P6_TA(2007)0019

Promovarea unei alimentaţii sănătoase şi a activităţii fizice: o dimensiune europeană pentru prevenirea excesului de greutate, a obezităţii şi a bolilor cronice

Rezoluţia Parlamentului European privind "Promovarea unei alimentaţii sănătoase şi a activităţii fizice: o dimensiune europeană pentru prevenirea excesului de greutate, a obezităţii şi a bolilor cronice" (2006/2231(INI))

Parlamentul European,

- având în vedere Cartea Verde a Comisiei (COM(2005)0637),

- având în vedere Strategia globală privind alimentaţia, activitatea fizică şi sănătatea adoptată cu ocazia celei de-a 57-a Adunări Mondiale a Sănătăţii,la 22 mai 2004,

- având în vedere Rezoluţia Consiliului din 14 decembrie 2000 privind sănătatea şi alimentaţia [1],

- având în vedere concluziile Consiliului pentru ocuparea forţei de muncă, politică socială, sănătate şi consumatori din 3 iunie 2005 privind obezitatea, alimentaţia şi activitatea fizică,

- având în vedere reuniunea neoficială a miniştrilor sportului din UE, din 19 - 20 septembrie 2005, cu ocazia căreia Preşedinţia britanică a propus crearea unui grup de lucru pentru sport şi sănătate,

- având în vedere apelul oamenilor de ştiinţă la cel de-al 10-lea Congres Internaţional privind Obezitatea (ICO 2006), care s-a desfăşurat la Sydney, în perioada 3 - 8 septembrie 2006,

- având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu ocazia Conferinţei la nivel înalt a Preşedinţiei finlandeze, intitulată "Sănătate în toate politicile", desfăşurată la 20 - 21 septembrie 2006,

- având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

- având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară şi avizul Comisiei pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe (A6-0450/2006),

A. întrucât numărul persoanelor care suferă de obezitate a crescut spectaculos în ultimii 30 de ani în Uniunea Europeană; întrucât rata de creştere a fenomenului este aceeaşi ca şi în SUA, la începutul anilor 1990, şi întrucât aproape 27 % dintre bărbaţii şi 38 % dintre femeile din Europa sunt considerate în prezent persoane obeze sau supraponderale,

B. întrucât răspândirea obezităţii, în special la copii, nu se limitează la UE şi la alte ţări bogate, dar creşte dramatic în mai multe ţări în curs de dezvoltare,

C. întrucât obezitatea afectează, de asemenea, peste cinci milioane de copii din cele 27 state ale UE, şi întrucât gradul de creştere este alarmant, cu aproape 300000 de cazuri noi pe an,

D. întrucât studiile au demonstrat că persoanele cu handicap sunt mai puternic supuse riscului de a suferi de obezitate, cauzată de mai mulţi factori, inclusiv mutaţii pato-fiziologice ale metabolismului energetic şi a constituţiei corpului, atrofierea muşchilor şi lipsa de activitate fizică,

E. întrucât aportul de energie la grupuri mari de populaţie a rămas stabil din anii 1950; întrucât schimbările în modul de viaţă au condus totuşi la scăderea atât a activităţii fizice, cât şi a exerciţiului fizic, şi astfel la reducerea energiei necesare, generând un dezechilibru între necesarul de energie şi aportul de energie,

F. întrucât numeroase proiecte şi studii au confirmat că începutul obezităţii este caracterizat prin disparităţi precoce legate de mediul socio-economic, şi că această stare apare mult mai frecvent în familiile cu venituri mici şi cu un nivel de educaţie scăzut,

G. întrucât, trebuie acordată o atenţie deosebită diverselor obiceiuri alimentare şi modelelor de consum care există în statele membre, în momentul stabilirii unui Plan de acţiune al UE pentru promovarea unui mod de viaţă sănătos,

H. întrucât raportul Organizaţiei Mondiale a Sănătăţii (OMS) din anul 2005 privind sănătatea în Europa demonstrează că un mare număr de decese şi îmbolnăviri sunt provocate de şapte factori principali de risc, din care şase (hipertensiune, colesterol, indicele excesiv de greutate corporală, consumul inadecvat de fructe şi legume, lipsa de activitate fizică şi consumul excesiv de alcool) sunt legate de alimentaţie şi de exerciţiul fizic, şi întrucât combaterea acestor cauze trebuie să aibă aceeaşi prioritate, în vederea prevenirii unui număr semnificativ de decese şi îmbolnăviri,

I. întrucât o alimentaţie sănătoasă trebuie considerată o alimentaţie având anumite proprietăţi cantitative şi calitative, precum conţinutul energetic în conformitate cu nevoile personale şi care respectă întotdeauna principiile alimentare,

J. întrucât, în virtutea competenţelor conferite prin tratate, UE are un rol esenţial în domeniul protecţiei consumatorilor prin încurajarea alimentaţiei sănătoase şi a consumului de legume şi fructe, măsurile comunitare de promovare a sportului şi a activităţilor fizice trebuie să completeze în mod necesar pe acelea puse în aplicare de statele membre ale Uniunii Europene, de regiunile şi oraşele lor,

K. întrucât impactul socio-economic al bolilor legate de problemele excesului de greutate (care se ridică deja la 4-7% din totalul de cheltuieli de sănătate ale statelor membre); întrucât costul total al obezităţii (ţinând seama de posibilitatea ridicată de şomaj, întrerupere a lucrului şi invaliditate) nu a fost supus unei evaluării ştiinţifice precise,

L. întrucât majoritatea statelor membre au introdus politici menite să abordeze problemele obezităţii şi să crească nivelul de sănătate al populaţiilor lor - unele guverne au aplicat interdicţii, în timp ce altele au recurs la stimulente,

M. întrucât anumite state membre au decis, de exemplu, să reglementeze - sau chiar să interzică - prezenţa automatelor în şcoli din cauza unei game limitate de produse oferite şi a furnizării deficitare de băuturi fără zahăr, de fructe şi legume şi de produse "dietetice",

N. întrucât este interesant să se ia în considerare - ca o etapă iniţială - angajamentele voluntare luate recent, pe de o parte, de producătorii europeni de băuturi nealcoolice de a restricţiona comercializarea acestora copiilor sub 12 ani, furnizând în acelaşi timp accesul la o gamă mai diversificată de băuturi în şcoli şi, pe de altă parte, de doi "giganţi" din sectorul fast-food de a imprima simboluri legate de alimentaţie pe ambalajele de hamburgeri şi pe pachetele din hârtie în care se vând cartofii prăjiţi,

O. salutând diversele iniţiative care au ca scop promovarea alimentaţiilor sănătoase pe care mulţi vânzători cu amănuntul le desfăşoară, inclusiv dezvoltarea gamelor sănătoase, etichetarea cuprinzătoare şi uşor de înţeles a informaţiilor legate de alimentaţie, şi parteneriatele cu guverne, şcoli şi ONG-uri pentru sensibilizarea opiniei publice în legătură cu avantajele unei alimentaţii sănătoase şi ale exerciţiilor fizice regulate,

P. întrucât Cartea verde analizată face parte din iniţiativa cuprinzătoare a UE menită să combată factorii care dăunează cel mai mult sănătăţii (inclusiv obiceiurile nesănătoase de alimentaţie şi lipsa de activitate fizică) şi care - combinate cu un consum excesiv de alcool şi ţigări - reprezintă cauza principală a bolilor cardio-vasculare (care reprezintă cauzele principale de deces la bărbaţii şi femeile din Uniunea Europeană), a anumitor tipuri de cancer, a bolilor respiratorii, a osteoporozei şi a diabetului de tip 2, ceea ce creşte cererea în sistemele naţionale de sănătate,

Q. întrucât rezultatul unui exerciţiu de consultare publică ca urmare a Cărţii verzi prezentată de Comisie la 11 septembrie 2006 încurajează în special întreprinderea de acţiuni ale UE, care să acopere diverse politici comunitare şi care să acorde atenţie în special copiilor şi tinerilor,

R. întrucât Comunitatea este îndemnată să joace un rol activ (în legătură cu politicile comune sau în completarea activităţilor angajate de cele 27 de state membre) în ceea ce priveşte campaniile de informare a consumatorilor şi de a-i face conştienţi de problema obezităţii, de reluare a consumului de legume şi fructe, în conformitate cu Politica Agricolă Comună (PAC), de finanţare a proiectelor de cercetare, de educaţie şi sport şi de adoptare a unei legislaţii noi sau a unei legislaţii revizuite care să aibă un adevărat impact asupra sănătăţii alimentaţiei persoanelor din Europa,

Obezitatea: o prioritate politică?

1. salută angajamentul Comisiei în ceea ce priveşte alimentaţia sănătoasă (în termeni cantitativi şi calitativi) şi activitatea fizică, precum şi lupta împotriva obezităţii şi a principalelor boli legate de alimentaţie; solicită ca acest angajament să fie privit de acum înainte ca prioritate politică a Uniunii Europene şi a statelor membre;

2. recunoaşte faptul că obezitatea are mai mulţi factori, şi, prin urmare, solicită o abordare holistică, care să implice mai multe domenii politice diferite;

3. regretă profund că, în ciuda măsurilor luate de un număr de state membre, obezitatea afectează o proporţie din populaţie în creştere constantă, şi, în cazul continuării acestei evoluţii, consecinţele în ceea ce priveşte sănătatea publică care pot fi prevenite prin măsuri adecvate, nu vor putea fi calculate;

4. recomandă tuturor statelor membre să recunoască oficial obezitatea ca boală cronică pentru a evita ca persoanele obeze să fie stigmatizate sau discriminate sub orice formă; recomandă de asemenea statelor membre să se asigure că aceste persoane au acces la un tratament corect în cadrul sistemelor naţionale de sănătate;

5. salută adoptarea cu ocazia Conferinţei europene ministeriale a OMS, desfăşurate la Istambul, în perioada 15 - 17 noiembrie 2006, a unei Carte privind contracararea obezităţii, subliniază stabilirea unui cadru ambiţios de acţiune pentru a ţine epidemia sub control şi invită Comisia şi statele membre să stabilească un calendar pentru punerea în aplicare şi ierarhizarea priorităţilor intervenţiilor din acest cadru;

6. sprijină fără rezerve lansarea, în martie 2005, a Platformei de acţiune a Uniunii pentru alimentaţie, activitate fizică şi sănătate ("Platforma") şi salută metoda adoptată de DG SANCO: un dialog permanent cu diverse sectoare din industrie, cu autorităţile şi ONG-urile din statele membre;

7. salută angajamentele voluntare deja propuse de participanţii la Platformă; subliniază nevoia de a se asigura că angajamentele din Platformă sunt controlate în mod eficient şi invită Comisia să stabilească criterii clare de evaluare; consideră că evaluarea fiabilă este esenţială pentru a se asigura că progresele se pot măsura în mod corespunzător şi pentru a permite luarea în considerare a acţiunilor viitoare ale UE sau ale propunerilor legislative, acolo unde acest lucru este necesar; invită Comisia să transmită rapoarte anuale Parlamentului European privind realizările Platformei;

8. solicită Comisiei să efectueze evaluări de impact privind propunerile corespunzătoare de politici pentru a stabili impactul acestora asupra sănătăţii publice, obezităţii şi scopurilor legate de alimentaţie; recomandă ca acest "control de sănătate sau de obezitate" să se realizeze, în special, în ceea ce priveşte PAC, programele de cercetare, politica energetică, publicitatea şi politica alimentară;

9. observă că, în timp ce o gamă largă de participanţi sunt în prezent implicaţi în Platformă, aceştia tind să se concentreze pe aspectul de "aport de energie" al problemei obezităţii; prin urmare, solicită participanţilor care au legătură cu aspectul "aport de energie" - precum producătorii de jocuri pe calculator, asociaţiile sportive şi organismelor de radiodifuziune şi televiziune - să se angajeze mai mult în dezbatere şi să ia în considerare luarea unor angajamente similare;

10. consideră tendinţa actuală din diverse sectoare ale industriei alimentare din Europa ca un pas în direcţia corectă spre o acţiune practică menită să pună accentul din nou pe vânzarea produselor către copii şi pe introducerea unei etichetări nutriţionale pe băuturile pentru copii şi pe produsele alimentare;

11. încurajează statele membre să identifice oportunităţi rentabile pentru a asocia serviciile de sănătate cu industria, într-un mod care să îmbunătăţească atât înţelegerea pacienţilor, cât şi controlul alimentaţiei acestora şi să reducă povara economică a obezităţii; consideră că trebuie să se acorde o atenţie specială schemelor care se adresează nevoilor persoanelor din comunităţi sărace, din punct social şi economic;

12. aşteaptă prezentarea de către Comisie, în viitorul apropiat, a unor măsuri practice într-o Carte albă, în vederea reducerii numărului de persoane supraponderale şi obeze până în 2015;

Informarea consumatorilor începând din copilărie

13. consideră că orice politică menită să prevină şi să controleze obezitatea trebuie să facă parte din viaţa oamenilor, dinaintea naşterii şi până la vârste înaintate; consideră, de asemenea, că trebuie acordată o atenţie specială perioadei copilăriei - etapa din viaţă în care se deprind multe obiceiuri alimentare;

14. încurajează statele membre să recunoască faptul că educaţia în domeniul alimentaţiei şi al sănătăţii, de la vârste fragede, este esenţială pentru prevenirea excesului de greutate şi a obezităţii;

15. subliniază pericolul reprezentat de folosirea unui zel excesiv în cadrul campaniei de combatere a obezităţii şi consideră că adolescenţilor şi copiilor receptivi la presiunea de grup să li se dea exemplele potrivite pentru a evita orice creştere a altor probleme dietetice cum ar fi anorexia nervosa şi bulimia;

16. consideră că specialiştii în probleme de sănătate joacă un rol important în promovarea avantajelor unei alimentaţii echilibrate asupra sănătăţii şi a activităţii fizice regulate, şi în detectarea oricărui risc, în special la persoanele cu exces de grăsime pe abdomen care pot dezvolta mai repede diabetul de tip 2, în special, boli cardiovasculare, şi alte probleme medicale; invită statele membre să promoveze profesia de nutriţionist prin recunoaşterea reciprocă a calificărilor profesionale şi prin definirea condiţiilor de acces la această profesie, precum şi prin asigurarea unei formări profesionale riguroase şi ştiinţifice;

17. subliniază faptul că şcoala este locul unde copiii îşi petrec cea mai mare parte a timpului şi că mediul şcolar, şi în special cantinele şcolare, trebuie să încurajeze copiii să-şi dezvolte gusturile, promovând dezvoltarea unor cunoştinţe de bază privind alimentele şi prepararea acestora, şi să promoveze activităţi fizice periodice şi un mod de viaţă sănătos, în special pentru a contracara perioada scurtă alocată educaţiei fizice în şcolile din UE; prin urmare, invită Comisia să dezvolte mecanisme de promovare a celor mai bune practici în şcolile care ţin seama de cele mai eficiente iniţiative care transmit copiilor obiceiuri de alimentaţie sănătoasă şi care furnizează alimente de calitate în conformitate cu standarde alimentare înalte;

18. deplânge practica guvernelor statelor membre de a vinde terenurile de sport ale şcolilor pentru proiecte de dezvoltare urbană;

19. invită statele membre să aloce fonduri suficiente pentru aprovizionarea cu alimente a şcolilor, pentru a le permite acestora să servească mâncăruri proaspete, preferabil cu origini în agricultura organică sau regională, şi să încurajeze adoptarea unor obiceiuri alimentare sănătoase de la vârste fragede;

20. consideră că statele membre trebuie încurajate să se asigure că la dispoziţia copiilor se află suficiente facilităţi pentru a se angaja în activităţi sportive şi fizice la şcoală; încurajează statele membre şi autorităţile locale să ia în considerare promovarea unui mod de viaţă sănătos şi activ atunci când planifică amplasarea şcolilor, astfel încât să-i aducă mai aproape de comunităţile unde locuiesc, dându-le astfel posibilitatea copiilor să meargă la şcoală, pe jos sau cu bicicleta, decât să stea în maşină sau în autobuz;

21. invită producătorii de băuturi răcoritoare din UE să pună în aplicare imediat angajamentele stabilite la 20 decembrie 2005 în codul de practică, în special angajamentul de a interzice activităţile de comercializare în şcolile elementare;

22. consideră că prezenţa automatelor în licee (când este autorizată) trebuie să respecte norme alimentare sănătoase;

23. condamnă frecvenţa şi intensitatea campaniilor publicitare menite să facă reclamă sau să promoveze articole alimentare destinate exclusiv copiilor şi subliniază că aceste practici comerciale nu încurajează obiceiurile alimentare sănătoase şi, prin urmare, trebuie gestionate la nivelul UE prin revizuirea Directivei "Televiziune fără frontiere" [2]; subliniază, în continuare, faptul că aceasta este o dovadă clară că reclamele TV influenţează modelele de consum pe termen scurt ale copiilor cu vârste cuprinse între 2 şi 11 ani, dar, în acelaşi timp, consideră că responsabilitatea individuală a părinţilor joacă un rol important, din moment ce decizia finală de cumpărare le revine acestora; observă, totuşi, că studiile indică faptul că majoritatea părinţilor doresc restricţii clare privind promovarea alimentelor nesănătoase pentru copii;

24. invită Comisia să stabilească, în cadrul Platformei, angajamente voluntare sau de autoreglementare în vederea suspendării promovării alimentelor pentru copii bogate în grăsimi, zahăr şi sare, dar îndeamnă Comisia să prezinte propuneri legislative, în cazul în care autoreglementarea nu produce schimbări;

25. subliniază faptul că noile forme de reclame pentru copii, precum mesajele text pe telefoanele mobile, jocurile on-line şi sponsorizarea terenurilor de joacă nu trebuie să fie excluse din aceste consideraţii;

26. consideră că un "gentleman agreement" între Comisie şi sectoarele media europene trebuie, în cele din urmă, încheiat, implicând obligaţia ca produsele pentru copii în diferite formate media (televiziune, cinema, internet şi jocuri video) să conţină informaţii sănătoase şi de recreere, menite să îi facă pe tinerii din Europa conştienţi de importanţa practicării activităţilor sportive şi de importanţa consumului de legume şi fructe pentru a rămâne sănătoşi;

27. recunoaşte rolul Autorităţii Europene pentru Siguranţa Alimentară de consiliere şi recomandare în domeniul alimentar;

28. consideră că mass-media (TV, radio şi Internet) reprezintă, în prezent, mai mult ca niciodată, un dispozitiv esenţial de învăţare pentru educaţia în domeniul sănătăţii alimentare, precum şi un dispozitiv care oferă sfaturi practice consumatorilor pentru a le permite acestora să stabilească echilibrul corect între consumul zilnic de calorii şi consumul energetic, oferindu-le în final libertatea de alegere;

29. consideră că Regulamentul.nr.1924/2006/CE al Parlamentului European şi Consiliului din 20 decembrie 2006 privind alimentaţia şi plângerile în domeniul sănătăţii, făcute în cazul alimentelor [3], trag un semnal de alarmă şi, în cele din urmă, vor oferi consumatorilor informaţii consistente, corecte şi sigure despre valoarea nutritivă a produselor alimentare, în special ale acelora care conţin cantităţi mari de zahăr, sare şi anumite grăsimi; constată că punerea în aplicare a unei astfel de reglementări trebuie efectuată astfel încât să încurajeze şi să permită încă societăţilor producătoare de alimente şi băuturi să inoveze şi să-şi îmbunătăţească produsele; prin urmare, consideră că în contextul acestei reglementări, stabilirea profilurilor nutritive de către Autoritatea Europeană pentru Siguranţa Alimentară trebuie să fie prioritară, luând în considerare cele mai recente date disponibile, iar aceasta trebuie realizată în strânsă cooperare cu ONG-urile pentru consumatori şi cu operatorii alimentari, inclusiv vânzătorii cu amănuntul;

30. observă creşterea gradului de îngrijorare a opiniei publice şi a oamenilor de ştiinţă cu privire la impactul acizilor graşi de tip trans artificiali asupra sănătăţii umane, şi observă iniţiativele anumitor autorităţi naţionale (Canada, Danemarca) şi regionale (oraşul New York) pentru îndepărtarea acizilor graşi de tip trans din alimentaţie; solicită acţiuni din partea UE pentru a reduce aportul de acizi graşi de tip trans;

31. consideră că Directiva 90/496/CEE a Consiliului din 24 septembrie 1990 privind indicarea valorii nutritive pe etichetele produselor alimentare [4] trebuie revizuită fără întârziere, astfel încât să includă, cel puţin, obligaţia de a indica prezenţa şi cantitatea de substanţe nutritive şi natura grăsimilor, cu scopul de îndeplinire a obiectivelor care implică simplificarea şi armonizarea legislaţiei europene şi în conformitate cu recomandările prezentate de reprezentanţii industriei şi de asociaţiile de consumatori;

32. manifestă un interes accentuat pentru sistemele de informare în domeniul alimentar, înfiinţate de mai multe state membre prin societăţile de alimentaţie, vânzătorii cu amănuntul sau organismele publice, în vederea simplificării mesajelor privind valoarea nutritivă; recunoaşte importanţa acestor sisteme de informare, precum şi a logo-urilor privind alegerile sănătoase atunci când acestea sunt preferate de consumatori şi uşor de utilizat; reaminteşte faptul că studiile confirmă faptul că schemele care indică valorile nutritive printr-un element interpretativ ajută cel mai mult consumatorii să facă alegeri mai sănătoase; solicită Comisiei să înveţe din această experienţă şi din aceste studii pentru a înfiinţa şi a introduce la nivelul UE o schemă de indicare a valorii nutritive pe etichetele de pe partea din faţă a produselor alimentare şi subliniază că un mesaj coerent către consumatori necesită un anumit grad de armonizare în acest domeniu şi că aceste mesaje trebuie fundamentate în mod ştiinţific;

Integrarea alimentaţiei şi a activităţilor fizice în alte politici comunitare

33. consideră că reformularea produselor este un instrument puternic pentru reducerea aportului de grăsimi, zahăr şi sare din alimentaţia noastră şi salută etapele parcurse în această direcţie de mai mulţi producători şi vânzători cu amănuntul; observă că, în prezent, doar 5% din totalul angajamentelor voluntare luate în conformitate cu această Platformă au legătură cu dezvoltarea produselor; invită Comisia, statele membre, producătorii, vânzătorii cu amănuntul şi furnizorii de alimente să-şi intensifice eforturile pentru a se asigura că producătorii, vânzătorii cu amănuntul şi furnizorii de alimente reduc cantităţile de grăsimi, zahăr şi sare din alimente; solicită producătorilor să utilizeze reformularea produselor, nu numai pentru a lansa o marcă nouă, uneori mai scumpă, dar şi să aibă ca prioritate reducerea cantităţilor de grăsimi, zahăr şi sare din produsele zilnice, deja existente;

34. subliniază importanţa de a lăsa persoanele să facă alegeri informate în legătură cu alimentaţia şi frecvenţa exerciţiilor fizice pe care le efectuează;

35. consideră că promovarea unei alimentaţii sănătoase şi a activităţii fizice trebuie să fie o prioritate politică, nu numai pentru DG SANCO, dar şi pentru direcţiile generale ale Comisiilor, responsabile cu agricultura, transportul, ocuparea forţei de muncă, cercetarea, educaţia şi sportul, care pun în aplicare politicile sau programele comunitare cu impact asupra sănătăţii alimentare; solicită Comisiei să realizeze evaluări ale impactului asupra propunerilor de politici corespunzătoare pentru a stabili impactul asupra sănătăţii publice şi a scopurilor alimentare, în special PAC;

36. salută faptul că programul comunitar de acţiune actual privind sănătatea publică (2003-2008) pune la dispoziţie fonduri pentru un număr de proiecte legate de obezitate şi consideră că finanţarea pe termen lung trebuie să fie disponibilă şi că trebuie să se pună accentul pe al doilea program (2007-2013) privind un mod de viaţă sănătos în rândul copiilor, tinerilor şi persoanelor cu handicap;

37. subliniază faptul că campaniile de informare nu sunt cele mai bune instrumente pentru a ajunge la grupurile socio-economice dezavantajate; consideră că acţiunile trebuie adaptate necesităţilor locale şi trebuie să se bazeze pe comunitate, trebuie stabilite contacte directe şi trebuie să existe o cooperare strânsă între şcolile locale, grădiniţe, toţi medicii generalişti, medicii pediatri, şi serviciile locale de sănătate; subliniază faptul că evoluţia acestor activităţi este esenţială pentru a înţelege dacă au efectul dorit;

38. solicită utilizarea fondurilor structurale pentru a fi investite în zonele dezavantajate din punct de vedere socio-economic, în infrastructuri care facilitează activitatea fizică şi transportul sigur (precum pistele pentru biciclete), şi încurajează jocurile în aer liber într-un mediu sigur; în acelaşi timp, încurajează statele membre să investească în aceste obiective;

39. invită Comisia (în parteneriat cu ministerele corespunzătoare din statele membre sau cu regiunile) să contribuie la programele "sport la şcoală" în instituţiile "cobai";

40. încurajează Comisia să evalueze măsura în care malnutriţia şi lipsa de mişcare reprezintă o problemă în rândul persoanelor în vârstă şi să observe ce măsuri trebuie luate în continuare pentru a ajuta acest grup important din comunitate, dar care, uneori, este neglijat;

41. invită statele membre şi angajatorii să încurajeze angajaţii să participe la activităţile fizice şi de întreţinere, în special femeile angajate să efectueze sarcini monotone, care pot conduce la boli cronice;

42. recunoaşte rolul angajatorilor în promovarea unui mod de viaţă sănătos printre angajaţi; subliniază faptul că sănătatea forţei de muncă şi, prin urmare, productivitatea ar trebui să facă parte din strategia de responsabilitate socială a societăţilor; observă Alianţa Europeană privind Răspunderea Socială Corporatistă, recent lansată, pentru promovarea schimbului de bune practici din acest domeniu;

43. salută apelul lansat de comunitatea oamenilor de ştiinţă cu ocazia celui de-al 10-lea Congres Internaţional privind Obezitatea pentru intensificarea studiilor destinate unei viziuni mai bune despre modul în care factorii genetici şi modul de viaţă interacţionează, cauzând boli;

44. salută, în acest sens, finanţarea comunitară alocată pentru nouă proiecte incluse în prioritatea tematică "calitatea şi siguranţa alimentară" din cadrul celui de-al şaptelea Program Cadru pentru Dezvoltare şi Cercetare - proiecte care caută noi modalităţi de combatere a obezităţii prin concentrarea pe (de exemplu) o anumită limită de vârstă sau prin studierea interacţiunii dintre factorii genetici şi comportamentali şi starea de saţietate;

45. solicită, în legătură cu cel de-al şaptelea Program Cadru pentru Dezvoltare şi Cercetare, o acţiune împotriva obezităţii pentru a continua să obţină beneficii din cooperarea transnaţională dintre cercetători în domeniul tematic al alimentaţiei, agriculturii şi biotehnologiei, dar şi pentru a fi privit ca temă de cercetare de interes comun pentru un număr de discipline;

46. subliniază importanţa deţinerii unui set comparabil de indicatori cu privire la starea de sănătate (inclusiv date privind aportul dietetic, activitatea fizică şi obezitatea), în special pe grupe de vârstă şi clase socio-economice;

47. este profund îngrijorat de scăderea consumului de fructe şi legume în Europa, care afectează, în principal, gospodăriile europene cu venituri mici, din cauza faptului că aceste produse sunt scumpe, iar informaţiile privind adevărata lor importanţă în alimentaţie nu sunt disponibile;

48. invită Comisia să propună o politică şi un cadru de reglementare care să pună la dispoziţie cele mai bune surse alimentare şi alte componente alimentare benefice şi care să ofere clienţilor din Europa posibilitatea de a alege metoda în care se obţine şi se menţine aportul alimentar optim, potrivit modului de viaţă şi sănătăţii acestora;

49. este îngrijorat în legătură cu rapoartele care indică scăderea conţinutului nutritiv din fructele şi legumele din Europa în ultimul deceniu şi solicită Comisiei şi Consiliului să ia măsurile necesare în ceea ce priveşte revizuirea CAP pe 2008, pentru a considera valoarea nutritivă a alimentelor ca un criteriu important şi pentru a îmbunătăţi producţia alimentelor de calitate şi a stimulentelor nutritive sănătoase în cadrul politicilor de dezvoltare rurală;

50. solicită mai multă consistenţă între PAC şi politicile de sănătate lansate de Uniunea Europeană şi invită Comisia să se asigure că fondurile UE acordate anumitor sectoare industriale nu sunt utilizate în nici un fel pentru finanţarea campaniilor publicitare care prezintă într-o lumină favorabilă produsele cu un conţinut caloric ridicat;

51. consideră reforma de organizare comună a pieţelor de legume şi fructe ca un element esenţial, unul din obiectivele căreia ar fi revigorarea consumului acestui tip de alimente cu conţinut nutritiv mare; în plus, consideră cu fermitate că o politică de stimulare (inclusiv reducerea preţurilor, impozite mai mici şi alte tipuri de ajutoare) este preferabilă, faţă de un sistem bazat pe creşterea impozitelor la produsele cu un conţinut caloric ridicat ("impozit pe grăsimi") care va penaliza în special cele mai sărace gospodării din Europa;

*

* *

52. invită OMS să prezinte Parlamentului European opinia sa privind obezitatea;

53. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei, parlamentelor naţionale ale statelor membre şi statelor candidate, precum şi OMS.

[1] JO C 20, 23.1.2001, p.1.

[2] Directiva 89/552/CEE a Consiliului (JO L 298 din 17.10.1989, p. 23). Directivă modificată prin directiva 97/36/CE a Parlamentului European şi a Consiliului (JO L 202 din 30.7.1997, p. 60).

[3] JO L 404, 30.12.2006, p. 9. Rectificată în JO L 12, 18.1.2007, p. 3.

[4] JO L 276, 6.10.1990, p. 40. Directivă astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 2003/120/CE a Comisiei (JO L 333, 20.12.2003, p. 51).

--------------------------------------------------