Croația are un sistem judiciar pe trei niveluri, inclusiv instanțe de jurisdicție generală și instanțe specializate. Instanțele de prim grad de jurisdicție generală sunt instanțele municipale (34) și instanțele județene (15), acestea din urmă funcționând, de asemenea, și ca instanțe de al doilea grad de jurisdicție. Instanțele specializate sunt compuse din nouă instanțe comerciale și patru instanțe administrative de prim grad de jurisdicție, precum și din Înalta Curte pentru Delicte, Înalta Curte Comercială și Înalta Curte de Contencios Administrativ în a doua instanță . Curtea Supremă are atât rolul de instanță de apel, cât și de instanță de recurs . Un Consiliu Judiciar de Stat independent, organism de autoguvernanță, asigură autonomia și independența sistemului judiciar. Acesta selectează și numește judecătorii și președinții de instanță și decide asupra răspunderii disciplinare sau a destituirii acestora. Biroul Parchetului de Stat (DORH) este un organism judiciar autonom și independent, care acționează în principal ca parchet și este condus de Procurorul General . Competențele privind numirea și promovarea procurorilor de stat, precum și conducerea Biroului sunt acordate Consiliului Parchetului de Stat și Procurorului General . Consiliul Parchetului de Stat este un organism independent de autoguvernanță însărcinat cu asigurarea autonomiei și independenței Biroului Parchetului de Stat. Printre altele, acesta selectează și numește procurori și procurori adjuncți și decide asupra răspunderii disciplinare sau a destituirii acestora. Baroul croat este o organizație profesională independentă, autonomă.

Deși sunt în vigoare norme pentru declarațiile de avere și pentru „ușile turnante”, acestea au deficiențe. Funcționarii care intră sub incidența legii privind prevenirea conflictelor de interese sunt obligați să declare bunurile dobândite sau moștenite și să identifice sursa veniturilor obținute din activități profesionale și neprofesionale. De asemenea, aceștia trebuie să declare activele și veniturile soților/soțiilor sau ale partenerilor și copiilor lor minori. Comisia pentru prevenirea conflictelor de interese publică conținutul acestor declarații online . Cu toate acestea, în practică, funcționarii nu își depun declarațiile decât la preluarea funcției și la încetarea acestora sau la redesemnarea lor, neprezentând în același timp declarații ad-hoc care să reflecte schimbările de statut apărute în cursul mandatului lor. În timp ce Comisia poate solicita o declarație ad-hoc, aceasta are o capacitate limitată de a sancționa declarațiile incorecte. Persoanele aflate în funcții de conducere, chiar dacă se presupune că vor adera la standarde mai înalte de integritate și transparență, nu sunt obligate să depună declarații financiare periodice . Legea privind prevenirea conflictelor de interese conține o perioadă de incompatibilitate de un an pentru funcționari. Acest termen a fost considerat prea scurt de către GRECO, care a recomandat, de asemenea, să se acorde Comisiei pentru prevenirea conflictelor de interese un rol de mediator în evaluarea conflictelor potențiale în ceea ce privește circulația din sectorul public către sectorul privat .

În Indicele privind percepția asupra corupției stabilit de Transparency International în 2019, Croația are un scor de 47/100, situându-se pe locul al 18-lea între statele membre ale UE și pe locul al 63-lea la nivel mondial. Croația se numără, de asemenea, printre statele membre cu cele mai slabe rezultate în cadrul sondajului Eurobarometru din 2020 privind percepția cetățenilor asupra corupției . 97 % dintre croați consideră că corupția este larg răspândită în țara lor (media UE 71 %) și 54 % dintre cetățeni se simt personal afectați de corupție în viața lor de zi cu zi (media UE 26 %). În ceea ce privește întreprinderile, 91% dintre acestea consideră corupția larg răspândită (media UE 63%), iar 57% consideră corupția o problemă în derularea afacerilor (media UE 37%). În plus, 28 % dintre persoane consideră că există suficiente urmăriri penale pentru a descuraja oamenii de la practici de corupție (media UE este de 36 %), în timp ce 16 % dintre întreprinderi consideră că persoanele și întreprinderile prinse pentru mituirea unui înalt funcționar sunt pedepsite în mod corespunzător (media UE este de 31 %) .

Consiliul Judiciar de Stat și Consiliul Parchetului de Stat, precum și Biroul Parchetului de Stat se confruntă cu provocări în ceea ce privește resursele umane. Consiliul Judiciar de Stat și Consiliul Parchetului de Stat dețin competențe considerabile , dar capacitatea lor administrativă rămâne foarte limitată. Numărul de angajați este foarte scăzut, ținând seama de faptul că numai președintele Consiliului Judiciar de Stat este eliberat în mare măsură de îndatoririle sale de judecător (cu 75 %), în timp ce alți membri judecători sunt scutiți doar într-o mică parte (cu 20 %) . În perioada 2017-2019, resursele financiare ale Consiliului Judiciar de Stat și ale Consiliului Parchetului de Stat au crescut cu 25 % și, respectiv, 28 %. Cu toate acestea, din cauza lipsei resurselor financiare, în 2020, Consiliul Judiciar de Stat a angajat doar cinci funcționari, în pofida planului de personal care permite unsprezece funcționari. Consiliul Parchetului de Stat are doar trei funcționari (planul de personal permite zece funcționari). Având în vedere lipsa de resurse umane suficiente, Consiliul Parchetului de Stat se confruntă cu dificultăți în elaborarea unei abordări strategice pentru îmbunătățirea calității generale a Biroului Parchetului de Stat . Lipsa resurselor în ambele consilii reprezintă o provocare majoră, în special în ceea ce privește viitoarea publicare a activelor, precum și necesitatea de a verifica informațiile prezentate de 1 712 judecători și 635 de procurori . În ceea ce privește Biroul Parchetului de Stat, resursele umane au fost majorate (noi procurori adjuncți și noi stagiari). Cu toate acestea, este în continuare dificil să se atragă candidați calificați pentru anchetatori financiari specializați, din cauza condițiilor necompetitive de angajare . Lipsa specialiștilor în domeniul financiar are repercusiuni asupra capacității Biroului Parchetului de Stat de a combate criminalitatea economică și financiară, având în vedere că acești anchetatori ar fi trebuit să ofere asistență procurorilor în analizarea datelor financiare complexe. Biroul Parchetului de Stat a propus guvernului să majoreze salariile potențialilor anchetatori financiari .

Croația are un regim parlamentar unicameral, în care Curtea Constituțională poate efectua revizuiri constituționale ex post, inclusiv în cazuri concrete bazate pe o plângere constituțională. Proiectele de legi pot fi depuse de orice parlamentar sau membru al Guvernului. Pe lângă sistemul de justiție, Avocatul Poporului, care este responsabil de promovarea și protecția drepturilor și libertăților omului, Comisarul pentru Informații și Ombudsmanul pentru egalitatea de gen, care îndeplinește rolul organismului de promovare a egalității, joacă un rol în mecanismul de control și echilibru.

Accesul la informații este garantat prin lege, dar procesul pare să fie lent. Comisarul pentru Informații este un organism independent care protejează și pune în aplicare Legea privind accesul la informații. Deși dreptul de acces la informații este prevăzut de lege începând cu 2003, situația s-a îmbunătățit odată cu Legea privind accesul la informații și primul Comisar pentru informații în 2013. Comisarul oferă protecție juridică pentru dreptul de acces la informațiile publice și pentru reutilizarea acestora (date deschise), monitorizează publicitatea activității autorităților și sensibilizează publicul. Are un birou relativ mic (17 angajați). În conformitate cu Legea privind accesul la informații, fiecare autoritate publică trebuie să numească un responsabil cu informațiile pentru tratarea cererilor de informații . Introducerea de competențe de sancționare directă ar contribui la contracararea încălcărilor. Comisarul poate depune propuneri de punere sub acuzare și poate emite ordine corecționale . În 2019, mai mult de jumătate din apelurile adresate Comisarului pentru Informații au fost depuse din cauza incapacității autorităților de a soluționa cererile de acces la informații în termenele legale . Comisarul pentru Informații a emis un raport în care își exprimă îngrijorarea cu privire la punerea în aplicare a Legii privind dreptul de acces la informații . În conformitate cu MPM 2020, accesul la informații „se exercită în principal prin intermediul unor mecanisme de apel și prin implicarea directă a Comisarului pentru Informații” .

Autoritatea de reglementare a mass-mediei este, prin lege, o entitate independentă. Legea privind mass-media electronică detaliază competențele Agenției pentru Mijloacele Electronice de Media (AEM), competențele sale de sancționare și mecanismele de contestare a deciziilor sale. Autoritatea de reglementare are personalitate juridică. Cei șapte membri ai Consiliului Agenției, inclusiv președintele care acționează în calitate de șef al agenției, sunt numiți de Parlament pe baza unei recomandări din partea Guvernului, ca urmare a unei cereri publice de exprimare a interesului. După expirarea mandatului de cinci ani, un membru al Consiliului se poate reînscrie pentru aceeași poziție. Suspendarea și demiterea pot avea loc din cauza caracterului inadecvat al poziției sau din lipsă de competență, ori din alte motive imperative legate de persoana respectivă. Parlamentul adoptă decizia, la propunerea Guvernului. Faptul că membrii Consiliului pot fi numiți din nou pentru mai multe mandate și că majoritatea parlamentară are o influență importantă în numirea organului de decizie al Agenției poate avea, în practică, un impact asupra independenței politice a autorității de reglementare, astfel cum au subliniat unele părți interesate și cum s-a arătat în MPM 2020 . Acesta din urmă a evaluat riscul pentru independența și eficacitatea autorității de reglementare mass-media ca fiind mediu. Astfel cum s-a explicat în timpul vizitei de țară, bugetul AEM se bazează pe veniturile din activitatea Agenției, ceea ce contribuie la independența acesteia. AEM asigură un înalt nivel de transparență prin publicarea online a deciziilor sale, a proceselor-verbale ale reuniunilor și a raportului anual. În plus, deciziile Agenției sunt publicate în Jurnalul Oficial.

În pofida percepțiilor negative, birourile specializate au înregistrat rezultate constante în ceea ce privește urmărirea penală a cazurilor de corupție. În aprilie 2019, Ministerul Justiției a înființat un grup de lucru pentru redactarea de amendamente la Legea privind Oficiul pentru Combaterea Corupției și a Criminalității Organizate. Amendamentele vizează creșterea eficienței în urmărirea penală a cazurilor de criminalitate organizată și de corupție, precum și alinierea și armonizarea legii cu alte acte legislative interne relevante . Atât USKOK, cât și PNUSKOK au acumulat experiență în cercetarea și urmărirea penală a infracțiunilor de corupție la nivel înalt . Conform raportului anual al Biroului Parchetului de Stat, în 2019 au existat în total 1 365 de plângeri penale adresate USKOK, dintre care 1 003 (aproximativ 73 %) erau legate de corupție. Printre aceste plângeri, 879 (aproximativ 88 %) vizau abuzul de putere și de autoritate și 124 (aproximativ 12 %) au vizat corupția într-un sens mai restrâns. În 2019, 109 persoane au fost puse sub acuzare. În 2019, USKOK a primit și a soluționat un număr mai mare de cazuri și a înregistrat un număr descrescător de cazuri nesoluționate, în comparație cu 2018. În 2019, aproximativ 90 % din investigațiile conduse de procurorii USKOK au durat maximum 6 luni până la finalizare, durata anchetei fiind redusă de la 12 luni în 2016 . În pofida rezultatelor serviciilor specializate și a măsurilor recente de consolidare, eforturile de combatere a corupției sunt subminate de lipsa condamnărilor și de resursele umane limitate, în special în ceea ce privește anchetatorii specializați. Deși există un număr considerabil de anchete și puneri sub acuzare în cazuri legate de criminalitatea organizată și corupție, atât Biroul Parchetului de Stat (DORH), cât și USKOK se confruntă cu probleme legate de ineficiența sistemului judiciar, în care procedurile judiciare îndelungate și căile de atac împiedică adesea închiderea cazurilor. În plus, dosarele de înalt profil împotriva foștilor funcționari de rang înalt rămân nesoluționate și fac obiectul unor proceduri de lungă durată. Prin urmare, 80 % dintre respondenții la un sondaj Eurobarometru consideră că faptele de corupție la nivel înalt nu sunt cercetate suficient, iar 74 % consideră că eforturile guvernului de combatere a corupției sunt ineficiente (media UE 53 %) .

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors [Recomandarea CM/Rec (2016)4 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori din domeniul mass-mediei].

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2020), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020]. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

European Federation of Journalists (Federația Europeană a Jurnaliștilor) (2019), Croatian journalists stage protest against abusive lawsuits (Jurnaliștii croați protestează împotriva proceselor abuzive). https://europeanjournalists.org/blog/2019/03/05/croatian-journalists-stage-protest-against-abusive-lawsuits/ .

Global Alliance of National Human Rights Institutions (Alianța mondială a instituțiilor naționale pentru drepturile omului, GANHRI, 2019), raportul și recomandările sesiunii Subcomitetului privind acreditarea (CSA) – martie 2019. https://nhri.ohchr.org/EN/AboutUs/GANHRIAccreditation/Documents/SCA%20Report%20March%202019%20-%20EN%20.pdf .

Gong (2019), Letter to GRECO: Plenkovic undermines the fight against corruption (Scrisoare către GRECO: Plenkovic subminează lupta împotriva corupției). https://www.gong.hr/en/good-governance/anti-corruption-policy/letter-to-greco-plenkovic-undermines-the-fight-aga/ .

GRECO (2014), Fourth evaluation round – Evaluation report on Croatia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - Raport de evaluare privind Croația referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

GRECO (2020), Fifth evaluation round – Evaluation report on Croatia on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies [Runda a cincea de evaluare - Raport de evaluare privind Croația referitor la prevenirea corupției și la promovarea integrității în administrațiile centrale (funcții executive de conducere) și în agențiile de aplicare a legii].

Guvernul Croației (2016-2020), Planul de acțiune anticorupție.

Guvernul Croației (2019), Programul anticorupție pentru societățile deținute în majoritate de stat pentru perioada 2019-2020.

Guvernul Croației (2020), Contribuție la Raportul privind statul de drept din 2020.

Guvernul Croației (2020), Rezumatul Raportului privind punerea în aplicare a Legii privind dreptul de acces la informații pentru anul 2019. https://www.pristupinfo.hr/dokumenti-i-publikacije/izvjesca-o-provedbi-zppi/ .

Ministerul Justiției (2019), date privind eficiența instanțelor.

N1 (2020), Plenković anunță sfârșitul imunității pentru membrii Guvernului: o relicvă a anilor 1990. http://hr.n1info.com/Video/Info/a529417/Plenkovic-najavio-ukidanje-imuniteta-za-clanove-Vlade-To-je-relikt-devedesetih.html .

OCDE (2019), Regulatory policy in Croatia: Implementation is key (Politica de reglementare în Croația: Punerea în aplicare este esențială).

Proiect de modificare a Legii privind Consiliul Judiciar de Stat. https://www.sabor.hr/sites/default/files/uploads/sabor/2019-01-18/081446/PZ_301.pdf .

Recomandare de Recomandare a Consiliului privind Programul național de reformă al Croației pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Croației ST 8184/20 2020 — COM(2020) 511 final.

Reporters without Borders (Reporteri fără Frontiere), Pagina de țară: Croația. https://rsf.org/en/croatia .

Rețeaua Europeană a Consiliilor Judiciare (2020), contribuția la Raportul privind statul de drept din 2020.

Sustainable Governance Indicators (Indicatori de guvernanță durabilă) (2019), Platforma indicatorilor de guvernanță durabilă 2019. https://www.sgi-network.org/2019/Downloads .

Vizită de țară virtuală în Croația în contextul Raportului privind statul de drept din 2020.