RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 230/66

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor pe tema „Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) – Situația actuală și perspective”

COM(2014) 368 final

(2015/C 230/10)

Raportor: dl Denis MEYNENT

La 1 octombrie 2014, în conformitate cu articolul 340 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor – Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) – Situația actuală și perspective

COM(2014) 368 final.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 19 noiembrie 2014.

În cea de-a 503-a sesiune plenară, care a avut loc la 10 și 11 decembrie 2014 (ședința din 10 decembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 136 voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 4 abțineri.

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE ia notă de stadiul executării programului REFIT stabilit de Comisie. El își exprimă satisfacția cu privire la faptul că Comisia face eforturi să îmbunătățească acest proces și instrumentele sale. În baza principiului, amintește avizele sale anterioare (1).

1.2. CESE este de acord cu reducerea sarcinilor care împovărează microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii (testul IMM), precum și cetățenii, în condițiile în care există posibilitatea realizării mai simple a obiectivului și finalității pentru care au fost stabilite reglementări. El amintește totuși necesitatea ca, pentru o bună guvernanță publică, să se dispună de date și informații pertinente și esențiale pentru punerea în aplicare, controlul și evaluarea politicilor.

1.3. CESE amintește că principiul „a gândi mai întâi la scară mică” (Think Small First) nu urmărește și nu poate urmări scutirea microîntreprinderilor și a IMM-urilor de aplicarea legislației. Dimpotrivă, scopul este ca, în cadrul procesului de elaborare a legislației, să se asigure faptul că aceasta se va aplica și unor structuri mici, fără să fie afectată realizarea obiectivului acestei legislații.

1.3.1. CESE subliniază că aplicarea acestui principiu nu trebuie să intre în conflict cu interesul general, ceea ce înseamnă, în special, ca cetățenii, lucrătorii și consumatorii să fie protejați de riscurile care îi amenință.

1.4. CESE se declară extrem de preocupat de constatările făcute cu privire la lacunele existente în evaluările impactului social și ale impactului asupra mediului, precum și de modul cum sunt luate în considerare rezultatele consultărilor. El solicită Comisiei să dea dovadă de mai multă transparență și să justifice motivele care ar face ca o anumită dispoziție sau propunere de dispoziție să fie supusă sau nu unei evaluări a impactului și/sau unei evaluări ex post.

1.5. CESE solicită Comisiei să asigure analiza integrată și echilibrată a dimensiunilor economică, socială și de mediu. El consideră că obiectivele vizate de Comisie nu vor fi atinse decât dacă se iau în considerare toate aceste dimensiuni, precum și preocupările tuturor părților interesate.

1.6. În opinia CESE, o reglementare inteligentă nu scutește de respectarea reglementărilor privind protecția cetățenilor, a consumatorilor și a lucrătorilor, normele în materie de egalitate între femei și bărbați sau normele de mediu și nu poate avea ca efect împiedicarea îmbunătățirii acestor norme.

1.7. CESE consideră că o legislație inteligentă trebuie să respecte dimensiunea socială a pieței interne, așa cum prevede tratatul, în special în ceea ce privește transpunerea acordurilor negociate în cadrul dialogului social european.

1.8. CESE solicită Comisiei să ia în considerare într-o mai mare măsură punctele de vedere emise în cadrul consultărilor și să justifice modul în care s-a ținut sau nu cont de acestea. În mare, el propune Comisiei să-și structureze mai bine consultările pe o bază instituțională și reprezentativă, valorificând resursele organelor consultative reprezentative sau ale organelor echivalente deja existente la fața locului, atât la nivel european, cât și în statele membre și regiuni.

1.9. CESE înțelege să răspundă pozitiv la apelul general de colaborare între partenerii sociali și societatea civilă, lansat de Comisie. El este gata să se implice mai activ în program, fără a aduce atingere altor forme de dialog social european.

1.10. CESE poate subscrie la realizarea evaluărilor ex post propuse de Comisie, dacă acestea sunt realizate la o anumită distanță în timp. În caz contrar, REFIT ar fi o sursă de instabilitate și de insecuritate juridică permanentă pentru cetățeni și întreprinderi.

1.11. CESE consideră că Comisia a dobândit, în interiorul său, expertiza necesară pentru îmbunătățirea procesului. El nu subscrie la propunerea Comisiei vizând crearea unui nou grup la nivel înalt care să însoțească lucrările viitoare, decât dacă activitatea acestuia aduce o reală valoare adăugată.

2. Conținutul esențial al documentului Comisiei – Programul privind o reglementare adecvată și funcțională: situația actuală și perspective

2.1. În conformitate cu comunicările sale anterioare (2) privind REFIT, cu comunicările sale privind o mai bună legiferare (3) și reglementarea inteligentă, Comisia Europeană amintește că reglementările Uniunii Europene joacă un rol esențial în favoarea creșterii și ocupării forței de muncă.

2.2. Ea subliniază că acest lucru suscită numeroase așteptări, atât din partea întreprinderilor (reguli echitabile și încurajarea competitivității), cât și a cetățenilor (protecția intereselor acestora, în special în ceea ce privește sănătatea și securitatea, calitatea mediului și dreptul la respectarea vieții private).

2.3. Provocarea constă în găsirea de soluții pentru ca această legislație să rămână simplă. Este bine să nu se depășească ceea ce este strict necesar pentru atingerea obiectivelor strategice și să se evite suprapunerile în materie de reglementare.

3. Observații generale

3.1. În ceea ce privește obiectivele generale ale programului REFIT, dezvoltat de Comisie, CESE face trimitere, printre altele, la avizele sale (4) privind programul pentru o mai bună legiferare și reglementarea inteligentă, inclusiv reacțiile la nevoile întreprinderilor mici și mijlocii.

3.2. CESE se pronunță în favoarea reducerii sarcinilor administrative și a presiunilor cu care se confruntă întreprinderile mici și mijlocii și microîntreprinderile, precum și cetățenii. Comisia ar trebui să își îndrepte atenția mai curând asupra calității decât a cantității și să dea prioritate reducerii sarcinilor administrative, considerate ca reprezentând costuri pentru întreprinderi și piedici în calea competitivității, inovării și creării de locuri de muncă. Se înțelege că această operație trebuie făcută luându-se în considerare obiectivul și finalitatea pentru care au fost introduse obligații.

3.3. Trebuie evitată orice redundanță a informațiilor solicitate, dar, pentru o bună guvernanță publică, trebuie să se dispună de date și informații pertinente și esențiale pentru punerea în aplicare, controlul și evaluarea politicilor.

3.4. CESE este de acord cu opinia Comisiei conform căreia necesitatea securității și previzibilității juridice nu suportă soluții pe termen scurt. Comitetul consideră că orice revizuire a legislației trebuie gândită temeinic și trebuie să se înscrie într-un demers pe termen lung pentru asigurarea previzibilității, a securității juridice și a transparenței.

3.5. CESE amintește că o reglementare inteligentă nu scutește de la respectarea reglementările privind protecția cetățenilor, a consumatorilor și a lucrătorilor (să nu „aducă atingere drepturilor lucrătorilor și nici să reducă nivelul de protecție de bază a acestora, în special din punctul de vedere al securității și sănătății în muncă” (5)), precum și a celor privind normele de egalitate dintre femei și bărbați sau normele de mediu. Această reglementare inteligentă trebuie să permită evoluții și îmbunătățiri.

3.6. În această privință, CESE este mulțumit de faptul că Comisia amintește că programul REFIT nu trebuie să pună sub semnul întrebării obiectivele strategice stabilite și nici să acționeze în detrimentul sănătății și securității cetățenilor, consumatorilor, lucrătorilor sau mediului. CESE subliniază, însă, că nu este vorba numai să se evite punerea în pericol a sănătății cetățenilor, ci și să se aibă în vedere acțiuni care să servească interesului general și protecției corespunzătoare a cetățenilor împotriva tuturor riscurilor la care sunt expuși, fie că au sau nu legătură cu sănătatea acestora. Consiliul European din 26 și 27 iunie 2014 și Parlamentul European, în sesiunea sa plenară din 4 februarie 2014, au formulat preocupări similare (6).

3.7. CESE consideră că o legislație inteligentă trebuie să respecte dimensiunea socială a pieței interne, așa cum prevede tratatul, în special în ceea ce privește transpunerea acordurilor negociate între partenerii sociali în cadrul dialogului social european.

3.8. În opinia CESE, REFIT trebuie să fie un obiectiv comun la nivelul UE, al statelor, al partenerilor sociali și al altor părți interesate, după cum dorește Comisia. Este esențial să se instaureze încrederea și să se asigure că nu există nicio neînțelegere cu privire la obiectivele programului. Unele dintre măsurile anunțate sau adoptate (7) au suscitat, într-adevăr, neîncrederea unor părți interesate și a cetățenilor.

3.9. CESE consideră că obiectivele vizate de Comisie nu vor fi atinse decât dacă se iau în considerare preocupările tuturor părților interesate.

4. Punerea în aplicare a programului

4.1. CESE ia notă de stadiul executării programului REFIT. El își exprimă satisfacția cu privire la faptul că Comisia caută să îmbunătățească instrumentele, efectuând, printre altele, o consultare privind realizarea evaluărilor impactului și procesul de consultare însuși. Într-adevăr, este esențial ca aceste elemente orizontale ale programului să nu facă obiectul niciunei critici.

4.2. Juxtapunerea de examinări ex post și de examinări ale impactului nu poate avea altă consecință decât neaplicarea efectivă a regulilor adoptate democratic. CESE poate subscrie la realizarea evaluărilor ex post propuse de Comisie, dacă acestea sunt realizate la o anumită distanță în timp. Într-adevăr, o evaluare ex post are sens numai dacă s-a scurs un anumit număr de ani între data limită a transpunerii unei dispoziții în legislația națională și evaluarea ex post a acesteia. În caz contrar, REFIT ar fi o sursă de instabilitate și de insecuritate juridică permanentă pentru cetățeni și întreprinderi.

4.3. CESE salută faptul că Comisia subliniază în mai multe rânduri necesitatea implicării partenerilor sociali, a societății civile și a IMM-urilor. Într-adevăr, el constată că, până în prezent, a fost vorba mai mult de o declarație de principiu decât de o practică structurată, care să urmărească discutarea și luarea în considerare a propunerilor formulate.

4.3.1. De asemenea, CESE consideră că implicarea și consultarea structurilor reprezentative ale societății civile, sindicatelor și IMM-urilor pe căile cele mai adecvate sunt indispensabile.

4.4. În ceea ce privește evaluările impactului

4.4.1. Rapoartele (8) din 2012 și 2013 ale Comitetului de evaluare a impactului identifică lacunele procesului și eforturile de îmbunătățire a acestuia. Se semnalează printre altele: — faptul că într-un mare număr de evaluări ale impactului nu sunt integrate în mod corespunzător diferitele opinii exprimate în cadrul consultărilor și se face referire la acestea în mod părtinitor; — necesitatea de a continua eforturile în ceea ce privește, printre altele, luarea în considerare a unor reale opțiuni de înlocuire (claritate, justificare, proporționalitate) și de a furniza informații suficient de detaliate privind toate opțiunile (și nu numai opțiunea privilegiată); — faptul că, sub aspectul calității, evaluarea impactului social (pozitiv sau negativ) este un subiect de îngrijorare, ca și domeniul de aplicare și profunzimea analizei efectelor asupra mediului; — necesitatea evaluărilor ex post ale legislației sau ale programelor existente în UE; — angajamentul în direcția unei analize integrate a efectelor economice, sociale și de mediu.

4.4.2. În raportul său din 2013, Comitetul de evaluare a impactului observa reducerea importantă a numărului de avize privind impactul asupra IMM-urilor și a microîntreprinderilor. El explică acest lucru prin faptul că Comisia le ia în considerare într-o mai mare măsură, în special în ceea ce privește inversarea sarcinii probei pentru microîntreprinderi. Comitetul de evaluare a impactului subliniază că numărul analizelor referitoare la impactul asupra competitivității a crescut considerabil față de 2012 (+ 30 %). Lipsa de transparență față de avizele și opiniile critice exprimate în cadrul consultării este din nou scoasă în evidență, precum și necesitatea de a se explica în ce mod au fost luate în considerare preocupările exprimate.

4.4.3. CESE salută faptul că Comisia și Comitetul de evaluare a impactului caută să îmbunătățească calitatea procesului. El evidențiază faptul că evaluările impactului privind IMM-urile și microîntreprinderile sunt mult mai bine luate în considerare decât în trecut, ceea ce corespunde punctelor de vedere exprimate în avizele anterioare privind „Small Business Act”, principiul „a gândi mai întâi la scară mică” și testul IMM. CESE subliniază că aceste eforturi trebuie continuate. El amintește că principiul „a gândi mai întâi la scară mică” (Think Small First) nu urmărește și nu poate urmări scutirea microîntreprinderilor și a IMM-urile de la aplicarea legislației. Dimpotrivă, scopul este ca, în cadrul procesului de elaborare a legislației, să se asigure faptul că aceasta se va aplica și unor structuri mici, fără să fie afectată realizarea obiectivului acestei legislații. El consideră că aceste principii nu pot constitui un motiv ca domeniul de aplicare al unei reglementări să fie determinat numai de dimensiunea întreprinderii sau să intre în contradicție cu interesul general, care presupune ca cetățenii, lucrătorii și consumatorii să fie protejați de riscurile care îi amenință.

4.4.4. CESE este profund preocupat de unele dintre constatările făcute mai sus. El constată că, pe lângă evaluările impactului în materie economică, socială și de mediu, sunt abordate (9) și alte dimensiuni, iar Comitetul de evaluare a impactului consideră că calitatea analizelor asupra dimensiunii sociale și a celei de mediu lasă uneori de dorit. CESE dorește să se asigure că Comisia dispune de mijloacele necesare efectuării simultane a tuturor acestor analize și că acest lucru nu se realizează în detrimentul calității, menținerii echilibrelor, obiectivelor, instrumentelor de măsură și parametrilor anunțați.

4.4.5. În fine, nu este clar motivul pentru care anumite proiecte nu sunt supuse evaluării impactului, în special în sectorul Ecofin (two pack, six pack), ceea ce alimentează impresia pe care o au unele părți interesate că procesul este mai orientat către aspectele economice (și de competitivitate), decât către ceilalți doi piloni. După cum subliniază Comisia, obiectivul de simplificare trebuie asumat de către toată lumea și trebuie bazat pe analize solide și credibile.

4.4.6. CESE solicită Comisiei: — să fie mai transparentă și să justifice motivele pentru care o anumită dispoziție sau propunere de dispoziție este sau nu supusă evaluării impactului; — să asigure că se ține cont de interesul general; — să întreprindă acțiuni pentru o luare în calcul mai echilibrată și integrată a celor trei dimensiuni (economică, socială și de mediu) și pentru asigurarea calității evaluărilor la acest nivel; — să ia mai bine în considerare punctele de vedere emise în cadrul consultărilor și să justifice modul în care s-a ținut sau nu cont de acestea.

4.4.7. CESE regretă că comunicarea Comisiei Europene nu face referire în mod explicit la rolul său de organ consultativ, reprezentant al societății civile, care emite avize privind aspectele esențiale ale legislației UE. Comitetul înțelege să dea curs apelului la o colaborare mai generală lansat de Comisie partenerilor sociali și societății civile și este gata, prin urmare, să colaboreze mai activ pentru îmbunătățirea procesului prin consultare sau aport de expertiză.

4.5. În ceea ce privește procesul de consultare

4.5.1. Comisia insistă asupra rolului esențial al consultării părților interesate în cadrul procesului, dar rezultatul acestora nu este întotdeauna luat în considerare. În plus, numărul răspunsurilor primite la consultările deschise lansate de Comisie, chestiunea reprezentativității respondenților și, în consecință, caracterul uneori puțin reprezentativ al răspunsurilor contribuie la slăbirea calității procesului. CESE se întreabă dacă creșterea numărului de consultări și mijloacele, volumul de timp și de disponibilitate pe care îl implică formularea unor răspunsuri în cunoștință de cauză nu pot explica aceste constatări. În plus, uneori poate părea că modul în care sunt formulate întrebările influențează răspunsurile, ceea ce poate genera îndoieli cu privire la obiectivitatea și imparțialitatea procesului.

4.5.2. „Consultarea” este procesul pe care se sprijină propunerile legislative de calitate, bazate pe fapte concrete. O consultare precoce și adecvată a întreprinderilor, în special a IMM-urilor și a reprezentanților acestora, ar permite să se ia decizii pe baza analizei faptelor, a experienței și a punctelor de vedere ale destinatarilor de drept implicați în punerea în aplicare. Același principiu este valabil și la nivelul diferitelor organizații reprezentative ale cetățenilor (lucrători și beneficiari ai alocațiilor sociale, consumatori etc.).

4.5.3. CESE solicită să se acorde prioritate absolută partenerilor sociali și organizațiilor intermediare implicate. Consultarea directă și individuală a IMM-urilor și consumatorilor s-a dovedit ineficace, sporadică și nereprezentativă. În plus, organizațiile respective trebuie să dispună de o posibilitate reală de a participa la pregătirea consultărilor și chestionarelor.

4.5.4. Prin urmare, CESE se întreabă dacă nu e preferabil ca această consultare să fie mai bine structurată pe o bază instituțională și reprezentativă, profitându-se de resursele organelor consultative reprezentative deja existente și, după caz, înființându-se altele dacă se dovedește necesar.

4.5.5. CESE propune ca punctul de plecare al consultărilor să fie organele reprezentative care există atât la nivelul Uniunii, cât și la cel al statelor membre. În lipsa acestora, el amintește că există structuri de consultare care pot îndeplini această funcție.

4.5.6. CESE recomandă să se valorifice expertiza și potențialul federațiilor europene ale angajatorilor, întreprinderilor, sindicatelor și ONG-urilor și, decât să se recurgă numai la consultanți privați, să li se încredințeze acestora și sarcina de a efectua anchetele și studiile necesare.

4.5.7. În orice caz, CESE este gata să-și asume responsabilitățile în acest cadru, fără a aduce atingere altor forme de dialog social european.

5. Observații specifice

5.1. CESE consideră că programul REFIT ar trebui să fie ambițios și, totodată, simplu, clar și transparent.

5.2. Numele diferite sub care apar agendele și programele („O mai bună legiferare”, „Reglementarea inteligentă”, „A gândi mai întâi la scară mică” etc.) au generat o oarecare confuzie.

Ierarhia acestor programe și a acestor proiecte, precum și interacțiunea lor ar trebui clarificate, pentru ca cetățenii să înțeleagă cui le sunt ele destinate.

5.3. Transparența procedurilor este afectată de creșterea numărului de organisme implicate în proces și a filierelor de consultare și tratare a propunerilor.

5.4. În aceeași logică de eficacitate și transparență și având în vedere mecanismele existente, inclusiv la nivelul Parlamentului European, CESE nu va subscrie la propunerea Comisiei vizând crearea unui nou grup la nivel înalt care să însoțească lucrările viitoare, decât dacă se dovedește că activitatea acestuia aduce o reală valoare adăugată. El consideră că Comisia a dobândit, în interiorul său, expertiza necesară pentru îmbunătățirea procesului.

5.5. CESE observă că Comisia consideră că evaluările impactului ar trebui să aibă loc în toate fazele procesului legislativ, inclusiv în ceea ce privește amendamentele introduse de colegiuitori. Într-un sistem în care există doi colegiuitori și care funcționează pe bază de compromis, pare nepotrivit ca unul dintre ei să aibă ultimul cuvânt în ceea ce privește evaluarea impactului (existând riscul denaturării regulilor stabilite prin tratat în materie de adoptare a deciziilor).

5.6. De altfel, CESE amintește că obiectivul programului REFIT cuprinde și aplicarea dreptului în UE. Liniile directoare ale Comisiei în materie de evaluare a impactului prevăd inclusiv examinarea posibilității ca, în anumite cazuri, aplicarea efectivă a dreptului să nu răspundă problemei ridicate.

5.7. CESE salută eforturile depuse de Comisie pentru a însoți și controla transpunerea efectivă a directivelor la nivelul statelor membre. El subliniază constatările cuprinse în cel de-al 30-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (10). Raportul menționează că întârzierile și infracțiunile afectează în mod special domeniile mediului, transporturilor și fiscalității. CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, pentru anul 2012, problemele se manifestă în principal, în ordine descrescătoare, în domeniile transporturilor, sănătății, consumatorilor, mediului, pieței interne și serviciilor.

5.8. CESE consideră, într-adevăr, că acordarea sistematică de derogări, în orice domeniu, deschide calea elaborării legislației de către statele membre la nivel național, după propria dorință, ceea ce poate contribui la creșterea complexității legislative, a insecurității și incertitudinii juridice în cadrul pieței interne, precum și la încurajarea tendințelor protecționiste nedorite.” CESE amintește că, în avizele sale anterioare, solicita să se recurgă mai sistematic, când este cazul, la instrumentul regulamentului, care, pe lângă faptul că dispune de o mai mare securitate juridică, ar rezolva parțial această problemă.

5.9. CESE amintește avizele sale anterioare privind suprareglementarea și reglementarea inteligentă, în care solicita îmbunătățirea calității textelor juridice adoptate. El consideră necesar să se continue eforturile în acest sens, pentru sprijinirea punerii efective în aplicare a obiectivelor politice urmărite de Uniunea Europeană.

5.10. CESE amintește totodată că, în anumite cazuri, principiile autoreglementării și/sau coreglementării pot constitui un mijloc de prevenire eficace sau complementar de acțiune legislativă, cu condiția ca acesta să fie încadrat corespunzător în contextul unui cadru legislativ vast, clar, bine definit și ghidat, printre altele, de principiile transparenței, independenței, eficacității și responsabilității.

Bruxelles, 10 decembrie 2014. Președintele Comitetului Economic și Social European Henri MALOSSE

(1) JO C 48, 15.2.2011, p. 107, JO C 248, 25.8.2011, p. 87 și JO C 327, 12.11.2013, p. 33.

(2) „Adecvarea reglementărilor UE”, COM(2012) 746 final și „Programul privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT): rezultate și etapele ulterioare”, COM(2013) 685 final.

(3) „A treia analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană”, COM(2009) 15 final; Comunicarea Comisiei pe tema „Reglementarea inteligentă în Uniunea Europeană”, COM(2010) 543 final; Comunicarea Comisiei pe tema „Reglementarea inteligentă – luarea în considerare a nevoilor întreprinderilor mici și mijlocii”, COM(2013) 122 final.

(4) JO C 327, 12.11.2013, p. 33, JO C 248, 25.8.2011, p. 87 și JO C 48, 15.2.2011, p. 107.

(5) JO C 327, 12.11.2013, p. 33.

(6) Rezoluția Parlamentului European din 4 februarie 2014 referitoare la „adecvarea reglementărilor UE, la subsidiaritate și la proporționalitate – al 19-lea raport privind o mai bună legiferare pe anul 2011”, care subliniază, pe lângă necesitatea de a dispune de o legislație simplă, eficace, eficientă, inteligibilă și accesibilă la un preț minim, că „evaluarea impactului noilor reglementări privind IMM-urile sau societățile mari nu poate nici să aibă ca efect discriminarea lucrătorilor în funcție de dimensiunea societăților unde lucrează, nici să determine afectarea drepturilor fundamentale ale lucrătorilor, care includ dreptul la informare și la consultare, a condițiilor de muncă, a bunăstării la locul de muncă și a drepturilor în materie de securitate socială ale acestora și nici nu poate împiedica îmbunătățirea protecției de care aceștia se bucură la locul de muncă cu privire la riscurile profesionale existente sau la unele riscuri noi”.

La rândul său, Consiliul European din 26 și 27 iunie 2014 preciza că „Comisia, celelalte instituții ale UE și statele membre sunt invitate să continue punerea în aplicare a programului REFIT într-un mod ambițios, ținând seama de protecția consumatorilor și a angajaților, precum și de aspectele referitoare la sănătate și mediu”.

(7) Acestea privesc, printre altele, REACH, mediul, acquis-ul privind sănătatea și securitatea la locul de muncă, protecția lucrătoarelor însărcinate și îmbunătățirea accesului la concediu parental, sănătatea și securitatea la locul de muncă în saloanele de coafură, afecțiunile musculo-scheletale, agenții cancerigeni sau mutageni, tahografele, timpul de muncă, munca cu fracțiune de normă, contractele de muncă temporare, activitățile de informare-consultare, informarea în materie de contracte de muncă, etichetarea produselor alimentare sau în materie de mediu, instrucțiunile de administrare a medicamentelor și obligațiile de informare cu privire la costurile serviciilor financiare.

(8) IAB Report 2012, IAB Report 2013.

(9) Lista tuturor documentelor de referință în materie de evaluare a impactului care figurează pe site-ul Comisiei (în engleză): Commission Impact Assessment Guidelines (January 2009) Guidelines; Annexes 1-13; alte documente de referință ale direcțiilor generale: Operational Guidelines to Assess Impacts on Micro-Enterprises (Secretariatul General + DG Întreprinderi și Industrie); Operational Guidance for Assessing Impacts on Sectoral Competitiveness within the Commission Impact Assessment System – A „Competitiveness Proofing” Toolkit for use in Impact Assessments; Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments; Assessing Social Impacts; Assessing Territorial Impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System.

(10) http://ec.europa.eu/eu_law/docs/docs_infringements/annual_report_30/com_2013_726_ro.pdf