RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 6.6.2007 
COM(2007)286 final 
  
RAPORT AL COMISIEI 
„O MAI BUN Ă LEGIFERARE 2006” 
 
în conformitate cu articolul 9 din Protocol ul privind aplicarea principiilor subsidiarit ăţii 
şi proporţionalităţii 
   
(Al 14-lea raport) 
{SEC(2007)737} 
 
RO 2   RO RAPORT AL COMISIEI 
„O MAI BUN Ă LEGIFERARE 2006” 
 
în conformitate cu articolul 9 din Protocol ul privind aplicarea principiilor subsidiarit ăţii 
şi proporţionalităţii 
   
(Al 14-lea raport) 
Prezentul raport constituie a paisprezecea revizuire a aplic ării principiilor subsidiarit ăţii şi 
proporţionalităţii. El se refer ă, de asemenea, la progresele privind îmbun ătăţirea cadrului de 
reglementare din Uniunea European ă
1. 
1. O mai bun ă legiferare  
Un cadru de reglementare conceput corect, clar, inteligibil şi cât mai simplu posibil este 
fundamental pentru protejarea bun ăstării cetăţenilor, a s ănătăţii publice şi a mediului. În 
acelaşi timp, acesta garanteaz ă o piaţă echitabil ă, în care companiile europene pot concura 
eficient, cu produse inovatoare. Agenda „O mai bun ă legiferare” inten ţionează să 
îndeplineasc ă acest aspect atât la nivel european, cât şi la nivel na ţional, printr-un efort 
concertat al institu ţiilor europene şi al statelor membre şi într-o manier ă care să maximizeze 
beneficiile politicilor publice, minimali zând concomitent costurile impuse economiei 
europene. 
Principalele obiective şi acţiuni pentru o mai bun ă reglementare a institu ţiilor UE sunt expuse 
în cadrul planului de ac ţiune al Comisiei „O mai bun ă legiferare”, astfel cu m a fost revizuit în 
martie 20052, şi în Acordul interinstitu ţional (AII) pentru „O mai bun ă legiferare” semnat de 
către Parlamentul European, Consiliu şi Comisie în decembrie 20033. 
                                                 
1 Obliga ţia Comisiei de a prezenta un raport anua l privind aplicarea principiilor subsidiarit ăţii şi 
proporţionalităţii în faţa Consiliului European şi a Parlamentului European a fost consacrat ă de către 
Consiliul European de la Edinbu rgh din decembrie 1992. Aceast ă obligaţie a fost inclus ă într-un 
protocol anexat Tratatului de instituire a Comunit ăţii Europene (TCE) în cadrul modific ărilor aduse de 
către Tratatul de la Amsterdam din 1997. Începând cu  1995, acest raport a fost extins pentru a include 
măsurile luate în scopul amelior ării calităţii şi accesibilit ăţii legislaţiei (pentru raportul anterior, a se 
vedea COM(2005) 98 şi SEC(2005) 364). Unele elemente care contribuie la îmbun ătăţirea cadrului de 
reglementare sunt revizuite în detaliu de al treilea Raport privind guvernarea european ă (2004-2005) (a 
se vedea http://www.europa. eu.int/comm/governance/index_fr.htm ). 
2 „O mai bun ă reglementare a dezvolt ării şi locurilor de munc ă în Uniunea European ă” COM(2005) 97, 
martie 2005, denumit în continuare „Planul de ac ţiune”. Aceast ă comunicare actualizeaz ă şi 
completeaz ă planul de ac ţiune stabilit în 2002 („Simplificarea şi ameliorarea cadrului de reglementare”, 
COM(2002)278, 5 iunie 2002). Planul de ac ţiune completeaz ă Cartea Alb ă privind Guvernarea 
europeană (COM(2001) 727, 25 iunie 2001). 
3 JO C 321, 31.12.2003, p.1. 
 
RO 3   RO În noiembrie 2006, Comisia a prezentat o revizuire strategic ă a agendei „O mai bun ă 
legiferare”4. Aceasta identific ă progresele semnificative şi încurajatoare ob ţinute deja şi 
descrie viitoarele obs tacole pentru institu ţiile UE şi statele membre dac ă „O mai bun ă 
legiferare” va avea un impact pozitiv real şi durabil asupra afacerilor şi cetăţenilor. 
Principalele provoc ări identificate sunt de a îmbun ătăţi calitatea evalu ării impactului şi de a 
utiliza acest instrument în preg ătirea şi adoptarea legisla ţiei; de a ameliora evaluarea 
costurilor administrative şi eliminarea poverilor inutile din legisla ţia naţională şi european ă; 
de a continua şi intensifica activitatea necesar ă ducerii la bun sfâr şit a ambiţiosului program 
de modernizare şi simplificare a corpusului legisl ativ; de a continua examinarea şi posibila 
retragere a propuneri lor aflate în a şteptare pentru a exista siguran ţa că actele preluate de c ătre 
Consiliu şi Parlament corespund în continuare priorit ăţilor Comisiei şi sunt actualizate; de a 
consolida dialogul constructiv între toate or ganismele de reglementare de la nivel na ţional şi 
european, precum şi cu părţile interesate. 
1.1. Iniţiative întreprinse de Comisie 
Comisia, conform rolului s ău instituţional de ini ţiator de legisla ţie, are o responsabilitate 
specială în îndeplinirea  obiectivelor „Unei mai bune legifer ări” la cele trei niveluri de 
pregătire, monitorizare şi punere în aplicare a legisla ţiei. Şi-a asumat un rol principal în 
agenda „O mai bun ă legiferare” şi, în 2006, a: 
– efectuat 67 evalu ări de impact, a lansat o evaluare extern ă a sistemului s ău de evaluare de 
impact şi a înfiinţat un Comitet de evaluare a impactului  ca funcţie independent ă de sprijin 
şi control al calit ăţii pentru evalu ările de impact preg ătite de c ătre departamentele 
Comisiei; 
– continuat aplicarea programului s ău de simplificare, a raportat progresele ob ţinute şi a 
adăugat acestuia peste 40 de puncte noi5, a integrat punctele pr ivind simplificarea în 
Programul s ău legislativ şi de lucru pentru anul 20076; 
– integrat modelul de cost standard al UE pentru m ăsurarea costurilor administrative în 
liniile sale directoare privind evalu ările de impact şi a propus lansarea unui ambi ţios 
program de ac ţiune pentru reducerea pove rii administra tive în UE; 
– finalizat examinarea propunerilor aflate în a şteptare ale Comisiilor anterioare şi a relansat 
programul de codificare şi abrogare a legisla ţiei vechi. 
Multe dintre aceste activit ăţi se sprijin ă reciproc, asigurându-se c ă agenda „O mai bun ă 
legiferare” este coerent ă, de exemplu: evaluarea costur ilor administrative este inclus ă în 
metodologia pentru evalu ările de impact, iar propunerile de simplificare din Programul 
legislativ şi de lucru al Comisiei sunt supuse evalu ării de impact, care consult ă, la rândul s ău, 
părţile interesate. 
                                                 
4 COM(2006) 689 final 
5 „Primul raport privind progresul strategiei pentru simplificarea cadrului legislativ ” - COM(2006)690 
6 COM(2006)629 
 
RO 4   RO 1.1.1.  Consultarea p ărţilor interesate 
În 2006, num ărul de consult ări organizate de c ătre Comisie a crescut se mnificativ comparativ 
cu anul precedent, cu 217 comunic ări non-legislative (cu 28 mai multe comparativ cu anul 
2004) şi 129 consult ări prin internet (cu 23 mai multe) prin  intermediul portal ului web “Vocea 
ta în Europa”7. 
În contextul Ini ţiativei Europene pentru Transparen ţă8, Comisia a organizat o consultare 
publică privind standardele mini me pentru consultarea p ărţilor interesate9, care a demonstrat 
că părţile interesate au o atit udine în general pozitiv ă cu privire la modul în care Comisia î şi 
desfăşoară consulta ţiile10. S-a dorit îmbun ătăţirea acord ării de feedback general pentru 
informaţiile obţinute în urma consult ărilor, un echilibru mai bun pentru prezen ţa 
participan ţilor în cadrul consult ărilor specializate şi reducerea la mini m a timpului necesar 
procedurii. În cazul departamentelor Comisiei , respectarea standardelor minime pentru 
consultare are cu siguran ţă un efect asupra sarcinii de lucru,, dar confer ă şi calitate versiunilor 
finale ale ini ţiativelor. 
1.1.2.  Obţinerea şi utilizarea experien ţei  
Comisia î şi va continua eforturile conform principiilor şi standardelor privind ob ţinerea şi 
utilizarea recomand ărilor exper ţilor externi11. Ea inten ţionează, îndeosebi, s ă promoveze 
exploatarea mai pronun ţată a reţelei SINAPSE (Scientific INFo rmAtion for Policy Support in 
Europe - „Informa ţii ştiinţifice pentru sprijinirea politicilor în Europa”), interfa ţa dintre 
experţi şi legislatori europeni12. Primele rezultate au fost promi ţătoare şi utilizarea re ţelei va fi 
favorizată în cursul anului 2007. Noi forme de guvernare şi complexitatea în cre ştere a unei 
serii de aspecte politice presupun c ă sistemele tradi ţionale de consulta ţie necesit ă sprijin din 
partea întregii UE, o consultare rapid ă a oamenilor de ştiinţă/experţilor şi o comunicare mai 
eficientă între exper ţii din Europa şi de dincolo de grani ţele acesteia. Acest deziderat poate fi 
îndeplinit prin dezvoltarea şi utilizarea general ă a reţelei virtuale SINAPSE. 
1.1.3.  Evaluarea impactului 
În anul 2006, departamentele Comisiei au efectuat 67 de evalu ări ale impactului. Acestea au 
inclus evalu ări ale impactului pentru toate ini ţiativele legislative şi politice majore din 
Programul legislativ şi de lucru anual, conform cerin ţelor elaborate în 2005 şi, suplimentar, un 
număr de evalu ări ale impactului „volunt are” pentru alte ini ţiative cu impact poten ţial 
semnificativ. Experien ţa demonstreaz ă că, într-un num ăr în creştere de cazuri, evaluarea 
impactului a modificat semnificativ abordarea,  natura instrumentului juridic, sau chiar a 
condus la abandonarea propunerii în cauz ă13. Comisia şi-a ameliorat modul de abordare a 
evaluării integrate a impactului economic, social şi ecologic al propunerilor sale prin 
                                                 
7 http://ec.europa.eu/yourvoice/ 
8 Cf. Cartea verde privind Ini ţiativa European ă pentru Transparen ţă: COM(2006)194. 
9 Aceste standarde au fost introduse în anul 2003 (COM(2002) 704, 11.12.2002).  
10 Comisia a primit peste 100 de contribu ţii la consult ări, acestea fiind publicate la:  
http://ec.europa.eu/comm/eti/contributions.htm  
11 COM(2002) 713, 11  decembrie 2002.  
12 http://europa.eu.int/sinapse 
13 Pentru exemple, a se vedea anexa la prezentul raport, sec ţiunea 2.1.3., notele 18-20. 
 
RO 5   RO integrarea unei metodologii pentru estimarea co sturilor administrativ e în liniile sale 
directoare.14  
Pentru a îmbun ătăţi şi în practic ă calitatea evalu ărilor sale ale impactului, Pre şedintele 
Comisiei a înfiin ţat un Comitet de evaluare a impactului  care func ţionează sub autoritatea sa 
directă, independent de departamente le Comisiei. Acesta cerceteaz ă proiectele de evaluare a 
impactului şi oferă opinii privind calita tea acestora, precum şi consultan ţă şi suport de calitate 
în cazurile necesare.  
Este posibil ă crearea unor noi m ăsuri pentru îmbun ătăţirea modului general de abordare şi 
pentru cre şterea calit ăţii evaluărilor impactului ale Comisi ei, în prelungirea complet ării 
evaluării externe a sistemului de evaluare a impactul ui lansat în anul 2006 şi finalizat în 
primăvara anului 2007.  
1.1.4.  Alegerea instrumentelor (autoreglementare şi coreglementare) 
Comisia verific ă, în cursul preg ătirilor propunerilor sale, dac ă alternativele la reglementarea 
„clasică” sunt mai adecvate pentru înde plinirea obiectivelor tratatului15. Pentru a încuraja 
utilizarea instrumentelor de regl ementare alternative, Comisia şi Comitetul Economic şi 
Social European (CESE) au dezvoltat în comun o baz ă de date a „autoreglement ărilor şi 
coreglement ărilor UE”16. Aceasta faciliteaz ă schimbul de informa ţii şi identificarea celor mai 
bune practici privind ini ţiativele de auto- şi coreglementare cu o dimensiune UE (ex. 
implicarea a mai mult de un stat membru). Obiectivul s ău principal este de a încuraja şi 
sprijini organismele private care doresc s ă dezvolte sau s ă amelioreze schemele de 
autoreglementare şi poate asista autorit ăţile de reglementare responsabile pentru proiectul de 
coreglementare. În acela şi timp, Comisia a consultat p ărţile interesate în privin ţa utilizării 
corespunz ătoare a auto- şi coreglement ării ca parte a evalu ărilor sale ale impactului, dar şi 
prin intermediul meselor rotunde şi studiilor17.  
La nivel sectorial, un num ăr de mecanisme importante de auto- şi coreglementare au fost 
stabilite în anul 2006. Comisia a solici tat dezvoltarea de coduri de conduit ă specifice la nivel 
comunitar şi/sau de stat membru. Mai multe acte legi slative au facilitat o coreglementare mai 
pronunţată cu părţile interesate18. Cu toate acestea, în anul 2006 au ap ărut şi solicitări din 
partea sectorului profesional pr ivind transformarea practicilor de autoreglementare în scheme 
de coreglementare sau chiar în legisla ţie clasică.19 Insistând asupra poten ţialului alternativelor 
de reglementare, abordarea Comisiei admite c ă, în multe cazuri, regulamentele r ămân cea mai 
                                                 
14 SEC(2005)791. 
15 Orient ările privind evalu ările impactului introduc obligativitatea verific ării fezabilit ăţii instrumentelor 
alternative de reglementare pentru evalu ările impactului efectuate de Comisie. 
16 http://www.eesc.europa.eu/smo/ prism/presentation/index.asp 
17 A se vedea, de exemplu, „Autoreglementarea în sectorul de publicitate din UE: Un raport al discu ţiilor 
între părţile interesate”, iulie 2006 ( http://ec.europa.eu/consumers/overview/report_advertising_en.pdf ); 
„Practicile de auto- şi coreglementare din Uniunea European ă”, octombrie 2006 
(http://europa_eu.staging.ent r.cec.eu.int/enterprise/regulation/bette r_regulation/docs/simplification/Fina
l-report-SCR2.pdf ); de asemenea Studiul privind m ăsurile de coreglementare din sectorul media 
(http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/info_centre/library/studies/index_en.htm#finalised). 
18 Pentru exemple, a se vedea anexa la prezentul raport, sec ţiunea 2.1.4. 
19 Acesta a fost, de exemplu, cazul în care Asocia ţia European ă a Produc ătorilor de Sucuri de Fructe 
(AIJN) a solicitat introducerea în legisla ţia UE a unei norme privind su curile de fructe, care a fost 
definită anterior printr-un cod voluntar de practic ă al membrilor AIJN finalizat prin implementarea 
Directivei nr. 2001/112 a Consiliului. 
 
RO 6   RO simplă metodă de a îndeplini obiectivele UE şi de a oferi o certitudine legislativ ă companiilor 
şi cetăţenilor. 
1.1.5.  Minimalizarea costurilor adminis trative rezultate din legisla ţia UE 
Pe baza ac ţiunii preg ătitoare desf ăşurate în anul 2005, Comisia a introdus o metodologie 
comună pentru evaluarea costurilor administrative ale legisla ţiei (propuse). Acest Model de 
cost standard al UE a fost aplicat unui num ăr de evalu ări ale impactului redactate şi/sau 
finalizate începând cu luna martie 2006. Comisia va continua eforturile de a atinge cea mai 
mare convergen ţă metodologic ă posibilă cu şi între statele membre. 
În revizuirea sa strategic ă „O mai bun ă legiferare” şi în documentul de lucru adiacent privind 
„Estimarea costurilor administrative şi reducerea poverilor admi nistrative în Uniunea 
European ă” din noiembrie 200620, Comisia a anun ţat un ambi ţios plan de ac ţiune pentru 
reducerea poverii administrative în 2007 şi a invitat Consiliul s ă stabileasc ă o ţintă comună de 
reducere cu 25% care urmeaz ă a fi atinsă de către UE şi statele membre pân ă în anul 2012. Ca 
o primă etapă, Comisia şi-a anunţat intenţia de a ini ţia un amplu exerci ţiu de măsurare a 
poverilor administrative în a numite domenii prioritare şi de a prezenta o serie de ac ţiuni 
rapide destinate s ă demonstreze cum pot fi redus e poverile administrative f ără a afecta 
obiectivele politice supe rioare ale legisla ţiei în cauz ă. 
1.1.6.  Examinarea şi retragerea propunerilor aflate în a şteptare 
Ca parte a eforturilor sale pentru „O mai bun ă legiferare”, Comisia examineaz ă periodic 
propunerile legislative aflate în a şteptare supuse autorit ăţii de reglementare pentru a verifica 
dacă sunt în continuare relevante şi actualizate. În anul 2006, Co misia a finalizat examinarea 
tuturor propunerilo r aflate în a şteptare adoptate de c ătre Comisiile anterioare. În urma 
examinării din anul 2005 a 183 propuneri aflate în a şteptare anterior anului 2004, 68 de 
propuneri au fost retr ase în 2006. În acela şi an, Comisia a mai examinat peste 80 de propuneri 
în aşteptare adoptate de c ătre Comisie în 2004, înaintea de preluarea activit ăţii de către actuala 
Comisiei la 22 noiembrie 2004, şi a decis s ă retragă alte 10 propuneri. Aceste propuneri sunt 
incluse în Programul legislativ şi de lucru al Comisiei pentru 200721. Conform articolului 32 
din Acordul-cadru  privind rela ţiile între Parlamentul European şi Comisie (mai 2005), 
Parlamentul a fost informat despre inten ţia Comisiei de a retrage acele propuneri şi că 
retragerea va intra în vigoare în momentul public ării în Jurnalul Oficial. 
Comisia recomand ă ca orice nou ă Comisie s ă desfăşoare un exerci ţiu similar în primele luni 
după preluarea activit ăţii pentru a verifica dac ă propunerile adoptate an terior corespund în 
continuare priorit ăţilor sale şi să confirme c ă îşi asumă politic aceste propuneri. 
                                                 
20 COM(2006) 691  
21 Anexa 4 la documentul COM(2006)629, din 24.10.2006. 
 
RO 7   RO 1.1.7.  Simplificarea şi actualizarea acquis-ului comunitar 
Din programul de simplificare în derulare pe o perioad ă de trei ani prezentat în octombrie 
200522, Comisia a adoptat, în anul 2006, 27 de articole prev ăzute pentru 2006 şi 6 articole din 
2005. Un supliment de 23 ini ţiative prev ăzute pentru anul 2006 au fost amânate pân ă în 2007 
pentru a permite continuarea analizelor efectuate în sprijinul  acestor propuneri. 
Ca parte a Revizuirii sale strategice „O mai bun ă legiferare”, în no iembrie 2006, Comisia a 
prezentat primul raport privind progresul st rategiei de simplificare a cadrului de 
reglementare23 şi a anunţat 43 de noi ini ţiative care vor îmbun ătăţi ambiţiosul program de 
simplificare în derulare pentru  perioada 2006-2009. 47 de ini ţiative majore privind 
simplificarea sunt incluse pentru prima dat ă în Programul legislativ şi de lucru al Comisiei 
pentru 2007. Raportul prezint ă şi un program actualizat pentru completarea codific ării 
corpusului legislativ pân ă în 2008.  
Cu toate acestea, punerea în aplicare cu succes şi la timp a programului de simplificare 
necesită o consultare atent ă a părţilor interesate, evaluarea impactului probabil al ini ţiativelor 
şi împărtăşirea responsabilit ăţii cu autorit ăţile de reglementare la nivel comunitar şi naţional. 
Dialogul inter-institu ţional pentru accelerarea adopt ării articolelor pentru simplificare ar 
trebui continuat la nivelul UE. Programele na ţionale de simplificare trebuie dezvoltate în 
statele membre pentru a împiedica a nularea efectelor pozitive ale simplific ării legisla ţiei UE 
de către normele na ţionale neadaptate corespunz ător. 
1.1.8.  Monitorizarea aplic ării legisla ţiei UE 
Aplicarea corect ă a legisla ţiei UE este un pas important în vederea îndeplinirii obiectivelor 
„Unei mai bune legifer ări”. Simplificarea şi ameliorarea cadrului de reglementare poate aduce 
beneficiile prev ăzute pentru companii şi cetăţeni doar dac ă statele membre transpun legisla ţia 
UE prompt şi corect24. Pentru a evita orice lacun ă care ar putea duce la apari ţia cazurilor de 
încălcare a dreptului comunitar, liniile directoare ale evalu ării impactului impun 
departamentelor Comisiei s ă ia în considerare poten ţialele dificult ăţi de transpunere înc ă din 
perioada de preg ătire a propunerilor legislativ e. În plus, Comisia desf ăşoară, în cooperare cu 
statele membre, o activitate de adaptare a me todelor sale de monitorizare. Acestea includ 
crearea unor tabele de corela ţii care indic ă în mod clar leg ăturile dintre dispozi ţiile 
directivelor şi normele na ţionale, precum şi punerea în aplicare complet ă a sistemului de 
notificare electronic ă pentru m ăsurile na ţionale de transpunere. Sistemul a început sa 
funcţioneze la capacitate deplin ă pentru toate statele membre de  la începutul anului 2006, iar 
Comisia a încurajat utilizar ea sa prin diferite activit ăţi în cursul anului 2006.  
                                                 
22 COM(2005) 535 
23 COM (2006) 690 
24 A se vedea raportul anual al Comisiei privind monitorizarea aplic ării legisla ţiei comunitare pentru anul 
2005, COM(2006)416. 
 
RO 8   RO 1.2. Acţiuni întreprinse de institu ţiile UE, de Comitetul Economic şi Social 
European şi de Comitetul Regiunilor 
„O mai bun ă legiferare” şi punerea în aplicare a acesteia au c onstituit o prioritate pentru toate 
instituţiile în cursul anului 2006. În afara Comisiei , Parlamentul European a fost deosebit de 
activ în acest sens. Acesta a organizat o reuniune plenar ă în luna aprilie, iar în mai 2006 a 
adoptat un pachet de cinci rezolu ţii pentru „O mai bun ă legiferare”, care includ o gam ă largă 
de propuneri pentru ini ţiative şi îmbunătăţiri ale instrumentelor şi procedurilor existente. 
Acestea au fost prezentate, în principal, Comisiei, dar şi Consiliului şi statelor membre.  
Răspunzând apelului Parlamentului European  pentru consolidarea controlului calit ăţii cu 
privire la evalu ările impactului efectua te de Comisie, pre şedintele Comisiei a anun ţat 
instituirea unui control de calitate i ndependent sub autor itatea sa personal ă, determinând 
Comisia s ă înfiinţeze Comitetul de evaluare a impactului în noiembrie 2006.  
Tot în anul 2006,Parlamentul European a ap robat politic25 „Abordarea interinstitu ţională 
comună privind evaluarea impactului”26, care a fost negociat ă în noiembrie 2005. Aceasta a 
apărut ca urmare a unei dispozi ţii din Acordul interinstitu ţional privind „O mai bun ă 
legiferare” din 2003 şi stabileşte „regulile de conduit ă” referitoare la modul în care ar trebui 
utilizate evalu ările impactului efectuate de Comisi e în cadrul procesului legislativ şi la 
evaluările impactului efectuate de Parlamentul European şi Consiliu privind modific ările de 
fond pe care acestea le aduc propunerilor legislative.  
Atât Parlamentul, cât şi Consiliul au intensificat utilizarea evalu ărilor impactului efectuate de 
Comisie în procesul de examinare a propuner ilor Comisiei, consolidând astfel evaluarea 
impactului ca un instrument pentru a ga ranta adoptarea deci ziilor politice doar dup ă cea mai 
eficientă evaluare a posibilelor impacturi. Pe durata pre şedinţiei austriece, Consiliul a redactat 
un ghid indicativ destinat  grupurilor de lucru, pr ivind tratarea evalu ărilor impactului în cadrul 
Consiliului27. Parlamentul şi comisiile sale solicit ă permanent desf ăşurarea de studii şi analize 
de impact privind anumite subiecte28 sau modific ările de fond la propunerile Comisiei29. 
Comitetul Regiunilor (CoR) şi Comitetul Economic şi Social European (CESE) au participat 
activ la dezbaterea „O mai bun ă legiferare” din anul 2006, în special privind chestiunile de 
subsidiaritate. Comitetul Regiunilor a solicitat o consultare şi implicare sistematic ă a 
autorităţilor locale şi regionale în activitatea de evaluare a impactului efectuat ă de Comisie , 
pentru a garanta c ă povara financiar ă şi administrativ ă revenind autorit ăţilor locale şi regionale 
la punerea în aplicare a legisla ţiei comunitare este propor ţională cu obiectivele urm ărite de către 
acţiunile UE. Pentru a sprijin i acest obiectiv, CoR a înfiin ţat, în anul 2006, o re ţea de 
monitorizare a subsidiarit ăţii30, cu rolul de instrument pe ntru schimbul de informa ţii între 
factorii teritoriali europeni privind propuner ile Comisiei cu impact asupra autorit ăţilor locale şi 
regionale şi politicilor a c ăror responsabilitate le revine acestora. Comitetul Economic şi Social 
European a adoptat un raport din proprie ini ţiativă referitor la „UE şi practicile administrative 
naţionale” în anul 2006, iar Observatorul Pie ţei Unice a început activitatea privind integrarea 
                                                 
25 Fusese deja aprobat de c ătre Consiliu şi Comisie la sfâr şitul anului 2005. 
26 Documentul nr. 14901/05 al Consiliului 
27 Documentul nr.9382/06 al Consiliului din 15.5.2006 
28 De exemplu, privind includer ea impacturilor sociale în evalu ările impactului efectuate de Comisie. 
29 De exemplu, analiza impactului efectuat ă de Comisie ENVI privind modific ările la propunerile pentru o 
Directivă a Calităţii Aerului. 
30 http://www.cor.europa.eu /en/activities/sub_mon.htm. 
 
RO 9   RO impacturilor sociale în cadrul evalu ărilor impactului efectuate de Comisie, rezultatele fiind 
aşteptate în cursul anului 2007. 
2. Aplicarea principiilor subsidiarit ăţii şi proporţionalităţii 
Comisia şi-a continuat eforturile pentru a explica mai clar modul în care m ăsurile propuse 
respectă ambele principii, cu ajutorul evalu ărilor impactului şi a expunerilor de motive31. În mai 
2006, ea a decis s ă-şi transmit ă noile propuneri şi documente consultative direct c ătre 
parlamentele na ţionale, invitându-le s ă contribuie la îmbun ătăţirea procesului de formulare a 
politicilor32. Iniţiativa a fost binevenit ă de către Consiliul European în luna iunie 2006. Şefi de 
stat şi de guvern au solicitat Comisiei s ă ia în considerare în mod corespunz ător comentariile 
înaintate de c ătre parlamentele na ţionale, în special privi nd principiile subsidiarit ăţii şi 
proporţionalităţii. 
Similar procedurii din anii preceden ţi, Parlamentul European şi Consiliul au adus relativ pu ţine 
modificări la propunerile Comisiei referitoare explicit la subsidiaritate şi proporţionalitate33. 
Marea majoritate a avizelor Comitetului Regiunilor (CoR) şi Comitetului Economic şi Social 
European nu au con ţinut critici privind aplicar ea principiului subsidiarit ăţii. Problemele 
privind propor ţionalitatea au fost invocate mai frecvent. Aceasta a fost şi concluzia CoR 
privind cele dou ă teste supuse Re ţelei sale de monitorizare a subsidiarit ăţii34. Mai multe opinii 
trimise de c ătre parlamentele na ţionale au solicitat clarific ări sau informa ţii suplimentare pentru 
unele argumente ale Comisiei. Câteva  dintre acestea au considerat c ă propunerile transmise de 
către Comisie înc ălcau principiile men ţionate în anumite privin ţe. Comisia r ăspunde în mod 
individual acestor observa ţii. 
Aceste divergen ţe de opinii accentueaz ă necesitatea unei în ţelegeri comune a condi ţiilor 
stabilite de cele dou ă principii, conform defini ţiei din tratate. Comisia î şi exprimă speranţa că 
prezentarea setului standard de întreb ări utilizate pentru redactar ea expunerii de motive care 
însoţeşte propunerile Comisiei va contribui la o astfel de în ţelegere35. Interpret ările 
convergente ar evita c onfuziile cu principiul „conferirii de competen ţe”, de exemplu, şi 
neînţelegerile care alimenteaz ă ocazional impresia c ă se încalcă principiul subsidiarit ăţii. 
                                                 
31 În decembrie 2003, Comisia a decis s ă stabileasc ă un format standard pentru expunerea de motive care 
însoţeşte fiecare dintre propunerile sale legislative, pentru a-i îmbun ătăţi structura şi conţinutul; cf. 
C(2003)4555 , adoptat de c ătre Comisie la 13 decembrie 2003.  
32 „O Agend ă a Cetăţenilor – Rezultate pentru Europa”, COM(2006)211. 
33 De exemplu, în anul 2006, Parlamentul s- a referit explicit la principiile subsidiarit ăţii şi 
proporţionalităţii în 11 rapoarte legislative şi 3 iniţiative proprii. 
34 CoR a efectuat aceste teste pr ivind propunerea de recomandare  a Parlamentului European şi a 
Consiliului referitoare la înfiin ţarea Cadrului european al calific ărilor pentru formarea continu ă 
(COM(2006)479) şi la Comunicarea privind eficien ţa şi egalitatea în sistemele de educa ţie şi formare 
europene (COM(2006)481). CoR va publica rezultatele în anul 2007. 
35 A se vedea anexa 3 la documentul de lucru al Comisiei ata şată la prezenta comunicare. 
 
RO 10   RO În ceea ce prive şte controlul judiciar ex-post din anul 2006, principiul subsidiarit ăţii a fost 
menţionat în dou ă hotărâri judec ătoreşti, emise de c ătre Tribunalul de Prim ă Instanţă a 
Comunităţilor Europene, care au confirmat jurispruden ţa anterioar ă. Instanţa nu a constatat o 
încălcare a principiului subsidiarit ăţii în niciunul dintre aceste cazuri36. Începând cu data de 
31 decembrie 2006, jurispruden ţa Curţii de Justi ţie şi a Tribunalului de Prim ă Instanţă nu a 
considerat c ă a fost înc ălcat principiul subsidiarit ăţii sau că respectarea acestui principiu a fost 
insuficient motivat ă. 
Posibile înc ălcări ale principiului propor ţionalităţii au fost analizate în  cuprinsul mai multor 
hotărâri şi, în unele cazuri, m ăsurile Comunit ăţii au fost anulate integral sau par ţial din acest 
motiv. De exemplu, în cauza C-310/04 Spania c. Consiliului priv ind un regulament al 
Consiliului care modifica procedura de subven ţionare pentru bumbac, instan ţa a hotărât că 
„elementele fundamentale ca re trebuiau luate în c onsiderare ca fiind o baz ă a măsurilor 
atacate de acest act şi de care depindea exercitarea capacit ăţii acestora [institu ţiile UE] de 
apreciere” lipseau37. Instanţa a decis c ă principiul propor ţionalităţii fusese înc ălcat şi a anulat 
actul atacat. 
                                                 
36 A se vedea cauza T-168/01 GlaxoS mithKline Services c. Comisiei, hot ărârea din 27 septembrie 2006, 
neraportat ă, considerentul (196) şi urm. şi cauza T-253/02 Chafiq Ayadi c. Consiliului, hot ărârea din 12 
iulie 2006, neraportat ă, considerentul (105) şi urm. (apel în a şteptare, cauza C-403/06P). 
37 Hot ărârea din 7.9.2006, considerentul (123). 
 
RO 11   RO ANEXĂ: Propuneri legislative ale Comisiei şi documente consultative şi rapoarte: 
Numărul propunerilor legislative ale Comisiei
Situaţia la 31/12/2006  
787
704 702667
596622
528549569
405493 490448494
439474532
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006
Numărul propunerilor de regulamente, directive, decizii şi recomand ări
(Sursa pentru 1990-2001: Eur-Lex; sursa pentru 2002-2006: Prelex)
 
Documente consultative şi rapoarte (1993-2006)
050100150200250
Rapoarte 131 135 164 155 154 166 148 175 139 81 73 110 92 106
Comunic ări93 123 122 133 120 132 103 133 157 102 142 159 189 217
Cărţi verzi 329162247256 1 4 1 0
Cărţi albe 113221234001221993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006