Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind stabilirea poziției care urmează a fi adoptată în cadrul celei de a optsprezecea reuniuni ordinare a părților contractante la Convenția de la Barcelona privind protecția mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane, cu privire la propunerea de modificare a anexelor II și III la Protocolul privind ariile de protecție specială și biodiversitatea biologică în Marea Mediterană și cu privire la propunerea de adoptare a unui plan de acțiune regional pentru combaterea deșeurilor marine /* COM/2013/0743 final - 2013/0357 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. Uniunea Europeană este parte la Convenția privind protecția mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane („Convenția de la Barcelona”)[1] și la protocoalele acesteia. Italia, Grecia, Spania, Franța, Slovenia, Malta, Cipru și Croația sunt, de asemenea, părți la convenție și la protocoalele acesteia, împreună cu 13 țări mediteraneene care nu sunt membre ale UE. 2. A optsprezecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția de la Barcelona va avea loc în perioada 3-6 decembrie 2013 la Istanbul, Turcia. 3. Reuniunea părților va fi invitată să decidă, printre altele, cu privire la două acte cu efecte juridice: – o propunere de adoptare a unui plan de acțiune regional pentru combaterea deșeurilor marine, în temeiul Protocolului privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării din surse terestre („Protocolul privind poluarea din surse terestre”) – o propunere de modificare a anexelor II și III la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană[2] („Protocolul privind APS și biodiversitatea”) 4. În ceea ce privește propunerea de adoptare a unui plan de acțiune regional pentru combaterea deșeurilor marine: (a) Protocolul privind poluarea din surse terestre prevede adoptarea de către Convenție a unor planuri de acțiune regionale privind eliminarea poluării din surse și activități terestre. De îndată ce sunt adoptate, măsurile și calendarele aferente planurilor devin obligatorii din punct de vedere juridic, în cadrul punerii în aplicare a articolului 15 din Protocolul privind poluarea din surse terestre. (b) O nouă propunere de Plan de acțiune regional pentru combaterea deșeurilor marine a fost formulată de către Secretariatul Convenției și a fost aprobată în cadrul MEDPOL, organismul tehnic de resort al Convenției, în iunie 2013. Prezenta propunere este conformă cu legislația UE în materie de deșeuri și apă[3] și cu angajamentul asumat în cadrul Conferinței Rio+20 de a reduce în mod semnificativ deșeurile marine[4]. De asemenea, aceasta ar trebui să fie consolidată prin câteva adaptări tehnice suplimentare în cadrul celei de a optsprezecea reuniuni a părților. Cooperarea consolidată cu țările terțe pentru protecția mediului marin este necesară pentru a contribui la realizarea obiectivelor din Directiva-cadru 2008/56/CE privind strategia pentru mediul marin[5]. (c) Planul de acțiune regional pentru combaterea deșeurilor marine, astfel cum se afirmă la articolul 5 din acesta, „nu aduce atingere dispozițiilor mai stricte, respectând măsurile de gestionare a deșeurilor marine cuprinse în alte instrumente sau programe naționale, regionale sau internaționale, deja existente sau viitoare”. Acesta invită părțile să elaboreze, după caz, măsuri și programe relevante în scopul combaterii deșeurilor marine. 5. În ceea ce privește propunerea de modificare a Protocolului privind APS și biodiversitatea, în vederea avansării a cinci specii de corali din anexa III în anexa II și a includerii a șase alte specii direct în anexa II la Protocolul privind APS și biodiversitatea (a) Propunerea a fost dezbătută în cadrul organismului tehnic de resort al Convenției: reuniunea punctelor focale ale Protocolului privind APS și biodiversitatea. Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) a luat parte la această reuniune. În conformitate cu articolul 17 din Convenție și cu articolul 14 alineatul (1) din Protocolul privind APS și biodiversitatea, o modificare a anexelor la Protocol intră în vigoare pentru toate părțile contractante la Protocol după expirarea unei perioade stabilite de părțile contractante respective în momentul adoptării modificării, cu excepția părților contractante care au optat, prin notificarea depozitarului, să nu aplice modificarea. (b) Speciile de corali vizate sunt incluse în Anexa I la Directiva „Habitate”[6] ca habitate naturale de importanță comunitară a căror conservare impune desemnarea unor arii speciale de conservare[7]. Cinci dintre aceste specii de corali (Callogorgia verticillata, Cladocora caespitosa, Ellisella paraplexauroides, Lophelia pertusa și Madrepora oculata) sunt menționate explicit în ghidul de interpretare al habitatelor UE[8], iar alte specii (Antipatella subpinnata, Antipathes dichotoma, Antipathes fragilis, Leiopathes glaberrima, Parantipathes larix, Cladocora debilis) sunt incluse în calitate de componente ale unor concrețiuni de recife coraligenice. (c) Sprijinul acordat de UE acestor propuneri asigură coerența între acțiunile sale interne și cele externe. UE este angajată în cooperarea internațională pentru protejarea biodiversității, conform articolului 191 alineatul (1) din TFUE și în conformitate cu articolul 5 din Convenția Națiunilor Unite privind diversitatea biologică (CBD), cu acordurile încheiate în cursul Conferinței părților la CBD de la Nagoya (2010), cu îngrijorarea exprimată la Conferința Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă din 2012 „privind vulnerabilitatea semnificativă a recifelor de corali și a mangrovelor la o serie întreagă de efecte, inclusiv cele provocate de schimbările climatice, de acidificarea oceanelor, de pescuitul excesiv, de practicile de pescuit distructive și de poluare”, cu angajamentul „de a sprijini cooperarea internațională în vederea conservării ecosistemelor recifelor de corali și ale mangrovelor și în vederea valorificării beneficiilor sociale, economice și de mediu ale acestora, precum și în vederea facilitării colaborării tehnice și a schimbului voluntar de informații”, precum și cu Obiectivul nr. 10 în materie de biodiversitate stabilit la Aichi, potrivit căruia „până în 2015, multiplele presiuni antropice asupra recifelor de corali și altor ecosisteme vulnerabile afectate de schimbările climatice sau de acidificarea oceanelor trebuie să fie reduse la minimum, astfel încât să se mențină integritatea și funcționarea acestora”. 6. Propunerea de modificare a Protocolului privind APS și biodiversitatea și propunerea de plan de acțiune pentru combaterea deșeurilor marine, în temeiul articolului 15 din Protocolul privind LBS, nu vor necesita nicio modificare a dreptului Uniunii. 7. Având în vedere cele de mai sus, Uniunea Europeană ar trebui să sprijine propunerea de adoptare a Planului de acțiune regional pentru combaterea deșeurilor marine și propunerea de modificare a anexelor II și III la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană. 2013/0357 (NLE) Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind stabilirea poziției care urmează a fi adoptată în cadrul celei de a optsprezecea reuniuni ordinare a părților contractante la Convenția de la Barcelona privind protecția mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane, cu privire la propunerea de modificare a anexelor II și III la Protocolul privind ariile de protecție specială și biodiversitatea biologică în Marea Mediterană și cu privire la propunerea de adoptare a unui plan de acțiune regional pentru combaterea deșeurilor marine CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9), având în vedere propunerea Comisiei Europene[9], întrucât: (1) Uniunea Europeană este parte contractantă la Convenția privind protecția mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane[10] (denumită în continuare „Convenția de la Barcelona”). (2) UE este parte la Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării din surse terestre (denumit în continuare „Protocolul privind poluarea din surse terestre”) și la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană[11] („Protocolul privind APS și biodiversitatea”). (3) Cea de a optsprezecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția de la Barcelona și la protocoalele acesteia, care va avea loc la Istanbul (Turcia) între 3 și 6 decembrie 2013, va examina adoptarea: (a) unei propuneri de adoptare a unui plan de acțiune regional pentru combaterea deșeurilor marine, în temeiul Protocolului privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării din surse terestre („Protocolul privind poluarea din surse terestre”); (b) unei propuneri de modificare a anexelor II și III la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană („Protocolul privind APS și biodiversitatea”). (4) În ceea ce privește propunerea de modificare a anexelor II și III la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană: (a) Reuniunea părților contractante reprezintă organismul decizional al Convenției, iar competențele care îi sunt atribuite includ capacitatea de a modifica, după necesități, anexele la Convenție și la protocoalele acesteia. În conformitate cu articolul 17 din Convenția de la Barcelona și cu articolul 14 alineatul (1) din Protocol, o modificare a anexelor la Protocol intră în vigoare pentru toate părțile contractante la Protocol după expirarea unei perioade stabilite de părțile contractante respective în momentul adoptării modificării, cu excepția celor care au notificat în scris depozitarului că nu pot aproba modificarea. (b) În conformitate cu memorandumul de înțelegere semnat între Planul de acțiune pentru Mediterana (UNEP/MAP) și Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM), eventualele modificări aduse anexelor la Protocol ar trebui să facă obiectul consultărilor între părți, asigurându-se un flux oportun și adecvat de informații științifice. (c) UE ar trebui să sprijine această propunere, deoarece aceasta este justificată din punct de vedere științific, este în concordanță cu legislația Uniunii, în special în temeiul Directivei „Habitate” și cu angajamentul Uniunii în privința cooperării internaționale pentru protecția biodiversității și este în conformitate cu articolul 5 din Convenția Națiunilor Unite privind diversitatea biologică[12], cu obiectivul convenit la Convenția privind diversitatea biologică din 2010 de reducere semnificativă, până în 2020, a ritmului actual al declinului biodiversității, precum și cu Obiectivul nr. 10 în materie de biodiversitate stabilit la Aichi potrivit căruia „până în 2015, multiplele presiuni antropice asupra recifelor de corali și altor ecosisteme vulnerabile afectate de schimbările climatice sau de acidificarea oceanelor trebuie să fie reduse la minimum, astfel încât să se mențină integritatea și funcționarea acestora”. (5) În ceea ce privește propunerea de adoptare a unui plan de acțiune regional pentru combaterea deșeurilor marine, în temeiul Protocolului privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării din surse terestre („Protocolul privind poluarea din surse terestre”): (a) Protocolul privind poluarea din surse terestre prevede adoptarea de către reuniunea părților a unor planuri de acțiune regionale de eliminare a poluării din surse și activități terestre, inclusiv a măsurilor și a calendarelor aferente acestora. În temeiul articolului 15 din Protocol, atunci când planurile sunt adoptate, măsurile și calendarele aferente acestora devin obligatorii pentru părți în a o sută optzecea zi de la data notificării tuturor părților de către secretariat. (b) Planul de acțiune regional pentru combaterea deșeurilor marine a fost formulat de către organismul desemnat de părți ca fiind responsabil pentru pregătirea reuniunii părților și a fost aprobat de către organismul tehnic de resort al Convenției. Planul de acțiune regional ar trebui, în plus, să fie consolidat prin câteva modificări tehnice, în scopul unei mai bune alinieri a acestuia cu practica actuală în UE. (c) Planul de acțiune regional se referă la un domeniu care intră sub incidența dreptului Uniunii, în special în domeniul deșeurilor și al apei, precum și al transportului[13] și este coerent cu angajamentul asumat în cadrul Conferinței Rio+20 de a reduce în mod semnificativ deșeurile marine. Cooperarea consolidată cu țările terțe pentru protecția mediului marin este necesară pentru a contribui la realizarea obiectivelor din Directiva-cadru 2008/56/CE privind strategia pentru mediul marin. (6) Cele două propuneri care trebuie să fie examinate de către cea de a optsprezecea reuniune ordinară a părților contractante nu ar necesita nicio modificare a dreptului Uniunii. (7) UE ar trebui să sprijine propunerile, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 În cadrul celei de a optsprezecea reuniuni ordinare a părților contractante la Convenția de la Barcelona și la protocoalele acesteia, poziția Uniunii Europene este de a susține adăugarea următoarelor specii la anexa II la Protocol și eliminarea acestora din anexa III: · Antipatella subpinnata (Ellis & Solander, 1786); · Antipathes dichotoma (Pallas, 1766); · Antipathes fragilis (Gravier, 1918); · Leiopathes glaberrima (Esper, 1792); · Parantipathes larix (Esper, 1790); precum și includerea următoarelor specii în anexa II: · Callogorgia verticillata (Pallas, 1766); · Cladocora caespitosa (Linnaeus, 1767); · Cladocora debilis (Edwards & Haime, 1849); · Ellisella paraplexauroides (Stiasny, 1936); · Lophelia pertusa (Linnaenus, 1758); · Madrepora oculata (Linnaeus, 1758). Articolul 2 În cadrul acestei reuniuni, poziția Uniunii Europene este, de asemenea, de a sprijini adoptarea planului de acțiune regional pentru combaterea deșeurilor marine, în cadrul punerii în aplicare a articolului 15 din Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării din surse și activități terestre. Reprezentanții Uniunii vor depune eforturi pentru a garanta că, înainte de adoptare, textul va fi ușor modificat, astfel încât: - să reflecte necesitatea de a stabili orientări și de a discuta bunele practici privind recuperarea deșeurilor marine (fishing for litter), - să promoveze compatibilitatea Băncii de date regionale mediteraneene privind deșeurile marine cu alte baze de date, regionale sau globale, - să includă microplasticul în definiția deșeurilor marine și - să consolideze trimiterile la implicarea părților interesate. Reprezentanții Uniunii la cea de a optsprezecea reuniune ordinară a părților contractante pot conveni asupra unor modificări minore ale poziției menționate, fără o altă decizie a Consiliului. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [...] [1] Decizia 77/585/CEE a Consiliului din 25 iulie 1977 de încheiere a Convenției privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării și a Protocolului privind prevenirea poluării Mării Mediterane prin operațiunile de descărcare efectuate de nave și aeronave, JO L 240, 19.9.1977, p. 1. [2] Decizia 1999/800/CE a Consiliului din 22 octombrie 1999 privind încheierea Protocolului privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană și privind acceptarea anexelor la protocolul respectiv (Convenția de la Barcelona), JO L 322, 14.12.1999, p. 1. [3] Cum ar fi, de exemplu, Directiva-cadru privind deșeurile (Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive, JO L 312, 22.11.2008, p. 3-30), Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale (Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale JO L 135, 30.5.1991, p. 40-52), precum și Directiva privind formalitățile de raportare aplicabile navelor la sosirea în și/sau la plecarea din porturile statelor membre (Directiva 2010/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului JO L 283, 29.10.2010, p. 1-10) și Directiva privind instalațiile portuare de preluare (Directiva 2000/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2000 privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură, JO L 332, 28.12.2000 p. 81-90). [4] „Viitorul pe care ni-l dorim”, documentul final al Conferinței Rio+20, punctul 163 „Ne angajăm în continuare să luăm măsuri pentru ca, până în 2025, în baza datelor științifice colectate, să realizăm reduceri semnificative ale deșeurilor marine pentru a preveni prejudicierea mediului costier și marin.”. [5] JO L 164, 25.6.2008, p. 19-40. [6] Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică, JO L 206, 22.7.1992, p. 7. [7] Conform definiției din articolul 1 litera (l) din Directiva „Habitate”, aria specială de conservare desemnează un sit de importanță comunitară desemnat de către un stat membru prin acte administrative sau clauze contractuale, în care se aplică măsurile de conservare necesare pentru menținerea sau readucerea la un stadiu corespunzător de conservare a habitatelor naturale și/sau a populațiilor din speciile pentru care a fost desemnat respectivul sit. [8] http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf [9] JO C […], […], p. […]. [10] Decizia 77/585/CEE a Consiliului din 25 iulie 1977 de încheiere a Convenției privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării și a Protocolului privind prevenirea poluării Mării Mediterane prin operațiunile de descărcare efectuate de nave și aeronave, JO L 240, 19.9.1977, p. 1. [11] Decizia 1999/800/CE a Consiliului din 22 octombrie 1999 privind încheierea Protocolului privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană și privind acceptarea anexelor la protocolul respectiv (Convenția de la Barcelona), JO L 322, 14.12.1999, p. 1. [12] Decizia 93/626/CEE a Consiliului din 25 octombrie 1993 privind încheierea Convenției privind diversitatea biologică, JO L 309, 13.12.1993, p. 1. [13] Cum ar fi, de exemplu, Directiva-cadru privind deșeurile (Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive, JO L 312, 22.11.2008, p. 3-30), Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale (Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale JO L 135, 30.5.1991, p. 40-52), precum și, în plus, Directiva privind formalitățile de raportare aplicabile navelor la sosirea în și/sau la plecarea din porturile statelor membre (Directiva 2010/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului JO L 283, 29.10.2010, p. 1-10) și Directiva privind instalațiile portuare de preluare (Directiva 2000/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2000 privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură , JO L 332, 28.12.2000 p. 81-90).