Oceanele sănătoase sunt esențiale pentru viața umană, bunăstare și dezvoltarea durabilă. Oceanele absorb 25 % din toate emisiile de carbon pe care le putem produce și redistribuie căldura pe glob. Oceanul găzduiește milioane de specii și sănătatea oceanelor depinde foarte mult de această biodiversitate marină. Peștii și crustaceele sunt o sursă importantă de proteine și micronutrienți esențiali, contribuind la securitatea alimentară și la sănătatea umană la nivel mondial. În plus, economia maritimă „albastră” oferă oportunități importante de creștere durabilă, inovatoare și locuri de muncă decente.

În cadrul Acordului pentru prevenirea pescuitului nereglementat în marea liberă din zona centrală a Oceanului Arctic, UE și alți nouă semnatari au convenit să interzică pescuitul comercial în porțiunea de mare liberă din zona centrală a Oceanului Arctic, care are o suprafață de aproximativ aceeași dimensiune ca Marea Mediterană, pentru o perioadă inițială de 16 ani. În această perioadă, părțile semnatare vor depune eforturi pentru a îmbunătăți înțelegerea ecosistemelor arctice și a posibilităților de activități pescărești sustenabile, având în vedere reducerea calotei glaciare.

În plus, UE a contribuit în continuare la exploatarea mai durabilă a oceanelor, în special în materie de conservare și de gestionare a pescuitului la nivel regional prin convenții maritime regionale și prin organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), în vederea îmbunătățirii guvernanței bazate pe știință. În această privință, UE a pus la dispoziție 17 milioane EUR în perioada 2017-2018 pentru îmbunătățirea guvernanței, a cunoștințelor științifice și a consolidării capacităților și pentru consolidarea conformității în cadrul celor 18 ORGP și în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului de ton la care UE este parte. Aceste măsuri ale UE pentru durabilitate au dat roade: la sfârșitul anului 2017, 16 dintre cele 18 stocuri de ton emblematice la nivel mondial se situau la niveluri durabile, conform opiniei consultanților științifici.

Semnarea în octombrie 2018 a Acordului pentru prevenirea pescuitului nereglementat în marea liberă din zona centrală a Oceanului Arctic a constituit o realizare de referință. El va elimina o lacună semnificativă din cadrul de guvernanță a Oceanului Arctic și va salvgarda ecosistemele marine fragile pentru generațiile viitoare.

Împreună cu actorii esențiali din domeniul oceanelor, UE s-a angajat să construiască parteneriate bilaterale. UE a semnat un prim parteneriat în domeniul oceanelor — cu China — în iulie 2018 și preconizează că va semna un parteneriat cu Canada în 2019.

Lansat în cadrul Conferinței „Oceanele noastre” care a avut loc în Malta în 2017, programul de Parteneriat maritim Pacific-Uniunea Europeană (PEUMP) are scopul de a sprijini gestionarea durabilă și dezvoltarea activităților de pescuit pentru securitate alimentară și creștere economică în rândul celor 15 state din regiunea Pacificului. PEUMP urmează o abordare cuprinzătoare și integrată, încadrând schimbările climatice, mediul și genul în toate activitățile sale.

UE a consolidat capacitățile țărilor și a organizațiilor partenere de monitorizare a oceanelor, de conservare a biodiversității marine și de eliminare a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). De exemplu, UE a angajat 35 de milioane EUR pentru statele din Pacific în cadrul Programului de parteneriat maritim Pacific-Uniunea Europeană, 15 milioane EUR pentru Africa de Vest în cadrul programului PESCAO și 28 de milioane EUR pentru regiunea Oceanului Indian în cadrul programului ECOFISH și 87 de milioane EUR pentru cooperarea sa cu Cambodgia în cadrul noului program de pescuit CAPFISH.

De asemenea, o bună guvernanță internațională a oceanelor înseamnă asigurarea faptului că cei care își desfășoară activitatea pe mare pot face acest lucru într-un mediu securizat. În conformitate cu strategia sa globală și cu politicile regionale specifice, de exemplu, pentru Cornul Africii și Golful Guineei, UE joacă un rol esențial în calitate de furnizor mondial de securitate maritimă. UE a mobilizat resurse pentru protecția împotriva amenințărilor maritime, precum pirateria și traficul de persoane, pentru reducerea accidentelor maritime și prevenirea catastrofelor ecologice. Datele satelitare din programul Copernicus al UE au fost utilizate de organisme ale UE, precum Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă și pentru operațiuni internaționale de căutare și de salvare la cererea ONU.

Pilonul 2: Reducerea presiunii asupra oceanelor și mărilor și crearea condițiilor pentru o economie „albastră” sustenabilă

Oceanele sănătoase sunt o condiție prealabilă pentru dezvoltarea economică durabilă. Dacă dorim ca economia „albastră” a viitorului să genereze mai multă valoare din sectoarele „albastre” și să sprijine comunitățile costiere, trebuie să depunem eforturi pentru a asigura oceane sănătoase în prezent.

Oceanele ne reglează clima, dar, de asemenea, sunt extrem de vulnerabile la impactul schimbărilor climatice. UE promovează și elaborează măsuri legate de oceane pentru punerea în aplicare a Acordului de la Paris, cum ar fi soluțiile bazate pe natură și energia oceanică din surse regenerabile. Aceste elemente au fost reiterate în noua viziune strategică adoptată de Comisie în noiembrie 2018 pentru a obține o Europă neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050. Această viziune subliniază conservarea, utilizarea și gestionarea ecosistemelor și a resurselor marine ca fiind una dintre prioritățile pentru atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea.

Începând cu anul 2017, UE a acordat fonduri specifice pentru refacerea ecosistemelor marine și costiere din diferite regiuni din lume, inclusiv din Marea Mediterană, Asia de Sud-Est și statele ACP, în valoare totală de peste 90 de milioane EUR. În plus, UE promovează energia eoliană offshore și energia oceanică pentru a asigura energie curată pentru insulele și zonele de coastă din UE și de la nivel mondial. De exemplu, UE mobilizează expertiză tehnică pentru a ajuta India să lanseze anul acesta licitația pentru primul său parc eolian offshore.

În plus, UE joacă un rol activ în ceea ce privește încurajarea unor măsuri puternice la nivel mondial pentru reducerea emisiilor generate de transportul maritim, în conformitate cu strategia Organizației Maritime Internaționale de a înjumătăți aceste emisii până în 2050 .

UE a semnat o declarație comună cu Coreea de Sud cu privire la eforturile de combatere a pescuitului INN în urma rezultatelor bune obținute de Grupul de lucru UE-Republica Coreea instituit după ridicarea „cartonașului galben” privind pescuitul INN din aprilie 2015.

În calitate de lider în combaterea pescuitului INN, de la adoptarea Regulamentului privind pescuitul INN din 2008, UE a inițiat dialoguri privind pescuitul INN cu peste 50 de țări din toate regiunile majore de pescuit. Datorită acestor dialoguri, 14 țări și-au reformat cu succes sistemele de control și gestionare în conformitate cu obligațiile lor internaționale în calitate de state de pavilion, de coastă, ale portului și de piață. Rețeaua considerabilă de acorduri de parteneriat a UE în domeniul pescuitului sustenabil a fost utilizată, de asemenea, pentru a sprijini politica UE în materie de pescuit INN. Până în noiembrie 2018, existau 10 acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil cu un buget general de 135 de milioane EUR pe an. Alte trei acorduri de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil au fost negociate și ar trebui să intre în vigoare în viitorul apropiat. În plus, UE a adoptat noi norme pentru a asigura pescuitul sustenabil efectuat de flotele UE dincolo de apele UE. De asemenea, UE s-a implicat în continuare în sprijinirea combaterii pescuitului INN în cadrul mai multor ORGP. Cu sprijinul UE, a fost adoptat un plan privind pescuitul INN în Marea Mediterană și în Marea Neagră și au fost propuse proceduri riguroase de includere pe listă a navelor de pescuit INN din Oceanul Indian și Oceanul Antarctic. În plus, Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului, cu sprijinul Agenției Europene pentru Siguranță Maritimă, pune în aplicare un proiect pilot pentru a sprijini și a spori descurajarea pescuitului INN la nivel mondial.

În plus, în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului, UE a propus, în octombrie 2016, interzicerea anumitor forme de subvenții pentru pescuit, care contribuie la capacitatea de pescuit excedentară, la pescuitul excesiv și la pescuitul INN. UE rămâne implicată în mod activ în ceea ce privește încheierea unui acord cel târziu până în 2020 în conformitate cu ținta 6 din cadrul ODD nr. 14.

Strategia europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară constă într-o abordare cuprinzătoare a eliminării deșeurilor de plastic și a scurgerilor de microplastice, în special în mediul marin, și a fost urmată de o propunere privind interzicerea principalelor 10 produse din plastic de unică folosință găsite pe plaje și pe mare, precum și privind introducerea de noi norme privind echipamentele de pescuit pierdute și abandonate. Pachetul este completat de o propunere pentru o nouă directivă privind instalațiile portuare de preluare pentru a aborda problema deșeurilor marine generate de nave, inclusiv de navele de pescuit și de ambarcațiunile de agrement.

UE s-a implicat în formularea răspunsului internațional la problema tot mai presantă a deșeurilor marine. UE a făcut acest lucru bazându-se pe Strategia europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară. UE sprijină în mod activ acțiunile în urma rezoluției privind deșeurile marine și microplasticele, adoptată în cadrul celei de a treia Adunări a Organizației Națiunilor Unite pentru mediu din decembrie 2017. În 2018, UE a sprijinit accentul pus de președinția canadiană a G7 pe deșeurile marine și poluarea cu materiale plastice. De asemenea, UE oferă sprijin specific pentru îmbunătățirea gestionării deșeurilor din Pacific și Asia de Sud-Est, care se confruntă cu probleme majore în ceea ce privește combaterea poluării cu materiale plastice.

Rețeaua transatlantică de zone marine protejate a reunit autorități de gestionare a zonelor marine protejate de pe țărmul Atlanticului din America de Nord și de Sud, Africa și Europa. Proiectul de twinning le-a permis acestora să colaboreze în rețea și să facă schimb de bune practici în materie de gestionare. În prezent, acestea doresc să continue cooperarea pe baza unei strategii comune.

UE a desemnat deja peste 10 % din zonele sale marine și costiere ca zone marine protejate - cu doi ani înainte de termenul din 2020 al obiectivului internațional al CBD - și acționează pentru a asigura gestionarea eficace a acestora. În prezent, UE sprijină alte părți în vederea realizării acestui obiectiv, prin promovarea unor zone marine protejate noi și bine gestionate la nivel mondial. Peste 23 de milioane EUR au fost investite în elaborarea de orientări, în efectuarea de cercetări și studii științifice și în crearea unor proiecte de twinning pentru a încuraja învățarea reciprocă și cooperarea.

·Pilonul 3: Consolidarea activităților de cercetare și a datelor privind oceanele, la nivel internațional