RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 288/68

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind „Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de pești pelagici mici din Marea Adriatică și pentru activitățile de pescuit care exploatează aceste stocuri”

[COM(2017) 97 final – 2017/0043 (COD)]

(2017/C 288/09)

Raportor: Emilio FATOVIC

Sesizare Parlamentul European, 1.3.2017 Consiliul Uniunii Europene, 4.4.2017 Temei juridic Articolul 43 alineatul (2), articolul 114 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Decizia Adunării Plenare 24/01/2017 Secțiunea competentă Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului Data adoptării în secțiune 17.5.2017 Data adoptării în sesiunea plenară 31.5.2017 Sesiunea plenară nr. 526 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 187/0/2

1. Concluzii și recomandări

1.1 CESE este de acord cu necesitatea evidențiată de CGPM-FAO (1) de a lua măsuri în vederea protejării stocurilor de pești pelagici mici care au de suferit din cauza pescuitului excesiv și este de acord cu obiectivul general de punere în aplicare, cât mai curând posibil, a unui sistem de pescuit durabil și de obținere a producției maxime durabile (2), în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (3) (PCP).

1.2 Comitetul susține decizia Comisiei de a utiliza instrumentul legislativ reprezentat de regulament pentru stabilirea unui plan multianual de protecție a stocurilor de pești pelagici mici, în vederea alinierii normelor existente și a consolidării proceselor de guvernanță.

1.3 Deși susține obiectivele de protecție a mediului și a biodiversității, CESE consideră că propunerea Comisiei este incompletă și contradictorie sub mai multe aspecte. Aceste probleme sunt consecința firească a unei serii de contradicții în ceea ce privește PCP, care au fost deja subliniate de Comitet în avizele sale anterioare (4). În special, CESE își exprimă profunda îngrijorare cu privire la posibilitatea ca, în cazul în care nu este corect integrată și reformulată, propunerea supusă examinării să pună în pericol realizarea obiectivelor de mediu sau să aducă grave prejudicii întreprinderilor și lucrătorilor din acest sector (5).

1.4 CESE consideră că modelul de gestionare propus de Comisie, bazat pe stabilirea posibilităților anuale de pescuit de către Consiliu, nu poate fi adaptat la caracteristicile biologice ale peștilor pelagici mici din Marea Adriatică și la multitudinea de specii de pești (6) prezenți în aceste ape, la tehnicile de pescuit, la tipurile de nave și de echipaje (pescuit artizanal la scară mică) (7) și nici la numărul și la dimensiunea porturilor. Din motivele de mai sus, Comitetul consideră că propunerea MEDAC (8) de consolidare a măsurilor privind efortul de pescuit potrivit unei abordări de tip „semafor” este cea mai adecvată atât din punctul de vedere al fondului, cât și al formei, deoarece reprezintă rezultatul unui amplu consens la nivelul întregii societăți civile organizate.

1.5 CESE este surprins să constate că propunerea Comisiei nu se bazează pe o evaluare aprofundată a impactului social și economic (9). Această problemă este agravată de faptul că sectorul pescuitului este în criză peste tot în Marea Mediterană de peste douăzeci de ani (10), iar noile norme drastice și nerezonabile riscă să dea o lovitură definitivă acestui sector. În plus, CESE remarcă lipsa completă a unor măsuri care să însoțească din punct de vedere financiar și/sau să reorienteze întreprinderile și lucrătorii care se confruntă cu propunerea de reducere a capturilor de sardine și hamsii, deși acestea reprezintă o resursă esențială pentru economia micilor comunități locale (dintre care multe sunt insulare) și pentru activităţile conexe (11).

1.6 Prin urmare, Comitetul recomandă implicarea timpurie a DG Ocuparea forței de muncă și activarea proceselor de dialog social sectorial prin consultarea Comitetului de dialog social pentru pescuitul maritim (EUSSDC), în scopul identificării măsurilor celor mai potrivite pentru a compensa impactul economic și social. În acest context, CESE consideră că FEPAM este instrumentul financiar cel mai adecvat pentru a sprijini întreprinderile și lucrătorii în tranziția către un pescuit durabil. Comitetul consideră, de asemenea, că reorientarea întreprinderilor către turismul de pescuit (Blue Economy (12)) sau acvacultură (13) poate, cu siguranță, să reprezinte o alternativă viabilă, dar aceasta nu poate înlocui în niciun caz principiul potrivit căruia pescuitul tradițional, în special în virtutea caracteristicilor biologice ale peștilor (de exemplu, a nevoii acestora de spațiu), nu poate fi redus sau eliminat.

1.7 Având în vedere impactul semnificativ asupra mediului, economiei și ocupării forței de muncă al acestei măsuri, Comitetul este de părere că noul plan de gestionare a pescuitului nu poate fi stabilit prin acte delegate și solicită ca acest lucru să fie imediat explicat de către Comisie într-un mod clar și transparent, în interesul tuturor actorilor implicați (14).

1.8 Comitetul reiterează faptul că toate măsurile de protecție a mediului riscă să se dovedească inutile dacă nu sunt abordate mai întâi problemele legate de concurența neloială și de pescuitul ilegal, prin întărirea controalelor, înăsprirea sancțiunilor și impunerea unui sistem de trasabilitate integrală „din apă până la masă” (15), cu controale de igienă exhaustive, atât la frontiere, cât și la locul de proveniență. În special, Comitetul consideră că este esențial să se relanseze cooperarea dintre toate țările care se învecinează cu Marea Mediterană, pe baza programului și a obiectivelor stabilite în Declarația ministerială semnată la Malta, la 30 martie 2017 (16).

1.9 Comitetul consideră că obiectivul MSY ar trebui să fie atins într-un interval rezonabil. Termenul de 31 decembrie 2020 nu pare a fi realist. Această propunere se bazează pe conștientizarea intervalelor naturale de refacere a stocurilor de specii pelagice mici, precum și pe respectarea de către autoritățile de supraveghere, întreprinderi și lucrători a noii legislații (în special în cazul în care aceasta se schimbă drastic odată cu trecerea de la efort la cote). În plus, CESE consideră că eventuala recurgere la clauzele de salvgardare nu este o opțiune viabilă, având în vedere impactul excesiv al acestora în termeni sociali și economici.

1.10 CESE invită Comisia să clarifice aspectele operaționale ale regionalizării, prin stabilirea încă de la început a legăturii dintre obiectivele de dezvoltare durabilă în materie de resurse piscicole și nivelurile reale ale costurilor cu care se confruntă întreprinderile pentru a-și asigura supraviețuirea.

1.11 CESE solicită, în interesul consumatorilor europeni, să se realizeze cât mai curând posibil o evaluare detaliată a impactului asupra evoluției prețurilor speciilor protejate, atât în ceea ce privește stocurile de pește destinate vânzării directe, cât și cele destinate prelucrării. În plus, Comitetul solicită Comisiei să identifice sisteme de certificare a calității „pescuitului durabil”, cu scopul de a spori gradul de conștientizare a consumatorilor și a crea valoare adăugată pentru întreprinderi (17).

2. Introducere

2.1 Marea Adriatică (18) este o subregiune mediteraneeană cu un mare potențial în domeniul pescuitului, iar speciile pelagice de talie mică (19), în principal hamsiile și sardinele (20), sunt printre cele mai profitabile. Potrivit celor mai recente date furnizate de CGPM-FAO (21) și de CSTEP (22), stocurile de hamsii și sardine suferă din cauza pescuitului excesiv și trebuie să fie mai bine protejate.

2.2 Marea majoritate sunt capturate de Italia și Croația, în partea nordică a Mării Adriatice. Slovenia este implicată în această activitate în mod marginal (mai puțin de 1 %), la fel ca și Albania, Bosnia și Herțegovina și Muntenegru, care au o fracțiune la fel de mică de capturi (aproximativ 1 %) (23).

2.3 Cadrul de gestionare existent se bazează pe limitarea efortului de pescuit (24), asociată cu o serie de măsuri suplimentare, de exemplu închiderile spațio-temporale și dimensiunile minime de debarcare. Cu toate acestea, măsurile respective nu au fost încă puse în aplicare în mod coordonat, continuu și uniform de către state (în special perioadele de repaus biologic al pescuitului (25)), creând confuzie în rândul operatorilor și împiedicând repopularea stocurilor de pește.

2.4 MEDAC, în conformitate cu mandatul său, a elaborat un aviz privind peștii pelagici mici din Marea Adriatică, publicat la 11 martie 2016 (26), care cuprinde propuneri operaționale formulate în urma unei cooperări de doi ani între toate părțile interesate (întreprinzători, angajați, cooperative, ecologiști, consumatori).

3. Rezumatul propunerii Comisiei

3.1 În scopul de a proteja stocurile de pești pelagici mici din Marea Adriatică, în special stocurile de sardine și hamsii, Comisia Europeană a elaborat un regulament de stabilire a unui plan multianual prin care să se abordeze această urgenţă de mediu. Obiectivul final este de a atinge producția maximă durabilă (27) (MSY) până în 2020, astfel cum se prevede în politica comună în domeniul pescuitului (PCP). Planul multianual în ansamblu său ar trebui să fie evaluat la fiecare cinci ani.

3.2 Proiectul de regulament, spre deosebire de toate măsurile de gestionare aplicate în zonă până în prezent, stabilește un sistem unic de guvernanță, limitând derogările naționale (în special în ceea ce privește calendarul perioadelor de repaus biologic și metodele de control) și, mai presus de toate, prevede că sistemul de gestionare nu mai este bazat pe reducerea efortului de pescuit, ci pe limitarea capturilor (28) (TAC).

3.3 Această propunere, care se inspiră din modelul și din conținutul planului multianual pentru anumite stocuri de pește din Marea Baltică (29), se bazează pe avizul CSTEP și, în același timp, este contrară propunerii prezentate de MEDAC, care este bazată pe o ajustare mai strictă a efortului de pescuit (sistem tip semafor (30)).

3.4 În special, Comisia propune stabilirea unor niveluri de referință pentru conservare, exprimate în tone de biomasă a stocului de reproducere, precum și a unor intervale a ratei de mortalitate prin pescuit. Atunci când avizele științifice arată că oricare dintre stocurile în cauză este sub valoarea de referință, capturile ar trebui să fie reduse. În ceea ce privește formularea efectivă a noului sistem de gestionare, Comisia face în mod constant referire la actele delegate.

3.5 Propunerea prevede cooperarea regională între statele membre, în vederea adoptării unor măsuri specifice de conservare. Prin „regionalizare” pot fi, de asemenea, modificate anumite măsuri tehnice (de exemplu: dimensiunea ochiurilor de plase și caracteristicile uneltelor de pescuit).

3.6 Propunerea prevede, de asemenea, că autoritățile competente au posibilitatea de a identifica, localiza și verifica în mod sistematic activitățile și capturile tuturor navelor de pescuit cu o lungime de cel puţin opt metri, prin intermediul echipamentelor digitale corespunzătoare (de exemplu, jurnalul de pescuit electronic). În plus, toate porturile trebuie dotate cu instrumente digitale care să permită verificarea capturilor fiecărei nave după descărcare. În acest scop, fiecare navă trebuie să își anunțe sosirea în port autorităților competente cu cel puțin patru ore înainte.

4. Observații generale

4.1 Luând act de studiile științifice publicate în domeniu, CESE convine asupra necesității de a se interveni pentru a proteja stocurile de pești pelagici mici din Marea Adriatică care, în prezent, sunt afectate.

4.2 De asemenea, Comitetul este de acord cu necesitatea utilizării instrumentului juridic reprezentat de regulament pentru consolidarea guvernanței şi stabilirea unor norme unice și obligatorii pentru toate țările și părțile interesate implicate, în vederea soluționării problemelor legate de impactul pescuitului asupra mediului, cauzate, în principal, de punerea în aplicare în mod necoordonat și neuniform a măsurilor de gestionare existente.

4.3 CESE, în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului și cu avizele sale anterioare, susține că prioritatea este de a atinge producția maximă durabilă (MSY) pentru a proteja atât cerințele de mediu, cât și cele economice, productive și în materie de alimentație (31).

4.4 Cu toate acestea, CESE consideră că propunerea Comisiei este incompletă și contradictorie în mai multe aspecte-cheie și își exprimă îngrijorarea că aceste deficiențe pot fie să compromită realizarea obiectivelor privind durabilitatea mediului, fie să afecteze într-un alt mod lucrătorii, întreprinderile și comunitățile locale.

5. Observații

5.1 Este nevoie de o evaluare adecvată a impactului economic și social, precum și de măsuri care să compenseze efectele planului multianual asupra întreprinderilor și ocupării forței de muncă

5.1.1 Propunerea, în contrast cu dorințele CGPM-FAO și MEDAC, nu conţine o evaluare temeinică a impactului socioeconomic (32). Acest aspect joacă un rol esențial, deoarece sectorul pescuitului în Marea Mediterană se confruntă cu o criza gravă de mai mulți ani (33), iar o reformă care nu este echilibrată în mod corespunzător ar putea avea efecte negative asupra întreprinderilor și asupra lucrătorilor.

5.1.2 De asemenea, trebuie remarcat faptul că Comisia a respins propunerea fără a aștepta rezultatele din partea grupului de lucru CGPM-FAO, înființat în temeiul punctului 14 din Recomandarea 40/2016/3 şi însărcinat cu evaluarea impactului unor serii de măsuri printre care se numără atât limitele de captură, cât şi regimul efortului de pescuit pentru gestionarea durabilă a pescuitului de stocuri de pești pelagici mici din Marea Adriatică.

5.1.3 De asemenea, CESE consideră că măsurile propuse nu pot implica „costuri zero”, în contextul unei reduceri a capturilor cu 30 %, a unei reduceri a veniturilor de 25 % pentru întreprinderi și a unei pierderi de 10 % în cazul locurilor de muncă. În afară de problema metodologică de mai sus privind obținerea datelor, Comisia nu stabilește nicio măsură care să atenueze efectele regulamentului, lăsând costurile economice și sociale ale planului multianual exclusiv pe seama statelor membre.

5.1.4 CESE atrage atenția asupra faptului că Comisia nu a evaluat în mod corespunzător impactul asupra activităților conexe, asupra comunităților locale care se ocupă în mod tradițional cu pescuitul (multe dintre acestea aflate pe insule), asupra posibilei creșteri a prețurilor și asupra calității îndoielnice și a durabilității produselor importate în mod necesar din țări terțe (Africa de Nord în special) pentru a compensa cererea de pe piața internă.

5.1.5 Regulamentul nu prevede niciun mecanism de sprijin financiar pentru întreprinderi sau pentru reconversia acestora (de exemplu, în domeniul acvaculturii) și nicio măsură de ocupare a forței de muncă, formare și/sau plasare a personalului (pescari sau lucrători auxiliari) care își va pierde locul de muncă.

5.2 Caracteristicile biologice ale zonei Mării Adriatice

5.2.1 CESE consideră că modelul de succes al planurilor multianuale pentru anumite stocuri de pește din Marea Baltică poate fi cu greu adaptat la Marea Adriatică. După cum a subliniat CGPM-FAO, Marea Baltică este o mare monospecifică, în care este simplu de gestionat un sistem de pescuit direcționat, deoarece există puține tipuri de pești și, prin urmare, este mai ușor să se stabilească limitele de captură. În schimb, Marea Adriatică, la fel ca Marea Mediterană, este o mare multispecifică, în care trăiesc multe specii în aceeași zonă (34). Singurul precedent din Marea Mediterană în ceea ce privește limita de captură a vizat tonul roșu, propunere susținută, în principiu, de CESE (35), întrucât se referea la o specie cu caracteristici (dimensiuni în primul rând) și tehnici de pescuit foarte diferite față cele ale peștilor pelagici mici.

5.2.2 De asemenea, CESE observă că, în mod tradițional, pescuitul în Marea Adriatică este efectuat într-un mod foarte diferit față de cel din Marea Baltică. Întreprinderile din Marea Adriatică sunt întreprinderi familiale și utilizează nave mici (de la 8 până la 12 metri). Proprietarii de nave sunt adesea ei înșiși pescari, iar echipajul este format, în medie, din aproximativ 3 persoane. Prin urmare, peștele este descărcat în numeroase porturi de dimensiuni mici, dar reprezintă de secole un factor economic important pentru comunitățile (deseori insulare) implicate.

5.3 Sistemul de gestionare și actele delegate

5.3.1 Noul sistem de gestionare bazat pe captură nu este în mod clar și specific fundamentat în cuprinsul propunerii, care se limitează la a prezenta un cadru legislativ care urmează să fie completat prin acte delegate. Având în vedere că acesta este un subiect extrem de delicat datorită componentelor de mediu, economice şi de ocupare a forței de muncă vizate, această deficienţă ar impune întreprinderilor o limitare majoră în ceea ce priveşte planificarea activităților de pescuit de care depinde însăși supraviețuirea lor.

5.4 Cerința privind stabilirea calendarului în funcție de obiectivul producției maxime durabile (MSY)

5.4.1 Regulamentul existent pentru regiunea Mării Baltice, aprobat în 2016, a acordat o perioadă de timp de cinci ani (până în 2020) atât întreprinderilor, cât și stocurilor de pește, pentru a atingerea unor niveluri de pescuit sustenabile, perioadă care coincide cu scadenţa PCP. În ceea ce privește Marea Adriatică, Comisia prevede, în schimb, impunerea unei foi de parcurs mult mai stricte, de mai puțin de doi ani (2019-2020), cu unicul scop de a respecta scadenţa PCP, fără a lua în considerare perioadele biologice naturale de reproducere a peștilor pelagici mici (variabile în funcție de mai mulți factori), precum și perioada necesară pentru ca întreprinderile și autoritățile locale să se adapteze la măsuri de gestionare mai restrictive și complet diferite față de cele puse în aplicare în ultimii 30 de ani, cu riscul real de a nu realiza obiectivul prestabilit de protecție a mediului și de a distruge un sector (și activitățile conexe acestuia) de care depind sute de comunități costiere.

5.5 Concurența neloială din partea țărilor terțe și pescuitul ilegal

5.5.1 Sectorul pescuitului din Marea Mediterană, inclusiv din Marea Adriatică, se confruntă cu o criză profundă de peste douăzeci de ani dintr-o serie de motive, printre care și concurența neloială din partea țărilor terțe (în special din Africa de Nord, în care se pescuiește și se vinde peștele fără niciun control) și pescuitul ilegal (care adesea ascunde și situații de muncă ilegală). Până în prezent, marea majoritate a întreprinderilor legale se află deja la limita supraviețuirii (36), legătura personală sau familială puternică care leagă armatorul de echipajul redus fiind cea care a împiedicat prăbușirea definitivă a acestui sector.

5.5.2 Prin urmare, CESE este de părere că trecerea de la un sistem bazat pe efortul de pescuit la unul bazat pe capturi (reduse cu 30 %), fără adoptarea unor măsuri adecvate pentru a combate practicile neloiale sau ilegale, ar conduce la închiderea imediată a unui număr uriaș de întreprinderi care își desfășoară activitatea în mod legal, precum și la pierderea de locuri de muncă, fără a rezolva în mod necesar problemele de mediu.

5.6 Regionalizarea

5.6.1 Propunerea nu stabilește în detaliu modul de „taxare”. Această deficiență ar putea duce la probleme grave de concurență între state din cauza existenței unor costuri diferite pentru întreprinderi de la o țară la alta, determinate de o varietate de factori, cum ar fi: salariile, contribuțiile la asigurările sociale, asigurările și piețele.

5.6.2 În special, CESE observă că, dacă regionalizarea ar fi definită numai în ceea ce privește protejarea resurselor piscicole, UE ar trebui să gestioneze noi conflicte semnificative în cazul în care profitul întreprinderilor ar varia în funcție de costul de afaceri, și nu în funcție de produsele pescărești.

5.7 Dotarea tehnică și controalele

5.7.1 CESE este de acord cu necesitatea de a crește eficiența controalelor prin utilizarea tehnologiilor digitale, dar subliniază că, spre deosebire de Marea Baltică, în zona costieră a Mării Adriatice se află numeroase porturi mici (FAO-ADRIAMED identifică 238 de porturi utilizate pentru pescuit în Italia, Slovenia și Croația (37)) și multe nave de dimensiuni mici. Din acest motiv, autoritățile competente și întreprinderile (deja în criză) vor avea nevoie de timp și de resurse pentru a se adapta la noua legislație.

5.7.2 În plus, contrar a ceea ce susține Comisia, CESE, consideră că realizarea unei selecții între porturile în care peștele urmează să fie descărcat (cu excluderea celor mai mici) ar constitui un grav prejudiciu pentru comunitățile locale. În plus, Comitetul consideră că ar trebui aprofundat impactul economic al acestei măsuri asupra navelor de dimensiuni mai mici, având în vedere faptul că, în conformitate cu regulamentul, ea ar trebui să se aplice navelor cu o lungime de cel puţin 8 metri.

5.8 Certificarea calității

5.8.1 Propunerea nu prevede niciun mecanism de certificare a calității/etichetare pentru sprijinirea sectorului productiv interesat de reformă. Acest element ar fi deosebit de apreciat de consumatori, care caută în mod constant produse de calitate, sănătoase și durabile. Aceste măsuri ar avea, de asemenea, un rol esențial în combaterea practicilor ilegale și a concurenței neloiale.

5.9 Variația prețurilor

5.9.1 Propunerea Comisiei nu ia suficient în considerare adoptarea de măsuri care să vizeze combaterea creșterii naturale a prețurilor peștilor pelagici mici ca urmare a reducerii capturilor, care, în primul rând, va conduce la achiziționarea acestora din țări terțe, fără garanții adecvate și, în primul rând, fără controale de mediu.

5.10 Implicarea societății civile organizate

5.10.1 CESE este surprins să constate că de avizul MEDAC, la care s-a ajuns în urma consultării cu toate părțile interesate (întreprinzători, lucrători, cooperative, ecologiști, consumatori), publicat la 11 martie 2016 (38) şi a cărui elaborare a durat mai mult de doi ani, nu s-a ţinut seama în mod corespunzător, încât propunerea Comisiei pare în completă contradicție, iar în anumite privințe chiar în antiteză cu acesta.

Bruxelles, 31 mai 2017. Președintele Comitetului Economic și Social European Georges DASSIS

(1) Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană.

(2) Producția maximă durabilă (Maximum Sustainable Yield - MSY) înseamnă cantitatea maximă de pește care poate fi capturat pe o perioadă nedeterminată, fără a afecta stocul. Acest principiu reprezintă unul dintre fundamentele politicii comune în domeniul pescuitului (PCP).

(3) Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

(4) Avizul CESE privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (JO C 181, 21.6.2012, p. 183).

(5) Avizul CESE privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (JO C 181, 21.6.2012, p. 183), punctul 1.17: „CESE deplânge faptul că dimensiunea socială, luată în considerare în toate etapele sectorului pescuitului și acvaculturii (producție, prelucrare și comercializare), nu este prezentă în propunere sub forma unor măsuri concrete pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă și consideră că ar trebui promovată participarea partenerilor sociali la nivelul adecvat”.

(6) Avizul CESE privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (JO C 181, 21.6.2012, p. 183), punctul 1.6: „CESE sprijină propunerea de elaborare a unor planuri multianuale cu scopul de a reface și menține, în măsura posibilului, toate stocurile de pește peste nivelurile care pot asigura PMD. Deși lăudabil, acest obiectiv este greu de aplicat în cazul pescăriilor mixte, motiv pentru care CESE solicită Comisiei să găsească soluții practice pentru rezolvarea problemelor care pot apărea în pescăriile menționate”.

(7) Avizul CESE privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (JO C 181, 21.6.2012, p. 183), punctul 1.19: „CESE consideră că o definiție a pescuitului artizanal bazată doar pe criteriul lungimii navelor este prea simplistă, incluzând o parte considerabilă a flotei artizanale în categoria pescuitului industrial”.

(8) MEDAC este organul consultativ care reunește organizațiile societății civile europene și naționale din sector, care sunt active în zona mediteraneeană. Rolul MEDAC este acela de a emite avize privind gestionarea sectorului pescuitului și aspectele socioeconomice legate de conservare în domeniul pescuitului în Marea Mediterană, avize care se adresează statelor membre și instituțiilor europene, în scopul de a contribui la îndeplinirea obiectivelor PCP, oferind soluții tehnice și sugestii la cererea statelor membre.

(9) Avizul CESE privind Cartea verde „Reforma politicii comune în domeniul pescuitului” (JO C 18, 19.1.2011, p. 53), punctul 3.1.2.2: „Îmbunătățirea constantă a resurselor naturale și stabilizarea acestora la niveluri de exploatare durabilă trebuie să fie însoțite de evaluări ale impactului socioeconomic care să urmărească promovarea unor măsuri de sprijinire financiară a sectorului, care, la rândul lor trebuie să fie destinate ocupării forței de muncă, stimulării întreprinderilor pentru a investi în inovare și dezvoltare, precum și formării profesionale. De asemenea, este necesar să li se garanteze venituri decente pescarilor în cursul perioadei de refacere a stocurilor”.

(10) Potrivit Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP, 2016), în perioada 2008-2014, peste 10 000 de persoane și-au pierdut locul de muncă în Marea Mediterană, cu o reducere a numărului de ambarcațiuni de 14 % și cu o scădere cu 8 % a numărului de persoane angajate. În plus, analizând în detaliu situația „pescuitului la scară mică” (ambarcațiuni sub 12 metri), care reprezintă peste 50 % din ambarcațiunile din acest sector, se constată că numărul ambarcațiunilor a scăzut cu 16 %, iar numărul persoanelor angajate s-a redus cu 13 %. Trebuie să se ia în considerare, de asemenea, faptul că în țările direct interesate, acest plan, în cazul în care nu este echilibrat în mod corespunzător, ar putea avea un impact devastator, deoarece, de exemplu, în Croația, peștii pelagici mici reprezintă 90 % din totalul peștilor. De asemenea, în Italia, în perioada 2004-2015, capacitatea flotei de pescuit s-a redus cu 17 % în ceea ce privește numărul de nave, pierderea de locuri de muncă fiind de peste 20 %.

(11) Avizul CESE privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (JO C 181, 21.6.2012, p. 183), punctul 3.3.6. „De asemenea, Comitetul consideră că aplicarea măsurilor vizând refacerea și menținerea stocurilor de pește peste nivelurile care pot asigura PMD până în 2015 va afecta capacitatea de pescuit a flotelor statelor membre […]. Din acest motiv, Comisia ar trebui să prevadă măsuri de adaptare, oferind alternative socioprofesionale pentru sectorul pescuitului, pentru a preveni pierderea actuală de locuri de muncă, datorată stării precare a stocurilor de pește”.

(12) Avizul CESE privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (JO C 458,19.12.2014, p. 27), punctele 3.3, 3.4 şi 3.5.

(13) Avizul CESE pe tema „Eliminarea obstacolelor din calea acvaculturii durabile în Europa” (JO C 34, 2.2.2017, p. 73).

Avizul CESE privind inovarea în economia albastră (JO C 12, 15.1.2015, p. 93), punctul 1.7.

(14) Avizul CESE privind actele delegate, JO C 13, 15.1.2015, p. 145, punctul 1.8.

(15) Avizul CESE privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (JO C 181, 21.6.2012, p. 183), punctul 1.21.

(16) IP/17/770, Tutela degli stock ittici del Mediterraneo: la Commissione europea cementa un impegno per i prossimi dieci anni [Protecția stocurilor de pește din Marea Mediterană: angajamentul Comisiei Europene pentru următorii zece ani].

(17) Avizul CESE privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (JO C 181, 21.6.2012, p. 183), punctul 4.5.

(18) Marea Adriatică corespunde subzonelor geografice CGPM 17 și 18.

(19) Este vorba despre speciile de talie mică care înoată aproape de suprafață (de exemplu, macrou, hering, stavrid negru, putasu, speciile de caproide, hamsie, argentină, sardină, șprot etc.).

(20) În Croația, peștii pelagici mici reprezintă 90 % din totalul capturilor.

(21) Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană a fost înființată în 1949 în cadrul FAO. Obiectivul principal al CGPM constă în promovarea dezvoltării, conservării și gestionării corecte a resurselor biologice marine.

(22) Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit a fost înființat în 1993 și este un organ consultativ, care raportează direct Comisiei Europene. Acesta este format dintr-un grup de experți care consiliază Comisia cu privire la gestionarea pescuitului.

(23) CGPM, The State of Mediterranean and Black Sea Fisheries (Situaţia pescuitului în Marea Mediterană şi Marea Neagră), 2016, p. 25.

(24) Gestionarea efortului de pescuit îmbină restricțiile privind capacitatea flotei cu timpul pe care aceasta îl poate petrece pe mare.

(25) Perioada de repaus biologic reprezintă o perioadă de timp în care pescuitul este interzis în anumite zone. Acest instrument este în vigoare de 30 de ani în UE și urmărește să protejeze pescuitul maritim, promovând reproducerea naturală a celor mai exploatate specii. Blocarea pescuitului pentru un anumit număr de zile consecutive înseamnă, de fapt, a da timp peștilor să își finalizeze ciclul de reproducere în condiții de siguranță, protejând astfel stocurile de pește.

(26) MEDAC, Medac advice on LTMP for small pelagics in GSA 17 (Northern Adriatic), Prot. 94/2016, martie 2016.

(27) Producția maximă durabilă (Maximum Sustainable Yield – MSY) înseamnă cantitatea maximă de pește care poate fi capturat pe o perioadă nedeterminată, fără a afecta stocul de pește.

(28) Capturile totale admisibile sau TAC reprezintă limitele privind capturarea anumitor stocuri de pește, exprimate în tone. Comisia stabilește aceste limite în baza avizelor științifice privind starea stocurilor, formulate de organisme consultative precum Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și CSTEP.

(29) Printre acestea, capturile de cod, hering, șprot, somon.

(30) MEDAC, Medac advice on LTMP for small pelagics in GSA 17 (Northern Adriatic), Prot. 94/2016, martie 2016, p. 7-8.

(31) Avizul CESE privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură (JO C 181, 21.6.2012, p. 183).

(32) SWD(2017) 63 final.

(33) Ministero delle Politiche Agricole e Forestali [Ministerul italian al politicilor agricole și forestiere], Planul Național de Pescuit 2017-2019. În perioada 2004-2015, capacitatea flotei de pescuit italiene s-a redus cu 17 % în ceea ce privește numărul de nave, cu 26 % în ceea ce privește tonajul și cu 21 % în ceea ce privește puterea motorului (kW). Reducerea capacității de pescuit a fost deosebit de accentuată între 2010 și 2012, pe de o parte din cauza crizei economice, pe de altă parte ca urmare a retragerii spontane a numeroase nave de pescuit, stimulată de măsura încetării permanente prevăzute de Fondul european pentru pescuit (FEP).

(34) CGPM, The State of Mediterranean and Black Sea Fisheries (Situaţia pescuitului în Marea Mediterană şi Marea Neagră), 2016, p. 26.

(35) Avizul CESE privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (JO C 24, 28.1.2012, p. 116), punctul 1.1: „CESE sprijină propunerile Comisiei Europene și recunoaște eforturile pe care atât statele membre, cât și pescarii le depun pentru a îndeplini exigențele planului de refacere a stocurilor de ton roșu. al Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT), care începe să producă rezultate, punerea sa în aplicare implicând însă consecințe socioeconomice semnificative, de care ar trebui să se țină seama”.

(36) Venitul mediu pe pescar este de 18 000-20 000 EUR pe an, în timp ce în Marea Baltică și Marea Nordului venitul este cuprins între 60 000 și 80 000 EUR pe an.

(37) În special, în fiecare țară a fost identificat următorul număr de porturi: 147 în Croația, 89 în Italia, 3 în Slovenia (www.faoadriamed.org).

(38) MEDAC, Medac advice on LTMP for small pelagics in GSA 17 (Northern Adriatic), Prot. 94/2016, martie 2016.