COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 3.11.2021 COM(2021) 661 final 2021/0345(NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de stabilire, pentru anul 2022, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia



EXPUNERE DE MOTIVE 1.CONTEXTUL PROPUNERII •Motivele și obiectivele propunerii Toate regulamentele referitoare la posibilitățile de pescuit trebuie să limiteze exploatarea stocurilor de pește la niveluri care sunt compatibile cu obiectivele generale ale politicii comune în domeniul pescuitului (PCP). Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului (denumit în continuare „regulamentul de bază”) stabilește obiectivele propunerilor anuale cu privire la limitele capturilor și ale efortului de pescuit, pentru a garanta că activitățile de pescuit desfășurate în Uniune sunt sustenabile din punct de vedere ecologic, economic și social. Exercițiul privind posibilitățile de pescuit este un ciclu anual de gestionare (bienal în cazul stocurilor de specii de adâncime), dar acest lucru nu împiedică măsurile de gestionare pe termen lung. Parlamentul European și Consiliul au adoptat, printre altele, planuri multianuale pentru Marea Nordului și pentru apele occidentale. Unele dintre posibilitățile de pescuit din prezenta propunere urmează să fie stabilite de Uniune în mod autonom, iar altele au fost convenite în urma unor consultări multilaterale sau bilaterale. Rezultatele sunt implementate prin intermediul unei repartizări interne a posibilităților de pescuit între statele membre conform principiului stabilității relative. Prezenta propunere se referă la: –stocurile autonome ale Uniunii, –stocurile comune, care urmează să fie gestionate în comun cu Regatul Unit (UK) în Marea Nordului și în apele de nord-vest și cu Norvegia în Marea Nordului și în Skagerrak sau cele care au făcut obiectul consultărilor cu statele costiere în cadrul Comisiei pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC) și –posibilitățile de pescuit care rezultă din acorduri încheiate în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP). În prezenta propunere, anumite posibilități de pescuit sunt marcate cu „pm” (pro memoria), deoarece: –avizele științifice privind anumite stocuri nu erau încă disponibile la momentul adoptării propunerii; sau –anumite limite ale capturilor și alte recomandări din partea ORGP relevante nu au fost încă adoptate, deoarece reuniunile lor anuale nu au avut loc încă; sau –nu sunt încă disponibile cifre pentru anumite stocuri din apele Groenlandei, stocuri comune sau posibilități de pescuit schimbate cu țări terțe, în așteptarea încheierii consultărilor cu Groenlanda și cu țările terțe respective; sau –Comisia trebuie să se consulte în continuare cu Regatul Unit în ceea ce privește cooperarea în 2022 cu privire la stocurile comune, inclusiv cu privire la posibilitățile de pescuit. Abordare pentru stabilirea posibilităților de pescuit Ca de obicei, Comisia a elaborat o comunicare anuală: Către un pescuit mai durabil în UE: situația actuală și orientări pentru 2022 [COM(2021) 279]. Comunicarea anuală oferă o imagine de ansamblu asupra stării stocurilor, pe baza avizelor științifice disponibile, și explică procedura de stabilire a posibilităților de pescuit. La 30 iunie 2021, ca răspuns la cererea Comisiei, Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) a emis avizul anual privind o serie de stocuri de pește vizate de prezenta propunere. Avizul științific al ICES depinde în principal de date: numai stocurile pentru care există date suficiente și fiabile pot fi evaluate în întregime, cu estimări ale dimensiunilor lor și previziuni privind modul în care vor reacționa la diferite scenarii de exploatare („tabele cu scenarii de captură”). Dacă sunt disponibile date suficiente, organismele științifice sunt în măsură să facă estimări ale ajustărilor posibilităților de pescuit care vor permite atingerea capturii maxime durabile a stocului respectiv (maximum sustainable yield - MSY). Aceste avize sunt denumite „avize privind MSY”. În alte cazuri, organismele științifice se bazează pe o abordare care are la bază principiul precauției pentru a face recomandări cu privire la nivelul posibilităților de pescuit. ICES explică metodologia utilizată în acest scop în materialele publicate cu privire la emiterea avizelor referitoare la stocuri cu date limitate.

Toate posibilitățile de pescuit propuse de Comisie în documentul de față reflectă avizele științifice pe care le-a primit cu privire la starea stocurilor și utilizarea acestora în modul descris în comunicarea menționată anterior. Obligația de debarcare În temeiul articolului 15 din regulamentul de bază, toate stocurile pentru care există limite de captură fac obiectul obligației de debarcare de la 1 ianuarie 2019. Cu toate acestea, regulamentul de bază prevede anumite excepții de la obligația de debarcare. Pe baza recomandărilor comune transmise de statele membre, Comisia a adoptat regulamente delegate de stabilire a unor planuri specifice privind aruncarea capturilor înapoi în mare, care permit aruncarea unor cantități limitate de capturi pe baza excepțiilor de minimis sau a excepțiilor legate de rata de supraviețuire ridicată. Odată cu introducerea obligației de debarcare și în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din regulamentul de bază, posibilitățile de pescuit propuse trebuie să reflecte trecerea de la cantitatea debarcată la cantitatea capturată, dat fiind că aruncarea capturilor înapoi în mare nu mai este permisă. Acest lucru se realizează pe baza avizelor științifice pentru stocurile de pește din cadrul activităților de pescuit menționate la articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază. Posibilitățile de pescuit propuse sunt, de asemenea, stabilite în conformitate cu alte dispoziții relevante, și anume articolul 16 alineatul (1) privind principiul stabilității relative și articolul 16 alineatul (4) (referitor la obiectivele PCP și la regulile relevante din planurile multianuale). Pentru a ține seama de aplicarea integrală a obligației de debarcare, Comisia propune capturile totale admisibile (TAC) pe baza avizelor privind capturile, mai degrabă decât pe baza avizelor privind debarcările (utilizate anterior). Cotele propuse ale Uniunii țin seama de cantitățile limitate de capturi aruncate înapoi în mare pe baza excepțiilor stabilite; aceste cantități nu vor fi debarcate și scăzute din cotele alocate și, prin urmare, sunt deduse din cotele Uniunii. Flexibilitatea de la an la an De asemenea, trebuie să se țină seama de legăturile dintre regulamentul de bază și Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului. Acesta din urmă stabilește condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a TAC-urilor, inclusiv flexibilitatea pentru stocurile cu TAC-uri de precauție și, respectiv, analitice (prin aceasta se înțelege stocuri cu aviz ICES de precauție și, respectiv, cu aviz ICES privind MSY) (articolele 3 și 4). În temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 847/96, atunci când stabilește TAC-urile, Consiliul decide care stocuri nu fac obiectul articolelor 3 și 4 din regulamentul respectiv, în special în funcție de starea biologică a stocurilor. Articolul 15 alineatul (9) din regulamentul de bază prevede un alt mecanism de flexibilitate de la an la an. Pentru a evita o flexibilitate excesivă care ar submina principiul exploatării raționale și responsabile a resurselor biologice marine vii și îndeplinirea obiectivelor PCP, trebuie clarificat faptul că măsurile prevăzute la articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 și la articolul 15 alineatul (9) din regulamentul de bază nu se pot aplica cumulativ. Flexibilitatea de la an la an prevăzută la articolul 15 alineatul (9) din regulamentul de bază trebuie exclusă în cazul în care ar submina îndeplinirea obiectivelor PCP, în special pentru stocurile cu o biomasă a stocului de reproducere (SSB) sub nivelul-limită de referință al biomasei(Blim). TAC-uri propuse și explicații Începând din 2019, Comisia enumeră (în expunerea de motive a regulamentului privind posibilitățile anuale de pescuit) stocurile pentru care TAC propusă se abate cu mai mult de 20 % de la TAC actuală. Pentru anul 2022, acestea sunt următoarele: TAC Zonă marină TAC propusă pentru 2022 Modificarea TAC propusă față de 2021* Explicație Cod în Kattegat Kattegat 97 t -21 % Avizul de precauție este de 0 t. Comisia propune TAC pentru capturile accidentale inevitabile (în cadrul pescuitului de langustină), în conformitate cu avizul tehnic al ICES. Langustină în zona 3a Skagerrak și Kattegat 8 501 t -31 % Comisia propune TAC în conformitate cu avizul privind MSY și cea mai mică valoare din intervalul FMSY (FMSY lower). Intervalul FMSY este un interval de valori ale mortalității prin pescuit în cadrul căruia toate valorile au ca rezultat MSY pe termen lung, asigurând o reducere de maximum 5 % a producției pe termen lung și fără a afecta în mod semnificativ procesul de reproducere a stocului. TAC este conformă cu FMSY lower, nu cu valoarea FMSY, deoarece codul pentru care avizul indică 0 t reprezintă o captură accidentală în cadrul acestor activități de pescuit. Valoarea FMSY este valoarea mortalității prin pescuit care asigură MSY pe termen lung. Langustină în zona 8c, unitățile funcționale (UF) 25 și 31 Sudul Golfului Biscaya 1,7 t în UF 25 20 t în UF 31 reînnoire pentru UF 25 +1 329 % pentru UF 31 Pentru UF 25, avizul de precauție este de 0 t. Comisia propune menținerea TAC pentru pescuitul științific desfășurat în vederea colectării de date privind capturile per unitate de efort de pescuit (CPUE). Pentru UF 31, Comisia propune TAC în conformitate cu avizul privind MSY și cu valoarea FMSY. La stabilirea cotei Uniunii, s-a aplicat o deducere a excepțiilor de la obligația de debarcare. Cambulă de Baltica în Kattegat Kattegat 1 038 t +34 % Comisia propune TAC în conformitate cu avizul privind MSY și cu FMSY lower. TAC este conformă cu FMSY lower, nu cu valoarea FMSY, deoarece codul pentru care avizul indică 0 t reprezintă o captură accidentală în cadrul acestor activități de pescuit. Această TAC reprezintă o proporție (19,2 %) din TAC pentru zona avizului (Kattegat, Belts și Sound). La stabilirea cotei Uniunii, s-a aplicat o deducere a excepțiilor de la obligația de debarcare. Limbă-de-mare în zonele 7b și c Vestul Irlandei și Porcupine Bank 19 t -44 % Comisia propune TAC în conformitate cu avizul de precauție. Limbă-de-mare în zona 8ab Nordul și centrul Golfului Biscaya 2 233 t -37 % Comisia propune TAC în conformitate cu avizul privind MSY și cu valoarea FMSY. Biomasa se situează în prezent sub MSY Btrigger, dar peste Blim. MSY Btrigger este SSB sub care trebuie luate măsuri de gestionare pentru a permite refacerea unui stoc peste nivelurile capabile să asigure MSY pe termen lung, iar Blim este SSB sub care capacitatea de reproducere ar putea fi redusă. Avizul privind MSY reflectă nivelul actual mai scăzut al biomasei. La stabilirea cotei Uniunii, s-a aplicat o deducere a excepțiilor de la obligația de debarcare. * În cazul TAC-urilor cu deduceri ale excepțiilor de la obligația de debarcare, comparația este făcută pe baza cotelor Uniunii. •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat Măsurile propuse sunt concepute în conformitate cu obiectivele și normele PCP. •Coerența cu alte politici ale Uniunii Măsurile propuse sunt coerente cu alte politici ale Uniunii, în special în domeniul mediului și al dezvoltării durabile. 2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE •Temei juridic Temeiul juridic al prezentei propuneri este articolul 43 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

Obligațiile Uniunii în ceea ce privește exploatarea sustenabilă a resurselor acvatice vii decurg din obligațiile prevăzute la articolul 2 din regulamentul de bază. •Subsidiaritate (în cazul competențelor neexclusive) Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (d) din TFUE. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. •Proporționalitate Propunerea respectă principiul proporționalității după cum urmează: PCP este o politică comună și în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE, Consiliului îi revine obligația de a adopta măsurile de stabilire și de repartizare a posibilităților de pescuit. Propunerea de regulament al Consiliului repartizează posibilități de pescuit statelor membre. În conformitate cu articolele 16 și 17 din regulamentul de bază, statele membre procedează ulterior la repartizarea acestor posibilități regiunilor sau operatorilor, după cum consideră adecvat. Prin urmare, statele membre au o marjă de manevră semnificativă în luarea deciziilor legate de modelul socioeconomic pe care îl aleg pentru exploatarea posibilităților de pescuit care le sunt repartizate. Propunerea nu are implicații financiare noi pentru statele membre. Consiliul adoptă un regulament similar în fiecare an, iar mijloacele publice și private de punere în aplicare a acestuia există deja. •Alegerea instrumentului Instrumentul propus este un regulament al Consiliului, în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE. 3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI •Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente Regulamentul privind posibilitățile de pescuit este revizuit de mai multe ori pe an cu scopul de a ține seama de cele mai recente avize științifice și de alte evoluții. •Consultări cu părțile interesate (a)Metodele de consultare, principalele sectoare vizate și profilul general al respondenților Comisia s-a consultat cu părțile interesate, în special prin intermediul consiliilor consultative (CC), precum și cu statele membre, în legătură cu abordarea sa pentru diversele propuneri referitoare la posibilitățile de pescuit, pe baza comunicării sale anuale intitulate „Către un pescuit mai durabil în UE: situația actuală și orientări pentru 2022. Comisia a urmat abordarea prezentată în comunicarea sa intitulată „Îmbunătățirea consultării privind gestionarea pescuitului comunitar” [COM(2006) 246 final]. Această abordare constă într-o consultare mai timpurie cu părțile interesate, care permite o dezbatere mai strategică („procesul de anticipare”). (b)Sinteza răspunsurilor și modul în care acestea au fost luate în considerare Răspunsurile părților interesate la comunicarea anuală sus-menționată prezintă punctele de vedere ale acestora cu privire la evaluarea de către Comisie a situației resurselor și cu privire la răspunsul adecvat în materie de gestionare. Comisia a luat în considerare răspunsurile la formularea prezentei propuneri. •Obținerea și utilizarea expertizei După cum s-a menționat mai sus, Comisia a consultat ICES cu privire la metodologia care trebuie utilizată. Avizele ICES se bazează pe un cadru elaborat de grupurile sale de experți și de organismele cu putere de decizie și sunt emise în conformitate cu Memorandumul de înțelegere încheiat cu Comisia. Obiectivul final este de a reface stocurile la niveluri care pot asigura MSY și de a le menține la nivelurile respective. Acest obiectiv a fost inclus în mod expres în regulamentul de bază, în care se precizează, la articolul 2 alineatul (2), că el trebuie să fie îndeplinit „acolo unde este posibil, până în 2015, și [...] cel târziu până în 2020, pentru toate stocurile”. Această dispoziție reflectă angajamentul asumat de Uniune în raport cu concluziile Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă desfășurat în 2002 la Johannesburg și cu planul de implementare asociat. După cum s-a menționat mai sus, informațiile privind MSY sunt disponibile pentru anumite stocuri, inclusiv pentru unele stocuri importante în ceea ce privește volumul capturilor și valoarea comercială (de exemplu, merluciu, cod, pește pescar, limbă-de-mare, specii de cardină, eglefin și langustină).

Posibilitățile de pescuit pentru stocurile-țintă din Marea Nordului și din apele occidentale urmează să fie stabilite pe baza planurilor multianuale relevante, care definesc intervalele mortalității prin pescuit Fmsy și, prin urmare, oferă un grad de flexibilitate în anumite condiții. Comisia a solicitat ICES un aviz pe baza căruia să poată fi evaluată necesitatea unei flexibilități, iar această flexibilitate să poată fi implementată. Valorile din intervalul superior FMSY sunt utilizate pentru a propune TAC-uri numai dacă, pe baza avizelor științifice, posibilitățile de pescuit trebuie stabilite în conformitate cu intervalele FMSY pentru: –a îndeplini obiectivele stabilite în planul multianual relevant în cazul pescuitului mixt; sau –a evita efectele negative asupra unui stoc cauzate de dinamica intra- sau inter-specii a stocurilor; sau –a limita fluctuațiile ridicate de la an la an. În cazul în care biomasa stocului se află sub valorile de referință menționate în planul multianual relevant, posibilitățile de pescuit trebuie stabilite la un nivel care corespunde mortalității prin pescuit reduse proporțional ținând seama de scăderea biomasei stocului. În anumite cazuri, atingerea MSY poate implica reducerea ratelor mortalității prin pescuit și/sau a capturilor. În consecință, prezenta propunere utilizează avizele privind MSY, atunci când sunt disponibile. În conformitate cu obiectivele PCP, atunci când sunt propuse TAC-uri pe baza avizelor privind MSY, acestea corespund nivelului care, conform avizelor respective, ar asigura atingerea MSY în 2022. Această abordare este conformă cu principiile prezentate în comunicarea anuală „Către un pescuit mai durabil în UE: situația actuală și orientări pentru 2022. În cazul stocurilor cu date limitate, organismele științifice consultative emit recomandări în sensul reducerii, stabilizării sau creșterii volumului capturilor. Avizele ICES au oferit orientări cantitative cu privire la astfel de variații, iar acestea au fost utilizate pentru a stabili TAC-urile propuse. Pentru unele stocuri (în principal stocurile repartizate pe o zonă extinsă, rechinii și pisicile de mare), avizul ICES va fi emis la toamnă. Prezenta propunere va trebui să fie actualizată, dacă este cazul, după primirea avizului. •Evaluarea impactului Domeniul de aplicare al regulamentului privind posibilitățile de pescuit este circumscris de articolul 43 alineatul (3) din TFUE. Prezenta propunere urmărește evitarea abordărilor pe termen scurt în favoarea sustenabilității pe termen lung. Prin urmare, aceasta ține seama de inițiativele părților interesate și ale consiliilor consultative, în cazul în care acestea au fost evaluate pozitiv de ICES și/sau de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP). Propunerea Comisiei de reformă a PCP s-a bazat pe o evaluare a impactului [SEC(2011) 891] care a susținut că realizarea obiectivului MSY este o condiție necesară pentru sustenabilitatea ecologică, economică și socială. În ceea ce privește stocurile și posibilitățile de pescuit ale ORGP partajate cu țări terțe, prezenta propunere implementează, în esență, măsuri convenite la nivel internațional. Orice elemente relevante pentru evaluarea potențialelor efecte ale posibilităților de pescuit sunt abordate în faza de pregătire și în faza de desfășurare a negocierilor internaționale în cadrul cărora posibilitățile de pescuit ale Uniunii sunt convenite cu părți terțe. •Adecvarea reglementărilor și simplificarea Propunerea vizează simplificarea procedurilor administrative aflate în sarcina autorităților publice ale Uniunii sau naționale, mai ales în ceea ce privește cerințele referitoare la gestionarea efortului de pescuit. •Drepturi fundamentale Nu se aplică. 4.IMPLICAȚII BUGETARE Măsurile propuse nu vor avea implicații bugetare. 5.ALTE ELEMENTE •Planuri de implementare și mecanisme de monitorizare, evaluare și raportare

Dispozițiile prezentului regulament vor fi puse în aplicare și respectarea lor va fi monitorizată în conformitate cu PCP. 2021/0345 (NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de stabilire, pentru anul 2022, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara acesteia CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 43 alineatul (3), având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1)Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliuluiprevede adoptarea unor măsuri de conservare, ținându-se cont de avizele științifice, tehnice și economice disponibile, inclusiv, atunci când este cazul, de rapoartele elaborate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) și de alte organisme consultative, precum și de avizele primite din partea consiliilor consultative. (2)Consiliului îi revine obligația de a adopta măsuri privind stabilirea și repartizarea posibilităților de pescuit, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, după caz. În temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit sunt stabilite în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din regulamentul respectiv. În plus, pentru stocurile care fac obiectul unor planuri multianuale specifice, capturile totale admisibile (TAC) trebuie stabilite în conformitate cu țintele și măsurile prevăzute în planurile respective. În temeiul articolului 16 alineatul (1) din regulamentul respectiv, posibilitățile de pescuit se alocă între statele membre astfel încât să se asigure o relativă stabilitate a activităților lor de pescuit pentru fiecare stoc de pește sau activitate de pescuit. (3)TAC trebuie așadar stabilite în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, pe baza avizelor științifice disponibile, ținându-se cont de aspectele biologice și socioeconomice și asigurându-se totodată un tratament echitabil al sectoarelor de pescuit, precum și pe baza opiniilor exprimate în cadrul consultărilor cu părțile interesate, în special la reuniunile consiliilor consultative. (4)În temeiul articolului 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, toate stocurile pentru care există limite de captură fac obiectul obligației de debarcare de la 1 ianuarie 2019, însă pot fi aplicate anumite excepții. Articolul 16 alineatul (2) din regulamentul respectiv prevede că, în cazul în care se introduce obligația de debarcare pentru un stoc de pește, posibilitățile de pescuit trebuie să reflecte capturile mai degrabă decât debarcările. Pe baza recomandărilor comune transmise de statele membre și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, Comisia a adoptat o serie de regulamente delegate care prevăd detaliile pentru punerea în aplicare a obligației de debarcare sub forma unor planuri specifice privind aruncarea capturilor înapoi în mare. (5)Posibilitățile de pescuit pentru stocurile care fac obiectul obligației de debarcare trebuie să țină seama de faptul că, în principiu, aruncarea capturilor înapoi în mare nu mai este permisă. Prin urmare, ele trebuie să se bazeze pe cifra din aviz pentru capturile totale (în loc de cea pentru capturile dorite), astfel cum este furnizată de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES). Cantitățile care, prin excepție de la obligația de debarcare, pot continua să fie aruncate înapoi în mare trebuie să fie deduse din acea cifră din aviz pentru capturile totale. (6)Există anumite stocuri pentru care ICES a recomandat capturi zero. Cu toate acestea, dacă TAC-urile pentru aceste stocuri sunt stabilite la nivelul recomandat, obligația de a debarca integral capturile, inclusiv capturile accidentale din stocurile respective în cadrul pescuitului mixt, ar conduce la fenomenul „speciilor de blocaj”. Pentru a asigura un echilibru între menținerea pescuitului (având în vedere potențialele implicații socioeconomice grave în caz contrar) și necesitatea de a atinge o stare biologică bună pentru aceste stocuri, luând în considerare dificultatea de a pescui toate stocurile din cadrul unui pescuit mixt la nivelul capturii maxime durabile (MSY), este adecvat să se stabilească TAC-uri specifice pentru capturile accidentale din stocurile respective. Aceste TAC-uri trebuie stabilite la niveluri care să asigure reducerea mortalității pentru stocurile respective și care să ofere stimulente pentru îmbunătățirea selectivității și pentru evitarea capturilor accidentale din stocurile respective. Pentru a reduce capturile din stocurile pentru care sunt stabilite TAC-uri de capturi accidentale, posibilitățile de pescuit pentru activitățile de pescuit prin care se capturează pești provenind din stocurile respective trebuie stabilite la niveluri care să contribuie la refacerea biomasei stocurilor vulnerabile până la niveluri durabile. De asemenea, pentru a preveni aruncarea înapoi în mare ilegală a capturilor, trebuie să fie instituite măsuri tehnice și de control care sunt legate în mod intrinsec de posibilitățile de pescuit. (7)Pentru a garanta, în măsura în care este posibil, utilizarea posibilităților de pescuit în cadrul pescuitului mixt în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, este oportun să se creeze o rezervă comună pentru schimburile de cote pentru statele membre care nu beneficiază de nicio cotă din care să își poată acoperi capturile accidentale inevitabile. (8)În conformitate cu planul multianual pentru apele occidentale instituit prin Regulamentul (UE) 2019/472 al Parlamentului European și al Consiliului, rata-țintă a mortalității prin pescuit pentru stocurile enumerate la articolul 1 alineatul (1) din regulamentul respectiv trebuie menținută în intervalele valorilor mortalității prin pescuit care conduc la MSY(intervalele FMSY) definite la articolul 2 din regulamentul respectiv, în conformitate cu articolul 4 din acesta. Prin urmare, mortalitatea globală prin pescuit pentru bibanul-de-mare european (Dicentrarchus labrax) în diviziunile ICES 8a și 8b trebuie stabilită în conformitate cu avizul ICES privind MSY și cu valoarea FMSY, luând în considerare capturile comerciale și capturile realizate prin pescuit recreativ, inclusiv capturile aruncate înapoi în mare. Valoarea FMSY este valoarea mortalității prin pescuit care asigură MSY pe termen lung. Statele membre relevante (Franța și Spania) trebuie să ia măsuri adecvate pentru a se asigura că rata mortalității prin pescuit corespunzătoare flotelor lor și persoanelor care practică pescuitul recreativ din aceste state nu depășește valoarea FMSY, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/472. (9)De asemenea, trebuie menținute măsurile privind activitățile de pescuit recreativ de biban-de-mare european, având în vedere impactul semnificativ al acestor activități asupra stocurilor în cauză. Limitele capturilor trebuie menținute în conformitate cu avizele științifice. Plasele fixe trebuie excluse, deoarece acestea nu sunt suficient de selective și sunt susceptibile să captureze un număr de exemplare care depășește limitele stabilite. Având în vedere circumstanțele de mediu, sociale și economice, în special dependența de stocurile în cauză a pescarilor comerciali din comunitățile costiere, măsurile pentru bibanul-de-mare european asigură un echilibru adecvat între interesele pescarilor comerciali și cele ale pescarilor care practică pescuitul recreativ. În mod concret, măsurile permit pescarilor care practică pescuitul recreativ să pescuiască ținând seama de impactul lor asupra stocurilor. (10)Avizele științifice pentru stocurile de elasmobranchii (rechini, vulpi și pisici de mare) preconizează capturi zero, din cauza stării lor precare de conservare. În plus, ratele de supraviețuire ridicate înseamnă că aruncarea capturilor înapoi în mare nu este considerată o creștere a mortalității prin pescuit și că ar fi benefică pentru conservarea lor. Prin urmare, pescuitul acestor specii trebuie interzis. În temeiul articolului 15 alineatul (4) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, obligația de debarcare nu se aplică speciilor pentru care pescuitul este interzis. (11)Planul multianual pentru Marea Nordului a fost stabilit prin Regulamentul (UE) 2018/973 al Parlamentului European și al Consiliului și a intrat în vigoare în 2018. Planul multianual pentru apele occidentale a fost instituit prin Regulamentul (UE) 2019/472 și a intrat în vigoare în 2019. Posibilitățile de pescuit pentru stocurile enumerate la articolul 1 alineatul (1) din planurile respective trebuie să fie stabilite în conformitate cu obiectivele (intervale FMSY) și garanțiile prevăzute în planurile respective. Intervalele FMSY au fost stabilite în avizele ICES relevante. În cazul în care nu sunt disponibile informații științifice adecvate, posibilitățile de pescuit pentru stocurile capturate accidental trebuie să fie stabilite în conformitate cu abordarea precaută, astfel cum se prevede în planurile multianuale.

(12)În conformitate cu articolul 7 din planul multianual pentru Marea Nordului, atunci când avizele științifice indică faptul că biomasa stocului de reproducere pentru oricare dintre stocurile menționate la articolul 1 alineatul (1) din plan este sub limita de referință (Blim), trebuie adoptate măsuri de remediere suplimentare pentru a asigura revenirea rapidă a stocului la niveluri peste cele care permit atingerea MSY. Mai exact, aceste măsuri de remediere pot include suspendarea activităților de pescuit direcționat care vizează stocul respectiv și reducerea adecvată a posibilităților de pescuit pentru stocurile respective sau pentru alte stocuri din cadrul activităților respective de pescuit. (13)TAC-urile pentru tonul roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană trebuie stabilite în conformitate cu normele prevăzute în Regulamentul (UE) 2016/1627 al Parlamentului European și al Consiliului. (14)În cazul stocurilor pentru care nu există date suficiente sau fiabile pentru estimarea dimensiunii, măsurile de gestionare și nivelurile TAC trebuie să urmeze abordarea precaută a gestionării pescuitului, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, luându-se totodată în considerare factorii specifici fiecărui stoc, mai ales informațiile disponibile privind tendințele stocurilor și considerațiile legate de activitățile de pescuit mixt. (15)Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului a introdus condiții suplimentare pentru gestionarea de la an la an a TAC-urilor, incluzând dispoziții privind flexibilitatea pentru TAC-urile de precauție și analitice (articolele 3 și 4). În temeiul articolului 2 din regulamentul respectiv, la stabilirea TAC-urilor, Consiliul decide cu privire la stocurile pentru care nu se aplică articolul 3 sau 4 din respectivul regulament, în special în funcție de starea biologică a acestora. În 2014, prin articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, a fost introdus un nou mecanism de flexibilitate de la an la an pentru toate stocurile care fac obiectul obligației de debarcare. Pentru a se evita o flexibilitate excesivă, care ar submina principiul exploatării raționale și responsabile a resurselor biologice marine, realizarea obiectivelor PCP și starea biologică a stocurilor, articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 trebuie să se aplice TAC-urilor analitice numai atunci când nu este utilizată flexibilitatea de la an la an prevăzută la articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. (16)Atunci când o TAC este repartizată unui singur stat membru, este oportun ca respectivul stat membru să fie abilitat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din TFUE, să stabilească nivelul acesteia. Este necesar să se garanteze că, atunci când stabilește nivelul unei TAC, statul membru acționează în deplină conformitate cu principiile și normele PCP. (17)Este necesar să se stabilească plafoanele efortului de pescuit pentru 2022 în conformitate cu articolele 5, 6, 7 și 9 și cu anexa I la Regulamentul (UE) nr. 2016/1627. (18)Pentru a se garanta utilizarea în totalitate a posibilităților de pescuit, este adecvat să se permită implementarea unui mecanism flexibil între anumite zone în care se aplică TAC-urile care vizează același stoc biologic. (19)Pentru unele specii, cum ar fi anumite specii de rechini, chiar și o activitate de pescuit limitată ar putea conduce la apariția unui risc grav în ceea ce privește conservarea. Prin urmare, posibilitățile de pescuit pentru astfel de specii trebuie restricționate total printr-o interdicție generală de pescuit. (20)În cadrul celei de a 12-a Conferințe a Părților la Convenția privind conservarea speciilor migratoare de animale sălbatice (Manila, 23-28 octombrie 2017), mai multe specii au fost adăugate pe listele de specii protejate din apendicele I și II la convenție. În consecință, este oportun să se prevadă protecția acestor specii în raport cu navele de pescuit ale Uniunii care pescuiesc în toate apele și în raport cu navele de pescuit din afara Uniunii care pescuiesc în apele Uniunii. (21)Utilizarea posibilităților de pescuit disponibile pentru navele de pescuit ale Uniunii prevăzute în prezentul regulament se face în condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului, în special la articolele 33 și 34 din respectivul regulament, referitoare la înregistrarea capturilor și a efortului de pescuit și la transmiterea datelor privind epuizarea posibilităților de pescuit. Prin urmare, este necesar să se precizeze codurile care trebuie utilizate de statele membre atunci când transmit Comisiei date cu privire la debarcarea stocurilor care fac obiectul prezentului regulament. (22)TAC care revine Uniunii pentru halibut negru în apele internaționale din subzonele ICES 1 și 2 nu aduce atingere poziției Uniunii cu privire la cota corespunzătoare a Uniunii în cadrul acestei activități de pescuit. (23)[Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC) a adoptat, în cadrul reuniunii sale anuale din 2020, o măsură de conservare privind cele două stocuri de sebastă din Marea Irminger și din apele adiacente, interzicând pescuitul direcționat al stocurilor respective. În plus, pentru a reduce la minimum capturile accidentale, NEAFC a interzis activitățile de pescuit în zona în care se adună sebastele. Aceste măsuri, bazate pe avizul ICES care preconizează capturi zero, trebuie transpuse în dreptul Uniunii. NEAFC nu a fost în măsură să adopte o recomandare pentru sebasta din subzonele ICES 1 și 2. Pentru stocul respectiv, TAC trebuie stabilită în conformitate cu poziția Uniunii exprimată în cadrul NEAFC.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a NEAFC.] (24)[Din cauza pandemiei de COVID-19, reuniunea anuală din 2020 a Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) a fost înlocuită cu un proces decizional prin corespondență, care a debutat în octombrie 2020 și ar trebui să se încheie la începutul lunii ianuarie 2021. Unul dintre principalele obiective ale procesului respectiv a fost de a permite reînnoirea măsurilor existente, prevăzute să se încheie în 2020, cu adaptări tehnice minore acolo unde a fost necesar.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a ICCAT.] (25)[Recomandarea ICCAT 19-04 privind un plan de gestionare pentru tonul roșu stabilește o TAC numai pentru 2019 și 2020. ICCAT nu a luat încă o decizie cu privire la nivelul TAC pentru 2021. Având în vedere procesul decizional utilizat în 2020, s-a propus să fie urmate avizele științifice, care recomandă menținerea TAC la 36 000 t. Deși pare să existe un consens cu privire la nivelul TAC, există riscul ca ICCAT să nu o adopte în mod oficial înainte de adoptarea prezentului regulament. Prin urmare, TAC trebuie stabilită la acest nivel, dar trebuie revizuită cât mai rapid posibil în cazul în care ICCAT adoptă o TAC diferită.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a ICCAT.] (26)[În timpul procesului decizional al ICCAT din 2020, Uniunea a propus un plan cuprinzător, care includea o TAC menită să pună capăt imediat pescuitului excesiv de rechin mako din Atlanticul de Nord, fiind însoțită de o serie de măsuri auxiliare care vizau reducerea într-o și mai mare măsură a mortalității. Având în vedere absența unui consens în cadrul ICCAT, situația dramatică a stocului și faptul că Uniunea este responsabilă pentru două treimi din nivelul capturilor, Uniunea trebuie să stabilească o limită unilaterală de captură pentru specia respectivă, corespunzătoare cotei sale din limita globală solicitată de comitetul științific din cadrul ICCAT.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a ICCAT.] (27)[Recomandarea ICCAT 17-04 privind o normă de exploatare pentru tonul alb din Atlanticul de Nord stabilește o TAC numai pentru perioada 2018-2020. ICCAT nu a luat încă o decizie cu privire la TAC pentru 2021. Ținând seama de procesul decizional utilizat în 2020, s-a propus să se urmeze avizul științific, care recomandă stabilirea noii TAC pe baza actualei norme de exploatare intermediare și aplicarea unei creșteri proporționale a limitei de captură și a altor limite, pentru un singur an. Deși pare să existe un consens cu privire la nivelul TAC, există riscul ca ICCAT să nu o adopte în mod formal înainte de adoptarea prezentului regulament. Prin urmare, TAC trebuie stabilită la acest nivel, dar trebuie revizuită cât mai rapid posibil în cazul în care ICCAT adoptă o TAC diferită.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a ICCAT.] (28)[Ținând seama de procesul decizional utilizat în 2020, ICCAT nu a adoptat încă în mod formal TAC-urile pentru tonul obez, tonul cu aripioare galbene, marlinul albastru și marlinul alb. Deși pare să existe un consens cu privire la nivelul TAC-urilor, există riscul ca ICCAT să nu le adopte în mod formal înainte de adoptarea prezentului regulament. Prin urmare, TAC-urile trebuie stabilite la acest nivel, dar trebuie revizuite cât mai rapid posibil în cazul în care ICCAT adoptă TAC-uri diferite.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a ICCAT.] (29)[În cadrul reuniunii sale anuale din 2020, Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR) a adoptat limite de captură atât pentru speciile vizate, cât și pentru speciile capturate accidental pentru perioada 1 decembrie 2020-30 noiembrie 2021. Exploatarea cotelor corespunzătoare în cursul anului 2020 trebuie luată în considerare la stabilirea posibilităților de pescuit pentru 2021.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a CCAMLR.] (30)[În cadrul reuniunii sale anuale din 2020, Comisia Tonului din Oceanul Indian (IOTC) a menținut măsurile de conservare și gestionare adoptate anterior. Măsurile respective trebuie să fie transpuse în continuare în dreptul Uniunii.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a IOTC.] (31)[Reuniunea anuală a Organizației Regionale de Gestionare a Pescuitului în Pacificul de Sud (SPRFMO) va avea loc în perioada 21 ianuarie-1 februarie 2021. Măsurile actuale pentru zona Convenției SPRFMO trebuie să fie menținute provizoriu, până când va avea loc reuniunea anuală.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a SPRFMO.]

(32)[În cadrul reuniunii sale anuale din 2020, Comisia interamericană pentru tonul tropical (CITT) nu a ajuns la un consens cu privire la prelungirea celei mai recente măsuri care vizează tonul tropical și care a expirat la 31 decembrie 2020. În consecință, activitățile de pescuit care vizează tonul tropical din Oceanul Pacific de Est nu vor fi reglementate după 1 ianuarie 2021. Ținând seama de principiul precauției specific PCP, este oportun ca Uniunea să continue aplicarea dispozițiilor referitoare la tonul tropical prevăzute în Regulamentul (UE) 2020/123 al Consiliului, până când CITT va conveni cu privire la o nouă măsură.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a CITT.] (33)[În cadrul reuniunii sale anuale din 2020, Comisia pentru conservarea tonului roșu din sud (CCSBT) a confirmat, pentru 2021, TAC pentru tonul roșu din sud, astfel cum a fost adoptată în cadrul reuniunii sale anuale din 2016. Măsurile respective trebuie transpuse în dreptul Uniunii.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a CCSBT.] (34)[În cadrul reuniunii sale anuale din 2020, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Sud-Est (SEAFO) a decis să mențină, până la reuniunea sa anuală din 2021, TAC-urile pentru 2020 pentru principalele specii din domeniul său de competență. Măsurile respective trebuie transpuse în dreptul Uniunii.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a SEAFO.] (35)[În cadrul reuniunii sale anuale din 2020, Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC) a prelungit măsurile de conservare și gestionare pentru speciile de ton tropical. De asemenea, a clarificat limitele de captură aplicabile navelor de pescuit cu paragate din Uniune care pescuiesc ton obez. Măsurile respective trebuie transpuse în dreptul Uniunii.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a WCPFC.] (36)[În cadrul celei de a 42-a reuniuni anuale, care a avut loc în 2020, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) a adoptat o serie de posibilități de pescuit pentru 2021 pentru anumite stocuri din subzonele 1-4 ale zonei Convenției NAFO. Măsurile respective trebuie transpuse în dreptul Uniunii.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a NAFO.] (37)[În cadrul celei de a 7-a reuniuni, care a avut loc în 2020, părțile la Acordul privind pescuitul în sudul Oceanului Indian (SIOFA) au menținut TAC-urile adoptate în 2019 pentru stocurile care intră sub incidența acordului. Măsurile respective trebuie transpuse în dreptul Uniunii.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după reuniunea anuală a SIOFA.] (38)[Tratatul din 9 februarie 1920 privind Spitzbergen (Svalbard) (Tratatul de la Paris din 1920) acordă acces egal și nediscriminatoriu la resursele din jurul arhipelagului Svalbard pentru toate părțile la tratat, inclusiv în materie de pescuit. Poziția Uniunii cu privire la accesul la pescuitul de Chionoecetes opilio pe platoul continental din zona Svalbard a fost expusă în mai multe note verbale adresate Norvegiei, cele mai recente fiind datate 26 februarie 2021 și 28 iunie 2021. Pentru a se asigura că exploatarea Chionoecetes opilio în zona Svalbard este în concordanță cu normele de gestionare nediscriminatorii pe care le-ar putea stabili Norvegia, care se bucură de suveranitate și jurisdicție în zonă în limitele Tratatului de la Paris, este oportun să se stabilească numărul navelor autorizate să efectueze astfel de activități de pescuit. Repartizarea acestor posibilități de pescuit între statele membre se limitează la anul 2022. Se reamintește că în Uniune principala responsabilitate pentru asigurarea respectării legislației aplicabile aparține statelor membre de pavilion.] (39)În conformitate cu declarația Uniunii adresată Republicii Bolivariene a Venezuelei privind acordarea de posibilități de pescuit în apele Uniunii navelor de pescuit care arborează pavilionul Venezuelei în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze, este necesară stabilirea posibilităților de pescuit pentru specii de lutianide disponibile pentru Venezuela în apele Uniunii. (40)Având în vedere că anumite dispoziții trebuie aplicate în mod continuu și pentru a se evita insecuritatea juridică în perioada cuprinsă între sfârșitul anului 2022 și data intrării în vigoare a regulamentului de stabilire a posibilităților de pescuit pentru 2023, dispozițiile prezentului regulament privind interdicțiile și perioadele de interzicere a activităților de pescuit trebuie să continue să se aplice la începutul anului 2023, până la intrarea în vigoare a regulamentului de stabilire a posibilităților de pescuit pentru 2023. (41)În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, trebuie conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește autorizarea individuală a statelor membre de a gestiona alocările efortului de pescuit conform unui sistem bazat pe kilowați-zi. Aceste competențe trebuie exercitate de Comisie în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului. (42)În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, trebuie conferite competențe de executare Comisiei pentru acordarea unor zile suplimentare pe mare pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit și pentru sporirea prezenței observatorilor științifici, precum și pentru stabilirea formatelor foilor de calcul pentru culegerea și transmiterea informațiilor privind transferul de zile pe mare între navele de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru. Aceste competențe trebuie exercitate de Comisie în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. (43)Pentru a se evita întreruperea activităților de pescuit și a se asigura subzistența pescarilor din Uniune, prezentul regulament trebuie să se aplice de la 1 ianuarie 2022, cu excepția dispozițiilor referitoare la limitele efortului de pescuit, care trebuie să se aplice de la 1 februarie 2022, și a unor dispoziții privind anumite regiuni, care trebuie să aibă o dată de aplicare specifică. Din motive de urgență, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare imediat după publicare. (44)Anumite măsuri internaționale care creează sau restricționează posibilitățile de pescuit pentru Uniune sunt adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) competente la sfârșitul anului și devin aplicabile înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. Prin urmare, dispozițiile care transpun aceste măsuri în dreptul Uniunii trebuie să se aplice retroactiv. În mod concret, deoarece sezonul de pescuit în zona Convenției CCAMLR se derulează de la 1 decembrie la 30 noiembrie și anumite posibilități sau interdicții de pescuit în zona convenției CCAMLR se stabilesc pentru o perioadă care începe la 1 decembrie 2021, este oportun ca dispozițiile corespunzătoare din prezentul regulament să se aplice de la respectiva dată. Această aplicare retroactivă nu aduce atingere principiului așteptărilor legitime, deoarece membrilor CCAMLR le este interzis să pescuiască fără autorizație în zona convenției CCAMLR. (45)[În conformitate cu procedura prevăzută în acordul și protocolul privind relațiile în domeniul pescuitului încheiate cu Groenlanda, comitetul mixt a stabilit nivelul posibilităților de pescuit disponibile pentru Uniune în apele Groenlandei în 2022.] [Considerentul și dispozițiile relevante vor fi actualizate după consultările relevante.] ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: TITLUL I

DISPOZIȚII GENERALE Articolul 1

Obiect 1.Prezentul regulament stabilește posibilitățile de pescuit disponibile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit ale Uniunii, în anumite ape din afara Uniunii, pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește. 2.Posibilitățile de pescuit menționate la alineatul (1) includ: (a)limitele de captură pentru anul 2022 și, în situațiile precizate în prezentul regulament, pentru anul 2023;

(b)limitele efortului de pescuit pentru anul 2022, cu excepția limitelor efortului de pescuit prevăzute în anexa II, care se vor aplica de la 1 februarie 2022 până la 31 ianuarie 2023; (c)posibilitățile de pescuit pentru perioada 1 decembrie 2021-30 noiembrie 2022 pentru anumite stocuri din zona Convenției CCAMLR. Articolul 2

Domeniul de aplicare 1.Prezentul regulament se aplică următoarelor nave: (a)navelor de pescuit ale Uniunii; (b)navelor țărilor terțe aflate în apele Uniunii. 2.De asemenea, prezentul regulament se aplică: (a)anumitor activități de pescuit recreativ menționate în mod expres în dispozițiile relevante ale prezentului regulament; (b)activităților comerciale de pescuit de la țărm. Articolul 3

Definiții În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile de la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. În plus, se aplică următoarele definiții: (a)„navă a unei țări terțe” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unei țări terțe și este înmatriculată în respectiva țară terță; (b)„pescuit recreativ” înseamnă activități de pescuit necomerciale care exploatează resursele biologice marine, cum ar fi în scop recreativ, turistic sau sportiv; (c)„ape internaționale” înseamnă apele care se găsesc în afara suveranității sau jurisdicției vreunui stat; (d)„captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă: (i)în cadrul activităților de pescuit care fac obiectul excepției de la obligația de debarcare menționată la articolul 15 alineatele (4)-(7) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, cantitatea de pește care poate fi debarcată anual din fiecare stoc; (ii)în cadrul tuturor celorlalte activități de pescuit, cantitatea de pește care poate fi capturată anual din fiecare stoc; (e)„cotă” înseamnă o proporție din TAC repartizată Uniunii, unui stat membru sau unei țări terțe; (f)„evaluare analitică” înseamnă o evaluare cantitativă a tendințelor unui anumit stoc, bazată pe date privind biologia și exploatarea stocului și despre care s-a stabilit, printr-o analiză științifică, că are o calitate suficientă pentru a servi drept bază pentru avize științifice privind opțiunile viitoare în materie de capturi; (g)„dimensiunea ochiului de plasă” înseamnă dimensiunea ochiului plaselor de pescuit, definită la articolul 6 punctul 34 din Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului;

(h)„registrul flotei de pescuit a Uniunii” înseamnă registrul întocmit de Comisie în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; (i)„jurnal de pescuit” înseamnă jurnalul menționat la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; (j)„baliză instrumentală” înseamnă o baliză marcată în mod clar cu un număr de referință unic, care permite identificarea proprietarului său, și echipată cu un sistem de localizare prin satelit pentru a i se monitoriza poziția; (k)„baliză operațională” înseamnă orice baliză instrumentală, activată anterior, pusă în funcțiune și utilizată pe mare pe un dispozitiv de concentrare a peștilor (FAD) flotant sau pe un obiect plutitor, care transmite pozițiile și alte informații disponibile, cum ar fi estimări furnizate de ecosondă; (l)„valoarea FMSY” înseamnă valoarea estimată a mortalității prin pescuit care, pentru un anumit model de pescuit și în condițiile medii actuale de mediu, asigură captura maximă durabilă pe termen lung. Articolul 4

Zone de pescuit În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții ale zonelor: (a)zonele ICES (Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime) sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European și al Consiliului; (b)„Skagerrak” înseamnă zona geografică delimitată la vest de o linie trasată de la farul Hanstholm la farul Lindesnes, iar la sud de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la respectivul punct la cel mai apropiat punct de pe coasta suedeză; (c)„Kattegat” înseamnă zona geografică delimitată la nord de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la respectivul punct la punctul cel mai apropiat pe coasta suedeză, iar la sud de o linie trasată de la Hasenøre la Gnibens Spids, de la Korshage la Spodsbjerg și de la Gilbjerg Hoved la Kullen; (d)„unitatea funcțională 16 din subzona ICES 7” înseamnă zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții: –53° 30' N 15° 00' V, –53° 30' N 11 ° 00' V, –51 ° 30' N 11 ° 00' V, –51 ° 30' N 13 ° 00' V, –51 ° 00' N 13 ° 00' V, –51° 00' N 15° 00' V; (e)„unitatea funcțională 25 din diviziunea ICES 8c” înseamnă zona maritimă geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții: –43 ° 00' N 9 ° 00' V, –43 ° 00' N 10 ° 00' V,

–43 ° 30' N 10 ° 00' V, –43 ° 30' N 9 ° 00' V, –44 ° 00' N 9 ° 00' V, –44 ° 00' N 8 ° 00' V, –43° 30' N 8° 00' V; (f)„unitatea funcțională 26 din diviziunea ICES 9a” înseamnă zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții: –43 ° 00' N 8 ° 00' V, –43 ° 00' N 10 ° 00' V, –42 ° 00' N 10 ° 00' V, –42 ° 00' N 8° 00' V; (g)„unitatea funcțională 27 din diviziunea ICES 9a” înseamnă zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții: –42 ° 00' N 8 ° 00' V, –42 ° 00' N 10 ° 00' V, –38 ° 30' N 10 ° 00' V, –38 ° 30' N 9 ° 00' V, –40 ° 00' N 9 ° 00' V, –40 ° 00' N 8° 00' V; (h)„unitatea funcțională 30 din diviziunea ICES 9a” înseamnă zona geografică aflată sub jurisdicția Spaniei în Golful Cádiz și în apele adiacente ale diviziunii ICES 9a; (i)„unitatea funcțională 31 din diviziunea ICES 8c” înseamnă zona maritimă geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții: –43 ° 30' N 6 ° 00' V,

–44 ° 00' N 6 ° 00' V, –44 ° 00' N 2 ° 00' V, –43° 30' N 2 ° 00' V; (j)„Golful Cádiz” înseamnă zona geografică a diviziunii ICES 9a la est de longitudinea 7° 23' 48″ V; (k)„zona Convenției CCAMLR (Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica)” înseamnă zona geografică definită la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 al Consiliului; (l)„zonele CECAF (Comitetul pentru pescuit în zona central-estică a Atlanticului)” înseamnă zonele geografice indicate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 216/2009 al Parlamentului European și al Consiliului; (m)„zona Convenției CITT (Comisia interamericană pentru tonul tropical)” este zona geografică definită în Convenția pentru întărirea Comisiei interamericane pentru tonul tropical instituite prin Convenția din 1949 între Statele Unite ale Americii și Republica Costa Rica; (n)„zona Convenției ICCAT (Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic)” înseamnă zona geografică definită în Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic; (o)„zona de competență a IOTC (Comisia Tonului din Oceanul Indian)” înseamnă zona geografică definită în Acordul de instituire a Comisiei Tonului din Oceanul Indian; (p)„zonele NAFO (Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest)” înseamnă zonele geografice indicate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 217/2009 al Parlamentului European și al Consiliului; (q)„zona Convenției SEAFO (Organizația de Pescuit în Atlanticul de Sud-Est)” înseamnă zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole din sud-estul Oceanului Atlantic; (r)„zona acordului SIOFA (Acordul privind pescuitul în sudul Oceanului Indian)” este zona geografică definită în Acordul privind pescuitul în sudul Oceanului Indian; (s)„zona Convenției SPRFMO (Organizația Regională de Gestionare a Pescuitului în Pacificul de Sud)” înseamnă zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole în marea liberă a Pacificului de Sud; (t)„zona Convenției WCPFC (Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central)” înseamnă zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea rezervelor de pești mari migratori din Oceanul Pacific de Vest și Central; (u)„zona de mare liberă din Marea Bering” înseamnă zona geografică de mare liberă din Marea Bering dincolo de 200 de mile marine de la liniile de bază de la care este măsurată lățimea mării teritoriale a statelor costiere la Marea Bering; (v)„zona de suprapunere dintre zonele Convențiilor CITT și WCPFC” înseamnă zona geografică definită prin următoarele limite: –longitudine 150º V, –longitudine 130º V, –latitudine 4º S; –latitudine 50° S.

TITLUL II

POSIBILITĂȚI DE PESCUIT PENTRU NAVELE DE PESCUIT ALE UNIUNII Capitolul I

Dispoziții generale Articolul 5

TAC-uri și repartizări 1.TAC-urile pentru navele de pescuit ale Uniunii aflate în apele Uniunii și în anumite ape din afara Uniunii, repartizarea acestora între statele membre și, după caz, condițiile legate funcțional de acestea sunt stabilite în anexa I. 2.Navele de pescuit ale Uniunii pot fi autorizate să pescuiască în apele aflate sub jurisdicția de pescuit a Insulelor Feroe, a Groenlandei, a Norvegiei și în zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen, sub rezerva TAC-urilor din anexa I la prezentul regulament și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolul 16 și în partea A din anexa V la prezentul regulament, precum și în Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului și în dispozițiile de punere în aplicare a acestuia. 3.Navele de pescuit ale Uniunii pot fi autorizate să pescuiască în apele aflate sub jurisdicția de pescuit a Regatului Unit, sub rezerva TAC-urilor din anexa I la prezentul regulament și sub rezerva condițiilor prevăzute la articolul 16 din prezentul regulament, precum și în Regulamentul (UE) 2017/2403 și în dispozițiile de punere în aplicare a acestuia. Articolul 6

TAC-uri care sunt stabilite de statele membre 1.TAC-urile pentru anumite stocuri de pește identificate în anexa I se stabilesc de statul membru în cauză. 2.TAC-urile care sunt stabilite de un stat membru trebuie: (a)să respecte principiile și normele PCP, în special principiul exploatării durabile a stocului; (b)să conducă la o exploatare a stocului care: (i)dacă este disponibilă o evaluare analitică, să fie compatibilă cu captura maximă durabilă, cu o probabilitate cât mai ridicată cu putință; sau (ii)dacă nu este disponibilă o evaluare analitică sau dacă aceasta este incompletă, să fie compatibilă cu abordarea precaută a gestionării pescuitului. 3.Până la 15 martie 2022, fiecare stat membru în cauză transmite Comisiei următoarele informații: (a)TAC-urile pe care le-a stabilit; (b)datele pe care le-a colectat și evaluat, utilizate ca bază pentru TAC-uri; (c)detalii privind modul în care TAC-urile stabilite respectă alineatul (2). Articolul 7

Condiții referitoare la debarcarea capturilor și a capturilor accidentale 1.Capturile care nu fac obiectul obligației de debarcare în temeiul articolului 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 sunt reținute la bord sau debarcate numai dacă: (a)au fost efectuate de nave care arborează pavilionul unui stat membru care deține o cotă, iar această cotă nu a fost epuizată; sau

(b)reprezintă o fracțiune a unei cote a Uniunii care nu a fost repartizată între statele membre, iar această cotă nu a fost epuizată. 2.În scopul derogării de la obligația de a scădea capturile din cotele relevante, prevăzută la articolul 15 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, stocurile de specii nevizate în limitele biologice de siguranță menționate la articolul respectiv sunt identificate în anexa I la prezentul regulament. Articolul 8

Mecanismul de schimb de cote pentru TAC-urile aferente capturilor accidentale inevitabile 1.Pentru a se ține seama de instituirea obligației de debarcare și pentru a pune cote pentru anumite capturi accidentale la dispoziția statelor membre care nu au o cotă, se aplică mecanismul privind schimbul de cote prevăzut la alineatele (2)-(5) în ceea ce privește TAC-urile indicate în anexa IA. 2.6 % din fiecare cotă repartizată unui stat membru din cadrul TAC-urilor pentru cod din Marea Celtică, cod din vestul Scoției, merlan din Marea Irlandei și cambulă din diviziunile ICES 7h, 7j și 7k, precum și 3 % din fiecare cotă din cadrul TAC pentru merlan din vestul Scoției, se pun la dispoziție în vederea constituirii unei rezerve comune pentru schimburile de cote, care urmează să fie deschisă începând cu 1 ianuarie 2022. Statele membre care nu dispun de cote au acces exclusiv la rezerva comună până la 31 martie 2022. 3.Cantitățile extrase din rezerva comună nu pot face obiectul unor schimburi sau al unor transferuri către anul următor. După 31 martie 2022, orice cantități neutilizate se returnează statelor membre care au contribuit inițial la rezerva comună. 4.Statele membre care nu dispun de cote furnizează în schimb cote pentru stocurile enumerate în apendicele la anexa IA, cu excepția cazului în care statul membru care nu deține cote și statul membru care contribuie la rezerva comună convin altfel. 5.Pe baza unei rate de schimb a pieței sau a altor rate de schimb reciproc acceptabile, se asigură faptul că cotele menționate la alineatul (4) au o valoare comercială echivalentă. În lipsa altor soluții, valoarea comercială se stabilește pe baza prețurilor medii din Uniune din anul precedent, astfel cum sunt furnizate de Observatorul Pieței Europene pentru produse provenite din pescuit și din acvacultură. 6.În cazul în care mecanismul privind schimbul de cote prevăzut la alineatele (2)-(5) nu permite statelor membre să își acopere în aceeași măsură capturile accidentale inevitabile, statele membre depun eforturi pentru a găsi un acord privind schimburile de cote în conformitate cu articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, asigurându-se că cotele schimbate au o valoare comercială echivalentă. Articolul 9

Limite ale efortului de pescuit în diviziunea ICES 7e 1.Pentru perioada menționată la articolul 1 alineatul (2) litera (b), aspectele tehnice ale drepturilor și obligațiilor pentru gestionarea stocului de limbă-de-mare din diviziunea ICES 7e sunt stabilite în anexa II. 2.La cererea unui stat membru, în conformitate cu punctul 7.4 din anexa II, Comisia poate, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, să îi aloce acestuia un număr suplimentar de zile pe mare față de cele menționate la punctul 5 din anexa II, în care poate autoriza prezența unei nave aflate sub pavilionul său în diviziunea ICES 7e atunci când transportă la bord oricare dintre uneltele reglementate. Comisia adoptă aceste acte de punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 52 alineatul (2). 3.Comisia poate, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, să aloce unui stat membru solicitant maximum trei zile suplimentare, între 1 februarie 2022 și 31 ianuarie 2023, față de cele menționate la punctul 5 din anexa II, în care o navă poate fi prezentă în diviziunea ICES 7e, pe baza unui program consolidat de observații științifice, astfel cum este menționat la punctul 8.1 din anexa II. Această alocare se face pe baza descrierii prezentate de statul membru în conformitate cu punctul 8.3 din anexa II și în urma consultării CSTEP. Comisia adoptă aceste acte de punere în aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 52 alineatul (2). Articolul 10

Măsuri privind pescuitul de biban-de-mare european în diviziunile ICES 8a și 8b 1.Franța și Spania se asigură că rata mortalității prin pescuit a stocului de biban-de-mare european în diviziunile ICES 8a și 8b corespunzătoare pescuitului comercial și pescuitului recreativ pe care îl desfășoară nu depășește valoarea FMSY, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/472. 2.În cadrul pescuitului recreativ, inclusiv de la țărm, în diviziunile ICES 8a și 8b, pot fi capturate și reținute maximum două exemplare de biban-de-mare european per pescar pe zi. Prezentul alineat nu se aplică plaselor fixe, care nu pot fi utilizate pentru a captura sau reține biban-de-mare european. 3.Alineatul (2) se aplică fără a aduce atingere măsurilor naționale mai stricte privind pescuitul recreativ. Articolul 11

Dispoziții speciale privind repartizarea posibilităților de pescuit 1.Repartizarea posibilităților de pescuit între statele membre conform prezentului regulament nu aduce atingere: (a)schimburilor efectuate în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

(b)deducerilor și realocărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; (c)realocărilor efectuate în temeiul articolelor 12 și 47 din Regulamentul (UE) 2017/2403; (d)debarcărilor suplimentare în temeiul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 și al articolului 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; (e)cantităților retrase în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 și cu articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; (f)deducerilor efectuate în temeiul articolelor 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; (g)transferurilor sau schimburilor de cote în temeiul articolului 17 din prezentul regulament. 2.Stocurile care fac obiectul TAC-urilor de precauție sau analitice în scopul gestionării de la an la an a TAC-urilor și a cotelor de pescuit prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 847/96 sunt identificate în anexa I la prezentul regulament. 3.Cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrare în anexa I la prezentul regulament, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri de precauție, iar articolul 3 alineatele (2) și (3) și articolul 4 din regulamentul respectiv se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri analitice. 4.Articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică în cazul în care un stat membru utilizează flexibilitatea de la an la an prevăzută la articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. [Articolul 12

Măsuri de remediere pentru cod în Marea Nordului 1.Zonele închise (pentru pescuit), cu excepția pescuitului cu unelte pelagice (plase-pungă și traule), și perioadele în care se aplică închiderile sunt instituite în anexa IV. 2.Se interzice pescuitul pentru navele care pescuiesc cu traule de fund și seine cu o dimensiune minimă a ochiului de 70 mm în diviziunile ICES 4a și 4b sau de 90 mm în diviziunea ICES 3a, precum și cu paragate în apele Uniunii din diviziunea ICES 4a, la nord de 58° 30′ 00″ N și la sud de 61° 30′ 00″ N și în apele Uniunii din diviziunile ICES 3a.20 (Skagerrak), 4a și 4b, la nord de 57° 00′ 00″ N și la est de 5° 00′ 00 E. 3.Prin derogare de la alineatul (2), navele de pescuit menționate la alineatul respectiv pot pescui în zonele menționate la respectivul alineat, cu condiția să îndeplinească cel puțin unul dintre următoarele criterii: (a)capturile lor de cod nu reprezintă mai mult de 5 % din totalul capturilor pentru fiecare campanie de pescuit. Se presupune că navele ale căror capturi de cod nu au depășit 5 % din totalul capturilor lor în perioada 2017-2019 respectă acest criteriu, cu condiția să utilizeze în continuare aceleași unelte de pescuit pe care le-au utilizat în perioada respectivă. Această prezumție poate fi contestată; (b)se utilizează un traul de fund sau o seină reglementat(ă) și cu un grad ridicat de selectivitate, care permite, conform unui studiu științific, o reducere cu cel puțin 30 % a capturilor de cod în comparație cu navele care pescuiesc folosind dimensiunea de bază a ochiurilor de plasă pentru unelte tractate, astfel cum se specifică în partea B punctul 1.1 din anexa V la Regulamentul (UE) 2019/1241. Aceste studii pot fi evaluate de CSTEP și, în cazul unei evaluări negative, uneltele respective nu mai sunt considerate valabile pentru utilizare în zonele menționate la alineatul (2) din prezentul articol; (c)pentru navele care pescuiesc cu traule de fund și seine cu dimensiunea ochiului mai mare sau egală cu 100 mm (TR1), se utilizează următoarele unelte de pescuit cu grad ridicat de selectivitate: (i)matițe de traul cu o dimensiune minimă a ochiurilor plasei de 600 mm; (ii)distanțier extins (0,6 m); (iii)plasă de sortare orizontală cu ferestre de ieșire cu dimensiunea ochiului plasei mare; (d)pentru navele care pescuiesc cu traule de fund și seine cu dimensiunea ochiului mai mare sau egală cu 70 mm în diviziunea ICES 4a și cu 90 mm în diviziunea ICES 3a și mai mică de 100 mm (TR2), se utilizează următoarele unelte de pescuit cu grad ridicat de selectivitate:

(i)sită de sortare orizontală cu un spațiu maxim între bare de 50 mm, care separă peștii plați de peștii rotunzi, cu un orificiu neblocat de evacuare a peștilor rotunzi; (ii)panou Seltra cu ochiuri pătrate de 300 mm; (iii)sită de sortare cu un spațiu maxim între bare de 35 mm, cu un orificiu neblocat de evacuare a peștilor; (e)navele intră sub incidența unui plan național de evitare a codului pentru a menține capturile de cod în conformitate cu rata de mortalitate prin pescuit corespunzătoare posibilităților de pescuit stabilite, pe baza nivelurilor din avizele științifice, prin măsuri spațiale sau tehnice sau printr-o combinație a acestora. Aceste planuri sunt evaluate în termen de maximum două luni de la punerea lor în aplicare, de către CSTEP în cazul statelor membre sau de către organismul științific național competent în cazul țărilor terțe și, în cazul în care se consideră necesar, sunt revizuite în continuare dacă aceste evaluări constată că obiectivul planului nu va fi îndeplinit. 4.Statele membre intensifică monitorizarea, controlul și supravegherea navelor menționate la alineatul (2) pentru a controla respectarea condițiilor stabilite la alineatul (3). 5.Prezentul articol nu se aplică operațiunilor de pescuit desfășurate exclusiv în scopul cercetărilor științifice, cu condiția ca aceste cercetări să fie efectuate în deplină conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (UE) 2019/1241.] Articolul 13

Măsuri de remediere pentru cod în Kattegat 1.Navele Uniunii care pescuiesc în Kattegat cu traule de fund cu o dimensiune minimă a ochiurilor de plasă de 70 mm utilizează una dintre următoarele unelte selective: (a)o sită de sortare cu un spațiu maxim între bare de 35 mm, cu un orificiu neblocat de evacuare a peștilor; (b)o sită de sortare cu un spațiu maxim între bare de 50 mm, care separă peștii plați de peștii rotunzi, cu un orificiu neblocat de evacuare a peștilor rotunzi; (c)panou Seltra cu ochiuri pătrate de 300 mm; (d)o unealtă de pescuit reglementată cu un grad ridicat de selectivitate, ale cărei caracteristici tehnice determină, potrivit studiului științific evaluat de către CSTEP, capturi de cod mai mici de 1,5 %, dacă este singura unealtă aflată la bordul navei. 2.Navele Uniunii care participă la un proiect derulat de un stat membru și care sunt dotate cu echipamente care permit pescuitul integral documentat pot utiliza o unealtă în conformitate cu partea B din anexa V la Regulamentul (UE) 2019/1241. Statul membru în cauză comunică Comisiei lista navelor respective. 3.Prezentul articol nu se aplică operațiunilor de pescuit desfășurate exclusiv în scopul cercetărilor științifice, cu condiția ca aceste cercetări să fie efectuate în deplină conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (UE) 2019/1241. Articolul 14

Specii interzise 1.Navele de pescuit ale Uniunii nu pescuiesc, nu păstrează la bord, nu transbordează și nu debarcă următoarele specii: (a)vatos spinos (Raja radiata) în apele Uniunii din diviziunile ICES 2a, 3a și 7d și din subzona ICES 4; (b)biban cu ochiul auriu (Beryx splendens) în subzona NAFO 6; (c)rechin catifelat (Centrophorus squamosus) în apele Uniunii din diviziunea ICES 2a și din subzona ICES 4, precum și în apele Uniunii și apele internaționale din subzonele ICES 1 și 14; (d)rechin portughez (Centroscymnus coelolepis) în apele Uniunii din diviziunea ICES 2a și din subzona ICES 4, precum și în apele Uniunii și apele internaționale din subzonele ICES 1 și 14;

(e)rechin focă (Dalatias licha) în apele Uniunii din diviziunea ICES 2a și din subzona ICES 4, precum și în apele Uniunii și în apele internaționale din subzonele ICES 1 și 14; (f)câine-de-mare abisal (Deania calcea) în apele Uniunii din diviziunea ICES 2a și din subzona ICES 4, precum și în apele Uniunii și în apele internaționale din subzonele ICES 1 și 14; (g)complexul de specii (Dipturus cf. flossada și Dipturus cf. intermedia) de vulpe neagră (Dipturus batis) în apele Uniunii din diviziunea ICES 2a și din subzonele ICES 3, 4, 6, 7, 8, 9 și 10; (h)marele rechin lanternă (Etmopterus princeps) în apele Uniunii din diviziunea ICES 2a și din subzona ICES 4, precum și în apele Uniunii și în apele internaționale din subzonele ICES 1 și 14; (i)rechin neted (Galeorhinus galeus) capturat cu paragate în apele Uniunii din diviziunea ICES 2a și din subzona ICES 4 și în apele Uniunii și apele internaționale din subzonele ICES 1, 5, 6, 7, 8, 12 și 14; (j)rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în toate apele; (k)vulpe-de-mare (Raja clavata) în apele Uniunii din diviziunea ICES 3a; (l)pisică-de-mare marmorată (Raja undulata) în apele Uniunii din subzonele ICES 6 și 10; (m)rechin balenă (Rhincodon typus) în toate apele; (n)Rhinobatos rhinobatos în Marea Mediterană; (o)câine-de-mare (Squalus acanthias) în apele Uniunii din subzonele ICES 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 și 10, cu excepția programelor de evitare care figurează în anexa IA. 2.Atunci când sunt capturate accidental, exemplarele din speciile menționate la alineatul (1) nu trebuie vătămate și trebuie eliberate imediat. Articolul 15

Transmiterea datelor Atunci când transmit Comisiei date privind debarcările și efortul de pescuit în conformitate cu articolele 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament. Capitolul II

Autorizații de pescuit în apele țărilor terțe Articolul 16

Autorizații de pescuit 1.Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele de pescuit ale Uniunii care pescuiesc în apele unei țări terțe, după caz, este stabilit în partea A din anexa V. 2.În cazul în care un stat membru transferă o cotă altui stat membru („schimb de cote”) în zonele de pescuit stabilite în partea A din anexa V la prezentul regulament, în conformitate cu articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, transferul include un transfer corespunzător de autorizații de pescuit și este notificat Comisiei. Numărul total de autorizații pentru fiecare zonă de pescuit, astfel cum este stabilit în partea A din anexa V la prezentul regulament, nu trebuie depășit. Capitolul III

Posibilități de pescuit în apele organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului Secțiunea 1

Dispoziții generale

Articolul 17

Transferuri și schimburi de cote 1.În cazul în care normele unei organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) permit transferuri sau schimburi de cote între părțile contractante la ORGP, un stat membru (denumit în continuare „statul membru în cauză”) poate discuta cu o parte contractantă la ORGP și, după caz, poate elabora o eventuală propunere privind transferul sau schimbul de cote avut în vedere. Statul membru în cauză notifică Comisia în legătură cu propunerea. 2.În momentul notificării de către statul membru în cauză, Comisia poate aproba propunerea privind transferul sau schimbul de cote avut în vedere. În cazul aprobării și fără întârzieri nejustificate, Comisia își exprimă acordul de a-și asuma obligații în temeiul transferului sau schimbului de cote avut în vedere. Comisia notifică secretariatul ORGP cu privire la transfer sau schimb în conformitate cu normele ORGP. 3.Comisia informează statele membre cu privire la transferul sau schimbul de cote convenit. 4.Posibilitățile de pescuit primite sau transferate de statul membru în cauză în cadrul transferului sau al schimbului de cote se consideră a fi cote adăugate sau scăzute din cotele repartizate statului membru în cauză, începând din momentul în care transferul sau schimbul intră în vigoare în temeiul acordului cu partea contractantă la ORGP sau în conformitate cu normele ORGP respective, după caz. Aceasta nu afectează metoda de distribuție pentru repartizarea posibilităților de pescuit către statele membre în conformitate cu principiul stabilității relative a activităților de pescuit. 5.Prezentul articol se aplică până la 31 ianuarie 2023 pentru transferurile de cote de la o parte contractantă la o ORGP către Uniune și pentru repartizarea ulterioară a acestora către statele membre. [secțiunile 2-11 de mai jos vor fi actualizate după reuniunile anuale relevante ale ORGP] Secțiunea 2

Zona Convenției NEAFC Articolul 18

Interdicțiile vizând sebasta din Marea Irminger Se interzic toate activitățile de pescuit în zona delimitată de următoarele coordonate, măsurate în conformitate cu sistemul de coordonate WGS84: Latitudine Longitudine 63° 00' ‐30° 00' 61 ° 30' ‐27 ° 35' 60 ° 45' ‐28 ° 45' 62 ° 00' ‐31 ° 35' 63° 00' ‐30 °00' Secțiunea 3

Zona Convenției ICCAT Articolul 19

Limitări ale capacității de pescuit, de creștere și de îngrășare 1.Numărul navelor cu momeală și al navelor pentru pescuitul la trenă ale Uniunii autorizate să pescuiască activ, în Oceanul Atlantic de Est, ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm este limitat conform punctului 1 din anexa VI. 2.Numărul navelor de pescuit tradițional de coastă ale Uniunii autorizate să pescuiască activ în Marea Mediterană ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm este limitat conform punctului 2 din anexa VI. 3.Numărul navelor de pescuit ale Uniunii care pescuiesc ton roșu în Marea Adriatică, în scopul creșterii, și care sunt autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm este limitat conform punctului 3 din anexa VI. 4.Numărul navelor de pescuit autorizate să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze, să transporte sau să debarce ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform punctului 4 din anexa VI. 5.Numărul de capcane utilizate pentru pescuitul de ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform punctului 5 din anexa VI. 6.Capacitatea totală de creștere și de îngrășare a tonului roșu și volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat repartizate fermelor piscicole din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană sunt limitate conform punctului 6 din anexa VI. 7.Numărul maxim de nave de pescuit ale Uniunii autorizate să pescuiască ton alb din zone nordice ca specie vizată în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 520/2007 al Consiliului este limitat conform punctului 7 din anexa VI la prezentul regulament.

8.Numărul maxim de nave de pescuit ale Uniunii cu o lungime de cel puțin 20 m care pescuiesc ton obez în zona Convenției ICCAT este limitat conform punctului 8 din anexa VI. Articolul 20

Pescuitul recreativ După caz, statele membre repartizează o cotă specifică pentru pescuitul recreativ din cotele care le-au fost repartizate, astfel cum se prevede în anexa ID. Articolul 21

Rechini 1.Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-vulpe (Alopias superciliosus) capturat în cadrul oricărei activități de pescuit. 2.Se interzice pescuitul direcționat de specii de rechin-vulpe din genul Alopias. 3.Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-ciocan din familia Sphyrnidae (cu excepția Sphyrna tiburo) capturat în cadrul activităților de pescuit desfășurate în zona Convenției ICCAT. 4.Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) capturat în cadrul oricărei activități de pescuit. 5.Se interzice reținerea la bord a rechinilor catifelați (Carcharhinus falciformis) capturați în cadrul oricărei activități de pescuit. Secțiunea 4

Zona Convenției CCAMLR Articolul 22

Notificări referitoare la pescuitul de explorare de pește dințos (Dissostichus spp.) În 2022, statele membre pot participa la pescuitul de explorare de pește dințos (Dissostichus spp.) cu paragate în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile FAO 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, în afara zonelor de jurisdicție națională. Statele membre care intenționează să participe informează Secretariatul CCAMLR în conformitate cu articolele 7 și 7a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 cel târziu până la 1 iunie 2022. Articolul 23

Limite ale pescuitului de explorare de pește dințos (Dissostichus spp.) 1.În sezonul de pescuit 2021-2022, pescuitul de pește dințos (Dissostichus spp.) este limitat la statele membre, subzonele și numărul de nave stabilite în tabelul A din anexa VII pentru speciile, TAC-urile și limitele capturilor accidentale stabilite în tabelul B din anexa respectivă. 2.Este interzis pescuitul direcționat al speciilor de rechini în alte scopuri decât cercetarea științifică. Toți rechinii, în special puietul și femelele gestante, capturați accidental în cadrul activităților de pescuit de pește dințos (Dissostichus spp.) se eliberează vii. 3.Dacă este cazul, activitățile de pescuit în orice unitate de cercetare la scară mică (SSRU) încetează atunci când captura raportată atinge TAC specificată, iar SSRU respectivă se închide pentru pescuit pentru restul sezonului. 4.Pescuitul are loc într-o zonă geografică și batimetrică cât se poate de întinsă, pentru a se obține informațiile necesare în vederea determinării potențialului de pescuit și a se evita concentrarea excesivă a capturilor și a efortului de pescuit. Cu toate acestea, pescuitul în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile FAO 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, în cazurile în care este permis în conformitate cu articolul 22, este interzis la adâncimi mai mici de 550 de metri. Articolul 24

Pescuitul de krill antarctic în sezonul de pescuit 2021-2022 1.Statele membre care intenționează să pescuiască krill antarctic (Euphausia superba) în zona Convenției CCAMLR în cursul sezonului de pescuit 2021-2022 notifică acest lucru Comisiei, cel târziu până la 1 mai 2022, utilizând formularul prevăzut în partea B din apendicele la anexa VII. Pe baza informațiilor furnizate de statele membre, Comisia transmite notificările Secretariatului CCAMLR până cel târziu la 30 mai 2022. 2.Notificarea din partea statelor membre menționată la alineatul (1) include informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 pentru fiecare navă care urmează să fie autorizată să participe la pescuitul de krill antarctic.

3.Un stat membru care intenționează să pescuiască krill antarctic în zona Convenției CCAMLR își notifică intenția de a face acest lucru numai în ceea ce privește navele autorizate care respectă oricare dintre următoarele condiții: (a)arborează pavilionul său în momentul notificării; (b)arborează pavilionul unui alt membru CCAMLR în momentul notificării și se preconizează că vor arbora pavilionul statului membru în cauză în momentul în care are loc pescuitul. 4.În cazul în care o navă autorizată care a fost notificată Secretariatului CCAMLR în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) este împiedicată să participe la pescuitul de krill antarctic din motive operaționale legitime sau din motive de forță majoră, statul membru în cauză are dreptul de a autoriza înlocuirea acesteia cu o altă navă. În această situație, statele membre în cauză informează de îndată secretariatul CCAMLR și Comisia, furnizând: (a)toate detaliile legate de nava/navele înlocuitoare, inclusiv informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004; (b)o relatare completă a motivelor care justifică înlocuirea și orice dovadă sau referințe justificative pertinente. 5.Statele membre nu autorizează participarea la pescuitul de krill antarctic a navelor care figurează pe oricare dintre listele CCAMLR de nave care practică pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). Secțiunea 5

Zona de competență a IOTC Articolul 25

Limitarea capacității de pescuit a navelor care pescuiesc în zona de competență a IOTC 1.Numărul maxim de nave de pescuit ale Uniunii care pescuiesc specii de ton tropical în zona de competență a IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite la punctul 1 din anexa VIII. 2.Numărul maxim de nave de pescuit ale Uniunii care pescuiesc pește-spadă (Xiphias gladius) și ton alb (Thunnus alalunga) în zona de competență a IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite la punctul 2 din anexa VIII. 3.Statele membre pot reafecta navele autorizate să desfășoare una dintre activitățile de pescuit menționate la alineatele (1) și (2) celeilalte activități de pescuit, cu condiția să poată demonstra Comisiei că o astfel de schimbare nu duce la o creștere a efortului de pescuit în ceea ce privește stocurile de pește în cauză. 4.În cazul în care există o propunere de transfer de capacitate către flota lor, statele membre se asigură că navele care urmează să fie transferate sunt înscrise în registrul IOTC al navelor autorizate sau în registrul navelor altor ORGP pentru pescuitul de ton. Navele care figurează pe lista navelor care au desfășurat activități de pescuit INN a oricărei ORGP nu pot fi transferate. 5.Statele membre își pot majora capacitatea de pescuit peste plafoanele menționate la alineatele (1) și (2) numai în limitele stabilite în planurile de dezvoltare înaintate către IOTC. Articolul 26

FAD-uri flotante și nave de aprovizionare 1.FAD-urile flotante sunt echipate cu balize instrumentale. Se interzice utilizarea altor tipuri de balize, cum ar fi balizele radio. 2.În niciun moment o navă cu plasă-pungă nu poate urmări mai mult de 300 de balize operaționale. 3.Numărul maxim de balize instrumentale care pot fi achiziționate anual pentru fiecare navă de pescuit cu plasă-pungă este 500. O navă de pescuit cu plasă-pungă nu poate avea în niciun moment mai mult de 500 de balize instrumentale (aflate în stoc și operaționale). 4.Un număr maxim de două nave de aprovizionare pot opera în sprijinul a cel puțin cinci nave cu plasă-pungă, toate arborând pavilionul unui stat membru. Această dispoziție nu se aplică statelor membre care utilizează o singură navă de aprovizionare. 5.În niciun moment o navă cu plasă-pungă nu este sprijinită de mai mult de o navă de aprovizionare care arborează pavilionul unui stat membru.

6.Uniunea nu înregistrează nave de aprovizionare noi sau suplimentare în registrul IOTC al navelor autorizate. Articolul 27

Rechini 1.Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-vulpe din orice specie din familia Alopiidae în cadrul oricărei activități de pescuit. 2.Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) în cadrul oricărei activități de pescuit, cu excepția navelor cu o lungime totală mai mică de 24 m angajate exclusiv în operațiuni de pescuit în zona economică exclusivă (ZEE) a statului membru de pavilion, cu condiția ca destinația capturilor efectuate să fie exclusiv consumul local. 3.Atunci când sunt capturate accidental, exemplarele din speciile menționate la alineatele (1) și (2) nu trebuie vătămate și trebuie eliberate imediat. Articolul 28

Mobulidae 1.Se interzice navelor de pescuit ale Uniunii să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze, să debarce, să depoziteze, să ofere spre vânzare sau să vândă orice parte dintr-o carcasă sau o carcasă întreagă de Mobulidae (familia Mobulidae, inclusiv genurile Manta și Mobula), cu excepția cazului în care peștele capturat este consumat direct de familiile pescarilor („pescuit de subzistență”). Prin derogare de la primul paragraf, exemplarele din familia Mobulidae care sunt capturate accidental în urma activităților de pescuit tradițional cu plase-pungă, cu lanseta, cu setci, cu nave cu unelte manevrate manual și cu nave pentru pescuitul la trenă înregistrate în registrul IOTC al navelor autorizate pot fi debarcate în scopul consumului local. 2.Toate navele de pescuit, altele decât cele care desfășoară activități de pescuit de subzistență, eliberează imediat exemplarele din familia Mobulidae, în măsura posibilului, vii și nevătămate, de îndată ce sunt observate în plasă, pe cârlig sau pe punte, într-un mod care să dăuneze cât mai puțin posibil exemplarelor în cauză. Secțiunea 6

Zona Convenției SPRFMO Articolul 29

Pescuitul pelagic 1.Numai statele membre care au desfășurat în mod activ activități de pescuit de specii pelagice în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009 pot pescui stocuri pelagice în această zonă în conformitate cu TAC-urile stabilite în anexa IH. 2.Statele membre menționate la alineatul (1) limitează tonajul brut total al navelor care arborează pavilionul lor și care pescuiesc stocuri pelagice în 2022 în această zonă la un volum total de 78 600 tonaj brut pentru întreaga Uniune. 3.Statele membre în cauză pot utiliza posibilitățile de pescuit prevăzute în anexa IH numai dacă transmit Comisiei următoarele informații până în a cincea zi a lunii următoare, astfel încât Comisia să le poată comunica secretariatului SPRFMO: (a)o listă a navelor care pescuiesc activ sau sunt implicate în operațiuni de transbordare în zona Convenției SPRFMO; (b)înregistrări ale sistemelor de monitorizare a navelor; (c)rapoarte lunare privind capturile; (d)dacă sunt disponibile, date privind escalele. Articolul 30

Pescuitul de fund 1.Statele membre își limitează în 2022 efortul sau capturile aferente activităților de pescuit de fund în zona Convenției SPRFMO la acele părți ale acesteia în care au avut loc activități de pescuit de fund în perioada 1 ianuarie 2002-31 decembrie 2006 și la nivelurile medii anuale ale capturilor sau ale parametrilor de efort din perioada respectivă („istoric”). Statele membre pot depăși aceste limite în cazul în care SPRFMO aprobă planul lor de a pescui la un nivel superior nivelului istoric.

2.Statele membre care nu au un istoric în ceea ce privește efortul sau capturile aferente activităților de pescuit de fund în zona Convenției SPRFMO în perioada 1 ianuarie 2002 - 31 decembrie 2006 nu sunt autorizate să pescuiască în această zonă, cu excepția cazului în care SPRFMO aprobă planul lor de a pescui fără istoric. Articolul 31

Pescuitul de explorare 1.În 2022, statele membre pot participa la pescuitul de explorare de pește dințos (Dissostichus spp.) cu paragate în zona Convenției SPRFMO numai dacă SPRFMO le-a aprobat cererea pentru acest tip de pescuit, care include un plan operațional de pescuit și un angajament de punere în aplicare a unui plan de colectare a datelor. 2.Pescuitul are loc numai în blocurile de cercetare specificate de SPRFMO. Pescuitul este interzis la adâncimi mai mici de 750 de metri și mai mari de 2 000 de metri. 3.TAC este stabilită în anexa IH. Pescuitul este limitat la o singură campanie cu o durată maximă de 21 de zile consecutive și la un număr maxim de 5 000 de cârlige pe paragat, cu cel mult 20 de paragate pe bloc de cercetare. Activitățile de pescuit încetează fie la atingerea TAC, fie atunci când au fost așezate și ridicate 100 de paragate, oricare dintre acestea survine mai întâi. Secțiunea 7

Zona Convenției CITT Articolul 32

Pescuitul cu plase-pungă 1.Pescuitul de ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares), de ton obez (Thunnus obesus) și de ton dungat (Katsuwonus pelamis) de către navele cu plasă-pungă este interzis în una dintre următoarele perioade de interzicere a pescuitului în zonele specificate: (a)în perioada 29 iulie 2022 ora 00:00-8 octombrie 2022 ora 24:00 sau în perioada 9 noiembrie 2022 ora 00:00-19 ianuarie 2023 ora 24:00, în zona definită de următoarele limite: –coastele pacifice ale Americilor; –longitudine 150º V; –latitudine 40º N; –latitudine 40° S; (b)în perioada 9 octombrie 2022 ora 00:00-8 noiembrie 2022 ora 24:00, în zona definită de următoarele limite: –longitudine 96º V; –longitudine 110º V; –latitudine 4º N; –latitudine 3° S. 2.Pentru fiecare dintre navele în cauză, statul membru de pavilion notifică Comisiei, înainte de 1 aprilie 2022, perioada de interzicere a pescuitului aleasă dintre cele menționate la alineatul (1) litera (a). 3.Navele de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton în zona Convenției CITT rețin la bord și apoi debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton cu aripioare galbene, de ton obez și de ton dungat pe care le-au capturat.

4.Alineatul (3) nu se aplică: (a)atunci când peștele este considerat impropriu pentru consumul uman din alte motive decât dimensiunea; (b)în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul poate fi insuficient pentru depozitarea întregii cantități de ton capturate în această parte a campaniei. Articolul 33

FAD-uri flotante 1.O navă de pescuit cu plasă-pungă nu poate să aibă, în niciun moment, mai mult de 450 de FAD-uri active în zona Convenției CITT. Un FAD este considerat activ atunci când este utilizat pe mare, începe să își transmită poziția și este urmărit de navă, de proprietarul sau de operatorul acesteia. FAD-urile se activează numai la bordul navelor de pescuit cu plasă-pungă. 2.În cursul celor 15 zile anterioare începerii perioadei de interzicere a pescuitului selectate menționate la articolul 32 alineatul (1) litera (a), o navă de pescuit cu plasă-pungă aflată în zona Convenției CITT: (a)nu poate să instaleze FAD-uri; (b)recuperează același număr de FAD-uri instalate inițial. 3.Statele membre raportează lunar Comisiei informații zilnice cu privire la toate FAD-urile active, conform cerințelor CITT. Rapoartele se transmit cel mai devreme la 60 de zile de la sfârșitul lunii la care se referă și cel mai târziu la 75 de zile de la încheierea acesteia. Comisia transmite informațiile fără întârziere secretariatului CITT. Articolul 34

Limite de captură pentru tonul obez în cadrul activităților de pescuit cu paragate Capturile anuale totale de ton obez în zona Convenției CITT efectuate de navele cu paragate ale fiecărui stat membru sunt stabilite în anexa IL. Articolul 35

Interzicerea pescuitului de rechin cu înotătoare albe 1.Se interzice pescuitul de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) în zona Convenției CITT și reținerea la bord, transbordarea, debarcarea, depozitarea, oferirea spre vânzare sau vânzarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe capturat în respectiva zonă. 2.Atunci când sunt capturate accidental, exemplarele din specia menționată la alineatul (1) nu trebuie vătămate și trebuie eliberate imediat de către operatorii navelor. 3.Operatorii navelor: (a)înregistrează numărul exemplarelor eliberate, indicând starea lor (moarte sau vii); (b)raportează informațiile menționate la litera (a) statului membru ai cărui resortisanți sunt. Statele membre transmit Comisiei, până la data de 31 ianuarie, informațiile colectate în cursul anului precedent. Articolul 36

Interzicerea pescuitului de Mobulidae Se interzice navelor de pescuit ale Uniunii din zona Convenției CITT să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze, să debarce, să depoziteze, să ofere spre vânzare sau să vândă orice parte dintr-o carcasă sau o carcasă întreagă de Mobulidae (familia Mobulidae, inclusiv genurile Manta și Mobula). De îndată ce observă capturarea unor exemplare din familia Mobulidae, navele respective le eliberează imediat, în măsura posibilului, vii și nevătămate. Secțiunea 8

Zona convenției SEAFO

Articolul 37

Interzicerea pescuitului de rechini de adâncime În zona Convenției SEAFO, se interzice pescuitul direcționat al următorilor rechini de adâncime: (a)Apristurus manis; (b)Etmopterus bigelowi; (c)Etmopterus brachyurus; (d)marele rechin lanternă (Etmopterus princeps); (e)micul rechin lanternă (Etmopterus pusillus); (f)specii de vulpi-de-mare (Rajidae); (g)Scymnodon squamulosus; (h)rechini de adâncime din supraordinul Selachimorpha; (i)câine-de-mare (Squalus acanthias). Secțiunea 9

Zona Convenției WCPFC Articolul 38

Condiții aplicabile activităților de pescuit de ton obez, de ton cu aripioare galbene, de ton dungat și de ton alb din Pacificul de Sud 1.Statele membre se asigură că numărul de zile de pescuit alocat navelor cu plasă-pungă care pescuiesc ton obez (Thunnus obesus), ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares) și ton dungat (Katsuwonus pelamis) în partea din zona Convenției WCPFC situată în marea liberă, între 20° N și 20° S, nu depășește 403 zile. 2.Navele de pescuit ale Uniunii nu vizează stocuri de ton alb (Thunnus alalunga) din Pacificul de Sud în zona Convenției WCPFC la sud de 20° S. 3.Statele membre se asigură că volumul capturilor de ton obez (Thunnus obesus) realizate de nave de pescuit cu paragate în 2022 nu depășește limitele stabilite în tabelul din anexa IG. Articolul 39

Gestionarea pescuitului cu FAD-uri 1.În partea din zona Convenției WCPFC situată între 20° N și 20° S, se interzice navelor cu plasă-pungă să instaleze sau să utilizeze FAD-uri sau să instaleze plase în proximitatea FAD-urilor între 1 iulie 2022 ora 00.00 și 30 septembrie 2022 ora 24.00. 2.Suplimentar interdicției prevăzute la alineatul (1), se interzice instalarea plaselor în proximitatea FAD-urilor în marea liberă din zona Convenției WCPFC, între 20° N și 20° S, pentru încă două luni: fie de la 1 aprilie 2022 ora 00.00 la 31 mai 2022 ora 24.00, fie de la 1 noiembrie 2022 ora 00.00 la 31 decembrie 2022 ora 24.00. 3.Alineatul (2) nu se aplică în următoarele cazuri:

(a)în ultima parte a unei campanii de pescuit, dacă spațiul este insuficient pentru depozitarea întregii cantități; (b)atunci când peștele este impropriu pentru consumul uman din alte motive decât dimensiunea; (c)în cazul unei defecțiuni grave a echipamentului de congelare. 4.Statele membre se asigură că niciuna dintre navele lor cu plasă-pungă nu utilizează pe mare, în orice moment, mai mult de 350 de FAD-uri cu balize instrumentale activate. Balizele se activează exclusiv la bordul unei nave. 5.Toate navele cu plasă-pungă care pescuiesc în partea din zona Convenției WCPFC menționată la alineatul (1) rețin la bord, transbordează și debarcă toate cantitățile de ton obez, de ton cu aripioare galbene și de ton dungat pe care le-au capturat. Articolul 40

Numărul maxim de nave de pescuit ale Uniunii autorizate să pescuiască pește-spadă Numărul maxim de nave de pescuit ale Uniunii autorizate să pescuiască pește-spadă (Xiphias gladius) în zonele situate la sud de 20° S din zona Convenției WCPFC este stabilit în anexa IX. Articolul 41

Limite de captură pentru peștele-spadă în cadrul activităților de pescuit

cu paragate la sud de 20° S Statele membre se asigură că volumul capturilor de pește-spadă (Xiphias gladius) la sud de 20° S al navelor de pescuit cu paragate nu depășește în anul 2022 limita stabilită în anexa IG. Statele membre se asigură, de asemenea, că aceasta nu are ca rezultat un transfer al efortului de pescuit pentru peștele-spadă în zona de la nord de 20°S. Articolul 42

Rechini catifelați și rechini cu înotătoare albe 1.Se interzice reținerea la bord, transbordarea, debarcarea sau depozitarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi din următoarele specii în zona Convenției WCPFC: (a)rechini catifelați (Carcharhinus falciformis); (b)rechini cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus). 2.Atunci când sunt capturate accidental, exemplarele din speciile menționate la alineatul (1) nu trebuie vătămate și trebuie eliberate imediat. Articolul 43

Zona de suprapunere dintre zonele Convențiilor CITT și WCPFC 1.Navele înscrise numai în registrul WCPFC aplică măsurile prevăzute în prezenta secțiune atunci când pescuiesc în zona de suprapunere dintre zonele Convențiilor CITT și WCPFC. 2.Navele înscrise atât în registrul WCPFC, cât și în cel al CITT, precum și navele înscrise numai în acesta din urmă aplică măsurile stabilite la articolul 32 alineatul (1) litera (a), la articolul 32 alineatele (2), (3) și (4) și la articolele