DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI care însoţeşte documentul Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind întreprinderea comună Clean Sky 2 /* SWD/2013/0258 final */





DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI care însoțește documentul Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind întreprinderea comună Clean Sky 2 Prezentul rezumat descrie principalele constatări și concluzii ale raportului de evaluare a impactului care însoțește propunerea Comisiei de regulament al Consiliului în care sunt definite obiectivele, statutul juridic și regulamentul de funcționare al întreprinderii comune Clean Sky (IC Clean Sky) pentru perioada 2014-2024. Propunerea urmează cărții albe intitulate „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor”, care subliniază că eforturile europene comune vor avea o valoare adăugată foarte importantă în domenii cum ar fi vehiculele ecologice, sigure și silențioase pentru toate modurile de transport și Comunicării Comisiei intitulate „Crearea de parteneriate în cercetare și inovare”, care subliniază că formula parteneriatelor public-privat (PPP) poate contribui la soluționarea provocărilor societale majore și poate consolida poziția competitivă a Europei. Propunerea se bazează pe propunerea Comisiei pentru „Orizont 2020”, care oferă o bază legislativă pentru viitoarele parteneriate public-privat din cadrul UE în domeniul cercetării și inovării. 1. Definirea problemei 1.1. Problema care necesită o intervenție 1.1.1. Transportul aerian are un impact semnificativ asupra mediului, care crește odată cu intensificarea traficului aerian Transportul aerian reprezintă astăzi aproximativ 7 % din totalul emisiilor produse de sectorul transporturilor și aproximativ 2 % din emisiile totale de CO2 la nivel mondial, dar cota sa crește rapid, odată cu intensificarea traficului aerian. Zborurile în Europa se vor dubla între 2009 și 2030, iar creșterea va fi și mai puternică în afara Europei. Ținând cont de această prognoză, emisiile vor crește semnificativ, dacă nu se iau măsuri de atenuare. Este urgent să se reducă în mod drastic impactul transportului aerian asupra mediului, dacă Europa dorește să își îndeplinească obiectivele privind clima și energia. 1.1.2. Poziția de lider a UE în domeniul industrial este amenințată de concurența internațională din ce în ce mai puternică Sectorul aeronautic din UE este unul dintre liderii mondiali în ceea ce privește producția, locurile de muncă și exporturile, generând o cifră de afaceri anuală de peste 100 de miliarde EUR și angajând aproximativ 500 000 de persoane. În ciuda acestei poziții de lider, industria aeronautică din UE este din ce în ce mai mult confruntată pe plan internațional cu concurenți puternici, tradiționali sau noi, care investesc în mod semnificativ în programele de cercetare și dezvoltare. În scopul de a-și menține competitivitatea, industria aeronautică din UE ar trebui să se concentreze pe dezvoltarea unor tehnologii inovatoare cu o performanță de mediu și cu o eficiență a consumului de combustibil superioare și să furnizeze produse competitive și de înaltă calitate. 1.1.3. Parteneriatul public-privat actual din cadrul UE în domeniul aeronauticii are nevoie de îmbunătățiri De la înființarea sa, în 2008, întreprinderea comună Clean Sky, un parteneriat public-privat între Comisia Europeană și industria aeronautică, sprijină cu succes progresele în vederea atingerii obiectivelor strategice de mediu. În 2010, prima evaluare intermediară[1] a concluzionat că conceptul întreprinderii comune este adecvat pentru atingerea obiectivelor sale. De asemenea, a fost identificată o nevoie clară de îmbunătățire a cadrului operațional și juridic. În plus, un grup Sherpas[2] a recunoscut necesitatea raționalizării cadrului juridic pentru a-l adapta obiectivului de creare și de punere în aplicare a unor PPP în cercetare în viitor. Acest grup a furnizat recomandări operaționale în vederea îmbunătățirii eficienței și a funcționării parteneriatului, ca instrument pentru gestionarea inițiativei. 1.2. Contextul strategic Strategia Europa 2020 stabilește angajamentul UE de a reduce cu 20 % toate emisiile de gaze cu efect de seră până în 2020. Cartea albă privind transporturile recunoaște că acest sector reprezintă o mare parte din emisiile de gaze cu efect de seră și propune o reducere cu 60 % între 1990 și 2050. De asemenea, Strategia Europa 2020 solicită realizarea unei „Uniuni a inovării” pentru a face față provocărilor societale și promovează în special o economie mai eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, mai ecologică și mai competitivă. Programul-cadru Orizont 2020 își propune să răspundă provocării în ceea ce privește mijloacele de transport inteligente, ecologice și integrate, vizând, printre altele, concilierea unui transport eficient din punctul de vedere al resurselor, care respectă mediul, și a poziției de lider la nivel mondial a industriei europene a transporturilor. Recunoscând faptul că provocările evoluează constant, în 2011, un grup la nivel înalt pentru cercetarea în domeniul aviației a propus „Flightpath 2050” – o nouă viziune pentru sectorul aviației europene, elaborată în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020 și cu cele ale Cărții albe privind transporturile, în acord cu principalii actori publici și privați din Europa. Această viziune abordează provocările din domeniul mediului și al competitivității și propune obiective ambițioase în perspectiva unui sector al aviației durabil și competitiv în 2050[3]. Este însoțită de o nouă agendă strategică de cercetare și inovare a Consiliului consultativ pentru cercetare și inovare în domeniul aeronauticii în Europa (Advisory Council for Aeronautics Research and Innovation in Europe - ACARE) și va orienta acțiunile viitoare din cadrul programelor de finanțare publice și private în funcție de foaia de parcurs comună. 2. Analiza subsidiarității 2.1. Dreptul UE de a acționa UE are dreptul de a acționa în acest domeniu în temeiul articolului 187 din TFUE, care permite în mod special crearea unor întreprinderi comune sau a oricărei alte structuri necesare bunei desfășurări a programelor de cercetare, de dezvoltare tehnologică, precum și a programelor demonstrative ale UE. 2.2. Necesitatea unei intervenții publice, subsidiaritatea și valoarea adăugată europeană Îmbunătățirea performanțelor de mediu ale tehnologiilor din domeniul aeronauticii este un proces complex și costisitor, care necesită o angajare pe termen lung a resurselor. Industria nu poate face față pe cont propriu provocării tehnologice, din cauza costurilor și riscurilor implicate de cercetare și dezvoltare și din cauza faptului că firmele care investesc în acest sector nu își pot apropria în totalitate avantajele pe care le-ar oferi societății un mod de transport mai ecologic. De asemenea, capacitățile tehnologice necesare pentru soluții inovatoare în domeniul aeronauticii sunt foarte specializate, complementare și dispersate în mod inegal în toate statele membre ale UE. Amploarea și sfera de aplicare a agendei de cercetare în ceea ce privește aeronavele mai ecologice depășesc capacitățile individuale ale statelor membre atât din punctul de vedere al angajamentului financiar, cât și din cel al capacității de cercetare implicate. Un program de amploare, cu o agendă de cercetare bine structurată și orientată, elaborată de comun acord cu partenerii publici și privați, care reunește competențe și actori diferiți din întreaga Europă, cu implicare financiară publică și privată la nivelul UE este în măsură să stimuleze progresele tehnologice necesare și să îndeplinească obiectivele societale, economice și de mediu de amploare. 2.3. Experiența programelor anterioare Clean Sky a reușit să atragă participarea intensivă și diversificată a tuturor părților interesate importante, inclusiv a unui număr considerabil de IMM-uri. În total, 12 lideri, 74 de întreprinderi cu statut de membru asociat și mai mult de 400 de companii partenere lucrează împreună pentru a aborda obiectivele de mediu, precum și pentru a demonstra și a valida inovațiile tehnologice necesare, într-o modalitate definită de comun acord. Programul se axează pe concepte tehnologice întru totul noi, al căror risc nu ar putea fi gestionat de sectorul privat și conferă stabilitatea financiară necesară pentru a investi în inovații revoluționare cu termene care nu ar putea fi respectate într-o altă formulă. De asemenea, acesta are legături strânse cu întreprinderea comună SESAR, care dezvoltă tehnologii de gestionare a traficului aerian în conformitate cu inițiativa UE privind cerul unic european. În ciuda acestui succes, mai multe puncte trebuie să fie ameliorate în viitor, cum ar fi îmbunătățirea deschiderii activităților, creșterea ponderii procedurilor deschise și adaptarea cadrului juridic pentru a sprijini gestionarea eficientă și raportul cost-eficacitate. 3. Obiective Inițiativa are drept scop îmbunătățirea competitivității și reducerea impactului asupra mediului al tehnologiilor aeronautice, în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020, cu Cartea albă privind transporturile și cu provocarea la care își propune să răspundă programul-cadru Orizont 2020 în ceea ce privește mijloacele de transport inteligente, ecologice și integrate. Întreprinderea comună Clean Sky 2 are următoarele obiective: 1. să contribuie la finalizarea activităților de cercetare inițiate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 71/2008 și la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. …/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din … 2013 de instituire a Programului-cadru Orizont 2020, în special a provocării privind transportul inteligent, ecologic și integrat din cadrul pilonului privind provocările societale ..., precum și a Deciziei (UE) nr. …/2013/UE [a Consiliului din … 2013 de institure a programului specific Orizont 2020]; 2. să contribuie la atingerea obiectivelor inițiativei tehnologice comune privind Clean Sky 2, în special să integreze, să demonstreze și să valideze tehnologiile capabile: (a) să sporească eficiența aeronavelor din punctul de vedere al consumului de combustibil, reducând, prin urmare, emisiile de CO2 cu 20 % până la 30 % în raport cu aeronavele „de ultimă generație” care urmează să fie puse în funcțiune începând cu 2014; (b) să reducă cu 20 % până la 30 % emisiile de NOx și emisiile sonore produse de aeronave în raport cu aeronavele „de ultimă generație” care urmează să fie puse în funcțiune începând cu 2014[4]. 4. Opțiuni de politică Programul Orizont 2020 va fi pus în aplicare prin proiecte de cercetare colaborativă, completate de parteneriate între sectorul public și cel privat. Opțiunile luate în considerare sunt: 1. Statu-quo. Această opțiune presupune continuarea actualei inițiative Clean Sky în cadrul Orizont 2020, extinzând activitățile în vederea atingerii obiectivelor stabilite. Ea se bazează pe continuarea întreprinderii comune Clean Sky în varianta sa actuală, în cadrul Orizont 2020, păstrând măsurile de punere în aplicare. 2. Instituire unui PPP de tip contractual în vederea punerii în aplicare a unui program nou (PPP-c). Opțiunea are drept scop să stabilească, în colaborare cu industria, un program comun pentru atingerea obiectivelor. Programul este pus în aplicare prin intermediul unui PPP de tip contractual, folosind proiecte de cercetare colaborativă, gestionate de către personalul Comisiei sau al unei agenții executive. Actualul program Clean Sky din cadrul PC7 se termină în 2017, astfel cum s-a planificat inițial. 3. Instituirea unei noi inițiative tehnologice comune (ITC) prin intermediul unei întreprinderi comune (IC) îmbunătățite pentru a pune în aplicare un program nou (CS2). Această opțiune stabilește un program nou sub forma unei ITC puse în aplicare printr-o IC. Ea are drept scop atingerea obiectivelor stabilite prin intermediul unor demonstratori care integrează tehnologii în cadrul unor sisteme mari. Aspectele privind guvernanța și structura programului vor fi îmbunătățite și modificate, în vederea unei eficacități și eficiențe mai mari. 4.1. Opțiuni respinse A fost respinsă opțiunea „fără finanțare din partea UE” – întreruperea sprijinului public pentru cercetare și inovare în domeniul aeronauticii la nivel european – deoarece aceasta contravine dispozițiilor programului Orizont 2020 care vizează provocarea pe care o reprezintă transportul aerian. Se consideră că opțiunea „intervenție doar prin intermediul reglementării” nu permite realizarea în bune condiții a obiectivelor ambițioase din sectorul aeronautic, deoarece ar trebui să existe un acord global pentru punerea sa în aplicare și, prin urmare, obiectivele de performanță ar fi mai puțin ambițioase. Opțiunea „fără parteneriat public-privat” a fost evaluată ca fiind sub nivelul optim în ceea ce privește atingerea obiectivelor stabilite, pentru că realizarea unui număr de proiecte mai mici în locul unui program al demonstratorilor integrați la scară mare ar putea provoca cel puțin 10 ani de întârziere în atingerea ultimului nivel de maturitate tehnologică în comparație cu celelalte opțiuni. O astfel de întârziere nu ar permite includerea rezultatelor în următoarea generație de aeronave înainte de intrarea în serviciu[5] și impactul ar fi mic. 5. Compararea opțiunilor 5.1. Modul în care au fost comparate opțiunile Metodologia de evaluare se bazează pe impactul tehnologiilor introduse odată cu următoarea generație de aeronave, prevăzută pentru perioada 2025-2030[6]. Fiecare opțiune este evaluată în ceea ce privește reducerea emisiilor rezultate din tehnologiile pe care este în măsură să le furnizeze. Au fost comparate trei opțiuni de politică identificate în funcție de o serie de impacturi și de criterii principale: · impactul economic (locuri de muncă, IMM-uri, competitivitate) · impactul asupra mediului (emisii) · impactul social (sănătate publică, avantaje pentru societate) · impactul administrativ (costuri de exploatare, structuri simplificate, eficiența guvernanței) · impactul asupra cercetării și dezvoltării (tehnologie, demonstrații, continuitate, fragmentare, integrare, planificare, raport cost-eficacitate). 5.2. Compararea opțiunilor și evaluarea raportului cost-eficacitate Evaluarea indică faptul că CS2 este opțiunea preferată, care oferă cele mai bun mijloace de a atinge obiectivele. Beneficiază de o foarte bună sinergie cu actualul program de cercetare și poate fi construită pe tehnologiile și demonstratorii dezvoltați în cadrul Clean Sky, asigurându-se astfel o tranziție lină. Opțiunea CS2 are cel mai mare potențial de a integra și de a valida în timp util noile tehnologii în cadrul unor sisteme mari și, prin urmare, se estimează că aceasta va contribui semnificativ la soluționarea provocărilor în materie de mediu și societate. Opțiunea „statu-quo” ar avea un impact mai redus, deoarece noile tehnologii ar începe să fie dezvoltate mai târziu și ar fi necesare investiții suplimentare și eforturi intensive în ceea ce privește integrarea și maturitatea. În ceea ce privește opțiunea PPP-c, descoperirile tehnologice necesare ar fi mai dificil de obținut și mai lente, din cauza modalităților de punere în aplicare, a deciziilor anuale referitoare la buget și a conținutului foii de parcurs multianuale, precum și a nivelului mai scăzut al angajamentului din partea industriei. În ceea ce privește impactul economic, se preconizează că opțiunea CS2 va genera beneficii mai mari, în comparație cu celelalte opțiuni. În plus, o analiză costuri-beneficii arată că punerea în aplicare a CS2 prin intermediul unei IC nu are impact asupra costurilor sau aduce un mic beneficiu în comparație cu implementarea programului de către Comisie sau agențiile executive, în temeiul programului-cadru, dacă costurile administrative sunt împărțite în mod egal între membri (instituțiile publice și companiile private). Opțiunea CS2 este, de asemenea, preferată ținând cont de rezultatele consultării publice. Este sprijinită de industrie, după cum rezultă dintr-un proiect de propunere preliminară pentru continuarea activităților. 5.3. Compararea impacturilor Tabelul de mai jos prezintă în mod sintetic diferitele opțiuni evaluate prin raportare la scenariul „statu-quo”. Opțiunea Criterii || Statu-quo (SQ) || PPP de tip contractual (PPP-c) || O nouă ITC (CS2) Eficacitatea || || || Masa critică || = || - || + Impactul asupra IMM-urilor || = || - || = Efectul de levier || = || - || = Impactul inovării || = || = || + Impactul asupra mediului || = || = || + Impactul economic || = || = || + Impactul social || = || - || + Eficiență || || || Costuri administrative || = || - || + Demersuri administrative simple || = || = || + Coerența || || || Coerența cu programele SM || = || - || = 6. Sfera de aplicare a CS2 Opțiunea CS2 va aborda cele mai promițătoare tehnologii aeronautice noi, care pot îmbunătăți performanțele de mediu și competitivitatea industriei aeronautice din UE; aceasta se va baza pe tehnologii și pe demonstratori dezvoltați în cadrul Clean Sky. În ceea ce privește demonstratorii, se propun două tipuri de activități complementare pentru CS2: · trei demonstratori (platforme de demonstrație pentru aeronave inovatoare - Innovative Aircraft Demonstrator Platforms) aflați la un nivel superior de integrare a platformelor de aeronavă complete. Acestea vor efectua testarea finală a sistemului pentru toate segmentele (aeronave mari, aeronave de transport regional și giravioane), la cel mai înalt nivel de cercetare. · trei demonstratori tehnologici integrați transversali, axați pe corpul aeronavei, pe motoare și pe sisteme, inclusiv pe rularea pe pistă cu ajutorul tractoarelor electrice sau al dispozitivelor electrice integrate în aeronavă, precum și pe ciclul de viață durabil. Evaluatorul de tehnologii va asigura evaluarea continuă a progresului științific și tehnologic și a impactului lor potențial asupra mediului. Programul se va baza pe caracteristicile de succes ale Clean Sky, cum ar fi abordarea de tip proiect, cu un număr relativ mic de demonstratori cu obiective clare și cu termene precise. Tranziția de la Clean Sky la CS2 va fi progresivă, asigurându-se continuitatea pe planul tehnic și pe cel al gestionării. Estimarea actuală realizată de industrie pentru costul programului este de 4,05 miliarde EUR. UE va contribui cu 1,8 miliarde EUR din bugetul programului Orizont 2020. Partenerii industriali vor contribui cu 2,25 miliarde EUR, din care 1 miliard EUR prin intermediul activităților suplimentare. 7. Monitorizare și evaluare Monitorizarea și evaluarea progreselor realizate de întreprinderea comună CS2 vor fi efectuate atât de organisme externe, cât și interne. Monitorizarea la nivel intern a progreselor înregistrate va fi efectuată după cum urmează: în primul rând, echipa de conducere a IC va monitoriza execuția bugetară și progresele în ceea ce privește lucrările tehnice; în al doilea rând, experții externi independenți vor realiza, în fiecare an, o examinare tehnică; și în al treilea rând, un Comitet consultativ științific și tehnic va analiza rezultatele acestei examinări și va face o evaluare. Pe baza acestor evaluări, va fi elaborat un raport anual de activitate, care va fi adoptat de către Consiliul de conducere și făcut public. Comisia Europeană va organiza o evaluare care va fi realizată de experți independenți, în cadrul căreia se vor folosi indicatori-cheie de performanță clar definiți în ceea ce privește aspectele tehnice, de gestionare și financiare, după cum urmează: o evaluare înainte de începerea programului (ex-ante), evaluări intermediare și o evaluare după finalizarea programului (ex-post). În ceea ce privește actualul program Clean Sky, evaluatorul de tehnologii va fi păstrat ca un instrument important pentru măsurarea impactului, iar rolul său va fi consolidat. Acest lucru va permite o evaluare detaliată a beneficiilor ecologice asociate noilor tehnologii și va măsura impactul diferitor progrese tehnologice în raport cu obiectivele lor specifice. [1] http://ec.europa.eu/research/jti/pdf/clean_sky_interim_evaluation_15-12-2010.pdf [2] http://ec.europa.eu/research/jti/pdf/jti-sherpas-report-2010_en.pdf [3] De exemplu, reducerea, până în 2050, cu 75 % a emisiilor de CO2 per pasager-kilometru, cu 90 % a emisiilor de NOx și cu 65 % a emisiilor sonore percepute, prin raportare la nivelul de referință din anul 2000 [4] „Aeronave de ultimă generație” reprezintă nouă referință pentru inițiativele viitoare. În prezent, rezultatele Clean Sky sunt comparate cu aeronavele care constituiau referința în anul 2000. Aeronavele de ultimă generație (de exemplu, A320-NEO, Boeing 737-MAX, Boeing 787, Airbus A350) propun deja o reducere de 15 % a emisiilor de CO2, în comparație cu aeronavele din anul 2000. [5] Estimată în 2025-2030 [6] Din cauza particularităților de construcție a aeronavelor, tehnologiile noi care nu sunt incluse în următoarea generație vor fi introduse în generația ulterioară. Intervalul de timp dintre două generații este, de regulă, de 10 până la 15 ani (generația ulterioară ar trebui să apară în perioada 2040-2045)