RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 18.9.2008 
SEC(2008) 2445 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru 
 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI 
COMITETUL REGIUNILOR 
 
Multilingvismul: un avantaj pentru Europa și  
un angajament comun  
 
   
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
   
{COM(2008) 566 final} 
{SEC(2008) 2443} {SEC(2008) 2444} 
Prezentul raport angajeaz ă exclusiv serviciile Comisiei implicate în elaborarea sa și nu aduce 
atingere formei finale niciunei decizii pe care Comisia o va lua 
RO 2   RO SINTEZĂ 
Prezentul raport de evaluare a impactului descrie situa ția actuală privind politica privind 
multilingvismul și propune consolidarea ac țiunilor în acest sector. Raportul înso țește 
propunerea de comunicare a Comisiei privind „Multilingvismul: un avantaj pentru Europa și 
un angajament comun” (nr. 2008/EAC/004 în agenda planificat ă a Comisiei).  
Diversitatea lingvistic ă este o caracteristic ă-cheie pe termen lung a Uniunii Europene a c ărei 
populație de 500 de milioane de cet ățeni vorbe ște 23 de limbi oficiale diferite, la care se 
adaugă 60 de alte limbi vorbite numai în anum ite regiuni sau de anumite grupuri, ca s ă nu mai 
vorbim de cele peste 300 de limbi diferite pe care le aduc imigran ții. Se estimeaz ă că, în 
prezent, cet ățeni care fac parte din cel pu țin 175 de na ționalități trăiesc între frontierele 
Uniunii Europene. Fluxurile de migra ție au îmbog ățit mozaicul existent de minorit ăți 
naționale și culturale. Într-un asemenea context, interac țiunea dintre vorbitorii de limbi 
diferite a sporit constant în ultimii ani, din cauza cre șterii mobilit ății intraeuropene, a 
fluxurilor de migra ție dinspre țări terțe și a globaliz ării. Este probabil ca aceast ă tendință să 
continue și să se intensifice în anii urm ători. Având în vedere aceast ă conjunctur ă, cele dou ă 
aspecte eviden țiate în prezenta evaluare de impact sunt1: 
(1) Cunoștințele în materie de limbi str ăine sunt în continuare insuficiente. Europenii nu 
au dobândit înc ă competen țe privind alte dou ă limbi pe lâng ă limba lor matern ă, așa 
cum s-a stabilit în cadrul Consiliului de la Barcelona; 
(2) Cetățenii, societ ățile și prestatorii de servicii europeni  nu cunosc pe dep lin avantajele 
și provocările diversit ății lingvistice în Europa.  
Definirea problemei este sprijinit ă de date și de comentarii primite în urma celor dou ă 
comunicări anterioare privind multilingvismul2 (2007) și în decursul celor nou ă luni ale 
procesului de consultare (2007–2008). 
Comunicările anterioare privind multilingvismul și diversitatea lingvistic ă au stabilit o agend ă 
de acțiuni de realizat pân ă în intervalul 2006–2007 și au preconizat o evaluare și eventuale 
acțiuni ulterioare. Evaluar ea din 2007 a progresului și a procesului de punere în aplicare arat ă 
că, deși există semne de progres (în special, în înv ățarea limbilor str ăine în ciclul de 
învățământ primar și secundar), este necesar ă continuarea și consolidarea punerii în aplicare, 
dintr-o perspectiv ă de învățare de-a lungul vie ții, acordându-se o aten ție deosebit ă învățării 
informale a limbilor str ăine, precum și diversității lingvistice în mediul local.  
În ceea ce prive ște procesul de consultare , statele membre, institu țiile europene și părțile 
interesate au împ ărtășit următoarele opinii:  
Privind sfera de cuprindere a politicii privind multilingvismul:  
                                                 
1 Multilingvismul institu țional (și anume, limbile folosite de Comisia European ă pentru a comunica pe 
plan intern și cu cetățenii: publica ții/traducere/interpretare) nu face obiectul prezentei evalu ări a 
impactului și nici a ini țiativelor strategice conexe. Cu toate c ă multilingvismul institu țional vizeaz ă 
limbile, problemele, obiectivele și opțiunile acestuia au un caracter diferit și s-a decis abordarea 
separată a celor dou ă aspecte. 
2 COM(2003) 449 final, COM(2005) 596 final, COM(2007) 554 final/2. 
RO 3   RO • Diversitatea lingvistic ă și culturală este perceput ă drept o caracteristic ă pe termen 
lung a societ ății europene: majoritatea cet ățenilor o apreciaz ă și recunosc c ă este 
necesară o gestionare eficient ă și prudentă a acesteia. Trecerea la o limb ă unică nu 
reprezintă o opțiune pentru cea mai mare parte a responden ților.  
• O politică lingvistic ă de promovare exclusiv ă a învățării limbilor oficiale ale UE 
este prea restrictiv ă pentru societatea actual ă în care cet ățenii (și rezidenții) care 
vorbesc numeroase limbi diferi te vin zilnic în contact.  
• Învățarea de limbi str ăine ar trebui încadrat ă într-o perspectiv ă de învățare de-a 
lungul vie ții. 
• Multilingvismul este un subiect transversal care are impact asupra competitivit ății 
și cetățeniei europene și care ar trebui inclus într-o serie de politici care nu se 
limitează la sectorul educa ției. 
• Promovarea diversit ății lingvistice nu ar trebui s ă aibă ca obiectiv final 
conservarea limbilor, din contr ă, ar trebui s ă se concentreze asupra dialogului 
dintre limbi și comunit ăți.  
• Fiecare cet ățean are nevoie de o serie diferit ă de competen țe lingvistice, care 
depinde atât de inte resele individuale și de locul în care tr ăiește, cât și de mediul 
familial și profesional. 
Privind metodele: 
• Statele membre și Comisia ar trebui s ă elaboreze o politic ă lingvistic ă care să 
încurajeze diversitatea lingvistic ă și să promoveze un mediu propice limbilor, prin 
extinderea gamei de limbi  predate, valorizarea și menținerea competen țelor 
lingvistice ale cet ățenilor, precum și prin motivarea acestora s ă învețe mai multe 
limbi străine.  
• Procesul de înv ățare a limbilor str ăine de-a lungul vie ții este esen țial pentru 
dobândirea de competen țe lingvistice: înv ățarea trebuie s ă înceapă devreme, 
motivația să fie susținută în cadrul școlar și prin formare ini țială și trebuie s ă 
continue de-a lungul vârstei adulte. 
• Învățarea informal ă a limbilor ar trebui valorificat ă mai bine prin îmbun ătățirea 
accesului la multimedia, prin mobilitatea virtual ă și fizică, precum și prin 
schimburi culturale. Aceast ă modalitate de înv ățare a limbilor este eficient ă și 
permite oamenilor s ă studieze la momentul, la locul și în modul în care vor, 
permițând persoanelor care provin din medii diferite s ă comunice, s ă descopere și 
să compare diverse mentalit ăți. 
• Comunitățile locale, prestatorii de servicii și societățile ar trebui s ă ia în 
considerare faptul c ă sunt adesea în slujba unor cet ățeni și clienți care vorbesc 
limbi diferite și ar trebui s ă elaboreze strategii pentru a r ăspunde nevoilor lor 
lingvistice. 
Valoarea ad ăugată a noii comunic ări va fi reprezentat ă de: 
RO 4   RO • sprijinirea eforturilor dirijate c ătre obiectivul limb ă maternă plus alte dou ă limbi str ăine, 
prin oferirea de indica ții clare privind sectoarele și grupurile țintă care au înregistrat un 
progres sc ăzut (elevi din ciclul de formare profesional ă, adulți cu un nivel inferior de 
calificare și migranți) și care au fost mai pu țin vizate de comunic ările anterioare 
• integrarea multilingvismului în contextul mai amplu al „procesului pentru cre ștere și 
ocuparea for ței de munc ă” printr-o sensibilizare sporit ă cu privire la avantajele diversit ății 
lingvistice și la efectele acestora asupra dialogulu i intercultural. În acest context, 
multilingvismul apare, de asemenea, ca o component ă a politicilor externe ale UE, dup ă 
cum s-a subliniat recent în cadrul Summitului Euromed pentru Cultur ă3. 
• integrarea multilingvismului în polit ici relevante la nivel european și colaborarea în 
parteneriat cu statele membre și cu părțile interesate pentru a asigura c ă obiectivele sunt 
asumate în comun și îndeplinite la cel mai corespunz ător nivel. 
Prin urmare, cele două obiective generale  ale politicii privind multilingvismul sunt: 
(3) asigurarea faptului c ă cetățenii vorbesc cursiv dou ă limbi străine în plus fa ță de limba 
lor matern ă (pe scurt: „limba matern ă plus alte dou ă limbi străine”) 
(4) sensibilizarea cu privire la diversitatea lingvistic ă a societ ății europene și 
transformarea acestui lucru într-un avantaj pentru dialogul cultural și pentru 
competitivitate.  
În ceea ce prive ște punerea în aplicare,  primul obiectiv opera țional va fi garantarea 
promovării coerente a multilingvismului în  toate politicile europene men ționate anterior, 
folosind o abordare integrant ă și utilizând în mod optim spri jinul financiar disponibil în 
cadrul programelor europene existente.  Potrivit principiului subsidiarit ății, statele membre 
sunt factori de decizie esen țiali cu privire la aceste aspecte, în timp ce mai multe p ărți 
interesate (furnizori de educa ție, parteneri sociali, media, autorit ăți locale etc.) sunt deosebit 
de importante pentru procesul de punere în aplicare. Prin urmare, cel de-al doilea obiectiv 
operațional va fi conlucrarea în partener iat cu statele membre și cu părțile interesate și 
sprijinirea acestora în îndeplinirea obiectivelor comune și adoptarea unei abord ări integrante 
la nivelul lor.  
Au fost luate în considerare diferite op țiuni pentru îndeplinirea acestor obiective:  
(5) nicio acțiune în comun cu statele membre și nicio utilizare strategic ă a programelor 
UE („mainstreaming” – ra ționalizare) 
(6) utilizarea instrumentelor de reglementare (o recomandare) 
(7) utilizarea Metodei deschise de c oordonare: elaborar ea unei comunic ări a Comisiei care 
să pregătească calea pentru cooperare a cu statele membre și aprobarea acesteia de 
                                                 
3 Agreed Conclusions of the third Euro-Mediterranean Conference of Ministers of Culture  (Concluziile 
adoptate ale celei de-a treia Conferin țe Euromediteraneene a mini ștrilor de cultur ă), de la Atena din 29–
30 mai 2008; declara ția președinției la Conferin ța New Paradigms, New Models — Culture in the EU 
External Relations  (Paradigme noi, modele noi – Cultura în rela țiile externe ale UE),  Ljubljana, 13 -14 
mai  
http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_ politika/kulturno_sodelov anje/nove_paradigm e_novi_modeli_kultur
a_v_zunanjih_odnosih_eu/ .  
RO 5   RO către celelalte institu ții europene; integrarea multilingvismului în programele și 
inițiativele UE actuale. 
Comparând punctele forte și punctele slabe ale op țiunilor men ționate anterior, DG Educa ție și 
Cultură a ales să propună opțiunea 3 , care ar permite Comisiei – prin cooperarea statelor 
membre și a părților interesate – s ă răspundă provocărilor identificate cu privire la 
multilingvism și să găsească soluții corespunz ătoare. Aceast ă opțiune, care corespunde 
totodată cel mai bine a șteptărilor statelor membre și părților interesate, este în conformitate cu 
principiul subsidiarit ății; ea ar asigura baza optim ă pentru sensibilizarea cu privire la 
provocări și la probleme, precum și pentru realizarea unui progres efectiv c ătre soluționarea 
acestora. 
În ceea ce prive ște modul în care politicile și programele Comisiei ar trebui s ă promoveze 
multilingvismul, op țiunea unui program de finan țare pentru multilingvism a fost eliminat ă, 
întrucât multilingvismul este un obiectiv transv ersal al unor politici foarte diferite (educa ție, 
cultură, media, ocuparea for ței de munc ă, incluziune social ă, cercetare…), iar sprijinirea 
acestora din afara contextului lor natural nu pare s ă fie un demers nici ad ecvat nici eficient. 
Prin urmare, metoda de integrare a multilingvismului în politicile și programele relevante ale 
Comisiei a p ărut să fie un răspuns viabil. Dintre aceste programe , se disting ca fiind centrale 
următoarele: toate sec țiunile programului Înv ățare de-a lungul vie ții, asisten ța acordat ă prin 
Fondurile structurale pentru înv ățarea de limbi str ăine, cursurile de integrare lingvistic ă 
adresate imigran ților și sprijinite de JLS (Justi ție, Libertate și Securitate), programele 
„Tineretul în ac țiune”, „Cet ățeni pentru Europa”, traducerile literare sprijinite prin programul 
„Cultura”, programul „Media”, programul „Cercetare” și tehnologia informa ției. 
Pe baza observa țiilor formulate și având în vedere marja limitat ă de acțiune direct ă de care 
dispune Comisia, acesta este impactul economic și social pe care op țiunea aleas ă l-ar putea 
avea, în func ție de determinarea cu care statele membre și părțile implicate vor pune în 
aplicare strategia recomandat ă: 
• Impactul economic: prin impactul competen țelor lingvistice asupra capacit ății de angajare 
a cetățenilor în câmpul muncii și asupra competitivit ății, noua strategie definit ă în cadrul 
comunicării ar putea avea un impact pozitiv asupra comer țului interna țional și investițiilor 
transfrontaliere; dezvoltare tehnologic ă și inovare; num ărul și calitatea locurilor de munc ă; 
relații cu țările terțe și cu teritoriile de peste m ări. 
• Impactul social: strategia ar putea avea un impact pozitiv asupra incluziunii sociale, 
precum și asupra guvernan ței și particip ării, întrucât competen țele lingvistice sunt o 
condiție preliminar ă pentru dialogul intercultural. 
În ceea ce prive ște costurile, punerea în aplicare a ac țiunilor recomandate în comunicare nu va 
determina o cre ștere a bugetului la nivelul Comisiei. Comunicarea vizeaz ă o eficien ță 
îmbunătățită a utilizării programelor existente de promova re a multilingvismului, în special 
asigurând: 
• o abordare mai coerent ă (de exemplu, transmiterea unui  mesaj unitar în sprijinul 
diversității lingvistice, luarea în co nsiderare a aspectelor lingv istice în cadrul proiectelor și 
inițiativelor) 
RO 6   RO • o sinergie sporit ă între statele membre (de exemplu, sprijinirea statelor membre, prin 
inițiative ale Comisiei și prin schimb de bune practici, în vederea atingerii obiectivelor 
comune).  
În ceea ce prive ște statele membre, comunicarea, potrivit obiectivelor deja convenite la 
nivelul UE, precum obiectivul Barcelona – „limba matern ă plus alte dou ă limbi str ăine”, va 
recomanda obiective generale și operaționale și va propune modalit ăți de realizare a acestora, 
în timp ce punerea în aplicare va  fi în continuare de competen ța statelor membre. Un principiu 
general care va fi transmis de comuni carea Comisiei va fi recomandarea ca ac țiunile să fie 
luate la un nivel apropiat de cet ățeni, ținând cont de nevoile locale în materie de limbi str ăine 
și reunind resursele mediului de afaceri, societ ății civile și autorităților locale, în scopul de a 
le utiliza în modul cel mai eficient. 
În ceea ce prive ște monitorizarea, s-ar pu tea recurge la Grupul deja  existent interservicii 
pentru multilingvism în scopul de a se asigura o abordare coordonat ă alături de Comisie, 
precum și de a integra multilingvismul în programele și inițiativele europene conexe, 
acționând la nivelul programelor (priorit ăți tematice, buget pentru instruire și activități în 
materie de limbi str ăine, monitorizare adecvat ă etc.). Etapa de urm ărire va fi asigurat ă alături 
de statele membre prin interm ediul unui Grup de lucru al înal ților reprezentan ți din statele 
membre, care se bazeaz ă pe grupul de lucru deja existent în domeniul limbilor str ăine. În 
vederea men ținerii pozi ției centrale a politicii privind multilingvismul și asigurării unei 
revizuiri periodice a progre selor înregistrate, Comisia va recomanda institu țiilor europene s ă 
prevadă anual o rubric ă în agenda lor pentru analizarea ace stui subiect. În cazul Consiliului, 
comunicarea va propune includerea multilingvismului în agenda revizuit ă periodic a 
Consiliului pentru Educa ție.  
Comisia va actualiza periodi c indicatorii disponibili și va examina posibilitatea finan țării de 
studii ale unor sectoare mai pu țin analizate (precum mediul de afaceri și prestatorii de 
servicii). În ceea ce prive ște procesul de integrare, Comisia ar trebui s ă se asigure c ă aspectele 
legate de limbi sunt luate în considerare într-un mod corespunz ător atunci când se evalueaz ă 
programele și politicile conexe ale UE. Comisia va încuraja statele membre și părțile 
interesate s ă includă aspectul lingvistic în calitate de element de examinat în cadrul evalu ării 
de la nivelul lor a politicilor și strategiilor. În 2012, Comisia va realiza o revizuire general ă a 
progresului înregistrat și va prezenta un raport Parlamentului European și Consiliului privind 
experiența acumulat ă. În acest sens, statele membre sunt invitate s ă transmit ă rapoartele 
privind progresul înregistrat la nivelul lor, pân ă la sfârșitul lui 2011.