C 262/41

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind Propunerea de recomandare a Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace

[COM(2017) 563 final – 2017/0244 (NLE)]

(2018/C 262/07)

Raportoare: Imse SPRAGG NILSSON Coraportoare: Vladimíra DRBALOVÁ

Sesizare Comisia Europeană, 17.11.2017 Temei juridic Articolul 29 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Decizia Adunării Plenare 17.10.2017 Secțiunea competentă Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie Data adoptării în secțiune 27.3.2018 Data adoptării în sesiunea plenară 19.4.2018 Sesiunea plenară nr. 534 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 194/0/4

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE apreciază actualitatea acestei recomandări, dat fiind că în majoritatea statelor membre au loc reforme semnificative în domeniul uceniciei, și salută dorința Comisiei Europene de a consacra o înțelegere comună în rândul statelor europene a ceea ce constituie o ucenicie eficace și de calitate.

1.2. Comitetul este de acord că instrumentul juridic ales de Comisia Europeană încurajează coordonarea unui efort comun de îmbunătățire a calității și eficacității programelor de ucenicie. În același timp, instrumentul permite flexibilitate la nivel național.

1.3. CESE observă că definiția și criteriile stabilite de Comisia Europeană în propunerea de recomandare a Consiliului respectă diversitatea programelor naționale în domeniul uceniciei.

1.4. CESE salută faptul că propunerea de recomandare invită statele membre să promoveze implicarea activă a partenerilor sociali în proiectarea, guvernanța și punerea în aplicare a programelor de ucenicie, în concordanță cu sistemele de relații de muncă și cu practicile din domeniul educației și formării profesionale existente pe plan național.

1.5. Comitetul consideră că proiectarea, guvernanța și punerea în aplicare a programelor de ucenicie ar trebui să includă și implicarea activă a celor care nu sunt considerați, în mod obișnuit, părți interesate în acest domeniu, dar care sunt la fel de relevanți pentru proces, cum ar fi organizațiile de tineret și organizaţiile părinților, asociaţiile de elevi și ucenicii înșiși.

1.6. CESE recunoaște rolul pozitiv pe care ucenicia îl poate juca în dezvoltarea competențelor și a capacității de inserție profesională, în special în rândul tinerilor, dar subliniază faptul că șomajul reprezintă un fenomen complex și că, pentru a-i aborda cauzele profunde, dincolo de problema necorelării dintre cererea și oferta de competențe, este nevoie de o abordare holistică.

1.7. CESE consideră că propunerea de recomandare ar trebui să pună un accent mai puternic pe modalitățile prin care ucenicii pot atinge un nivel mai ridicat de asumare a proiectării și guvernanței propriilor parcursuri de ucenicie. Oferindu-le ucenicilor posibilitatea de a-și modela experiența de învățare, aceasta ar deveni mai productivă, ceea ce ar fi benefic și pentru furnizorul de stagii.

1.8. Comitetul solicită legături clare, o coordonare mai eficientă și stabilirea de sinergii cu inițiativele deja lansate de rețeaua EQAVET ( 1 ) și legate de EURES ( 2 )

1.9. CESE solicită inițiative care să exploreze potențialul de mobilitate transnațională a ucenicilor în UE. Acestea ar trebui să țină seama de progresele înregistrate în statele membre, în special în ceea ce privește provocările pe care le presupune crearea condițiilor necesare pentru sprijinirea mobilității ucenicilor.

1.10. CESE salută intenția de a monitoriza punerea în aplicare a recomandării cu sprijinul Comitetului consultativ pentru formare profesională (ACVT), precum și prin intermediul semestrului european, și propune elaborarea de indicatori pentru evaluarea impactului la nivel național. Comitetul este pregătit să evalueze punerea în aplicare a recomandării în statele membre, din perspectiva societății civile organizate.

2. Contextul propunerii de recomandare a Consiliului

2.1. Propunerea privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace vine în continuarea Noii agende pentru competențe în Europa din 2016 ( 3 ) și contribuie la punerea în aplicare a priorității UE în materie de locuri de muncă, creștere economică și investiții. Propunerea completează principiile consacrate în Pilonul european al drepturilor sociale și sprijină punerea sa în aplicare la nivel național. Uceniciile eficace și de calitate sunt, de asemenea, esențiale pentru punerea în aplicare cu succes a Garanției pentru tineret, iar propunerea este un răspuns la apelul din ce în ce mai presant de a asigura stagii de calitate mai ridicată în cadrul inițiativei „Garanția pentru tineret”.

2.2. În cadrul programului de dialog social al UE privind proiectele integrate în perioada 2014-2016, partenerii sociali europeni au derulat proiecte separate privind uceniciile: CES s-a axat pe calitatea programelor de ucenicie, în timp ce BusinessEurope, UEAPME și CEEP s-au axat pe rentabilitate. Munca depusă s-a concretizat într-o declarație comună intitulată „Spre o viziune comună privind uceniciile” ( 4 ) , exprimând importanța atât a calității, cât și a rentabilității uceniciilor.

2.3. În iulie 2013, a fost instituită Alianța europeană pentru ucenicii (EAfA), ca platformă unică care reunește guverne și părțile interesate (întreprinderi, parteneri sociali, furnizori de învățământ profesional și tehnic, regiuni, reprezentanți ai tineretului și grupuri de reflecție), cu scopul de a îmbunătăți calitatea, oferta și atractivitatea programelor de ucenicie din Europa ( 5 )

2.4. Instrumentul propus, o recomandare a Consiliului, respectă principiile subsidiarității și proporționalității. Instrumentul juridic ilustrează angajamentul statelor membre față de măsurile prevăzute în recomandare și oferă o bază politică solidă pentru cooperarea la nivel european în acest domeniu. Întrucât programele de ucenicie au, de obicei, la bază un contract de muncă sau alte relații contractuale, ucenicii sunt considerați atât elevi care învață la locul de muncă, cât și lucrători. Prin urmare, temeiul juridic al acestei inițiative este reprezentat de articolele 153, 166 și 292 din TFUE.

2.5. de a spori capacitatea de inserție profesională și dezvoltarea personală a ucenicilor și de a contribui la dezvoltarea unei forțe de muncă cu un nivel ridicat de competențe și calificări, adaptate la nevoile pieței muncii ” de a furniza un cadru coerent pentru programele de ucenicie, bazat pe o înțelegere comună a elementelor definitorii pentru calitate și eficacitate, ținând seama de diversitatea sistemelor de învățământ profesional și tehnic (ÎPT) din statele membre ”. Obiectivul general al recomandării este „ ( 6 ) . Obiectivul specific este „”.

2.6. În sensul acestei recomandări, programele de ucenicie înseamnă „ programe formale de învățământ profesional și tehnic care combină activități substanțiale de învățare la locul de muncă în întreprinderi și în alte unități economice cu învățarea în cadrul instituțiilor de învățământ sau de formare profesională, la finalul cărora se obțin calificări recunoscute la nivel național. Aceste programe sunt caracterizate de existența unei relații contractuale între ucenic, angajator și/sau instituția de învățământ profesional și tehnic, ucenicul fiind plătit sau compensat pentru munca sa ”.

2.7. Pentru a se garanta că programele de ucenicie sunt adaptate la nevoile pieței forței de muncă și oferă beneficii atât ucenicilor, cât și angajatorilor, propunerea stabilește și recomandă criterii pentru programe de ucenicie de calitate și eficace în două domenii complementare. În primul domeniu, „condițiile de învățare și de muncă”, criteriile specifice sunt: contractul scris, rezultatele învățării, sprijinul pedagogic, practica la locul de muncă, remunerarea și/sau compensarea, protecția socială, condițiile de muncă, de sănătate și de siguranță. În al doilea domeniu, „condițiile-cadru”, criteriile specifice sunt: cadrul de reglementare, implicarea partenerilor sociali, sprijinul pentru întreprinderi, parcursul profesional flexibil și mobilitatea, orientarea profesională și sensibilizarea, transparența, asigurarea calității și monitorizarea parcursului profesional al absolvenților.

3. Observații generale

3.1. CESE salută și sprijină propunerea de recomandare, care completează și vine în continuarea inițiativelor recente de la toate nivelurile, axate pe relansarea programelor de ucenicie de calitate și eficace în Uniunea Europeană.

3.2. Prin Declarația de la Roma din 2017, șefii de stat și de guvern europeni s-au angajat să depună eforturi pentru „ o Uniune în care tinerii să primească cea mai bună educație și formare și în care să poată studia și găsi locuri de muncă pe întregul continent ”. O parte esențială a angajamentului a fost aceea de a oferi tinerilor competențe care să le faciliteze accesul la piaţa forţei de muncă. Participarea la programe de ucenicie este una dintre modalităţile eficace de a realiza acest lucru.

3.3. Este evident că programele de ucenicie nu pot constitui o soluție la problema șomajului. Programele de ucenicie pot fi utile pentru perfecționarea competențelor sau recalificarea șomerilor de toate vârstele, cu scopul de a-i reintegra pe piața forței de muncă. Ar trebui ca posibilitatea de a participa la programe de ucenicie să fie acordată și persoanelor care provin din familii de migranți, ca măsură politică eficace de promovare a incluziunii sociale și a unei forțe de muncă bine integrate. Totodată, ar trebui să se evite ca programele de ucenicie să vizeze locuri de muncă cu calificare scăzută și să ofere o pregătire insuficientă, ceea ce ar putea fi în detrimentul reputației lor.

3.4. Ca formă de învățare la locul de muncă, ucenicia permite persoanelor să dobândească calificări formale, precum și competențe și abilități specifice meseriei, care corespund nevoilor pieței forței de muncă, sporind astfel șansele de inserție profesională și perspectivele de ocupare a forței de muncă ( 7 ) . Experiența de învățare ar trebui să aibă drept rezultat dobândirea unor abilități și competențe solide, care să poată fi utilizate și în afara contextului specific al uceniciei. Ea reprezintă o modalitate de a sprijini dezvoltarea personală a indivizilor și de a-i ajuta să dobândească competențe tehnice, digitale, non-tehnice și sociale într-o manieră integrată.

3.5. Acestea pot reprezenta instrumente deosebit de eficiente, înlesnind tranziția de la educație și formare la viața profesională ( 8 ) . Această perioadă de tranziție este din ce în ce mai lungă pentru mulți tineri și, de aceea, ar trebui acordată o atenție sporită reducerii ei. Prin urmare, oportunitățile de formare, cum ar fi ucenicia, ar trebui să devină și mai relevante, prin stabilirea unor standarde de calitate și prin introducerea unor programe eficiente.

3.6. Deși de cele mai multe ori ucenicii sunt tineri, Comitetul ar dori să sublinieze faptul că programele de ucenicie ar trebui să fie concepute în aşa fel încât să fie atractive și pentru adulți. Programele de ucenicie pentru adulți oferă posibilitatea de a obține calificări care sporesc capacitatea de inserție profesională și creează noi oportunități de dezvoltare a carierei.

3.7. Angajatorii se confruntă cu un deficit tot mai mare de forță de muncă înzestrată cu competențele relevante pentru a le satisface necesitățile și pentru a le permite să rămână competitivi. Programele de ucenicie pot oferi ucenicilor competențele care le sporesc capacitatea de inserție profesională și care sunt, în același timp, necesare pe piața forței de muncă. Dacă există o corelare între competențele necesare atât ucenicilor, cât și angajatorilor, programele de ucenicie pot fi atractive pentru ambele părți. De asemenea, uceniciile permit angajatorilor să formeze oameni, să investească în ei, și să-i mențină în cadrul întreprinderii pe angajații calificați și motivați ( 9 )

3.8. CESE recunoaște că întreprinderile analizează la ora actuală modalitățile prin care s-ar putea implica în programe de ucenicie, pentru a le face mai atractive și mai avantajoase pentru ele însele. În plus, CESE subliniază faptul că eficacitatea programelor de ucenicie este un concept multidimensional, care nu poate fi redus la o analiză cost-beneficiu. Pe de o parte, eficacitatea vizează recunoașterea faptului că furnizorii programelor de ucenicie investesc în crearea unei experiențe de învățare și „se așteaptă la o rentabilitate a investițiilor în timp în ceea ce privește o mai bună adaptare a competențelor, ceea ce încurajează și promovează oferta de locuri de ucenicie” ( 10 ) . Pe de altă parte, este vorba despre a insera efectiv persoane pe piața forței de muncă, dintr-o perspectivă calitativă.

4. Proiectarea și punerea în aplicare a programelor de ucenicie – o abordare bazată pe parteneriat

4.1. În multe țări, programele de ucenicie existente și atractivitatea lor trebuie îmbunătățite. Provocările includ percepția publică negativă cu privire la ucenicie, valoarea educațională, lipsa de atractivitate pentru angajatori și parteneriatul limitat sau inexistent cu societatea civilă organizată în ceea ce privește proiectarea, punerea în aplicare și evaluarea programelor.

4.2. Ucenicia este, în primul rând, o oportunitate educațională și, prin urmare, trebuie să se bazeze pe o abordare axată pe ucenic și să fie modelată în funcție de interesele, capacitățile și posibilitățile ucenicilor, ținând cont, de asemenea, de nevoile pieței forței de muncă. Acest lucru ar asigura valorificarea deplină a potențialului ucenicilor, dar și atingerea obiectivelor de învățare, ceea ce ar aduce beneficii inclusiv angajatorilor.

4.3. Perspectiva ucenicilor ar trebui luată în considerare în deciziile care pot afecta în mod direct ucenicii și drepturile acestora înainte, în timpul și după stagiile de formare profesională. Ei ar trebui să aibă un cuvânt de spus cu privire la obiectivele educaționale ale stagiului lor și să aibă posibilitatea de a oferi feedback cu privire la calitatea și eficacitatea uceniciei efectuate. Lipsa structurilor reprezentative împiedică ucenicii să își facă vocea auzită.

4.4. Programele de ucenicie au potențialul de a permite tinerilor și adulților să dobândească competențe și capacități depline în exercitarea profesiei și să-și consolideze capacitatea de inserție profesională. Cu toate acestea, în multe cazuri, acest potențial nu este exploatat, deoarece calitatea programelor de ucenicie este deficitară, nu se acordă suficientă prioritate valorii lor educaționale, iar drepturile ucenicilor nu sunt respectate așa cum ar trebui.

4.5. În plus, CESE consideră că o piață a forței de muncă dinamică necesită mai mult competențe decât aptitudini. Prin urmare, rezultatele învățării ar trebui să se concentreze mai degrabă pe dobândirea unor competențe solide decât pe competențe pe termen scurt.

4.6. Programele de ucenicie ar trebui să includă o dimensiune puternic bazată pe locul de muncă, în care cel puțin jumătate din timpul alocat formării profesionale să fie petrecut pentru însușirea efectivă a specificului meseriei și, ori de câte ori este posibil, acest lucru ar trebui să fie cuplat cu o experiență internațională.

4.7. Formatorii, mentorii sau supraveghetorii pe durata stagiului ar trebui să fie certificați în mod corespunzător și să dispună de competențele necesare – atât pedagogice, cât și specifice meseriei – pentru a pregăti ucenici. În plus, ar trebui să li se asigure accesul la formare continuă, în conformitate cu principiul învățării pe tot parcursul vieții.

4.8. Sinergia dintre calitatea, eficacitatea și atractivitatea programelor de ucenicie poate fi asigurată numai printr-o cooperare strânsă între toate părțile interesate relevante – furnizorii programelor de ucenicie, partenerii sociali și alte organizații ale societății civile, ucenici – la nivel național, regional și local.

4.9. Ar trebui create structuri la toate nivelurile de guvernare, cu implicarea tuturor părților socioeconomice interesate relevante (de exemplu, furnizori de programe de ucenicie, organizații ale angajatorilor, sindicate, camere de comerț, organizații de tineret, asociații ale elevilor, ucenici), cu procese și roluri clare, care să vizeze influențarea deciziilor referitoare la proiectarea, punerea în aplicare și monitorizarea programelor de ucenicie și participarea la aceste decizii.

5. Promovarea programelor de ucenicie

5.1. Pentru a contracara faptul că ucenicia este percepută ca o filieră educațională mai puțin atractivă sau mai puțin prestigioasă, în special de către tineri, este necesară promovarea ei ca alegere valoroasă și ca oportunitate de învățare de o calitate egală cu celelalte oportunități și nu ca un instrument activ de ocupare a forței de muncă.

5.2. Promovarea uceniciei ar trebui să fie dublată de eforturi de abordare a stereotipurilor de gen bazate pe rolurile sociale tradiționale, care afectează în continuare negativ stagiile de formare profesională, participarea la ele, precum și activitățile de promovare și publicitate referitoare la acest tip de programe.

5.3. Toate părțile interesate relevante, de la factorii de decizie politică la partenerii sociali, organizațiile societății civile și instituțiile de învățământ, joacă un rol esențial în sporirea atractivității uceniciei și trebuie să colaboreze în acest sens. Promovarea unei mai bune descrieri a programelor de ucenicie trebuie să fie însoțită și condiționată de o îmbunătățire a calității și eficacității acestor programe.

5.4. Autoritățile publice ar trebui să investească mai multe resurse în punerea în aplicare a măsurilor de promovare a uceniciei la nivel local în rândul potențialilor ucenici și să încurajeze angajatorii să ofere oportunități de ucenicie.

5.5. CESE consideră că există posibilitatea de a se recurge la Fondul social european (FSE) pentru a ajuta la instituirea sau dezvoltarea în continuare a unor programe de ucenicie de calitate și eficace în acele state membre care necesită mai multă asistență tehnică și financiară în vederea atingerii obiectivelor din cadrul de referință.

5.6. Este esențial să se acorde angajatorilor, în special IMM-urilor și microîntreprinderilor, sprijinul financiar și nefinanciar de care au nevoie pentru a organiza stagii și programe de ucenicie de calitate și eficace.

5.7. Procesul de construire a unei noi imagini a uceniciei ar trebui să se bazeze pe o abordare echitabilă, favorabilă incluziunii, nediscriminatorie și inovatoare. Persoanele cele mai dezavantajate din societatea noastră ar trebui să aibă acces la cel mai bun sprijin și la cea mai bună îndrumare pentru o educație de calitate și o învățare la locul de muncă care să corespundă intereselor și aspirațiilor lor. Trebuie luate măsuri la toate nivelurile pentru a combate discriminarea bazată pe statutul de imigrant, contextul socio-economic, etnie, religie, vârstă, sex sau alt statut, care împiedică accesul egal la oportunitățile de ucenicie.

6. Condițiile de învățare și de muncă

6.1. CESE consideră că ucenicia ar trebui să aibă la bază un document scris și obligatoriu din punct de vedere juridic, fie că este vorba despre un acord de instruire sau de un contract scris, între angajator, ucenic și instituția de învățământ sau de formare profesională. Acest document ar trebui să precizeze în mod clar drepturile și obligațiile tuturor părților și să includă o descriere a obiectivelor de învățare, a sarcinilor, precum și alte informații relevante cu privire la stagiul de formare profesională (inclusiv durata, programul de lucru, remunerarea etc., dar fără a se limita la aceste aspecte).

6.2. CESE își exprimă convingerea că ucenicii au dreptul la o remunerație și/sau la o formă de compensare decentă, care trebuie negociate prin contracte colective sau în conformitate cu cerințele naționale sau sectoriale. Salariile sau formele de compensare adecvate pot permite implicarea mai multor persoane în programele de ucenicie, în special a persoanelor ale căror familii au venituri reduse, și pot contribui la evitarea utilizării abuzive a uceniciei ca formă de angajare neremunerată, excesiv de flexibilă.

6.3. CESE reafirmă importanța asigurării faptului că ucenicii sunt informați în mod adecvat și prompt cu privire la orice posibil risc de sănătate și siguranță la locul de muncă pe parcursul desfășurării activității de ucenicie și că sunt acoperiți pe deplin de reglementările privind sănătatea și siguranța la locul de muncă.

7. Monitorizarea și evaluarea programelor de ucenicie

7.1. Toți furnizorii de programe de ucenicie ar trebui să se angajeze să respecte standardele de calitate. Ucenicii ar trebui să aibă întotdeauna ca mentor un supervizor competent înainte, în timpul și după ucenicie, pentru a asigura atingerea obiectivelor de învățare, respectarea drepturilor ucenicilor și calitatea programului.

7.2. Ar trebui instituit un sistem de monitorizare pentru a evalua progresul ucenicilor în atingerea obiectivelor lor de învățare, precum și calitatea și eficacitatea experienței de învățare. Rezultatele unui astfel de proces de evaluare ar trebui împărtășite ucenicilor și furnizorilor de programe de ucenicie pentru a le permite să se perfecționeze, dacă este necesar. În măsura posibilului, acest sistem de monitorizare ar putea fi utilizat ca o metodă de măsurare a numărului de programe de ucenicie care, ulterior, permit cursanților să se încadreze în muncă.

8. Recunoașterea calificărilor

8.1. La finalul programelor de ucenicie ar trebui să se obțină calificări oficiale, recunoscute la nivel național, european și internațional, în conformitate cu Cadrul european al calificărilor. Calificările recunoscute ar spori șansele de inserție profesională și mobilitatea ucenicilor la nivel naţional și la nivelul UE. Ele ar trebui să ofere noi șanse și să permită accesul ucenicilor la învățământul superior după încheierea uceniciei.

Bruxelles, 19 aprilie 2018. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) EQAVET – Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională.

(2) EURES – portalul mobilității europene pentru ocuparea forței de muncă.

(3) COM(2016) 381 final.

(4) Partenerii sociali europeni, Declarație comună „Spre o viziune comună privind uceniciile”, 30 mai 2016.

(5) Alianța europeană pentru ucenicii.

(6) COM(2017) 563 final.

(7) Avizul CESE pe tema „Îmbunătățirea performanței sistemelor naționale de formare duală” (JO C 13, 15.1.2016, p. 57).

(8) Se constată că 60-70 % dintre ucenici se încadrează în muncă imediat după efectuarea uceniciei, iar în unele cazuri procentul crește la 90 %. (Pagina CE cu privire la ucenicii).

(9) Cedefop, 2015, Nota de informare intitulată Making apprenticeships work for small and medium enterprises (Ucenicii eficace pentru întreprinderile mici și mijlocii).

(10) Avizul CCFP pe tema A shared vision for quality and effective apprenticeships and work-based learning (O viziune comună pentru o învățare la locul de muncă și stagii de ucenicie de calitate și eficace), adoptat la 2 decembrie 2016.