COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.6.2011 
SEC(2011) 812 final 
  
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul Na țional de Reform ă 2011 al Maltei 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind Programul de stab ilitate actualizat al Malt ei pentru perioada 2011-2014 
{SEC(2011) 726 final} 
 
 
RO 2   RO Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul Na țional de Reform ă 2011 al Maltei 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind Programul de stabilitate actua lizat al Maltei pentru perioada 2011-2014 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozi țiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice
1, în special articolul 5 alineatul (3), 
având în vedere recomandarea Comisiei Europene2, 
având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea for ței de munc ă, 
după consultarea Comitetului economic și financiar, 
întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a apro bat propunerea Comisiei Europene de a 
lansa o nou ă strategie pentru ocuparea for ței de munc ă și creștere economic ă, Strategia 
Europa 2020 bazat ă pe coordonarea sporit ă a politicilor economice, care se va 
concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare ac țiuni în vederea stimul ării 
potențialului de cre ștere durabil ă și de competitivitate al Europei. 
(2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adop tat o recomandare privind orient ările generale pentru 
politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 
21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orient ările pentru politicile de 
ocupare a for ței de munc ă ale statelor membre
3, care formeaz ă împreună „orientările 
integrate”. Statele membre au fost invitate s ă țină seama de orient ările integrate în 
cadrul politicilor economice și de ocupare a for ței de munc ă naționale. 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1. 
2 JO C , p. . 
3 Men ținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011. 
 
RO 3   RO (3) La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiz ă anuală a creșterii, marcând 
astfel începutul unui nou ciclu de guvernan ță economic ă în UE și al primului semestru 
european de coordonare ex-ante  și integrat ă a politicilor, care se înscrie în cadrul 
Strategiei Europa 2020.  
(4) La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat priorit ățile privind consolidarea 
bugetară și reforma structural ă (în conformitate cu concluziile Consiliului din 
15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a cre șterii efectuate de 
Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de  a acorda prioritate  restabilirii bugetelor 
solide și sustenabilit ății finanțelor publice, reducerii șomajului prin intermediul 
reformelor pie ței forţei de munc ă și depunerii de noi eforturi  în vederea intensific ării 
creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre s ă transpun ă aceste priorit ăți 
în măsuri concrete, pe care s ă le includ ă în programele de stabilitate sau de 
convergen ță și în programele na ționale de reform ă. 
(5) La 25 martie 2011, Consiliul European a invita t, de asemenea, statele membre care 
participă la Pactul Euro Plus s ă își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi 
incluse în programele de stabilitate sau de convergen ță și în programele na ționale de 
reformă. 
(6) La 28 aprilie 2011, Malta a prezentat Programul Na ţional de Reform ă 2011 și, la 
29 aprilie 2011, actualizarea pentru 2011 a Pr ogramului de stabilitate, care acoper ă 
perioada 2011-2014. Pentru a se ține seama de leg ăturile dintre cele dou ă programe, 
acestea au fost evaluate în acela și timp.  
(7) Sub impactul crizei economice, exporturile și investițiile au scăzut abrupt, iar PIB-ul 
real s-a contractat cu 3,4% în 2009. Ocuparea for ței de munc ă a scăzut doar u șor, fiind 
susținută și de asisten ța guvernamental ă. În urma revenirii puternice în 2010 a 
exporturilor și a investi țiilor efectuate de întreprinderi , Malta a cunoscut o redresare 
accentuat ă a activității economice în 2010, iar șomajul a sc ăzut treptat. Ca urmare a 
datoriei publice ridicate (61,5% din PI B în 2008), guvernul nu a introdus mari 
stimulente fiscale, iar deficitul public din 2009 (3,7% din PIB) s-a men ținut sub cel al 
zonei euro în ansamblul s ău. În 2010, ratele deficitului și datoriei publice au r ămas, în 
linii mari, stabile.  
(8) Pe baza evalu ării Programului de stabilitate actua lizat în temeiul Regulamentului (CE) 
nr. 1466/97 al Consiliului, opinia Consiliului este c ă scenariul macroeconomic pe care 
se bazeaz ă proiecțiile bugetare este u șor favorabil, în special în ultimii ani ai perioadei 
programului. Programul de stabilitate preved e aducerea deficitulu i public de la 3,6% 
din PIB în 2010 sub va loarea de referin ță din tratat în 2011. Ulterior, progresul treptat 
către obiectivul pe termen mediu (OTM), reprezentat de o pozi ție echilibrat ă din punct 
de vedere structural, urmeaz ă să fie susținut de angajamentul de a asigura o 
consolidare sustenabil ă, bazată în mare parte pe cheltuieli . Cu toate acestea, Programul 
de stabilitate nu are în vedere îndeplin irea OTM în orizontul programului. Rata 
datoriei este prev ăzută să scadă de la vârful de 68% di n PIB în 2010, la 63,7% în 2014, 
ca urmare a unui sold primar  pozitiv, care se consolideaz ă. Efortul mediu anual de 
ajustare structural ă în perioada 2012-2014 calculat de Comisie respect ă, în linii mari, 
Pactul de Stabilitate și Creștere. Cu toate acestea, rezult atele bugetare ar putea fi mai 
slabe decât cele prev ăzute, din cauza posibilei dep ășiri a cheltuielilor, precum și a 
lipsei de informa ții cu privire la m ăsurile care stau la baza efortului de consolidare 
după 2011. 
 
RO 4   RO (9) Continuarea consolid ării bugetare în vederea îndeplin irii OTM constituie o provocare-
cheie pentru Malta. De și bugetul pentru 2011 a instituit m ăsuri de corectare a 
deficitului excesiv în 2011, vor fi necesare m ăsuri suplimentare în caz de derapaje. Un 
cadru bugetar multianual mai solid ar m ări credibilitatea strategiei de consolidare pe 
termen mediu care nu se sprijin ă încă pe măsuri concrete. O deficien ță principal ă o 
constituie caracterul neobligatoriu al obiectivelor multianuale, care implic ă existența 
unui orizont de planificare bugetar ă relativ scurt. Programul  de stabilitate precizeaz ă 
că se ia în considerare introducer ea unei norme privind cheltuielile. 
(10) În Malta, impactul bugetar pe termen lung al îmb ătrânirii popula ției, inclusiv al 
pensiilor, dep ășește semnificativ media UE. În plus, participarea lucr ătorilor vârstnici 
la piața forței de munc ă este foarte sc ăzută, din cauza unei vârste de pensionare relativ 
reduse înc ă, a recurgerii frecvente la sc heme de pensionare anticipat ă și a particip ării 
foarte slabe a femeilor vârstnice. Reforma pensiilor din 2006 m ărește vârsta de 
pensionare, de și gradual, și abordeaz ă problema adecv ării pensiilor viitoare, în special 
prin măsuri de indexare mai generoase și prin introducerea unei pensii na ționale 
minime garantate. Programul Na țional de Reform ă raporteaz ă cu privire la consultarea 
în curs referitoare la  propunerile de reform ă suplimentar ă a pensiilor înaintate de 
Grupul de lucru privind pensiile, care includ stabilirea unei leg ături explicite între 
vârsta de pensionare și speranța de viață și introducerea unui al doilea pilon de pensii 
obligatoriu și a unui al treilea pilon voluntar . Cu toate acestea, Programul Na țional de 
Reformă nu prezint ă o strategie cuprinz ătoare privind îmb ătrânirea activ ă, care să 
însoțească schimbările legislative în curs și pe cele avute în vedere. Inciden ța relativ 
ridicată a muncii nedeclarate reprezint ă un risc pentru sustenabilitatea pe termen lung 
a finanțelor publice. Guvernul prezint ă unele măsuri care abordeaz ă această problemă 
în cadrul Programului Na țional de Reform ă, dar nu exist ă propuneri de revizuire a 
sistemului de impozite și alocații, astfel încât munca s ă fie corect remunerat ă. 
Stimularea particip ării femeilor la pia ța forței de munc ă este o alt ă provocare major ă 
pentru Malta, având în vedere c ă rata de ocupare a femeilor este cea mai sc ăzută din 
UE. În Programul Na țional de Reform ă, guvernul a prezentat un num ăr considerabil de 
inițiative orientate c ătre lucrătorii de sex feminin. Implementarea și impactul acestora 
ar trebui evaluate în 2012. 
(11) În ultimii ani, Malta  a cunoscut o restructurare industrial ă intensivă, în care produc ția 
de tip tradi țional care solicita intensiv for ța de munc ă a fost înlocuit ă cu activit ăți noi, 
cu valoare ad ăugată ridicată. Acest fapt a condus la o neconcordan ță între cererea și 
oferta de competen țe de pe pia ța forței de munc ă, indicând necesitatea de a asigura 
competen țele cerute de noile sectoare, în special prin intermediul educa ției superioare, 
într-un efort de a diversifica mai mult baza economic ă a Maltei.  
(12) Malta are cea mai ridicat ă rată de abandonare timpurie a școlii din UE, situat ă în 2009 
la 36,8% fa ță de media UE de 14,4%. Țara înregistreaz ă, de asemenea, un procent 
scăzut al popula ției în vârst ă de 30-34 de ani cu studii superioare sau echivalente 
(21,1%, fa ță de media UE de 32,3% în 2009). Malta și-a propus obiectiv ul de a reduce 
rata de abandonare timpurie a școlii la 29% și de a cre ște procentul persoanelor în 
vârstă de 30-34 de ani cu studii superioare  sau echivalente la 33% în 2020. În 2011, 
Malta a introdus m ăsuri de orientare c ătre cariere interesante a celor care ar putea 
abandona timpuriu școala, prin intermediul educa ției și al formării profesionale sau 
prin oferirea unei a doua șanse în materie de oportunit ăți de învățare.  
 
RO 5   RO (13) Malta este unul dintre pu ținele state membre ale UE car e are un mecanism de indexare 
a salariilor generalizat. Cre șterile salariale sunt legate de un mecanism de ajustare a 
costului vie ții (ACV) obligatoriu, car e are ca efect cre șteri salariale corelate cu 
evoluția precedent ă a inflației, dar propor țional mai mari c ătre capătul inferior al sc ării 
salariilor. Pe lâng ă salariul minim, aceast ă ajustare poate d ăuna și mai mult 
competitivit ății sectoarelor cu utilizare intensiv ă a forței de munc ă. Acest aspect este 
în mod special relevant avâ nd în vedere recentele cre șteri ale pre țurilor energiei care ar 
putea duce la spirale salarii-pre țuri. 
(14) Malta este aproape integral dependent ă de importurile de petr ol pentru energie, ceea ce 
face ca economia s ă fie vulnerabil ă la modific ările prețului petrolului. Acest fapt, 
alături de inadecvarea sistemului ener getic al Maltei, poate pune probleme 
antreprenoriatului și competitivit ății IMM-urilor. Exploatarea poten țialului de 
producere a energiei din surse regenerabile ar putea adu ce dublul beneficiu al cre șterii 
competitivit ății și al îndeplinirii obiectivel or din domeniile energiei și climei. 
Informațiile furnizate în Programul Na țional de Reform ă în legătură cu măsurile din 
domeniul energiei sunt, totu și, limitate, astfel încât este dificil s ă se evalueze 
fezabilitatea și rentabilitatea acestora. 
(15) Malta și-a asumat o serie de angajament e în cadrul Pactului Euro Plus4. Angajamentele 
se referă la două domenii ale Pactul ui: competitivitatea și sustenabilitatea finan țelor 
publice. În ceea ce prive ște partea referitoare la buget, angajamentele presupun 
întărirea responsabilit ății și a transparen ței cu privire la cad rul bugetar, împreun ă cu 
luarea în considerare a introducerii mecanismelor de cre ștere a disciplinei în execu ția 
bugetului. În ceea ce prive ște productivitatea, exist ă măsuri de îmbun ătățire a mediului 
de afaceri și a condițiilor de finan țare a întreprinderilor, precum și a concuren ței în 
sectorul serviciilor, în special în telecomunica ții. Deși se regăsesc în Programul 
Național de Reform ă, angajamentele în cadrul Pactului Euro Plus nu se refer ă la 
ocuparea for ței de munc ă și la stabilitatea financiar ă. Deși autoritățile se concentreaz ă 
pe creșterea productivit ății, acestea nu recunosc faptul c ă mecanismul curent de 
indexare a salariilor afecteaz ă competitivitatea Maltei. Angajamentele din cadrul 
Pactului Euro Plus au fost evaluate și luate în considerare în recomand ări. 
(16) Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul Na țional de Reform ă ale 
Maltei, precum și angajamentele acestei țări în cadrul Pactului Euro Plus5. Comisia a 
luat în considerare nu numai relevan ța programelor pentru o politic ă bugetară și 
socioeconomic ă sustenabil ă în Malta, ci și conformitatea acestora cu normele și 
orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernan ța economic ă 
globală a Uniunii Europene prin  asigurarea unei contribu ții a UE la deciziile na ționale 
viitoare. Având în vedere aceste aspecte, Comisia consider ă că, deși progresul 
prevăzut către obiectivul pe termen mediu (O TM) este adecvat, strategia de 
consolidare este supus ă unor riscuri importante, deoarece nu se sprijin ă pe măsuri 
concrete, iar cheltuielile pot fi dep ășite, după cum s-a mai întâmplat în trecut. În plus, 
caracterul neobligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu ar putea s ă nu încurajeze 
disciplina bugetar ă. Costul relativ ridicat pe termen lung al îmb ătrânirii popula ției, în 
special cheltuielile cu pensiile, reprezint ă un risc pentru sustenabilitatea pe termen 
                                                 
4 Mai multe detalii privind angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus sunt disponibile în 
documentul SEC(2011) 726. 
5 SEC(2011) 726. 
 
RO 6   RO lung a finan țelor publice ale Maltei. De și Programul Na țional de Reform ă admite 
principalele provoc ări structurale cu care se confrunt ă economia Maltei, pare 
justificată acordarea unei aten ții suplimentare anumitor aspecte printre care se num ără, 
în special, mai buna  utilizare a poten țialului de for ță de munc ă al economiei, 
reformarea mecanismului de stabilire a salari ilor pentru asigurarea unei mai bune 
alinieri a salariilor cu evolu ția productivit ății, precum și diversificarea energetic ă.  
(17) În lumina acestei evalu ări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului 
din 16 februarie 2010 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a 
Programului de stabilitate al Maltei, iar avizul s ău6 se regăsește, în special, în 
recomand ările de la punctele (1) și (2) de mai jos. Ținând seama de concluziile 
Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul Na țional de 
Reformă al Maltei.  
RECOMAND Ă ca Malta s ă depună eforturi în perioada 2011-2012 pentru:  
(1) A asigura corectarea deficitulu i excesiv în 2011, fiind în acela și timp gata s ă ia 
măsuri suplimentare pentru prev enirea eventualelor derapaje, și a adopta m ăsuri 
concrete de sprijinire a țintei de deficit din 2012. În vederea înt ăririi credibilit ății 
strategiei de consolidare pe termen mediu, trebuie definite m ăsurile generale 
necesare, trebuie integrate țintele bugetare într-un cadru bugetar multianual 
obligatoriu și bazat pe norme și trebuie îmbun ătățită monitorizarea execu ției 
bugetare. 
(2) A lua m ăsuri în vederea asigur ării sustenabilit ății sistemului de pensii prin 
accelerarea cre șterii treptate a vârstei de pensionare și prin corelarea acesteia cu 
speranța de viață. Vârsta legal ă mai ridicat ă de pensionare trebuie înso țită de o 
strategie cuprinz ătoare privind îmb ătrânirea activ ă, trebuie descurajat ă utilizarea 
schemelor de pensionare anticipat ă și încurajat ă contribuția la pensia privat ă.  
(3) A orienta mai mult rezultatele educa ției către nevoile pie ței muncii, mai ales luând 
măsuri de îmbun ătățire a accesului la educa ția superioar ă și întărind eficacitatea 
sistemului de formare profesional ă. Trebuie luate m ăsuri de reducere a abandon ării 
timpurii a școlii, prin identificarea, analizarea și cuantificarea cauzelor sale pân ă în 
2012 și prin instituirea unui m ecanism de monitorizare și raportare periodic ă a ratei 
de succes a m ăsurilor. 
(4) A reforma mecanismul de indexare automat ă a salariilor, prin consultare cu 
partenerii sociali în conformitate cu practica na ţională, pentru a asigura faptul c ă 
majorările salariale reflect ă mai bine evolu ţia productivit ății muncii și a 
competitivit ății.  
                                                 
6 Prev ăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului. 
 
RO 7   RO (5) A intensifica eforturile  de reducere a dependen ței Maltei de importurile de petrol, 
prin încurajarea investi țiilor în energiile regenerabile și utilizarea pe deplin a 
fondurilor UE disponibile pentru  modernizarea infrastructurii și promovarea 
eficienței energetice.  
Adoptată la Bruxelles, 
 Pentru Consiliu, 
 Pre şedintele