DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI care însoțeşte documentul Propunere de Regulament al Consiliului privind întreprinderea comună ECSEL /* SWD/2013/0256 final */





DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI care însoțeşte documentul Propunere de Regulament al Consiliului privind întreprinderea comună ECSEL Introducere Prezentul document descrie evaluarea impactului pentru o inițiativă tehnologică comună (ITC) privind componentele și sistemele electronice instituită sub forma unei întreprinderi comune în temeiul articolului 187 din TFUE. Aceasta este corelată cu programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 al UE. Două întreprinderi comune (IC), denumite ENIAC și ARTEMIS, în domeniul nanoelectronicii și, respectiv, al sistemelor informatice integrate, au fost create în temeiul celui de-al șaptelea program-cadru. Acestea vizau creșterea și mobilizarea investițiilor publice și private în cercetare și inovare în două domenii complementare de mare importanță pentru structura industrială din Europa. Valorificând experiența dobândită în urma programelor ENIAC și ARTEMIS, prezenta inițiativă se bazează pe o structură simplificată unică, pe o sferă concentrată de acțiuni care consolidează sinergiile dintre domeniul componentelor electronice și cel al sistemelor integrate, precum și pe simplificarea majoră a modalităților de punere în aplicare. Inițiativa este un pilon central al strategiei UE pentru componente și sisteme electronice în Europa. Procedura urmată este în conformitate cu orientările Comisiei privind evaluările ex-ante ale impactului. 1. DEFINIREA PROBLEMEI 1.1 Context Pe lângă faptul că reprezintă o industrie importantă, cu o cifră de afaceri care depășește 1000 de miliarde EUR la nivel mondial, componentele electronice și sistemele integrate stau la baza evoluției productivității în întreaga economie și joacă un rol esențial în abordarea provocărilor societale. Astfel, Europa se confruntă cu două provocări principale în domeniul componentelor și sistemelor electronice. Prima se referă la controlul elementelor-cheie ale lanțului valoric (și anume, proiectarea, fabricarea și integrarea în produse finale), care sunt esențiale pentru a asigura durabilitatea creării de valoare în domeniul electronicelor în Europa, inclusiv pentru competitivitatea multor altor sectoare industriale europene. Cea de-a doua se referă la diminuarea decalajelor semnificative existente la nivelul lanțurilor de inovare europene și o mai bună transformare a excelenței europene în cercetare în succese comerciale. În abordarea provocărilor menționate mai sus, Europa trebuie să facă față concurenței globale acerbe, cotelor de piață în scădere ale industriei sale, costurilor ridicate legate de cercetare, dezvoltare și inovare, precum și dezvoltării rapide a tehnologiei. · Relația strânsă dintre industria componentelor electronice și restul structurii industriale este de o importanță capitală pentru Europa. Slăbirea industriei de fabricare a componentelor electronice va conduce probabil la dispariția treptată a restului verigilor din lanțul valoric. Acest aspect nu doar are un impact asupra industriei în sine, ci va afecta locurile de muncă și creșterea economică într-o mare parte a economiei noastre. · Perspectivele privind întreprinderile europene de sisteme informatice integrate sunt mult mai pozitive, deși există provocări și în acest sens, respectiv platformele de bază din domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, la nivel de aplicație și de conținut, dominate în mare parte de actori din afara UE, și sistemele integrate tot mai interconectate și conectate la internet, ceea ce conduce la noi oportunități de afaceri, dar implică, de asemenea, actori și amenințări noi din partea industriilor din afara UE, care domină internetul în prezent. · Piața compusă a componentelor și sistemelor electronice compuse a înregistrat o creștere de peste 6% pe an în ultimii zece ani, iar previziunile pentru următorul deceniu sunt echivalente cu această valoare. Creșterea economică în sector este alimentată de inovații, cel puțin 15% din cifra de afaceri fiind cheltuită pe cercetare și dezvoltare. Având în vedere costurile crescânde pentru cercetare și dezvoltare și efectul important de contagiune în întreaga economie, parteneriatele de tip public-privat au devenit o necesitate. · Gestionarea adecvată a complexității tehnologiei și producției este esențială pentru a face față concurenței și necesită investiții mari, de ordinul miliardelor de euro, atât în cercetare, dezvoltare și inovare, cât și în instalații de producție și de proiectare. Până în prezent, investițiile europene au fost insuficiente, iar politicile prea fragmentate, ceea ce a condus la o cotă în continuă scădere a pieței de semiconductori la nivel mondial pentru actorii europeni, în prezent sub 10%. Statele membre au propriile priorități în promovarea industriei lor, dar nivelul de sprijin necesar pentru această industrie depășește resursele lor individuale. 1.2 Factori determinanți ai problemelor în punerea în aplicare Ambele evaluări intermediare ale întreprinderilor comune ENIAC și ARTEMIS au pus în evidență probleme care trebuie abordate în configurarea unei noi întreprinderi comune, cu scopul de a-i consolida și îmbunătăți relevanța, eficacitatea, eficiența și calitatea cercetării. O strategie europeană integrată în domeniul componentelor și sistemelor electronice Cea de-a doua evaluare intermediară a recomandat o strategie europeană de cercetare globală pentru inițiativele tehnologice comune (ITC). O astfel de strategie ar evita dublarea eforturilor, ar permite dezvoltarea unui ecosistem industrial durabil al componentelor și sistemelor electronice și ar oferi un mijloc eficient pentru ca părțile interesate europene să țină ritmul cu tehnologia, pentru a avea acces la componente avansate și pentru a-și consolida poziția de lider în sisteme electronice pentru sectoare economice esențiale. Prevederea unui temei juridic pentru o punere în aplicare mai eficientă Ambele evaluări intermediare au recomandat punerea în aplicare a viitoarei ITC în baza unui temei juridic mai bine adaptat la specificul parteneriatelor de tip public-privat cu cheltuieli de regie mai reduse și o mai mare flexibilitate. Guvernanță îmbunătățită și planificare strategică Ambele evaluări intermediare au observat că consiliul de conducere acordă prea mult timp monitorizării operaționale și prea puțin timp pentru discutarea aspectelor strategice. Ar trebui să se reducă povara administrativă pentru a atrage participarea din partea reprezentanților industriei la nivel înalt. Angajamentul consolidat și alinierea cu prioritățile statelor membre Ambele evaluări intermediare au recomandat angajarea statelor membre la un sistem de finanțare multianuală. Aceasta ar permite stabilirea unei agende strategice și ar permite părților interesate să elaboreze planuri pentru viitor. Planificarea este esențială, având în vedere dimensiunea investițiilor și necesitatea menținerii cercetării pe o perioadă mai lungă de timp. Armonizarea condițiilor de participare Evaluările intermediare au subliniat necesitatea de armonizare între procedurile și criteriile naționale în rândul statelor membre participante. Normele de participare, ratele de finanțare și procedurile din statele membre ar trebui să fie armonizate și sincronizate ori de câte ori este posibil. Raționalizarea operațiunilor, inclusiv îmbunătățirea monitorizării și evaluării Ambele evaluări intermediare au sugerat diferite recomandări privind modul de raționalizare a operațiunilor și modul de asigurare a îmbunătățirii monitorizării și evaluării. În special, se recomandă ca procesul de evaluare și selecție să fie revizuit în vederea îmbunătățirii corespondenței dintre portofoliul de proiecte și strategia globală. 2. Analiza subsidiarității Prezenta inițiativă europeană este propusă în contextul punerii în aplicare a programului Orizont 2020: „Întreprinderile comune instituite de PC7 în temeiul articolului 187 din tratat, pentru care se poate acorda sprijin suplimentar în condițiile de mai sus sunt: Inițiativa tehnologică privind medicamentele inovatoare (IMI), Clean Sky, Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european (SESAR), «Pile de combustie și hidrogen» (FCH) și «Sisteme informatice integrate» (ARTEMIS) și nanoelectronica (ENIAC). Ultimele două pot fi combinate în cadrul unei inițiative unice.” Este clar că niciun stat membru nu găzduiește toate întreprinderile necesare pentru a aborda întregul lanț al oricărei industrii de aplicații care se bazează pe componente și sisteme electronice. Prin natura sa colaborativă, inițiativa permite crearea de consorții cu parteneri de pe întreg cuprinsul Europei, în scopul de a valorifica cât mai bine ecosistemul european și de a reduce fragmentarea. Întreprinderile comune actuale ARTEMIS și ENIAC au oferit o oportunitate importantă de cooperare la nivelul întregii Europe, de creare a unei mase critice și de stimulare a investițiilor. Prima și cea de-a doua evaluare intermediară a acestora au recomandat cu tărie continuarea unei inițiative similare în cadrul programului Orizont 2020. 3. Obiective Europa trebuie să se mențină pe o poziție fruntașă în ceea ce privește dezvoltarea tehnologică și să se îndrepte mai rapid spre exploatare pentru a fi competitivă. Inițiativa propusă este pilonul central al unei strategii industriale a UE în domeniul electronicelor, care are drept scop inversarea tendinței actuale de scădere a cotei de piață a producției în Europa, prin crearea, în următorii șapte ani, a 250 000 de locuri de muncă suplimentare în acest sector și prin atragerea a peste 100 de miliarde EUR din investiții private suplimentare în inovare și producție în domeniu[1]. În mai multe detalii, obiectivele prezentei inițiative sunt: · să contribuie la dezvoltarea unei industrii a componentelor și sistemelor electronice puternice și competitive la nivel global în cadrul Uniunii; · să asigure disponibilitatea componentelor și sistemelor electronice pentru piețele-cheie și pentru abordarea provocărilor societale, cu scopul de a menține Europa în fruntea dezvoltării tehnologiei, prin reducerea decalajului existent între cercetare și exploatare, consolidarea capacităților de inovare și generarea creșterii economice și a gradului de ocupare a forței de muncă în Uniune; · să alinieze strategiile cu statele membre pentru a atrage investiții private și pentru a contribui la soliditatea finanțelor publice, prin evitarea duplicării și a fragmentării inutile a eforturilor și prin facilitarea participării actorilor implicați în cercetare și inovare; · să mențină și să crească capacitatea de fabricație a semiconductorilor și sistemelor inteligente în Europa, inclusiv poziția de lider în domeniul echipamentelor pentru fabricație și al prelucrării materialelor; · să asigure o poziție de forță în proiectarea și ingineria sistemelor, inclusiv a tehnologiilor integrate; · să asigure accesul tuturor părților interesate la o infrastructură de clasă mondială pentru proiectarea și fabricarea componentelor electronice și a sistemelor integrate, precum și a sistemelor inteligente; · să construiască un ecosistem dinamic care să implice întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) inovatoare, să consolideze grupurile existente și să privilegieze crearea de grupuri noi în domenii promițătoare noi. Prin urmare, inițiativa are scopul de (i) a crea o masă critică de investiții publice și private la nivelul UE, (ii) a diminua decalajele din așa-numita „vale a morții”, dintre cercetare și piață, prin facilitarea cercetării multidisciplinare și a dezvoltării tehnologiei de-a lungul întregului lanț de inovare, reglementarea stadiilor de dezvoltare a tehnologiei 2-8, inclusiv liniile-pilot și experimentele pe scară largă privind aplicațiile, și (iii) a reuni actorii din lanțul valoric și cel de inovare, inclusiv utilizatorii și IMM-urile, pentru a aborda complexitatea inerentă în proiectarea și fabricarea de componente și sisteme electronice. 4. Opțiuni de politică S-au evaluat cinci opțiuni pentru punerea în aplicare a ITC privind componentele și sistemele electronice: · (a) bazarea pe inițiativele existente ENIAC și ARTEMIS, reînnoind și adaptând mandatul acestora la noul context al programului Orizont 2020; · (b) desfășurarea activităților planificate fără un PPP dedicat, utilizând practicile standard care se aplică proiectelor colaborative în cadrul programului Orizont 2020; · lansarea unui PPP unic care să înlocuiască programele existente ENIAC și ARTEMIS, creat ca: · (c) PPP contractual (fără o persoană juridică dedicată); · (d) PPP instituțional bipartit (o persoană juridică dedicată fără participarea statului membru); · (d) PPP instituțional tripartit (o persoană juridică dedicată fără participarea statului membru); S-a renunțat la două opțiuni: „de a nu întreprinde nicio acțiune” (și anume, încetarea sprijinului public la nivelul UE în zonă), și „lichidarea precoce a ITC existente” (și anume, lichidarea întreprinderilor comune ARTEMIS și ENIAC înainte de perioada normală de încetare a activității acestora în 2017). 5. Evaluarea impactului Impactul economic se referă la: · aspecte legate de competitivitate, comerț și investiții – efectul de levier al inițiativei privind fondurile private și publice, amploarea investițiilor și masa critică, potențialul de cooperare și reducerea decalajului dintre evoluția tehnologică și piață; · cercetare și inovare – sinergie cu prioritățile din industrie și cele naționale, în măsura în care inițiativa va promova excelența, facilitând progresul spre un spațiu european de cercetare; · părțile interesate – industrie – furnizori de tehnologie și utilizatori, inclusiv IMM-uri, organizații de cercetare și tehnologie (RTO) și universități, Uniunea Europeană, statele membre și regiunile, precum și cetățeanul/consumatorul, care vor beneficia de pe urma inițiativei. Impactul societal examinează: · ocuparea forței de muncă – legată de impactul economic. Sectoarele industriale vizate de inițiativă reprezintă un angajator direct major de persoane cu înaltă calificare tehnică; · potențialul de abordare a provocărilor societale în domenii relevante pentru cetățenii europeni (de exemplu, transport, sănătate, energie) – dezvoltarea și implementarea de componente și sisteme electronice, este indispensabil pentru factorii societali. Impactul asupra mediului se referă în principal la reducerea consumului de energie. O contribuție a UE de aproximativ 1,2 miliarde EUR ar mobiliza un program global de investiţii de aproximativ 8 miliarde EUR până în 2020. Aceasta ar fi o parte importantă a investiției globale anunțate de către reprezentații industriei. Cheltuielile administrative pentru UE s-ar situa la nivelul de 2% din contribuția sa operațională. 6. Compararea opțiunilor Se prezintă trei niveluri interconectate de comparare a opțiunilor. Primul nivel se referă la meritele relative ale celor cinci opțiuni în comparație cu opțiunea de bază (a) având în vedere cele trei axe de eficacitate, eficiență și coerență. || Obiectivele || Opțiunea (b) || Opțiunea (c) || Opțiunea (d) || Opțiunea (e) Eficacitate || 1.1 Îmbunătățirea competitivității || - || + || + || + 1.2 Reglementarea inovării și a lanțului valoric || - || + || + || + 1.3 Soluționarea provocărilor societale și crearea de piețe noi || - || - || = || + 3.1 Menținerea și creșterea capacității de fabricație în UE || - || - || - || + 3.2 Poziția de lider în proiectare și fabricare || - || - || - || = 4.1 Disponibilitatea componentelor electronice || - || - || = || + 4.2 Poziția de lider în ingineria sistemelor || - || = || + || + Eficiență || 2.1 Structurarea și desfășurarea de activități de cercetare multidisciplinară excelente || = || = || + || + 2.3 Mobilizarea și punerea în comun a resurselor || - || - || - || + 5.2 Punerea în aplicare eficientă a programului || + || = || + || + 5.3 Sinergiile pentru exploatarea rezultatelor și încurajarea creșterii economice a IMM-urilor || - || - || + || + 5.4 Participarea cu ușurință la proiecte cu o puternică dimensiune europeană || + || + || + || = 5.6 Cooperarea și coordonarea părților interesate || - || = || + || + Coerență || 2.2 Alinierea strategiilor || - || = || = || + 3.3 Sprijinirea TRL-urilor înalte || - || - || - || + 5.1 Stabilirea unei agende strategice de cercetare și inovare || - || = || + || + 5.5 Accesul la infrastructura de proiectare și de fabricare || - || = || + || + 5.7 Menținerea competențelor umane || = || = || = || = Cel de-al doilea nivel se referă la criteriile menţionate în propunerea privind Orizont 2020 pentru identificarea PPP-urilor: · Opțiunile (a) și (e) oferă cea mai mare valoare adăugată a acțiunii la nivelul UE (cea mai mare coerență); · Opțiunea (e) are cea mai puternică amploare a impactului asupra competitivității industriale, creșterii economice durabile și aspectelor socioeconomice (cea mai mare eficacitate); · Opțiunile (a) și (e) prezintă cel mai mare angajament pe termen lung al tuturor partenerilor, bazat pe o viziune comună și obiective clar definite (cea mai mare eficacitate și coerență); · Opțiunea (e) este cea mai puternică la nivelul resurselor necesare și al capacității de a atrage investiții suplimentare în domeniul cercetării și inovării (cea mai mare eficiență); · Opțiunile (c), (d) și (e) permit o definire clară a rolurilor fiecăruia dintre parteneri (cea mai mare eficiență și coerență). Al treilea nivel se referă la opțiunile în vederea îmbunătățirilor identificate în cadrul evaluărilor intermediare. || Opțiunea (b) || Opțiunea (c) || Opțiunea (d) || Opțiunea (e) O strategie europeană integrată || - || - || + || + Favorizarea unei puneri în aplicare mai eficiente || - || = || = || + Guvernanță îmbunătățită și planificare strategică || - || - || + || + Angajamentul consolidat și alinierea cu prioritățile statelor membre || - || - || - || = Armonizarea condițiilor de participare || = || + || + || = Raționalizarea operațiunilor, inclusiv îmbunătățirea monitorizării și evaluării || = || = || + || + În concluzie, opțiunea preferată pentru atingerea unei mase critice și a unui randament ridicat a investițiilor este „(e) Punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat instituțional tripartit”, și anume, un parteneriat bazat pe o foaie de parcurs pentru cercetare, dezvoltare și inovare cu un domeniu de aplicare care merge de la componente la sisteme, punerea în comun de resurse pentru a sprijini un număr semnificativ de acțiuni de mare amploare care traversează „valea morții”, și alinierea strategiilor și a finanțării (nivel regional, național și european). Opțiunea (e) va fi pusă în aplicare prin înființarea unei noi persoane juridice în temeiul articolului 187 din TFUE. Aceasta ar fi creată sub forma unui „organism PPP” care să respecte regulamentul financiar tip pentru organismele PPP menționate la articolul 209 din Regulamentul financiar, însărcinate cu gestiunea indirectă în conformitate cu articolul 58 alineatul 1 litera (c) punctul (iv). Organismul ar prelua toate drepturile și obligațiile întreprinderilor comune din prezent, ARTEMIS și ENIAC. 7 Evaluare și monitorizare Se vor organiza trei niveluri de evaluare și monitorizare. La nivel de inițiativă, Comisia va efectua o evaluare intermediară și o evaluare finală a întreprinderii comune, cu ajutorul unor experți independenți. Evaluările vor analiza progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor strategice, eficiența/eficacitatea punerii în aplicare și angajamentul membrilor privați în cadrul proiectelor și dincolo de acestea. Comisia va informa Consiliul și Parlamentul European cu privire la concluzii. La nivel de proiecte, se va aplica un mecanism pentru a măsura progresul și calitatea fiecărui proiect. În plus, se va monitoriza utilizarea și diseminarea rezultatelor în timpul și după derularea proiectului, în conformitate cu recomandările celei de-a doua comisii de evaluare intermediare. Progresul spre setul de obiective ale ITC identificate mai sus va fi monitorizat anual pe baza unui set de indicatori-cheie de performanță (KPI) identificați în evaluarea impactului. Conturile întreprinderii comune vor fi examinate anual de către un organism de audit independent. Capacitatea operațională a întreprinderii comune va fi, de asemenea, evaluată anual pe baza unui raport întocmit de directorul executiv, în funcție de aproximativ șapte indicatori-cheie de performanță (KPI) identificați în evaluarea impactului. În plus, va fi efectuată o monitorizare calitativă cu privire la alte aspecte importante, precum: · deschiderea și transparența procedurilor; · coordonarea între ITC, alte inițiative ale UE, precum și acțiuni naționale și regionale; · evitarea conflictelor de interese; · auditul financiar; · monitorizarea bunei guvernanțe. [1] Astfel cum s-a anunțat de către reprezentanții industriei pentru parteneriatul propus.