COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 29.6.2017 COM(2017) 352 final 2017/0145(COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție și de modificare a Regulamentului (CE) 1987/2006 și a Deciziei 2007/533/JAI a Consiliului, precum și de abrogare a Regulamentului (UE) 1077/2011



EXPUNERE DE MOTIVE 1.CONTEXTUL PROPUNERII ·Motivele și obiectivele propunerii Regulamentul de instituire a Agenției Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (denumită în continuare „eu-LISA”) a fost adoptat în 2011 [Regulamentul (UE) nr. 1077/2011] și modificat în 2015 prin Regulamentul (UE) nr. 603/2013. eu-LISA este responsabilă în prezent de gestionarea operațională a Sistemului de informații Schengen de a doua generație (SIS II), a Sistemului de informații privind vizele (VIS) și a Eurodac. De asemenea, agenției i s-ar putea încredința dezvoltarea și gestionarea operațională a altor sisteme informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție dacă se prevede astfel în instrumentele legislative relevante. eu-LISA și-a preluat atribuțiile sale principale la 1 decembrie 2012 și gestionează VIS începând cu 1 decembrie 2012, SIS II începând din mai 2013 și Eurodac începând din iunie 2013. Sediul agenției este la Tallinn și sistemele sunt gestionate de la amplasamentul tehnic din Strasbourg. Amplasamentul de siguranță se află la Sankt Johann im Pongau. Obiectivul prezentei propuneri este de a revizui regulamentul de instituire a agenției în vederea adaptării sale la recomandările de amendamente legislative care decurg din evaluare, precum și de a îmbunătăți funcționarea agenției și de a consolida rolul său pentru a asigura faptul că mandatul său răspunde provocărilor actuale la nivelul UE în spațiul de libertate, securitate și justiție. Propunerea vizează, de asemenea, inserarea în regulament a modificărilor determinate de evoluțiile în materie de politică, juridice și factuale și în special pentru a reflecta faptul că agenției urmează să îi fie încredințate noi sisteme sub rezerva obținerii acordului colegiuitorilor și că agenția ar trebui însărcinată să contribuie la dezvoltarea interoperabilității între sistemele informatice la scară largă în urma Comunicării Comisiei din 6 aprilie 2016 intitulată „Sisteme de informații mai puternice și mai inteligente în materie de frontiere și securitate”, a raportului final din 11 mai 2017 al Grupului de experți la nivel înalt pentru sistemele de informații și interoperabilitate și a celui de Al șaptelea raport al Comisiei referitor la progresele înregistrate pentru realizarea unei uniuni a securității efective și reale, adoptat la 16 mai 2017. De asemenea, ea răspunde recomandărilor de modificări propuse de Consiliul de administrație al agenției, precum și eventualei necesități ca eu-LISA să găzduiască și să gestioneze soluții tehnice comune pentru punerea în aplicare la nivel național a unor sisteme descentralizate pentru statele membre interesate. În sfârșit, propunerea aliniază actul de instituire al agenției cu principiile Declarației comune a Parlamentului European, a Consiliului Uniunii Europene și a Comisiei Europene privind agențiile descentralizate din 19 iulie 2012 (denumită în continuare „abordarea comună”). În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de instituire, Comisia a efectuat o evaluare, pe baza unei evaluări externe, în strânsă consultare cu Consiliul de administrație al eu-LISA, pentru a examina modul și măsura în care agenția contribuie efectiv la gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție și modul în care agenția își îndeplinește sarcinile descrise în regulamentul de instituire. Această evaluare a analizat, de asemenea, necesitatea unei revizuiri sau extinderi a sarcinilor încredințate eu-LISA în regulamentul de instituire. Pe baza acestei evaluări, Comisia, în urma consultării cu Consiliul de administrație, ar trebui să emită recomandări cu privire la modificările care trebuie aduse regulamentului de instituire și să le înainteze, însoțite de avizul Consiliului de administrație, precum și de propuneri corespunzătoare, Parlamentului European, Consiliului și Autorității Europene pentru Protecția Datelor. Recomandările au fost incluse în Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind funcționarea Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă, în spațiul de libertate, securitate și justiție (eu-LISA) și în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul, privind evaluarea eu-LISA și se preconizează că vor fi adoptate în același timp cu prezenta propunere. Prin urmare, prezenta propunere este legată de evaluarea agenției, dar respectă, de asemenea, alte evoluții legislative și de politică și reflectă recomandările menționate anterior, precum și avizul Consiliului de administrație. ·Abordarea recomandărilor formulate în raportul de evaluare externă al eu­LISA La patru ani după ce agenția și-a preluat sarcinile în decembrie 2012, evaluarea a arătat că aceasta și-a demonstrat capacitatea de a-și îndeplini sarcinile, precum și noile sarcini care i-au fost încredințate, în special DubliNet, VISION și punerea în aplicare a proiectului-pilot „Frontiere inteligente”, într-un mod eficace și eficient. Evaluarea a constatat, de asemenea, că eu-LISA a contribuit efectiv la instituirea unui mediu informatic coordonat, eficient și coerent pentru gestionarea sistemelor informatice la scară largă care sprijină punerea în aplicare a politicilor în spațiul de libertate, securitate și justiție. Totuși, există unele deficiențe care trebuie remediate pentru a îmbunătăți funcționarea agenției și a consolida rolul acesteia, asigurând faptul că mandatul său este adaptat pentru a răspunde provocărilor actuale la nivelul UE în domeniul migrației și al securității. Majoritatea deficiențelor identificate în cursul evaluării pot fi remediate fără modificări legislative. Directorul executiv al eu-LISA a dat curs recomandărilor fără caracter legislativ; Consiliul de administrație a adoptat planul de acțiune relevant la 21 martie 2017. Deficiențele care ar necesita modificări legislative, astfel cum au fost identificate în evaluare, sunt următoarele: –coerența gestionării infrastructurii de comunicații ar trebui îmbunătățită prin transferarea sarcinilor aferente ale Comisiei către agenție (în special execuția bugetului, achiziții și reînnoire și aspecte contractuale), printr-o modificare a instrumentelor legislative care reglementează instituirea și funcționarea sistemelor gestionate de agenție; –domeniul de acoperire al cooperării cu alte agenții în spațiul de libertate, securitate și justiție ar trebui să fie clarificat în cadrul mandatului eu-LISA; –Consiliul de administrație ar trebui să adopte, până la sfârșitul lunii august a fiecărui an, un raport interimar referitor la progresele înregistrate cu privire la punerea în aplicare a activităților planificate care să acopere primele șase luni ale aceluiași an; –domeniul de aplicare al proiectelor-pilot pe care eu-LISA le poate efectua este limitat la cele menționate la articolul 54 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul financiar (și anume fără un act de bază) și ar trebui extins cel puțin la proiecte-pilot cu un act de bază existent. De asemenea, în evaluare s-a recomandat să se pregătească o evaluare a riscurilor și o evaluare ex ante pentru proiectele cu o valoare de peste 500 000 EUR care sunt puse în aplicare de eu-LISA în cadrul mandatului său actual (și anume care nu care decurg dintr-un instrument legislativ prin care i se încredințează un nou sistem pentru care Comisia va furniza o evaluare a impactului). Aceasta este o recomandare importantă care va fi abordată în mod adecvat de către eu-LISA. Cu toate acestea, ea nu necesită o modificare a regulamentului de instituire a agenției, întrucât articolul 29 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) nr. 1271/2013 al Comisiei și din Regulamentul financiar al agenției solicită deja efectuarea unor evaluări ex ante și ex post ale programelor și activităților care implică cheltuieli semnificative. În evaluare s-au formulat, de asemenea, alte recomandări de modificare a mandatului agenției. Acestea ar trebui să fie introduse în instrumentele legislative ale sistemelor și, în ceea ce privește responsabilitatea extinsă pentru eu-LISA în materie de statistici, nu ar necesita o modificare a regulamentului de instituire a agenției: –o responsabilitate extinsă pentru eu-LISA în generarea/publicarea statisticilor pentru fiecare sistem;

–o nouă sarcină pentru eu-LISA care constă în elaborarea de rapoarte privind calitatea datelor și analiza datelor pentru a îmbunătăți controlul punerii în aplicare a instrumentelor juridice ale sistemelor. Raportul privind funcționarea Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă, în spațiul de libertate, securitate și justiție, adoptat la aceeași dată ca și prezenta propunere, prezintă constatările și recomandările evaluării. Acesta a precizat și faptul că regulamentul de instituire care definește sarcinile agenției răspunde mediului juridic, politic și economic în care agenția a fost creată. Recentele evoluții de politică și legislative necesită revizuirea sau extinderea ulterioară a sarcinilor încredințate eu­LISA în regulamentul de instituire și în alte instrumente juridice relevante (și anume instrumentele juridice ale sistemelor). În 2016, Comisia a prezentat propuneri pentru a încredința noi sisteme agenției: sistemul de intrare/ieșire (EES), sistemul automat pentru înregistrarea cererilor de protecție internațională, monitorizarea proporției acestora și aplicarea mecanismului de repartizare a acestor cereri și sistemul UE de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS). Dacă aceste inițiative sunt adoptate de colegiuitori, ele ar necesita modificări ale regulamentului privind eu-LISA care ar trebui să intre în vigoare atunci când aceste propuneri vor deveni aplicabile pentru a reflecta aceste noi sarcini în regulamentul privind eu-LISA, în special în ceea ce privește responsabilitățile Consiliului de administrație și ale directorului executiv. Propunerea privind EES include modificări ale Regulamentului (UE) nr. 1077/2011. În cazul propunerilor de reformare privind ETIAS și Eurodac, astfel de modificări au fost introduse de Președinție în cursul discuțiilor din cadrul Consiliului. Totuși, întrucât prezenta propunere este prezentată înaintea adoptării oricăreia dintre aceste trei propuneri prin care se încredințează noi sisteme agenției, este necesar să se reflecte modificările necesare și în prezenta propunere, între paranteze, sub rezerva acceptării lor finale în text atunci când propunerile sunt adoptate de către colegiuitori. De asemenea, Comisia a adoptat la 6 aprilie 2016 o comunicare intitulată „Sisteme informatice mai puternice și mai inteligente în materie de frontiere și securitate”. Ar trebui să se acorde eu-LISA, în regulamentul de instituire, un mandat explicit pentru a efectua sarcinile care i-au fost încredințate, astfel cum sunt descrise în această comunicare și în cel de Al șaptelea raport al Comisiei referitor la progresele înregistrate pentru realizarea unei uniuni a securității efective și reale, adoptat la 16 mai 2017. Aceasta include în special oferirea de sprijin Comisiei și statelor membre pentru a examina fezabilitatea tehnică a evoluțiilor și acțiunilor care vizează interoperabilitatea sistemelor, inclusiv prin studii și/sau activități de testare. Modificările care decurg din evaluarea SIS efectuată în 2016, astfel cum sunt reflectate în propunerile de revizuire a instrumentelor legislative ale SIS, precum și din propunerea de reformare privind Eurodac ar trebui introduse, de asemenea, în propunere. În plus, există divergențe între regulamentul de instituire și abordarea comună anexată la Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului UE și a Comisiei Europene privind agențiile descentralizate din 19 iulie 2012 (denumită în continuare „abordarea comună”) și cu noul regulament financiar și regulamentul financiar cadru. Acestea ar trebui abordate în cadrul revizuirii legislative. Un exemplu în acest sens este eventuala extindere a mandatului directorului executiv pentru cel mult cinci ani, în loc de durata maximă de trei ani prevăzută în prezent. Un al doilea exemplu este cerința privind evaluările agenției o dată la cinci ani în loc de o dată la patru ani, cum se prevede în prezent. De asemenea, regulamentul ar trebui să prevadă faptul că eu-LISA poate oferi statelor membre consiliere privind conectarea sistemelor naționale la sistemele centrale, precum și sprijin/asistență ad hoc (cum ar fi sprijinul acordat în hotspotul din Grecia la începutul anului 2016 în timpul crizei refugiaților). Acesta ar trebui, de asemenea, să permită eu-LISA să furnizeze asistență/sprijin serviciilor relevante ale Comisiei cu privire la aspecte tehnice legate de sistemele existente sau noi, dacă se solicită acest lucru. ·Abordarea recomandărilor privind modificările propuse de Consiliul de administrație al agenției Consiliul de administrație al agenției a fost consultat la 25 noiembrie 2016 cu privire la recomandările privind modificările ce ar trebui aduse regulamentului de instituire a agenției, iar avizul său a fost adoptat la 27 februarie 2017. Consiliul de administrație a salutat recomandările privind modificările și intenția Comisiei de a extinde responsabilitățile eu-LISA și a prezentat noi recomandări privind modificările. Dintre aceste recomandări suplimentare, Comisia a preluat extinderea mandatului privind cercetarea, precum și extinderea mandatului președintelui grupurilor consultative. Consiliul de administrație a propus ca agenția să dețină competența de a stabili amplasamente tehnice suplimentare după aprobarea Consiliului de administrație, pe lângă cele deja existente la Strasbourg și Sankt Johann im Pongau (Austria). Comisia nu poate accepta această recomandare, întrucât nu este susținută de nicio dovadă relevantă privind necesitatea, valoarea adăugată sau creșterea eficienței. Se precizează faptul că amplasarea sistemului central și al celui de siguranță pentru SIS II și VIS la Strasbourg (Franța) și Sankt Johann im Pongau (Austria) fusese deja stabilită de colegiuitori în instrumentele legislative privind SIS II (adoptate în 2006 și, respectiv, 2007) și VIS (adoptat în 2008). În cursul negocierilor pe marginea propunerii de regulament de instituire a agenției, s-a decis de către colegiuitori, pe baza unei oferte comune prezentate de Estonia și Franța privind găzduirea agenției, că sediul agenției va fi la Tallinn, iar amplasamentul tehnic și cel de siguranță vor rămâne la Strasbourg și la Sankt Johann im Pongau. În plus, nu a fost furnizată nicio evaluare de către agenție pentru a justifica necesitatea unui amplasament suplimentar. Cu toate acestea, pentru a asigura o mai mare flexibilitate, prezenta propunere prevede posibilitatea ca agenția să utilizeze amplasamentul de siguranță de la Sankt Johann im Pongau pentru a gestiona sistemele de siguranță simultan, într-un mod activ. Acest lucru ar trebui să permită prelucrarea tranzacțiilor comerciale chiar și în cursul funcționării normale, nu doar în cazul funcționării defectuoase a sistemelor. ·Abordarea modificărilor necesare pentru a încredința eu-LISA sarcinile menționate în raportul final al Grupului de experți la nivel înalt pentru sistemele de informații și interoperabilitate din 11 mai 2017 și în Al șaptelea raport al Comisiei referitor la progresele înregistrate pentru realizarea unei uniuni a securității efective și reale, adoptat la 16 mai 2017. Printre aceste modificări se numără: (a)atribuirea unor responsabilități sporite către eu-LISA în ceea ce privește calitatea datelor, sub rezerva adoptării de amendamente/propuneri legislative specifice; Grupul de experți la nivel înalt pentru sistemele de informații și interoperabilitate a analizat recomandarea prevăzută în Comunicarea intitulată „Sisteme de informații mai puternice și mai inteligente în materie de frontiere și securitate”, conform căreia eu-LISA ar trebui să dezvolte o capacitate centrală de monitorizare a calității datelor. Grupul de experți a considerat că ar trebui îmbunătățite sau completate controalele automate privind calitatea, formatul și caracterul complet impuse sau sugerate de sistemele centrale. Este necesară o analiză suplimentară cu privire la posibila dezvoltare a controlului automat al calității datelor în ceea ce privește diversele câmpuri de date în SIS, VIS și Eurodac și în oricare dintre noile sisteme, cum ar fi EES. Obiectivul unui astfel de mecanism de control al calității datelor va fi ca sistemele centrale să identifice în mod automat transmiterile de date aparent incorecte sau incoerente, astfel încât statul membru de origine să fie în măsură să verifice datele și să ia măsurile de remediere necesare. Această activitate ar putea fi facilitată printr-un registru comun de date pentru producerea de rapoarte statistice și rapoarte privind calitatea datelor (depozit de date) care să conțină date anonimizate extrase din sisteme. În Al șaptelea raport referitor la progresele înregistrate pentru realizarea unei uniuni a securității efective și reale se precizează că Comisia va da curs recomandărilor grupului de experți privind controlul automat al calității, un „depozit de date” capabil să analizeze datele anonimizate extrase din sistemele de informații relevante în scopuri statistice și de raportare, precum și modulele de formare privind calitatea datelor pentru personalul responsabil cu furnizarea de contribuții pentru sistemele la nivel național. Această nouă sarcină, precum și crearea unui „depozit de date” ar necesita să se prevadă anumite dispoziții detaliate privind calitatea datelor în instrumentele sistemelor sau într-un instrument legislativ specific. (b)acordarea eu-LISA a responsabilității pentru dezvoltarea de acțiuni privind interoperabilitatea, sub rezerva adoptării propunerilor legislative relevante; Al șaptelea raport referitor la progresele înregistrate pentru realizarea unei uniuni a securității efective și reale, adoptat la 16 mai 2017, a precizat că, în conformitate cu comunicarea din aprilie 2016 și cu confirmarea rezultată din constatările și recomandările grupului de experți, Comisia stabilește o nouă abordare privind gestionarea datelor pentru frontiere și securitate, în cadrul căreia toate sistemele de informații centralizate ale UE pentru gestionarea securității, a frontierelor și a migrației sunt interoperabile, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale astfel încât: ·să fie posibilă efectuarea unor căutări simultane în cadrul sistemelor prin intermediul unui portal de căutare european, cu respectarea deplină a limitării scopului și a drepturilor de acces, în vederea unei mai bune utilizări a sistemelor de informații existente, eventual cu ajutorul unui număr mai mare de norme simplificate pentru accesul în scopul asigurării respectării legii; ·sistemele să utilizeze un serviciu comun unic de comparare a datelor biometrice care să permită căutări în diferite sisteme de informații care conțin date biometrice, eventual cu marcaje de tip răspuns pozitiv/negativ („hit/no hit”) care să indice legătura cu datele biometrice aferente găsite într-un alt sistem; ·sistemele să utilizeze un registru comun de date care cuprinde date de identificare alfanumerice, pentru a detecta dacă o persoană este înregistrată cu identități multiple în diferite baze de date. Prezenta propunere are drept obiectiv să permită eu-LISA să efectueze sarcinile care decurg din Al șaptelea raport al Comisiei referitor la progresele înregistrate pentru realizarea unei uniuni a securității efective și reale, adoptat la 16 mai 2017, precum și dezvoltarea unui portal european de căutare, a unui serviciu comun de comparare a datelor biometrice și a unui registru comun de date de identitate, sub rezerva adoptării instrumentului legislativ relevant privind interoperabilitatea.

(c)abordarea eventualei necesități ca eu-LISA să dezvolte, să gestioneze și/sau să găzduiască soluții tehnice comune pentru punerea în aplicare la nivel național a aspectelor tehnice ale obligațiilor care decurg din legislația UE referitoare la sistemele descentralizate în spațiul de libertate, securitate și justiție pentru statele membre interesate. Astfel cum se reamintește în Al șaptelea raport al Comisiei referitor la progresele înregistrate pentru realizarea unei uniuni a securității efective și reale, adoptat la 16 mai 2017, raportul final al Grupului de experți la nivel înalt pentru sistemele de informații și interoperabilitate a evidențiat, de asemenea, importanța punerii în aplicare pe deplin și a aplicării sistemelor de informații existente. Acesta a analizat, de asemenea, cadrul Prüm descentralizat privind schimbul de date referitoare la ADN, amprente digitale și înmatricularea vehiculelor, recomandând efectuarea unui studiu de fezabilitate privind trecerea la o componentă de rutare centrală și, eventual, adăugarea de noi funcționalități. În ceea ce privește informațiile prealabile referitoare la pasageri (API), grupul de experți a recomandat Comisiei să efectueze un studiu de fezabilitate privind un mecanism centralizat pentru API, inclusiv necesitatea unui router central. Obiectivul ar fi să li se permită statelor membre interesate să dispună de o conectivitate de tip „ghișeu unic” pentru companiile aeriene și să se furnizeze date API atât sistemelor naționale, cât și sistemelor centrale (EES, ETIAS). În ceea ce privește sistemul descentralizat instituit prin Directiva privind registrul UE cu numele pasagerilor (Directiva privind PNR), grupul de experți a recomandat efectuarea unui studiu de fezabilitate cu privire la o componentă centrală privind informațiile prealabile referitoare la pasageri și datele din registrul cu numele pasagerilor ca instrument de sprijin tehnic menit să faciliteze conectivitatea cu transportatorii aerieni. Obiectivul ar fi să li se permită statelor membre interesate să dispună de o conectivitate de tip „ghișeu unic” pentru companiile aeriene și să se furnizeze date PNR sistemelor naționale ale statelor membre care au pus în aplicare Directiva privind PNR. Grupul de experți a considerat că acest lucru va consolida eficiența unităților de informații despre pasageri odată ce statele membre vor pune în aplicare Directiva UE privind PNR. Prin urmare, prezenta propunere prevede posibilitatea ca Agenția să poată fi, de asemenea, însărcinată de către un grup de state membre să conceapă, să gestioneze și/sau să găzduiască un sistem informatic comun pentru ca acestea să pună în aplicare în comun aspectele tehnice ale obligațiilor care decurg din legislația UE privind sistemele descentralizate în spațiul de libertate, securitate și justiție, sub rezerva aprobării prealabile de către Comisie și după luarea unei decizii de către Consiliul de administrație. Acest lucru ar putea fi realizat prin intermediul unui acord de delegare între statele membre în cauză și agenție, prin care acesteia din urmă i se încredințează sarcinile menționate anterior și i se alocă bugetul corespunzător. În acest caz, agenția percepe o contribuție din partea statelor membre care să acopere toate costurile relevante. Astfel cum s-a indicat în Al șaptelea raport referitor la progresele înregistrate pentru realizarea unei uniuni a securității efective și reale, Comisia a sprijinit activitățile desfășurate în această etapă de un grup de state membre privind întreținerea e-CODEX, un sistem pentru cooperarea judiciară transfrontalieră și accesul digital la procedurile juridice. Comisia a luat notă de faptul că state membre implicate consideră că aceasta nu este o soluție sustenabilă. La nivel de grup de lucru al Consiliului, statele membre au analizat diferitele opțiuni și au concluzionat că agenția eu-LISA ar fi cea mai în măsură să asigure întreținerea și funcționarea sistemului e­CODEX. Pentru a explora cele mai bune soluții, Comisia a lansat o evaluare a impactului diferitelor opțiuni pentru întreținerea e-CODEX. Rezultatele acestei evaluări a impactului vor fi disponibile în toamna anului 2017. ·Abordarea modificărilor impuse de adoptarea propunerii privind sistemul ECRIS-TCN În sfârșit, propunerea reflectă de asemenea modificările impuse de adoptarea propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui sistem centralizat de identificare a statelor membre care dețin informații privind condamnările resortisanților țărilor terțe și ale persoanelor apatride (TCN) care să completeze și să sprijine Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (sistemul ECRIS-TCN) (denumit în continuare „sistemul ECRIS-TCN”). Ca și în cazul celorlalte propuneri prin care se încredințează noi sisteme agenției, propunerea privind ECRIS-TCN va necesita modificări ale regulamentului privind eu-LISA. Aceste modificări trebuie să se reflecte atât în propunerea privind ECRIS-TCN, cât și în propunerea privind agenția. În cazul în care propunerea privind ECRIS-TCN este adoptată înaintea propunerii privind agenția, se vor aplica modificările propuse în textul respectiv referitoare la regulamentul actual privind eu-LISA. După adoptarea propunerii privind agenția, modificările respective vor fi înlocuite cu cele conținute în propunerea privind agenția. În funcție de rapiditatea cu care vor fi adoptate ambele propuneri, acestea vor fi adaptate în timpul negocierilor pentru a se asigura coerența între cele două texte în ceea ce privește sarcinile eu­LISA. *** Noile sarcini/sisteme prevăzute pentru eu-LISA vor consolida valoarea adăugată confirmată a acestei agenții, care a reunit cele trei sisteme informatice la scară largă în cadrul aceleiași entități. Acest lucru a permis punerea în comun a cunoștințelor de specialitate, valorificarea sinergiilor și instituirea unui cadru mai flexibil decât era posibil înainte de crearea agenției, când sistemele erau dezvoltate și gestionate de Comisie, iar anumite sarcini erau încredințate organismelor din sectorul public din două state membre. Noile sarcini vor răspunde, de asemenea, nevoii de sprijin din partea agenției pentru a oferi asistență statelor membre atunci când este necesar. Deși inițiativa va avea un impact direct asupra agenției, asupra personalului său, inclusiv asupra directorului executiv, asupra statelor membre reprezentate în Consiliul de administrație și în cadrul grupurilor consultative, precum și asupra serviciilor Comisiei care interacționează cu agenția, ea va aduce beneficii, în sens mai larg, statelor membre și agențiilor care sunt utilizatorii finali ai sistemelor, întrucât agenția va avea un rol sporit în ceea ce privește evoluțiile viitoare ale sistemelor informatice în spațiul de libertate, securitate și justiție și va oferi sprijin statelor membre atunci când este necesar. •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat Prezenta propunere se bazează pe Regulamentul existent privind eu-LISA, care a fost ulterior modificat, în 2015, prin Regulamentul (UE) nr. 603/2013, pentru a ține seama de modificările introduse prin Regulamentul reformat privind Eurodac, care includ accesul la Eurodac în scopul aplicării legii. Prezenta propunere prelungește mandatul agenției pentru a-i permite acesteia să preia noi sarcini. Agenda europeană privind securitatea și Agenda europeană privind migrația au stabilit calea de urmat pentru elaborarea și punerea în aplicare a politicii UE, astfel încât să se răspundă provocărilor paralele reprezentate de gestionarea migrației și combaterea terorismului și a criminalității organizate. Agenda europeană privind migrația a subliniat importanța utilizării depline a sistemelor informatice la scară largă SIS, VIS și Eurodac, care pot aduce beneficii în ceea ce privește gestionarea frontierelor și pot contribui la consolidarea capacității Europei de a reduce migrația neregulamentară și de a returna migranții în situație neregulamentară. Aceasta a subliniat, de asemenea, că adoptarea propunerii de instituire a sistemului de intrare/ieșire (EES) va marca o nouă etapă; propunerea va consolida lupta împotriva migrației neregulamentare prin crearea unui registru al deplasărilor transfrontaliere ale resortisanților țărilor terțe. Agenda europeană privind securitatea a reamintit faptul că agențiile europene joacă un rol esențial în sprijinirea cooperării operaționale. Aceasta a încurajat statele membre să utilizeze pe deplin sprijinul agențiilor pentru a combate criminalitatea prin acțiuni comune și a subliniat faptul că ar trebui promovată, de asemenea, cooperarea sporită între agenții, în limitele mandatelor acestora. Prin prezentul proiect de regulament, Comisia contribuie la o gestionare mai eficientă și mai sigură a frontierelor, la întărirea securității și la combaterea și prevenirea criminalității prin consolidarea rolului și a responsabilităților eu-LISA în ceea ce privește sistemele informatice la scară largă existente și, eventual, noi care permit cooperarea și schimbul de informații în spațiul de libertate, securitate și justiție și în ceea ce privește sprijinirea statelor membre și a Comisiei. Proiectul de regulament reflectă, de asemenea, propunerile de modificări ale instrumentelor legislative care reglementează dezvoltarea, instituirea, funcționarea și utilizarea sistemelor gestionate în prezent de eu-LISA și propunerile prin care acesteia i se încredințează noi sisteme, fiind pe deplin coerentă cu aceste propuneri. •Coerența cu alte politici ale Uniunii Prezenta propunere este strâns legată de alte politici ale Uniunii, pe care le completează, și anume: (a)Securitate internă. Astfel cum s-a subliniat în Agenda europeană privind securitatea, pentru gestionarea frontierelor sunt esențiale standarde comune stricte în vederea prevenirii criminalității transfrontaliere și a terorismului. Prezenta propunere contribuie la realizarea unui nivel înalt de securitate internă prin faptul că permite eu­LISA să preia dezvoltarea și gestionarea operațională a eventualelor noi sisteme (EES, ETIAS și sistemul ECRIS-TCN) și sarcinile aferente, ceea ce va contribui în mod eficace la îndeplinirea acestui obiectiv. (b)Sistemul european comun de azil, în măsura în care Agenția gestionează Eurodac și DubliNet și i se va încredința dezvoltarea și gestionarea operațională a sistemului automat pentru înregistrarea cererilor de protecție internațională, monitorizarea proporției acestora și aplicarea mecanismului de repartizare a acestor cereri (propunerea de reformare a Regulamentului Dublin), precum și în ceea ce privește cooperarea între agenție și [Agenția Uniunii Europene pentru Azil]. (c)Gestionarea frontierelor externe și securitatea în măsura în care agenția gestionează sistemele SIS și VIS, care contribuie la controlul eficient al frontierelor externe ale Uniunii și i se vor încredința EES și ETIAS. (d)Protecția datelor în măsura în care prezenta propunere asigură protecția de către agenție a securității datelor sistemelor centrale și infrastructura de comunicații.

2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA ·Temeiul juridic Prezenta propunere legislativă are la bază articolul 74, articolul 77 alineatul (2) literele (a) și (b), articolul 78 alineatul (2) litera (e), articolul 79 alineatul (2) litera (c), articolul 82 alineatul (1) litera (d), articolul 85 alineatul (1), articolul 87 alineatul (2) litera (a) și articolul 88 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care oferă temeiul juridic pentru modificarea regulamentului de instituire a eu-LISA și a instrumentelor juridice ale sistemelor. Articolul 74 din TFUE prevede adoptarea unor măsuri corespunzătoare care să încurajeze și să consolideze cooperarea administrativă între serviciile competente ale administrațiilor statelor membre. Acesta reprezintă un temei juridic adecvat, întrucât agenția va facilita comunicarea și cooperarea între serviciile competente ale administrațiilor statelor membre în domeniile menționate anterior. Sarcinile de gestionare operațională care vor fi încredințate agenției susțin aspectele de politică aflate la baza instrumentelor legislative ale SIS și VIS. În conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (b) și cu articolul 79 alineatul (2) litera (c) din TFUE, care asigură un temei juridic adecvat pentru sarcinile legate de SIS II ale agenției, activitățile acesteia acoperă, din punct de vedere tehnic, aspecte legate de controlul persoanelor la frontierele externe, precum și măsuri în domeniul imigrației ilegale și, respectiv, al șederii ilegale. În ceea ce privește aspectele referitoare la VIS, activitățile agenției susțin, din punct de vedere tehnic, procedurile de eliberare a vizelor de către statele membre; în consecință, acestea se întemeiază pe articolul 77 alineatul (2) litera (a) din TFUE. În ceea ce privește aspectele referitoare la EURODAC, sarcinile de gestionare operațională care vor fi încredințate agenției susțin, din punct de vedere tehnic, determinarea statului membru responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe [articolul 78 alineatul (2) litera (e) din TFUE], identificarea resortisanților țărilor terțe sau a apatrizilor aflați în situație de ședere ilegală [articolul 79 alineatul (2) litera (c) din TFUE], colectarea, stocarea, prelucrarea și analizarea informațiilor în domeniu, precum și schimbul de informații relevante în scopul aplicării legii [articolul 87 alineatul (2) litera (a) din TFUE] și domeniul de acțiune și sarcinile Europol în ceea ce privește Eurodac în scopul aplicării legii [articolul 88 alineatul (2) litera (a) din TFUE]. Articolul 82 alineatul (1) litera (d) din TFUE prevede adoptarea unor măsuri privind facilitarea cooperării dintre autoritățile judiciare sau echivalente ale statelor membre în materie de urmărire penală și executare a deciziilor. În plus, articolul 87 alineatul (2) litera (a) din TFUE prevede că, în scopul stabilirii unei cooperări polițienești care să implice autoritățile competente din statele membre, se adoptă măsuri privind colectarea, stocarea, prelucrarea și analizarea informațiilor în domeniu, precum și schimbul de informații relevante. Aceste dispoziții constituie un temei juridic adecvat pentru atribuirea de sarcini în acest domeniu agenției. Măsurile menționate la articolul 77 alineatul (2) literele (a) și (b), articolul 78 alineatul (2) litera (e), articolul 79 alineatul (2) litera (c), articolul 82 alineatul (1) litera (d) și articolul 87 alineatul (2) litera (a) din TFUE, se adoptă conform procedurii legislative ordinare. În consecință, procedura legislativă ordinară se aplică adoptării regulamentului în integralitatea sa. · Geometrie variabilă Întrucât temeiul juridic al prezentei propuneri de regulament se regăsește în titlul V din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, acesta face obiectul dispozițiilor privind geometria variabilă care rezultă din protocoalele privind pozițiile Regatului Unit, Irlandei și Danemarcei. Prezenta propunere de regulament se bazează pe acquis-ul Schengen și pe dispozițiile măsurilor referitoare la Eurodac. Prin urmare, trebuie luate în considerare următoarele consecințe care rezultă din diferitele protocoale și acorduri de asociere. Danemarca: În temeiul Protocolului 22 privind poziția Danemarcei, anexat la TUE și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea de către Consiliu a măsurilor care fac obiectul titlului V din TFUE, cu excepția „măsurilor prin care se stabilesc țările terțe ai căror resortisanți trebuie să posede o viză la trecerea frontierelor externe ale statelor membre și a măsurilor privind instituirea unui model tip de viză”. Întrucât prezentul regulament, în măsura în care se referă la SIS și VIS, [EES] și [ETIAS] se întemeiază pe acquis-ul Schengen, Danemarca decide, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la adoptarea prezentului regulament, dacă îl va transpune sau nu în dreptul său intern. În conformitate cu articolul 5 similar din protocolul precedent privind poziția Danemarcei, Danemarca a hotărât să transpună în dreptul său intern Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Regulamentul (CE) nr. 767/2008. În măsura în care prezenta propunere se referă la Eurodac [și la sistemul automat pentru înregistrarea cererilor de protecție internațională, monitorizarea proporției acestora și aplicarea mecanismului de repartizare a acestor cereri, menționat la articolul 44 din Regulamentul (UE) XX/20XX de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (reformare)]. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 3 din Acordul dintre Comunitatea Europeană și Regatul Danemarcei privind criteriile și mecanismele de determinare a statului responsabil de examinarea unei cereri de azil prezentate în Danemarca sau în orice alt stat membru al Uniunii Europene și sistemul „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în vederea aplicării efective a Convenției de la Dublin, Danemarca informează Comisia dacă va transpune conținutul prezentului regulament, în măsura în care acesta se referă la Eurodac [și la sistemul automat pentru înregistrarea cererilor de protecție internațională, monitorizarea proporției acestora și aplicarea mecanismului de repartizare a acestor cereri, menționat la articolul 44 din Regulamentul (UE) XX/20XX de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (reformare)]. Danemarca aplică actualul Regulament (UE) nr. 603/2013 privind Eurodac ca urmare a unei notificări în temeiul acestui acord. [În ceea ce privește sistemul ECRIS-TCN, în conformitate cu articolele 1 și 2 ale Protocolului nr. 22 privind poziția Danemarcei anexat la TUE și TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament și prin urmare, nu are obligații în temeiul acestuia și nici nu face obiectul aplicării sale.] Regatul Unit și Irlanda: În măsura în care dispozițiile sale se referă la SIS II, astfel cum este reglementat de Regulamentul (CE) nr. 1987/2006, și la VIS, precum și la [EES] și [ETIAS], prezenta propunere se bazează pe dispozițiile acquis-ului Schengen, la care Regatul Unit și Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen, precum și cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis­ului Schengen. Prin urmare, în măsura în care dispozițiile sale se referă la SIS II, astfel cum este reglementat de Regulamentul (CE) nr. 1987/2006, și la VIS, [EES] și [ETIAS], Regatul Unit și Irlanda nu au obligații în temeiul prezentei propuneri de regulament și nici nu fac obiectul aplicării sale. Regatul Unit și Irlanda pot solicita să fie autorizate să participe la adoptarea prezentului regulament în conformitate cu articolul 4 din Protocolul (nr. 19) privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene. În măsura în care dispozițiile sale se referă la SIS II, astfel cum este reglementat prin Decizia 2007/533/JAI, Regatul Unit și Irlanda participă la prezentul regulament, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Protocolul (nr. 19) privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, anexat la TUE și la TFUE („Protocolul privind acquis-ul Schengen”), și în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 20 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen și cu articolul 6 alienatul (2) din Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen. În măsura în care dispozițiile sale se referă la Eurodac [și la sistemul automat pentru înregistrarea cererilor de protecție internațională, monitorizarea proporției acestora și aplicarea mecanismului de repartizare a acestor cereri, menționat la articolul 44 din Regulamentul (UE) XX/20XX de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (reformare)], Regatul Unit și Irlanda pot notifica președintelui Consiliului dorința lor de a participa la adoptarea și la aplicarea prezentului regulament în conformitate cu articolul 3 din Protocolul (nr. 21) privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la TUE și la TFUE. Dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 603/2013 sunt obligatorii pentru Regatul Unit și Irlanda, ca urmare a notificării dorinței lor de a participa la adoptarea și aplicarea acestui regulament, pe baza Protocolului (nr.21) privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție. [În măsura în care dispozițiile sale se referă la sistemul ECRIS-TCN, în conformitate cu articolele 1 și 2 și cu articolul 4a alineatul (1) din Protocolul (nr. 21) privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la TUE și TFUE, aceste state membre nu participă la adoptarea prezentului regulament și prin urmare, nu au obligații în temeiul acestuia și nici nu fac obiectul aplicării sale. În conformitate cu articolul 3 și cu articolul 4a alineatul (1) din Protocolul nr. 21, aceste state membre pot notifica dorința lor de a participa la adoptarea prezentului regulament.] Dat fiind faptul că Regatul Unit a notificat, la data de 29 martie 2017, intenția sa de a părăsi Uniunea, în conformitate cu articolul 50 din Tratatul privind Uniunea Europeană, tratatele vor înceta să se aplice Regatului Unit de la data intrării în vigoare a acordului de retragere sau, în lipsa acestuia, în termen de doi ani de la notificare, cu excepția cazului în care Consiliul European, în acord cu Regatul Unit, decide prelungirea acestei perioade. Prin urmare, și fără a aduce atingere oricăror dispoziții din acordul de retragere, descrierea menționată anterior a participării Regatului Unit la prezenta propunere se aplică numai până în momentul în care Regatul Unit încetează să mai fie un stat membru.

Norvegia și Islanda: În ceea ce privește Norvegia și Islanda, prezenta propunere constituie, în măsura în care se referă la SIS II și VIS, [la EES] [și la ETIAS] o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în sensul Acordului încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen. În paralel cu asocierea a patru state terțe la acquis-ul Schengen, Uniunea a încheiat acorduri de asociere a acestor țări la măsurile referitoare la Regulamentul Dublin, inclusiv la Eurodac. Acordul de asociere a Islandei și Norvegiei a fost încheiat în 2001. Elveția: În ceea ce privește Elveția, în măsura în care dispozițiile sale se referă la SIS și la VIS, {EES} și {ETIAS}, prezenta propunere constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen în sensul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctele A, B și G din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului. În ceea ce privește măsurile referitoare la Regulamentul Dublin, acordul de asociere a Elveției a fost încheiat la 28 februarie 2008 și se aplică de la 12 decembrie 2008. Liechtenstein: În ceea ce privește Liechtenstein, în măsura în care dispozițiile sale se referă la SIS și la VIS, {EES} și {ETIAS}, prezenta propunere constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Protocolului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctele A, B și G din Decizia 1999/437/CE a Consiliului, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/261/CE a Consiliului. În ceea ce privește măsurile referitoare la EURODAC {și la Regulamentul Dublin}, acordul de asociere a Principatului Liechtenstein a fost încheiat la 7 martie 2011. Dispoziții comune pentru țările asociate la măsurile referitoare la EURODAC{și la Regulamentul Dublin}: În conformitate cu cele trei acorduri menționate anterior, țările asociate acceptă măsurile referitoare la EURODAC {și la Regulamentul Dublin} și dezvoltarea acestora, fără excepții. Acestea nu participă la adoptarea actelor de modificare sau de dezvoltare a măsurilor referitoare la EURODAC (care includ, în consecință, prezenta propunere), dar, într-un anumit termen, trebuie să informeze Comisia cu privire la hotărârea lor de a accepta sau nu conținutul actului respectiv, odată ce este aprobat de Consiliu și de Parlamentul European. Pentru a crea drepturi și obligații între Danemarca – care, după cum s-a explicat mai sus, a fost asociată la măsurile referitoare la EURODAC {și la Regulamentul Dublin}, printr-un acord internațional – și țările asociate menționate mai sus, au fost încheiate alte două instrumente între fosta Comunitate (în prezent Uniunea) și țările asociate. •Subsidiaritatea Propunerea respectă principiul subsidiarității, întrucât obiectivul acțiunii propuse este de a confirma încredințarea sarcinilor legate de gestionarea operațională a SIS central, VIS central și a interfețelor naționale, a EURODAC central, a infrastructurilor de comunicații aferente acestor sisteme și a alte sisteme, precum și de a încredința eu-LISA noi sarcini suplimentare. Aceste sarcini nu pot fi realizate de către statele membre în mod individual și pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. •Proporționalitatea Obiectivul proiectului de regulament este de a răspunde atât recomandărilor din evaluare, cât și evoluțiilor care decurg din noile provocări și realități cu care se confruntă Uniunea atât în ceea ce privește gestionarea migrației, cât și în ceea ce privește securitatea internă. Prin urmare, el reflectă noile sarcini ale agenției în legătură cu noile sisteme în spațiul de libertate, securitate și justiție. De asemenea, acesta încredințează agenției noi sarcini limitate, sub rezerva adoptării, atunci când este necesar, a instrumentelor legislative relevante. Agenția, finanțată de la bugetul UE, are competența de a gestiona numai componentele centrale ale SIS II, componentele centrale ale VIS și interfețele naționale, componentele centrale ale EURODAC, precum și infrastructurile de comunicații aferente, fără a fi responsabilă de datele introduse în sisteme. Statele membre dețin competența pentru sistemele lor naționale, chiar dacă agenției i se vor încredința acum sarcini extinse de a acorda consiliere și sprijin statelor membre în cazuri specifice. În consecință, competențele agenției sunt menținute la minimul necesar pentru sprijinirea unui schimb de date efectiv, sigur și continuu între statele membre. Confirmarea instituirii agenției ca structură dedicată pentru gestionarea sistemelor informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție și extinderea mandatului și a sarcinilor sale în măsura propusă sunt considerate proporționale cu interesele legitime ale utilizatorilor și cu natura acestor sisteme, care se caracterizează printr­un nivel înalt de securitate și o disponibilitate ridicată și sunt indispensabile îndeplinirii misiunii agenției. •Alegerea instrumentului Având în vedere faptul că Agenția pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă, în spațiul de libertate, securitate și justiție a fost instituită printr-un regulament, același instrument juridic este adecvat și pentru prezenta propunere. 3.REZULTATE ALE EVALUĂRILOR EX POST, CONSULTĂRILOR PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUĂRII IMPACTULUI

•Evaluările ex post/verificarea adecvării legislației existente În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1077/2011, în termen de trei ani de la data de 1 decembrie 2012, Comisia, în strânsă cooperare cu Consiliul de administrație, a efectuat o evaluare a activității agenției. Evaluarea Comisiei s-a bazat pe un raport de evaluare externă, care acoperă perioada decembrie 2012 - septembrie 2015; evaluarea externă a fost efectuată de Ernst & Young în perioada martie 2015 - martie 2016. Raportul de evaluare externă a fost publicat în martie 2016. Raportul Comisiei privind funcționarea Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă, în spațiul de libertate, securitate și justiție (eu-LISA) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul, privind evaluarea eu-LISA sunt prezentate în același timp cu prezenta propunere. Rezultatele evaluării și recomandările sale sunt rezumate la punctul 1. •Consultările părților interesate Propunerea Comisiei pe bazează pe evaluarea menționată mai sus, care se bazează la rândul său pe consultări ale părților interesate relevante. Printre acestea se numără state membre ale UE, în special reprezentanții în Consiliul de administrație și grupurile consultative; țările asociate spațiului Schengen și sistemului Dublin/Eurodac; Parlamentul European; Consiliul Uniunii Europene; Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor; Curtea de Conturi Europeană; agenții ale UE, în special CEPOL, Frontex, EASO, Europol, Eurojust, FRA; precum și contractanții eu-LISA. În plus, Comisia a consultat agenția în legătură cu recomandările sale privind eventuale modificări ale regulamentului de instituire care ar putea rezulta din evoluțiile tehnice și i-a solicitat să efectueze evaluări ale impactului pe termen scurt care să justifice aceste modificări. Astfel cum se prevede în regulament, Consiliul de administrație al agenției a fost consultat cu privire la recomandările Comisiei de modificare a regulamentului de instituire a agenției. Astfel cum s-a explicat la punctul 1, Comisia a preluat, în măsura posibilului, recomandările comitetului, în special în ceea ce privește extinderea mandatului agenției cu privire la cercetare, extinderea mandatului președinților grupurilor consultative și prevederea posibilității de a utiliza amplasamentul de la Sankt Johann im Pongau pentru a gestiona sistemele simultan într-un mod activ. Avizul Consiliului de administrație privind recomandările Comisiei este anexat la raportul Comisiei menționat anterior. •Obținerea și utilizarea expertizei Evaluarea externă independentă a Agenției a fost efectuată de Ernst & Young, care și-a utilizat experiența îndelungată și expertiza pentru a efectua evaluarea agenției și a realizat o consultare amplă a părților interesate. Ea a ținut seama și de rapoartele eu-LISA privind funcționarea tehnică a SIS II și VIS și de rapoartele anuale privind activitățile unității centrale a Eurodac, precum și de rapoartele de evaluare globală ale Comisiei privind VIS și SIS II. •Evaluarea impactului Propunerea se bazează în mare măsură pe rezultatele și recomandările din raportul de evaluare externă independentă menționat la punctul 1. Nu s-a efectuat nicio evaluare a impactului, întrucât evaluarea a concluzionat că modificările sunt în esență tehnice, în sensul că sunt necesare fie pentru a ameliora funcționarea și eficacitatea operațională a agenției, fie din cauza altor evoluții legislative și de politică, și anume încredințarea către agenție a unor noi sisteme sau sarcini. Pe de o parte, aceste modificări ar extinde mandatul agenției într-un mod limitat și nu implică impacturi semnificative. Pe de altă parte, și în ceea ce privește acele modificări care decurg din evoluțiile legislative sau de politică, Comisia nu dispune de nicio marjă de apreciere a opțiunilor de politică, întrucât modificările relevante sunt impuse chiar de aceste evoluții. •Drepturile fundamentale Prezenta propunere respectă drepturile fundamentale și se conformează principiilor prevăzute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Ea extinde domeniul de aplicare al sarcinilor și responsabilităților agenției, în special prin însărcinarea sa cu gestionarea a noi sisteme informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție. Impactul său asupra drepturilor fundamentale este, totuși, limitat, întrucât agenția a dovedit că asigură în mod eficient gestionarea operațională a SIS, VIS și Eurodac, precum și a noilor sarcini care i­au fost încredințate, respectând în același timp drepturile fundamentale, în special articolul 8 privind protecția datelor cu caracter personal. Noile sisteme propuse care vor fi încredințate agenției vor include, în conformitate cu instrumentele legislative relevante, garanții adecvate în ceea ce privește protecția datelor care va trebui să fie asigurată de către agenție. Prin urmare, propunerea respectă articolele 2 și 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. 4.IMPLICAȚII BUGETARE Subvenția pentru Agenția pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă din spațiul de libertate, securitate și justiție face deja parte din bugetul Uniunii. Prezenta propunere extinde domeniul de aplicare al sarcinilor agenției. Deși orice nou sistem care îi este încredințat va face obiectul unui act legislativ specific în temeiul titlului V din TFUE, care va aloca, de asemenea, bugetul necesar pentru dezvoltarea și gestionarea sa operațională, alte sarcini noi preconizate în prezenta propunere necesită resurse și buget specifice, astfel cum se descrie mai în detaliu în fișa financiară legislativă anexată la prezenta propunere. Acest lucru este valabil pentru sarcinile referitoare la infrastructura de comunicații a SIS care va fi transferată agenției, sarcinile care decurg din Comunicarea din 6 aprilie 2016 intitulată „Sisteme de informații mai puternice și mai inteligente în materie de frontiere și securitate” și din Al șaptelea raport al Comisiei referitor la progresele înregistrate pentru realizarea unei uniuni a securității efective și reale, adoptat la 16 mai 2017. De asemenea, ar trebui să se prevadă un buget pentru a acoperi noile sarcini ale agenției care constau în oferirea de asistență serviciilor Comisiei cu privire la aspecte tehnice legate de sistemele existente sau noi, atunci când este necesar. Extinderea sarcinilor în domeniul cercetării în ceea ce privește punerea în aplicare a acelor părți ale Programului-cadru pentru cercetare și inovare care se referă la sisteme informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție ar trebui să fie acoperită de contribuția Uniunii prevăzută în actul de delegare relevant al Comisiei către agenție. Posibilitatea ca un grup de state membre să încredințeze eu-LISA sarcina de a dezvolta, gestiona și/sau găzdui soluții centralizate pentru punerea în aplicare a aspectelor tehnice ale obligațiilor care decurg din legislația UE în materie de sisteme descentralizate ar trebui să fie finanțată integral prin contribuții plătite de către statele membre în cauză, care să acopere toate costurile relevante. Pentru ca agenția să abordeze în mod adecvat noile sale sarcini prevăzute în prezenta propunere, în perioada 2018 - 2020, la subvenția Uniunii dedicată agenției va trebui să fie adăugată o sumă de 78,354 milioane EUR și vor fi necesare 52 de posturi suplimentare, în cursul aceleiași perioade, care includ 23 de posturi din schema de personal (agenți temporari), 2 agenți contractuali, 2 experți naționali detașați și 25 de agenți contractuali în urma internalizării unor lucrători temporari. Această sumă nu include bugetul necesar pentru noile sisteme, care este prevăzut în propunerile legislative relevante, și nici bugetul necesar pentru propunerile de modificare a sistemelor existente. Defalcarea detaliată pe an și pe sistem este prevăzută în secțiunea 3.2.2. din fișa financiară legislativă anexată la prezenta propunere.

5.ELEMENTE DIVERSE ·Mecanisme de monitorizare, evaluare și raportare eu-LISA are o serie de sarcini legate de raportarea cu privire la activitățile sale și de monitorizarea acestora. Cel mai important, agenția trebui să întocmească un raport anual de activitate consolidat privind activitățile agenției pentru anul anterior, care compară, în special, rezultatele obținute cu obiectivele programului anual de lucru. Una dintre sarcinile directorului executiv este de a institui și a pune în aplicare un sistem eficient care să permită monitorizarea și evaluarea, la intervale regulate, a sistemelor informatice la scară largă și a agenției, inclusiv îndeplinirea efectivă și eficientă a obiectivelor sale. Agenția va avea un rol sporit pentru producerea de statistici privind sistemele pe care le gestionează. De asemenea, ea este responsabilă cu publicarea de statistici legate de sisteme. Dispozițiile detaliate în acest sens vor fi prevăzute în instrumentele legislative specifice care reglementează diferitele sisteme. Consiliul de administrație va adopta, o dată la doi ani, rapoarte privind funcționarea tehnică a SIS și VIS, solicitate de instrumentele legislative care reglementează aceste sisteme, precum și raportul anual privind activitățile sistemului central Eurodac. El va adopta, de asemenea rapoartele privind dezvoltarea și rapoartele privind funcționarea tehnică a noilor sisteme care îi sunt încredințate. Comisia trebuie să efectueze o evaluare cu privire la activitatea agenției în termen de cel mult cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, și la fiecare cinci ani după aceasta. Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului și Consiliului de administrație un raport privind rezultatele evaluării. Directorul executiv va asigura urmărirea corespunzătoare a concluziilor și a recomandărilor care decurg din evaluare. În plus, Parlamentul European și Consiliul pot invita directorul executiv să prezinte un raport acestor instituții privind îndeplinirea sarcinilor sale, iar directorul executiv va fi, de asemenea, invitat să facă o declarație în fața Parlamentului European și să răspundă întrebărilor adresate de membrii comitetului competent, înaintea numirii sale sau înainte de prelungirea mandatului său. Rolul esențial al Agenției pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă din spațiul de libertate, securitate și justiție este și ar trebui să fie în continuare acela de a asigura gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă existente în acest domeniu de politică și de a pregăti, dezvolta și gestiona noi sisteme, dacă se prevede astfel în instrumente legislative relevante, pe baza articolelor 69 și 89 din TFUE. În special, agenția va trebui să dezvolte, pe termen scurt, următoarele sisteme: sistemele EES și ETIAS, sub rezerva adoptării instrumentelor legislative relevante. Cu toate acestea, prima evaluare a agenției a arătat că este necesar să se extindă mandatul agenției. Pentru a lua în considerare recomandările evaluării, precum și evoluțiile juridice, de politică și factuale ulterioare, astfel cum sunt rezumate la punctul 1, prezenta propunere conține următoarele elemente care consolidează rolul agenției în raport cu mandatul său în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1077/2011. ·Extinderea mandatului eu-LISA Articolul 1: Această dispoziție enumeră acum competențele agenției. În special, ea prevede că agenția poate fi responsabilă cu următoarele noi sarcini: –pregătirea, dezvoltarea și gestionarea operațională a sistemului de intrare/ieșire (EES), a DubliNet, a sistemului european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS), a sistemului automat pentru înregistrarea cererilor de protecție internațională, monitorizarea proporției acestora și aplicarea mecanismului de repartizare a acestor cereri și a sistemului ECRIS-TCN (sub rezerva adoptării instrumentelor legislative relevante); –asigurarea calității datelor în conformitate cu articolul 8; –elaborarea acțiunilor necesare care să permită interoperabilitatea în conformitate cu articolul 9; –oferirea de sprijin statelor membre și Comisiei în conformitate cu articolul 12. ·Sarcini specifice pentru sisteme noi (aceste sarcini sunt condiționate de adoptarea instrumentelor legislative relevante) Articolul 5a se referă la sarcinile legate de sistemul de intrare/ieșire propus de Comisie la 6 aprilie 2016 și este în prezent în curs de negociere de către colegiuitori. Articolul 5b se referă la sarcinile legate de sistemul european de informații și de autorizare privind călătoriile. Propunerea privind ETIAS, adoptată la 16 noiembrie 2016, se preconizează a fi adoptată în toamna anului 2017. Articolul 5d se referă la sarcinile legate de sistemul automat pentru înregistrarea cererilor de protecție internațională, monitorizarea proporției acestora și aplicarea mecanismului de repartizare a acestor cereri (Sistemul de alocare Dublin). Propunerea de reformare a Regulamentului Dublin, adoptată la 4 mai 2016, este în prezent în curs de negociere de către colegiuitori. Articolul 5e se referă la sarcinile legate de un sistem centralizat de identificare a statelor membre care dețin informații privind condamnările resortisanților țărilor terțe și ale persoanelor apatride (TCN) care să sprijine Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) (sistemul ECRIS-TCN). Propunerea privind sistemul ECRIS-TCN a fost adoptată la 29 iunie 2017.

·Transferarea sarcinilor Comisiei legate de infrastructura de comunicații a SIS și VIS către agenție Articolul 7 este adaptat pentru a reflecta transferarea către agenție a sarcinilor Comisiei legate de infrastructura de comunicații între sistemul central și interfața națională uniformă din fiecare stat membru, permițând conectarea sistemelor centrale SIS și VIS la infrastructurile naționale din statele membre. El va clarifica, de asemenea, faptul că transferul nu va fi realizat pentru sistemele care utilizează EuroDomain (în prezent doar Eurodac), o infrastructură securizată de telecomunicații oferită de proiectul TESTA-ng (servicii transeuropene de telematică între administrații), gestionat și finanțat de către Comisie și, prin urmare, nu vor fi transferate sarcini contractule sau bugetare către eu-LISA în viitorul apropiat. ·Asigurarea calității datelor Articolul 8 conferă agenției sarcina stabilirii unor mecanisme automatizate de control al calității datelor și a unor indicatori comuni de calitate a datelor și a elaborării unui registru centralizat de raportare și statistici, sub rezerva anumitor modificări legislative ale instrumentelor privind sistemele existente și/sau a unor dispoziții specifice prevăzute de noile instrumente. ·Elaborarea acțiunilor necesare care să permită interoperabilitatea Articolul 9 conferă agenției sarcina de a elabora acțiunile necesare care să permită interoperabilitatea sistemelor, sub rezerva, atunci când este necesar, a adoptării instrumentelor legislative relevante. ·Extinderea sarcinilor eu-LISA în ceea ce privește cercetarea Articolul 10 extinde domeniul de aplicare al mandatului agenției în ceea ce privește cercetarea. În special, acesta conferă eu-LISA sarcina punerii în aplicare a acelor părți ale Programului-cadru pentru cercetare și inovare care se referă la sisteme informatice în spațiul de libertate, securitate și justiție. ·Extinderea domeniului de aplicare al proiectelor-pilot Articolul 11 extinde domeniul de aplicare al proiectelor-pilot care pot fi încredințate eu-LISA. Agenției i se pot încredința de către Comisie sarcini de execuție bugetară pentru validări de concept finanțate în temeiul instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 515/2014, prin intermediul unui acord de delegare. De asemenea, după luarea unei decizii de către Consiliul de administrație, agenția poate planifica și pune în aplicare activități de testare cu privire la chestiuni reglementate de prezentul regulament și instrumentele legislative care reglementează dezvoltarea, instituirea, funcționarea și utilizarea tuturor sistemelor informatice la scară largă gestionate de agenție. ·Acordarea de sprijin statelor membre și Comisiei Articolul 12 prevede că agenției i se poate solicita să ofere consiliere statelor membre în ceea ce privește conectarea sistemelor naționale la sistemele centrale și să acorde sprijin ad-hoc statelor membre. De asemenea, agenției i se poate solicita să ofere consiliere sau asistență Comisiei cu privire la chestiuni tehnice legate de sistemele existente sau noi, inclusiv prin intermediul unor studii și teste. Articolul 12 prevede în continuare că agenția poate fi însărcinată să conceapă, să gestioneze și/sau să găzduiască un sistem informatic comun de către un grup alcătuit din cel puțin șase state membre care au optat în mod voluntar pentru o soluție centralizată care să le sprijine în punerea în aplicare a aspectelor tehnice ale obligațiilor care decurg din legislația UE privind sistemele descentralizate în spațiul de libertate, securitate și justiție, sub rezerva aprobării prealabile de către Comisie și după luarea unei decizii de către Consiliul de administrație. În acest caz, statele membre încredințează agenției sarcinile menționate anterior prin intermediul unui acord de delegare care cuprinde condițiile de delegare și definește metoda de calcul și facturare a tuturor costurilor relevante. ·Extinderea utilizării eventuale a amplasamentului de siguranță pentru funcționarea activă a sistemelor Articolul 13 prevede posibilitatea de a utiliza amplasamentul de siguranță de la Sankt Johann im Pongau în mod simultan pentru funcționarea activă a sistemelor informatice la scară largă gestionate de către agenție, cu condiția ca aceasta să fie, de asemenea, capabilă să asigure funcționarea lor în cazul unei defecțiuni a sistemului. Alte detalii suplimentare privind utilizarea amplasamentului de siguranță pentru fiecare sistem vor fi prevăzute în instrumentele legislative specifice ale sistemelor. ·Sarcini suplimentare pentru Consiliul de administrație Articolul 15 clarifică sarcinile care urmează să fie atribuite Consiliului de administrație, pentru a reflecta, printre altele, responsabilitatea sa de a oferi orientări generale pentru activitățile agenției. Articolul 15 este completat pentru a alinia dispozițiile sale la Abordarea comună anexată la Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului Uniunii Europene și a Comisiei Europene privind agențiile descentralizate din 19 iulie 2012. De asemenea, el este modificat pentru a introduce o nouă obligație pentru Consiliul de administrație de a adopta, până la sfârșitul lunii august a fiecărui an, un raport interimar referitor la progresele înregistrate cu privire la punerea în aplicare a activităților planificate, care să acopere primele șase luni ale aceluiași an; pentru a reflecta evoluțiile legate de noul regulament financiar și de regulamentul financiar cadru și pentru a reflecta noile sarcini ale Consiliului de administrație, care rezultă din faptul că i-au fost încredințate sisteme suplimentare. ·Modificările cu privire la Consiliul de administrație Articolul 18 extinde mandatul președintelui Consiliului de administrație de la doi la patru ani, acesta putând fi reînnoit o singură dată în conformitate cu abordarea comună. Articolul 19 a fost completat prin prevederea posibilității ca anumite agenții ale UE să participe la reuniunile Consiliului de administrație atunci când pe ordinea de zi se află un aspect referitor la un nou sistem la care acestea au acces, în calitate de utilizatori finali, în temeiul instrumentelor legislative relevante, după adoptarea acestora.

·Modificări privind sarcinile și mandatul directorului executiv Articolul 21 clarifică sarcinile directorului executiv pentru a reflecta responsabilitatea sa în ceea ce privește gestionarea administrativă a agenției și punerea în aplicare a sarcinilor atribuite agenției. Articolul 21 se completează în conformitate cu abordarea comună pentru a lua în considerare noile sarcini care rezultă din adoptarea unor instrumente legislative prin care sunt încredințate noi sisteme agenției. Obligația ca directorul executiv să prezinte Consiliului de administrație proiectul de caiet de sarcini pentru evaluare a fost suprimată. Articolul 22 prevede că mandatul directorului executiv poate fi prelungit pentru o perioadă de până la cinci ani în conformitate cu abordarea comună, în loc de o perioadă de până la trei ani, cum este cazul în prezent. ·Modificări privind grupurile consultative (sub rezerva adoptării instrumentelor legislative relevante) Articolul 23 prevede înființarea de grupuri consultative prevăzute în propunerile legislative relevante pentru EES, ETIAS și sistemul ECRIS-TCN. ·Cerința privind aprobarea prealabilă de către Comisie a normelor de securitate pe baza instrumentelor legislative ale Comisiei Articolul 33 introduce obligația ca normele de securitate ale agenției privind protejarea informațiilor clasificate și a informațiilor sensibile neclasificate pe baza normelor Comisiei să fie adoptate de Consiliul de administrație, în urma aprobării de către Comisie. ·Modificarea articolului privind evaluarea Articolul 35 se modifică pentru a clarifica faptul că Comisia va evalua activitatea agenției și va prezenta un raport Parlamentului European, Consiliului de administrație cu privire la constatările evaluării. Evaluarea va avea loc o dată la cinci ani, în loc de o dată la patru ani, cum este cazul în prezent, pentru a se alinia la abordarea comună privind agențiile descentralizate. ·Introducerea unei dispoziții privind cooperarea cu instituțiile, organismele, birourile și agențiile Uniunii Articolul 37 stabilește normele privind cooperarea cu instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii, în special cu agențiile instituite în spațiul de libertate, securitate și justiție. ·Alinierea dispozițiilor bugetare la Regulamentul delegat (UE) nr. 1271/2013 Articolele 39-42 sunt aliniate la dispozițiile Regulamentului delegat (UE) nr. 1271/2013 al Comisiei privind regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 208 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum sunt reflectate în normele financiare ale agenției. ·Introducerea unei dispoziții privind prevenirea conflictelor de interese La articolul 43 se prevede că agenția adoptă norme interne pentru a evita conflictele de interese. ·Capitolul VI se referă la modificările altor instrumente ale Uniunii La articolele 46 și 47, se propun modificări în ceea ce privește instrumentele juridice ale SIS II în scopul de a reflecta transferul sarcinilor Comisiei legate de infrastructura de comunicații a SIS către agenție. Această modificare nu este necesară în ceea ce privește Regulamentul VIS, întrucât propunerea privind EES prevede o modificare a articolului 26 alineatul (2) din Regulamentul VIS în sensul că autoritatea de administrare (agenția) devine responsabilă pentru sarcinile Comisiei privind infrastructura de comunicații în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a Regulamentului privind EES. În ceea ce privește Eurodac, nu este necesară nicio modificare, întrucât infrastructura de comunicații a Eurodac este acoperită de EuroDomain, gestionat și finanțat de Comisie și, prin urmare, nu vor fi transferate sarcini contractule sau bugetare către eu-LISA în viitorul apropiat. Sub rezerva adoptării instrumentului legislativ de către colegiuitori, sistemul ECRIS-TCN va utiliza de asemenea infrastructura EuroDomain și, prin urmare, Comisia va fi responsabilă cu execuția bugetului, achiziții și reînnoire și aspectele contractuale ale infrastructurii de comunicații a sistemului ECRIS-TCN. În urma adoptării prezentei propuneri, memorandumul de înțelegere între Comisia Europeană și Agenția pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă din spațiul de libertate, securitate și justiție ar trebui modificat prin acordul dintre Comisie și eu-LISA pentru a reflecta modificările menționate anterior aduse instrumentelor legislative ale sistemelor în ceea ce privește infrastructura de comunicații.





2017/0145 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție și de modificare a Regulamentului (CE) 1987/2006 și a Deciziei 2007/533/JAI a Consiliului, precum și de abrogare a Regulamentului (UE) 1077/2011 PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 74, articolul 77 alineatul (2) literele (a) și (b), articolul 78 alineatul (2) litera (e), articolul 79 alineatul (2) litera (c), articolul 82 alineatul (1) litera (d), articolul 85 alineatul (1), articolul 87 alineatul (2) litera (a) și articolul 88 alineatul (2), având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară(), întrucât: (1)Sistemul de Informații Schengen (SIS) a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului și prin Decizia 2007/533/JAI a Consiliului. Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI prevăd faptul că, pentru o perioadă de tranziție, Comisia este responsabilă de gestionarea operațională a SIS II central. După perioada de tranziție respectivă, o autoritate de gestionare va fi responsabilă de gestionarea operațională a SIS II central și de anumite aspecte ale infrastructurii de comunicații. (2)Sistemul de informații privind vizele (VIS) a fost instituit prin Decizia 2004/512/CE a Consiliului. Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului European și al Consiliului prevede faptul că, pentru o perioadă de tranziție, Comisia este responsabilă de gestionarea operațională a VIS. După perioada de tranziție respectivă, o autoritate de administrare va fi responsabilă de gestionarea operațională a VIS central, a interfețelor naționale și a anumitor aspecte ale infrastructurii de comunicații. (3)Eurodac a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2725/2000 al Consiliului. Regulamentul (CE) nr. 407/2002 al Consiliului a stabilit normele necesare de punere în aplicare. Aceste instrumente au fost abrogate și înlocuite prin Regulamentul (UE) nr. 603/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, începând din 20 iulie 2015. (4)Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție a fost instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1077/2011 al Parlamentului European și al Consiliului pentru a asigura gestionarea operațională a SIS, VIS și Eurodac și a anumitor aspecte legate de infrastructurile lor de comunicații și, eventual, gestionarea altor sisteme informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție, sub rezerva adoptării unor instrumente legislative separate. Regulamentul (UE) nr. 1077/2011 a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 603/2013 pentru a reflecta modificările aduse Eurodac. (5)Întrucât autoritatea de administrare a necesitat autonomie juridică, administrativă și financiară, aceasta a fost înființată sub forma unei agenții de reglementare („agenția”) cu personalitate juridică. Astfel cum s-a convenit, sediul agenției a fost stabilit la Tallinn (Estonia). Cu toate acestea, întrucât sarcinile legate de dezvoltarea tehnică și pregătirea pentru gestionarea operațională a SIS și VIS erau deja asigurate la Strasbourg, în Franța, iar la Sankt Johann im Pongau, în Austria, fusese instalat un amplasament de siguranță pentru aceste sisteme informatice, în conformitate, de asemenea, cu localizarea sistemelor SIS și VIS în temeiul instrumentelor legislative relevante, situația ar trebui să se mențină la fel. Aceste două amplasamente ar trebui să fie în continuare, de asemenea, locurile în care ar trebui îndeplinite sarcinile legate de gestionarea operațională a Eurodac și în care ar trebui creat un amplasament de siguranță pentru Eurodac. Aceste două amplasamente ar trebui să fie, de asemenea, locurile pentru dezvoltarea tehnică și gestionarea operațională a altor sisteme informatice la scară largă din spațiul de libertate, securitate și justiție și, dacă se prevede astfel în instrumentul legislativ corespunzător, pentru un amplasament de siguranță capabil să asigure funcționarea unui sistem informatic la scară largă în eventualitatea defectării sistemului respectiv. Pentru a maximiza eventuala utilizare a amplasamentului de siguranță, acesta ar trebui, de asemenea, să fie în măsură să permită funcționarea simultană, în mod activ, a sistemelor, cu condiția să își păstreze capacitatea de a asigura funcționarea lor în cazul defectării sistemelor. De la preluarea responsabilităților sale la 1 decembrie 2012, agenția a preluat sarcinile conferite autorității de administrare în ceea ce privește VIS prin Regulamentul (CE) nr. 767/2008 și prin Decizia 2008/633/JAI a Consiliului. Aceasta a preluat sarcinile conferite autorității de administrare în ceea ce privește SIS II prin Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și prin Decizia 2007/533/JAI a Consiliului în aprilie 2013, în urma lansării sistemului, precum și sarcinile în legătură cu Eurodac, conferite Comisiei în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 2725/2000 și (CE) 407/2002 în iunie 2013. Prima evaluare a activității agenției pe baza unei evaluări externe independente, efectuată în perioada 2015-2016, a concluzionat că eu-LISA asigură în mod efectiv gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă și a celorlalte sarcini care i-au fost încredințate, însă sunt necesare o serie de modificări ale regulamentului de instituire, cum ar fi transferul către agenție a sarcinilor legate de infrastructura de comunicații, pe care Comisia le-a păstrat. Pe baza evaluării externe, Comisia a luat în considerare evoluțiile în materie de politică, juridice și factuale și a propus în special, în raportul său privind funcționarea Agenției europene pentru gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție (eu­LISA), extinderea mandatului agenției, pentru a-i permite îndeplinirea sarcinilor care decurg din adoptarea de către colegiuitori a unor propuneri prin care agenției i se încredințează noi sisteme și a sarcinilor menționate în Comunicarea Comisiei din 6 aprilie 2016 intitulată „Sisteme de informații mai puternice și mai inteligente în materie de frontiere și securitate”, în raportul final din 11 mai 2017 al Grupului de experți la nivel înalt pentru sistemele de informații și interoperabilitate și în Al șaptelea raport al Comisiei referitor la progresele înregistrate pentru realizarea unei uniuni a securității efective și reale, adoptat la 16 mai 2017, sub rezerva adoptării instrumentelor legislative relevante, atunci când este necesar. În special, agenția ar trebui însărcinată cu dezvoltarea unui portal european de căutare, a unui serviciu comun de comparare a datelor biometrice și a unui registru comun al datelor de identitate, sub rezerva adoptării instrumentului legislativ relevant privind interoperabilitatea. Dacă este cazul, orice acțiuni desfășurate în materie de interoperabilitate ar trebui să fie ghidate de Comunicarea Comisiei intitulată „Cadrul european de interoperabilitate – Strategie de implementare”. (6)Raportul Comisiei menționat anterior a concluzionat, de asemenea, că mandatul agenției ar trebui să fie extins pentru a oferi statelor membre consiliere cu privire la conectarea sistemelor naționale la sistemele centrale, asistență/sprijin ad-hoc, atunci când este necesar, precum și pentru a oferi asistență/sprijin serviciilor Comisiei cu privire la aspecte tehnice legate de noile sisteme. (7)[Prin urmare, agenției ar trebui să i se încredințeze pregătirea, dezvoltarea și gestionarea operațională a sistemului de intrare/ieșire, instituit prin Regulamentul XX/XX din XX [de instituire a sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor de intrare și de ieșire și a datelor referitoare la refuzul intrării în ceea ce îi privește pe resortisanții țărilor terțe care trec frontierele externe ale statelor membre ale Uniunii Europene, de stabilire a condițiilor de acces la EES în scopul asigurării respectării legii și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 767/2008 și a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011].] (8){[Agenției ar trebui să i se încredințeze gestionarea operațională a DubliNet, un canal electronic securizat separat, instituit în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 1560/2003 al Comisiei, în conformitate cu Regulamentul XX/XX din XX privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a [Regulamentului (UE) nr. 604/2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid, al identificării unui resortisant al unei țări terțe sau a unui apatrid în situație neregulamentară și privind cererile de comparare cu datele Eurodac prezentate de autoritățile de aplicare a legii din statele membre și de Europol în scopul asigurării respectării aplicării legii (reformare)]; (9)[Agenției ar trebui să i se încredințeze pregătirea, dezvoltarea și gestionarea operațională a Sistemului european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) instituit prin Regulamentul XX/XX [din XX de instituire a sistemului european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 515/2014, (UE) 2016/399, (UE) 2016/794 și (UE) 2016/1624].]

(10)[Agenției ar trebui să i se încredințeze pregătirea, dezvoltarea și gestionarea operațională a sistemului automat pentru înregistrarea cererilor de protecție internațională, monitorizarea proporției acestora și aplicarea mecanismului de repartizare a acestor cereri, menționat la articolul 44 din Regulamentul (UE) XX/20XX [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (reformare)]. (11)[Agenției ar trebui să i se încredințeze, de asemenea, pregătirea, dezvoltarea și gestionarea operațională a sistemului centralizat de identificare a statelor membre care dețin informații privind condamnările resortisanților țărilor terțe și ale persoanelor apatride instituit prin Regulamentul XX/XX [din XX de instituire a unui sistem centralizat de identificare a statelor membre care dețin informații privind condamnările resortisanților țărilor terțe și ale persoanelor apatride (TCN) care să completeze și să sprijine Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 (sistemul ECRIS-TCN), precum și menținerea punerii în aplicare de referință a ECRIS, menționată în regulamentul respectiv]. (12)Agenția ar trebui să rămână aceeași persoană juridică, asigurând continuitatea tuturor activităților și procedurilor sale. (13)Funcția centrală a agenției ar trebui să fie în continuare aceea de a îndeplini sarcinile de gestionare operațională pentru SIS, VIS și Eurodac, [EES], [DubliNet], [ETIAS], [sistemul automat pentru înregistrarea cererilor de protecție internațională, monitorizarea proporției acestora și aplicarea mecanismului de repartizare a acestor cereri] și [sistemul ECRIS-TCN] și, dacă se decide astfel, pentru alte sisteme informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție. Agenția ar trebui, de asemenea, să fie responsabilă de măsurile tehnice care decurg din sarcinile care îi sunt încredințate și care nu au un caracter normativ. Aceste responsabilități nu ar trebui să aducă atingere atribuțiilor normative rezervate exclusiv Comisiei sau Comisiei asistate de un comitet în temeiul instrumentelor legislative respective care reglementează sistemele gestionate operațional de agenție. Nu mai este justificată păstrarea de către Comisie a anumitor sarcini legate de infrastructura de comunicații a sistemelor și, prin urmare, aceste sarcini ar trebui transferate către agenție pentru a îmbunătăți coerența gestionării sale. Cu toate acestea, pentru sistemele care utilizează EuroDomain, o infrastructură de comunicații securizată oferită de TESTA-ng (noua generație de servicii transeuropene de telematică între administrații) care este un proiect sub forma unui serviciu de rețea pe baza articolului 3 din Decizia nr. 922/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului, Comisia ar trebui să păstreze sarcinile legate de execuția bugetară, achiziții și reînnoire și aspecte contractuale. (14)În plus, agenția ar trebui să îndeplinească în continuare sarcini legate de formarea privind utilizarea tehnică a SIS, a VIS și a Eurodac, precum și a altor sisteme informatice la scară largă care îi vor fi încredințate în viitor. (15)De asemenea, agenția ar putea să fie responsabilă și cu pregătirea, dezvoltarea și gestionarea operațională a unor sisteme informatice la scară largă suplimentare, în aplicarea articolelor 67-89 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Astfel de sarcini ar trebui încredințate agenției numai prin intermediul unor instrumente juridice ulterioare și separate, precedate de o evaluare a impactului. (16)Mandatul agenției în ceea ce privește cercetarea ar trebui extins pentru a spori capacitatea acesteia de a fi mai proactivă, sugerând modificări tehnice necesare și relevante ale sistemelor informatice aflate sub responsabilitatea sa. Agenția ar putea nu doar să monitorizeze, ci și să contribuie la punerea în aplicare a activităților de cercetare relevante pentru gestionarea operațională a sistemelor pe care le gestionează. Aceasta ar trebui să comunice periodic informații cu privire la o astfel de monitorizare Parlamentului European, Consiliului și Autorității Europene pentru Protecția Datelor. (17)Agenția ar trebui să fie responsabilă cu desfășurarea de proiecte-pilot, în conformitate cu articolul 54 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului. În plus, Comisia i-ar putea încredința agenției sarcini de execuție bugetară pentru validări de concept finanțate în temeiul instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 515/2014 al Parlamentului European și al Consiliului, în conformitate cu articolul 58 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. De asemenea, agenția poate planifica și pune în aplicare activități de testare cu privire la chestiuni strict reglementate de prezentul regulament și instrumentele legislative care reglementează dezvoltarea, instituirea, funcționarea și utilizarea sistemelor informatice la scară largă gestionate de agenție. Atunci când i se atribuie desfășurarea unui proiect-pilot, agenția ar trebui să acorde o atenție deosebită strategiei Uniunii Europene de gestionare a informațiilor. (18)Agenția ar trebui să ofere consiliere statelor membre în ceea ce privește conectarea sistemelor naționale la sistemele centrale. (19)De asemenea, agenția ar trebui să ofere sprijin ad-hoc statelor membre, atunci când acest lucru este impus de necesități excepționale în materie de securitate sau migrație. În special, în cazul în care un stat membru se confruntă cu provocări specifice și disproporționate legate de migrație în anumite regiuni ale frontierelor sale externe, caracterizate de sosirea unor fluxuri masive de migranți, statul membru ar trebui să se poată baza pe întăriri tehnice și operative. Acestea ar trebui să fie oferite în zonele „hotspot” de către echipele de sprijin pentru gestionarea migrației formate din experți din agențiile relevante ale Uniunii. În cazul în care sprijinul eu-LISA ar fi necesar în acest context în ceea ce privește aspectele legate de sistemele informatice la scară largă pe care le gestionează, cererea de acordare a sprijinului ar trebui să fie transmisă agenției de cătreComisie. (20)Agenția ar trebui, de asemenea, să sprijine serviciile Comisiei cu privire la aspecte tehnice legate de sistemele existente sau noi, atunci când este necesar, în special pentru pregătirea de noi propuneri privind sistemele informatice la scară largă care urmează să fie încredințate agenției. (21)De asemenea, ar trebui să fie posibil ca agenția să fie însărcinată să conceapă, să gestioneze și/sau să găzduiască un sistem informatic comun pentru un grup de state membre care au optat în mod voluntar pentru o soluție centralizată care să le sprijine în punerea în aplicare a aspectelor tehnice ale obligațiilor care decurg din legislația Uniunii privind sistemele informatice la scară largă descentralizate în spațiul de libertate, securitate și justiție. Aceasta ar necesita aprobarea prealabilă de către Comisie și luarea unei decizii de către Consiliul de administrație și ar trebui să se reflecte într-un acord de delegare între statele membre în cauză și agenție, finanțarea fiind acordată prin intermediul unei contribuții percepute de la statele membre relevante pentru a acoperi toate costurile. (22)Faptul de a încredința unei agenții gestionarea operațională a unor sisteme informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate și justiție nu ar trebui să aducă atingere normelor specifice aplicabile respectivelor sisteme. În special, normele specifice care reglementează scopul, drepturile de acces, măsurile de securitate și cerințele suplimentare în materie de protecție a datelor pentru fiecare dintre sistemele informatice la scară largă a căror gestionare operațională este încredințată agenției sunt pe deplin aplicabile. (23)Statele membre și Comisia ar trebui să fie reprezentate în cadrul unui consiliu de administrație, pentru a controla efectiv funcționarea agenției. Acestuia ar trebui să i se încredințeze competențele necesare, în special pentru a adopta programul anual de lucru, pentru a îndeplini funcțiile legate de bugetul agenției, pentru a adopta normele financiare aplicabile agenției, pentru a numi un director executiv și pentru a stabili procedurile de luare a deciziilor privind sarcinile operaționale ale agenției de către directorul executiv. Agenția ar trebui să fie administrată și să funcționeze ținând seama de principiile abordării comune referitoare la agențiile descentralizate ale Uniunii, adoptată la 19 iulie 2012 de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie. (24)În ceea ce privește SIS II, Oficiul European de Poliție (Europol) și Unitatea Europeană de Cooperare Judiciară (Eurojust), ambele având dreptul de a accesa și de a consulta direct datele introduse în SIS II în aplicarea Deciziei 2007/533/JAI [sau a Regulamentului XX din XX privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen (SIS) în domeniul cooperării polițienești în materie penală, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 515/2014 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1986/2006, a Deciziei 2007/533/JAI a Consiliului și a Deciziei 2010/261/UE a Comisiei},], ar trebui să aibă statut de observatori în cadrul reuniunilor Consiliului de administrație atunci când pe ordinea de zi figurează chestiuni în legătură cu aplicarea Deciziei 2007/533/JAI. Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, care are dreptul de a accesa și de a consulta SIS în aplicarea Regulamentului (UE) 2016/1624 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului XXX [privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen (SIS) în domeniul cooperării polițienești și al cooperării judiciare în materie penală] ar trebui să aibă statut de observator în cadrul reuniunilor Consiliului de administrație atunci când pe ordinea de zi figurează chestiuni în legătură cu aplicarea Regulamentului (UE) 2016/1624 sau a Regulamentului XXX din XXX [privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen (SIS) în domeniul cooperării polițienești și al cooperării judiciare în materie penală]. Europol, Eurojust și Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european ar trebui să poată numi fiecare un reprezentant în cadrul Grupului consultativ SIS instituit în temeiul prezentului regulament. (25)În ceea ce privește VIS, Europol ar trebui să aibă statut de observator în cadrul reuniunilor Consiliului de administrație, atunci când pe ordinea de zi se află o chestiune în legătură cu aplicarea Deciziei 2008/633/JAI. Europol ar trebui să poată numi un reprezentant în cadrul Grupului consultativ VIS instituit în temeiul prezentului regulament. (26)În ceea ce privește Eurodac, Europol ar trebui să aibă statut de observator în cadrul reuniunilor Consiliului de administrație, atunci când pe ordinea de zi se află o chestiune în legătură cu aplicarea Regulamentului (UE) nr. 603/2013 [sau a Regulamentului XX din XX privind instituirea sistemului „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în scopul aplicării eficiente a Regulamentului (UE) nr. 604/2013 de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid}], al identificării unui resortisant al unei țări terțe sau a unui apatrid în situație neregulamentară și privind cererile de comparare cu datele Eurodac prezentate de autoritățile de aplicare a legii din statele membre și de Europol în scopul asigurării respectării aplicării legii (reformare)}; Europol ar trebui să poată numi un reprezentant în cadrul grupului consultativ Eurodac. (27)[În ceea ce privește EES, Europol ar trebui să aibă statut de observator în cadrul reuniunilor Consiliului de administrație, atunci când o chestiune referitoare la Regulamentul XX/XXXX [de instituire a EES] se află pe ordinea de zi.] (28)[În ceea ce privește ETIAS, Europol ar trebui să aibă statut de observator în cadrul reuniunilor Consiliului de administrație, atunci când pe ordinea de zi se află o chestiune referitoare la Regulamentul XX/XXXX [de instituire a ETIAS]. Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european ar trebui, de asemenea, să aibă statut de observator în cadrul reuniunilor Consiliului de administrație atunci când pe ordinea de zi se află o chestiune referitoare la ETIAS în legătură cu aplicarea Regulamentului XX/XX de instituire a ETIAS. Europol și Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european ar trebui să poată numi un reprezentant în cadrul grupului consultativ [EES]-[ETIAS]. (29)[În ceea ce privește sistemul automat pentru înregistrarea cererilor de protecție internațională, monitorizarea proporției acestora și aplicarea mecanismului de repartizare a acestor cereri, menționat la articolul 44 din Regulamentul (UE) …/… [de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid], EASO ar trebui să aibă statut de observator în cadrul reuniunilor Consiliului de administrație, atunci când pe ordinea de zi se află o chestiune referitoare la acest sistem.]

(30)[În ceea ce privește sistemul ECRIS-TCN, Eurojust, Europol [și Parchetul European ] ar trebui să aibă statut de observatori în cadrul reuniunilor Consiliului de administrație, atunci când pe ordinea de zi se află o chestiune referitoare la Regulamentul XX/XXXX [de instituire a sistemului ECRIS-TCN]}. Eurojust, Europol și [Parchetul European] ar trebui, de asemenea, să poată numi un reprezentant în cadrul grupului consultativ pentru sistemul ECRIS-TCN]. (31)Statele membre ar trebui să dețină drepturi de vot în Consiliul de administrație al agenției cu privire la un sistem informatic la scară largă, în cazul în care aceste state membre se supun, în temeiul dreptului Uniunii, unui instrument legislativ care reglementează dezvoltarea, instituirea, funcționarea și utilizarea sistemului respectiv. Danemarca ar trebui de asemenea să dețină drepturi de vot cu privire la un sistem informatic la scară largă, dacă aceasta hotărăște, în temeiul articolului 4 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și la TFUE, să pună în aplicare în dreptul său intern instrumentul legislativ care reglementează dezvoltarea, instituirea, funcționarea și utilizarea sistemului respectiv. (32)Statele membre ar trebui să numească un membru în cadrul grupului consultativ privind un sistem informatic la scară largă în cazul în care aceste state membre se supun, în temeiul dreptului Uniunii, unui instrument legislativ care reglementează dezvoltarea, instituirea, funcționarea și utilizarea sistemului respectiv. În plus, Danemarca ar trebui să numească un membru în cadrul grupului consultativ privind un sistem informatic la scară largă, dacă aceasta hotărăște, în temeiul articolului 4 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, să pună în aplicare în dreptul său intern instrumentul legislativ care reglementează dezvoltarea, instituirea, funcționarea sau utilizarea sistemului respectiv. (33)În scopul garantării deplinei autonomii și independențe a agenției, aceasta ar trebui să dispună de un buget autonom, alimentat din bugetul general al Uniunii Europene. Finanțarea agenției ar trebui să fie supusă unei aprobări din partea autorității bugetare, astfel cum se prevede la punctul 47 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară. Ar trebui să se aplice procedurile bugetare și de descărcare de gestiune ale Uniunii. Auditarea conturilor, precum și a legalității și regularității tranzacțiilor subiacente ar trebui să fie efectuată de Curtea de Conturi. (34)În scopul îndeplinirii misiunii sale și în măsura necesară pentru realizarea sarcinilor sale, agenția ar trebui să fie au