RO   RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ   
Strasbourg, 15.2.2022  
COM(2022) 60 final  
 
COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR  
Contribuția Comisiei la apărarea europeană  
  
  
 
1 1. Introducere  
În lumea de astăzi, Uniunea Europeană se confruntă cu sporirea instabilității și a 
fricțiunilor geopolitice la nivel mondial , astfel cum s -a subliniat în prima analiză cuprinzătoare 
a amenințărilor la nivelul UE, realizată în noiembrie 2020 în cadrul activității de elaborare a 
viitoarei Busole strategice a UE.  Conflictele și crizele din vecinătatea noastră și din restul lumii 
au un impa ct direct asupra propriei noastre securități, în timp ce societățile și economiile noastre 
sunt vizate de amenințări hibride sofisticate, inclusiv de atacuri cibernetice și campanii de 
dezinformare care își au originea în străinătate. Între timp, criza cli matică și pierderea 
biodiversității generează provocări pentru securitatea mondială în general și pentru operațiunile 
civil-militare în special.  
Toate evenimentele care sunt în curs de desfășurare și cele care au avut loc la frontierele și în 
jurul frontierelor noastre terestre, aeriene și maritime, precum și în spațiul cibernetic, de -a lungul 
unor rute maritime importante și în spațiul cosmic arat ă că trebuie să fim mai bine pregătiți, să ne 
consolidăm capacitățile și să devenim mai rezilienți. În plus, în contextul unei curse tehnologice 
accelerate între Statele Unite și China, Uniunea Europeană trebuie să își consolideze în 
continuare și să își m ențină avantajul tehnologic. Pe măsură ce relațiile geopolitice evoluează și 
mediul nostru se modifică, Uniunea trebuie să țină la rândul său pasul cu aceste schimbări, să își 
sporească eforturile în vederea asigurării capacităților colective pentru a -și apăra și proteja 
valorile fundamentale și cetățenii și să accelereze ritmul acestor eforturi. Realizarea unor 
progrese semnificative în domeniul apărării europene constituie o componentă integrală și 
indispensabilă a asigurării securității Uniunii și a cetă țenilor săi în anii și deceniile ce 
urmează.  
Evenimentele actuale și cele din trecut servesc drept semnale de alarmă care atrag atenția asupra 
faptului că este necesar ca europenii să colaboreze mai strâns în domeniul apărării pentru a -și 
asigura propria securitate și a deveni un furnizor de securitate mai puternic pentru ceilalți, 
utilizând setul de instrumente extrem de amplu al Uniunii. UE se implică deja în soluționarea 
multiplelor conflicte deschise și înghețate din vecinătatea noastră estică și sudic ă, precum și din 
diferite regiuni din Africa, continentul învecinat. Recenta concentrare de forțe militare ruse 
de-a lungul frontierei estice a Ucrainei, în Belarus și în regiunea Mării Negre , precum și 
încercările Moscovei de a perturba, de a diviza și de  a redefini arhitectura de securitate în Europa 
pun sub semnul întrebării ordinea internațională bazată pe norme. De asemenea, aceste acțiuni ne 
reamintesc că trebuie să realizăm o apărare europeană mai puternică, în parteneriat strâns cu 
Organizația Trata tului Atlanticului de Nord (NATO). Încheierea bruscă a misiunii militare 
internaționale din Afganistan , în august 2021, ne -a învățat că Europa trebuie să fie mai bine 
pregătită pentru a face față pe cont propriu sarcinilor complexe de stabilizare și situaț iilor de 
urgență neprevăzute. Am văzut cum instabilitatea poate să devină un teren propice pentru 
terorism și să dezrădăcineze persoanele și cum puterile mondiale și regionale pot să profite de 
astfel de situații pentru a dobândi influență și acces la resu rse. Complexitatea situației este 
sporită și de efectul multiplicator al schimbărilor climatice asupra potențialului de conflicte în 
interiorul statelor și între acestea.  
 
2 În același timp, UE trebuie să își sporească gradul de pregătire, capabilitățile și reziliența pentru 
a-și proteja mai bine cetățenii. Amenințările la adresa securității UE nu sunt exclusiv de 
natură militară, iar această tendință se accentuează. Ne confruntăm cu atacuri cibernetice 
mai dăunătoare care sunt îndreptate împotriva entitățilo r noastre critice, care paralizează instalații 
industriale, instalații de aprovizionare cu energie electrică, administrații locale și spitale, în timp 
ce acțiuni străine de manipulare a informațiilor și ingerințe străine vizează, de asemenea, însăși 
esența  democrațiilor noastre. Atacul hibrid lansat de regimul Lukașenko, care instrumentalizează 
migranții în scopuri politice, constituie un exemplu clar al caracterului evolutiv al campaniilor 
hibride care urmăresc să ne aducă prejudicii, să ne constrângă și s ă ne manipuleze fără să atingă 
pragul agresiunii armate. UE a reacționat la această situație prin acordarea de sprijin umanitar, 
prin desfășurarea de acțiuni diplomatice în țări terțe, prin furnizarea de sprijin pentru statele 
noastre membre și prin aplica rea de sancțiuni împotriva celor responsabili. Între timp, necesitatea 
unei reziliențe sporite a fost evidențiată și de pandemia de COVID -19, întrucât în primele faze 
din 2020 ale acesteia forțele armate au acordat autorităților civile asistență logistică,  medicală și 
în materie de securitate. În acest mediu aflat în schimbare rapidă, Uniunea Europeană trebuie 
să își consolideze în continuare gradul de pregătire, capabilitățile și reziliența, în special 
prin întărirea mecanismelor de absorbție a șocurilor ș i prin crearea setului său de 
instrumente în toate sectoarele relevante.   
Statele membre depun eforturi pentru a aborda cu mai multă fermitate toate amenințările și 
provocările prin intermediul noii Busole strategice  a UE pentru securitate și apărare  („Bus ola 
strategică”), ce urmează să fie adoptată de statele membre în martie 2022. Aceasta va stabili o 
viziune strategică comună pentru următorul deceniu și va prezenta modul în care UE își va 
consolida capacitatea de a acționa și de a răspunde la diverse cri ze și provocări, de a -și proteja 
interesele și cetățenii, de a investi și de a inova pentru a dezvolta în comun capabilitățile și 
tehnologiile necesare și de a -și aprofunda parteneriatele bazate pe valorile și interesele UE. Prin 
prezenta comunicare, Comis ia Europeană își aduce o nouă contribuție la această activitate.  
Uniunea Europeană trebuie să acționeze acum pentru a -și întări capabilitățile de apărare în 
contextul actual și, de asemenea, să se doteze cu mijloacele necesare pentru a face față 
viitoarelor câmpuri de luptă, care să includă o nouă generație de tehnologi i de vârf capabile să 
răspundă amenințărilor care decurg din sistemele cibernetice, hibride, spațiale, colaborative și 
autonome bazate pe conectivitate și pe inteligența artificială. Totodată, ecosistemul industrial pe 
care apărarea îl formează împreună cu  sectorul aerospațial și cu cel al securității constituie un 
ecosistem industrial de înaltă tehnologie  care nu este doar un vector esențial pentru autonomia 
strategică deschisă a Europei și suveranitatea sa tehnologică, ci și un factor care contribuie în 
mod semnificativ la creștere și inovare.  Pe lângă aportul pe care îl are la securitatea cetățenilor 
Uniunii Europene, sectorul european al apărării poate contribui la redresarea economică  
durabilă în urma pandemiei și la caracterul în ansamblu inovator al u nui ecosistem care are 
potențialul de a contribui în mod semnificativ la tranziția verde și de a genera efecte de 
propagare pozitive pentru utilizări civile.  
 
3 Atingerea obiectivelor noastre este posibilă numai prin dezvoltarea, achiziționarea și operarea 
în comun a echipamentelor militare. UE a instituit noi mecanisme și instrumente1 pentru a 
inversa fragmentările de lungă durată care afectează eficiența sectorului european al apărării și 
reduc capacitatea UE și a statelor sale membre de a construi următoarea generație de capabilități 
de apărare care vor fi critice pentru securitatea viitoare a Europei și pentru capacitatea sa de a 
asigura securitatea în vecinătatea sa și dincolo de aceasta.  
În special, Fondul european de apărare (FEA)2, cu un buget de aproape 8 miliarde EUR pentru 
perioada 2021 -2027, constituie deja un factor de schi mbare radicală în ceea ce privește crearea 
unui ecosistem european de apărare capabil să furnizeze tehnologii și echipamente de apărare 
interoperabile de ultimă generație care vor consolida libertatea de acțiune a Uniunii, precum și 
suveranitatea sa tehnol ogică și competitivitatea sa.  
În acest context dificil, Comisia Europeană va continua să colaboreze îndeaproape cu 
Înaltul  Reprezentant și cu statele membre pentru:  
o a asigura o punere în aplicare eficace și direcționată  a instrumentelor și a inițiativelor  
inovatoare pe care le -am instituit, cum ar fi FEA și Planul de acțiune vizând mobilitatea 
militară, inclusiv printr -o serie de măsuri suplimentare expuse în prezenta comunicare;  
o a sprijini o cooperare mai strânsă în domeniul apărării între statele membre și între 
industrii , care să se bazeze pe resursele financiare necesare și pe sporirea ponderii 
cheltuielilor colaborative, în conformitate cu angajamentele existente, pentru a îmbunătăți 
raportul cost -eficacitate, pentru a consolida interoperabilitatea, pe ntru a încuraja inovarea și 
pentru a ameliora competitivitatea și reziliența sectorului industrial;  
o a ne consolida capacitatea de răspuns atunci când ne confruntăm cu crize acute , inclusiv 
cu atacuri cibernetice și campanii hibride, precum și capacitatea de face față provocărilor 
pe termen mai lung și contestațiilor geopolitice în domenii strategice , pe baza unei 
abordări la nivelul întregii administrații și prin consolidarea sinergiilor cu dublă utilizare și a 
sinergiilor dintre sectorul civil și sectorul  militar într -o gamă largă de politici, mecanisme și 
instrumente coordonate de Comisie;  
o a menține și a consolida interacțiunea strânsă cu NATO , în conformitate cu angajamentele 
asumate și cu principiile directoare privind cooperarea UE -NATO convenite în ca drul 
declarațiilor comune, precum și cooperarea cu alți parteneri internaționali importanți, cum ar 
fi Organizația Națiunilor Unite (ONU) și parteneri bilaterali care împărtășesc aceeași 
viziune, inclusiv Statele Unite ale Americii, Norvegia3 și Canada.  
În acest context geopolitic și tehnologic aflat în continuă evoluție și având în vedere viitorul 
summit informal care va avea loc la Paris în perioada 10 -11 martie 2022, prezenta comunicare 
expune noi măsuri și inițiative concrete într -o serie de domenii c ritice  și identifică principalii 
                                                           
1 Inclusiv Fondul european de apărare, cooperarea structurată permanentă (PESCO) și procesul anual coordonat de 
revizuire privind apărarea (CARD).  
2 PE/11/2021/INIT.  
3 În calitate de membru al Spațiului Economic European.  
 
4 factori care vor asigura realizarea unei pieței europene a apărării mai competitive și mai 
armonizate, inclusiv prin:  
- sporirea investițiilor în cercetarea și capabilitățile din domeniul apărării dezvoltate în 
cadrele de co operare ale UE;  
- facilitarea sinergiilor dintre activitățile de cercetare și inovare din sectorul civil și din 
sectorul de apărare, precum și reducerea dependențelor strategice;  
- stimularea achizițiilor publice comune de capabilități de apărare dezvoltate î n 
colaborare în cadrul UE;  
- invitarea statelor membre să înregistreze noi progrese în ceea ce privește simplificarea 
și sporirea convergenței practicilor de control al exporturilor, în special în cazul 
capabilităților de apărare dezvoltate în contextul unui  cadru al UE;  
- consolidarea dimensiunii de securitate și apărare a activităților spațiale la nivelul UE;  
- consolidarea rezilienței europene, printre altele prin îmbunătățirea securității 
cibernetice și prin combaterea amenințărilor cibernetice și a oricăror alte amenințări 
hibride, prin sporirea mobilității militare și prin abordarea provocărilor legate de 
schimbările climatice care au un impact asupra apărării.  
Datorită acestor elemente constitutive și pe baza sinergiilor dintre politicile interne și externe, 
inclusiv cele promovate în cadrul Strategiei din 2020 privind o uniune a securității, Comisia va 
continua să contribuie activ în anii următori la procesul d e construire a unei uniuni europene a 
apărării , prin intermediul unor inițiative și proiecte specifice, utilizând întregul spectru de 
instrumente de care dispune pentru a contracara mai bine amenințările pe mai multe niveluri care 
evoluează rapid.  
2. Sporirea investițiilor în cercetarea și capabilitățile din domeniul apărării dezvoltate în 
cadrele de cooperare ale UE  
FEA este un program ambițios, echilibrat și favorabil incluziunii , care asigură implicarea 
puternică a statelor membre, astfel încât proi ectele finanțate să răspundă nevoilor operaționale 
ale forțelor armate, deschizând calea către producție și achiziții publice. Criteriile sale de 
eligibilitate  mențin piața deschisă, consolidând totodată competitivitatea industriei europene de 
apărare și p rotejând securitatea și interesele strategice ale UE.  
Până la sfârșitul anului 2022, Comisia Europeană va fi investit 1,9 miliarde EUR în activități de 
cercetare din domeniul apărării și în proiecte în materie de dezvoltare a capabilităților care 
răspund nevoilor statelor membre în materie de capabilități. Astfel, Comisia va impulsiona 
proiecte -cheie colaborative la scară largă în materie de dezvoltare a capabilităților , care să 
abordeze deficiențele critice, stimulând  totodată inovarea în domeniul apărări i, inclusiv în 
anumite sectoare de nișă. Printre acestea se numără proiecte de mai mică amploare și cereri de 
propuneri deschise care extind participarea transfrontalieră a întreprinderilor nou -înființate și a 
întreprinderilor mici și mijlocii (IMM -uri), u n procent de până la 8  % din bugetul său pe 2021 
fiind alocat finanțării tehnologiilor disruptive pentru apărare și aproximativ 6  % – cererilor de 
propuneri deschise adresate IMM -urilor. Aceste întreprinderi reprezintă 48  % din cele 1  100 de 
 
5 entități care au depus propuneri și au beneficiat de 20  % din cererea totală de finanțare4 pentru 
cererile de propuneri introduse în cadrul FEA în 20215. Comisia va continua să promoveze 
participarea IMM -urilor în întreaga UE, inclusiv prin încurajarea integrării celor mai inovatoare 
și mai competitive IMM -uri în lanțurile de aprovizionare.  
Primele cereri de propuneri publicate în 2021 prevăd deja alocarea a aproximativ 700 de 
milioane EUR pentru proiecte care vizează platforme și sisteme de apărare complexe și de 
mare amploare , cum ar fi sistemele de luptă de nouă generație, parcul de vehicule terestre, 
navele de patrulare în larg multifuncționale și modulare, precum și sistemele de apărare 
împotriva rachetelor balistice.  
De asemenea, prin programul de dezvoltare anteri or6, două proiecte importante de dezvoltare 
a capabilităților de mare importanță strategică au beneficiat de un grant în valoare totală 
de aproximativ 140 de milioane EUR . Sistemul MALE RPAS sprijină dezvoltarea unei drone 
care poate funcționa mult timp la  altitudine medie. Acest sistem contribuie la consolidarea 
suveranității tehnologice în domeniul dronelor, active critice pentru forțele armate ale statelor 
membre. Tehnologiile radio europene securizate definite prin software (ESSOR) vor stimula 
interoper abilitatea prin crearea unei standardizări europene pentru tehnologii de comunicare 
securizată în domeniul apărării. Alte proiecte semnificative finanțate se axează, printre altele, pe 
comandă și control, pe procesul de luare a deciziilor bazat pe IA, pe l upta colaborativă, pe 
apărarea cibernetică sau pe observarea spațială.  
Dezvoltarea capabilităților de apărare este un proces pe termen lung, care necesită o planificare 
coordonată și prealabilă. Orientarea strategică a FEA este prevăzută în cadrul priorită ților 
în materie de capabilități de apărare stabilite de comun acord de către statele membre în 
cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) , și în special în contextul Planului de 
dezvoltare a capabilităților (PDC) și în concordanță cu alte ini țiative ale UE legate de apărare, 
cum ar fi procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD) și cooperarea 
structurată permanentă (PESCO).   
În plus, pentru a asigura transparența și previzibilitatea, în special în ceea ce privește planificarea  
bugetelor naționale de apărare, Comisia a elaborat o perspectivă multianuală orientativă și 
flexibilă  pentru următorii patru ani, care urmează să fie reexaminată în fiecare an în funcție de 
evoluția situației.  Această perspectivă asigură consecvența proie ctelor colaborative în materie de 
capabilități de apărare și coerența programelor de lucru pe durata FEA, oferind totodată 
transparență și previzibilitate.  În acest context, Comisia și statele membre vor continua să 
consolideze perspectiva anuală multianuală, ținând seama de principalele capabilități și de 
vectorii strategici identificați ca priorități de către statele membre în urma adoptării 
Busolei strateg ice. 
                                                           
4 Inclusiv subcontractanții.  
5 În cadrul programului anterior, Programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP), în 
2020, an pentru care sunt disponibile rezultate, IMM -urile au reprezentat 35  % din entități și au beneficiat de 30  % 
din totalul fondurilor acord ate celor 26 de proiecte, înainte de a lua în considerare participarea subcontractanților 
care sunt adesea IMM -uri. 
6 Programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP).  
 
6  
Datorită efectului său catalizator, FEA va continua, prin urmare, să deschidă calea pentru 
investiții specifice în domeniul apărării, care să sprijine baza industrială și tehnologică de apărare 
europeană (EDTIB) și corelarea priorităților stabilite d e comun acord de către statele membre în 
cadrul UE.  Pentru a sprijini mai bine elaborarea proiectelor la scară largă din domeniul 
capabilităților de apărare, posibilitatea instituirii unor programe de lucru multianuale ar trebui 
evaluată în cadrul evaluări i la jumătatea perioadei a FEA. La fel de important este să se asigure 
faptul că alte politici orizontale , cum ar fi inițiativele privind finanțarea durabilă, rămân în 
concordanță cu eforturile Uniunii Europene de a facilita un acces suficient al industrie i 
europene de apărare la finanțare și la investiții.   
Pentru a consolida și mai mult atât cooperarea în cadrul FEA, cât și integrarea pieței interne a 
apărării, Comisia va continua, de asemenea, să colaboreze cu statele membre pentru a valorifica 
posibilit ățile oferite de Directiva 2009/43/CE7 privind transferul în cadrul UE de produse din 
domeniul apărării, în vederea facilitării transferurilor legate de proiectele colaborative finanțate 
de UE.  Prin intermediul activității de consiliere privind normele și procedurile prevăzute în 
Directiva 2009/43/CE și prin depunerea de eforturi pentru ajungerea la un consens între statele 
membre, Comisia va urmări simplificarea transferului în cadrul pieței interne de produse din 
domeniul apărării, în special în cadrul pr oiectelor colaborative finanțate de UE, și facilitarea 
schimburilor de bune practici.  
Consolidarea coordonării, a direcționării și a nivelului investițiilor colaborative din domeniul 
apărării este esențială pentru a îmbunătăți eficiența globală a cheltuiel ilor de apărare în cadrul 
UE, ținând seama totodată de angajamentele existente, cum ar fi cele asumate în contextul 
PESCO privind majorarea cu regularitate a bugetelor pentru apărare. Obiectivul colectiv privind 
capabilitățile strategice de apărare poate f i realizat numai printr -o planificare coordonată, precum 
și prin investiții publice la nivelul UE și la nivel național care să vizeze prioritățile comune în 
materie de cercetare și dezvoltare în domeniul apărării.  
În acest context, Comisia va dezvolta , de asemenea, noi stimulente menite să încurajeze 
investițiile colaborative ale statelor membre în capabilitățile strategice de apărare, în 
special în cazul în care acestea sunt dezvoltate și/sau achiziționate în contextul cadrelor de 
cooperare ale Uniuni i Europene . Comisia va include în Raportul anual privind piața unică , 
publicat de obicei împreună cu pachetul de toamnă al semestrului european, un capitol care va 
conține observații referitoare la evoluțiile, impedimentele și oportunitățile legate de proiectele 
multinaționale din domeniul capabilităților de apărare . În acest context, Comisia ar putea, de 
asemenea, să analizeze modalități de intensificare a eforturilor colective menite să asigure și să 
coordoneze cofinanțarea statelor membre direcționată pr in intermediul FEA, în vederea obținerii 
unui raport calitate -preț mai bun.  
Calea de urmat  
                                                           
7 Directiva 2009/43/CE a Parlamentului European și a Consiliulu i din 6 mai 2009 de simplificare a clauzelor și 
condițiilor de transfer al produselor din domeniul apărării în interiorul Comunității.  
 
7  Prin intermediul FEA, Comisia va continua să încurajeze în mod activ statele membre să 
definească mai precis prioritățile strategice și vectorii strategici în materie de capabilități 
de apărare în urma adoptării Busolei strategice, în cadrul unui PDC revizuit și ținând 
seama de rezultatele CARD. Astfel de măsuri vor contribui la alinierea planificării 
apărării și a cheltuielilor colective pentru a sprijini dezvo ltarea acestora.  
 Comisia va dezvolta în continuare noi stimulente menite să încurajeze investițiile 
colaborative ale statelor membre în capabilitățile strategice de apărare, în special în cele 
care sunt dezvoltate și/sau achiziționate în comun în contextul  cadrelor de cooperare ale 
Uniunii Europene, și va prezenta în raportul anual privind piața unică informații 
referitoare la evoluțiile, impedimentele și oportunitățile legate de proiectele 
multinaționale din domeniul capabilităților de apărare.  
 În 2022, Co misia va continua să colaboreze cu statele membre pentru a facilita și mai 
mult transferul în cadrul pieței interne de produse din domeniul apărării finanțate de UE, 
în special prin sprijinirea valorificării depline a posibilităților oferite de 
Directiva  2009/43/CE.  
 
3. Facilitarea sinergiilor dintre activitățile de cercetare și inovare din sectorul civil și din 
sectorul de apărare, precum și reducerea dependențelor strategice  
În Foaia de parcurs privind tehnologiile critice pentru securitate și apărare, ado ptată în paralel cu 
prezenta comunicare8, Comisia definește calea care trebuie urmată în vederea stimulării 
cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării și în vederea reducerii dependențelor strategice 
ale UE în ceea ce privește tehnologiile și lanț urile valorice critice pentru securitate și apărare.  
Pe baza „Actualizării noii Strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice 
pentru a sprijini redresarea Europei”9 și a Planului de acțiune privind sinergiile dintre industria 
civilă, industria de apărare și industria spațială10, Comisia propune o cale de urmat pentru ca UE 
și statele membre:   
 să identifice tehnologiile critice pentru securitatea și apărarea UE;   
 să promoveze încă de la început o abordare strategică și coordonată la nivelul UE în ceea ce 
privește aceste tehnologii critice, prin mobilizarea programelor de cercetare, dezvoltare 
tehnologică și inovare;  
 să reducă dependențele strategice.  
În acest sco p sunt necesare o conștientizare sporită a caracterului critic al anumitor tehnologii, 
cum ar fi semiconductorii, pentru sectoarele securității și apărării, o mai bună identificare a 
dependențelor strategice conexe și posibile măsuri de atenuare, ținând se ama de diversitatea 
surselor și de eventualitatea ca utilizarea operațională a tehnologiei să fie compromisă sau 
                                                           
8 COM(2022)  61 final.  
9 COM(2021)  350 final.  
10 COM(2021)  70 final.  
 
8 refuzată11. Observatorul pentru tehnologii critice12 („Observatorul”) va institui un mecanism 
specific de identificare a acestor evaluări, pe baza contribuțiilor statelor membre și ale industriei. 
Concluziile Observatorului vor avea un rol esențial în stimularea cercetării, a dezvoltării 
tehnologice și a in ovării în UE cu privire la aceste tehnologii, în cadrul unei abordări coordonate 
la nivelul UE. Această activitate completează eforturile mai ample depuse pentru a aborda 
securitatea aprovizionării cu bunuri civile critice, în domenii cum ar fi sănătatea ș i energia13. 
Comisia va elabora, de asemenea, o abordare menită să încurajeze cercetarea și inovarea cu 
dublă utilizare la nivelul UE  și va implementa o schemă de inovare în domeniul apărării pentru 
a sprijini inovarea și antreprenoriatul în domeniul tehnol ogiilor critice, în strânsă coordonare cu 
Centrul de inovare în domeniul apărării, care va fi instituit de Agenția Europeană de Apărare 
(AEA).  
În fine, pentru a reduce dependențele strategice, Comisia va continua să evalueze în mod 
sistematic considerații le legate de securitate și apărare atunci când va pune în aplicare și va 
reexamina instrumentele existente ale UE sau când va elabora noi instrumente ale UE.  
4. Stimularea achizițiilor publice comune de capabilități dezvoltate în colaborare în cadrul 
UE 
Efectuarea de către statele membre a unor achiziții publice comune de capabilități de apărare 
europene sporește  în mod substanțial interoperabilitatea  forțelor armate naționale europene și 
sprijină competitivitatea EDTIB , în special prin economii de scară mai mari.  
Cu toate acestea, statele membre continuă să nu respecte criteriul de referință colectiv stabilit de 
mult timp14 ce constă în alocarea a 35  % din cheltuielile cu echipamentele de apărare achizițiilor 
publice efectuate în colaborare la nivel european, criteriu de referință colectiv pe care l -au 
confirmat în cadrul PESCO15. Potrivit AEA, în 2020, statele membre16 au che ltuit aproximativ 
37 de miliarde EUR pentru achiziționarea de echipamente de apărare (și anume pentru 
achiziționarea de noi echipamente de apărare). Din această sumă, doar aproximativ 11  % 
(circa  4,1 miliarde EUR)17 au fost alocate cheltuielilor cu achiziți ile publice de echipamente de 
apărare efectuate în colaborare la nivel european (și anume achiziționarea de noi echipamente de 
apărare în colaborare cu alte state membre). Acest lucru înseamnă că cea mai mare parte a 
                                                           
11 În ceea ce privește semiconductorii, a se vedea secțiunea 2.2 din Foaia de parcurs privind tehnologiile critice 
pentru securitate și apărare, adoptată în paralel cu prezenta comunicare, și Comunicarea Comisiei intitulată 
„Actul  privind cipurile pentru Eur opa”, COM(2022)  45 final.  
12 În colaborare cu serviciile relevante ale Comisiei și cu Agenția Europeană de Apărare.  
13 În conformitate cu propunerile Comisiei COM(2021)  577 din 16.9.2021 privind un cadru de măsuri pentru 
asigurarea furnizării contramăsurilor  medicale necesare în situații de criză în cazul unei urgențe de sănătate publică 
la nivelul Uniunii, COM(2021)  660 din 13.10.2021 privind abordarea creșterii prețurilor energiei și COM(2021)  350 
privind actualizarea noii strategii industriale.  
14 În noiemb rie 2007, Comitetul director al AEA reunit la nivel ministerial a aprobat patru criterii de referință 
colective pentru investiții, inclusiv cel care constă în alocarea a 35  % din totalul cheltuielilor cu echipamentele 
achizițiilor publice de echipamente ef ectuate în colaborare la nivel european.  
15 EUR -Lex - 32021H1117(01) - RO - EUR -Lex (europa.eu)  
16 Cu excepția Danemarcei.  
17 Pe baza datelor furnizate de unspreze ce state membre.  
 
9 cheltuielilor statelor membre cu achizi țiile publice de echipamente de apărare 
(aproximativ  89 %) au fost efectuate la nivel național și/sau în cooperare cu țări terțe.  
Nu constituie o excepție nici 2020, acesta putând fi chiar considerat ca înscriindu -se într -o 
tendință care s -a înrăutățit în ultimii ani. Într -adevăr, procentul de achiziții publice de 
echipamente de apărare efectuate în colaborare la nivel european s-a redus  constant din 2016, în 
2020 acesta ajungând la cel mai scăzut nivel înregistrat de când se colectează astfel de date (și 
anume din 2005).  
Două instrumente ale UE deschid deja calea către efectuarea de achiziții publice comune . 
Regulamentul privind FEA  prevede că, pentru a beneficia de sprijinul financiar acordat 
acțiunilor de dezvoltare, este necesar să se demonstreze că stat ele membre intenționează să 
achiziționeze produsul final sau să utilizeze tehnologia într -un mod coordonat. 
Directiva  2009/81/CE privind achizițiile publice în domeniul apărării  prevede o excludere 
specifică de la aplicarea regulilor privind achizițiile pu blice în cazul proiectelor de cooperare 
bazate pe cercetare și dezvoltare (C&D)18. Această excludere se aplică, de asemenea, etapelor 
ciclului de viață ulterioare etapei de C&D, în cazul în care contractele de achiziții publice sunt 
atribuite în cadrul acel uiași proiect de cooperare. În 2019, Comisia a publicat o comunicare19 ce 
oferă îndrumări privind diversele posibilități de a efectua achiziții publice în cooperare prevăzute 
în directivă. Statele membre vor beneficia de un sprijin suplimentar, în special prin intermediul 
Grupului de experți privind achizițiile publice în do meniul apărării și securității.  
Comisia urmărește să încurajeze  în mai mare măsură achizițiile publice comune de 
capabilități de apărare europene efectuate de statele membre , inclusiv în ceea ce privește 
operațiunile și întreținerea. Există însă o serie de  obstacole financiare și fiscale de ordin practic 
care trebuie depășite pentru a putea realiza acest obiectiv.  
Comisia va analiza posibilitatea de a aplica o scutire de la plata taxei pe valoarea adăugată 
(TVA) pentru a sprijini achizițiile publice comune de capabilități de apărare dezvoltate în 
colaborare în cadrul UE și proprietatea comună asupra acestor capabilități . Respectivele 
capabilități vor fi puse la dispoziția statelor membre pentru misiuni și operațiuni desfășurate în 
cadrul PSAC20 sau în context ul activităților ONU, al activităților NATO și al activităților 
naționale. De o astfel de măsură ar putea beneficia în special capabilitățile dezvoltate în cadrele 
de cooperare ale UE (FEA și/sau PESCO și/sau în cadrul AEA). În acest context, ar putea să s e 
aibă în vedere instituirea unui cadru juridic inspirat de consorțiul pentru o infrastructură 
europeană de cercetare21 care ar beneficia de o scutire de la plata TVA pentru echipamentele pe 
care consorțiile statelor membre le -ar cumpăra și le -ar deține.  
În mod similar, pe baza învățămintelor desprinse din evaluarea interimară a FEA, Comisia va 
avea în vedere consolidarea actualului sistem de bonusuri acordate în cadrul FEA, pentru a 
                                                           
18 Articolul 13 din Directiva 2009/81/CE.  
19 2019/C 157/01.  
20 În conformitate cu dispozițiile referitoare la forțele multinaționale prevăzute la articolul 42 alineatul (3) din 
Tratatul privind Uniunea Europeană.  
21 Consorțiul pentru o infrastructură europeană de cercetare (ERIC) este o formă juridică specifică ce facilitează 
înființarea și funcționarea infrastructurilor de cercetare de interes european.  
 
10 furniza un stimulent financiar , cu condiția ca statele membre să se angajez e să achiziționeze 
și/sau să dețină în comun capabilitățile de apărare în curs de dezvoltare22. În acest mod s -ar 
furniza stimulente mai puternice pentru a se asigura continuarea colaborării dincolo de etapele de 
C&D, și anume în etapele de achiziții publice, de operațiuni și de întreținere.  
În plus, pe baza activității Grupului de experți privind setul de instrumente financiare, 
noile  soluții de finanțare  ar putea duce la recurgerea în mai mare măsură de către statele 
membre la entități deja existente  în domeniul achizițiilor publice comune, cum ar fi AEA sau 
Organizația Comună de Cooperare în materie de Armament (OCCAR – Organisation Conjointe 
de Coopération en matière d'Armement ). În special, Comisia va evalua dacă dispozițiile 
Regulamentului privind  FEA, cum ar fi cele referitoare la achizițiile publice înainte de 
comercializare23, pot să permită acordarea de sprijin financiar autorităților contractante și 
entităților de achiziții publice comune pentru ca acestea să își coordoneze în mai mare măsură 
procedurile de achiziții publice, inclusiv prin acoperirea costurilor administrative/de tranzacție 
aferente achizițiilor publice comune de servicii de cercetare și dezvoltare în domeniul apărării.  
Calea de urmat  
 Până la începutul anului 2023, Comisia va înainta o propunere care să permită acordarea 
unei scutiri de la plata TVA  pentru a sprijini achizițiile publice comune de capabilități 
de apărare dezvoltate în colaborare în cadrul UE și proprietatea comună asupra  acestor 
capabilități, asigurând totodată respectarea normelor Organizației Mondiale a Comerțului.  
 Până la jumătatea anului 2023, Comisia, pe baza activității Grupului de experți privind 
setul de instrumente financiare, va propune noi soluții de finanțare  care să faciliteze 
achizițiile publice comune ale statelor membre de capabilități strategice de apărare ale 
UE, pe baza expertizei deja disponibile.  
 În urma evaluării interimare a FEA24, Comisia va analiza o eventuală modificare a 
articolului  13 din Regul amentul (UE) 2021/697 de instituire a Fondului european de 
apărare, pentru a consolida sistemul de bonusuri acordate în cadrul FEA în cazul în 
care statele membre se angajează să achiziționeze și/sau să dețină în comun 
capabilitățile de apărare în curs de dezvoltare . 
 
5. Invitarea statelor membre să înregistreze noi progrese în ceea ce privește simplificarea 
și sporirea convergenței practicilor de control al exporturilor  
Deși statelor membre le revine responsabilitatea de a elibera autorizațiile de export pentru 
echipamente militare, acestea își întemeiază deciziile pe poziția comună a Consiliului25 care 
                                                           
22 Pe lângă cerința de eligibilitate prevăzută la articolul  21 alineatul  (3) litera  (a) din Regulamentul privind FEA, 
care prevede obligația de a se demonstra intenția de a achiziționa produsul final sau de a utiliza tehnologia într -un 
mod coordonat.  
23 Articolul 17 din Regulamentul privind FEA.  
24 Evaluarea interimară trebuie efectuată în termen de cel mult patru ani de la începerea perioadei de execuție a 
fondului (și anume în 2025), în conformitate cu articolul  29 din Regulamentul de instituire a FEA.  
25 Poziția comună 2008/944/PESC.  
 
11 definește criteriile comune pentru controlul exporturilor de tehnologie militară și de echipamente 
militare. Această poziție comună instituie, de asemenea, mecanisme de notificare a refuzului și 
de consultare menite să sporească gradul de convergență în aplicarea politicilor de export ale 
statelor membre pentru produsele din domeniul apărării.  
Cu toate acestea, dat fiind faptul că dezvoltarea comună a capabilităților de apărare va deveni în 
mod progresiv regula în UE, mai degrabă decât excepția, statele membre vor beneficia de un 
schimb sporit de bune practici, ceea ce va conduce treptat la o ab ordare mai convergentă în 
ceea ce privește controlul exporturilor de arme . Pornind de la activitățile deja realizate și 
recunoscând faptul că exporturile reprezintă un factor -cheie pentru reușita modelului de afaceri 
al industriei europene de apărare, Comi sia sprijină statele membre să se îndrepte către sporirea 
treptată a simplificării și a convergenței practicilor de control al exporturilor de arme, în special 
pentru capabilitățile de apărare pe care le dezvoltă împreună, în special în cadrul FEA.  
În ace st context, Comisia salută procesul de reflecție inițiat în cadrul Consiliului26 cu privire 
la exportul de capabilități care au fost dezvoltate în contextul unui cadru al UE și încurajează 
statele membre să continue aceste discuții pentru a facilita procedu rile de control al exporturilor 
pentru astfel de produse. Acest proces ar putea, de asemenea, să se bazeze pe experiența 
acordurilor bilaterale și multilaterale dintre statele membre privind capabilitățile dezvoltate în 
comun.  
Pentru a nu îngreuna cooperar ea, această activitate ar trebui să faciliteze definirea unor proceduri 
clare și ușor de pus în aplicare. Ar trebui să se definească măsuri eficiente de control al 
exporturilor pentru a oferi produselor finanțate din FEA un acces adecvat și competitiv la p iețele 
internaționale, fără a aduce atingere deciziilor suverane ale statelor membre, cu respectarea 
deplină a obligațiilor legale relevante ale acestora și ținând seama de interesele lor în materie de 
securitate națională. Pentru a se asigura că proiectel e comune din domeniul capabilităților de 
apărare rămân atractive, Comisia invită statele membre să adopte o abordare conform 
căreia, în principiu, nu s -ar împiedica reciproc să exporte către țări terțe orice echipamente 
și tehnologii militare dezvoltate în  cooperare . Această abordare s -ar putea aplica exporturilor 
preconizate de echipamente sau tehnologii care încorporează componente care provin dintr -un alt 
stat membru și care depășesc un anumit prag de minimis . 
Calea de urmat  
 Comisia invită statele membre  să analizeze modalități de simplificare și de sporire 
treptată a convergenței practicilor lor de control al exporturilor de arme, în special pentru 
capabilitățile de apărare care sunt dezvoltate în comun, mai ales în contextul unui cadru al 
UE, asigurându -se astfel că produsele finanțate din FEA vor beneficia de un acces 
adecvat și competitiv la piețele internaționale, fără a aduce atingere deciziilor suverane 
ale statelor membre.  
 
                                                           
26 În cadrul s ubgrupului de lucru pentru exportul de arme convenționale (COARM) al Grupului de lucru pentru 
neproliferare și exporturi de arme.   
 
12 6. Consolidarea dimensiunii de apărare a activităților spațiale la nivelul UE  
Spațiul este un domeniu strategic pentru libertatea de acțiune și securitatea UE . În același 
timp, este un domeniu tot mai aglomerat și mai contestat, caracterizat de o concurență tot mai 
acerbă între puteri.  
Este imperios să se abordeze aceste provocări. O nouă strategie spațială a UE pentru securitate și 
apărare, aflată în prezent în curs de examinare de către statele membre în contextul 
Busolei  strategice, ar trebui să contribuie la stabilirea unei înțelegeri comune a riscurilor și a 
amenințăr ilor legate de spațiu, să asigure elaborarea unor răspunsuri adecvate pentru a reacționa 
mai bine și mai rapid la crize, să ne consolideze reziliența și să ne permită să valorificăm pe 
deplin beneficiile și oportunitățile legate de domeniul spațial. Fără a  aduce atingere conținutului 
viitoarei strategii comune, vor fi avute în vedere acțiunile prezentate mai jos.  
În primul rând, ar trebui să se îmbunătățească protecția activelor spațiale ale UE27 pentru 
a spori reziliența UE în spațiu și din spațiu.   
În Comunicarea comună privind managementul traficului spațial28, Comisia și 
Înaltul  Reprezentant oferă orientări concrete referitoare la modalitățile de a spori protecția 
activelor spațiale ale UE și de a promova o utilizare mai durabilă a spațiului. În spe cial, Comisia 
își va consolida activele de supraveghere spațială  prin îmbunătățirea serviciilor de 
supraveghere și urmărire spațială (SST)  și prin dezvoltarea de tehnologii conexe, cum ar fi un 
sistem automat de evitare a coliziunii sau inteligența artific ială.  
De asemenea, Comisia va sprijini în continuare dezvoltarea de proiecte legate de cunoașterea 
situației spațiale (SSA) și de capabilitățile de alertă timpurie în materie de apărare . Astfel 
de proiecte vor contribui la realizarea unor capabilități avansate de comandă și control spațial 
(SC2), la îmbunătățirea senzorilor SSA și la implementarea unui sistem de alertă timpurie 
împotriva amenințărilor cu rachete balistice și a noilor amenințări hipersonice29. 
În al doilea rând, Comisia va consolida dimen siunea de securitate și apărare în cadrul 
infrastructurilor spațiale existente și viitoare ale UE , în cooperare cu Înaltul Reprezentant.  
Serviciul public reglementat (PRS) Galileo30 oferă un serviciu de navigație la care au acces 
doar utilizatorii autorizaț i de guverne, fiind destinat aplicațiilor sensibile. Acestea necesită un 
nivel ridicat de continuitate a serviciului, utilizând semnale puternice și criptate, în special în 
domeniul securității și apărării. PRS este conceput pentru a oferi un serviciu neli mitat și 
neîntrerupt la nivel mondial. Acesta este o dovadă clară a faptului că o infrastructură comună 
aflată sub control civil poate să răspundă nevoilor în materie de apărare și securitate.  
                                                           
27 Programul spațial al UE are patru componente: Galileo/EGNOS pentru poziționare, navigare și sincronizare, 
Copernicus pentru  observarea Pământului, GOVSATCOM pentru comunicații guvernamentale securizate prin 
satelit și SSA pentru cunoașterea situației spațiale.  
28 JOIN(2022)  4 final.  
29 Proiectele sunt finanțate din FEA și din programele anterioare acestuia.  
30 Decizia nr.  1104/20 11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind modalitățile 
de acces la serviciul public reglementat oferit de sistemul global de radionavigație prin satelit constituit în cadrul 
programului Galileo, JO L  287, 4.11.2011.  
 
13 Propunerea de regulament de instituire a Programului Uniunii p rivind conectivitatea 
securizată  pentru perioada 2022 -202731, care este adoptată în paralel cu prezenta comunicare și 
constituie o componentă a pachetului privind spațiul, va spori reziliența UE în materie de 
conectivitate prin intermediul unei comunicări guvernamentale securizate.  Aceasta va include 
încă de la început cerințe privind reziliența în domeniul apărării, iar constelația de orbită terestră 
joasă (LEO) va permite preluarea unor sarcini utile care să contribuie la alte componente ale 
Programului s pațial al UE. Sistemul se va baza pe GOVSATCOM și pe sinergiile cu 
Fondul  european de apărare.  
Evoluția programului Copernicus ar trebui, de asemenea, să țină seama , în măsura 
posibilului, de cerințele în materie de apărare , acordând o atenție specială ni velurilor necesare 
de securitate și performanță, și să se sprijine pe o guvernanță adecvată bazată pe încredere.   
Pentru a sprijini dezvoltarea dimensiunii de apărare a infrastructurilor spațiale existente și 
viitoare ale UE, Comisia va sprijini dezvoltare a capabilităților de apărare spațială prin 
intermediul FEA . Până în prezent, aproximativ 130 de milioane EUR au fost alocate pentru 
finanțarea acțiunilor legate de spațiu în cadrul FEA și al programelor anterioare acestuia.  
Comisia sprijină dezvoltarea un or platforme colaborative pentru a face față viitoarelor provocări 
în materie de apărare, urmărind totodată să îmbunătățească performanța acestora prin utilizarea 
optimă a activelor spațiale europene existente și viitoare. De exemplu, proiectul Galileo pen tru 
apărarea UE  (GEODE) este cofinanțat cu 44 de milioane EUR32 și vizează dezvoltarea unor 
receptoare de semnale de navigație prin satelit standardizate europene pentru uz militar 
compatibile cu PRS Galileo. Se vor investi, de asemenea, peste 22 de milioane EUR pentru a 
îmbunătăți senzorii, precum și comanda și contr olul (C2) în vederea asigurării sensibilizării 
pentru supravegherea spațială militară la nivelul UE și în vederea dezvoltării unei capabilități 
spațiale de alertă timpurie.  
În cadrul programului său de lucru pentru 2021, FEA va aloca 50 de milioane EUR at ât pentru 
supravegherea războiului de navigație în spațiu și la sol (NAVWAR) , cât și pentru 
tehnologiile  europene de comunicații prin satelit reziliente împotriva bruiajului . 
În al treilea rând, Comisia va depune eforturi pentru a reduce dependențele strat egice 
conexe ale UE de tehnologiile critice , de exemplu în domeniul cipurilor, al informaticii 
cuantice și al IA. În acest scop, Comisia va maximiza sinergiile cu inițiativele legate de spațiu 
puse în aplicare în cadrul instrumentelor existente coordonate de Comisie (inclusiv FEA, 
Orizont  Europa33, Programul spațial, Consiliul European pentru Inovare și InvestEU) și va 
valorifica activitatea Observatorului pentru tehnologii critice. De asemenea, Comisia va 
consolida reziliența lanțurilor de aprovizionare eur opene conexe  pentru a se asigura 
integritatea, securitatea și funcționarea infrastructurilor spațiale.  
                                                           
31 COM(2022)  57 final.  
32 În cadrul Programului european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP).  
33 În prezentul document, termenul „Orizont Europa” se referă la Programul specific de implementare a 
Programului -cadru Orizont Europa și la Institut ul European de Inovare și Tehnologie; activitățile desfășurate în 
cadrul acestora se concentrează exclusiv asupra aplicațiilor civile.  
 
14 În al patrulea rând, Comisia, în cooperare cu Înaltul Reprezentant, în conformitate cu 
mandatele care le revin, va pune în aplicare extinderea actualului  mecanism Galileo de 
răspuns la amenințări34 la sistemele și serviciile din cadrul celorlalte componente ale 
Programului spațial al UE. Această măsură va consolida și mai mult guvernanța în materie 
de securitate a infrastructurilor spațiale ale UE pentru a răspunde mai bine amenințărilor  
și va promova instituirea unei guvernanțe adecvate de către actorii relevanți. De asemenea, 
Comisia și Înaltul Reprezentant vor îmbunătăți conștientizarea situației la nivelul UE printr -o 
mai bună utilizare a datelor satelit are, în strânsă cooperare cu statele membre, și printr -o 
cooperare sistematică între agențiile/organele relevante care operează infrastructurile UE.  
Comisia și Înaltul Reprezentant vor contribui, de asemenea, la eforturile statelor membre de a 
consolida și mai mult mecanismele de asistență reciprocă și mecanismele de răspuns în situații de 
criză, inclusiv prin intermediul exercițiilor și prin sporirea capacității de răspuns la amenințări, 
prin promovarea interoperabilității și prin sprijinirea unei cultur i strategice comune.  
 
 
Calea de urmat  
 În urma adoptării Busolei strategice, Comisia și Înaltul Reprezentant vor propune o 
strategie spațială comună a UE pentru securitate și apărare.  
 Până la sfârșitul anului 2022, Comisia va analiza cum poate fi îmbunătățită în continuare 
protecția activelor spațiale ale UE , în special prin intermediul unor servicii 
suplimentare de supraveghere și urmărire spațială, prin îmbunătățirea performanței 
serviciilor menționate ale UE și prin utilizarea optimă a potențialului industriei UE.  
 Începând din 2022, Comisia va promova o abordare de tip „dublă utilizare începând cu 
momentul conceperii”  pentru infrastructurile spațiale ale UE, cu scopul de a oferi noi 
servicii reziliente care să răspundă nevoilor guvernamentale. În acest context, Comisia 
încurajează colegiuitorii să adopte rapid propunerea de regulament de instituire a 
Programului Uniunii privind conectivitatea securizată pentru perioada 2022 -2027.  
 Comisia își va intensifica activitatea în vederea reducerii dependențelor tehnologice 
strategice și a consolidării rezilienței lanțurilor de aprovizionare legate de infrastructura 
spațială, în special prin intermediul instrumentelor de finanțare ale UE, pr ecum și al 
Observatorului pentru tehnologii critice.  
 Comisia va institui o guvernanță adecvată pentru infrastructurile spațiale ale UE, în 
strânsă cooperare cu statele membre, pe baza modelului PRS Galileo. Comisia va evalua 
                                                           
34 Astfel cum se prevede în Regulamentul 2021/696 privind Programul spațial al UE și în Decizia (PESC) 2021/698 
a Consiliu lui din 30 aprilie 2021 privind securitatea sistemelor și a serviciilor care sunt desfășurate, care 
funcționează și care sunt utilizate în cadrul programului spațial al Uniunii și care ar putea afecta securitatea 
Uniunii.  
 
15 fezabilitatea dezvoltării și a  implementării unor servicii Copernicus mai reziliente și mai 
securizate în scopuri guvernamentale35, ținând seama, în măsura posibilului, de cerințele 
în materie de apărare.  
 Până la sfârșitul anului 2022, Comisia și Înaltul Reprezentant vor analiza posibil itatea 
activării mecanismelor de solidaritate, de asistență reciprocă și de răspuns la situații de 
criză în cazul unor atacuri care provin din spațiu sau al unor amenințări la adresa activelor 
spațiale.  
 
7. Consolidarea rezilienței europene   
Europa trebuie să își consolideze reziliența pentru a preveni șocurile viitoare, pentru a se proteja 
împotriva șocurilor viitoare și pentru a rezista la șocuri viitoare. Având în vedere legăturile 
intrinseci cu politicile naționale de securitate și apărare , responsabilitatea de a face față acestor 
amenințări le revine în primul rând statelor membre. Între timp, unele vulnerabilități sunt 
comune tuturor statelor membre, iar unele amenințări se extind la nivel transfrontalier, cum ar fi 
atacurile îndreptate î mpotriva rețelelor sau a infrastructurilor transfrontaliere, precum și 
schimbările climatice.  
Abordarea UE vizează integrarea dimensiunii externe și a celei interne într -un flux fără sincope. 
Această abordare reunește considerațiile civile și militare de la nivel național și de la nivelul UE 
pentru a promova soluții concrete, facilitând totodată o reziliență sporită și o eficiență 
operațională permanentă.  
7.1. Combaterea amenințărilor hibride  
În 2020, Strategia UE privind o uniune a securității36 a evidențiat am enințările hibride ca fiind 
unul dintre domeniile prioritare care trebuie abordate în vederea consolidării securității UE. 
Strategia pune bazele unei abordări reînnoite a acestor amenințări în continuă evoluție, care 
acoperă întregul spectru de acțiuni – de la detectarea timpurie, analiză, sensibilizare, 
consolidarea rezilienței și prevenire, până la răspunsul în situații de criză și gestionarea 
consecințelor.  
Cartografierea măsurilor37 legate de consolidarea rezilienței și contracararea 
amenințărilor hibrid e a identificat peste două sute de instrumente și măsuri la nivelul UE , 
marea majoritate a acestora fiind coordonate sau sprijinite de Comisie. Propunerile Comisiei în 
diferite domenii, inclusiv actul legislativ privind serviciile digitale38, propunerea de directivă 
privind reziliența entităților critice39 și revizuirea mecanismului de protecție civilă al Uniunii40, 
                                                           
35 Servicii de tip PRS Copernicus.  
36 COM(2020)  605. 
37 SWD(2020)  152 final  
38 COM(2020)  825 final.  
39 COM(2020)  829 final.  
40 Regulamentul (UE) 2021/836 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021.  
 
16 vor îmbogăți gama tot mai amplă de instrumente ale UE disponibile pentru a contracara 
amenințările hibride.  
Reziliența este unul dintre principal ii piloni pe care se sprijină contracararea amenințărilor 
hibride. Un document de lucru comun al serviciilor Comisiei din ianuarie 202241 a identificat 
53 de elemente ale unor scenarii de referință în materie de reziliență42 la nivelul UE. 
Identificarea, anunțată în Strategia privind o uniune a securității, a reprezentat un prim pas 
esențial pentru a urmări și a măsura în mod obiectiv progresele înregistrate în acest domeniu.  
În acest context, serviciile Comisiei, Serviciul E uropean de Acțiune Externă (SEAE) și 
Secretariatul General al Consiliului vor desfășura, în noiembrie 2022, exercițiul PACE 
„EU Integrated Resolve”, care va viza, printre altele, contracararea amenințărilor hibride, 
inclusiv a dimensiunii cibernetice a ace stora. Exercițiu l menționat  se va desfășura sub 
responsabilitatea generală a Înaltului Reprezentant, cu participarea statelor membre și a 
agențiilor UE, și într -un format paralel și coordonat (PACE) cu NATO.  
De asemenea, Comisia s-a adaptat la evoluția rap idă a amenințărilor . În urma crizei de la 
frontiera UE cu Belarus, Comisia a propus măsuri de combatere a instrumentalizării migrației , 
inclusiv includerea pe o listă neagră a operatorilor de transport implicați în introducerea ilegală 
de migranți sau în t raficul de persoane în UE43. 
Pandemia de COVID -19 a evidențiat necesitatea de a consolida acțiunea coordonată la nivelul 
UE pentru a răspunde urgențelor sanitare. Într -un moment în care amenințările chimice, 
biologice, radiologice și nucleare ar putea pune în pericol sănătatea publică, 
Autoritatea  Europeană pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA) constituie 
un element central pentru consolidarea pregătirii și a răspunsului UE la amenințările 
transfrontaliere grave privind sănătatea, car e permite ca măsurile de contracarare necesare să fie 
disponibile, accesibile și aplicate rapid. Pe baza învățămintelor desprinse din primele faze ale 
pandemiei, vor continua lucrările de consolidare a asistenței militare acordate autorităților civile 
în această privință.  
Calea de urmat  
 Până în 2023, Comisia, în cooperare cu Înaltul Reprezentant și cu statele membre, va 
evalua scenariile de referință privind reziliența sectorială pentru a identifica lacunele și 
nevoile , precum și măsurile care se impun.  
 În urma adoptării Busolei strategice, Comisia își va aduce contribuția la viitorul set de 
instrumente al UE pentru contracararea amenințărilor hibride, asigurându -se că statele 
membre au o imagine de ansamblu completă asupra instrumentelor și a măsurilor int erne 
existente de combatere a amenințărilor hibride care afectează UE și statele sale membre. 
                                                           
41 SWD(2022)  21 final  
42 Criterii de referință care se referă la situațiile în care există un punct de plecare, precum și un obiectiv avut în 
vedere sau o recomandare privind cerințele minime în materie.  
43 COM(2021)  753 final.  
 
17 În acest scop, se va ține seama de măsurile incluse în cartografierea din 2020 privind 
contracararea amenințărilor hibride și de propunerile recente ale Comisiei și ale 
Înaltului  Reprezentant în domenii cum ar fi infrastructura critică și dezinformarea.  
 În urma adoptării Busolei strategice, Comisia va avea în vedere identificarea experților 
din domeniile de politică relevante, care ar putea fi trimiși pe teren, la cerere, în cadrul 
echipei de răspuns rapid în caz de amenințări hibride, în sinergie cu echipele propuse de 
răspuns rapid ale unității cibernetice comune.  
 În paralel, serviciile Comisiei și SEAE vor reexamina împreună protocolul operațional al 
UE pentru co mbaterea amenințărilor hibride.  
 Până la sfârșitul anului 2022, Comisia, în cooperare cu Înaltul Reprezentant, va defini o 
viziune cuprinzătoare privind mecanismele sale de alertă rapidă și, în special, privind 
posibilitatea de a elabora un tablou îmbunătăț it al conștientizării situației, în coordonare și 
în complementaritate cu alte mecanisme existente ale UE. Aceste măsuri vor consolida 
capacitatea Uniunii în materie de monitorizare și detectare timpurie, prevenire și 
pregătire, inclusiv în materie de rezi liență, și capacitatea de răspuns la amenințările 
hibride.  
 Pe baza expertizei și a instrumentelor sale, Comisia va contribui la eforturile UE de 
consolidare a rezilienței în țările partenere.  
 
7.2. Consolidarea securității cibernetice și a apărării cibernetice   
Combaterea amenințărilor la adresa securității cibernetice este una dintre cele mai complexe 
provocări actuale în materie de securitate și apărare, în special având în vedere că aceste 
amenințări sunt tot mai numeroase și au un impact tot mai puternic, î n pofida faptului că actorii 
statali au dezvoltat capabilități sofisticate specifice.  
UE trebuie să protejeze rețelele și sistemele informatice critice și să își asume un rol de lider în 
garantarea securității, stabilității și rezilienței, precum și a lib ertății internetului mondial. Trebuie 
să consolidăm securitatea cibernetică și apărarea cibernetică în Europa printr -o cooperare sporită, 
prin investiții mai eficace în capabilități avansate și prin stabilirea unor norme adecvate care să 
permită o mai bună  corelare a tuturor dimensiunilor spațiului cibernetic. Aceste eforturi ar trebui 
să se axeze pe protejarea  cetățenilor, a întreprinderilor și a intereselor UE, pe detectarea și 
descurajarea  activităților cibernetice răuvoitoare și pe apărarea  noastră împo triva atacurilor 
cibernetice, ceea ce va contribui la securitatea și stabilitatea pe plan internațional și la 
consolidarea potențialului UE de disuasiune în spațiul cibernetic.  
Comisia și Înaltul Reprezentant au stabilit deja, în cadrul Strategiei de secu ritate cibernetică a 
UE din decembrie 202044, acțiuni ambițioase care contribuie la aceste obiective. S -au instituit 
deja o serie de instrumente importante, printre acestea numărându -se în special 
                                                           
44 JOIN(2020)  18 final.  
 
18 Directiva  privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de se curitate a rețelelor și a 
sistemelor informatice în Uniune  (NIS)45, Regulamentul privind securitatea cibernetică46, 
Directiva privind atacurile împotriva sistemelor informatice47 și punerea în aplicare a setului 
de instrumente al UE pentru securitatea rețelelor 5G48, Recomandarea privind un plan de 
acțiune pentru un răspuns coordonat la incidentele și crizele de securitate cibernetică de 
mare amploare49 și cadrul de politici pentru apărarea cibernetică a UE [actualizările din 
2018]50. Comisia a adoptat, de  asemenea, un act delegat51 în temeiul Directivei privind 
echipamentele radio52, care stabilește cerințele juridice pentru garanțiile de securitate cibernetică, 
pe care producătorii vor trebui să le ia în considerare la proiectarea și fabricarea echipamentel or 
radio. În fine, Comisia a prezentat o recomandare privind crearea unei unități cibernetice 
comune53 și a înaintat, în decembrie 2020, o propunere de revizuire a Directivei NIS54, care 
este în curs de examinare de către colegiuitori. În conformitate cu ace st nivel de ambiție, 
Comisia va prezenta în curând propuneri menite să consolideze securitatea cibernetică și 
securitatea informațiilor în instituțiile, organele și agențiile UE.  
Programul de lucru multianual pentru perioada 2021 -2025 al programului Europa  digitală și al 
Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE – Sectorul digital) vor sprijini 
implementarea unei infrastructuri de comunicații cuantice securizate (Euro QCI). MIE va 
sprijini, de asemenea, alte infrastructuri critice de comunicații, inc lusiv anumite infrastructuri 
magistrale între statele membre și cu țări terțe, care să fie conforme celor mai ridicate standarde 
de securitate.  
Pentru a completa aceste instrumente și a reduce și mai mult suprafața de atac și expunerea la 
riscuri, ar trebui să se consolideze securitatea și standardizarea produselor și serviciilor legate de 
tehnologia informației și comunicațiilor (TIC). Acest lucr u este valabil în special în ceea ce 
privește securitatea componentelor hardware și software critice. Prin urmare, Comisia pregătește 
noi propuneri de stabilire a cerințelor de securitate orizontale, care vor constitui elementul central 
al actului legislat iv privind reziliența cibernetică , anunțat în discursul privind starea Uniunii55. 
În acest context, ar putea fi luată în considerare o dimensiune de apărare, în special în ceea ce 
privește eventuala elaborare a unor standarde comune sau hibride în materie d e securitate 
cibernetică.  
                                                           
45 Directiva (UE) 2016/1148 pri vind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice (NIS).  
46 Regulamentul (UE)  2019/881 al Parlamentului European și al Consiliului din 17  aprilie  2019 privind ENISA 
(Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică) și privind certificarea securi tății cibernetice pentru 
tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr.  526/2013.  
47 Directiva 2013/40/UE (12.8.2013).  
48 COM(2020)  50 final.  
49 Recomandarea (UE) 2017/1584 a Comisiei din 13 septembrie 2017 privind răspunsul  coordonat la incidentele și 
crizele de securitate cibernetică de mare amploare, C/2017/6100.  
50 14413/18 (19.11.2018).  
51 C(2021)  7672.  
52 Directiva 2014/53/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind armonizarea 
legislației stat elor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio.  
53 C(2021)  4520 final.  
54 COM(2020)  823 final.  
55 Discursul privind starea Uniunii din 2021 – Consolidarea sufletului Uniunii noastre – 15 septembrie 2021.  
 
19 Pentru a consolida și mai mult capabilitățile tehnologice ale UE și ale actorilor săi din domeniul 
apărării cibernetice (în special forțele de apărare ale statelor membre), se va urmări intensificarea 
cooperării dintre actorii relevanți în planificarea inv estițiilor din sectorul civil și din sectorul de 
apărare pentru dezvoltarea tehnologiilor relevante, precum și pentru utilizarea acestora. În 2022, 
Centrul de competențe în domeniul industrial, tehnologic și de cercetare în materie de 
securitate cibernetic ă și Rețeaua de centre de coordonare56 vor adopta agenda lor strategică 
privind investițiile cibernetice. Aceasta ar putea să includă eventuale sinergii între tehnologiile 
din sectorul civil și din sectorul de apărare și potențialele aplicații cu dublă util izare, urmărind 
astfel stabilirea de sinergii cu alte programe ale UE, inclusiv cu Orizont Europa, cu programul 
Europa digitală și cu FEA, într -un mod coordonat și cu respectarea normelor de guvernanță 
relevante.  
Comisia a alocat deja 38,6 milioane EUR57 pentru șase proiecte de apărare cibernetică . 
Printre altele, aceste fonduri sprijină dezvoltarea unei platforme europene de conștientizare a 
situației în materie de securitate cibernetică și un proiect privind tehnologiile pentru o 
comunicare securizată și r ezilientă. FEA va sprijini în continuare dezvoltarea capabilităților 
cibernetice în materie de apărare. În 2021, în cadrul FEA s -au lansat două cereri de propuneri 
specifice care beneficiază de un pachet financiar în valoare de 33,5 milioane EUR. Deși toat e 
proiectele privind capabilitățile de apărare implică o dimensiune cibernetică, apărarea cibernetică 
va rămâne o prioritate pentru FEA în anii următori.  
În scopul asigurării unei pregătiri mai bune pentru eventuale incidente și crize de mare amploare 
în U niune, este esențial să se consolideze coordonarea pentru a se asigura conștientizarea 
situației, identificarea rapidă a eventualelor nevoi și resurse în materie de răspuns și pentru a 
alinia comunicarea eficace între actorii relevanți de la nivelul statel or membre și de la nivelul 
UE, în vederea atenuării impacturilor potențiale în Uniune.  
Pentru a intensifica detectarea activităților cibernetice răuvoitoare și pentru a spori gradul 
de conștientizare a situației , Comisia colaborează cu statele membre în vederea instituirii unor 
platforme transfrontaliere pentru schimbul de date operative privind amenințările la 
adresa securității cibernetice (EU SOC) , consolidând totodată capacitățile centrelor de 
operațiuni pent ru securitate (SOC) de la nivel național din întreaga UE. Obiectivul acestor 
platforme transfrontaliere („EU SOC”) este de a permite schimbul de date privind amenințările la 
adresa securității cibernetice din diverse surse, precum și schimbul de instrument e și capabilități, 
pe scară largă, într -un mediu de încredere. Aceste platforme vor fi echipate cu instrumente și 
infrastructuri de generație următoare, extrem de sigure, ceea ce ar trebui să permită îmbunătățirea 
capacităților de detectare colectivă și av ertizarea în timp util a autorităților și a entităților 
relevante. Aceste acțiuni vor beneficia de sprijin financiar din partea programului 
Europa  digitală, în special prin intermediul unei achiziții publice comune pentru dezvoltarea și 
operarea EU SOC, in clusiv instrumente și infrastructuri avansate, precum și prin intermediul 
unei cereri de granturi pentru a sprijin capacitățile SOC în statele membre. Ca etapă următoare, 
                                                           
56 PE/28/2021/INIT.  
57 În cadrul EDIDP.  
 
20 ar putea, de asemenea, să se aibă în vedere ca, împreună cu statele membre, să se pro moveze 
cooperarea civil -militară la nivel național în acest domeniu.  
Gradul de cooperare în materie de securitate cibernetică între statele membre în ceea ce privește 
răspunsul la incidente ar trebui sporit, inclusiv printr -o posibilă cooperare între echipele de 
răspuns din sectorul civil și din sectorul de apărare . Unitatea cibernetică comună vizează să 
reunească toate comunitățile relevante din domeniul securității cibernetice (și anume cele 
diplomatice, civile, de asigurare a respectării legii și de apă rare) pentru a asigura un răspuns 
coordonat al UE la incidentele și crizele cibernetice de mare amploare, precum și pentru a acorda 
asistență în vederea redresării în urma acestor atacuri.  Prin urmare, armata ar putea să asigure, 
prin intermediul unității cibernetice comune, cooperarea și coordonarea din punct de vedere 
structural cu alte comunități din domeniul securității cibernetice.  
Dezvoltarea competențelor cibernetice  prin activități de formare și exerciții comune este, de 
asemenea, esențială pentru a sigurarea unei reziliențe eficace împotriva atacurilor cibernetice, 
îmbunătățirea capabilităților cibernetice, dezvoltarea unei înțelegeri comune și construirea unei 
capacități de răspuns comune. În cazul în care statele membre decid astfel, acestea ar put ea avea 
în vedere consolidarea cooperării dintre sectorul civil și sectorul militar în ceea ce privește 
activitățile de formare și exercițiile comune în domeniul cibernetic, pe baza programelor 
Colegiului European de Securitate și Apărare și ale AEA în mat erie de educație, formare și 
exerciții în domeniul cibernetic.  
Calea de urmat  
 Până în al treilea trimestru al anului 2022, Comisia va propune actul legislativ privind 
reziliența cibernetică , menit să sporească securitatea cibernetică a produselor și a 
serviciilor conexe pe piața internă.  
 În vederea instituirii noilor platforme „EU SOC” pentru schimbul de date operative și 
partajarea de instrumente privind amenințările cibernetice, Comisia v a publica, până în al 
doilea trimestru al anului 2022, o cerere de exprimare a interesului pentru a selecta 
entitățile care vor găzdui EU SOC, însoțită de o foaie de parcurs specifică. Această 
măsură ar trebui să deschidă calea către construirea unei capab ilități strategice a UE 
pentru detectarea amenințărilor cibernetice și schimbul de informații cu privire la 
amenințările cibernetice.  
 Comisia va conlucra cu statele membre în vederea intensificării pregătirii pentru 
incidentele de securitate cibernetică de  mare amploare printr -o coordonare sporită, 
inclusiv prin identificarea nevoilor și a resurselor potențiale pentru gestionarea 
răspunsului.  
 În 2022, se va propune o agendă strategică pentru Centrul de competențe în materie de 
securitate cibernetică, inclus iv în ceea ce privește tehnologiile cu dublă utilizare și 
sinergiile civil -militare care trebuie să fie stabilite în mod coordonat cu actorii relevanți.  
 Comisia, împreună cu Înaltul Reprezentant, va sprijini în continuare statele membre în 
crearea unității  cibernetice comune, în special a mecanismului său de asistență reciprocă, 
 
21 și va încuraja cooperarea dintre sectorul civil și sectorul militar pentru a facilita 
schimburile de informații și coordonarea între experții din domeniul apărării și alte 
comunităț i (și anume comunitatea civilă, autoritățile de asigurare a respectării legii și 
diplomația).  
 Comisia va solicita organizațiilor de standardizare europene să elaboreze norme 
armonizate în materie de securitate cibernetică și protejare a vieții private, car e să vină în 
sprijinul actului delegat recent adoptat în temeiul Directivei privind echipamentele radio.  
 Comisia va conlucra cu Înaltul Reprezentant pentru a continua elaborarea politicii de 
apărare cibernetică a UE, care urmează să fie prezentată statelor  membre până la sfârșitul 
anului 2022.  
 Comisia invită statele membre să aibă în vedere organizarea de activități de formare și 
exerciții comune în domeniul apărării cibernetice, în cooperare cu cadrele existente în 
materie de formare și exerciții din secto rul civil și din sectorul de apărare.  
 
7.3. Sporirea mobilității militare  
Prin punerea în aplicare a Planului de acțiune vizând mobilitatea militară, UE ia deja măsuri 
importante pentru a spori mobilitatea personalului militar, a materialelor militare și a 
echipamentelor militare în interiorul și în afara UE, consolidând astfel capacitatea noastră de a 
răspunde rapid la o criză sau în perspectiva unor activități de rutină, cum ar fi exercițiile. 
Mobilitatea militară este, de asemenea, un proiect emblematic î n cadrul cooperării UE -NATO.  
Mobilitatea militară, căreia i s -au alocat 1,69 miliarde EUR din bugetul UE aferent perioadei 
2021 -2027  pentru a sprijini infrastructura de transport cu dublă utilizare, constituie o 
componentă -cheie a noului Mecanism pentru interconectarea Europei (MIE)58. Programul de 
lucru pentru perioada 2021 -2023 prevede un buget anual specific de 330 de milioane EUR, i ar 
primele cereri de propuneri au fost lansate în septembrie 2021.  
De asemenea, mobilitatea militară se numără printre temele programului de lucru al FEA pentru 
2021. Dezvoltarea unui sistem digital pentru schimbul securizat și rapid de informații referit oare 
la mobilitatea militară este una dintre cele două teme din cadrul cererii de propuneri privind 
sistemele logistice și de echipamente pentru soldați, întregii cereri de propuneri fiindu -i alocat un 
buget orientativ de 50 de milioane EUR.  
La 14 decembr ie 2021, Comisia a propus revizuirea Regulamentului privind rețeaua 
transeuropeană de transport (TEN -T). Printre alte măsuri, propunerea vizează consolidarea 
standardelor în materie de mobilitate civilă și militară și extinderea hărților TEN -T, astfel încâ t 
acestea să includă noi rute importante pentru mobilitatea militară.  
                                                           
58 Regulamentul (UE) 2021/1153 al Parlamentului European și al Consiliului din 7 iulie 2021 de instituire a 
Mecanismului pentru interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr.  1316/2013 și (UE) 
nr. 283/2014.  
 
22 Comisia își va continua eforturile de a contribui la mobilitatea militară în interiorul și în afara 
UE, inclusiv prin luarea în considerare a acesteia în propunerile și inițiativele legislative 
relevante, în special în domeniul transporturilor și în cadrul  procedurilor transfrontaliere.  
Calea de urmat  
 Până la sfârșitul anului 2022, Comisia, împreună cu Înaltul Reprezentant, va propune o 
actualizare a Planului de acțiune comun vizând mobilitatea militară, care poate să 
răspundă nevoilor identificabile în ce ea ce privește digitalizarea în sectorul 
transporturilor, reziliența cibernetică a infrastructurii de transport și inteligența artificială.  
 
7.4. Abordarea provocărilor legate de schimbările climatice care au un impact asupra 
apărării  
Schimbările climatice și pierderea biodiversității generează noi amenințări la adresa securității. 
Deși menținerea eficacității operaționale rămâne o prioritate, sectorul apărării trebuie să răspundă 
provocării de a se adapta la efectele schimbărilor climatice asupra securității, inclusiv efectuarea 
de operațiuni în condiții climatice extreme care sunt întâlnite mai frecvent, precum și să 
contribuie la atenuarea acestor efecte în cadrul politicilor UE privind schimbările climatice, în 
special al Pactului verde european. Îmbunătățir ea eficienței energetice, utilizarea în mai mare 
măsură a energie din surse regenerabile, atunci când este posibil, și reducerea emisiilor în acest 
sector ar trebui să devină o parte integrantă a eforturilor noastre colective către atingerea 
neutralității climatice până în 2050, precum și a celor de protejare a biodiversității și de 
consolidare a economiei circulare.  
Sistemele circulare pot aduce beneficii majore industriilor de apărare și achizițiilor publice din 
domeniul apărării, sporind utilizarea eficientă a resurselor și autonomia strategică deschisă 
pentru anumite materiale critice și prelungind și optimizând utilitatea echipamentelor de 
apărare59. Vor fi identificate și sprijinite oportunitățile de îmbunătățire a proiectării în vederea 
dezasamblă rii, valorificării componentelor, reparării, recondiționării și refabricării 
echipamentelor de apărare. Acest lucru este valabil și pentru oportunitățile de modernizare a 
echipamentelor de apărare, astfel încât respectivele echipamente să poată funcționa î n continuare 
în condițiile de mediu tot mai dificile din teatrele de operații.  
În acest context, Comisia s -a angajat să pună în aplicare Foaia de parcurs comună a UE privind 
schimbările climatice și apărarea60, publicată în 2020, cu privire la care, în prim a jumătate a 
anului 2022, serviciile Comisiei vor prezenta, împreună cu SEAE și AEA, un prim raport anual 
referitor la progresele înregistrate. Programul de lucru pentru 2021 al FEA61 identifică deja teme 
legate de gestionarea energiei și eficiența energeti că. S -au alocat 133 de milioane EUR pentru o 
cerere specifică de propuneri menită să sprijine cercetarea și dezvoltarea de tehnologii și produse 
                                                           
59 IF CEED (europa.eu) Circular defence - News & insight - Cambridge Judge Business School  
60 12741/20.  
61 Regulamentul privind FEA prevede că „fondul contribuie la integrarea acțiunilor climatice în politicile Uniunii, 
precum și la atingerea țintei globale ca 30  % din cheltuielile bugetului Uniunii să sprijine obiectivele climatice”.  
 
23 din domeniul apărării care abordează aceste teme. Dat fiind faptul că inițiative similare sunt 
promovate în cad rul NATO și al ONU, precum și de Statele Unite și de alți parteneri, UE își va 
intensifica dialogurile la nivel de personal privind legăturile dintre climă, securitate și apărare.  
Calea de urmat  
 În prima jumătate a anului 2022, serviciile Comisiei, SEAE și AEA vor prezenta primul 
raport referitor la progresele înregistrate în punerea în aplicare a Foii de parcurs privind 
schimbările climatice și apărarea.  
 În cursul anului 2022, Comisia va evalua inițiativele legate de climă/apărare puse în 
aplicare în cadrul instrumentelor existente pe care le coordonează (inclusiv FEA, 
Orizont  Europa, Orizont 2020, MIE și LIFE) pentru a spori sinergiile potențiale.  
 Până la sfârșitul anului 2022, Comisia va institui un cadru de politică, bazându -se pe 
aspectele legate de climă/apărare ale instrumentelor pe care le coordonează pentru a 
contribui la reducerea cererii de energie și la sporirea rezilienței energetice a tehnologiilor 
critice utilizate de actorii î n materie de securitate civilă și de forțele armate, precum și 
pentru a elabora în acest context soluții concrete, reziliente la schimbările climatice.  
 În cursul anului 2022, Comisia va analiza potențialul de sporire a impactului directivelor 
privind energ ia asupra infrastructurii militare (cum ar fi birourile, cartierele generale, 
cazărmile, spitalele, academiile), inclusiv opțiunile în materie de achiziții publice verzi, în 
cadrul Pactului verde european (și anume noua acțiune privind eficiența energetică  
intitulată „Valul de renovări ale clădirilor”, revizuirea Directivei privind eficiența 
energetică și Directiva privind performanța energetică a clădirilor).  
 În cursul anului 2022, Comisia și Înaltul Reprezentant vor extinde și vor intensifica 
lucrările la  nivel de personal desfășurate în colaborare cu NATO, ONU și partenerii 
bilaterali relevanți, cum ar fi SUA și Canada, privind legăturile dintre climă, securitate și 
apărare.  
 
8. Concluzii  
Într-o lume mai complexă, mai contestată, mai competitivă și mai cone ctată ca niciodată, UE 
trebuie să își intensifice și mai mult eforturile pe care le depune pentru a -și apăra interesele și 
valorile strategice. Viitoarea Busolă strategică a UE privind securitatea și apărarea va stabili 
obiective ambițioase pentru securita tea și apărarea pe termen lung ale Europei, obiective la care 
prezenta comunicare contribuie în mod activ.  
În acest scop, Comisia a identificat următoarele noi domenii principale în cadrul cărora sunt 
necesare acțiuni pentru a spori și mai mult competitivi tatea pieței europene a apărării:  
- analizarea modului în care pot fi stimulate în mai mare măsură investițiile statelor 
membre în capabilitățile strategice esențiale și în vectorii critici  care sunt dezvoltați și/sau 
achiziționați în contextul cadrelor de cooperare ale Uniunii Europene;  
 
24 - încurajarea în mai mare măsură a achizițiilor publice comune de capabilități de 
apărare dezvoltate în colaborare în cadrul UE , inclusiv prin acordarea unei scutiri de la 
plata TVA și printr -o eventuală majorare a bonusurilor din cadrul FEA;  
- invitarea statelor membre să înregistreze noi progrese în ceea ce privește asigurarea 
simplificării și a unei convergențe sporite a practicilor de control al exporturilor de 
arme , în special în cazul capabilităților de apărare dezvoltate în contextul unui cadru de 
cooperare al UE.  
De asemenea, Comisia va pune în aplicare inițiativele deja lansate care sunt vectori -cheie pentru 
apărarea europeană, cum ar fi FEA și mobilitate a militară , precum și inițiativele care sunt 
esențiale pentru consolidarea rezilienței europene, în special în spațiu, pentru a contracara 
amenințările hibride, pentru a consolida securitatea cibernetică și pentru a face față provocărilor 
legate de schimbă rile climatice care sunt relevante pentru domeniul apărării.  
Comisia este în continuare pregătită să ia în considerare măsuri suplimentare în lumina 
progreselor înregistrate și a evoluției amenințărilor și a provocărilor cu care se va confrunta 
Uniunea în viitor.