[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 3.9.2010

COM(2010) 458 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind activitățile Consiliului European pentru Cercetare și realizarea obiectivelor stabilite în Programul specific „Idei” în 2009

(Text cu relevanță pentru SEE)

INTRODUCERE șI TEMEI JURIDIC

Consiliul European pentru Cercetare (CEC), creat printr-o decizie a Comisiei[1] în 2007, implementează programul specific „Idei” în contextul celui de-al șaptelea Program-cadru (PC7).

CEC este format dintr-un Consiliu științific independent asistat de o structură specifică de implementare (SSI). În 2007, a fost creată agenția executivă a CEC (AECEC)[2] în conformitate cu statutul general al agențiilor executive[3], pentru a prelua de la Comisie rolul de SSI. Responsabilitatea pentru implementarea programului „Idei” și sprijinirea Consiliului științific a fost delegată AECEC printr-un act de delegare[4], iar în iulie 2009, acestei agenții i-a fost conferită autonomia. Un alt moment esențial din 2009 l-a constituit „revizuirea structurilor și a mecanismelor CEC”, o evaluare independentă a anumitor aspecte-cheie ale CEC, care a luat în calcul experiența câștigată de la crearea acestuia.

În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) și cu anexa I la Decizia Consiliului referitoare la programul specific „Idei”, prezentul raport anual al Comisiei, întocmit în cooperare cu Consiliul științific al CEC, prezintă evaluarea efectuată de Comisie cu privire la activitățile CEC și la realizarea obiectivelor acestuia în 2009. AECEC a avut la rândul său o contribuție importantă.

CHESTIUNI STRATEGICE

Consiliul științific are responsabilitatea de a stabili strategia științifică a CEC și elaborează programul de lucru anual „Idei”.

Sisteme de finanțare

Consiliul științific a vizat definirea unei viziuni clare și stabile pentru activitățile de cercetare ale CEC prin intermediul a două sisteme de granturi destinate tuturor domeniilor de cercetare:

- Granturile CEC pentru cercetători independenți debutanți ( ERC Starting Grants - StG) : destinate sprijinirii cercetătorilor care și-au obținut recent doctoratul să devină cercetători independenți

- Granturile CEC pentru cercetători confirmați ( ERC Advanced Grants - AdG ): destinate celor mai bune activități de cercetare desfășurate de cercetători confirmați din Europa.

Programul de lucru 2010 pentru programul specific „Idei”

Programul de lucru 2010 pentru programul specific „Idei”[5] a fost întocmit de Consiliul științific la 2 aprilie 2009 și adoptat de Comisie la 29 iulie 2009.

Programul nu a introdus nicio modificare fundamentală a strategiei, deși sistemele de granturi au fost îmbunătățite pe baza experienței acumulate. Pentru a asigura o evaluare mai adecvată a celor două grupuri care concurează pentru StG (cercetători principali aflați în etapa tranziției către statutul de cercetători independenți și cercetători în etapa de consolidare a activității de cercetare sau a echipei), Consiliul științific a extins perioada de eligibilitate pentru candidați la 2-10 ani după obținerea doctoratului. Acest lucru a fost posibil și datorită bugetului mult mai consistent pentru 2010.

În cadrul acestei perioade de eligibilitate, candidații cu statut de cercetători principali sunt împărțiți în timpul evaluării în două categorii principale, una în care sunt grupați candidații care au obținut doctoratul de cel puțin 2 ani, dar nu mai mult de 6 ani (în termeni generali „cercetători în faza de debut”) și cealaltă care cuprinde candidații cu titlu doctoral de peste 6 ani, dar nu mai mult de 10 ani (în termeni generali „cercetători în faza de consolidare”) înainte de publicarea apelului. Pentru a garanta o rată de succes comparabilă între categoria „cercetători în faza de debut” și categoria „cercetători în faza de consolidare”, bugetul indicativ pentru fiecare panel a fost împărțit proporțional cu presiunea bugetară a propunerilor depuse de cele două categorii de candidați.

Printre celelalte modificări se numără o nouă simplificare a regulilor pentru retrimiterea propunerilor și candidaturile multiple și introducerea unor măsuri menite să crească atractivitatea UE și a țărilor asociate în ochii cercetătorilor care locuiesc în țări terțe și să încurajeze și mai mult participarea cercetătorilor femei. Cercetătorilor din țări terțe le vor fi puse la dispoziție fonduri suplimentare pentru a-i încuraja și a-i ajuta să se stabilească în Europa și se va acorda o atenție sporită întreruperilor activității profesionale și traiectoriilor profesionale neconvenționale, pentru a încuraja participarea mai largă a cercetătorilor femei.

Metodologia de evaluare inter pares

CEC dispune de o structură de paneluri de evaluare inter pares de înalt nivel alese de Consiliul științific, care includ oameni de știință, ingineri și savanți din UE și din țări terțe. Aceste paneluri acoperă toate disciplinele de cercetare și sunt organizate, atât pentru AdG, cât și pentru StG, pe trei domenii de cercetare principale: științe fizice și inginerie, științele vieții și științe sociale și umaniste.

IMPLEMENTAREA PROGRAMULUI

Au fost integral executate angajamente de peste 794 861 770 EUR și plăți de peste 221 422 331,50 EUR, reprezentând 100% din creditele de funcționare ale programului specific „Idei” pentru 2009.

Granturi

Începând cu programul de lucru pentru 2008, apelurile CEC presupun o procedură de depunere a propunerilor într-o singură etapă, în care candidaților li se cere să prezinte propunerea completă, urmată de o evaluare în două etape[6].

Granturile se acordă celor mai bune propuneri, în funcție de bugetul disponibil. Oferta se face pe baza propunerii în sine și a recomandării de finanțare formulate în urma evaluării inter pares .

Granturile CEC pentru cercetători debutanți

Apelul din 2009 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor debutanți a fost publicat în iulie 2008, având termenul de depunere a propunerilor în toamna aceluiași an și un buget indicativ de 295,8 milioane EUR. S-au primit în total 2 503 propuneri, repartizate pe domenii după cum urmează: 1 112 pentru științe fizice și inginerie, 927 pentru științele vieții și 464 pentru științe sociale și umaniste. Cu un buget total majorat la 325 de milioane EUR datorită contribuțiilor țărilor asociate PC7, a fost posibilă finanțarea a 242 de propuneri[7].

Apelul din 2010 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor debutanți a fost publicat în iulie 2009, având termenul de depunere a propunerilor în perioada octombrie-decembrie 2009 și un buget indicativ de 528 milioane EUR. S-au primit în total 2 873 propuneri, repartizate pe domenii după cum urmează: 1 205 propuneri pentru științe fizice și inginerie, 1 029 pentru științele vieții și 639 pentru științe sociale și umaniste[8].

Granturile CEC pentru cercetători confirmați

Dintre propunerile depuse în urma apelului din 2008 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor confirmați , 282 au fost finanțate dintr-un buget final de 553 milioane EUR, care includea contribuțiile țărilor asociate PC7[9].

Apelul din 2009 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor confirmați a fost publicat în noiembrie 2008, având termenul de depunere a propunerilor în primăvara anului 2009 și un buget indicativ de 489,5 milioane EUR. Deoarece era de așteptat ca cererea să fie mare, Consiliul științific a decis ca primele două apeluri de acest tip (din 2008 și 2009) să fie conexate. De aceea, programul de lucru „Idei” pentru 2008 conținea cerința ca niciun candidat să nu fie asociat cu mai mult de o propunere din cadrul oricăruia dintre cele două apeluri. Cu toate acestea, apelul din 2009 a atras 1 583 de candidaturi, dintre care 236 au fost selectate inițial pentru finanțare. În funcție de disponibilitatea contribuțiilor țărilor asociate PC7, pot fi finanțate și alte propuneri.

Apelul din 2010 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor confirmați a fost publicat în octombrie 2009, având termenul de depunere a propunerilor în perioada februarie-aprilie 2010 și un buget indicativ de 590 milioane EUR. Un raport asupra acestui apel va fi inclus în raportul anual al Comisiei pentru 2010.

Comitetul de program

Comitetul de program[10] al programului „Idei” are, pe lângă îndatoririle oficiale, și rolul unei importante rețele de comunicare între statele membre și țările asociate la PC7, Consiliul științific, secretarul general al CEC și Comisie. Reuniunile din 2009 ale comitetului au avut loc pe 23 aprilie și 30 septembrie.

Examinare etică

Un panel extern de etică a examinat 133 dintre proiectele selectate pentru finanțare în urma apelului din 2009 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor debutanți și a efectuat o examinare etică completă în cazul a 42 dintre acestea. Cu excepția unui proiect, toate au primit aviz pozitiv în urma examinării[11].

În ceea ce privește apelul din 2009 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor confirmați, s-a considerat că 146 de propuneri trebuiau să facă obiectul unei examinări etice, ce a identificat un număr de 49 de propuneri care trebuiau să se supună unei examinări etice exhaustive, precum și un număr de 78 de propuneri pentru care s-au solicitat doar aprobări din partea autorităților naționale. Examinarea etică exhaustivă a fost organizată de AECEC, cu excepția a 19 propuneri care au implicat utilizarea de metode invazive asupra subiecților umani - în special copii - și primate neumane, acestea fiind așadar înaintate Comisiei având în vedere caracterul lor sensibil.

Recurs

Configurația „Idei” a comitetului de recurs[12] a examinat 85 de solicitări de recurs legate de propunerile trimise în cadrul apelului din 2009 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor debutanți și 74 de solicitări de recurs referitoare la apelul din 2009 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor confirmați, reprezentând aproximativ 3,5% și, respectiv, 4,5% din propunerile transmise în cadrul fiecărui apel.

Comitetul de recurs a concluzionat că 10 solicitări referitoare la apelul din 2009 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor debutanți meritau să facă obiectul unei examinări sau reexaminări. În ceea ce privește una dintre aceste solicitări, care făcea referire la un proiect selecționat, decizia anterioară privind valoarea finanțării a fost modificată. Deciziile referitoare la solicitările de recurs în ceea ce privește apelul din 2009 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor debutanți nu au fost finalizate până la sfârșitul anului.

Comunicare

CEC a participat la o serie de evenimente de interes pentru comunitatea științifică, elaborând și distribuind totodată material promoțional.

Reuniuni

La 13 martie 2009, a avut loc la Istanbul o conferință dedicată exclusiv CEC, care a coincis cu sesiunea plenară a Consiliului științific care a avut loc în același oraș[13]. La conferință au ținut discursuri reprezentanți ai CEC, ai guvernului turc și ai comunității locale de cercetători, precum și beneficiari de granturi CEC și părți interesate.

CEC a jucat un rol semnificativ și vizibil la conferința Research Connection (7 - 8.05.09) organizată de Comisie la Praga cu ocazia președinției cehe a UE.

De asemenea, CEC a participat la cea de-a 58-a Reuniune a laureaților premiului Nobel de la Lindau (28.06 – 3.07), la Source Event , un târg de locuri de muncă în domeniul științific care a avut loc la Londra (25.09), precum și la primul Salon european al carierei în cercetare de la Berlin (4.12).

Evenimentul de inaugurare a AECEC, ERC – The future starts today („CEC – Viitorul începe astăzi”), a avut loc în septembrie 2009, cu ocazia obținerii autonomiei și a instalării în noul sediu.

Părțile interesate au putut beneficia de o serie de zile informative, cel mai adesea organizate prin intermediul rețelei de puncte naționale de contact. Evenimentele s-au desfășurat pe întreg teritoriul UE și pe teritoriul țărilor asociate PC7, în special în locații din Danemarca, Ungaria, Irlanda, Italia, Luxemburg, Țările de Jos, Portugalia, Serbia, Suedia, Regatul Unit și Norvegia.

Totodată, CEC a căutat să își mărească vizibilitatea în SUA prin participarea la European Career Fair (Boston), la reuniunea anuală a European Career Fair (AAAS, Chicago) și la International Career Fair (San Francisco).

Publicații

A fost publicat cel de-al doilea raport anual al CEC, elaborat sub autoritatea Consiliului științific și care subliniază activitățile și realizările CEC. Acest raport a pus accentul pe perspectivele și așteptările principalilor cercetători implicați în proiectele finanțate.

Printre publicațiile pe suport de hârtie s-au numărat prospectele, fișele informative, broșurile și posterele, care se bucură încă de o largă distribuție ca metodă de prezentare a CEC și a activității sale. A fost realizată o înregistrare video care prezintă strategia, misiunea și finanțarea CEC prin intermediul granturilor CEC destinate cercetătorilor debutanți, așteptându-se ca aceasta să beneficieze de o largă difuzare. De asemenea, informații actualizate sunt disponibile pe site-ul web al CEC[14] și pe cel al CORDIS[15], portalul european pentru cercetare și dezvoltare.

Monitorizarea, evaluarea și examinarea Programului specific „Idei”

Strategia și cadrul pentru monitorizarea, evaluarea și examinarea CEC, elaborate anterior, au continuat să se aplice în 2009.

În 2008, au fost selectate două propuneri pentru acțiuni de coordonare și sprijin (ACS): una dintre acestea având obiectivul de a analiza impactul asupra cercetătorilor, organizațiilor de cercetare, instituțiilor de finanțare și structurilor de politici, iar cealaltă având obiectivul de a studia impactul asupra dezvoltării carierei, instituțiilor gazdă, structurilor de cercetare și rezultatelor cercetării.

Ca urmare a examinării acestor rezultate, în 2009 a fost publicată o a doua rundă de apeluri ACS, axată pe temele și domeniile „deficitare”, pentru care, în apelul anterior, nu fuseseră selectate propuneri spre finanțare. Se așteaptă ca primele rezultate să apară la sfârșitul anului 2010.

O altă ACS, lansată în 2008, oferă președintelui și vice-președinților Consiliului științific, sprijin la locul de muncă.

STRUCTURILE șI MECANISMELE CONSILIULUI EUROPEAN PENTRU CERCETARE

Consiliul științific

În 2009, Consiliul științific s-a reunit de cinci ori în sesiune plenară în diferite locații din statele membre și din țările asociate PC7, cu scopul de a promova CEC și programul specific „Idei” în aceste țări, precum și ca mod de a atrage atenția asupra comunității științifice și asupra comunității de cercetători de la nivel local. În 2009, Consiliul științific s-a reunit în două rânduri la Bruxelles (27 – 29.04 și 12 – 14.10) și o dată la Istanbul (10 – 12.03), Varșovia (29.06 – 1.07) și la Rehovot, în Israel (14 – 16.12).

Consiliul de administrație al CEC, instituit de Consiliul științific în vederea pregătirii reuniunilor Consiliului științific și a asigurării legăturii cu AECEC, s-a reunit de cinci ori în cursul anului.

Desemnarea noilor membri

În 2008, Comisia a instituit un „Comitet de identificare”[16], cu scopul de a identifica noi membri care să ocupe trei posturi vacante în cadrul Consiliului științific și de a face recomandări privind o metodă pentru viitoarele înlocuiri de membri[17]. În ianuarie 2009, în urma consultărilor cu comunitatea științifică[18], Comitetul a prezentat propunerile sale Comisiei.

Pe baza propunerilor acestui comitet, Comisia i-a numit pe Prof. Dr. Sierd A. P. L. Cloetingh (VU Amsterdam), Prof. Carlos M. Duarte (Consiliul spaniol pentru cercetare științifică, CSIC) și Prof. Henrietta L. Moore (Universitatea Cambridge) ca noi membri în Consiliul științific[19]. În ceea ce privește viitoarele desemnări, comitetul a propus ca aproximativ o treime din componența Consiliului științific să fie reînnoită o dată la doi ani (durata mandatului fiind așadar de șase ani, cu posibilitate de reînnoire) și ca statutul Comitetului de identificare să fie unul permanent pentru a putea identifica noi membri capabili să ocupe posturile vacante, pe măsură ce acestea apar.

Secretarul general al CEC

La 30 iunie, s-a încheiat mandatul primului Secretar general al CEC, Prof. Ernst-Ludwig Winnacker. Prof. Andreu Mas-Colell, profesor de economie la Universitat Pompeu Fabra din Barcelona și Președinte al Barcelona Graduate School of Economics , a fost numit în funcție, mandatul său urmând să se încheie în decembrie 2011[20].

Secretarul general al CEC activează sub autoritatea Consiliului științific, este responsabil cu asigurarea legăturii efective dintre Consiliul științific, Comisie și AECEC și monitorizează implementarea efectivă, de către AECEC, a strategiei și pozițiilor adoptate de Consiliul științific.

Agenția executivă a CEC

AECEC i-a fost acordată autonomia administrativă la 15 iulie 2009. Agenția a fost inaugurată oficial la sediul său din Bruxelles la 24 septembrie, cu ocazia evenimentului intitulat ERC – The future starts today („CEC – Viitorul începe astăzi”), la care au ținut discursuri mai multe personalități: Dr Tobias Krantz (Ministrul suedez pentru Învățământul superior și cercetare, reprezentând Președinția UE), Janez Potočnik (Comisarul European pentru Știință și Cercetare), Herbert Reul (membru al Parlamentului European și Președinte al comitetului ITRE al Parlamentului European), Prof. Fotis C. Kafatos (Președinte CEC și Președinte al Consiliului științific al CEC) și Dr Jack Metthey (Director ad interim al AECEC și director în cadrul Comisiei). Totodată, la acest eveniment au participat părțile interesate invitate și membrii ai AECEC.

Începând cu luna iulie 2009, AECEC este responsabilă pentru toate aspectele implementării administrative și executării programului, în conformitate cu programul de lucru.

Activitățile AECEC sunt supravegheate de un Comitet director, desemnat de Comisie și alcătuit din trei funcționari ai Comisiei, un membru al Consiliului științific și un savant independent; Secretatul general al CEC are statut de observator. În 2009, Comitetul director a organizat patru reuniuni și a adoptat decizii referitoare la programul de lucru și la bugetul anual al AECEC, la structura organizatorică și la data autonomiei. Cu ocazia fiecărei reuniuni, Comitetul director a primit un raport detaliat de progres din partea directorului AECEC.

Personalul AECEC

Rata de recrutare și preluarea efectivă a responsabilităților au cunoscut o creștere spectaculoasă în 2009, comparativ cu anul precedent. Ca urmare a recrutării a 201 de noi persoane, numărul total al angajaților AECEC a ajuns la 262, adică de patru ori mai mult decât în 2008.

Cât privește managementul AECEC, 13 din 16 posturi sunt actualmente ocupate.

Pe lângă selecție și recrutare, AECEC a cunoscut, în 2009, o consolidare și o creștere a resurselor sale umane. În special, Comitetul director a adoptat normele de implementare referitoare la gestionarea personalului.

Memorandum de înțelegere

În iulie 2009, Comisia și AECEC au semnat un memorandum de înțelegere, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Actul de delegare. Scopul acestui memorandum este de a stabili dispozițiile privind interacțiunea cotidiană dintre Direcția Generală tutelară și AECEC în cadrul implementării programului specific „Idei”.

Reexaminarea structurilor și mecanismelor

Procesul de reexaminare

Anexa I la Decizia Consiliului de instituire a programului specific „Idei” prevede că „se va realiza o reexaminare independentă a structurilor și a mecanismelor CEC, având în vedere criteriile excelenței științifice, autonomiei, eficienței și transparenței, cu implicarea deplină a Consiliului științific[21]”.

Reexaminarea a avut loc în perioada februarie – iulie 2009. Consiliul științific al CEC a fost pe deplin implicat în procesul de reexaminare și a fost în general de acord cu orientările finale adoptate de panel.

Comisia, Consiliul științific și organizațiile europene de cercetare au prezentat panelului dovezi și documentație în scris[22]. Au avut loc audieri la care au participat funcționari ai Comisiei (de la Direcția Generală Cercetare și Direcția Generală Buget și de la Serviciul juridic), Consiliul științific (președintele, vice-președinții și secretarul general), precum și președintele EUROHORCS (European association of the heads of research-funding and research-performing organisations) . A fost întocmit un chestionar online destinat solicitanților, membrilor panelului și arbitrilor, axat în mod specific pe procesul de evaluare inter pares . Responsabil cu gestionarea acestui proces și cu analizarea rezultatelor este Institutul Universitar European.

Rezultatele reexaminării

Panelul și-a prezentat raportul în luna iulie[23]. În raportul său, panelul a afirmat că, în general, CEC s-a bucurat de un succes „peste așteptări”, instituirea sa reprezentând o etapă esențială pentru cercetarea europeană, că și-a atins în general scopul declarat de independență, excelență și merit academic și că a avut repercusiuni pozitive asupra anumitor sisteme naționale de cercetare din Europa.

Cu toate acestea, panelul a identificat câteva probleme specifice referitoare la regulile și practicile aplicate în cadrul guvernanței CEC, care nu au fost pe deplin adaptate la misiunea CEC de a finanța cercetarea exploratorie, aceste probleme trebuind soluționate pentru a asigura durabilitatea pe termen lung a CEC. Regulile financiare sunt „împovărătoare”, ele bazându-se mai ales pe prevenirea riscurilor de fraudă sau pe un management eronat decât pe încredere.

Printre măsurile imediate recomandate în urma reexaminării se numără raționalizarea și integrarea structurilor de guvernanță, precum și fuzionarea pozițiilor de Secretar general al CEC și de director al AECEC, adaptarea filozofiei de finanțare la cercetarea exploratorie, instituirea de comitete permanente responsabile cu o serie de aspecte, adoptarea de noi proceduri raționalizate destinate reexaminatorilor și membrilor panelului, îmbunătățirea transparenței, compensarea financiară a membrilor Consiliului științific și facilitarea recrutării de oameni de știință de către AECEC.

De asemenea, panelul a solicitat transformarea granturilor „cvasi-contractuale” în „ajutoare” forfetare, acordându-le astfel deținătorilor de granturi flexibilitatea necesară adaptării direcției cercetării lor actuale. S-a propus adoptarea de proceduri simplificate pentru desemnarea și gestionarea experților în cadrul procesului de evaluare inter pares .

În cele din urmă, panelul a sprijinit propunerea Comitetului de identificare referitoare la desemnarea de noi membri în Consiliul științific[24] și, pentru o mai mare transparență, a propus publicarea minutelor Consiliului științific.

În urma examinării oportunităților și a riscurilor potențiale asociate celor două tipuri de structură, s-a ajuns la concluzia că, deși modelul bazat pe agenția executivă, în forma sa standard actuală, presupune o serie de constrângeri, dificultățile și riscurile asociate trecerii la o nouă structură în baza articolului 187 din TFUE[25], care implică și posibilitatea interferenței politice cu independența științifică a CEC, nu justifică schimbarea structurii – cel puțin până la epuizarea perspectivelor de dezvoltare și de ameliorare a AECEC în vederea realizării aspirațiilor CEC. Panelul recomandă o nouă reexaminare independentă peste doi ani.

Reacția Consiliului științific în ceea ce privește reexaminarea

Consiliul științific și-a prezentat observațiile referitoare la reexaminare, comentând asupra recomandărilor individuale formulate[26]. Consiliul științific a acordat o atenție deosebită propunerilor de a adapta mai bine regimul administrativ pentru a îndeplini misiunea CEC și pentru a satisface nevoia de analizare în continuare a structurii sale juridice.

Reacția Comisiei în ceea ce privește reexaminarea și măsurile subsecvente

În octombrie 2009, Comisia a emis o comunicare reprezentând răspunsul la reexaminare[27]. Această comunicare prezintă strategia și acțiunile propuse pentru etapa următoare a CEC, pe baza recomandărilor făcute în raportul panelului de reexaminare al CEC.

Aceste acțiuni includ: recrutarea unui distins om de știință cu o bogată experiență administrativă în funcția de director al AECEC, integrarea strategiei de comunicare a CEC pentru obținerea unei viziuni clare, a unei acoperiri perfecte și a unei transparențe consolidate, reducerea riscurilor de conflict de interese, clarificarea rolurilor AECEC și ale Consiliului științific și analizarea posibilităților de a oferi onorarii membrilor Consiliului științific care participă la reuniunile plenare ale Consiliului științific (ca recunoaștere a angajamentului lor personal, în special președintelui și vice-președinților).

Totodată, Comisia intenționează să instituie un comitet independent și permanent de identificare a viitorilor membri ai Consiliului științific, pentru a asigura reînnoirea etapizată a componenței acestui consiliu.

Acțiunile pe termen mediu propuse în cadrul comunicării se referă în principal la propunerile privind procedurile financiare și administrative. Comisia va profita de oportunitatea oferită de viitoarea reexaminare trienală a Regulamentului financiar pentru a analiza modul în care cadrul pe care îl stabilește poate fi adaptat mai bine la politicile europene din acest sector, și simplificat, în conformitate cu recent adoptata comunicare[28].

Considerând CEC ca o „organizație capabilă să învețe”, Comisia urmărește programul specific „Idei”, care precizează: „ […]Punerea în aplicare și gestionarea activității vor fi reexaminate și evaluate în permanență, pentru a evalua rezultatele și a adapta și îmbunătăți procedurile în funcție de experiența dobândită ”.

CONCLUZII șI PERSPECTIVE PENTRU 2010

Două evoluții majore în ceea ce privește calendarul CEC pentru 2009 au fost acordarea autonomiei AECEC și reexaminarea structurilor și mecanismelor.

În 2010, aceste evoluții vor cunoaște noi progrese. Printre măsurile subsecvente reexaminării CEC se va număra desemnarea directorului AECEC; de asemenea, se prevede să aibă loc modificarea legislației pentru a include ameliorări ale structurii și activităților CEC, inclusiv gestionarea corpului de experți în cadrul procesului de evaluare inter pares . Totodată, se va institui un Comitet de identificare permanent, în vederea reînnoirii mandatelor câtorva membri CEC, prevăzută să aibă loc la sfârșitul primului lor mandat, respectiv în februarie 2011.

Având în vedere majorarea bugetului anual în temeiul PC7, se preconizează că acordarea de granturi CEC își va menține traiectoria ascendentă actuală. Comisia își exprimă satisfacția în legătură cu popularitatea de care se bucură CEC în rândul cercetătorilor și cu faptul că reputația acestui consiliu este consolidată ca urmare a performanțelor realizate. Ținând cont de posibilitatea reală ca volumul propunerilor de înaltă calitate să crească, CEC ar trebui să fie mai în măsură să contribuie la realizarea ambițiilor europene de a excela la scară mondială în materie de cercetare și, astfel, de a contribui la realizarea obiectivului Strategiei europene pentru 2020[29] de a crea o economie bazată pe cunoaștere și inovare. Obiectivele, precum și principalele caracteristici ale arhitecturii și mecanismelor viitoare ale finanțării destinate sectorului cercetare al UE, vor cunoaște o dezvoltare suplimentară în cadrul inițiativei „O Uniune a inovării”, care a fost anunțată în comunicarea „Europa 2020” și care va fi prezentată în toamna anului 2010.

[1] Decizie 2007/134/CE, JO L 57, 24.2.2007, p.14.

[2] Decizia 2008/37/CE, JO L 9, 12.1.2008, p. 15.

[3] Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului, JO L 11, 16.1.2003, p. 1.

[4] Decizie C(2008) 5694 (nepublicată).

[5] Decizia C(2009)5928 din 29.7.2009, nepublicată.

[6] A se vedea și punctul 3.3.

[7] Additional top researchers selected in the ERC's second StG competition („Noi cercetători de top selectați în cadrul celei de-a doua competiții CEC pentru StG” (Comunicat de presă al Consiliului științific al CEC, 29.10.2009).

[8] Third ERC StG call attracted 2873 proposals in total („Al treilea apel pentru granturi CEC destinate cercetătorilor debutanți a atras în total 2 873 de propuneri”), actualizare CEC, 18.12.2009 (http://erc.europa.eu/pdf/NewsRelease_StG3_submissions.pdf)

[9] Un raport asupra acestui apel a fost inclus în raportul anual din 2008 al Comisiei [COM(2009)488 final].

[10] Articolul 8 din Decizia 2006/972/CE a Consiliului.

[11] Proiectul care nu a primit imediat aviz pozitiv în urma primei examinări a făcut obiectul unei examinări suplimentare, care se afla încă în desfășurare la sfârșitul anului.

[12] JO L 391 și JO L 400 din 30.12.2006 (regulile CE și, respectiv, Euratom) și Corrigendumul pentru Euratom din JO L 54 din 22.2.2007, p. 4.

[13] A se vedea și punctul 5.1.

[14] http://erc.europa.eu/

[15] http://cordis.europa.eu/

[16] Membrii acestui comitet au fost Prof. Eero Vuorio (cancelar al Universității din Turku), în calitate de președinte și Prof. Hélène Ahrweiler (rector onorific și cancelar al Academiei din Paris), Prof. Zita Aušrelė Kučinskienė (decan al Facultății de Medicină, Universitatea din Vilnius) și Prof. Arnold Schmidt (Profesor la Universitatea de Tehnologie din Viena), în calitate de membri.

[17] Anunț pe fluxul de știri pe site-ul EU Research: Set up of the CEC Identification Committee („Înființarea Comitetului de identificare al CEC”). Bruxelles, 23.9.2008 (http://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=newsalert&lg=en&year=2008&na=na-230908).

[18] ERC ScC Identification Committee („Comitet de identificare pentru Consiliul științific al CEC”). Raport final (19.1.2009).

[19] Comunicat de presă al Comisiei Europene. New CEC ScC members appointed („Desemnarea de noi membri în Consiliul științific al CEC” ), 27.4.2009.

[20] New Sec Gen of the CEC ( „ CEC are un nou secretar general”), Comunicat de presă, 2.7.2009 (http://erc.europa.eu/pdf/Press_release_New_SecGen_02_07_09.pdf).

[21] Acest panel, prezidat de Vaira Vike-Freiberga împreună cu Lord Sainsbury în calitate de vice-președinte și de următorii membri: Yves Mény (care a avut totodată și rolul de raportor al panelului), Fiorella Kostoris Padoa Schioppa, Lars-Hendrik Röller și Elias Zerhouni, a fost instituit prin Decizia 1871/2009 a Comisiei.

[22] Este vorba de următoarele organizații: ALLEA ( All European Academies ), EARTO ( European Association of Research and Technology Organisations ), ESF ( European Science Foundation ), EUROHORCs ( European Heads of Research Councils ), EIRMA ( European Industrial Research Management Association ), BUSINESSEUROPE ( The Confederation of European Business ), EUA ( European University Association ), EASAC ( European Academies' Science Advisory Council ) și Academia Europaea .

[23] Review Panel, Towards a world class Frontier Research Organisation: Review of the European Research Council’s Structures and Mechanisms („Panel de reexaminare – Către o organizație de cercetare exploratorie de talie mondială: Reexaminarea structurilor și mecanismelor Consiliului European pentru Cercetare”) (23.7.2009).

[24] A se vedea punctul 5.1.

[25] Fostul articol 171 din Tratatul CE: „Uniunea poate constitui întreprinderi comune sau orice altă structură necesară bunei desfășurări a programelor de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative ale Uniunii.”

[26] Reacția Consiliului științific al CEC la Raportul privind reexaminarea structurilor și mecanismelor Consiliul European pentru Cercetare, Towards a world class Frontier Research Organisation („Către o organizație de cercetare exploratorie de talie mondială”). (25.8.2009)

[27] COM (2009) 552 final.

[28] COM(2010) 187.

[29] COM(2010) 2020.