[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 17.10.2007

SEC(2007) 1338

DOCUMENT DE LUCRU AL PERSONALULUI COMISIEI

Document de însoţire pentru

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 648/2004 în vederea adaptării acestuia la Regulamentul (CE) nr … privind clasificarea, etichetarea şi ambalarea substanţelor şi amestecurilor şi de modificare a Directivei 67/548/CEE şi a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 REZUMATUL EVALUĂRII IMPACTULUI CU PRIVIRE LA PUNEREA ÎN APLICARE A SISTEMULUI GHS ÎN LEGISLAŢIA COMUNITARĂ {COM(2007) 613 final}{SEC(2007) 1337}

DOCUMENT DE LUCRU AL PERSONALULUI COMISIEI

REZUMATUL EVALUĂRII IMPACTULUI CU PRIVIRE LA PUNEREA ÎN APLICARE A SISTEMULUI GHS ÎN LEGISLAŢIA COMUNITARĂ

Sistemul global armonizat de clasificare şi etichetare a substanţelor şi amestecurilor (GHS), adoptat în mod oficial de Ecosoc al ONU în luna iulie 2003, vizează punerea în aplicare la nivel mondial a aceloraşi criterii de clasificare şi comunicarea, prin intermediul etichetelor, a pericolelor prezentate de produsele chimice, promovând astfel manipularea responsabilă a acestora. Acest lucru ar trebui să vină în sprijinul comerţului mondial cu produse chimice şi în acelaşi timp să protejeze sănătatea umană şi mediul.

Această evaluare a impactului se referă la punerea în aplicare a GHS în UE prin intermediul unui regulament propus şi la modificările astfel rezultate ale altor legi comunitare cu privire la produsele chimice („legislaţia în aval”). Ea se bazează pe studiile de evaluare a impactului efectuate de RPA şi London Economics, pe activităţile proprii ale serviciilor Comisiei, cum ar fi cele consacrate consecinţelor asupra legislaţiei în aval cu privire la produsele chimice, şi pe răspunsurile la consultarea prin internet.

Analiza arată că, pe termen lung, aplicarea GHS pare profitabilă graţie avantajelor (recurente) pe care le poate oferi sub forma economiilor de costuri comerciale, care în cele din urmă vor depăşi costurile unice de punere în aplicare. Economiile de costuri, care, conform tuturor estimărilor, sunt în medie echivalente cu câteva zile de muncă pe an pentru fiecare societate, apar ca urmare a reducerii substanţiale a obstacolelor normative în calea comerţului, reprezentate de diferenţele de clasificare şi etichetare la nivel mondial. În consecinţă, acest lucru va duce la comercializarea unui număr mai mare de produse chimice în ţări din afara UE şi astfel va contribui, graţie creşterii competitivităţii externe a industriei UE, la creşterea comercială şi a numărului de locuri de muncă.

Cu toate acestea, costurile de punere în aplicare trebuie supravegheate pentru a se obţine beneficii nete şi în viitorul previzibil şi a nu impune cheltuieli şi sarcini administrative inutile asupra IMM-urilor. În plus, acest lucru necesită o tranziţie lină de la sistemul curent la GHS, care garantează un înalt nivel de protecţie a sănătăţii şi a mediului şi minimizează sarcina asupra societăţilor. Perioada de tranziţie trebuie să cuprindă două etape ulterioare pentru substanţe, respectiv amestecuri, a căror durată să fie stabilită în aşa fel încât să se prevină orice probleme operaţionale majore, să se permită asimilarea revizuirilor clasificării în contextul înregistrărilor progresive conform regulamentului REACH şi să se permită adaptarea la ritmul de punere în aplicare a GHS în alte părţi ale lumii, pentru a nu pierde o parte din avantajele comerciale.

Evaluarea impactului propune stabilirea perioadei de tranziţie în aşa fel încât să coincidă cu termenul limită impus de regulamentul REACH pentru inventarul de clasificare şi etichetare. O perioadă de tranziţie mai scurtă ar fi dificil de pus în aplicare şi ar putea necesita reetichetarea unei părţi semnificative din stocurile existente. O perioadă de tranziţie mai lungă ar putea la rândul ei să pună probleme fabricanţilor de amestecuri care doresc să aplice GHS mai devreme.

În ceea ce priveşte etapa ulterioară a perioadei de tranziţie pentru amestecuri, evaluarea propune un termen de 4 ani şi jumătate. Este clar că prelungirile în aparenţă moderate ale perioadei de tranziţie pentru amestecuri dincolo de acest termen sunt contrare sarcinii din ce în ce mai mari de administrare simultană a două sisteme de clasificare, punând astfel în umbră facilităţile acordate furnizorilor de amestecuri ce îşi desfăşoară activitatea în lanţuri lungi de aprovizionare, printre care se numără multe IMM-uri, în scopul adaptării la modificările cerute şi al repartizării costurilor. O perioadă mai scurtă ar însemna un număr mai mic de furnizori de amestecuri care să profite de clasificările de substanţe şi amestecuri în amonte în baza GHS, ce ajung prin intermediul lanţului de aprovizionare. Preferinţa pentru 4 ani şi jumătate se bazează, de asemenea, pe răspunsurile la Consultarea publică a părţilor interesate, care s-au declarat în mare proporţie în favoarea unor perioade de tranziţie de durată medie.