-În România, a fost adoptată strategia națională pentru reducerea abandonului școlar timpuriu (condiționalitatea 10.1), care a fost transpusă la nivelurile teritoriale relevante. Obiectivul este de a crește rata de frecventare a școlii și de a reduce abandonul școlar timpuriu, printr-o abordare de tip parteneriat și un mecanism de monitorizare solid. -În Polonia, condiționalitatea ex ante generală 3 privind invaliditatea a fost îndeplinită în 2015 prin adoptarea unei agende pentru acțiuni legate de egalitatea de șanse, nediscriminare și egalitatea între femei și bărbați în ceea ce privește fondurile UE. Ministerul polonez pentru dezvoltare economică s-a asigurat că orientările aplicabile sunt obligatorii pentru toate autoritățile de management. În plus, au fost desemnați ofițeri de accesibilitate, iar serviciile Comisiei, împreună cu Ministerul polonez pentru dezvoltare economică, monitorizează punerea în aplicare a acestor dispoziții care transpun articolele 6 și 7 din RDC. -Estonia a elaborat și a îmbunătățit Planul de dezvoltare a sănătății publice 2009-2020 pentru a îndeplini condiționalitatea ex ante 9.3 pentru sectorul sănătății. Acest plan conține un inventar pe termen lung al investițiilor necesare în infrastructură, luând în considerare tendințele demografice preconizate, și un cadru de lansare a investițiilor și de îmbunătățire a eficienței din punctul de vedere al costurilor a sistemelor de asistență medicală și a accesului la acestea. -Finlanda a adoptat o legislație națională prin care se asigură disponibilitatea capacității administrative de a se conforma punerii în aplicare a unui sistem de control, de inspecție și de asigurare a respectării normelor prevăzut de politica comună în domeniul pescuitului.

În primăvara anului 2017, Comisia va publica un document de lucru privind valoarea adăugată a condiționalităților ex ante. Analiza finală a îndeplinirii condiționalităților ex ante în cadrul fondurilor ESI va fi prezentată în raportul strategic până la sfârșitul anului 2017. Până la mijlocul anului 2017, o comunicare privind specializarea inteligentă (EAC 1.1) va prezenta realizările, provocările, lecțiile învățate și acțiunile viitoare ale Comisiei pentru a ajuta un număr de peste 120 de strategii naționale și regionale de specializare inteligentă să stimuleze creșterea și locurile de muncă bazate pe inovare. Comunicarea va sublinia, în special, modul în care aceste strategii pot să combine o abordare teritorială de jos în sus cu prioritățile și politicile Comisiei și să creeze sinergii între fondurile UE gestionate în mod direct sau partajat care sprijină inovarea, cercetarea și competitivitatea.

În al treilea rând, în ceea ce privește legătura mai strânsă cu guvernanța economică a UE și cu semestrul european, peste două treimi din recomandările specifice fiecărei țări adoptate în 2014 au avut relevanță pentru investițiile din fondurile ESI (în special FEDR și FSE) și au fost astfel integrate în prioritățile privind programele statelor membre. Recomandările vizează reforme în șase domenii principale: cercetare și inovare, energie și transport, asistență medicală, participare la piața muncii, educație, incluziune socială și reforma administrației publice. Comisia va finaliza, în primăvara anului 2017, studiul intitulat „Support of ESI Funds to the implementation of the Country Specific Recommendations and to structural reforms in Member States” (Sprijinul acordat prin intermediul fondurilor ESI pentru punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări și pentru reformele structurale din statele membre). Acest studiu va analiza modul în care recomandările specifice fiecărei țări relevante pentru investiții din anii care au precedat adoptarea programului au fost luate în considerare în cadrul programelor finanțate din fondurile ESI. Rapoartele intermediare naționale care trebuie prezentate în 2017 vor conține de asemenea informații și evaluări cu privire la modul în care programele contribuie la strategia de creștere a Uniunii și la recomandările specifice fiecărei țări.

3.Prezentare de ansamblu a implementării în funcție de temele-cheie

Volumul investițiilor planificate și realizările preconizate în legătură cu fondurile ESI au fost prezentate în decembrie 2015. Acest raport oferă o prezentare de ansamblu a progresului inițial înregistrat în legătură cu implementarea programelor în 2014 și în 2015 din punctul de vedere al volumului financiar al proiectelor selectate și al progresului în contractarea și furnizarea de realizări și rezultate comune, concentrându-se pe conținutul rapoartelor anuale de implementare a programelor din 2016.

Tabelul 1 de mai sus oferă o prezentare de ansamblu a volumului financiar și a ratei de selectare a proiectelor raportate în funcție de obiectivul tematic la sfârșitul anului 2015 în legătură cu fondurile ESI. În ceea ce privește indicatorii, acest raport se bazează pe previziunile privind contribuția așteptată de la proiectele selectate și pe realizările raportate în cadrul indicatorilor comuni pentru fiecare fond. De asemenea, sunt prezentate exemple de proiecte care au beneficiat deja de sprijin.

3.1.Cercetare și inovare, TIC și competitivitatea IMM-urilor

În total, investițiile în acest domeniu au primit un sprijin de aproximativ 181 de miliarde EUR, în principal din FEDR și din FEADR. Au fost selectate proiecte care se ridică la aproximativ 7 % din această valoare (peste 11,5 miliarde EUR), multe dintre acestea aflându-se deja în faza de implementare la sfârșitul anului 2015.

Suma de 3,4 miliarde EUR alocată unor proiecte specifice de cercetare și inovare din FEDR și din FEADR reprezintă 5,7 % din suma totală planificată pentru perioada 2014-2020. Până la sfârșitul anului 2015, se preconiza că 19 000 de societăți vor beneficia de schemele selectate finanțate din FEDR care promovează cooperarea cu institutele de cercetare (15 % din obiectiv) și că 5 000 de cercetători vor beneficia de o infrastructură îmbunătățită de cercetare și dezvoltare tehnologică (RTD) (7 % din obiectiv).

În cadrul Parteneriatului european pentru inovare privind productivitatea și sustenabilitatea agriculturii (EIP-AGRI) au fost deja instituite în jur de 200 de grupuri operaționale. Aceste proiecte finanțate din FEADR au drept obiectiv promovarea de soluții inovatoare pentru un sector agricol și forestier competitiv și sustenabil.

Faza a doua a proiectului paneuropean „Infrastructura Luminii Extreme - Fizica Nucleară” implementat la Măgurele, România, a fost selectată pentru a beneficia de un sprijin de 140 de milioane EUR acordat din FEDR. Acest proiect de cercetare privind laserele de mare intensitate este deschis cercetătorilor din cadrul organismelor publice și private din întreaga lume, 100 de cercetători lucrând deja în acest proiect și alți 100 fiind așteptați să se alăture proiectului în momentul finalizării sale. Proiectul aduce de asemenea beneficii socio-economice și creează valoare adăugată pentru regiune (locuri de muncă noi, infrastructură modernă, dezvoltarea întreprinderilor și vizibilitate și potențial de dezvoltare crescute). În zona transfrontalieră Öresund-Kattegat-Skagerrak este sprijinit un parteneriat transfrontalier important în vederea exploatării centrului de cercetare a neutronilor și sincrotronilor existent și a dezvoltării unei capacități RTDI internaționale. Proiectul include crearea unei rețele noi pentru 150 de cercetători proveniți din universități și întreprinderi și reprezintă cel mai mare parteneriat de acest fel care a fost sprijinit vreodată de Interreg în această regiune. Un grup alimentar local din Austria inferioară a inițiat, în cadrul Parteneriatului european pentru inovare, un grup operațional pentru producția sezonieră de legume, inovatoare și cu consum energetic redus. Grupul operațional reunește fermieri, cercetători, consultanți și un broker în domeniul inovării cu scopul de a dezvolta o nișă inovatoare a pieței, inclusiv analiza și optimizarea fluxului de lucru pentru producția și comercializarea de legume în timpul iernii. Un alt rezultat preconizat este evaluarea economică și ecologică a cultivării legumelor în timpul iernii.

Cele 737 de milioane EUR alocate proiectelor în cadrul temelor privind economia digitală la sfârșitul anului 2015 au reprezentat 4 % din totalul planificat. În ceea ce privește FEDR, această activitate a fost legată în principal de selecția proiectelor în Estonia, în Finlanda, în Franța, în Italia, în Polonia, în Suedia și în Slovacia. Majoritatea activităților selectate până în prezent nu au legătură cu indicatorii comuni ai fondului disponibili în cadrul acestei teme.

Mai jos sunt prezentate exemple inițiale ale progresului înregistrat.