Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2013/001 FI/Nokia înaintată de Finlanda) /* COM/2013/0707 final */





EXPUNERE DE MOTIVE Punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[1] permite mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) prin intermediul unui mecanism de flexibilitate, în limita plafonului anual de 500 de milioane EUR, în plus față de rubricile corespunzătoare din cadrul financiar. Normele aplicabile contribuțiilor din FEG sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[2]. La data de 1 februarie 2013, Finlanda a înaintat cererea EGF/2013/001 FI/Nokia pentru a beneficia de o contribuție financiară din FEG, ca urmare a concedierilor efectuate în cadrul întreprinderii Nokia plc, al filialei sale Nokia Siemens Networks și în cadrul a 30 dintre subcontractanții săi din Finlanda. După analizarea atentă a acestei cereri, Comisia a concluzionat, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, că sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea unei contribuții financiare în temeiul regulamentului menționat. SINTEZA CERERII ȘI ANALIZĂ Date principale: || Numărul de referință FEG || EGF/2013/001 Statul membru || Finlanda Articolul 2 || litera (a) Întreprinderea principală || Nokia plc Filiale, furnizori și producători din aval || 31 Perioada de referință || 1.8.2012 – 30.11.2012 Data de începere a serviciilor personalizate || 1.8.2012 Data depunerii cererii || 1.2.2013 Concedieri în timpul perioadei de referință || 2 863 Concedieri înainte și după perioada de referință || 1 646 Totalul concedierilor eligibile || 4 509 Lucrători concediați care ar trebui să beneficieze de măsurile în cauză || 3 719 Cheltuieli pentru servicii personalizate (EUR) || 18 830 000 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG[3] (EUR) || 790 000 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG (%) || 4,03 Buget total (EUR) || 19 620 000 Contribuția din FEG (50 %) (EUR) || 9 810 000 1. Cererea a fost prezentată Comisiei la data de 1 februarie 2013 și a fost completată cu informații suplimentare până la data de 21 august 2013. 2. Cererea îndeplinește condițiile de mobilizare a FEG, astfel cum se prevede la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, și a fost înaintată în termenul de 10 săptămâni menționat la articolul 5 din regulamentul respectiv. Legătura dintre concedieri și modificările structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale ca urmare a globalizării 3. Pentru a stabili legătura dintre concedieri și modificările structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale ca urmare a globalizării, Finlanda susține că dificultățile actuale cu care se confruntă Nokia, Nokia Siemens Networks, aproape toți subcontractanții și regiunile afectate datează din februarie 2011. La momentul respectiv, Nokia a anunțat o modificare semnificativă a strategiei societății și a lansat o cooperare amplă cu Microsoft cu privire la utilizarea Microsoft Windows Phone ca principalul său sistem de operare pentru telefoanele smartphone, păstrând, în același timp, propriul său sistem de operare Symbian ca platformă software pentru telefoanele mai ieftine, până la sfârșitul anului 2016. Între timp, cererea de telefoane Symbian a scăzut considerabil și, în consecință, operațiunile de dezvoltare și de întreținere legate de sistemul Symbian au fost întrerupte. 4. S-a intenționat menținerea în funcțiune a fabricii Nokia din Salo și să se reducă, totodată, cu aproximativ 12 % personalul filialelor societății din întreaga lume. Această decizie a dus la închiderea fabricii din Cluj, România (septembrie 2011), pentru care a fost prezentată o altă cerere de contribuție financiară din partea FEG. Nokia Siemens Networks a anunțat, de asemenea, concedieri masive (noiembrie 2011). La data de 22 martie 2012 s-a anunțat concedierea, în cadrul fabricii Nokia din Salo, a unui număr de 1 000 de lucrători dintr-un total de 1 700. Finlanda a prezentat cererea EGF/2012/006 FI/Nokia Salo pentru a veni în sprijinul acestor lucrători, adăugând că au fost deja planificate alte concedieri și că se preconizează înaintarea unei cereri suplimentare din partea Finlandei pentru următorul val de concedieri care va avea loc în cadrul întreprinderii Nokia și al subcontractanților săi. 5. Prezentul document constituie această nouă cerere, destinată să sprijine lucrătorii întreprinderii Nokia Salo care nu au fost incluși în cererea precedentă, lucrătorii întreprinderii Nokia din alte părți ale țării (în principal din Espoo, Tampere și Oulu) și lucrătorii afectați de concedierile care au urmat din cadrul Nokia Siemens Networks și al altor 30 de subcontractanți stabiliți în diferite regiuni din Finlanda. Între timp, fabrica din Salo și-a încetat complet activitatea, ceea ce a condus la pierderea altor 900 de locuri de muncă. De asemenea, decizia de a pune capăt unui amplu program de dezvoltare de produse a avut drept rezultat reducerea locurilor de muncă din Oulu și Tampere, precum și din cadrul centrului de dezvoltare de produse din Salo. Încetarea acestor activități a condus, de asemenea, la pierderi de locuri de muncă la nivelul funcțiilor de sprijin, care au avut cel mai mare impact asupra filialei din Espoo. 6. Motivul principal al concedierilor este transferul funcțiilor din interiorul sectorului către țări terțe din afara Europei. Asamblarea telefoanelor mobile, efectuată anterior în Salo și Cluj, a fost delocalizată în Asia (China, Coreea de Sud, India și Vietnam, unde urmează să fie inaugurată o nouă uzină Nokia). Fabricarea componentelor și producția subcontractată au fost deja transferate în afara Europei. Urmând direcția către care s-a îndreptat producția, atât proiectarea, cât și dezvoltarea produselor au fost sau urmează să fie delocalizate. 7. Scopul transferului operațiunilor de asamblare în Asia este de a accelera intrarea pe piață a produselor. Lucrând mai aproape de subcontractanții săi, Nokia este în măsură să aducă mai rapid pe piață inovațiile recente și să își îmbunătățească nivelul de competitivitate. Nokia și-a pierdut poziția pe cele mai importante piețe ale sale, cele din China și India, unde crește cota de piață a mai multor societăți care produc telefoane ieftine. În ceea ce privește modelele de bază de telefoane mobile, cota de piață deținută de întreprinderea Nokia a scăzut de la 33 % (2010) la 24 % (2011) și această tendință de scădere a continuat în 2012. În ceea ce privește telefoanele inteligente (smartphones), Apple și Samsung au eliminat Nokia de pe majoritatea piețelor. Astfel, în cel de-al doilea trimestru al anului 2012, Nokia a deținut o cotă de piață de 6,6 % (în scădere de la 38 % la începutul anului 2010), în comparație cu o cotă de 16,9 % pentru Apple și de 32,6 % pentru Samsung[4]. 8. În perioada sa de vârf, industria electronică și electrotehnică a oferit locuri de muncă unui număr de peste 60 000 de persoane în Finlanda, dar, până la sfârșitul anului 2012, acest număr a scăzut la 50 000. În același timp, personalul filialelor din țările terțe ale societăților din această industrie devenea mai numeros, ceea ce constituie o dovadă clară a delocalizării funcțiilor, în special în Asia. Personal din Finlanda Personal din filialele aflate în străinătate 9. Până în prezent, sectorul telefoniei mobile a făcut obiectul mai multor cereri de contribuție financiară din partea FEG, toate fiind cauzate de globalizarea comerțului. Aceasta este cea de-a patra cerere destinată lucrătorilor concediați de Nokia; cele trei cereri precedente au fost destinate foștilor angajați ai întreprinderii Nokia în Germania, în România și în Finlanda. Demonstrarea numărului de concedieri și îndeplinirea criteriilor de la articolul 2 litera (a) 10. Finlanda a înaintat această cerere în temeiul criteriilor de intervenție prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, care condiționează intervenția de concedierea a cel puțin 500 de salariați ai unei întreprinderi dintr-un stat membru, într-o perioadă de patru luni, inclusiv lucrătorii concediați de furnizorii sau de producătorii din aval ai întreprinderii menționate. 11. Cererea menționează 4 509 concedieri în cadrul Nokia plc, al filialei sale Nokia Siemens Networks și în cadrul a 30 dintre furnizorii și subcontractanții săi, dintre care 2 863 de concedieri în timpul perioadei de referință de patru luni, de la 1 august 2012 la 30 noiembrie 2012, și alte 1 646 de concedieri înainte și după perioada de referință, dar legate de aceeași procedură de concediere colectivă. Toate cele 2 544 de concedieri din cadrul societății Nokia au fost calculate în conformitate cu articolul 2 al doilea paragraf prima liniuță din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006; în ceea ce privește concedierile efectuate în cadrul filialei și al subcontractanților, 496 dintre acestea au fost calculate în conformitate cu articolul 2 al doilea paragraf prima liniuță din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, iar restul de 1 469 de concedieri au fost calculate în conformitate cu cea de-a doua liniuță de la același paragraf. Explicația caracterului neprevăzut al acestor concedieri 12. Conform autorităților finlandeze, concedierile din cadrul fabricii din Salo au fost neprevăzute, întrucât aceasta a fost exclusă în mod explicit din rândul filialelor vizate atunci când Nokia a anunțat efectuarea de concedieri masive în Finlanda, în februarie 2011. La acea dată, se preconiza că fabrica din Salo va produce telefoane inteligente pe baza platformei Windows Phone. 13. La sfârșitul lunii noiembrie 2011, atunci când s-a anunțat închiderea fabricii din Cluj (România), Nokia a comunicat, de asemenea, că a reanalizat rolul fabricii din Salo și că pot fi așteptate unele reduceri de personal în 2012. La data de 22 martie 2012 s-a anunțat o reducere cu 1 000 de persoane a personalului fabricii din Salo, care urma să fie pusă în aplicare până la sfârșitul lunii iunie. La 14 iunie 2012, Nokia a anunțat alte 3 700 de concedieri în Finlanda, inclusiv 850 de concedieri în fabrica de telefoane mobile din Salo și în cadrul funcțiilor sale de sprijin. În plus, ea a anunțat o reducere semnificativă a efectivelor sale din cadrul secțiunii de dispozitive și servicii (Device and Services). De asemenea, au fost anunțate închideri de fabrici care vor conduce la noi concedieri în Ulm (Germania) și în Burnaby (Canada). Aceasta a fost o situație neprevăzută, luând în considerare garanțiile oferite în urmă cu doar un an și ținând seama de faptul că filiala din Salo a fost prima unitate de producție Nokia care desfășura operațiuni de dezvoltare de produse și că acesta era locul în care întreprinderea lansa, de obicei, procesul de asamblare și de învățare a asamblării pentru noile modele importante de telefoane mobile. În plus, în Finlanda se efectuaseră deja importante reduceri de personal și nu se preconizau reduceri suplimentare de această amploare. Identificarea întreprinderilor care au efectuat concedieri și a lucrătorilor vizați de măsurile de asistență 14. Cererea se referă la 4 509 concedieri, dintre care 2 544 au fost efectuate în cadrul societății Nokia și alte 1 965 au avut loc în cadrul filialei sale Nokia Siemens Networks și al celorlalți furnizori și subcontractanți ai săi. Din acest total, se preconizează că 3 719 lucrători vor beneficia de măsurile cofinanțate de FEG. Întreprinderile care au efectuat concedieri sunt următoarele: Întreprindere || Concedieri în perioada de referință || Concedieri înainte sau după perioada de referință Nokia plc || 2 348 || 196 Nokia Siemens Networks || 23 || 644 Accenture || || 263 Are || 14 || Autobar Finland || 3 || Barona || 2 || Cencorp || || 13 Crelint || 35 || DHL Global Forwarding || 5 || DHL Supply Chain || 75 || 31 Digia || || 69 Flander || || 2 Foxconn || 14 || 102 Infocare || 35 || 3 ISS Palvelut || 15 || Ixonos || 14 || 9 Lionbridge || 1 || Life-on Mobile Corporation || 25 || 1 Logica Suomi || 158 || Mehiläinen || 1 || Mitron || 4 || Neusoft Mobile Solutions || || 17 Nice-business Solutions Finland || 3 || 6 Relacom || 6 || 18 RR Donneley || 10 || Saloteam || 4 || Sasken || 15 || Sodexo || 21 || ST-Ericsson || || 56 Teleca Finland || 10 || 17 Tieto || || 199 Turvatiimi || 22 || Total || 2 863 || 1 646 15. Defalcarea celor 3 719 lucrători susceptibili de a beneficia de măsuri este următoarea: Categorie || Număr || Procent Bărbați || 2 338 || 62,87 Femei || 1 381 || 37,13 Cetățeni ai UE || 3 525 || 94,78 Cetățeni din țări terțe || 194 || 5,22 15-24 de ani || 30 || 0,81 25-54 de ani || 3 302 || 88,79 55-64 de ani || 385 || 10,35 peste 64 de ani || 2 || 0,05 16. În rândul lucrătorilor susceptibili de a beneficia de măsuri, există 38 de persoane cu probleme cronice de sănătate sau cu handicap. 17. În ceea ce privește categoriile profesionale, defalcarea celor 3 719 lucrători susceptibili de a participa la măsuri este următoarea: Categorie || Număr || Procent Legislatori, înalți funcționari și directori || 464 || 12,48 Profesiuni intelectuale și științifice || 2 070 || 55,66 Tehnicieni și profesiuni asociate || 256 || 6,88 Salariați de tip administrativ || 74 || 1,99 Lucrători din atelierele de service și din secțiile de marketing și vânzări || 40 || 1,08 Meșteșugari și lucrători în domenii asociate || 62 || 1,67 Operatori pe mașini și instalații și asamblori || 537 || 14,44 Muncitori necalificați || 216 || 5,81 18. În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, Finlanda a confirmat faptul că a aplicat o politică de egalitate între femei și bărbați, precum și de nediscriminare și că va continua să aplice aceste politici în cursul diferitelor etape ale punerii în aplicare a FEG și, în special, în cursul accesării acestuia. Descrierea teritoriului vizat, a autorităților sale și a părților interesate 19. Există mai multe regiuni din Finlanda afectate de concedieri, dintre care trei (Finlanda de Sud-Vest, Usimaa și Pirkanmaa) se află în partea de sud a țării și o alta (Ostrobotnia de Nord) în partea de nord. Finlanda de Sud-Vest este regiunea cea mai grav afectată, cu 1 050 de noi concedieri efectuate de Nokia și alte 360 de subcontractanții săi. Aceasta este regiunea în care se află Salo, care a suferit deja de pe urma valurilor de concedieri anterioare efectuate de Nokia. 20. Zona Salo face parte din Finlanda de Sud-Vest, care este una dintre provinciile cele mai orientate către export ale țării (peste 60 % din producția sa industrială este exportată). Regiunea a atins nivelul maxim de productivitate în anii '90, odată cu creșterea puternică a Nokia, care a devenit atunci principalul fabricant de telefoane mobile din întreaga lume. Declinul întreprinderii Nokia și declanșarea crizei financiare și economice mondiale au cauzat deteriorarea situației în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și producția în Salo, care a fost afectată mai mult decât alte regiuni ale Finlandei. Structura economică a regiunii Salo a fost extrem de specializată începând cu sfârșitul anilor '90, în 2008 sectorul tehnologiilor informației și comunicațiilor reprezentând peste 50 % din valoarea adăugată. În Finlanda de Sud-Vest, grupul vizat este format din mai mulți lucrători slab calificați decât în celelalte regiuni. Ei sunt îndrumați către oportunități de formare din domenii precum sănătatea și sectorul social, transportul și logistica, serviciile de locuințe, de catering și de securitate, gestiunea financiară, precum și către programele de actualizare a cunoștințelor informatice, în special în sectorul jocurilor de noroc și al administrării întreprinderilor. 21. Regiunea Usimaa, care cuprinde capitala Helsinki, a fost una dintre zonele din Finlanda care au înregistrat cea mai rapidă creștere, dar nu a fost în măsură să evite consecințele crizei financiare și economice mondiale. Cifra de afaceri în sectorul industrial a scăzut în 2009 cu 29 %, iar comerțul a înregistrat, de asemenea, o scădere rapidă. În același timp, numărul șomerilor aflați în căutarea unui loc de muncă a crescut cu aproape jumătate, în comparație cu situația din 2008. Deși perspectivele economice au început să se stabilizeze în 2010, ele au redevenit sumbre în 2012. În orașul Espoo, în care se află sediul societății Nokia, 91 % din cifra de afaceri din sectorul industrial a fost generată de industria electronică în 2010, Nokia și subcontractanții săi asigurând o parte importantă a acestei sume. În regiunea Uusimaa, majoritatea persoanelor din grupul vizat au o diplomă universitară. Obiectivul este de a le orienta către o actualizare a calificărilor în propriile lor domenii. În domeniul tehnologiilor informației există o penurie de personal în sectorul jocurilor de noroc, atât la nivelul angajaților, cât și la nivelul cadrelor de conducere. Prin urmare, acest sector beneficiază de o atenție specială în cadrul măsurilor FEG pentru regiunea Uusimaa. 22. Regiunea Pirkanmaa, situată în vestul Finlandei, este una dintre regiunile cele mai orientate către export. Centru important de cultură, educație și servicii, această regiune a oferit populației sale oportunități mai bune de muncă decât multe alte regiuni periferice ale țării. Această regiune a suferit mult de pe urma efectelor crizei financiare și economice mondiale și, în prezent, este afectată de concedierile din cadrul Nokia și de cele care rezultă din acestea, estimate la aproximativ 1 000 pe plan local. În regiunea Pirkanmaa, aproximativ 80 % dintre persoanele care fac parte din grupul vizat au o diplomă universitară. Obiectivul este de a integra cunoștințele informatice solide ale grupului vizat în principalele sectoare în care se preconizează o creștere, și anume în sectorul produselor biologice sau ecologice, în sectorul tehnologiilor din domeniul mediului și al sănătății, în sectorul energiei din surse regenerabile și în cel al mașinilor inteligente. 23. Regiunea Ostrobotnia de Nord (cu capitala la Oulu) este cel mai important centru financiar, educațional și cultural din Finlanda de Nord. Începând cu anii ’90, această regiune a devenit, de asemenea, un centru internațional de inovare, datorită succesului înregistrat de Nokia. Regiunea a atras tineri aflați în căutare de servicii de educație și specialiști internaționali aflați în căutare de locuri de muncă. Ea este, de asemenea, un important nod de transport - terestru, aerian și maritim - și beneficiază de pe urma expansiunii urbane de la începutul anului 2013, când au fost integrate în această regiune mai multe orașe din împrejurimi. În regiunea Ostrobotnia de Nord, obiectivul este de a profita de experiența și de cunoștințele grupului vizat în sectoarele aflate în expansiune: calitatea vieții, mediul, biotehnologiile și cultura. În plus, se preconizează că vor apărea noi întreprinderi în sectorul informatic. 24. În toate regiunile vizate, părțile interesate sunt centrele pentru dezvoltare economică, transport și mediu, birourile regionale pentru ocuparea forței de muncă și dezvoltare economică, precum și administrațiile orașelor. În plus, fiecare regiune își are propriile grupuri de coordonare în materie de schimbări structurale, care vor fi implicate în punerea în aplicare a cererii. Impactul preconizat al concedierilor asupra ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național 25. Conform Ministerului Ocupării Forței de Muncă și Economiei, în 2012, numărul total de persoane aflate în căutarea unui loc de muncă în sectorul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) era de aproximativ 7 700 de persoane în Finlanda (inclusiv cele mai recente concedieri efectuate de Nokia și de subcontractanții săi). Acest număr ridicat creează probleme serioase, în special pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă cu vârsta de peste 45 de ani (întrucât se presupune că au cunoștințe depășite) și pentru tinerii absolvenți care își caută primul loc de muncă. 26. Caracterul neprevăzut și amploarea concedierilor care fac obiectul prezentei cereri provoacă dificultăți suplimentare nu doar pentru lucrătorii propriu-ziși, ci și pentru localitățile în care sunt situate fabricile Nokia și pentru economia finlandeză în ansamblul său. Nokia și Nokia Siemens Networks reprezentau împreună aproximativ o cincime din totalul locurilor de muncă din sectorul TIC din Finlanda. În anul 2000, procentul reprezentat de grupul Nokia (Nokia și Nokia Siemens Networks) în PIB-ul finlandez a fost de 4 %; până în 2011, acesta a scăzut la doar 0,6 % și a continuat să scadă în 2012. 27. Partea grupului Nokia reprezenta, în trecut, mai mult de jumătate din ansamblul investițiilor sectorului privat finlandez în cercetare și dezvoltare (C&D). În urma acestor concedieri, se preconizează că investițiile se vor reduce la jumătate și că Finlanda va pierde 1 miliard EUR de investiții în C&D. 28. O altă problemă majoră este aceea că subcontractanții s-au specializat în calitate de furnizori ai Nokia, fără să-și dezvolte propriile piețe și strategii. Ei vor fi nevoiți să își dezvolte rapid piețele și strategiile dacă doresc să supraviețuiască acestor închideri. Pachetul coordonat de servicii personalizate care urmează să fie finanțate și defalcarea costurilor sale estimate, inclusiv complementaritatea acestuia cu acțiunile finanțate din fondurile structurale 29. Finlanda prevede trei tipuri de măsuri în favoarea lucrătorilor concediați vizați de prezenta cerere: (i) să îi ajute să găsească un nou loc de muncă (ii) să îi ajute să își înceapă propria afacere și (iii) să le furnizeze servicii de formare sau de educație. Toate măsurile următoare se combină pentru a forma un pachet coordonat de servicii personalizate, care vizează reinserția profesională a lucrătorilor concediați: – Măsuri de consiliere profesională și alte măsuri pregătitoare: lucrătorii aflați în șomaj pot fi ajutați în ceea ce privește tehnicile de căutare a unui loc de muncă prin consiliere și orientare, prin vizite la târguri de locuri de muncă și prin acordarea de asistență la redactarea CV-urilor și a candidaturilor. Acest tip de serviciu este furnizat, în general, unor grupuri de dimensiuni variabile. Formarea va avea o durată cuprinsă între 5 și 20 de zile, în funcție de grup. Grupurile beneficiază, de asemenea, de o orientare profesională aprofundată, cu un accent special asupra interacțiunii și a practicilor de lucru. Această formare poate dura până la 40 de zile. Persoanele sau grupurile pot beneficia de sprijinul unor formatori profesioniști, care acționează în calitate de „parteneri de antrenament” pe parcursul căutării unui loc de muncă, precum și în calitate de mentori, atât pentru angajatori, cât și pentru angajați, în decursul perioadei inițiale desfășurate la un nou loc de muncă. Fiecare persoană aflată în căutarea unui loc de muncă poate beneficia de maximum 50 de ore de orientare profesională. – Lucrătorii pot beneficia, de asemenea, de o serie de evaluări ale experților. Pot fi evaluate, de exemplu, capacitatea de muncă a lucrătorului în cauză, inclusiv aspectele legate de sănătate, competența și calificările profesionale sau calitățile antreprenoriale și potențialul acestuia. – Persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă pot beneficia, de asemenea, de posibilitatea de a urma o formare de probă, pentru a-și testa, timp de aproximativ 10 zile, aptitudinile pentru diferite domenii de studiu. De asemenea, participanții pot experimenta activitatea antreprenorială în cadrul unui grup în care sunt discutate și dezvoltate idei de afaceri sau în care persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă dezvoltă o idee de afacere furnizată de o altă persoană. Un profesor se află la dispoziția lor pe o perioadă cuprinsă între 8 și 12 zile. Dacă o idee a fost pusă la punct și verificată, antreprenorul aspirant o poate testa pe o perioadă de până la 6 luni, beneficiind, în această perioadă, de 4 până la 6 zile de formare în contact direct cu formatorul. – Formare și reconversie profesională: scopul măsurilor de formare este obținerea unei calificări de bază sau profesionale în cadrul unui sector cu o rată ridicată a ocupării forței de muncă; formarea continuă are drept scop consolidarea competențelor existente, iar măsurile de orientare/de pregătire pentru piața muncii sunt prevăzute pentru persoanele care nu au un plan de carieră bine definit. Formarea este adaptată în funcție de grupul vizat, iar cursurile pot urmări, de exemplu, o extindere a competențelor în sectorul TIC, gestionarea proiectelor, gestionarea calității și gestiunea financiară, precum și dezvoltarea competențelor comerciale. În general, formarea profesională axată pe piața forței de muncă are drept obiectiv obținerea unei calificări; în anumite condiții, este posibil să se obțină o diplomă de studii superioare. – Se va propune o formare pentru dezvoltarea IMM-urilor: ea combină nevoile de dezvoltare ale IMM-urilor cu competențele persoanelor aflate în șomaj care beneficiază de o formare specială. Obiectivul unei astfel de formări este de a-i ajuta pe participanți să dobândească o înțelegere practică a modului în care funcționează IMM-urile și de a le oferi competențele necesare pentru a lucra în mod rentabil în cadrul unei societăți și pentru a o dezvolta. Ei sunt familiarizați cu procedurile operaționale și sunt sensibilizați cu privire la importanța calității pentru funcționarea societății. – Promovarea spiritului antreprenorial și servicii pentru noii antreprenori: Protomo este un mediu de inovare deschisă, care permite participanților să transforme ideile în prototipuri, să lucreze în echipă la proiecte-pilot, să dezvolte tipuri noi de produse și servicii, precum și să înființeze întreprinderi care să ofere noi locuri de muncă. Protomo reunește idei noi și persoane inovatoare. Conceptul Protomo, aflat în prezent în curs de dezvoltare în Uusimaa, are drept obiectiv o reducere suplimentară a condițiilor pentru a deveni antreprenor. – Conceptul Protomo funcționează ca un serviciu de corelare a cererii și a ofertei pentru noii antreprenori. Baza de date a Protomo reunește idei promițătoare propuse de persoane fizice sau de întreprinderi din regiune. Tutorii desemnați de Protomo ajută apoi grupuri mici de lucrători concediați să transforme ideile în proiecte de întreprinderi, pentru a putea fie să fabrice produsele sau serviciile de care se pare că este nevoie, fie să se alăture autorului ideii și să contribuie la realizarea acesteia din interiorul unei întreprinderi existente. Echipa Protomo furnizează localuri pentru desfășurarea activității acestui grup de lucru și îl consiliază, evaluează fezabilitatea propunerii și, de asemenea, aduce experții necesari, dacă este cazul. Protomo funcționează, de obicei, cu grupuri de 4 persoane care se angajează să dezvolte o idee selectată. – Potențialii noi antreprenori beneficiază de sfaturi, de formări pertinente, de servicii de consiliere, de consultanță și sprijin, precum și de locații și de echipamente pe durata proiectului Protomo; în cazul în care condițiile de eligibilitate sunt respectate, se pot furniza și granturi pentru întreprinderile nou-înființate. Protomo îi poate pune pe antreprenorii aspiranți în contact cu experți externi care dispun de cunoștințe specifice. Cadrele universitare și studenții pot fi implicați în acest proiect, pentru a testa și a încuraja inovațiile radicale care ar putea să fie îmbunătățite și să conducă la crearea de noi întreprinderi. – Sprijin pentru începerea unei afaceri pe cont propriu: acesta este un grant pentru înființarea unei întreprinderi, care asigură un venit antreprenorului aspirant pentru o perioadă de până la 18 luni de la începerea activității. Indemnizația de bază este de 31,36 EUR pe zi. La aceasta se adaugă un supliment variabil, care nu poate depăși 60 % din indemnizația de bază. Se estimează că aproximativ 150 de persoane se vor califica pentru a beneficia de această indemnizație și că suma medie plătită acestora pe durata perioadei de punere în aplicare va fi de 6 000 EUR. – Asistență pentru mobilitate: aceasta acoperă atât cheltuielile de călătorie și de cazare ocazionate de căutarea unui loc de muncă sau de o formare, cât și cheltuielile de mutare. Este posibil ca persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă să nu găsească de lucru în zona învecinată și să fie eventual nevoite să se deplaseze în scopul de a participa la interviuri de angajare și să se mute într-un alt loc, departe de domiciliul lor, pentru a ocupa posturile vacante. Cheltuielile de călătorie se calculează pe baza distanței, cu rambursarea cazării, dacă este necesar. Cheltuielile de mutare sunt rambursate până la 700 EUR. – Puncte de servicii pentru ocuparea forței de muncă: lucrătorii concediați beneficiază de puncte de servicii care îi ajută pe parcursul etapei de punere în aplicare. Punctele de servicii, care inițial și-au început activitatea în localurile Nokia, au drept obiectiv să îi consilieze de la început pe lucrătorii afectați, prin furnizarea unui serviciu mai personal și mai aprofundat decât cel pe care ar putea să îl ofere în mod obișnuit biroul public de ocupare a forței de muncă. Se fac eforturi speciale pentru ca niciunul dintre lucrători să nu devină șomer de lungă durată. După efortul intens depus inițial de punctul de servicii, acesta rămâne la dispoziția lucrătorilor pentru a-i orienta atunci când trec în etapa măsurilor individuale. – Subvenții pentru salarii: acestea pot fi oferite angajatorilor care doresc să ofere un loc de muncă lucrătorilor vizați, cunoscând pe deplin deficiențele acestora în materie de competență sau de aptitudini profesionale și care doresc să se asigure că lucrătorii respectivi primesc un salariu rezonabil și beneficiază de întregul sprijin și de formarea la locul de muncă necesare pe parcursul adaptării la un post nefamiliar. Durata este stabilită în funcție de necesitățile lucrătorului și se estimează că subvențiile pentru salarii vor ajunge, în medie, la 7 453 EUR pentru fiecare lucrător care beneficiază de acest sistem. – Sistem de achiziționare de date furnizate de întreprinderi: acest sistem permite birourilor de ocupare a forței de muncă și dezvoltare economică, centrelor pentru dezvoltare economică și Ministerului Ocupării Forței de Muncă și Economiei să efectueze interviuri telefonice cu întreprinderile și să colecteze informații actualizate privind necesitățile lor de personal. Aceste informații permit birourilor să îi orienteze pe lucrători în direcția cea bună și să îi ajute în alegerea cursurilor de formare. Interviurile sunt efectuate în mod centralizat și rezultatele sunt puse la dispoziția părților interesate într-o formă prelucrată. 30. Cheltuielile pentru punerea în aplicare a FEG, care sunt incluse în cerere în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, acoperă activitățile de pregătire, gestionare și control, precum și activitățile legate de informare și publicitate la nivel național, regional și local. Lucrătorii care participă la măsurile cofinanțate din FEG vor fi informați că serviciile oferite sunt finanțate cu ajutorul FEG. Autoritățile finlandeze prevăd organizarea unei conferințe care va aborda ambele cereri Nokia. 31. Serviciile personalizate prezentate de autoritățile finlandeze sunt măsuri active pe piața muncii care se încadrează în acțiunile eligibile definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Autoritățile finlandeze estimează costurile totale la 19 620 000 EUR, din care cheltuieli pentru servicii personalizate - 18 830 000 EUR și cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG - 790 000 EUR (4,03 % din suma totală). Contribuția totală solicitată din FEG este de 9 810 000 EUR (50 % din costurile totale). Acțiuni || Numărul estimat al lucrătorilor vizați || Costul estimat per lucrător vizat (EUR) || Costuri totale (FEG și cofinanțare națională) (EUR) Servicii personalizate [articolul 3 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006] Măsuri de consiliere profesională și alte măsuri pregătitoare || 2 680 || 1 076 || 2 884 000 Educație / formare și reconversie profesională || 1 340 || 6 027 || 8 076 000 Promovarea spiritului antreprenorial (proiecte Protomo etc.) || 180 || 6 306 || 1 135 000 Sprijin pentru începerea unei afaceri pe cont propriu (grant pentru înființarea unei întreprinderi) || 150 || 6 000 || 900 000 Asistență pentru mobilitate || 470 || 287 || 135 000 Puncte de servicii pentru ocuparea forței de muncă || 3 719 || 215 || 800 000 Subvenții pentru salarii || 640 || 7 453 || 4 770 000 Sistem de achiziționare de date furnizate de întreprinderi || 2 505 || 52 || 130 000 Subtotal servicii personalizate || || 18 830 000 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG [articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006] Activități de pregătire || || 50 000 Gestionare || || 420 000 Informare și publicitate || || 300 000 Activități de control || || 20 000 Subtotal cheltuieli legate de punerea în aplicare a FEG || || 790 000 Total costuri estimate || || 19 620 000 Contribuție din FEG (50 % din costurile totale) || || 9 810 000 32. Finlanda confirmă că măsurile descrise mai sus sunt complementare cu acțiunile finanțate de fondurile structurale și că sunt instituite măsuri pentru evitarea oricărei duble finanțări. Data/datele la care serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați au început sau sunt prevăzute să înceapă 33. Finlanda a început să furnizeze lucrătorilor afectați serviciile personalizate incluse în pachetul coordonat propus pentru cofinanțarea din FEG la 1 august 2012. Prin urmare, această dată reprezintă începutul perioadei de eligibilitate pentru orice fel de asistență care ar putea fi acordată din FEG. Procedurile de consultare a partenerilor sociali 34. Ministerul Ocupării Forței de Muncă și Economiei a convocat un grup însărcinat cu chestiunea concedierilor efectuate de Nokia, care a participat la pregătirea cererii de contribuție financiară din partea FEG. Acest grup de lucru include reprezentanți ai centrului pentru dezvoltare economică, transport și mediu din regiunile Finlanda de Sud-Vest, Ostrobotnia de Nord, Pirkanmaa și Uusimaa; reprezentanți ai birourilor locale pentru ocuparea forței de muncă și dezvoltare economică; precum și ai partenerilor sociali, și anume Consiliul sindicatelor finlandeze din industrie (de exemplu, sindicatul angajaților salariați Pro, sindicatul finlandez al lucrătorilor din metalurgie și federația inginerilor și a arhitecților academici din Finlanda) și Federația industriilor tehnologice finlandeze cu reprezentanți ai Nokia. 35. Comitetul însărcinat cu promovarea ocupării forței de muncă din cadrul biroului pentru ocuparea forței de muncă și dezvoltare economică acționează la nivel local. Acest comitet asigură o cooperare între biroul respectiv, organizațiile pieței muncii, municipalități și alți actori locali. De exemplu, comitetul este însărcinat cu anticiparea evoluțiilor de pe piața muncii și cu planificarea măsurilor impuse de aceste evoluții. 36. Autoritățile finlandeze au confirmat că cerințele legislației naționale și cele ale legislației UE privind concedierile colective au fost respectate. Informare cu privire la acțiunile obligatorii în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă 37. În ceea ce privește îndeplinirea criteriilor prevăzute la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, în cererea lor, autoritățile finlandeze: · au confirmat că măsurile care constituie responsabilitatea societăților în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă nu vor fi înlocuite de contribuția financiară din partea FEG; · au demonstrat că acțiunile respective oferă sprijin lucrătorilor și nu urmează a fi folosite pentru restructurarea întreprinderilor sau a sectoarelor de activitate; · au confirmat faptul că acțiunile eligibile menționate anterior nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale UE. · În plus, autoritățile finlandeze au confirmat că au urmat și au pus în aplicare recomandările formulate în cadrul auditului FEG al unui dosar precedent (EGF/2007/004 FI/Perlos). Sisteme de gestionare și control 38. Finlanda a notificat Comisiei că această contribuție financiară va fi gestionată de Ministerul Ocupării Forței de Muncă și Economiei, care gestionează, de asemenea, fondurile FSE. Același minister îndeplinește funcția de autoritate de certificare. Există o separare strictă a îndatoririlor și a raporturilor ierarhice între departamentele responsabile de aceste două funcții. Funcțiile de gestionare legate de FEG au fost încredințate direcției pentru ocuparea forței de muncă și spiritul antreprenorial, în timp ce cele legate de FSE sunt asigurate de direcția regională. Funcțiile de certificare sunt asigurate de unitatea de resurse umane și administrație pentru ambele fonduri. Ministerul a elaborat un manual care stabilește în detaliu procedurile de urmat. În ceea ce privește auditul, organismul responsabil este unitatea independentă de audit intern, care funcționează sub tutela Secretarului permanent. Funcțiile de monitorizare și de audit fac parte, de asemenea, din atribuțiile autorităților de management și ale autorităților de certificare. Finanțare 39. Pe baza cererii înaintate de Finlanda, contribuția propusă din FEG pentru pachetul coordonat de servicii personalizate (inclusiv cheltuielile aferente punerii în aplicare a FEG) este de 9 810 000 EUR, reprezentând 50 % din costurile totale. Alocarea propusă de Comisie în cadrul fondului se bazează pe informațiile furnizate de Finlanda. 40. Având în vedere cuantumul maxim al unei contribuții financiare care poate fi acordată din FEG în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, precum și marja disponibilă pentru realocarea creditelor, Comisia propune mobilizarea din FEG a sumei totale menționate mai sus, care să fie înscrisă în rubrica 1a din cadrul financiar. 41. Prin prezentarea acestei propuneri de mobilizare a FEG, Comisia inițiază procedura simplificată de trialog, conform dispozițiilor de la punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006, în vederea obținerii acordului celor două componente ale autorității bugetare cu privire la necesitatea utilizării FEG și cu privire la suma solicitată. Comisia invită prima dintre cele două componente ale autorității bugetare care ajunge la un acord, la nivelul politic corespunzător, cu privire la proiectul de propunere de mobilizare, să informeze cealaltă parte componentă și Comisia în legătură cu intențiile sale. În cazul în care una dintre cele două componente ale autorității bugetare nu este de acord, se va organiza o reuniune formală de trialog. 42. Comisia prezintă separat o cerere de transfer în vederea înscrierii în bugetul pentru anul 2013 a unor credite de angajament specifice, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006. Sursa creditelor de plată 43. Creditele din linia bugetară a FEG se vor utiliza pentru a finanța suma de 9 810 000 EUR necesară pentru prezenta cerere. Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2013/001 FI/Nokia înaintată de Finlanda) PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[5], în special punctul 28, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[6], în special articolul 12 alineatul (3), având în vedere propunerea Comisiei Europene[7], întrucât: (1) Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a modificărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale, generate de globalizare, și pentru a le oferi asistență în reintegrarea pe piața muncii. (2) Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR. (3) La 1 februarie 2013, Finlanda a înaintat o cerere de mobilizare a FEG pentru concedierile din cadrul întreprinderii Nokia plc, al filialei sale Nokia Siemens Networks și din cadrul a 30 dintre subcontractanții săi, pe care a completat-o cu informații suplimentare până la 21 august 2013. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum se prevede la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 9 810 000 EUR. (4) Prin urmare, FEG ar trebui mobilizat pentru a furniza o contribuție financiară ca răspuns la cererea înaintată de Finlanda, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) în scopul furnizării sumei de 9 810 000 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată. Articolul 2 Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Adoptată la Bruxelles, Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Președintele Președintele [1] JO C 139, 14.6.2006, p. 1. [2] JO L 406, 30.12.2006, p. 1. [3] În conformitate cu articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. [4] Studiu de piață IDC. [5] JO C 139, 14.6.2006, p. 1. [6] JO L 406, 30.12.2006, p. 1. [7] JO C […], […], p. […].