Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) /* COM/2011/0809 konč. - 2011/0401 (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Setul de propuneri pentru „Orizont 2020”, elaborată integral în conformitate cu Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”[1], susține pe deplin Strategia Europa 2020, în care domeniul cercetării și inovării a fost identificat drept esențial pentru realizarea obiectivelor de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Această serie cuprinde următoarele propuneri: (1) un program-cadru pentru Orizont 2020 (Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene – TFUE), (2) un set unic de reguli de participare și diseminare (TFUE), (3) un program specific unic de punere în aplicare a Orizont 2020 (TFUE), precum și (4) o propunere unică privind componentele Orizont 2020 corespunzătoare Tratatului Euratom. Argumentația politică și contextul global al propunerilor legislative sunt prezentate într-o comunicare a Comisiei adoptată împreună cu acestea, care abordează o serie de elemente transversale de importanță majoră, precum simplificarea și modul în care a fost consolidată abordarea în materie de inovare. Orizont 2020 răspunde în mod direct provocărilor societale majore identificate de Strategia Europa 2020 și de inițiativele sale emblematice. Orizont 2020 va contribui, de asemenea, la situarea Europei într-o poziție de lider în domeniul industrial. Orizont 2020 va stimula, de asemenea, excelența științifică, esențială pentru durabilitatea, prosperitatea și bunăstarea pe termen lung a Europei. Pentru a atinge aceste obiective, propunerile includ o întreagă gamă de măsuri de sprijin integrate la toate nivelurile în ciclul de cercetare și inovare. Prin urmare, Orizont 2020 reunește și consolidează activități finanțate în prezent de al șaptelea program-cadru pentru cercetare, componentele privind inovarea ale Programului-cadru pentru competitivitate și inovare, precum și Institutul European de Inovare și Tehnologie. Propunerile sunt, de asemenea, concepute astfel încât să aducă o simplificare substanțială pentru participanți. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI La elaborarea celor patru propuneri s-a ținut cont pe deplin de răspunsurile colectate în cadrul unei consultări publice extinse pe baza Cărții verzi intitulate „De la provocări la oportunități: către crearea unui cadru strategic comun pentru finanțarea domeniului cercetării și inovării în UE”, COM(2011)48. Consiliul European, statele membre și o serie largă de părți interesate din industrie, mediul academic și societatea civilă și-au exprimat punctele de vedere. Propunerile se bazează, de asemenea, pe două evaluări detaliate ale impactului, utilizând consultări ale părților interesate, evaluări interne și externe și contribuții ale unor experți internaționali. Evaluările au constatat că opțiunea Orizont 2020 ar aduce o mai mare claritate, ar asigura cel mai bine masa critică de eforturi necesare la nivel de programe și de proiecte și ar avea cel mai puternic impact asupra obiectivelor politicii și asupra beneficiilor economice, competitive și sociale în aval, contribuind în același timp la simplificare, de exemplu prin reducerea sarcinii administrative pentru participanți, raționalizarea normelor și procedurilor aplicabile, asigurarea coerenței între instrumente și marcarea unui nou echilibru risc-încredere. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII 3.1 Temeiul juridic Propunerea include în mod coerent activități de cercetare și inovare în vederea realizării obiectivelor de politică. Ca atare, Orizont 2020 se va baza pe titlurile „Industria” și „Cercetarea și dezvoltarea tehnologică și spațiul” din TFUE (articolele 173 și 182). Regulile de participare și diseminare corespunzătoare se vor baza pe aceleași titluri din TFUE (articolele 173, 183 și 188). În ambele cazuri, baza corespunzătoare titlului „Industria” se referă în principal la Institutul European de Inovare și Tehnologie (IET), care va fi finanțat printr-o contribuție financiară din Orizont 2020. IET nu va apărea în programul specific. Se reamintește faptul că activitățile de inovare au fost introduse, în mod explicit, în cadrul diferitelor programe-cadru bazate pe titlul privind cercetarea din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și că actualele programe-cadru cuprind, de asemenea, o serie de activități de inovare. În consecință, programul specific care va pune în aplicare Orizont 2020 se va baza pe titlul „Cercetarea și dezvoltarea tehnologică și spațiul” din TFUE (articolul 182), întrucât activitățile prevăzute de acestea vor intra în domeniul de aplicare al celor reglementate de titlul menționat. Propunerea pentru Programul Euratom de cercetare și formare, care completează Orizont 2020, se bazează pe articolul 7 din Tratatul Euratom. 3.2 Principiile subsidiarității și proporționalității Propunerile au fost concepute pentru a maximiza valoarea adăugată și impactul Uniunii, concentrându-se asupra obiectivelor și activităților care nu pot fi realizate eficient doar prin acțiunea individuală a statelor membre. Intervenția la nivelul Uniunii poate să consolideze cadrul general al cercetării și inovării și să coordoneze eforturile statelor membre în domeniul cercetării, evitând dublarea eforturilor, menținând masa critică în domeniile-cheie și garantând că finanțarea publică este folosită în mod optim. Intervenția la nivelul Uniunii favorizează concurența la scara întregului continent pentru a selecta cele mai bune propuneri, ridicând astfel nivelurile de excelență și oferind vizibilitate cercetării și inovării de vârf. De asemenea, nivelul Uniunii este cel mai indicat pentru a sprijini mobilitatea transnațională, îmbunătățind astfel formarea și dezvoltarea carierei cercetătorilor. Un program la nivelul Uniunii este mai adecvat pentru cercetarea și dezvoltarea cu riscuri ridicate și pe termen lung, permițând partajarea riscurilor, lărgirea sferei de acțiune și realizarea de economii substanțiale, care nu ar putea fi obținute altfel. Intervenția la nivelul Uniunii poate să mobilizeze investiții publice și private suplimentare în domeniul cercetării și inovării, să contribuie la spațiul european de cercetare în cadrul căruia cunoștințele, cercetătorii și tehnologia circulă liber, precum și să accelereze comercializarea și diseminarea inovațiilor în cadrul pieței unice. Programele la nivelul Uniunii sunt necesare, de asemenea, pentru a sprijini elaborarea politicilor, precum și obiectivele stabilite de o serie de politici. Datele complete se găsesc în evaluările de impact însoțitoare. 4. IMPLICAȚII BUGETARE Bugetul tuturor propunerilor este prezentat în prețuri curente. Fișa financiară legislativă anexată la prezenta propunere stabilește implicațiile bugetare, precum și implicațiile asupra resurselor umane și administrative. Comisia poate utiliza, pe baza unei analize a raportului costuri-beneficii, agențiile executive existente pentru punerea în aplicare a Orizont 2020, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 58/2003 de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini de gestionare a programelor Uniunii. 2011/0401 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI din XXX de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) (Text cu relevanță pentru SEE) PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 173 alineatul (3) și articolul 182 alineatul (1), având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[2], având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[3], hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1) Uniunea are ca obiectiv consolidarea bazelor sale științifice și tehnologice, prin crearea unui spațiu european de cercetare („ERA”) în care cercetătorii, cunoștințele științifice și tehnologiile să circule liber, precum și favorizarea creșterii competitivității Uniunii, inclusiv în industrie. Pentru urmărirea acestor obiective, Uniunea trebuie să ia măsuri de asigurare a punerii în aplicare a activităților de cercetare, dezvoltare tehnologică și a activităților demonstrative, să promoveze cooperarea internațională, să disemineze și să optimizeze rezultatele și să stimuleze formarea și mobilitatea. (2) Uniunea are, de asemenea, obiectivul de a asigura existența condițiilor necesare competitivității industriei Uniunii. În acest sens, acțiunile ar trebui să aibă scopul de a promova o mai bună exploatare a potențialului industrial al politicilor de inovare, cercetare și dezvoltare tehnologică. (3) Uniunea s-a angajat să îndeplinească Strategia Europa 2020[4], care prevede obiectivele creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, subliniază rolul cercetării și inovării drept motoare esențiale ale prosperității economice și sociale și ale durabilității mediului și stabilește obiectivul creșterii cheltuielilor cu cercetarea și dezvoltarea, pentru a atinge 3 % din produsul intern brut (PIB) până în 2020, creând totodată un indicator al volumului inovării. În acest context, inițiativa emblematică „O Uniune a inovării” stabilește o abordare strategică și integrată pentru cercetare și inovare, fixând cadrul și obiectivele la care ar trebui să contribuie viitoarea finanțare a Uniunii destinată cercetării și inovării. Cercetarea și inovarea sunt, de asemenea, factori-cheie pentru alte inițiative emblematice din cadrul Strategiei Europa 2020, în special cu privire la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, la o politică industrială adaptată erei globalizării și la o agendă digitală pentru Europa. În plus, în vederea realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020 referitoare la cercetare și inovare, politica de coeziune are un rol important de jucat prin consolidarea capacităților și asigurarea condițiilor care să permită excelența. (4) La reuniunea sa din 4 februarie 2011, Consiliul European a sprijinit conceptul de cadru strategic comun de finanțare a cercetării și inovării de către Uniune, în vederea îmbunătățirii eficienței finanțării pentru cercetare și inovare la nivel național și la nivelul Uniunii și a solicitat Uniunii să soluționeze rapid obstacolele care încă mai împiedică atragerea talentelor și a investițiilor în vederea finalizării ERA până în 2014 și să realizeze o autentică piață unică a cunoașterii, a cercetării și a inovării. (5) Parlamentul European a solicitat, în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010[5], o simplificare radicală a finanțării cercetării și inovării în cadrul Uniunii, a subliniat, în rezoluția sa din 12 mai 2011[6], importanța unei Uniuni a inovării pentru transformarea Europei în contextul lumii post-criză, a subliniat, în rezoluția sa din 8 iunie 2011[7], principalele lecții de învățat în urma evaluării intermediare a celui de al șaptelea program-cadru și a sprijinit, în rezoluția sa din 27 septembrie 2011[8], conceptul unui cadru strategic comun de finanțare pentru cercetare și inovare. (6) La 26 noiembrie 2010, Consiliul Uniunii Europene a solicitat ca viitoarele programe de finanțare ale Uniunii să se concentreze mai mult asupra priorităților Strategiei Europa 2020, să abordeze provocările societale și tehnologiile cheie, să faciliteze cercetarea colaborativă bazată pe industrie, să eficientizeze instrumentele, să simplifice în mod radical accesul, să accelereze introducerea pe piață și să consolideze în continuare excelența. (7) Importanța unei abordări strategice coerente a fost subliniată și în avize emise de Comitetul pentru Spațiul european de cercetare la 3 iunie 2011[9], de Comitetul Regiunilor la 30 iunie 2011[10] și de Comitetul Economic și Social European la 13 iulie 2011[11]. (8) Revizuirea bugetului Uniunii, adoptată de Comisie la 19 octombrie 2010, a prezentat principiile-cheie care ar trebui să stea la baza viitorului buget al Uniunii, concentrându-se în special pe instrumente care și-au demonstrat valoarea adăugată la nivelul Uniunii, orientându-se pe obținerea de rezultate și angrenând alte surse publice și private de finanțare, și a propus alinierea întregii game de instrumente ale Uniunii destinate cercetării și inovării într-un cadru strategic comun. (9) Cartea verde a Comisiei intitulată „De la provocări la oportunități: către crearea unui cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării în UE”[12] a identificat aspectele-cheie privind modalitatea de îndeplinire a acestor obiective ambițioase și a lansat o consultare amplă, în cursul căreia părțile interesate și instituțiile Uniunii au fost în mare parte de acord cu ideile prezentate în document. (10) În Comunicarea intitulată „Un buget pentru Europa 2020”[13], Comisia a propus să se abordeze printr-un singur cadru strategic comun pentru cercetare și inovare domeniile reglementate în perioada 2007-2013 în cadrul celui de al șaptelea program-cadru pentru cercetare, componenta de inovare din programul-cadru pentru competitivitate și inovare, precum și Institutul European pentru Inovare și Tehnologie (EIT), în vederea îndeplinirii obiectivului Strategiei Europa 2020 de creștere a investițiilor în cercetare și dezvoltare la 3% din PIB până în 2020. În comunicarea menționată anterior, Comisia s-a angajat totodată să integreze schimbările climatice în programele de cheltuieli ale Uniunii și să direcționeze cel puțin 20 % din bugetul Uniunii pentru obiectivele legate de climă. Combaterea schimbărilor climatice și utilizarea eficientă a resurselor sunt obiective care se consolidează reciproc în vederea realizării dezvoltării durabile. Obiectivele specifice legate de aceste două obiective ar trebui să fie completate cu celelalte obiective specifice ale Orizont 2020. Prin urmare, se preconizează că cel puțin 60 % din bugetul global al Programului-cadru Orizont 2020 ar trebui să fie legat de dezvoltarea durabilă. De asemenea, se estimează că cheltuielile legate de climă trebuie să depășească 35% din buget, inclusiv măsurile reciproc compatibile de îmbunătățire a eficienței resurselor. Comisia ar trebui să furnizeze informații privind amploarea și rezultatele sprijinului acordat obiectivelor referitoare la schimbări climatice. Cheltuielile legate de climă din cadrul Orizont 2020 ar trebui să fie urmărite în conformitate cu metodologia stabilită în comunicarea menționată anterior. (11) Programul-cadru pentru cercetare și inovare al Uniunii Europene Orizont 2020 (denumit în continuare „Orizont 2020”) se axează pe trei priorități, și anume generarea excelenței științifice în vederea consolidării excelenței științifice de nivel mondial a Uniunii, promovarea unei poziții de lider în sectorul industrial în vederea sprijinirii întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) și a inovării, și abordarea provocărilor societale, pentru a contracara în mod direct provocările identificate în Strategia Europa 2020 prin sprijinirea activităților de cercetare care acoperă întregul spectru, de la cercetare la piață. Orizont 2020 ar trebui să sprijine toate etapele lanțului inovării, în special activități mai apropiate de piață, inclusiv instrumentele financiare inovatoare, precum și inovația netehnologică și socială, și urmărește să răspundă nevoilor de cercetare ale unui larg spectru de politici ale Uniunii, punând accentul pe utilizarea pe scară cât mai largă și diseminarea cunoștințelor generate de activitățile finanțate până la exploatarea lor comercială. Prioritățile Orizont 2020 ar trebui să fie susținute, de asemenea, de un program privind cercetarea și formarea profesională în domeniul nuclear, elaborat în temeiul Tratatului Euratom. (12) Centrul Comun de Cercetare (JRC) ar trebui să furnizeze asistență științifică și tehnică adaptată nevoilor clienților instituționali pentru politicilor Uniunii și, totodată, să răspundă în mod flexibil noilor cerințe în materie de politici. (13) În cadrul triunghiului cunoașterii format din cercetare, educație și inovare, comunitățile cunoașterii și inovării din cadrul Institutului European de Inovare și Tehnologie ar trebui să aibă o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor prevăzute de Orizont 2020, inclusiv provocările societale, în special prin integrarea cercetării, educației și inovării. În vederea asigurării complementarității în cadrul Orizont 2020 și a absorbției corespunzătoare a fondurilor, contribuția financiară destinată Institutului European de Inovare și Tehnologie ar trebui acordată în două alocări, cu mențiunea că a doua alocare se va face cu condiția unei evaluări prealabile. (14) Orizont 2020 ar trebui să contribuie la obiectivele parteneriatelor europene pentru inovare în conformitate cu inițiativa emblematică „O Uniune a inovării”, reunind toți protagoniștii relevanți din întregul lanț al cercetării și inovării în vederea raționalizării, simplificării și unei coordonări îmbunătățite între instrumente și inițiative. (15) Simplificarea reprezintă un obiectiv central al Orizont 2020, care ar trebui să se reflecte pe deplin în structura sa, în normele sale și în gestionarea și implementarea financiară. Orizont 2020 ar trebui să vizeze atragerea unei largi participări din partea universităților, a centrelor de cercetare, a industriei și în special a IMM-urilor și să fie accesibil noilor participanți, întrucât reunește întreaga gamă a sprijinului acordat cercetării și inovării într-un cadru strategic comun, care cuprinde o gamă simplificată de reguli, și utilizează norme de participare ale căror principii se aplică tuturor acțiunilor din cadrul programului. Simplificarea normelor de finanțare ar trebui să reducă costurile administrative de participare și va contribui la reducerea erorilor financiare. (16) În temeiul articolului 182 alineatul (1) din TFUE, programul-cadru stabilește suma maximă totală și normele detaliate ale participării financiare a Uniunii la programul-cadru și cotele-parte corespunzătoare pentru fiecare activitate prevăzută. (17) Este necesar ca prezentul regulament să stabilească, pentru întreaga durată a programului-cadru Orizont 2020, un pachet financiar care constituie referința privilegiată, în sensul punctului [] din Acordul interinstituțional din XX/201Z între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, pentru autoritatea bugetară în cadrul procedurii bugetare anuale. (18) Este necesar să se asigure o încheiere corectă a Orizont 2020 și a programelor precedente, în special în ceea ce privește continuarea acordurilor multianuale de gestionare a acestora, cum ar fi finanțarea asistenței tehnice și administrative. (19) Punerea în aplicare a Orizont 2020 poate duce la crearea unor programe suplimentare la care să participe numai anumite state membre, la participarea Uniunii la programe derulate de mai multe state membre, la înființarea unor întreprinderi comune sau la încheierea altor acorduri în temeiul articolelor 184, 185 și 187 din TFUE. (20) În vederea aprofundării relațiilor între știință și societate și a consolidării încrederii opiniei publice în știință, Orizont 2020 ar trebui să favorizeze o bună informare a cetățenilor și a societății civile cu privire la aspectele legate de cercetare și inovare prin promovarea educației științifice, prin facilitarea accesului la cunoștințe științifice, prin dezvoltarea unor agende de cercetare și inovare responsabile care să răspundă preocupărilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile și prin facilitarea participării acestora la activitățile din cadrul Orizont 2020. (21) Punerea în aplicare a Orizont 2020 ar trebui să răspundă oportunităților și necesităților în schimbare ale științei și tehnologiei, ale industriei, ale politicilor și ale societății. Astfel, agendele trebuie stabilite în strânsă legătură cu părțile interesate din toate sectoarele vizate și este necesar să se permită o marjă suficientă de flexibilitate pentru a ține cont de noile evoluții. Este necesar să se recurgă în permanență la expertiză externă pe parcursul derulării programului-cadru Orizont 2020, utilizându-se totodată structurile relevante, cum ar fi platformele tehnologice europene, inițiativele comune de programare în comun și parteneriatele europene pentru inovare. (22) Orizont 2020 ar trebui să contribuie la atractivitatea profesiei de cercetare în Uniune. Ar trebuie să se acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a cercetătorilor și Codului de conduită pentru recrutarea cercetătorilor[14], alături de alte cadre de referință relevante definite în contextul spațiului european de cercetare, respectându-se, în același timp, caracterul voluntar al acestor cadre. (23) Activitățile desfășurate în cadrul Orizont 2020 ar trebui să vizeze promovarea egalității între bărbați și femei în domeniul cercetării și inovării, în special prin abordarea cauzelor profunde ale dezechilibrului de gen, prin exploatarea deplină a potențialului cercetătoarelor și cercetătorilor și prin integrarea dimensiunii de gen în conținutul proiectelor în vederea îmbunătățirii calității cercetării și stimulării inovării. Acțiunile ar trebui să vizeze, de asemenea, punerea în aplicare a principiilor referitoare la egalitatea de șanse între femei și bărbați, astfel cum sunt prevăzute la articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și la articolul 8 din TFUE. (24) Activitățile de cercetare și inovare finanțate de Orizont 2020 trebuie să respecte principiile etice fundamentale. Este necesar să fie luate în considerare avizele emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii. Activitățile de cercetare trebuie să țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să limiteze folosirea animalelor în cercetare și testare, în vederea înlocuirii, în ultimă instanță, a utilizării animalelor. Toate activitățile trebuie să se desfășoare asigurându-se un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, în conformitate cu articolul 168 din TFUE. (25) Comisia Europeană nu solicită în mod explicit utilizarea celulelor sușă embrionare umane. Utilizarea eventuală a celulelor sușă umane, adulte sau embrionare este lăsată la latitudinea oamenilor de știință în funcție de obiectivele pe care doresc să le atingă și face obiectul unei evaluări etice stricte. Nu ar trebui finanțat niciun proiect care implică utilizarea celulelor sușă embrionare și nu are aprobările necesare din partea statelor membre. Nu ar trebui finanțată nicio activitate interzisă de toate statele membre. Nu ar trebui finanțată nicio activitate în cadrul unui stat membru în care această activitate este interzisă. (26) Pentru a obține un impact maxim, Orizont 2020 ar trebui să dezvolte o strânsă sinergie cu alte programe ale Uniunii în domenii cum sunt educația, spațiul, mediul, competitivitatea și IMM-urile, securitatea internă, cultura și media, precum și cu fondurile politicii de coeziune și cu politica de dezvoltare rurală, care pot contribui în mod special la consolidarea pe plan național și regional a capacităților de cercetare și inovare, în contextul strategiilor de specializare inteligentă. (27) IMM-urile constituie o sursă importantă de inovare și creștere economică în Europa. Prin urmare, în cadrul Orizont 2020, este necesară o largă participare a IMM-urilor, astfel cum este definită în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003[15]. În acest fel, s-ar putea susține obiectivele Legii privind micile întreprinderi[16]. (28) Având ca obiectiv obținerea unui impact cât mai mare al finanțării acordate de Uniune, Orizont 2020 trebuie să dezvolte sinergii mai strânse, care pot lua, de asemenea, forma unor parteneriate public-privat, cu programe naționale și regionale care sprijină cercetarea și inovarea. (29) De asemenea, ar trebui să se obțină un impact mai mare prin combinarea Orizont 2020 cu fondurile din sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii esențiale în care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample ale competitivității Europei și la abordarea provocărilor societale. Parteneriatele public-privat sub forma inițiativelor tehnologice comune lansate în temeiul Deciziei nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013)[17] pot fi continuate pe baza unor structuri mai adecvate. (30) Orizont 2020 ar trebui să promoveze cooperarea cu țările terțe, bazată pe interesul comun și avantaje reciproce. Cooperarea internațională în domeniul științei, tehnologiei și inovării ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 de consolidare a competitivității, la abordarea provocărilor societale și la sprijinirea politicilor externe și de dezvoltare ale Uniunii, inclusiv prin dezvoltarea de sinergii cu programele externe și prin contribuția la angajamentele internaționale ale Uniunii, cum ar fi realizarea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului. (31) Pentru a menține condiții de egalitate pentru toate întreprinderile care își desfășoară activitatea pe piața internă, finanțarea oferită de Orizont 2020 ar trebui să fie stabilită, de asemenea, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat, pentru a se asigura eficacitatea cheltuielilor publice și pentru a preveni denaturări ale pieței, cum ar fi eliminarea finanțării private, crearea unor structuri de piață ineficiente sau menținerea întreprinderilor ineficiente. (32) Consiliul European din 4 februarie 2011 a recunoscut necesitatea unei noi abordări a activităților de control și de gestionare a riscurilor în materie de finanțare a cercetării în Uniune și a solicitat realizarea unui nou echilibru între încredere și control și între asumarea de riscuri și evitarea riscurilor. Parlamentul European, în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare, a solicitat o schimbare pragmatică în vederea simplificării administrative și financiare și stipulează că gestionarea finanțării cercetării europene ar trebui să se bazeze într-o mai mare măsură pe încredere și toleranță față de risc în raport cu participanții. Raportul de evaluare intermediară a celui de al șaptelea program-cadru pentru cercetare (2007-2013) concluzionează că este necesară o abordare mai radicală pentru a realiza un salt spectaculos în direcția simplificării și că trebuie reechilibrat raportul între risc și încredere. (33) Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să fie protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a fondurilor, inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni. O strategie de control revizuită, care să nu mai fie axată pe reducerea ratelor de eroare, ci pe verificări bazate pe analiza riscurilor, precum și pe detectarea fraudei, ar trebui să reducă sarcina de control pentru participanți. (34) Este important să se asigure o bună gestiune financiară a programului-cadru Orizont 2020 și punerea în aplicare a acestuia în modul cel mai eficient și ușor accesibil, garantându-se, în același timp, securitatea juridică și accesibilitatea programului pentru toți participanții. Este necesar să se asigure conformitatea cu Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 [noul Regulament financiar] și cu cerințele de simplificare și de îmbunătățire a reglementării. (35) Gestionarea eficientă a performanței, inclusiv evaluarea și monitorizarea, presupun dezvoltarea unor indicatori de performanță specifici care pot fi măsurați în timp, care sunt realiști și reflectă logica de intervenție și care sunt relevanți pentru ierarhizarea corespunzătoare a obiectivelor și a activităților. Ar trebui să se instituie mecanisme adecvate de coordonare a punerii în aplicare și a monitorizării programului-cadru Orizont 2020 cu monitorizarea progreselor înregistrate, a realizărilor și a funcționării ERA. (36) Întrucât obiectivele Orizont 2020 nu pot fi îndeplinite în mod satisfăcător de către statele membre prin consolidarea cadrului general al cercetării și inovării și prin coordonarea eforturilor în cadrul Uniunii și pot, prin urmare, din motivul evitării dublării eforturilor, al menținerii masei critice în domeniile esențiale și al asigurării folosirii în mod optim a finanțării publice, să fie realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut în articolul menționat anterior, Orizont 2020 nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii acestor obiective. (37) Din motive de certitudine juridică și de claritate, Decizia nr. 1982/2006/CE ar trebui să fie abrogată, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: TITLUL I INSTITUIRE Articolul 1 Obiectul Prezentul regulament instituie Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) („Orizont 2020”) și stabilește cadrul de reglementare a sprijinului Uniunii pentru activități de cercetare și inovare și de promovare a unei exploatări mai bune a potențialului industrial al politicilor de inovare, cercetare și dezvoltare tehnologică. Articolul 2 Definiții În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții: (a) „activități de cercetare și inovare” înseamnă întregul spectru al activităților de cercetare, dezvoltare tehnologică, demonstrație și inovare, inclusiv promovarea cooperării cu țări terțe și organizații internaționale, diseminarea și optimizarea rezultatelor și stimularea formării și mobilității cercetătorilor în cadrul Uniunii; (b) „acțiuni directe” înseamnă activitățile de cercetare și inovare desfășurate de Comisie prin intermediul Centrului Comun de Cercetare; (c) „acțiuni indirecte” înseamnă activitățile de cercetare și inovare pentru care Uniunea asigură asistență financiară și care sunt întreprinse de către participanți; (d) „parteneriat public-privat” înseamnă un parteneriat în cadrul căruia parteneri din sectorul privat, din Uniune și, după caz, alți parteneri se angajează să sprijine în comun elaborarea și punerea în aplicare a unui program sau a unor activități de cercetare și inovare; (e) „parteneriat public-public” înseamnă un parteneriat în care organisme din sectorul public sau organisme cu misiune de serviciu public la nivel regional, național sau internațional se angajează împreună cu Uniunea să sprijine în comun elaborarea și punerea în aplicare a unui program sau a unor activități de cercetare și inovare. Articolul 3 Instituirea Orizont 2020 Orizont 2020 se instituie pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. Articolul 4 Valoarea adăugată a Uniunii Orizont 2020 joacă un rol central în punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, oferind un cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării de către Uniune, având rolul de mobilizare a investițiilor private, de creare de noi locuri de muncă și de asigurare a unei creșteri durabile pe termen lung și a competitivității în Europa. Articolul 5 Obiectivul general, prioritățile și obiectivele specifice 1. Orizont 2020 contribuie la dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare în cadrul Uniunii, prin mobilizarea de fonduri suplimentare suficiente pentru cercetare, dezvoltare și inovare. Astfel, Orizont 2020 sprijină punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și a altor politici ale Uniunii, precum și realizarea și funcționarea spațiului european de cercetare (ERA). Indicatorii de performanță relevanți sunt prevăzuți în introducerea la anexa I. 2. Acest obiectiv general este urmărit prin intermediul a trei componente complementare dedicate: (a) excelenței științifice; (b) poziției de lider în sectorul industrial și (c) provocărilor societale. Obiectivele specifice corespunzătoare fiecăreia dintre cele trei priorități sunt stabilite în părțile I-III ale anexei I, împreună cu liniile generale ale activităților. 3 Centrul Comun de Cercetare contribuie la îndeplinirea obiectivului general și a priorităților stabilite la alineatele (1) și (2), asigurând sprijin științific și tehnic politicilor Uniunii. Liniile generale ale activităților sunt stabilite în partea IV a anexei I. 4. Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT), instituit prin Regulamentul (UE) nr. 294/2008 al Parlamentului European și al Consiliului[18], contribuie la îndeplinirea obiectivului general și a priorităților stabilite la alineatele (1) și (2), având ca obiectiv specific integrarea triunghiului cunoașterii format din cercetare, inovare și educație. Indicatorii de performanță relevanți pentru Institutul European de Inovare și Tehnologie sunt stabiliți în introducerea la anexa I și în liniile generale ale obiectivului specific respectiv, iar activitățile sunt stabilite în partea V a anexei I. 5. În cadrul priorităților și liniilor generale menționate la alineatul (2), se pot lua în considerare nevoi noi și neprevăzute care apar pe parcursul perioadei de punere în aplicare a programului-cadru Orizont 2020. Acestea pot fi reacții la noile oportunități, crize și amenințări, la nevoile legate de dezvoltarea de noi politici ale Uniunii, precum și la testarea acțiunilor pentru care se prevede acordarea de sprijin în cadrul programelor viitoare. Articolul 6 Bugetul 1. Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a Orizont 2020 este de 87 740 de milioane EUR, din care o sumă maximă de 86 198 de milioane EUR este alocată activităților în temeiul titlului XIX din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). 2. Suma pentru activitățile prevăzute la titlul XIX din TFUE este distribuită după cum urmează între prioritățile stabilite la articolul 5 alineatul (2): (a) excelența științifică, 27 818 de milioane EUR; (b) poziția de lider în sectorul industrial, 20 280 de milioane EUR; (c) provocări societale, 35 888 de milioane EUR. Suma maximă totală a contribuției financiare a Uniunii din partea Orizont 2020 pentru acțiunile directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare reprezintă 2 212 de milioane EUR. Defalcarea orientativă a obiectivelor specifice în cadrul priorităților și suma maximă totală a contribuției la acțiunile directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare sunt prevăzute la anexa II. 3. Institutul European de Inovare și Tehnologie este finanțat printr-o contribuție maximă de la Orizont 2020 în valoare de 3 194 de milioane EUR, astfel cum este prevăzut în anexa II. O primă alocare de 1 542 de milioane EUR este pusă la dispoziție de Institutul European de Inovare și Tehnologie pentru activitățile prevăzute la titlul XVII din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. A doua alocare de până la 1 652 de milioane EUR este pusă la dispoziție și va face obiectul revizuirii prevăzute la articolul 26 alineatul (1). Această sumă suplimentară este furnizată pe o bază proporțională, astfel cum se indică în anexa II, din suma pentru obiectivul specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” în cadrul priorității privind poziția de lider în sectorul industrial, prevăzute la alineatul (2) litera (b) și din suma pentru prioritatea referitoare la provocările societale, prevăzută la alineatul (2) litera (c). Această finanțare sub formă de două alocări multianuale acoperă: (a) pentru prima alocare, evoluțiile în curs ale actualelor comunități ale cunoașterii și inovării (denumite în continuare „CCI”) și fondurile inițiale pentru lansarea celui de-al doilea val de trei noi CCI; (b) pentru a doua alocare, evoluțiile actuale ale CCI-urilor lansate deja și fondurile inițiale pentru lansarea celui de al treilea val de trei noi CCI. A doua alocare este pusă la dispoziție în urma evaluării prevăzute la articolul 26 alineatul (1), ținând seama în special de: (a) calendarul convenit pentru lansarea celui de al treilea val de CCI-uri; (b) nevoile financiare programate ale CCI-urilor existente în funcție de dezvoltarea specifică a acestora. (c) contribuția Institutului European de Inovare și Tehnologie și a CCI-urilor sale la obiectivele Orizont 2020. 4. Pachetul financiar al Orizont 2020 poate acoperi cheltuieli legate de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, care sunt necesare pentru gestionarea Orizont 2020 și îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special studii și reuniuni ale experților, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele Orizont 2020, cheltuieli legate de rețelele informatice specializate pe prelucrarea și schimbul de informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli de asistență tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea Orizont 2020. În cazul în care este necesar, creditele pot fi incluse în bugetul aferent perioadei de după 2020 pentru a acoperi cheltuieli de asistență tehnică și administrativă, astfel încât să se permită gestionarea acțiunilor nefinalizate până la 31 decembrie 2020. 5. Pentru a reacționa la situații neprevăzute sau la noile evoluții și nevoi, precum și pentru a lua în considerare dispozițiile alineatului (3), Comisia poate, în urma evaluării intermediare a Orizont 2020, astfel cum este prevăzută la articolul 26 alineatul (1) litera (a) din prezentul regulament, în cadrul procedurii bugetare anuale, să revizuiască sumele stabilite pentru prioritățile menționate la alineatul (2) și defalcarea orientativă pe obiective specifice în cadrul priorităților sus-menționate, stabilită la anexa II, precum și transferurile de credite între prioritățile și obiectivele specifice în valoare de până la 10 % din suma totală alocată inițial pentru fiecare prioritate și până la 10 % din defalcarea orientativă inițială a fiecărui obiectiv specific. Prezenta dispoziție nu se referă la suma pentru acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare prevăzută la alineatul (2) sau la contribuția acordată Institutului European de Inovare și Tehnologie prevăzută la alineatul (3). Articolul 7 Asocierea țărilor terțe 1 Se pot asocia la Orizont 2020: (a) țările în curs de aderare, țările candidate și potențiale țări candidate, în conformitate cu principiile generale și cu termenii și condițiile generale de participare a acestor țări la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru corespunzătoare și în deciziile consiliilor de asociere sau în acorduri similare; (b) anumite țări terțe care îndeplinesc integral următoarele criterii: (i) dispun de o bună capacitate în domeniile științei, tehnologiei și inovării; (ii) au un bilanț anterior pozitiv de participare la programele de cercetare și inovare ale Uniunii; (iii) au legături economice și geografice strânse cu Uniunea și (iv) sunt membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) sau sunt țări sau teritorii enumerate în anexa la Regulamentul (UE) nr. XX/2012 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a instrumentului european de vecinătate[19]. 2. Termenii și condițiile specifice de participare a țărilor asociate la Orizont 2020, inclusiv contribuția financiară, pe baza produsului intern brut al țării asociate, sunt stabilite prin acorduri internaționale între Uniune și țările asociate. TITLUL II PUNEREA ÎN APLICARE CAPITOLUL 1 PUNEREA ÎN APLICARE, GESTIONAREA ȘI FORMELE DE SPRIJIN Articolul 8 Punerea în aplicare prin intermediul unui program specific și al contribuției la Institutul European de Inovare și Tehnologie Orizont 2020 este pus în aplicare printr-un program specific consolidat și printr-o contribuție financiară dedicată Institutului European de Inovare și Tehnologie. Programul specific stabilește o componentă pentru fiecare dintre cele trei priorități prevăzute la articolul 5 alineatul (2) și o componentă pentru acțiunile directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare. Articolul 9 Gestionare 1. Orizont 2020 este pus în aplicare de către Comisie, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 [noul Regulament financiar]. 2. De asemenea, Comisia poate încredința o parte din punerea în aplicare a Orizont 2020 organismelor de finanțare menționate la articolul [55 alineatul (1) litera (b)] din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 [noul Regulament financiar]. Articolul 10 Formele de sprijin din partea Uniunii 1. Orizont 2020 sprijină acțiunile indirecte prin intermediul uneia sau mai multor forme de finanțare prevăzute de Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [noul Regulament financiar], în special granturi, premii, achiziții și instrumente financiare. 2. Orizont 2020 sprijină, de asemenea, acțiunile directe întreprinse de Centrul Comun de Cercetare. 3. În cazul în care acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare contribuie la inițiativele stabilite în temeiul articolului 185 sau al articolului 187 din TFUE, această contribuție nu este considerată ca făcând parte din contribuția financiară alocată acestor inițiative. Articolul 11 Normele de participare și diseminare a rezultatelor Regulile de participare și diseminare a rezultatelor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [regulile de participare și diseminare] se aplică acțiunilor indirecte. CAPITOLUL II PROGRAMARE SECȚIUNEA I PRINCIPII GENERALE Articolul 12 Consultanță externă și angajament societal 1. În vederea punerii în aplicare a programului-cadru Orizont 2020, se iau în considerare expertiza și contribuțiile furnizate de: grupuri consultative de experți independenți, de nivel înalt, instituite de Comisie; structuri de dialog, create în temeiul acordurilor internaționale în domeniul științei și tehnologiei; activități orientate spre viitor; consultări publice specifice și procese transparente și interactive care asigură sprijin cercetării și inovării responsabile. 2. De asemenea, se va ține cont și de aspectele relevante ale agendelor de cercetare și inovare stabilite de platformele tehnologice europene, de inițiativele de programare în comun și de parteneriatele europene pentru inovare. Articolul 13 Acțiuni transversale 1. Legăturile și interfețele sunt puse în aplicare în cadrul priorităților Orizont 2020 și între acestea din urmă. Se acordă o atenție deosebită în acest sens dezvoltării și aplicării tehnologiilor de bază și industriale esențiale, corelării între descoperire și introducerea pe piață, cercetării și inovării interdisciplinare, științelor socioeconomice și umaniste, promovării funcționării și realizării ERA, cooperării cu țările terțe, cercetării și inovării responsabile, inclusiv aspectelor legate de gen în domeniul cercetării, sporirii atractivității profesiei de cercetare, precum și facilitării mobilității transfrontaliere și intersectoriale a cercetătorilor. 2. În cazul în care se acordă sprijin unei acțiuni indirecte care are o relevanță deosebită pentru mai multe dintre prioritățile prevăzute la articolul 5 alineatul (2) sau pentru mai multe obiective specifice în cadrul acestor priorități, contribuția financiară pentru respectiva acțiune se poate combina din sumele alocate pentru fiecare prioritate sau obiectiv specific în cauză. Articolul 14 Caracterul evolutiv al științei, al tehnologiei, al inovării, al piețelor și al societății Orizont 2020 este pus în aplicare într-un mod care să garanteze că prioritățile și acțiunile finanțate sunt relevante pentru nevoile în schimbare și au în vedere caracterul evolutiv al științei, al tehnologiei, al inovării, al piețelor și al societății, incluzând în inovație aspecte industriale, organizaționale și sociale. Articolul 15 Egalitatea de gen Orizont 2020 asigură promovarea eficientă a egalității de gen și dimensiunea de gen în activitățile de cercetare și inovare. Articolul 16 Principii etice 1. Toate activitățile de cercetare și inovare desfășurate în cadrul Orizont 2020 sunt în conformitate cu principiile etice și cu legislația relevantă la nivel național și internațional și la nivelul Uniunii, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană privind drepturile omului și protocoalele adiționale. Se acordă o atenție deosebită principiului proporționalității, dreptului la viață privată, dreptului la protecția datelor cu caracter personal, dreptului la integritate fizică și mentală a persoanei, dreptului la nediscriminare și nevoii de a asigura nivele ridicate de protecție a sănătății umane. 2. Activitățile de cercetare și inovare desfășurate în cadrul Orizont 2020 se concentrează în mod exclusiv asupra aplicațiilor civile. 3. Sunt excluse de la finanțare următoarele domenii de cercetare: (a) activitatea de cercetare care urmărește clonarea umană în scop de reproducere; (b) activitatea de cercetare care urmărește modificarea moștenirii genetice a ființelor umane și care poate duce la transformarea acestor modificări în caracteristici ereditare; (c) activități de cercetare destinate creării de embrioni umani numai în scopul cercetării sau al procurării de celule sușă, inclusiv prin intermediul transferului de nuclee de celule somatice. 4. Cercetarea asupra celulelor sușă umane, atât adulte, cât și embrionare, poate fi finanțată în funcție de conținutul propunerii științifice și de cadrul legal al statelor membre implicate. Nu se acordă finanțare activităților de cercetare interzise în toate statele membre. Nu se finanțează nicio activitate în cadrul unui stat membru în care activitatea respectivă este interzisă. 5. Domeniile de cercetare stabilite la alineatul (3) pot fi revizuite în cadrul evaluării intermediare prevăzute la articolul 26 alineatul (1), pentru a ține seama de progresele științifice. Articolul 17 Complementaritatea cu alte programe ale Uniunii Orizont 2020 este pus în aplicare în mod complementar în raport cu alte programe de finanțare ale Uniunii, inclusiv fondurile structurale. SECȚIUNEA II DOMENII SPECIFICE DE ACȚIUNE Articolul 18 Întreprinderile mici și mijlocii 1. În cadrul Orizont 2020, se acordă o atenție deosebită asigurării unei participări adecvate a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) și impactului inovării asupra acestora. Evaluările cantitative și calitative ale participării IMM-urilor sunt efectuate în cadrul acordurilor de evaluare și monitorizare. 2. Se întreprind acțiuni specifice în cadrul obiectivului specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” prevăzut la punctul 1 din anexa I partea II și în cadrul fiecăruia dintre obiectivele specifice din cadrul priorității „Provocări societale” prevăzute la punctele 1-6 din anexa I partea III. Aceste acțiuni specifice iau forma unui instrument specific pentru IMM-uri care vizează toate tipurile de IMM-uri cu potențial de inovare și sunt puse în aplicare în mod consecvent și sunt adaptate nevoilor IMM-urilor, astfel cum se prevede în cadrul obiectivului specific „Inovarea în cadrul IMM-urilor” menționat la punctul 3.3 litera (a) din anexa I partea II. 3. Abordarea integrată prevăzută la alineatele (1) și (2) trebuie să conducă la aproximativ 15 % din bugetul total combinat pentru obiectivul specific privind „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” și prioritatea „Provocări societale”, în favoarea IMM-urilor. Articolul 19 Parteneriatele public-privat 1. Orizont 2020 poate fi pus în aplicare prin parteneriate public-privat, în cadrul cărora toți partenerii în cauză se angajează să sprijine elaborarea și punerea în aplicare a activităților de cercetare și inovare de importanță strategică pentru competitivitatea și poziția de lider industrial a Uniunii sau să abordeze provocări societale specifice. 2. Implicarea Uniunii în aceste parteneriate poate lua una dintre următoarele forme: (a) contribuții financiare din partea Uniunii pentru întreprinderi comune, instituite în conformitate cu articolul 187 din TFUE, în temeiul celui de-al șaptelea program-cadru, sub rezerva modificării actele lor de bază; pentru noi parteneriate public-privat instituite în temeiul articolului 187 din TFUE; și pentru alte organisme de finanțare menționate la articolul [55 alineatul (1) litera (b) punctele (v) și (vii)] din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [noul Regulament financiar]. Acest tip de parteneriate este pus în aplicare doar în cazul în care domeniul de aplicare al obiectivelor urmărite și nivelul resurselor necesare justifică acest lucru; (b) încheierea unui acord contractual între partenerii menționați la alineatul (1), care precizează obiectivele parteneriatului, angajamentele corespunzătoare ale partenerilor, indicatorii-cheie de performanță și rezultatele care trebuie obținute, inclusiv identificarea activităților de cercetare și inovare care necesită sprijin din partea programului-cadru Orizont 2020. 3. Parteneriatele public-privat sunt identificate în mod deschis și transparent pe baza tuturor criteriilor următoare: (a) valoarea adăugată a acțiunii la nivelul Uniunii; (b) amploarea impactului asupra competitivității industriale, creșterii economice durabile și aspectelor socioeconomice; (c) angajamentul pe termen lung al tuturor partenerilor, bazat pe o viziune comună și obiective clar definite; (d) nivelul resurselor necesare și capacitatea de a atrage investiții suplimentare în domeniul cercetării și inovării; (e) o definire clară a rolurilor fiecăruia dintre parteneri și indicatorii-cheie de performanță conveniți pentru perioada aleasă. Articolul 20 Parteneriatele public-public 1. Orizont 2020 contribuie la consolidarea parteneriatelor public-public, în cadrul cărora acțiunile la nivel regional, național sau internațional sunt puse în aplicare în comun în cadrul Uniunii. Se acordă o atenție deosebită inițiativelor de programare în comun între statele membre. 2. Parteneriatele public-public pot fi finanțate în cadrul sau prin intermediul priorităților menționate la articolul 5 alineatul (2), în special prin: (a) un instrument ERA-NET care folosește granturi pentru a sprijini pregătirea parteneriatelor public-public, crearea de structuri de relaționare, proiectarea, punerea în aplicare și coordonarea activităților comune, precum și finanțarea complementară a cererilor comune specifice și a acțiunilor de natură transnațională. (b) participarea Uniunii la programele desfășurate de mai multe state membre în temeiul articolului 185 din TFUE. În sensul literei (a), finanțarea complementară depinde de existența unui nivel semnificativ de angajamente financiare anterioare ale entităților participante la cererile și acțiunile comune. Instrumentul ERA-NET poate include un obiectiv de armonizare a normelor și modalităților de punere în aplicare a cererilor și acțiunilor comune. De asemenea, instrumentul poate fi folosit pentru a pregăti o inițiativă în temeiul articolului 185 din TFUE. În sensul literei (b), astfel de inițiative sunt propuse numai în cazurile în care este nevoie de o structură specifică de punere în aplicare și în cazul în care există un nivel ridicat de angajament din partea țărilor participante la integrarea științifică, administrativă și financiară. În plus, propunerile de inițiative prevăzute la litera (b) sunt identificate pe baza tuturor criteriilor următoare: (a) o definiție clară a obiectivului urmărit și relevanța acestuia în raport cu obiectivele Orizont 2020, precum și obiectivele mai ample de politică ale Uniunii; (b) angajamente financiare clare ale țărilor participante, inclusiv angajamente anterioare punere în comun a investițiilor naționale și/sau regionale pentru domeniul cercetării și inovării transnaționale; (c) valoarea adăugată a acțiunii la nivelul Uniunii; (d) masa critică, în raport cu dimensiunea și numărul programelor implicate, similitudinea activităților și ponderea cercetării relevante pe care o reglementează; (e) eficacitatea articolului 185 din TFUE ca cea mai adecvată modalitate de îndeplinire a obiectivelor. Articolul 21 Cooperarea internațională cu țări terțe și organizații internaționale 1. Entitățile stabilite în țări terțe și organizațiile internaționale sunt eligibile pentru participarea la acțiunile indirecte ale Orizont 2020 în condițiile stabilite în Regulamentul (UE) XX/XX [reguli de participare]. Cooperarea internațională cu țări terțe și organizații internaționale este promovată în cadrul și prin intermediul Orizont 2020 pentru a îndeplini, în special, următoarele obiective: (a) consolidarea excelenței și atractivității Uniunii în domeniul cercetării și inovării, precum și a competitivității sale economice și industriale; (b) abordarea eficientă a provocărilor societale globale; (c) sprijinirea obiectivelor de politică externă și de dezvoltare ale Uniunii, care completează programele externe și de dezvoltare. 2. Se pun în aplicare acțiuni specifice, cu obiectivul de a promova cooperarea cu anumite țări terțe sau grupuri de țări terțe, pe baza interesului comun și al avantajului reciproc, ținându-se seama de capacitățile științifice și tehnologice și de oportunitățile de piață, precum și de impactul preconizat. Este necesar să se încurajeze accesul reciproc la programele derulate în țări terțe. Pentru a valorifica la maximum impactul, se promovează coordonarea și sinergiile cu inițiative întreprinse de statele membre și de țările asociate. Prioritățile de cooperare iau în considerare evoluțiile politicii Uniunii și posibilitățile de cooperare cu țări terțe, precum și posibilele carențe ale sistemelor de proprietate intelectuală din țările terțe. 3. În plus, activitățile orizontale și intersectoriale vizând promovarea dezvoltării strategice a cooperării internaționale sunt puse în aplicare în cadrul Orizont 2020 în conformitate cu obiectivul specific intitulat „Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure” prevăzut la punctul 6.3.2 litera (d) din anexa I partea III. Articolul 22 Informare, comunicare și diseminare Comisia Europeană pune în aplicare acțiunile de informare și comunicare referitoare la Orizont 2020, inclusiv măsurile de comunicare cu privire la proiectele finanțate și rezultatele acestora. Bugetul alocat comunicării în cadrul Orizont 2020 contribuie, de asemenea, la acoperirea comunicării instituționale a priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele prezentului regulament. Activitățile de diseminare a informațiilor și activitățile de comunicare reprezintă o sarcină integrată a tuturor acțiunilor sprijinite de Orizont 2020. În plus, sunt sprijinite următoarele acțiuni specifice: (a) inițiativele care vizează sporirea sensibilizării și facilitarea accesului la finanțare în cadrul Orizont 2020, în special pentru acele regiuni sau tipuri de participanți care sunt insuficient reprezentați; (b) asistența specifică acordată proiectelor și consorțiilor pentru a le oferi acestora accesul la competențele necesare în vederea optimizării comunicării și diseminării rezultatelor; (c) acțiunile care regrupează rezultate dintr-o serie de proiecte, inclusiv cele care pot fi finanțate din alte surse, pentru a pune la dispoziție baze de date ușor de utilizat și rapoarte care rezumă constatările esențiale; (d) diseminarea către factorii de decizie politică, inclusiv organismele de standardizare, pentru a promova utilizarea rezultatelor politice relevante de către organismele corespunzătoare la nivel internațional, la nivelul UE, la nivel național și regional; (e) inițiativele de promovare a dialogului și a dezbaterii cu publicul referitoare la aspecte științifice, tehnologice și de inovare, precum și de valorificare a mijloacelor de comunicare sociale și a altor tehnologii și metodologii inovatoare. CAPITOLUL III CONTROLUL Articolul 23 Controlul și auditul 1. Sistemul de control stabilit pentru punerea în aplicare a prezentului regulament este conceput pentru a oferi o garanție rezonabilă de realizare a bunei gestionări a riscurilor legate de eficacitatea și eficiența operațiunilor, precum și de legalitatea și regularitatea tranzacțiilor aferente, luând în considerare caracterul multianual al programelor, precum și natura plăților în cauză. 2. Este necesar ca sistemul de control să asigure un echilibru adecvat între încredere și control, ținând cont de controalele administrative și de alte costuri ale controalelor la toate nivelurile, astfel încât să poate fi îndeplinite obiectivele Programului-cadru Orizont 2020 și să fie atrași în programul-cadru cei mai competenți cercetători și cele mai inovatoare întreprinderi. 3. Ca parte din sistemul de control, strategia de audit pentru cheltuielile privind acțiunile indirecte din cadrul Orizont 2020 se bazează pe auditul financiar al unui eșantion reprezentativ de cheltuieli în ansamblul programului-cadru. Acest eșantion reprezentativ este completat de o selecție realizată pe baza unei evaluări a riscurilor legate de cheltuieli. Auditurile cheltuielilor pentru acțiuni indirecte din cadrul Orizont 2020 se efectuează în mod coerent în conformitate cu principiile economiei, eficienței și eficacității, în vederea reducerii la minimum a sarcinii de audit a participanților. Articolul 24 Protejarea intereselor financiare ale Uniunii 1. În cursul punerii în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare care să garanteze protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive. 2. Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a efectua controale, atât pe bază de documente, cât și la fața locului și prin inspecții, în ceea ce privește toți beneficiarii de granturi, contractanții, subcontractanții și alte părți terțe care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul Orizont 2020. Fără a aduce atingere alineatului (3), controalele realizate de Comisie pot fi efectuate în termen de patru ani de la plata finală. 3. Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua controale și inspecții la fața locului la operatorii economici care beneficiază direct sau indirect de o astfel de finanțare, în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului[20], în scopul de a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție sau dacă a avut loc orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant sau cu o decizie de acordare a unui grant sau în legătură cu un contract de finanțare din partea Uniunii. 4. Fără a se aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului. CAPITOLUL IV MONITORIZARE ȘI EVALUARE Articolul 25 Monitorizare 1. Comisia monitorizează anual punerea în aplicare a programului-cadru Orizont 2020, a programului său specific și a activităților Institutului European de Inovare și Tehnologie. Această monitorizare include informații cu privire la subiecte transversale, cum ar fi durabilitatea și schimbările climatice, inclusiv informații privind volumul cheltuielilor legate de schimbările climatice. 2. Comisia raportează și diseminează rezultatele acestei monitorizări. Articolul 26 Evaluare 1. Evaluările sunt efectuate suficient de devreme pentru a putea fi avute în vedere în procesul de luare a deciziilor. (a) Nu mai târziu de sfârșitul anului 2017, Comisia efectuează, cu sprijinul experților independenți, o evaluare a Institutului European de Inovare și Tehnologie. Astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (3), a doua alocare a fondurilor destinate Institutului European de Inovare și Tehnologie este pusă la dispoziție în urma acestei evaluări. Evaluarea analizează progresele realizate de Institutul European de Inovare și Tehnologie în raport cu: (i) nivelul de utilizare a primei alocări de fonduri prevăzute la articolul 6 alineatul (3), diferențiind între fondurile utilizate pentru lansarea primului val de CCI-uri și efectul fondurilor inițiale asupra celei de a doua faze, precum și capacitatea Institutului European de Inovare și Tehnologie de a atrage fonduri de la partenerii din cadrul comunităților cunoașterii și inovării și din sectorul privat, astfel cum se prevede în Regulamentul XX/2012 [Regulamentul IET revizuit]; (ii) calendarul convenit pentru lansarea celui de al treilea val de comunități ale cunoașterii și inovării și nevoile financiare programate ale comunităților existente în funcție de dezvoltarea specifică a acestora și (iii) contribuția Institutului European de Inovare și Tehnologie și a comunităților cunoașterii și inovării la prioritatea privind provocările societale și la obiectivul specific privind „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” ale programului Orizont 2020. (b) Nu mai târziu de sfârșitul anului 2017 și luând în considerare evaluarea ex-post a celui de al șaptelea program-cadru care trebuie finalizată până la sfârșitul anului 2015 și evaluarea Institutului European de Inovare și Tehnologie, Comisia efectuează, cu sprijinul experților independenți, o evaluare intermediară a programului-cadru Orizont 2020, a programului său specific, inclusiv a Consiliului European pentru Cercetare, și a activităților Institutului European de Inovare și Tehnologie, pe baza îndeplinirii (la nivelul rezultatelor și al progreselor înregistrate în vederea obținerii impacturilor) obiectivelor Orizont 2020 și a menținerii relevanței tuturor măsurilor, a eficienței și utilizării resurselor, a posibilităților de simplificare suplimentară și a valorii adăugate a Uniunii. Această evaluare ia, de asemenea, în considerare aspecte legate de accesul la oportunități de finanțare pentru participanții din toate regiunile, pentru IMM-uri și pentru promovarea echilibrului de gen. De asemenea, evaluarea ia în calcul contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii referitoare la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, precum și influența asupra impactului pe termen lung al măsurilor precedente. (c) Nu mai târziu de sfârșitul anului 2023, Comisia efectuează, cu sprijinul experților independenți, o evaluare ex-post a programului-cadru Orizont 2020, a programelor sale specifice și a activităților derulate de Institutul European de Inovare și Tehnologie. Evaluarea include fundamentarea, punerea în aplicare și realizările, precum și impactul pe termen mai lung și viabilitatea măsurilor, pentru a contribui la decizia posibilei reînnoiri, modificări sau suspendări a unei măsuri subsecvente. 2. Indicatorii de performanță ai obiectivelor generale și ai Institutului European de Inovare și Tehnologie, astfel cum sunt prevăzuți în introducerea anexei I la prezentul regulament, precum și indicatorii de performanță ai obiectivelor specifice, astfel cum sunt stabiliți în programul specific, inclusiv liniile generale relevante, oferă baza minimă de evaluare a gradului de îndeplinire a obiectivelor Orizont 2020. 3. Statele membre comunică Comisiei datele și informațiile necesare pentru a permite monitorizarea și evaluarea măsurilor respective. 4. Comisia comunică concluziile evaluărilor Orizont 2020, însoțite de observațiile sale, Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor. TITLUL III DISPOZIȚII FINALE Articolul 27 Abrogare și dispoziții tranzitorii 1. Decizia nr. 1982/2006/CE se abrogă cu începere de la 1 ianuarie 2014. 2. Cu toate acestea, acțiunile inițiate în temeiul Deciziei nr. 1982/2006/CE și obligațiile financiare legate de acțiunile respective continuă să fie reglementate de respectiva decizie până la finalizarea lor. 3. Alocările financiare prevăzute la articolul 6 pot acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției între program și măsurile adoptate în conformitate cu Decizia nr. 1982/2006/CE. Articolul 28 Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Președintele Președintele ANEXĂ I Linii generale ale obiectivelor specifice și ale activităților Obiectivul general al Orizont 2020 este construirea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare în întreaga Uniune, contribuind totodată la dezvoltarea durabilă. Orizont 2020 va sprijini Strategia Europa 2020 și alte politici ale Uniunii, precum și realizarea și funcționarea spațiului european de cercetare. Indicatorii de performanță pentru evaluarea progresului în raport cu acest obiectiv general sunt: – obiectivul cercetării și dezvoltării din cadrul Strategiei Europa 2020 (3 % din PIB); – indicatorul principal de inovare al Strategiei Europa 2020. Acest obiectiv general este urmărit prin intermediul a trei priorități distincte, dar complementare, și fiecare dintre acestea cuprinde o serie de obiective specifice. Prioritățile vor fi puse în aplicare fără sincope pentru a favoriza interacțiunea între diferitele obiective specifice, pentru a evita suprapunerea eforturilor și a consolida efectul lor combinat. Centrul Comun de Cercetare contribuie la obiectivul general și la prioritățile din cadrul Orizont 2020 prin obiectivul specific de a furniza sprijin științific și tehnic adaptat nevoilor clienților instituționali pentru elaborarea politicilor Uniunii. Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) contribuie la obiectivul general și la prioritățile Orizont 2020 prin obiectivul specific de integrare a triunghiului cunoașterii format din cercetare, inovare și educație. Indicatorii de evaluare a nivelului de performanță a IET sunt: – organizațiile provenind din rândul universităților, întreprinderilor și cercetării integrate în comunitățile cunoașterii și inovării; – colaborarea în interiorul triunghiului cunoașterii care duce la dezvoltarea de produse și procese inovatoare. Prezenta anexă stabilește liniile generale ale obiectivelor și activităților specifice prevăzute la articolul 5 alineatele (2), (3) și (4). Partea I. Prioritatea „Excelența științifică” Această parte vizează consolidarea și dezvoltarea nivelului de excelență al bazei de cunoștințe științifice a Uniunii Europene și consolidarea Spațiului european de cercetare, în vederea creșterii competitivității sistemului de cercetare și inovare al Uniunii la nivel mondial. Cuprinde patru obiective specifice: (a) Consiliul European pentru Cercetare (ERC) pune la dispoziție finanțări atractive și flexibile care să permită cercetătorilor talentați și creativi și echipelor acestora să exploreze cele mai promițătoare căi la frontierele științei, pe baza concurenței în cadrul Uniunii. (b) Tehnologiile viitoare și emergente sprijină cercetările comune în vederea extinderii capacității Europei de inovare avansată și de schimbare a paradigmelor tradiționale. Se promovează colaborarea științifică interdisciplinară cu privire la idei complet noi, care prezintă un grad ridicat de risc și se accelerează dezvoltarea celor mai promițătoare domenii emergente în materie de știință și tehnologie, precum și structurarea în cadrul Uniunii a comunităților științifice corespunzătoare. (c) Acțiunile Marie Curie oferă formare excelentă și inovatoare în domeniul cercetării, precum și oportunități atractive de carieră și schimburi de cunoștințe prin intermediul mobilității transfrontaliere și intersectoriale a cercetătorilor, pentru ca aceștia să fie perfect pregătiți să facă față provocărilor societale prezente și viitoare. (d) Infrastructura de cercetare dezvoltă infrastructuri europene de cercetare în perspectiva anului 2020 și ulterior, promovează potențialul de inovare și capitalul uman al acestora și completează acest cadru prin politica Uniunii și cooperarea internațională în domeniu. Este confirmat faptul că fiecare dintre aceste obiective are o valoare adăugată europeană ridicată. Împreună, obiectivele formează un ansamblu puternic și echilibrat de activități care, împreună cu activitățile de la nivel național și regional, acoperă integralitatea nevoilor Europei în materie de știință și tehnologii avansate. Regruparea lor într-un singur program le permite să funcționeze mai coerent, în mod raționalizat, simplificat și mai clar orientat, păstrându-se totodată continuitatea, care este esențială pentru susținerea eficacității lor. Activitățile sunt inerent anticipative, permit dezvoltarea pe termen lung a competențelor, se concentrează pe noile științe, tehnologii și inovații, pe viitoarea generație de cercetători și susțin noile talente din întreaga Uniune și țările asociate, precum și din întreaga lume. Fiind prin natura sa orientată către știință și beneficiind de acorduri de finanțare de la bază spre vârf, în funcție de inițiativele cercetătorilor, comunitatea științifică europeană va juca un rol important în stabilirea direcțiilor de cercetare urmate în cadrul programului. Partea II. Prioritatea „Poziția de lider în sectorul industrial” Această parte are ca obiectiv accelerarea dezvoltării tehnologiilor și a inovațiilor care vor susține întreprinderile de mâine și vor sprijini IMM-urile inovatoare europene să devină actori majori pe piața mondială. Cuprinde trei obiective specifice: (a) Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale oferă sprijin specific pentru cercetare, dezvoltare și activități demonstrative în domeniile TIC, nanotehnologie, materiale avansate, biotehnologie, fabricarea și prelucrarea avansate și spațiul. Se va acorda o atenție specială interacțiunilor și convergenței în cadrul diferitelor tehnologii și între acestea. (b) Accesul la finanțarea de risc vizează depășirea dificultăților de acces la finanțare prin împrumut și capitaluri proprii cu care se confruntă societățile de cercetare și dezvoltare și cele orientate către inovare și proiectele în toate etapele evoluției lor. Împreună cu instrumentul de capitaluri proprii din cadrul programului pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor, obiectivul sprijină dezvoltarea capitalului de risc la nivelul Uniunii. (c) Inovarea la nivelul IMM-urilor impulsionează toate formele de inovare la nivelul IMM-urilor, vizându-le pe cele cu potențial de creștere și internaționalizare în cadrul pieței unice și în afara acesteia. Activitățile urmăresc o agendă orientată către întreprinderi. Bugetele pentru obiectivele specifice „Accesul la finanțarea de risc” și „Inovarea la nivelul IMM-urilor” vor urmări o logică axată pe cerere, de la bază spre vârf, fără priorități prestabilite. Aceste bugete sunt completate prin utilizarea instrumentelor financiare și a unui instrument specific pentru IMM-uri, în baza unei logici orientate către politici în cadrul părții referitoare la „Provocări societale” și al obiectivului specific „Rolul de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale”. Orizont 2020 va avea o abordare integrată cu privire la participarea IMM-urilor, care ar putea duce la alocarea a aproximativ 15% din bugetele totale combinate ale tuturor obiectivelor specifice privind provocările societale și ale obiectivului specific „Rolul de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” pentru IMM-uri. Obiectivul specific „Rolul de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” urmărește o abordare bazată pe tehnologie pentru a dezvolta tehnologii generice care pot fi utilizate în mai multe domenii, sectoare industriale și servicii. Aplicațiile acestor tehnologii de a răspunde provocărilor societale sunt susținute, împreună cu provocările societale. Partea III. Provocări societale Această parte răspunde direct priorităților de politică și provocărilor societale identificate de Strategia Europa 2020 și vizează stimularea masei critice a eforturilor de cercetare și inovare necesare pentru îndeplinirea obiectivelor de politică ale Uniunii. Finanțarea se concentrează asupra următoarelor obiective specifice: (a) sănătate, schimbări demografice și bunăstare; (b) securitatea alimentară, agricultura durabilă, cercetarea marină și maritimă și bioeconomie; (c) surse de energie sigure, ecologice și eficiente; (d) mijloace de transport inteligente, ecologice și integrate; (e) combaterea schimbărilor climatice, utilizarea eficientă a resurselor și materiile prime; (f) societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure. Toate activitățile presupun o abordare bazată pe provocări, se concentrează pe prioritățile politicilor fără stabilirea, în prealabil, a tehnologiilor sau soluțiilor care ar trebui dezvoltate. Se pune accentul pe mobilizarea unei mase critice de resurse și cunoștințe în diferite domenii, tehnologii și discipline științifice, pentru a face față provocărilor. Activitățile acoperă întregul proces, de la cercetare la piață, cu o nouă perspectivă asupra activităților legate de inovare, cum sunt testarea, demonstrația, bancurile de testare, sprijinul pentru achizițiile publice, conceperea, inovarea axată pe utilizatorul final, inovarea socială și preluarea pe piață a inovațiilor. Științele sociale și umaniste formează parte integrantă a activităților destinate să facă față tuturor provocărilor. În plus, dezvoltarea acestor discipline este sprijinită în cadrul obiectivului specific „Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure”. Sprijinul se va concentra, de asemenea, asupra furnizării de date certe în vederea elaborării politicilor la nivel internațional, la nivelul Uniunii Europene, precum și la nivel național și regional. Având în vedere natura globală a multora dintre provocări, cooperarea strategică cu țări terțe reprezintă o parte integrantă a fiecărei provocări. În plus, se prevede acordarea de sprijin transversal cooperării internaționale în cadrul obiectivului specific „Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure”. Obiectivul specific „Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure” cuprinde, de asemenea, o activitate privind reducerea decalajului dintre cercetare și inovare prin măsuri specifice de deblocare a excelenței în regiunile mai puțin dezvoltate ale Uniunii. Activitățile Centrului Comun de Cercetare formează parte integrantă din inițiativa Orizont 2020, în scopul furnizării unui suport solid, bazat pe date științifice pentru politicile Uniunii. Acest sprijin este adaptat nevoilor clienților instituționali și, totodată, este completat prin activități de natură prospectivă. IET joacă un rol esențial prin regruparea excelenței în materie de cercetare, educație și inovare, asigurând astfel integrarea triunghiului cunoașterii. IET realizează acest lucru în principal prin intermediul comunităților cunoașterii și inovării (CCI). În plus, IET se asigură că experiențele sunt împărtășite în afara CCI prin măsuri de diseminare selectivă și schimburi de cunoștințe, promovându-se astfel o introducere accelerată a modelelor de inovare în cadrul Uniunii. PARTEA I EXCELENȚA ȘTIINȚIFICĂ 1. Consiliul European pentru Cercetare (ERC) 1.1 Obiectiv specific Obiectivul specific este consolidarea excelenței, dinamismului și creativității cercetării europene. Europa și-a stabilit obiectivul ambițios de a aborda un nou model economic bazat pe creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Acest tip de transformare va avea nevoie nu numai de îmbunătățiri progresive ale tehnologiilor actuale. Va necesita o capacitate mult mai mare de inovare fundamentată științific, ce funcționează pe bază de noi cunoștințe revoluționare, care să permită Europei să își asume rolul de lider în crearea unor schimbări ale paradigmelor tehnologice care vor fi motoarele principale ale creșterii productivității, competitivității, bogăției și progresului social în viitor. Astfel de schimbări de paradigmă provin, în general, din baza științifică a sectorului public și, ulterior, constituie fundamentul pentru crearea de noi industrii și sectoare. Inovarea de vârf la nivel mondial este strâns legată de excelența științifică. Lider necontestat cândva, Europa a rămas în urmă în cursa realizării excelenței în știința de vârf și a jucat un rol secundar în raport cu Statele Unite ale Americii în ceea ce privește progresele tehnologice majore de după Al Doilea Război Mondial. Deși Uniunea Europeană rămâne cel mai mare producător de publicații științifice din lume, Statele Unite ale Americii produc de două ori mai multe dintre cele mai influente lucrări (primele 1% dintre cele mai citate lucrări). De asemenea, clasamentele internaționale ale universităților arată că universitățile americane domină primele locuri. Totodată, 70 % dintre laureații premiului Nobel din lume sunt stabiliți în SUA. Un aspect al problemei este că, în timp ce Europa și Statele Unite ale Americii investesc sume similare în bazele lor științifice ale sectorului public, Uniunea are aproape de trei ori mai mulți cercetători în sectorul public, ceea ce a condus la niveluri scăzute ale investițiilor la nivel de cercetător. În plus, finanțarea în SUA este mai selectivă în privința alocării de resurse cercetătorilor principali. Această situație poate explica motivul pentru care, în Uniune, cercetătorii din sectorul public sunt, în medie, mai puțin productivi și, în ansamblu, au un impact mai redus pe plan științific decât omologii lor americani, care sunt mai puțin numeroși. Un alt aspect important al problemei este faptul că în multe țări europene sectorul public nu oferă încă celor mai buni cercetători suficiente condiții atractive de carieră. Pot trece mulți ani până când cercetătorii tineri și talentați să poată deveni oameni de știință cu adevărat independenți. Această situație conduce la o pierdere semnificativă a potențialului de cercetare al Europei, care se manifestă prin întârzierea apariției următoarei generații de cercetători, care să aducă idei noi și vitalitate, precum și prin încurajarea cercetătorilor de nivel excelent care sunt la început de carieră să își caute posibilități de evoluție în altă parte. În plus, acești factori accentuează relativa lipsă de atractivitate a Europei în cadrul concurenței la nivel mondial pentru atragerea talentelor științifice. Capacitatea sistemului american de a oferi mai multe resurse la nivel de cercetător și perspective mai bune de carieră explică modul în care acest sistem continuă să atragă cei mai buni cercetători din întreaga lume, inclusiv zeci de mii de cercetători din Uniune. 1.2 Justificare și valoarea adăugată a Uniunii ERC a fost înființat pentru a asigura celor mai buni cercetători și cercetătoare din Europa resursele necesare care să le permită să concureze mai eficient la nivel mondial, prin finanțarea anumitor echipe pe baza concurenței paneuropene. ERC funcționează în mod autonom: un consiliu științific independent, format din oameni de știință, ingineri și savanți cu renume și competență de cel mai înalt nivel, stabilește strategia științifică globală și are autoritate deplină asupra deciziilor privind tipul de cercetare căreia i se acordă finanțare. Acestea sunt caracteristici esențiale ale ERC care garantează eficacitatea programului său științific, calitatea operațiunilor sale și procesul de evaluare inter pares, precum și credibilitatea sa în cadrul comunității științifice. În calitate de organism de finanțare competitivă la nivel european, ERC poată să mobilizeze o rezervă mai mare de talente și idei decât ar putea mobiliza orice structură națională. Cei mai buni cercetători și cele mai bune idei concurează unele cu altele. Candidații știu că trebuie să facă dovada unui randament de cel mai înalt nivel, recompensa fiind finanțarea flexibilă în condiții de egalitate, indiferent care sunt blocajele la nivel local sau disponibilitatea fondurilor naționale. Prin urmare, se preconizează ca cercetarea de frontieră finanțată de ERC să aibă un impact direct semnificativ sub forma progreselor la frontierele cunoașterii, deschizând calea către rezultate științifice și tehnologice noi și adesea neprevăzute și către domenii noi de cercetare care, în ultimă instanță, să poată genera idei complet noi care vor impulsiona în mod radical inovarea și inventivitatea la nivelul întreprinderilor și vor soluționa provocările societale. Această combinație între oamenii de știință de nivel excelent și ideile inovatoare susține fiecare etapă a lanțului inovării. De asemenea, ERC are un impact structural semnificativ, generând un puternic stimulent în vederea sporirii calității sistemului european de cercetare în ansamblu, în plus față de finanțarea directă acordată de ERC cercetătorilor și proiectelor. Proiectele și cercetătorii finanțați de ERC stabilesc un obiectiv clar care reprezintă o sursă de inspirație pentru cercetarea de frontieră în Europa, sporindu-i vizibilitatea și atractivitatea pentru cei mai buni cercetători la nivel mondial. Prestigiul de a găzdui deținători ai granturilor acordate de ERC și „sigiliul de excelență” corespunzător intensifică concurența între universitățile din Europa și alte organizații de cercetare în vederea oferirii celor mai atractive condiții cercetătorilor de vârf. De asemenea, capacitatea sistemelor naționale și a instituțiilor de cercetare individuale de a atrage și a găzdui câștigători ai granturilor acordate de ERC reprezintă un nivel de referință care le permite să își evalueze punctele pozitive și negative relative și să își reformeze, în mod corespunzător, politicile și practicile. Prin urmare, finanțarea din partea ERC se adaugă eforturilor depuse în prezent la nivelul Uniunii, cât și la nivel național și regional de a reforma, de a crea capacități și de a debloca întregul potențial și atractivitatea sistemului european de cercetare. 1.3 Linii generale ale activităților Activitatea fundamentală a ERC este furnizarea de finanțare atractivă pe termen lung în vederea sprijinirii cercetătorilor de nivel excelent și a echipelor acestora de cercetare să continue cercetarea novatoare, cu potențial ridicat de rentabilitate și cu grad mare de risc. Finanțarea din partea ERC se acordă în conformitate cu următoarele principii bine consacrate. Excelența științifică este unicul criteriu pe baza căruia ERC acordă granturile. ERC funcționează pe baza unei abordări de jos în sus, fără priorități prestabilite. Granturile din partea ERC se adresează tuturor echipelor individuale de cercetători de toate vârstele și din orice țară din lume, care lucrează în Europa. De asemenea, ERC vizează promovarea concurenței corecte în Europa. ERC acordă o prioritate specială sprijinirii cercetătorilor de nivel excelent care sunt la început de carieră să realizeze tranziția către statutul independent, oferindu-le sprijin adecvat în stadiul critic, când își creează sau își consolidează propria echipă sau propriul program de cercetare. ERC asigură, de asemenea, sprijin, dacă este cazul, noilor metode de lucru din lumea științifică care pot produce rezultate inovatoare și facilitează explorarea potențialului de inovare pe plan comercial și social al cercetării pe care o finanțează. Prin urmare, până în 2020, ERC vizează să demonstreze că cei mai buni cercetători participă la concursurile organizate de ERC, că finanțarea acordată de ERC a avut o influență directă asupra apariției de publicații științifice de cea mai înaltă calitate și asupra comercializării și aplicării de tehnologii și idei inovatoare și că ERC a contribuit semnificativ la transformarea Europei într-un mediu mai atractiv pentru cei mai buni oameni de știință din întreaga lume. În special, ERC vizează o îmbunătățire cuantificabilă a prezenței Uniunii în cadrul primelor 1% din cele mai citate publicații din lume. În plus, ERC vizează să mărească în mod substanțial numărul de cercetători de nivel excelent din afara Europei pe care îi finanțează și să realizeze îmbunătățiri specifice ale practicilor instituționale și ale politicilor naționale de sprijinire a celor mai buni cercetători. Consiliul științific al ERC monitorizează permanent operațiunile realizate de ERC și examinează modalitatea optimă de realizare a obiectivelor sale prin sisteme de subvenționare care pun accentul pe claritate, stabilitate și simplitate, atât pentru solicitanți, cât și pentru punerea în aplicare și gestionare și încearcă să găsească, după caz, modalitatea cea mai potrivită de a răspunde noilor nevoi. ERC depune toate eforturile să susțină și să perfecționeze în continuare sistemul de evaluare inter pares al ERC la nivel internațional, care se bazează pe tratamentul transparent, echitabil și imparțial al propunerilor, astfel încât să poată identifica excelența științifică inovatoare și talentele, indiferent de sex, naționalitate sau vârsta cercetătorului. În ultimul rând, ERC continuă să desfășoare propriile studii strategice în vederea pregătirii și sprijinirii activităților sale, menține contacte strânse cu comunitatea științifică și cu alte părți interesate și asigură complementaritatea activităților sale cu cercetarea întreprinsă la alte niveluri. 2. Tehnologii viitoare și emergente (FET): 2.1. Obiectiv specific Obiectivul specific este promovarea tehnologiilor complet noi prin explorarea ideilor noi cu grad ridicat de risc care au fundamente științifice. Prin asigurarea de asistență flexibilă, la diferite niveluri, pentru cercetarea colaborativă axată pe obiective și interdisciplinară și prin adoptarea unor practici de cercetare inovatoare, se urmărește identificarea și valorificarea oportunităților care oferă avantaje pe termen lung pentru cetățeni, economie și societate. FET promovează cercetarea dincolo de ceea ce este cunoscut, acceptat sau adoptat pe scară largă și stimulează gândirea inovatoare și vizionară care să deschidă căi promițătoare către tehnologii puternice și noi, dintre care unele ar putea deveni paradigme tehnologice și intelectuale pentru deceniile următoare. FET promovează continuarea eforturilor de cercetare la scară mică în toate domeniile, inclusiv temele emergente și marile provocări științifice și tehnologice care necesită unificarea și colaborarea între programe în Europa și dincolo de granițele acesteia. Această abordare se bazează pe excelență și se extinde la explorarea ideilor preconcurențiale în vederea configurării viitorului tehnologiei, permițând societății să beneficieze de colaborarea în cadrul cercetării multidisciplinare care trebuie să fie angajată la nivel european, creând legătura între cercetarea orientată către știință și cercetarea orientată către provocările societale sau competitivitatea industrială. 2.2. Justificare și valoarea adăugată a Uniunii Progresele radicale cu impact transformațional se bazează tot mai mult pe o colaborare intensă între diverse discipline științifice și tehnologice (de exemplu, informații și comunicare, biologie, chimie, științele sistemului terestru, științele materialelor, neuroștiințele și științele cognitive, științele sociale sau economice), precum și discipline artistice și științe umaniste. Această colaborare necesită nu doar excelența în știință și tehnologie, dar și atitudini și interacțiuni noi între o gamă largă de protagoniști din domeniul cercetării. În timp ce unele idei pot fi dezvoltate la scară redusă, altele pot fi atât de greu de pus în practică, încât presupun un amplu efort unificat pe o perioadă de timp destul de lungă. Marile economii ale lumii au recunoscut acest fapt și există o concurență mondială tot mai acerbă pentru a identifica și urmări oportunitățile tehnologice emergente la frontiera științei care pot genera un impact considerabil asupra inovării și avantajelor pentru societate. Pentru a fi eficace, aceste tipuri de activități trebuie să fie puse în aplicare rapid pe scară largă, prin unificarea programelor la nivel european, național și regional în jurul obiectivelor comune, în vederea formării unei mase critice, încurajării sinergiilor și obținerii efectelor de pârghie optime. Programul FET abordează întregul spectru al inovării orientate către știință: de la explorări de tip bottom-up și timpurii la scară mică ale unor idei în stare fragilă și embrionară până la construirea de noi comunități ale cercetării și inovării în jurul domeniilor de cercetare emergente transformaționale și al inițiativelor mari de cercetare unificate și construite în jurul unei agende de cercetare care vizează atingerea unor obiective ambițioase și vizionare. Aceste trei niveluri de angajare au fiecare propria valoare, fiind totodată complementare și sinergetice. De exemplu, explorarea nevoilor la scară mică poate scoate la iveală nevoia dezvoltării de noi teme care pot duce la o acțiune pe scară largă bazată pe foi de parcurs. Nivelurile de angajare implică o gamă largă de protagoniști din domeniul cercetării, inclusiv tineri cercetători și IMM-uri cu preocupare intensă pentru cercetare, precum și comunități de părți interesate (societatea civilă, factorii de decizie politică, industria și cercetătorii din sectorul public), grupate în jurul unor agende de cercetare, pe măsură ce acestea prind contur, ajung la un stadiu de maturitate și se diversifică. 2.3. Linii generale ale activităților În timp ce programul FET își propune să fie vizionar, transformațional și neconvențional, activitățile sale urmează o logică diferită, de la o deschidere totală până la grade diferite de structurare a temelor, a comunităților și a finanțării. Activitățile dau o formă mai concretă diferitelor logici de intervenție, pe o scară corespunzătoare, identificând și valorificând oportunitățile avantajelor pe termen lung pentru cetățeni, economie și societate: (a) Prin promovarea ideilor inovatoare („FET Open”), FET sprijină cercetarea științifică și tehnologică embrionară, care explorează fundamente noi ale tehnologiilor complet noi ale viitorului, interpelând paradigmele actuale și lansându-se în zone necunoscute. Un proces de selecție ascendent, larg deschis către orice idei de cercetare, acumulează un portofoliu variat de proiecte specifice. Va fi esențială depistarea timpurie a noilor domenii, evoluții și tendințe promițătoare, împreună cu atragerea unor noi protagoniști cu potențial ridicat din domeniul cercetării și inovării. (b) Sprijinind temele și comunitățile emergente („FET Proactive”), FET abordează o serie de teme de cercetare exploratorie promițătoare, care au potențialul de a genera o masă critică de proiecte interdependente care, împreună, permit o explorare amplă și multidimensională a temelor și formează o bază europeană de cunoștințe. (c) Abordând marile provocări interdisciplinare ale științei și tehnicii („FET Flagships”), FET sprijină cercetarea ambițioasă de mare anvergură și bazată pe știință, vizând realizarea unui progres științific. Aceste activități vor beneficia de alinierea agendelor europene și naționale. Progresul științific ar trebui să furnizeze o bază solidă și amplă pentru viitoarele inovații tehnologice și aplicații în economie în diverse domenii, la care se adaugă noile avantaje pentru societate. Combinația adecvată de deschidere și diversitate a gradelor de structurare a temelor, a comunităților și a finanțării este definită pentru fiecare activitate, în vederea abordării optime a obiectivelor urmărite. 3. Acțiunile Marie Curie 3.1. Obiectiv specific Obiectivul specific este asigurarea dezvoltării optime și a utilizării dinamice a capitalului intelectual al Europei, pentru a genera noi competențe și inovare și, astfel, pentru a-și valorifica întregul potențial în toate sectoarele și regiunile. Cercetătorii bine pregătiți, dinamici și creativi reprezintă elementul fundamental pentru atingerea unor niveluri superioare ale calității științifice și pentru cea mai productivă inovare bazată pe cercetare. Deși Europa găzduiește o rezervă amplă și diversificată de resurse umane calificate în domeniul cercetării și inovării, această rezervă trebuie alimentată, îmbunătățită și adaptată în mod constant la nevoile pieței forței de muncă, care evoluează rapid. În prezent, numai 46% din această rezervă lucrează în întreprinderi, ceea ce reprezintă un nivel mult mai scăzut decât al principalilor concurenți economici ai Europei, și anume 69% în China, 73% în Japonia și 80% în Statele Unite ale Americii. Totodată, ca urmare a factorilor demografici, un număr disproporționat de cercetători vor atinge vârsta de pensionare în următorii câțiva ani. Combinată cu cererea tot mai mare de posturi de înaltă calificare, ca rezultat al intensificării cercetării în economia europeană, această situație va reprezenta una dintre principalele provocări cu care se vor confrunta sistemele europene de educație, cercetare și inovare în următorii ani. Reforma necesară trebuie să înceapă în primele etape ale carierei cercetătorilor, în timpul studiilor doctorale sau al instruirii post-universitare echivalente. Europa trebuie să dezvolte programe de formare inovatoare de ultimă generație, care să răspundă gradului ridicat de competitivitate și nivelului sporit de interdisciplinaritate al cerințelor de cercetare și inovare. Va fi necesară implicarea puternică a întreprinderilor, inclusiv a IMM-urilor și a altor actori socioeconomici, pentru a-i dota pe cercetători cu competențele de inovare pe care le solicită locurile de muncă de mâine. Va fi important, de asemenea, să sporească mobilitatea acestor cercetători, deoarece în prezent se situează la un nivel prea modest: în 2008, doar 7% din doctoranzii europeni au fost formați în alt stat membru, în timp ce obiectivul este 20% până în 2030. Această reformă trebuie să continue pentru fiecare etapă a carierei cercetătorilor. Este esențială creșterea mobilității cercetătorilor la toate nivelurile, inclusiv mobilitatea cercetătorilor aflați la mijlocul carierei, nu numai între țări, dar și între sectorul public și cel privat. Această mobilitate creează un stimulent puternic pentru învățarea și dezvoltarea de noi competențe. De asemenea, ea reprezintă un factor esențial al cooperării transfrontaliere între universități, centre de cercetare și întreprinderi. Factorul uman este coloana vertebrală a cooperării durabile care este vectorul principal al unei Europe inovatoare și creative, capabile să se confrunte cu provocările societății, și este esențială pentru depășirea fragmentării politicilor naționale. Colaborarea și schimbul de cunoștințe prin mobilitate individuală, în toate etapele carierei și prin schimburi de personal cu înaltă calificare din domeniul cercetării și inovării, sunt esențiale pentru ca Europa să reia calea creșterii durabile. Dacă dorește să se situeze la nivelul competitorilor săi în materie de cercetare și inovare, Europa trebuie să atragă mai mulți tineri și tinere să îmbrățișeze cariere de cercetare și să asigure oportunități și medii foarte atractive pentru cercetare și inovare. Persoanele cele mai talentate din Europa și de pretutindeni ar trebui să considere Europa o destinație profesională de prim plan. Egalitatea de gen, condițiile de angajare și de muncă de înaltă calitate și fiabile, la care se adaugă recunoașterea, sunt aspecte esențiale care trebuie garantate cu consecvență în întreaga Europă. 3.2. Justificare și valoarea adăugată a Uniunii Nici finanțarea numai din partea Uniunii, nici statele membre în mod individual nu vor fi în măsură să abordeze această provocare. Deși statele membre au introdus reforme în vederea îmbunătățirii instituțiilor de învățământ superior și a modernizării sistemelor de formare, progresele înregistrate sunt încă inegale în Europa, cu diferențe mari între țări. În general, cooperarea științifică și tehnologică dintre sectorul public și cel privat rămâne, în general, redusă în Europa. Același lucru este valabil și pentru egalitatea de gen și eforturile de a atrage studenți și cercetători din afara Spațiului european de cercetare. În prezent, aproximativ 20% dintre doctoranzii din Uniune sunt cetățeni ai țărilor terțe, în timp ce aproximativ 35% dintre doctoranzii din Statele Unite ale Americii provin din străinătate. Pentru a accelera această schimbare, este necesară o abordare strategică la nivelul Uniunii, care să depășească granițele naționale. Finanțarea din partea Uniunii este esențială pentru a stimula și a încuraja reformele structurale indispensabile. Acțiunile europene Marie Curie au făcut progrese remarcabile pentru a promova mobilitatea, atât transnațională, cât și intersectorială și pentru a oferi cariere de cercetare, la nivel european și internațional, însoțite de condiții excelente de angajare și de muncă, în temeiul Cartei europene a cercetătorilor și al Codului. Nu există echivalent al acestor acțiuni în statele membre în ceea ce privește amploarea și domeniul de activitate, finanțarea, caracterul internațional, producerea și transferul de cunoștințe. Acțiunile au consolidat resursele instituțiilor capabile să atragă cercetători pe plan internațional și, prin urmare, au încurajat răspândirea centrelor de excelență în cadrul Uniunii. Au servit drept model demn de urmat, cu un efect pronunțat de structurare, prin răspândirea celor mai bune practici la nivel național. Abordarea de la bază spre vârf a acțiunilor Marie Curie a permis, de asemenea, unei mari majorități a instituțiilor menționate anterior să formeze și să actualizeze competențele unei noi generații de cercetători, capabili să facă față provocărilor societale. Dezvoltarea în continuare a acțiunilor „Marie Curie” va aduce o contribuție importantă la dezvoltarea Spațiului de cercetare european. Prin structura lor de finanțare competitivă la nivel european, acțiunile Marie Curie vor încuraja tipuri noi, creative și inovatoare de formare, cum ar fi doctoratele industriale, cu participarea operatorilor din domeniile educației, cercetării și inovării, care vor trebui să concureze la nivel mondial pentru dobândirea unei reputații de excelență. Acordând finanțare din partea Uniunii celor mai bune programe de cercetare și formare, conform principiilor formării doctorale inovatoare în Europa, aceste acțiuni vor promova, de asemenea, diseminarea mai amplă și adoptarea acestor principii, orientându-se către o formare doctorală mai structurată. Granturile Marie Curie vor include, de asemenea, mobilitatea temporară a cercetătorilor și a inginerilor cu experiență din instituțiile publice către sectorul privat sau invers, încurajând și sprijinind astfel universitățile, centrele de cercetare și întreprinderile să colaboreze la nivel european și internațional. Cu ajutorul sistemului lor de evaluare bine definit, transparent și echitabil, acțiunile Marie Curie vor identifica talentele de nivel excelent în domeniul cercetării și inovării în cadrul unei concurențe internaționale care asigură prestigiu și, prin urmare, îi motivează pe cercetători să își dezvolte cariera în Europa. Provocările societale pe care trebuie să le abordeze cercetătorii cu înaltă calificare și personalul din domeniul inovării nu sunt o problemă exclusiv europeană. Este vorba de provocări internaționale de o mare complexitate și amploare. Cei mai buni cercetători din Europa și din lume trebuie să deruleze colaborări internaționale, intersectoriale și interdisciplinare. Acțiunile Marie Curie vor juca un rol esențial în acest sens, prin sprijinirea schimburilor de personal, care va stimula gândirea prin colaborare, în baza schimbului de cunoștințe internațional și intersectorial care este atât de indispensabil pentru inovarea deschisă. Extinderea mecanismului de