Depășirea planificată a valorii de referință prevăzute în tratat ar fi temporară, potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, care estimează că deficitul public va scădea sub 3 % din PIB în 2021. Cu toate acestea, previziunile respective sunt însoțite de un grad deosebit de ridicat de incertitudine.

COM

COM

Prin urmare, analiza sugerează că, potrivit datelor din 2019 privind rezultatul bugetar, criteriul datoriei este îndeplinit.

4. Factori relevanți

Articolul 126 alineatul (3) din tratat prevede că, în cazul în care un stat membru nu îndeplinește cerințele acestor criterii sau ale unuia dintre ele, Comisia trebuie să elaboreze un raport. Acest raport „examinează de asemenea dacă deficitul public depășește cheltuielile publice de investiții și ține seama de toți ceilalți factori relevanți, inclusiv de poziția economică și bugetară pe termen mediu a statului membru.”

Factorii respectivi sunt clarificați la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, care prevede, de asemenea, că se ține seama în mod adecvat de „orice alți factori care, în opinia statului membru în cauză, sunt relevanți pentru evaluarea globală a respectării criteriilor privind deficitul și datoria și pe care statul membru i-a prezentat Consiliului și Comisiei”.

Așa cum se specifică la articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în ceea ce privește respectarea criteriului deficitului în 2020, întrucât ponderea datoriei publice în PIB depășește valoarea de referință de 60 % și nu este îndeplinită dubla condiție – și anume deficitul rămâne apropiat de valoarea de referință, iar depășirea valorii de referință are caracter temporar – factorii relevanți respectivi nu pot fi luați în considerare în etapele care conduc la decizia privind existența unui deficit excesiv pe baza criteriului deficitului pentru Slovenia.

În situația actuală, un factor suplimentar esențial care trebuie luat în considerare pentru anul 2020 este impactul economic al pandemiei de COVID-19, cu repercusiuni foarte serioase asupra situației bugetare, având drept rezultat perspective foarte incerte. Pandemia a condus, de asemenea, la activarea clauzei derogatorii generale.

4.1. Pandemia de COVID-19

Pandemia de COVID-19 a generat un șoc economic major care are un impact negativ semnificativ în întreaga Uniune Europeană. Consecințele asupra creșterii PIB-ului vor depinde atât de durata pandemiei, cât și de măsurile luate de autorități la nivel național, dar și la nivel european și mondial pentru a-i încetini răspândirea, a proteja capacitățile de producție și a sprijini cererea globală. Statele membre au adoptat deja sau sunt pe cale să adopte măsuri bugetare pentru a spori capacitatea sistemelor de sănătate și pentru a oferi ajutor cetățenilor și sectoarelor deosebit de afectate. Totodată, au fost adoptate măsuri semnificative de sprijin sub formă de lichidități și alte garanții. Sub rezerva unor informații mai detaliate, autoritățile statistice competente trebuie să examineze dacă măsurile respective au un impact imediat asupra soldului bugetului general sau nu. Alături de reducerea activității economice, aceste măsuri vor contribui la creșterea substanțială a nivelului deficitului și datoriei publice.

4.2 Situația economică pe termen mediu

Economia Sloveniei a crescut cu 2,4 % în 2019. Ocuparea forței de muncă a continuat să crească constant, iar rata șomajului a atins un nivel foarte scăzut, de 4,0 %, în ultimul trimestru. Deși creșterea s-a moderat la sfârșitul anului, Slovenia a intrat în această criză de pe o poziție relativ solidă.

În 2020, se așteaptă ca economia să se contracte cu aproximativ 7 %, potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020. Se preconizează că activitatea economică se va redresa în a doua jumătate a anului 2020, beneficiind de măsurile de politică solide adoptate pentru consolidarea ocupării forței de muncă și pentru amortizarea scăderii veniturilor gospodăriilor și ale întreprinderilor afectate de încetinirea creșterii economice. În 2021, creșterea ar trebui să atingă 6,7 %. Perspectivele pe termen scurt includ un grad de incertitudine foarte ridicat în ceea ce privește durata pandemiei și impactul său economic. Aceasta este o circumstanță atenuantă în evaluarea respectării de către Slovenia a criteriului deficitului în 2020.

4.3 Poziția bugetară pe termen mediu

Excedentul total a scăzut de la 0,7 % din PIB în 2018 la 0,5 % din PIB în 2019.

La 13 iulie 2018, Sloveniei i s-a recomandat să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare, fără măsurile discreționare pe partea veniturilor și fără măsurile cu caracter excepțional, nu depășește 3,1 % în 2019 („criteriul de referință privind cheltuielile”), corespunzând unei ajustări structurale de 0,65 % din PIB. Evaluarea globală indică o abatere semnificativă de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019 și în ansamblul perioadei 2018-2019.

Programul de stabilitate oferă informații privind măsurile substanțiale destinate să mențină sub control pandemia și să sprijine economia. În acest program se estimează că impactul bugetar al acestor măsuri de sprijin direct va fi de 4,4 % din PIB în 2020.

Proiecțiile bugetare din previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 și din Programul de stabilitate pentru 2020 sunt marcate de un grad ridicat de incertitudine.

4.4. Situația datoriei publice pe termen mediu

În previziunile sale din primăvara anului 2020, Comisia se așteaptă ca datoria publică să crească de la 66,1 % din PIB în 2019 la 83,7 % din PIB în 2020.

Analiza sustenabilității datoriei a fost actualizată pentru a lua în calcul previziunile Comisiei din primăvara anului 2020. Această analiză confirmă faptul că, în pofida riscurilor, situația datoriei în Slovenia rămâne sustenabilă pe termen mediu, ținând seama și de circumstanțele atenuante importante (inclusiv profilul datoriei și nivelul cel mai scăzut înregistrat al ratelor dobânzilor). În special, deși situația datoriei publice s-a deteriorat în urma crizei legate de pandemia de COVID-19, se preconizează că ponderea datoriei în PIB, în scenariul de referință, se va afla pe o traiectorie (în scădere) sustenabilă pe termen mediu.

Graficul 1. Ponderea datoriei publice în PIB, Slovenia, % din PIB