ajutorul unor inițiative precum „Știința se întâlnește cu regiunile”, care reunesc politicieni și oameni de știință pentru a discuta practici decizionale bazate pe dovezi, oferindu-le europenilor posibilitatea să își creeze împreună viitorul;

61. subliniază că transformarea digitală și e-guvernanța sprijină administrațiile publice locale. Cetățenii și comunitățile de afaceri apreciază valoarea adăugată europeană a acestor investiții, care fac adesea parte din cooperarea transfrontalieră sau interregională (inclusiv banda largă pentru toți), deoarece consolidează reziliența economiei locale și contribuie la îmbunătățirea calității vieții la nivel local și regional;

62. subliniază că orașele sunt locuri – atât în plan concret, cât și digital – unde oamenii se pot întâlni, pot găsi noi idei, explora noi posibilități, își pot proiecta viitorul într-un mod inovator, pot afla cum evoluează societatea și care sunt implicațiile pentru cetățeni. Prin urmare, orașele pot accelera procesul de conectare digitală a comunităților locale din întreaga Europă;

63. reamintește, prin urmare, că transformarea digitală reprezintă un nou instrument pentru coeziune și un instrument eficace pentru abordarea provocărilor demografice: zonele îndepărtate și rurale și regiunile ultraperiferice trebuie să rămână conectate și să își transforme dezavantajele naturale în avantaje, în conformitate cu principiul coeziunii teritoriale. Centrele de inovare, laboratoarele vii, atelierele de fabricare digitală ( fab labs ), studiourile de design, bibliotecile, incubatoarele, taberele de inovare sprijinite de UE și de actorii locali stimulează economia locală și facilitează accesul părților interesate la tehnologiile digitale;

(f) Sprijinirea dezvoltării zonelor rurale, securizarea politicii agricole comune și promovarea producției locale

64. reamintește că zonele rurale și cele intermediare reprezintă 91 % din teritoriul UE și găzduiesc 60 % din populația acesteia, că există un decalaj de dezvoltare considerabil între zonele urbane și cele rurale, unde sentimentul de abandon se traduce printr-un euroscepticism în creștere; consideră, prin urmare, că atât politica agricolă comună, cât și politica de coeziune trebuie să acționeze în continuare ca instrumente întemeiate pe solidaritate pentru a promova reînnoirea agriculturii durabile și inovatoare și dezvoltarea rurală și subliniază că zonele rurale ar trebui luate în considerare în toate politicile UE;

65. cooperarea interregională poate constitui un element-cheie pentru optimizarea strategiilor de specializare inteligentă, favorizând sinergiile și maximizând randamentul efortului global pentru inovare;

66. subliniază că modul în care producem și consumăm alimente are un impact local și global uriaș, nu doar asupra bunăstării cetățenilor, asupra mediului, a biodiversității și a climei, ci și asupra sănătății și economiei noastre; solicită dezvoltarea și promovarea piețelor locale și a lanțurilor alimentare scurte ca sisteme alimentare cu o dimensiune locală specifică și insistă asupra promovării unei producții europene de calitate;

67. consideră că reducerile bugetare în cazul celui de al doilea pilon al PAC sunt disproporționate și este îngrijorat că această măsură ar putea fi în detrimentul zonelor rurale, al obiectivului Comisiei Europene de a consolida protecția mediului și a naturii și al obiectivelor UE referitoare la protecția climatului și a resurselor;

(g) Durabilitate, protecția mediului și lupta împotriva schimbărilor climatice

68. subliniază că cetățenii așteaptă acțiuni globale și locale de combatere a schimbărilor climatice și promovare a eficienței energetice. Prin urmare, durabilitatea ar trebui integrată în toate politicile UE, cu un accent deosebit pe reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, eficiența energetică, mobilitatea mai puțin poluantă, generarea de energie din surse regenerabile și prin absorbanți de CO 2 și producție și consum durabile. CoR solicită UE să ofere un cadru politic și juridic solid, care să le permită regiunilor și orașelor să își dezvolte inițiativele de promovare a realizării obiectivelor de la Paris;

69. reamintește că Convenția globală a primarilor pentru climă și energie și inițiativele ascendente de punere în aplicare joacă un rol esențial în realizarea obiectivelor Acordului de la Paris și solicită UE să sprijine dezvoltarea contribuțiilor stabilite la nivel local pentru reducerea emisiilor de CO 2 ; durabilitatea și protecția mediului ar trebui să fie, prin urmare, integrate în toate politicile UE, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU și cu celelalte angajamente internaționale ale UE;

70. subliniază necesitatea unor sinergii mai mari între rețelele, proiecte și acordurile care vizează abordarea schimbărilor climatice și cele care se ocupă de reziliența în fața dezastrelor, cum este Cadrul de la Sendai;

(h) Cooperarea dincolo de UE pentru a sprijini stabilitatea și dezvoltarea

71. reamintește că rolul jucat de autoritățile locale și regionale în cooperarea transfrontalieră și activitățile din cadrul diplomației orașelor dincolo de UE, în special în procesul de extindere și în vecinătatea UE, este esențial pentru promovarea democrației la nivel local, a dezvoltării sustenabile și a stabilității;

72. reamintește că autoritățile locale au un rol decisiv în asigurarea securității cetățenilor prin prevenirea radicalizării violente și prin protejarea spațiilor publice; având în vedere natura transfrontalieră și transnațională a criminalității și a terorismului, cetățenii și autoritățile locale și regionale au nevoie de cooperare și vor beneficia de valoarea adăugată a acțiunii UE pentru proiectele comune;

73. amintește poziția CoR potrivit căreia, pentru încheierea acordurilor de liberalizare a schimburilor comerciale, este necesară mai întâi o analiză a impactului la nivel teritorial. Repetă, de asemenea, că trebuie instituite mecanisme la nivel național și local pentru a asigura accesul la informațiile relevante privind politicile comerciale. În plus, negocierile comerciale ar trebui însoțite de un dialog formal și participativ între autoritățile naționale responsabile și autoritățile locale și regionale. Acest aspect este esențial, mai ales atunci când negocierile comerciale vizează zone de competență partajată cu statele membre, pentru că, în aceste cazuri, cel mai adesea sunt afectate nivelul local și cel regional;

Asigurarea spațiului de manevră necesar pentru orașe și regiuni: un buget european post-2020 pe măsura ambițiilor, care folosește mecanisme de flexibilitate pentru a acționa și investi

74. subliniază că prioritățile și ambițiile UE de a-și îndeplini obligațiile prevăzute în tratat și de a răspunde așteptărilor cetățenilor săi trebuie să se reflecte în cadrul financiar multianual (CFM); susține un CFM care să reprezinte 1,3 % din venitul național brut (VNB) al UE-27;

75. subliniază că bugetul UE nu ar trebui să fie înțeles ca un compromis între contribuabili neți și beneficiari neți, ci ca un instrument comun de îndeplinire a obiectivelor noastre comune, oferind valoare adăugată în întreaga Europă. Sprijină, prin urmare, concluziile Comisiei, potrivit cărora suntem cu toții beneficiari ai CFM, dat fiind că efectele pozitive ale unei piețe comune, ale securității și coeziunii depășesc contribuția financiară individuală la UE;

76. subliniază că viitorul UE depinde de un buget ambițios și eficient al UE, care să respecte principiul potrivit căruia sarcinile suplimentare acordate UE ar trebui să fie corelate cu resurse suplimentare și cu eliminarea treptată a reducerilor pentru contribuțiile naționale;

77. subliniază că orice recentralizare a bugetului european, în special prin subminarea programelor de gestionare partajată și a abordărilor locale, ar putea pune în pericol coeziunea în cadrul Uniunii și trebuie evitată;

78. reamintește că un factor determinant pentru a avea încredere în instituții este calitatea serviciilor publice, întrucât cetățenii evaluează autoritățile din perspectiva experienței lor cu serviciul furnizat și, având în vedere că mai mult de o treime din toate cheltuielile publice și mai mult de jumătate din investițiile publice sunt realizate la nivel subnațional, insistă că nivelul de investiții publice în UE rămâne prea scăzut pentru a putea furniza infrastructura și serviciile publice adecvate. Prin urmare, este esențial să se elimine decalajul în ceea ce privește investițiile publice;

79. subliniază că, la zece ani de la criza financiară care a afectat grav investițiile publice ale autorităților locale și regionale, este nevoie să se consolideze capacitatea acestora de a investi, oferindu-le marja de manevră fiscală necesară pentru a sprijini investițiile publice și pentru a promova soluțiile locale prin consolidarea principiilor de gestionare partajată bazată pe parteneriat și pe guvernanță pe mai multe niveluri, precum și prin excluderea cofinanțării publice a programelor UE din calculul datoriilor, în contextul Pactului de stabilitate și de creștere;

Construirea uniunii noastre de la bază spre vârf: o revigorare democratică a UE este posibilă printr-un angajament local

(a) Consolidarea acțiunii UE: trebuie întreprinse acțiunile adecvate la nivelul adecvat

80. are convingerea că aplicarea adecvată a principiilor subsidiarității și proporționalității este esențială în procesul de apropiere a Uniunii Europene de cetățenii săi; reamintește că este important ca deciziile să fie luate cât mai aproape de cetățeni și subliniază nevoia unui sistem decizional pe deplin responsabil și transparent în UE, care să le permită cetățenilor să identifice clar cine este responsabil din punct de vedere politic și răspunzător pentru deciziile luate ( 12 )

81. subliniază că responsabilitatea partajată și legătura strânsă dintre principiul guvernanței pe mai multe niveluri și cel al subsidiarității sunt elementele esențiale ale unei Uniuni Europene cu adevărat democratice;

82. evidențiază că aplicarea consecventă a principiului subsidiarității trebuie să fie garantată de UE în viitor. Aceasta înseamnă „mai multă Europă acolo unde este nevoie” și „mai puțină Europă acolo unde este nevoie mai puțin”, ceea ce va duce la o Uniune Europeană mai eficientă și mai performantă. Simpla logică a protejării intereselor statelor membre împotriva interferenței UE este contraproductivă în dezbaterea privind viitorul Europei; este conștient de propriul rol, fiind unul dintre „gardienii” principiului subsidiarității și consideră că principiul subsidiarității ar trebui considerat un concept dinamic din punct de vedere politic și juridic în procesul de elaborare și de punere în aplicare a politicilor, cu scopul de a garanta că măsurile corecte sunt aplicate la momentul potrivit, la nivelul adecvat și în interesul cetățenilor; aceste convingeri sunt confirmate de raportul final al Grupului operativ privind subsidiaritatea și proporționalitatea, care aduce în atenție o nouă interpretare a „subsidiarității active”; va încerca să pună în aplicare recomandările grupului operativ, în strânsă cooperare cu celelalte instituții ale UE, parlamentele naționale și autoritățile locale și regionale din întreaga Uniune;

83. își reafirmă solicitarea de codificare și aplicare a principiilor guvernanței pe mai multe niveluri și de parteneriat într-un cod de conduită interinstituțional și ca acestea să se reflecte în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare. Dincolo de politica de coeziune, guvernanța pe mai multe niveluri trebuie să fie integrată în toate dispozițiile legislative și de reglementare ale politicilor care au un impact regional ( 13 )

84. consideră că este esențial să se contracareze orice tendință spre centralizare și să se sprijine elaborarea pe teren a unor soluții adecvate, locale și eficiente, în special în viitoarea politică de coeziune, care să servească drept model de guvernanță și în alte domenii de politică;

85. recomandă dezvoltarea în continuare a evaluărilor impactului teritorial (EIT), pentru a crea sisteme de feedback eficiente care să ia în considerare diversitatea regiunilor UE și efectele foarte diferite ale politicilor UE asupra diferitelor autorități locale și regionale;

(b) Implicarea regiunilor și orașelor: reînnoirea democrației europene prin asumare și eficiență

86. subliniază că politicile europene trebuie să le ofere oamenilor un rol proactiv în abordarea problemelor importante pentru viața lor. Oamenii caută soluții la nivel local, un angajament sporit în definirea problemelor și ajutor în abordarea lor. Această abordare centrată pe oameni și orientată către cetățeni poate rezolva multe provocări locale și poate arăta cum se dovedește UE relevantă pentru cetățeni; ea presupune și o concentrare a politicii UE pe consolidarea rolului orașelor și regiunilor prin angajamentul cetățenilor și prin implicarea acestora în parteneriate public-privat;

87. subliniază că autoritățile locale și regionale aduc valoare adăugată Uniunii, acționând ca laboratoare de dezvoltare și punere în aplicare de noi forme de inovare societală, solidaritate și politici favorabile incluziunii, pe care cetățenii le așteaptă de la Uniunea Europeană;

88. în plus, aceasta înseamnă că nu toate problemele cetățenilor pot fi rezolvate printr-o legislație detaliată la nivelul UE. Principiul subsidiarității nu se referă doar la posibilitățile juridice ale UE de a legifera, ci și la relevanța soluțiilor pentru cetățeni. Dacă cetățenii constată că UE le oferă soluții care nu sunt adecvate în viața de zi cu zi, acest lucru le va spori opoziția față de UE;

89. este convins că sistemul instituțional al UE va trebui să evolueze în continuare și să se adapteze la noile provocări, pentru asigurarea unui proces de luare a deciziilor incluziv, transparent, democratic și eficace; subliniază că rolul autorităților locale și regionale, astfel cum este reprezentat de CoR, trebuie să capete o recunoaștere deplină, atât în ceea ce privește desfășurarea lucrărilor de zi cu zi ale UE, cât și procesul de adaptare în viitor a tratatelor UE, în cadrul căruia CoR ar trebui să fie reprezentat cu drepturi depline în orice viitoare convenție;

90. are convingerea că dimensiunea locală și regională trebuie să fie recunoscută în semestrul european și că, prin urmare, autoritățile locale și regionale ar trebui să fie implicate de la începutul pregătirii analizei anuale a creșterii în elaborarea rapoartelor specifice țărilor și în programele de reformă națională; își exprimă convingerea că, în acest scop, tabloul de bord al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) ar trebui completat cu indicatori regionali care vor contribui la promovarea și susținerea dimensiunii regionale a procesului semestrului european;

91. consideră că legitimitatea democratică a UE și, în special, a uniunii economice și monetare (UEM) trebuie să fie consolidată prin plasarea principiilor progresului social și egalității de șanse în centrul procesului decizional al UE, astfel încât ocuparea forței de muncă și standardele sociale să nu fie tratate ca elemente periferice ale procesului de ajustare macroeconomică;

92. consideră că o implicare mai mare a regiunilor și a parlamentelor regionale în procesul decizional al UE ar putea îmbunătăți controlul democratic și responsabilitatea;

(c) Facilitarea participării cetățenilor la politicile UE și asigurarea în comun a unui dialog permanent cu oamenii după 2019

93. reamintește, de asemenea, că UE va câștiga încredere și credibilitate numai dacă și atunci când va obține rezultate, și cu condiția ca cetățenii să primească explicații mai clare privind valoarea adăugată europeană și motivațiile și compromisurile necesare care stau la baza deciziilor UE. În acest sens, CoR solicită eforturi mult mai mari pentru sprijinirea formatelor media și de informare europene multilingve, inclusiv discursuri ușor de înțeles, dezvoltarea și aplicarea modulelor de educație civică europene pentru diferite niveluri de educație, precum și creșterea considerabilă a sprijinului pentru organizarea de întâlniri ale cetățenilor la nivel transfrontalier (sisteme de schimburi în domeniul educației și formării profesionale, programe de înfrățire etc.);

94. subliniază că instrumentele participative, cum ar fi Inițiativa cetățenească europeană ( 14 ) , ar trebui să fie consolidate; ca instrument complementar la structurile existente ale democrației reprezentative la nivelul UE și la elementele inovatoare suplimentare ale procesului decizional participativ și dialogului permanent, inițiativele cetățenești europene pot ajuta la mobilizarea cetățenilor în jurul unei cauze comune, la sublinierea dimensiunii europene a problemelor politice cheie și la stimularea organizării de dezbateri paneuropene și a formării unei opinii corespunzătoare a cetățenilor;

95. solicită membrilor CoR să continue să colaboreze cu cetățenii prin evenimente locale, reuniuni publice și dialoguri cu cetățenii, pentru a ajunge la opinia publică din fiecare regiune din UE-27 și solicită celorlalte instituții să își unească forțele; subliniază, în acest context, obiectivul de a organiza dialoguri cetățenești în toate regiunile UE până la alegerile europene din 2019 și își încurajează membrii să organizeze sesiuni speciale ale reuniunilor locale sau regionale împreună cu cetățenii și asociațiile locale, pentru a colecta răspunsuri la întrebările privind viitorul Europei menționate în chestionarul CoR și în cel al Comisiei Europene; subliniază importanța crucială a comunicării descentralizate privind politicile UE și alegerile politice care stau la baza acestora, precum și necesitatea ca instituțiile UE să sprijine eforturile și inițiativele locale și regionale orientate în această direcție;

96. subliniază că, prin consultări cu cetățenii, ar trebui să se ajungă și la acei cetățeni care sunt adesea ignorați sau nu sunt interesați de procesele consultative; este important să se asigure o dezbatere cu adevărat incluzivă și reprezentativă cu cetățenii, pentru a evita ca dezbaterea să fie monopolizată de cei mobilizați deja în favoarea sau împotriva UE sau în susținerea unei cauze politice specifice;

97. subliniază că dialogul permanent și comunicarea cu cetățenii sunt fundamentale în orice sistem politic și sunt, prin urmare, esențiale pentru creșterea legitimității democratice a UE și pentru a aduce Europa mai aproape de oameni;

98. reamintește, în acest context, că implicarea cetățenilor nu trebuie să se limiteze la perioadele premergătoare alegerilor europene;

99. se angajează să propună, în vederea alegerilor europene din 2019, o metodologie pentru un sistem permanent și structurat de dialog între cetățeni și politicienii și instituțiile UE, care să implice autoritățile locale și regionale prin intermediul CoR, bazată pe un proces transparent de obținere de contribuții din partea cetățenilor, furnizându-le spațiul și informațiile necesare pentru identificarea și dezbaterea chestiunilor care pentru ei sunt de maximă importanță și integrând rezultatele în procesul UE de elaborare a politicilor, furnizând totodată un feedback adecvat cu privire la impactul contribuțiilor cetățenilor;

100. își exprimă convingerea că, oferind feedback cetățenilor, activitatea politică a membrilor CoR poate consolida legăturile cu nivelurile locale și poate spori încrederea oamenilor în „politica UE”.

Bruxelles, 9 octombrie 2018. Președintele Comitetului European al Regiunilor Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Scrisoarea președintelui Consiliului European către președintele Comitetului Regiunilor, 8 noiembrie 2016, http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf.

(2) Scrisoarea de intenție adresată președintelui Antonio Tajani și prim-ministrului Jüri Rata la 13 septembrie 2017, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_ro.pdf

(3) Luc Van den Brande – consilierul special al președintelui Juncker, Comunicarea cu cetățenii UE – o șansă pe care nu o putem pierde, octombrie 2017.

(4) Avizul CoR pe tema „Raportul privind cetățenia UE – 2017”, COR-2017-01319 (raportor: Guillermo Martínez Suárez).

(5) Parlamentul European: (2017) Îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona, P8_TA (2017) 0049; (2017) Posibile evoluții și ajustări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene, P8_TA (2017) 0048; (2017) Capacitatea bugetară pentru zona euro, P8_TA(2017) 0050.

(6) Printre exemple se numără De ce Europa?, Pulsul Europei, Susținem Europa, Comitetul pentru apărarea democrației, Inițiativa generației 1989.

(7) London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union (Reflecții asupra viitorului Uniunii Europene), martie 2018, https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf.

(8) CoR, Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities (Reflecții asupra Europei: cum este percepută Europa de către oamenii din regiuni și orașe), aprilie 2018, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf

(9) Eurobarometru – Public opinion in the European Union (Opinia publică în Uniunea europeană), anexa nr. 88, noiembrie 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142 Eurobarometru – Future of Europe (Viitorul Europei), n. 467, septembrie – octombrie 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179; Sondaj Eurobarometru întocmit la cererea Parlamentului European, Democracy on the move one year ahead of European election (Democrația în mișcare cu un an înainte de alegerile europene), nr. 89.2, mai 2018, http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf

(10) London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union (Reflecții asupra viitorului Uniunii Europene), martie 2018.

(11) Comisia Europeană, Direcția Generală Politică Regională și Urbană, Cel de al 7-lea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială: Regiunea mea, Europa mea, Viitorul nostru, septembrie 2017.

(12) Rezoluția CoR privind Cartea albă a Comisiei Europene privind viitorul Europei – Reflecții și scenarii pentru UE-27 până în 2025 (2017/C 306/01).

(13) Avizul CoR pe tema „Document de reflecție privind viitorul finanțelor UE”, COR-2017-03718, raportor Marek Woźniak.

(14) Avizul CoR pe tema „Regulamentul privind inițiativa cetățenească europeană”, COR-2017-04989, raportor Luc Van den Brande.