RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 18.2.2015  
COM(2015) 63 final 
  
CARTE VERDE 
Crearea unei uniuni a pie țelor de capital 
{SWD(2015) 13 final}  
 
2 
 Introducere 
 
Prioritatea Comisiei, prioritatea Europei, o reprezint ă locurile de munc ă și creșterea 
economic ă. Pentru ca în Europa s ă se înregistreze din nou cre ștere economic ă, provocarea 
noastră este de a debloca investi țiile în întreprinderile și infrastructura Europei. Pachetul de 
investiții în valoare de 315 miliarde EUR va contribui la demararea acestui proces. Îns ă, 
pentru a consolida investi țiile pe termen lung, este necesar s ă creăm o piață unică veritabilă a 
capitalurilor, o uniune a pie țelor de capital pentru toat e cele 28 de state membre. 
 Spre deosebire de alte p ărți ale lumii, întreprinderile europene  depind în continuare în foarte 
mare măsură de bănci pentru a- și asigura finan țarea și relativ mai pu țin de piețele de capital.  
Piețele de capital mai solide ar fi complementare sursei de finan țare reprezentate de b ănci și: 
 
• ar debloca mai multe investi ții pentru toate întreprinderile, în special pentru IMM-uri, 
și pentru proiectele de infrastructur ă; 
 
• ar atrage în UE mai multe investi ții din restul lumii; și 
 
• ar asigura o mai mare stabilitate a sistemel or financiare, prin deschiderea unei game 
mai largi de surse de finan țare. 
 
În esență, sarcina noastr ă este de a identifica modalit ățile de stabilire a unei corela ții între 
investitori și deponen ți, pe de o parte, și creșterea economic ă, pe de alt ă parte. Uniunea 
piețelor de capital nu se va realiza prin intermediul unei m ăsuri unice. Vor fi îns ă mai multe 
etape, unele modeste dac ă sunt analizate izolat, dar al c ăror impact cumulat va fi semnificativ. 
Este necesar s ă identificăm și să înlăturăm barierele care se inte rpun între mijloacele b ănești 
ale investitorilor și oportunit ățile de investi ții și să depășim obstacolele care nu permit 
întreprinderilor s ă ajungă la investitori. De asemenea, trebuie ca sistemul de direc ționare a 
acestor fonduri, lan țul de investi ții, să fie cât mai eficient posibil, atât la nivel na țional, cât și 
la nivel transfrontalier.  De ce merit ă să facem acest lucru? Câteva exemple ilustreaz ă beneficiile poten țiale. 
Finanțarea pe care întreprinderile mijlocii, motoarele cre șterii în multe țări, o obțin de pe 
piețele de capital este de cinci ori mai mare în SUA decât în UE. Dac ă piețele noastre de 
capital de risc ar fost la fe l de aprofundate, în perioada 2008 - 2013, ar fi fost disponibile 
fonduri în valoare de 90 miliarde EUR pentru a finan ța întreprinderile. Dac ă securitiz ările 
IMM-urilor s-ar putea situa din nou, în condi ții de siguran ță, chiar și numai la jum ătatea 
nivelurilor din 2007, co mparativ cu situa ția actuală, acestea ar putea reprezenta o finan țare 
suplimentar ă de aproximativ 20 de miliarde EUR. 
 Este adev ărat că multe dintre aspectele vizate, cum ar fi legisla ția privind insolven ța și 
valorile mobiliare sau regimurile fiscale, au fost discutate de mai mul ți ani. Necesitatea de a 
înregistra progrese este îns ă mai imperioas ă decât niciodat ă. Va fi un proiect pe termen lung, 
care necesit ă eforturi sus ținute pe parcursul mai multor ani, îns ă acest lucru nu ar trebui s ă ne 
împiedice s ă realizăm progrese rapide. De aceea, în lunile urm ătoare: 
 
• vom elabora propuneri care s ă promoveze securitizarea de înalt ă calitate și eliberarea 
bilanțurilor bancare în vederea acord ării de împrumuturi; 
 
 
3 
 • vom revizui Directiva privind prospectul pentru a permite firmelor, în special celor 
mai mici, s ă atragă fonduri și să ajungă mai ușor la investitorii transfrontalieri; 
 
• vom începe activitatea de îmbun ătățire a disponibilit ății informa țiilor privind creditele 
IMM-urilor, astfel încât s ă fie mai u șor pentru investitori s ă investeasc ă în aceste 
întreprinderi;  
• vom colabora cu sectorul pentru a pune în aplicare un regim paneuropean al 
plasamentelor private, astfel încât s ă se încurajeze investi țiile directe în întreprinderile 
mai mici; și 
 
• vom sprijini utilizarea de noi fonduri europene de investi ții pe termen lung, astfel încât 
investițiile să fie direcționate în infrastructur ă și alte proiecte pe termen lung. 
 
Prezenta carte verde marcheaz ă începutul unei perioade de cons ultare cu durata de trei luni. 
Dorim să aflăm punctul de vedere al parlamentarilor,  al statelor memb re, al celor care 
lucrează pe piețele de capital și al tuturor grupurilor preoc upate de locurile de munc ă, de 
creșterea economic ă și de protejarea intereselor cet ăț
enilor europeni. Acest feedback ne va 
ajuta să elaborăm un plan de ac țiune în vederea instituirii, pân ă în 2019, a elementelor de 
temelie ale unei uniuni a pie țelor de capital pe deplin func țională. 
 Direcția pe care trebuie s ă o urmăm este clar ă: să instituim o pia ță unică pentru capitaluri „de 
jos în sus”, identificând barierele și eliminându-le una câte una , suscitând un nou elan și 
contribuind la alimentarea unui sentiment tot mai ma re de încredere pentru a investi în viitorul 
Europei. Libera circula ție a capitalurilor a fost unul dintre  principiile fundamentale care au 
stat la temelia Uniunii Europene. La peste cincizeci de ani de la Tratatul de la Roma, trebuie 
să profităm de oportunitatea de a transforma aceast ă viziune în realitate.  
 
  
 
 
 
4 
 Secțiunea 1: crearea unei uniuni a pie țelor de capital 
Principiul liberei circula ții a capitalurilor a fost înscris în  Tratatul de la Roma, în urm ă cu 
peste cincizeci de ani. Este una dintre libert ățile fundamentale ale Uniunii Europene și ar 
trebui să se afle în centrul pie ței unice. Totu și, în ciuda progreselor care au fost înregistrate, în 
prezent, pie țele de capital sunt în continuare fragmentate și sunt organizate în mod obi șnuit 
după criterii na ționale. În urma unei perioade de ap rofundare, gradul de integrare a pie țelor 
financiare la nivelul întregii UE a sc ăzut de la declan șarea crizei, b ăncile și investitorii 
retrăgându-se pe pie țele naționale.  
În compara ție cu alte jurisdic ții, în Europa, finan țarea pe baza pie ței de capital este relativ 
subdezvoltat ă. Piețele europene ale titluri lor de capital, de crean ță și de altă natură joacă un 
rol mai pu țin important în finan țarea creșterii, iar întreprinderi le europene depind în 
continuare în mare m ăsură de bănci, ceea ce face ca economiile noastre s ă fie vulnerabile la 
contractarea credit ării bancare. De asemenea, încr ederea investitorilor este slab ă, iar 
economisirile realizate în Europa ar putea s ă nu fie întotdeauna utilizate în modul cel mai 
productiv. . Nivelurile investi țiilor europene se situeaz ă cu mult sub nivelul istoric obi șnuit, 
iar piețele europene de capital sunt mai pu țin competitive la nivel global. 
Pentru a sprijini revenirea sustenabil ă la creșterea economic ă și crearea de locuri de munc ă, 
alături de alte reforme ale mediului de afaceri, pie țele de capital trebuie s ă joace un rol mai 
important în canalizarea finan țării către economie. În practic ă, aceasta înseamn ă să se 
garanteze c ă barierele în calea circula ției capitalurilor între investitori și cei care au nevoie de 
finanțare sunt identificate și înlăturate, indiferent dac ă barierele respective sunt specifice unui 
stat membru sau dac ă au caracter transfrontalier.  
Crearea unei uniuni a pie țelor de capital este o ini țiativă cheie în programul de lucru al 
Comisiei. Aceasta ar asigura o mai mare  diversificare a surselor de finan țare a economiei și ar 
reduce costul de atragere a capita lului, în special în cazul IMM- urilor. Un nivel mai ridicat de 
integrare a pie țelor de capital, în special a pie țelor de valori, ar consolida capacitatea 
economiei europene de absorb ție a șocurilor și ar facilita un nivel mai ridicat al investi țiilor, 
fără creșterea gradului de îndatorare. Cu ajutorul infrastructurii de pia ță și al intermediarilor 
eficienți, uniunea pie țelor de capital ar trebui s ă consolideze fluxul de cap ital de la investitori 
la proiectele de investi ții europene, contribuind la o mai bun ă alocare a riscului și a capitalului 
la nivelul UE și, în cele din urm ă, la o rezisten ță mai mare a Europei la șocurile viitoare.  
Prin urmare, Comisia European ă și-a luat angajamentul de a institui, pân ă în anul 2019, 
elementele de temelie ale unei uniuni a pie țelor de capital integrate și bine reglementate, care 
să cuprindă toate statele membre, în vederea maximiz ării beneficiilor pe care pie țele de 
capital și instituțiile financiare nebancare le pot  aduce economiei în ansamblul s ău.  
Uniunea pie țelor de capital ar trebui s ă permită UE să se regăsească mai aproape de situa ția în 
care, de exemplu, IMM-urile pot atrage finan țare la fel de u șor ca și întreprinderile mari; 
costurile investi țiilor și accesul la investi ții converg în întreaga UE; ob ținerea de finan țare prin 
intermediul pie țelor de capital este din ce în ce mai simpl ă; și cererile de finan țare dintr-un alt 
stat membru nu se lovesc de obs tacole juridice sau de suprave ghere inutile. Aceste modific ări 
vor contribui la reducerea dependen ței de finan țarea bancar ă, însă băncile, în calitate de 
creditori pentru o parte semnificativ ă a economiei și de intermediari pe pie țele de capital, vor 
rămâne în centrul uniunii pie țelor de capital și vor avea în continuare un rol esen țial în 
economia european ă. 
 
5 
 Nu toate aceste provoc ări sunt noi, îns ă necesitatea de cre ștere economic ă î n  U E  f a c e  c a  
rezolvarea acestora s ă devină imperioas ă. Se creeaz ă astfel dinamismul necesar pentru 
obținerea de progrese. Scopul prezentei c ărți verzi este de a lansa aceast ă dezbatere la nivelul 
UE și la nivel na țional, implicând colegiuitorii, alte institu ții ale UE, parlamentele na ționale și 
toate părțile interesate, în identificarea posibilelor m ăsuri pe termen scurt și lung în vederea 
atingerii acest or obiective. 
Uniunea pie țelor de capital va fi diferit ă de uniunea bancar ă: aprofundarea pie țelor de capital 
necesită măsuri care vor fi distincte de elementele-che ie ale uniunii bancare. Cu toate acestea, 
atenția pe care uniunea bancar ă o acordă eliminării legăturii dintre b ăncile care nu î și mai pot 
onora obliga țiile și entitățile suverane din zona euro va oferi o platform ă de stabilitate care va 
sta la baza dezvolt ării unei uniuni a pie țelor de capital la care s ă participe toate statele 
membre ale UE. În mod similar, pie țele de capital bine integrat e vor contribui la rezilien ța 
uniunii economice și monetare. 
Următoarele principii esen țiale ar trebui s ă stea la baza uniunii pie țelor de capital:  
- maximizarea avantajelor pie țelor de capital pentru economie, locuri de munc ă și 
creștere economic ă;  
- crearea unei pie țe unice a capitalului pentru toate cele 28 de state membre, prin 
înlăturarea barierelor din calea investi țiilor transfrontaliere în cadrul UE și prin 
încurajarea leg ăturilor mai solide cu pie țele de capital globale;  
- crearea uniunii pe fundame ntele solide ale stabilit ății financiare, cu un cadru de 
reglementare unic pentru serviciile financiare , care este pus în aplicare în mod eficient 
și consecvent;  
- garantarea unui nivel eficace de protec ție a consumatorilor și a investitorilor; și 
- contribuția la atragerea investi țiilor din întreaga lume și la creșterea competitivit ății 
UE.  
1.1 Crearea unei uniuni a pie țelor de capital 
Instituirea unei uniuni a pie țelor de capital este un proiect pe termen lung. A început deja 
activitatea de definire a unui cadru  unic de reglementare, un num ăr mare de reforme esen țiale1 
fiind în etapa de punere în ap licare. Abordarea Comisiei se  va baza pe o evaluare a 
priorităților restante, atât din punctul de ve dere al impactului probabil, cât și al fezabilit ății, 
susținută de o analiz ă economic ă, o evaluare a impactului și o consultare temeinice.  
Pe baza rezultatelor prezentei consult ări, Comisia va încerca s ă identifice ac țiunile care sunt 
necesare pentru a atinge urm ătoarele obiective:  
- îmbunătățirea accesului la finan țare pentru toate întrepri nderile din Europa (în 
special pentru IMM-uri) și pentru proiectele de investi ții, cum ar fi infrastructura; 
- creșterea și diversificarea surselor de finan țare din partea investitorilor din UE și 
din întreaga lume; și 
                                                            
1 De exemplu legisla ția privind pie țele instrumentelor financiare (MIFID II), abuzul de pia ță (MAR/MAD), 
administratorii de fonduri de investi ții alternative (DAFIA), infrastructura pie ței europene (EMIR) și depozitarii 
centrali pentru instrumente financiare (CSDR). 
 
6 
 - asigurarea unei funcționări mai eficace și mai eficiente a pie țelor, prin punerea în 
legătură a investitorilor cu cei care au nevoie de finan țare la un cost mai sc ăzut, atât în 
interiorul statelor membre, cât și la nivel transfrontalier. 
Comisia organizeaz ă ample consult ări cu privire la natura problemelor, eventualele m ăsuri și 
prioritatea acestora. Este posibil ca nu întotdeauna legisla ția să fie răspunsul de politic ă 
adecvat la aceste provoc ări, iar în multe cazuri pia ța va trebui s ă ofere solu ții. Demersurile 
fără caracter legislativ și asigurarea aplic ării eficiente a legisla ției privind concuren ța și piața 
unică ar putea oferi cea mai bun ă cale de urmat în alte domenii. Comisia va sprijini solu țiile 
promovate de pia ță atunci când sunt susceptibile de a fi eficace, iar modific ările legislative 
numai atunci când sunt necesare.  
Prezentul document este structurat dup ă cum urmeaz ă. Secțiunea 2  descrie modul în care 
piețele europene de capital sunt structurate în prezent și oferă o analiză preliminar ă a unora 
dintre barierele în calea unor pie țe de capital mai profunde și mai integrate. O analiz ă detaliată 
este inclus ă în documentul de lucru înso țitor al serviciilor Comisiei. Secțiunea 3 urmărește 
obținerea unor puncte de vedere  cu privire la priorit ățile de politic ă pe care inten ționăm să le 
realizăm în viitorul imediat, plecând de la Comunicarea Comisiei „ Un Plan de investi ții 
pentru Europa ”2, inclusiv aspecte precum punerea în aplicare a Regulamentului privind 
fondurile europene de investi ții pe termen lung (FEITL), securitizarea de înalt ă calitate, 
informațiile privind creditele IMM-ur ilor, plasamentele private și revizuirea Directivei privind 
prospectul. Secțiunea 4  urmărește obținerea unor puncte de vedere cu privire la barierele în 
calea accesului la finan țare, extinderea surselor de finan țare și asigurarea func ționării mai 
eficace a pie țelor, precum și cu privire la domeniile în care activitatea poate fi dus ă mai 
departe, ca urmare a feedbackului primit.  Printre obstacolele în calea fluxurilor 
transfrontaliere de capital se num ără aspecte cum ar fi legisla ția în domeniile insolven ței, 
dreptului întreprinderilor, fiscalit ății și titlurilor de valoare, în cazul c ărora este necesar s ă se 
efectueze o analiz ă suplimentar ă și să se obțină feedback pentru a identifica amploarea 
provocărilor în fiecare domeniu, precum și soluțiile adecvate și gradul de prioritate.  
Printr-o mai mare deschidere a pie țelor naționale pentru investitori, emiten ți și intermediari, 
prin promovarea liberei circula ții a capitalului și a schimbului de bune practici, uniunea 
piețelor de capital ar trebui, de asemenea, s ă fie perceput ă ca o modalitate de a contribui la 
dezvoltarea pie țelor la nivel na țional. Având în vedere nivelur ile diferite de dezvoltare a 
piețelor de capital în UE și existența unor provoc ări specifice în diferite state membre, 
răspunsurile de politic ă pot necesita ac țiuni adaptate corespunz ător la nivel na țional, care s ă se 
bazeze, inter alia , pe recomand ările specifice fiec ărei țări formulate de Comisie în contextul 
semestrului european. Comisia invit ă statele membre s ă efectueze consult ări cu privire la 
provocările specifice în ceea ce prive ște dezvoltarea pie țelor lor de capital și să includă 
concluziile lor în cadrul dezbaterii.  
                                                            
2 COM(2014) 903 final, 26.11.2014. 
 
7 
 Secțiunea 2: provoc ări actuale pe pie țele europene de capital 
2.1  Situația actuală a piețelor de capital din Europa 
Pe lângă creditarea bancar ă directă, piețele de capital sunt principalul mecanism prin 
intermediul c ăruia poten țialii investitori îi pot identifica pe cei care caut ă finanțare și oferă o 
gamă de surse de finan țare diversificate pentru economie. Graficul 1 ofer ă o imagine simpl ă a 
fluxului de fonduri într-o economie. În timp ce pie țele de capital asigur ă preponderent 
finanțare direct ă, acestea sunt, de asemenea, strâns core late cu intermediarii financiari care 
canalizeaz ă adesea fondurile de la deponen ți la investitori. 
 
Graficul 1. Prezentare stilizat ă a piețelor de capital în sist emul financiar mai amplu 
 Furnizorii de 
fonduri (Active)  
Gospodării 
  
Instituții 
nefinanciare 
 
Guverne  
Restul lumii Intermediere financiar ă 
Bănci, societ ăți de asigurare și fonduri 
de pensii, fonduri de investi ții, fonduri de 
piață monetar ă, alte institu ții financiare Utilizatorii de 
fonduri (Datorii)  
Gospodării 
Întreprinderi nou-
înființate 
IMM-uri 
Întreprinderi cu 
capitalizare medie 
Mari corpora ții 
Guverne  
Restul lumii  Finanțare direct ă prin pie țele bursiere 
Acțiuni și obligațiuni cotate  
Finanțare direct ă prin pie țe private 
Capital privat și plasamente private  Cadrul unic de reglementare, supravegherea și asigurarea punerii în aplicare  
Autoritățile naționale competente și autoritățile europene de supraveghere  
 
 
Piețele de capital s-au extins în UE în ultim ele decenii. De exemplu, capitalizarea total ă a 
pieței de valori din UE a fost de aproximativ 8,4 bilioane EU R (în jur de 65 % din PIB) la 
sfârșitul anului 2013, comparativ cu 1,3 bilioan e EUR în 1992 (22 % di n PIB). Valoarea 
totală a titlurilor de crean ță în curs dep ășea 22,3 bilioane EUR (171 % din PIB) în 2013, în 
comparație cu 4,7 bilioane EUR (74 % din PIB) în 19923.  
Cu toate acestea, în compara ție cu alte jurisdic ții, piețele sunt în continua re slab dezvoltate. 
Piețele bursiere din SUA sunt de dou ă ori mai mari decât cele din UE (ca procent din PIB), iar 
cele din Elve ția sunt de trei ori și jumătate mai mari decât în UE (a se vedea graficul 2). 
   
                                                            
3 Pachetul statistic ECMI pentru 2014. 
 
8 
  
Graficul 2:  Capitalizarea pie ței de valori și titlurile 
de creanță (% din PIB) 
0%50%100%150%200%250%300%350%400%
UE China Japonia SUA Elve ția Australia CanadaPiața de valori Titluri de crean ță
 Piețele de capital privat din SUA 
sunt, de asemenea, de aproximativ două ori mai mari decât cele din UE, 
în timp ce pie țele plasamentelor 
private pentru obliga țiuni sunt de 
până la trei ori mai mari în Statele 
Unite. În acela și timp, exist ă mari 
diferențe între statele membre ale UE 
în ceea ce prive ște dezvoltarea pie ței 
de capital. De exem plu, capitalizarea 
pieței bursiere interne a dep ășit 121 % 
din PIB în Regatul Unit, comparativ cu mai pu țin de 10 % în Letonia, 
Cipru și Lituania.   
Sursă: pachetul statistic ECMI.   
 
Graficul 3. 
Modalitățile de finan țare ale întreprinderilor 
(în % din totalul datoriilor)  
 
0%20%40%60%80%100%
UK DE IT FR ES PL SE US
Împrumuturi Obligațiuni
Acțiuni cotate Alte titluri de capital
Alte forme de finan țare 
 
 În mod tradi țional, Europa a depins 
mai mult de finan țarea bancar ă, 
împrumuturile bancare având un rol mult mai important în finan țarea 
sectorului întreprinderilor decât emiterea de titluri de crean ță pe piață 
(graficul 3). Cumulat, acest grad mai ridicat de dependen ță de creditarea 
bancară vulnerabilizeaz ă economia 
europeană, în special IMM-urile, 
atunci când împrumuturile bancare se contractă, așa cum s-a întâmplat în 
timpul crizei financiare.  
Sursă: Eurostat, OCDE. Not ă: împrumuturile includ 
împrumuturile bancare și împrumuturile între 
întreprinderi.  
   
Accesul la pie țele de capital difer ă foarte mult la nivel de întreprinderi și de state membre ale 
UE. S-a înregistrat o cre ștere semnificativ ă în ceea ce prive ște emiterea de obliga țiuni 
corporative de c ătre societ ățile nefinanciare în UE, fapt care reflect ă, parțial, condi țiile de 
piață favorabile pentru emiten ții de obliga țiuni, ca urmare a ratelor sc ăzute ale dobânzilor. Cu 
toate acestea, obliga țiunile au fost emise în principal de firmele mari și nu de întreprinderile 
mici și mijlocii (IMM-uri). Emisiunile de obliga țiuni s-au concentrat, de asemenea, pe pie țele 
 
9 
 mai mari și nu pe pie țele unde întreprinderile s-au confruntat cu cele mai grave probleme de 
finanțare. 
Deși în perioada de dinainte de criz ă piețele de capital din UE au devenit mai integrate din 
perspectiva de ținerii transfrontaliere de inst rumente financiare, criza a eviden țiat faptul c ă o 
parte a acestei integr ări era determinat ă de fluxurile bancare angro pe baz ă de datorii, 
susceptibile a suferi modific ări bruște în situa ții de șoc. Piețele titlurilor de capital din UE sunt 
în continuare caracterizate de o preferin ță pentru pia ța națională, ceea ce înseamn ă că riscurile 
și beneficiile poten țiale nu sunt distribuite la nivel transfrontalier. De asemenea, de ținerile 
transfrontaliere de titluri de crean ță se mențin la un nivel mai sc ăzut decât ar fi de a șteptat în 
cadrul unei pie țe pe deplin integrate. Nici pie țele naționale cele mai performante din UE nu au 
o dimensiune critic ă, ceea ce implic ă o bază a investitorilor mai mic ă și o ofertă mai limitat ă 
de instrumente financiare.  
2.2  Provocările și oportunit ățile legate de crearea unei uniuni a pie țelor de capital 
Există o serie de obstacole diverse în calea integr ării și dezvoltării piețelor de capital din UE, 
care își au originea în factori de ordin istoric, cultural, economic și juridic, unii fiind adânc 
înrădăcinați și greu de dep ășit. Printre ace știa se num ără, de exemplu, preferin ța istorică a 
întreprinderilor pentru anumite mijloace de finan țare, caracteristicile regimurilor de pensii, 
aplicarea regulilor pruden țiale și obstacolele administrative, aspectele legate de guvernan ța 
corporativ ă și dreptul societ ăților comerciale, lacunele privind datele și caracteristicile multor 
sisteme fiscale, precum și structurile de pia ță ineficiente. Chiar și pe piețele de capital bine 
integrate, unele dintre aceste diferen țe vor persista. Pentru a beneficia de avantajele unei pie țe 
unice pe deplin integrate pentru  capitaluri, este necesar s ă se depășească în special provoc ările 
din următoarele trei domenii cheie.  
În primul rând, în ceea ce prive ște cererea, este important s ă se acorde prioritate 
îmbunătățirii accesului la finan țare, inclusiv la capitalul de risc, în special pentru 
IMM-uri (de exemplu, întreprinderi nou-înfiin țate inovatoare care înregistreaz ă o 
creștere rapid ă). În timp, succesul va depinde de dep ășirea problemelor privind informa țiile 
și a fragment ării segmentelor-cheie ale pie ței, precum și de reducerea costurilor accesului la 
piețele de capital. Totodat ă, se întâmpin ă dificultăți specifice în ceea ce prive ște finanțarea 
proiectelor pe termen lung, inclusiv a investi țiilor în infrastructur ă.  
În al doilea rând, în ceea ce prive ște oferta, dezvoltarea pie țelor de capital în  UE va depinde 
de fluxul de fonduri pe care le vor atrage instrumentele pie ței de capital. Prin stimularea 
fluxului de investi ții institu ționale și de retail  în piețele de capital s-ar promova 
diversificarea surselor de finan țare. Dezvoltarea regimului de pensii private și ocupaționale în 
Europa ar putea duce la cre șterea fluxului de fonduri c ătre o gam ă mai diversificat ă de nevoi 
de investi ții prin instrumente ale pie ței de capital și ar facilita tranzi ția către finanțarea 
asigurată pe piață. Consolidarea încrederii investitorilor de retail în pie țele de capital și în 
intermediarii financiari ar putea cre ște fluxul economiilor de ținute de gospod ării către 
instrumentele pie ței de capital, care sunt de ținute acum, în mare m ăsură, sub form ă de 
patrimoniu imobiliar și depozite bancare. Sporirea gradului de competitivitate și de 
atractivitate la nivel global a pie țelor de capital europene în acest mod ar putea stimula, de 
asemenea, fluxurile de investi ții. 
În al treilea rând, ob ținerea unor pie țe de capital mai ma ri, mai integrate și mai profunde va 
depinde de dep ășirea barierelor care fragmenteaz ă piețele și care împiedic ă dezvoltarea unor 
segmente de pia ță specifice. Prin ameliorarea eficacit ății piețelor, UE ar putea s ă obțină 
 
10 
 beneficiile care deriv ă dintr-o dimensiune și o profunzime mai mare a pie ței. Printre aceste 
beneficii se num ără o concuren ță mai intens ă, o ofertă mai bogat ă și costuri mai mici pentru 
investitori, precum și distribuția mai eficient ă a riscurilor și partajarea mai bun ă a riscurilor. 
Piețele de capital mai integrate, în special pentru  titlurile de capital, ar consolida capacitatea 
economiei europene de absorb ție a șocurilor și ar permite cre șterea investi țiilor fără creșterea 
nivelului de îndatorare. Pie țele de capital func ționale vor îmbun ătăți alocarea capitalului în 
economie, vor facilita activit ățile antreprenoriale, asumarea riscurilor și investițiile în 
infrastructur ă și în noile tehnologii. 
 
11 
 Secțiunea 3: priorit ăți pentru ac țiunile imediate 
Comisia a identificat o serie de domenii în care necesitatea de a înregistra progrese este 
recunoscut ă pe scară largă și care au poten țialul de a aduce rapid be neficii. Prezenta sec țiune 
descrie aceste posibilit ăți și invită părțile interesate s ă își exprime punctul de vedere cu privire 
la elementele specifice ale fiec ărui domeniu. 
 3.1 
 Reducerea barierelor în calea accesului la pie țele de capital 
Prospectul este un document de taliat în care se prezint ă informații cu privire la societate, 
precum și la condi țiile și riscurile unei investi ții. Acesta reprezint ă calea de acces la pie țele de 
capital pentru întreprinderile care doresc s ă obțină finanțare, iar majoritatea întreprinderilor 
care doresc s ă emită titluri de crean ță sau de capital trebuie s ă întocmeasc ă un prospect. 
Este esențial ca aceasta s ă nu acționeze ca o barier ă inutilă la accesul pe pie țele de capital. 
Comisia va revizui actualul regim al prospect elor prin intermediul unei consult ări 
publice  specifice  lansate în paralel cu prezenta carte verde, astfel încât întreprinderile 
(inclusiv IMM-urile) s ă poată atrage capital mai u șor în întreaga UE4 și să se stimuleze 
dezvoltarea pie țelor de cre ștere pentru IMM-uri. Revizuirea va analiza cazurile în care 
prospectul este necesar, ra ționalizând procesul de aprobare și simplificând informa țiile incluse 
în prospecte. 
3.2  Lărgirea bazei de investitori pentru IMM-uri 
În perioada crizei, IMM-urile au fost afectate mai mult comparativ cu întreprinderile mai mari 
în ceea ce prive ște accesul la finan țare. În general, informa țiile privind IMM-urile sunt 
limitate și, de obicei, sunt de ținute de b ănci, iar unele IMM-uri se confrunt ă cu dificult ăți 
pentru a ajunge la baza mai larg ă a investitorilor nebancari care ar putea r ăspunde nevoilor lor 
de finanțare. Ameliorarea informa țiilor privind creditele ar contribui la crearea unei piețe a 
capitalurilor eficace și sustenabil ă pentru IMM-uri . Definirea unui set minim comun de 
informații comparabile pentru inform area cu privire la credit și pentru evaluarea creditului ar 
putea contribui la atragerea de finan țare pentru IMM-uri. De asemenea, informa țiile 
standardizate privind calitatea creditului ar putea contribui la dezvoltarea unor instrumente 
financiare de refinan țare a împrumuturilor acordate IMM-urilor, cum ar fi securitiz ările pentru 
IMM-uri. 
Activitatea de evaluare a bonit ății a început și s-a bucurat de sprijinul larg al statelor membre. 
Evaluarea bonit ății oferă investitorilor și împrumut ătorilor informa ții privind bonitatea 
financiară a IMM-urilor. Cu toate acestea, în Europa, aproximativ 25 % din totalul 
întreprinderilor și aproximativ 75 % din întreprinderile ad ministrate de propr ietari nu au un 
punctaj de bonitate. Ac țiunile avute în vedere în acest domeniu ar putea contribui la 
diversificarea finan țării întreprinde rilor nou-înfiin țate, inovatoare și care înregistreaz ă o 
creștere rapid ă. Ca o prim ă etapă, în 2015, Comisia inten ționează să organizeze ateliere având 
ca temă informațiile privind creditele IMM-urilor pentru a continua aceast ă activitate. 
3.3  Crearea unei pie țe de securitizare sustenabile 
Securitizarea, procesul prin care  activele precum ipotecile sunt re unite astfel încât investitorii 
să investeasc ă în acestea, poate reprezenta un mecanis m puternic pentru transferul riscurilor și 
                                                            
4 Parte a programului REFIT (Programul privind o reglementare adecvat ă și funcțională). 
 
12 
 creșterea capacit ății bancare de creditare. Cu toate acestea,  din perioada crizei , activitatea este 
în continuare afectat ă, în pofida ratelor de pierdere sc ăzute înregistrate de securitiz ările din 
Europa. În Europa, în 2014, securitiz ările s-au ridicat la aproximativ 216 miliarde EUR, 
comparativ cu 594 miliarde EUR în 20075. O piață sustenabil ă a securitiz ărilor de înalt ă 
calitate  în UE, care s ă aibă la bază instrumente de securitizare simple, transparente și 
standardizate, ar putea crea o leg ătură între bănci și piețele de capital.  
Activitatea de asigurare a unei abord ări pruden țiale cuprinz ătoare și consecvente pentru 
securitizările simple, transparente și standardizate a început deja odat ă cu actele delegate 
„solvabilitate II” și „rata de acoperire a necesarului de lichiditate”, recent publicate. Pe lâng ă 
aceste ini țiative, băncile centrale, autorit ățile de reglementare, autorit ățile naționale și 
reprezentan ții sectorului privat au pledat pentru o abordare mai cuprinz ătoare pentru 
restabilirea securitiz ării în UE.   
În cazul investitorilor, o ini țiativă la nivelul UE ar trebui s ă asigure standarde ridicate, 
securitate juridic ă și comparabilitate între instrumentele de  securitizare. Acest cadru ar trebui 
să îmbunătățească transparen ța, consecven ța și disponibilitatea unor informa ții esențiale, în 
special în materie de împrum uturi acordate IMM-urilor, și să promoveze dezvoltarea pie țelor 
secundare pentru a facilita  emisiunile de titluri și investițiile. În paralel cu prezenta carte 
verde, Comisia va organiza consult ări cu privire la m ăsurile specifice în vederea 
atingerii acestor obiective.  
3.4   Stimularea investi țiilor pe termen lung 
Nivelul investi țiilor în UE a sc ăzut semnificativ, comparativ cu vârful înregistrat în 2007, și se 
situează în continuare sub nivelul sta ndard istoric. Comisia European ă a anunțat deja un 
Plan de investi ții care va debloca investi ții publice și private în economie de cel pu țin 
315 miliarde EUR în urm ătorii trei ani, prin instituirea nou lui Fond european pentru investi ții 
strategice (FEIS)6, și a publicat o comunicare privind finan țarea pe termen lung a economiei 
europene, în care sunt prezentate o serie de m ăsuri menite s ă stimuleze investi țiile. Cadrul de 
reglementare al Fondului de investi ții pe termen lung (FEITL), finalizat recent, va permite 
investitorilor s ă își plaseze fondurile b ănești în întreprinderi și proiecte de infrastructur ă pe 
termen lung. FEITL ar trebui s ă suscite mai ales interesul investitorilor precum societ ățile de 
asigurare sau fondurile de pensii care au nevoi e de fluxuri de venituri stabile sau de cre șterea 
capitalului pe termen lung.  
Sunteți invitați să vă exprima ți punctele de vedere cu privir e la rolul pe care Comisia și 
statele membre l-ar putea avea în continua re pentru a sprijini recurgerea la FEITL , 
inclusiv eventuala extindere la FEITL a avanta jelor disponibile în prezent în cazul regimurilor 
naționale.  
3.5  Dezvoltarea pie țelor europene ale plasamentelor private 
Pentru întreprinderi, plasamentele private reprezint ă o modalitate de atragere de fonduri prin 
care o întreprindere ofer ă titluri de valoare unei persoane sa u unui grup restrâns de investitori 
în afara pie țelor bursiere. Plasamentele private pot oferi întreprinderilor o modalitate mai 
                                                            
5 SIFMA/AFME European Struct ured Finance Data Tables (al 4-lea trimestru 2014).  
6 Propunere de Regulament al  Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de investi ții 
strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013, COM(2015)10.  
 
13 
 eficientă din punctul de vedere al co sturilor de a atrage fonduri și lărgesc disponibilitatea 
finanțării pentru societ ățile mijlocii și mari și, eventual, pentru proi ectele de infrastructur ă.  
De mai mul ți ani, întreprinderile europene mijlocii acceseaz ă piața de plasamente private din 
SUA, atrăgând fonduri în valoare de 15,3 miliarde USD în 20137. De la declan șarea crizei 
financiare, plasamentele private au dobândit rapid un bun renume în Europa, iar unele state 
membre și-au dezvoltat pie țe ale plasamentelor private.  În special, în 2013, pie țele interne ale 
plasamentelor private din Germania și Franța au furnizat împrumuturi în valoare de 
aproximativ 15 miliarde EUR. Diferențele dintre legisla țiile naționale privind insolven ța și 
lipsa unor proceduri, documente și informații standardizate cu privire la bonitatea financiar ă a 
emitenților reprezint ă bariere în calea dezvolt ării piețelor paneuropene. 
Ca un prim pas înspre dezvoltarea pie țelor europene ale plasamen telor private, un consor țiu 
de organisme din sector a stabilit un ghid de pia ță privind practicile de pia ță comune, 
principiile și documenta ția standardizat ă pentru plasamentele private, compatibile cu o 
diversitate de cadre juridice. Ghidul a fost publicat recent și primele emisiuni ar trebui s ă aibă 
loc în curând. Comisia salut ă această abordare ini țiată de piață, care ar putea contribui la 
facilitarea cre ării, în scurt timp, a unei pie țe europene de plasamente private.  
 
Întrebări 
1) În afara celor cinci domenii pr ioritare identificate pentru ac țiunile pe termen scurt, c ăror 
alte domenii ar trebui s ă li se mai acorde prioritate?  
2) Ce alte m ăsuri legate de disponibilitatea și standardizarea informațiilor privind creditele 
IMM-urilor  ar putea contribui la o pia ță mai aprofundat ă a finanțării IMM-urilor și a 
întreprinderilor nou-înfiin țate, precum și la o bază mai largă a investitorilor?  
3) Ce sprijin se poate acorda FEITL  pentru a încuraja recurgerea la aceste fonduri? 
4) Pentru a sprijini dezvoltarea pie țelor de plasamente private  este necesar ca UE s ă ia și 
alte măsuri pe lâng ă susținerea eforturilor pie ței de a conveni as upra unor standarde 
comune? 
                                                            
7 A se vedea raportul ICMA pe trimestrul 3 al anului 2014. 
 
14 
 Secțiunea 4: m ăsuri de dezvoltare și integrare a pie țelor de capital 
Pentru a ob ține beneficiile unei pie țe unice a capitalurilor pe deplin  integrate, este necesar s ă 
se depășească în special provoc ările din urm ătoarele trei domenii cheie: 
- îmbunătățirea accesului la finan țare pentru toate întrepri nderile din Europa (în 
special pentru IMM-uri) și pentru proiectele de investi ții, cum ar fi infrastructura; 
- creșterea și diversificarea surselor de finan țare din partea investitorilor din UE și 
din întreaga lume ; și 
- asigurarea unei funcționări mai eficace a pie țelor, corelând investito rii cu cei care au 
nevoie de finan țare mai eficient ă și la un cost mai sc ăzut, atât în interiorul statelor 
membre, cât și la nivel transfrontalier. 
 
4.1 Îmbun ătățirea accesului la finan țare 
În cele din urm ă, dată fiind dimensiunea și importan ța piețelor acțiunilor și obligațiunilor, 
buna func ționare a acestora va fi esen țială pentru a asigura o uniune a pie țelor de capital 
eficace și cel mai larg acces la finan țare. Cu toate acestea, exist ă fricțiuni importante în fluxul 
de finanțare, în special pentru întreprinderile mai mici sau mijlocii și pentru proiectele pe 
termen mai lung, cum ar fi infrastructura, ambele fiind esen țiale pentru sporirea capacit ății de 
producție și a creșterii economice. Aceste probleme de finan țare sunt deosebit de pronun țate 
în statele membre care au fost cel mai afectate de criz ă.  
IMM-urile  au depins dintotdeauna, în principal, de finan țarea bancar ă. În timpul crizei, 
deciziile b ăncilor în materie de acordare a creditelor au devenit în mod inevitabil mai 
selective, atât din cauza constrângerilor legate de bilan țul băncilor, cât și din cauza 
probabilit ății mai mari de incapacitate de plat ă a debitorilor. În timp ce pie țele de capital pot 
completa rolul b ăncilor în acordarea de împrumuturi IMM-urilor, diversitatea acestora și 
informațiile insuficiente privind creditele IMM-urilor fac ca împrumuturile bazate pe rela ția 
cu clientul s ă fie mai bine adaptate.  
Cu toate acestea, sursele de finan țare alternative pot avea un rol important, în special pentru 
întreprinderile nou-înfiin țate și întreprinderile mici, dar care înregistreaz ă o creștere 
rapidă și care își desfășoară activitatea în sectoare inovatoare . De obicei, aceste 
întreprinderi au niveluri sc ăzute ale fluxurilor de numerar și depind de finan țare extern ă 
pentru a-și extinde afacerea. Întreprinde rile care au active necorporale semnificative care nu 
pot fi utilizate drept garan ție pentru ob ținerea de credite bancare întâmpin ă adesea dificult ăți 
în a obține acces la finan țarea bancar ă și la alte instrumente de finan țare, de exemplu leasing 
și factoring, sau se confrunt ă cu o situa ție în care aceste tipuri de finan țare sunt insuficiente.  
Accesul la pie țele de capital este costisitor nu numai pentru IMM-uri, ci și pentru societățile 
de dimensiune medie  care vor recurge probabil mai mult decât IMM-urile la aceste pie țe 
pentru a atrage fonduri. Emisi unile de titluri de capital și de titluri de crean ță implică costuri 
fixe importante ocazionate de obliga ția de diligen ță și de cerin țele de reglementare. Printre 
aceste costuri se num ără costurile de publicare a informa țiilor solicitate de investitori sau de 
autoritățile de reglementare, îndeplinirea altor cerin țe de guvernan ță corporativ ă și solicitarea 
unor ratinguri externe. Totodat ă, este posibil ca din motive de ordin comercial, întreprinderile 
care se afl ă într-un stadiu incipient al dezvolt ării să nu doreasc ă să dezvăluie informa ții 
 
15 
 detaliate despre planul lor de afaceri. Aceste întreprinderi pot fi reticente s ă renunțe la control 
sau să facă obiectul unei supravegheri externe mai atente. Aceste caracteristici împiedic ă 
adesea întreprinderile mici și mijlocii s ă obțină acces la pie țele titlurilor de capital și titlurilor 
de creanță cotate, făcându-le s ă se îndrepte în principal spre pie țele private ale titlurilor de 
capital și ale titlurilor de crean ță care sunt, în general, mai pu țin standardizate, mai complexe 
și adesea mai costisitoare. 
În general, întreprinderile mari  dispun de dimensiunea suficient ă pentru a acoperi costurile 
fixe ocazionate de recurgerea la pie țele de capital și sunt suficient de ma ri pentru ca fiecare 
emisiune s ă fie suficient de important ă pentru a atrage aten ția subscriitorilor, investitorilor și 
analiștilor. Cu toate acestea, de și în ultimii ani emisiunea de obliga țiuni corporative a crescut 
în mod semnificativ, compensând în parte reducerea credit ării bancare, emiterea de ac țiuni 
cotate s-a men ținut la un nivel modest în Europa. Pie țele mai eficace și mai eficiente pot 
contribui la reducerea costur ilor de acces la aceste pie țe și ar aduce beneficii tuturor 
întreprinderilor. 
În fine, pentru a- și menține competitivitatea, UE are ne voie de o cantitate semnificativ ă de noi 
investiții în infrastructur ă. Cu toate acestea, fluxul de fonduri pentru astfel de proiecte este 
limitat de viziunea pe termen scurt,  de obstacolele de reglementare și de alți factori. 
De asemenea, multe proiecte de infrastructur ă au caracteristici de  bunuri publice, ceea ce 
implică faptul că doar finan țarea privat ă nu este adecvat ă pentru a se ob ține nivelul optim al 
investițiilor. În timp ce FEIS va aduce o contribu ție important ă la stimularea investi țiilor în 
proiectele de infrastructur ă8, Comisia este interesat ă să afle punctele de vedere cu privire la 
alte mijloace de a realiza acest obiectiv. 
Abordarea problemelor legate de informa ții  
În Europa, majoritatea IMM-urilor abordeaz ă băncile numai atunci când doresc s ă obțină 
finanțare. Deși aproape 13 % dintre cereri sunt respinse, motivul este c ă, adesea, acestea nu 
corespund profilurilor de risc acceptate de b ănci, chiar dac ă sunt viabile. Uneori b ăncile 
îndrumă IMM-urile c ătre furnizori alternativi de finan țare, însă acest lucru nu se întâmpl ă 
întotdeauna: câteodat ă, nici băncile, nici IMM-urile nu c unosc suficient alternativele 
existente. B ăncile ar putea fi încurajate s ă furnizeze un feedback mai bun IMM-urilor ale 
căror cereri de credit sunt respinse și să aducă la cunoștință posibilit ățile alternative de 
finanțare pentru IMM-urile al c ăror credit a fost refuzat.  
Standardele interna ționale de raportare financiar ă (IFRS) au avut un rol esen țial în 
promovarea unui limbaj contabil un ic în UE, facilitând accesul marilor întreprinderi din UE 
cotate la burs ă la piețele de capital globale. Cu toate a cestea, impunerea standardelor IFRS 
complete în cazul întreprinderilor mai mi ci, în special al celor care doresc s ă aibă acces la 
locuri de tranzac ționare specifice, ar reprezenta o surs ă de costuri suplimentare. Dezvoltarea 
unui standard contabil simplificat, comun și de înaltă calitate, adaptat la societ ățile înscrise în 
anumite locuri de tranzac ționare9, ar putea reprezenta un pas înainte în ceea ce prive ște 
transparen ța și comparabilitatea și, dacă este aplicat în mod propor țional, ar putea fi de folos 
acelor întreprinderi care doresc s ă devină mai atractive pentru investitorii transfrontalieri. 
                                                            
8 În contextul investi țiilor în infrastructur ă, fondurile structurale și de investi ții europene (fondurile ESI) pot 
avea, de asemenea, un rol important, dac ă sunt îndeplinite criteriile de eligibilitate relevante.  
9 Cum ar fi sistemele multilaterale de tranzac ționare (MTF).  
 
16 
 Standardul ar putea de veni o caracteristic ă a piețelor de cre ștere pentru IMM-uri și ar putea fi 
folosit la scar ă mai largă.  
Transparen ța în ceea ce prive ște proiectele de infrastructur ă sau rezervele de proiecte ar 
putea duce la cre șterea atractivit ății acestora pentru investi țiile private și ar putea s ă ajute 
autoritățile de reglementare s ă adopte un regim pruden țial mai bine adaptat la investi țiile în 
infrastructur ă. Raportul grupului operativ pentru investi ții din decembrie 2014 a sugerat 
crearea unui site internet cen tral la nivelul UE care s ă includă linkuri c ătre 
proiectele/rezervele de proi ecte ale statelor membre și informa ții cu privire la proiectele UE 
(de exemplu, în cadrul Mecanismului  pentru interconectarea Europei și a fondurilor 
structurale și de investi ții europene). Pe baza raportului grupului operativ pentru investi ții, 
Comisia a propus crearea unei reze rve de proiecte de investi ții europene în vederea facilit ării 
accesului investitorilor la informa ții cu privire la oportunit ățile de investi ții din întreaga UE și 
a maximiz ării particip ării investitorilor la finan țare10. Se va crea un site internet special și vor 
fi elaborate standarde comune de prezentare a informa țiilor. Crearea unei astfel de rezerve de 
proiecte se va baza pe activitatea care a început deja în unele state membre.  
Standardizarea ca mecanism de lansare a pie țelor 
Deși standardizarea comport ă și dezavantaje, unele pie țe pot fi lansate prin tr-un set comun de 
norme de pia ță, prin asigurarea transparen ței cu privire la cara cteristicile produselor și prin 
activități consecvente de supraveghere și de asigurare a punerii în aplicare a normelor. Un 
anumit grad de standardizare poate atrage mai mul ți investitori și poate spori profunzimea și 
lichiditatea pie ței. Acest lucru este valabil în special în cazul statelor membre mai mici, unde 
piețele nu pot atinge dimensiunea minim ă de eficien ță dacă s-ar limita la fondurile de capital 
naționale. În cazul în care standardele comune nu sunt necesare sau sunt dificil de realizat, 
eforturile de politic ă pot fi îndreptate în schimb c ătre stabilirea celor mai bune practici în 
întreaga UE pentru promovarea dezvolt ării anumitor instrumente financiare.  
Dezvoltarea unei piețe mai bine integrate la nivel european a obliga țiunilor garantate  ar 
putea contribui la finan țarea băncilor, eficient ă din punctul de vedere al costurilor, și ar oferi 
investitorilor o gam ă mai largă de oportunit ăți de investi ții. Succesul obliga țiunilor garantate 
în calitate de instrumente de finan țare este strâns corelat cu d ezvoltarea cadrelor juridice 
naționale specifice. În 2015, Comisi a va efectua o consultare cu privire la beneficiile și 
posibila structur ă a unui cadru UE al obliga țiunilor garantate și va prezenta op țiuni de politic ă 
în vederea unei mai bune integr ări a piețelor de obliga țiuni garantate, pe baza experien ței 
dobândite din cadrele na ționale care func ționează bine. De asemenea, Co misia va analiza dac ă 
investitorii ar trebui s ă primeasc ă mai multe informa ții cu privire la garan ția care stă la baza 
obligațiunilor garantate și a altor datorii structurate, dup ă modelul cerin țelor de prezentare a 
informațiilor privind împrumuturile în cazul inst rumentelor financiare structurate. 
În pofida recentei cre șteri a emisiunilor de obligațiuni corporative , gradul lor de 
standardizare și de transparen ță a prețurilor este sc ăzut. Deși în ultimii ani, în unele state 
membre au ap ărut noi platforme de tranzac ționare electronic ă a obliga țiunilor destinate 
investitorilor de retail, lipsa standardiz ării poate limita dezvoltarea locurilor de tranzac ționare 
a obligațiunilor și a unei pie țe secundare lichide. Un grad mai ridicat de standardizare a 
emisiunilor de titluri de crean ță corporative ar putea faci lita dezvoltarea unei pie țe secundare 
mai lichide pentru obliga țiunile corporative. Comisia este interesat ă să afle punctele de vedere 
                                                            
10 A se vedea COM(2015) 10 final, articolul 9. 
 
17 
 privind posibilitatea de a analiza în  continuare oportunitatea dezvolt ării unei pie țe a titlurilor 
de creanță corporative standardizat ă și dacă aceasta se poate realiza mai bine prin ini țiativa 
pieței sau prin interven ția de reglementare.  
O altă nouă categorie de investi ții care are poten țialul de a spori accesul la finan țare o 
reprezintă investițiile de mediu, sociale și de guvernan ță corporativ ă, ca de exemplu 
obligațiunile ecologice. Veniturile ob ținute din obliga țiunile ecologice sunt direc ționate înspre 
proiecte și activități care promoveaz ă acțiunile climatice sau alte obiective legate de 
durabilitatea mediului. Cre șterea rapid ă înregistrat ă pe aceast ă piață este asistat ă de un proces 
de standardizare promovat de pia ță care ia în considerare criteriile de selec ție a obliga țiunilor 
ecologice elaborate, printr e altele, de Banca Mondial ă, Banca European ă de Investi ții și 
Banca European ă pentru Reconstruc ție și Dezvoltare. În prezent, participan ții la pia ță 
elaboreaz ă orientări facultative cunoscute drept „Principii ale obliga țiunilor ecologice” care 
recomand ă transparen ță și promoveaz ă integritatea în dezvoltarea pie ței de obliga țiuni 
ecologice, prin clarificarea abord ării privind emiterea de obliga țiuni ecologice. 
Facilitarea dezvolt ării de mijloace alternative de finan țare 
Deși caracterul online al mecan ismelor precum împrumuturile inter pares  și multifinan țarea 
(crowdfunding)  ar sugera poten țialul important al acestora de a contribui la finan țarea 
economiei dincolo de frontierele na ționale, se constat ă în practic ă o activitatea transfrontalier ă 
sau paneuropean ă limitată. Ca o continuare a Comunic ării privind multifinan țarea11, Comisia 
colectează informații privind abord ările sectorului în materi e de publicare de informa ții și 
abordările statelor membre în materie de re glementare. Rezultatele preliminare arat ă că 
abordările naționale diferite în aceste do menii pot încuraja activit ăți de multifinan țare la nivel 
local, fără a fi neapărat compatibile între ele în context transfrontalier.  
 
Întrebări 
5) Ce alte m ăsuri ar putea contribui la cre șterea accesului la finan țare și la direc ționarea 
fondurilor c ătre cei care au nevoie de ele?  
6) Ar trebui luate m ăsuri pentru a promova o mai mare lichiditate pe pie țele obliga țiunilor 
corporative, cum ar fi standardizarea? Dac ă da, ce m ăsuri sunt necesare? Pot fi acestea 
realizate de c ătre piață sau este nevoie de reglementare? 
7) Este necesar ă acțiunea UE pentru a faci lita dezvoltarea investi țiilor de mediu, sociale și de 
guvernan ță standardizate, transparente și responsabile, inclusiv a obliga țiunilor ecologice, în 
afară de sprijinirea elabor ării orientărilor de către piață? 
8) Este oportun s ă se elaboreze la nivelul UE un standar d de contabilitate comun pentru 
întreprinderile mici și mijlocii cotate la sistemele multilaterale de tranzac ționare (MTF)? 
Acest standard ar trebui s ă devină o caracteristic ă a piețelor de cre ștere pentru IMM-uri? 
Dacă da, în ce condi ții? 
9) Există bariere în calea dezvolt ării de platforme de multifinan țare sau de finan țare inter 
pares reglementate adecvat, inclusiv la nivel transfrontalier? Dac ă da, cum ar trebui ele 
abordate? 
                                                            
11 COM(2014) 172. 
 
18 
  
4.2 Dezvoltarea și diversificarea ofertei de finan țare 
Dimensiunea pie țelor de capital depinde în ultim ă instanță de fluxul de economii c ătre 
instrumentele pie ței de capital. A șadar, pentru ca pie țele de capital s ă prospere, acestea trebuie 
să atragă investitori institu ționali, de retail și internaționali .  
Stimularea investi țiilor institu ționale 
Pe piețele de capital, investitorii institu ționali pe termen lung au dobândit un rol semnificativ. 
Cu toate acestea, barierele de reglementare și alți factori pot limita fluxul de investi ții 
instituționale pe termen lung c ătre proiectele pe termen lung, inclusiv investi țiile în 
infrastructur ă.  
Administrând active în valoar e de peste 17 bilioane EUR, sectorul european al gestiunii de 
patrimoniu  îndepline ște un rol fundamental în direc ționarea fondurilor investitorilor c ătre 
economie. Acest succes se explic ă în mare parte prin efectul  direct al cadrelor privind 
fondurile de investi ții din Europa. Cadrul OPCVM (organisme  de plasament colectiv în valori 
mobiliare)12 pentru fondurile mutuale este un standard interna țional recunoscut, în timp ce 
Directiva privind administra torii fondurilor de investi ții alternative (DAFIA)13 a creat un 
cadru în care admini stratorii investi țiilor alternative europene î și pot desfășura activitatea. 
În prezent, costurile de reglementare  aferente instituirii fondurilor, ob ținerii statutului de 
administrator autorizat și tranzacționării transfrontaliere a fondurilor variaz ă între statele 
membre. Prin reducerea costurilor aferente instituirii fondurilor și, în general, a costurilor de 
comercializare transfrontalier ă, s-ar reduce barierele la intrare și s-ar mări concuren ța. În fața 
noilor concuren ți intrați pe piață, este, de asemenea, important ca fondurile s ă se poată extinde 
și să valorifice economiile de scar ă. Comisia este interesat ă să afle punctele de vedere cu 
privire la m ăsurile de politic ă care ar putea s ă îi stimuleze pe i nvestitorii institu ționali să 
mobilizeze și să investeasc ă sume mai mari într-o gam ă mai larg ă de active, cum ar fi 
proiectele pe termen l ung, întreprinderile nou-înfiin țate și IMM-urile. 
De asemenea, sectorul pensiilor și cel al asigur ărilor  dețin active importante în valoare de 
aproximativ 12 bilioane EUR, care pot contribui la finan țarea investi țiilor. Noul regim 
prudențial care se va aplica asigurătorilor  începând cu 1 ianuarie 2016, 
Directiva Solvabilitate II14, va permite întreprinderilor s ă investeasc ă mai mult în active pe 
termen lung, prin eliminarea restric țiilor naționale privind componen ța portofoliului lor de 
active15. Totodată, Comisia s-a asigurat c ă formula standard de calculare a cerin țelor de 
capital ale asigur ătorilor nu impune obstaco le în calea investi țiilor pe termen lung și a 
corelării datoriilor pe termen lung cu activele pe termen lung16. În timp ce acest efort a fost 
salutat, unele p ărți interesate au solicitat un tr atament adaptat pentru investi țiile în 
infrastructur ă, din perspectiva calibr ării cerințelor de capital aplicabile asigur ătorilor și 
                                                            
12 Directiva 2014/91/UE.  
13 Directiva 2011/61/UE, de modifi care a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) 
nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010.  
14 Directiva 2009/138/CE.  
15 Distinct, în domeniul reglement ării pruden țiale bancare, actul delegat al Comisiei privind rata de acoperire a 
necesarului de lichiditate ofer ă mai multe stimulente pentru investi țiile în infrastructur ă și IMM-uri care ar 
facilita investi țiile în IMM-uri.  
16 http://europa.eu/rapid/press -release_MEMO-14-578_ro.htm 
 
19 
 băncilor. Sunt necesare demersuri suplimentare pentru a identifica investi țiile în 
infrastructur ă, sub form ă de titluri de crean ță și/sau titluri de capital, care prezint ă un risc 
redus, în vederea unei posibil e revizuiri a normelor pruden țiale și a creării de subclase de 
infrastructur ă. 
Sistemele de pensii  cu capitalizare joac ă un rol tot mai important în unele state membre. 
Aceste sisteme, administrate prudent și într-un mod care reflect ă funcția lor societal ă, pot 
contribui la sustenabilitatea și adecvarea sistemelor de pensii și constituie tot mai mult 
investitori importan ți în economia european ă. Noile norme privind pensiile ocupa ționale care 
sunt discutate în prezent ar putea înl ătura barierele care împiedic ă sistemele de pensii s ă 
investeasc ă mai mult în active pe termen lung. De as emenea, schimbul de bune practici ar 
putea duce, totodat ă, la creșterea compatibilit ății sistemelor na ționale.  
În ceea ce prive ște pensiile personale, furnizorii acestora fac obiectul mai multor acte 
legislative ale UE. Întrebarea este dac ă introducerea unui produs st andardizat, de exemplu 
prin intermediul unui regim paneuropean sa u „al celui de al 29-lea” regim, care s ă înlăture 
obstacolele din calea accesului tran sfrontalier, ar putea consolida pia ța unică în ceea ce 
privește oferta de pensii personale . Orice modificare trebuie s ă garanteze un nivel eficace de 
protecție a consumatorilor, îmbun ătățind în acela și timp acoperirea și cererea, și să asigure 
securitatea corespunz ătoare a economiilor.  
Capitalul privat și capitalul de risc  joacă un rol important în economia european ă, dat fiind 
că reprezint ă o modalitate alternativ ă de finanțare la împrumuturile bancare tradi ționale sau la 
emiterea de titluri de crean ță sau de capital. Adesea îns ă este posibil ca pie țele de capital de 
risc să nu aibă anvergura necesar ă. În aceast ă situație se află nu numai bursele specializate în 
finanțarea întreprinderilor care înregistreaz ă o creștere puternic ă, ci și cele pentru investi țiile 
cu capital de risc în întreprinderile nou-înfiin țate sau aflate în faza de extindere sau în 
întreprinderile din sectorul înaltelor tehnolog ii. La nivelul statelor membre, dezvoltarea 
piețelor de capital de risc variaz ă semnificativ: aproximativ 90 % din to ți administratorii de 
fonduri de capital de risc sunt concentra ți în opt state membre17. 
În unele state membre, fondurile  de capital de risc întâmpin ă dificultăți în atingerea 
dimensiunii de care au nevoie pe ntru diversificarea riscului de  portofoliu. Lipsa unei culturi a 
investițiilor în titluri de capital, lipsa informa țiilor, o pia ță fragmentat ă și costurile ridicate par 
să se numere printre principalele motive care explic ă această situație.  
În încercarea de a promova furni zarea de capital de risc sub form ă de participa ții la capital sau 
de împrumuturi acordate în anumite condi ții întreprinderilor nou-înfiin țate și întreprinderilor 
sociale, în 2013, UE a instituit regulamentul privind EuVECA (fondurile europene cu capital 
de risc)18 și regulamentul privind EuSEF (fondurile europene de antreprenoriat social)19. 
Recursul la aceste fonduri, pân ă în prezent, este încurajator, îns ă mai este loc de îmbun ătățiri. 
Este posibil s ă existe o serie de bariere care împiedic ă recursul pe o scar ă mai largă la aceste 
fonduri. Un motiv de îngrijorare aparte  care a fost invocat este faptul c ă administratorii al 
căror portofoliu dep ășește 500 de milioane EUR nu pot  solicita instituirea și operarea unui 
astfel de fond și nici nu pot utiliza aceste denumiri  pentru comercializarea fondurilor pe 
teritoriul UE. Extinderea gamei de participan ți pe piață ar putea determina cre șterea 
numărului de fonduri EuVECA și EuSEF disponibile.  
                                                            
17 Regatul Unit, Germania, Suedia, Danemarca, Finlanda, Țările de Jos, Fran ța și Spania. 
18 Regulamentul (UE) nr. 345/2013. 
19 Regulamentul (UE) nr. 346/2013. 
 
20 
 Finanțarea acordat ă de sectorul public poate avea, de asemenea, un rol în acest sens, 
autoritățile regionale fiind finan țatori importan ți ai capitalului de risc în mai multe state 
membre. Instrumentele financiare ale UE, cum ar fi Programul-cadru pentru competitivitate și 
inovare (CIP), fondurile structurale și de investi ții europene (fondurile ESI)20 și finanțarea pe 
bază de titluri de capital sprijinit ă prin programele fondurilor st ructurale, au mobilizat cu 
succes capital de risc pentru IMM-uri. Pr ogramul UE pentru competitivitatea IMM-urilor 
(COSME)21 și programul „Orizont 2020” se vor baza pe aceast ă reușită. De asemenea, în 
iulie 2014, normele privind ajutoarele de stat au fost modificate pentru  a permite un grad mai 
mare de interven ție a statului, dac ă este cazul, în dezvoltarea unei pie țe a finanțării de risc și 
în îmbunătățirea accesului IMM-urilor și a întreprinderilor mici sa u inovatoare cu capitalizare 
medie  22. Provocarea const ă în găsirea unei modalit ăți de a majora anvergura fondurilor de 
capital de risc, precum și a modului în care fondurile publice și private ar putea  contribui la 
aceasta.  
Lipsa posibilit ăților de ieșire pentru investitori ar putea cons titui, de asemenea, un obstacol în 
calea dezvolt ării finanțării cu capital de risc. Comisia dore ște să afle dacă se pot lua m ăsuri 
pentru a crea un mediu mai bun pentru investitorii providen țiali23, capitalul de risc și ofertele 
publice ini țiale, astfel încât s ă se asigure strategii mai bune de ie șire pentru investitori și să se 
stimuleze oferta de capital de risc destinat ă întreprinderilor nou-înfiin țate. 
Băncile vor r ămâne probabil principalii actori și participan ți pe piețele de capital, în calitate 
de emiten ți, investitori și intermediari, și vor avea în continuare un rol important în 
intermedierea creditelor, dat fiind rolul lor în acordarea de finan țare și în furnizarea de 
informații. În acela și timp, apar noi tehnologii și modele de afaceri, ca de exemplu creditarea 
inter pares  sau alte tipuri de creditare direct ă nebancar ă, care urm ăresc să ofere finan țare 
IMM-urilor și întreprinderilor nou-înfiin țate. Comisia este interesat ă să afle punctele de 
vedere privind existen ța unor bariere important e la intrarea pe pia ță, care împiedic ă furnizarea 
și extinderea acestor servicii în  paralel cu creditarea bancar ă. 
 
Întrebări 
10) Ce m ăsuri de politic ă i-ar putea stimula pe investitorii institu ționali să mobilizeze și să 
investeasc ă sume mai mari într-o gam ă mai larg ă de active, în special în proiecte pe termen 
lung, în IMM-uri și în întreprinderi nou-înfiin țate inovatoare și cu ritm rapid de cre ștere? 
11) Ce m ăsuri s-ar putea lua pentru a reduce co sturile suportate de  administratorii de 
fonduri pentru înfiin țarea și comercializarea fondurilor în în treaga UE? Care sunt barierele 
care împiedic ă fondurile s ă beneficieze de economii de scar ă? 
12) Activitatea privind tratam entul adaptat al investi țiilor în infrastructur ă ar trebui s ă vizeze 
anumite subclase de active clar identificabile? Dac ă da, căror subclase ar trebui Comisia s ă 
                                                            
20 Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. 
21 Regulamentul (UE) nr. 1287/2013.  
22 2014/C 19/04 
23 Investitorii providen țiali sunt investitori individuali, care au de obicei experien ță de afaceri și care furnizeaz ă 
capital pentru întreprinderile nou-înfiin țate. 
 
21 
 le acorde prioritate în viitoar ele revizuiri ale normelor pruden țiale precum CRDIV/CRR și 
Solvabilitate II? 
13) Introducerea unui produs stan dardizat sau eliminarea obsta colelor existente în calea 
accesului transfrontalier ar consolida pia ța unică a pensiilor? 
14) Modificarea regulamentelor EuVECA și EuSEF ar înlesni administrarea acestor tipuri de 
fonduri de c ătre administratorii mai mari de fonduri din UE? Ce alte modific ări sunt 
necesare, dac ă este cazul, pentru a cre ște numărul acestor tipuri de fonduri? 
15) Cum poate UE s ă dezvolte în continuare fo ndurile de capital privat și de capital de risc 
ca surse alternative de finan țare pentru economie? În special, ce m ăsuri ar putea stimula 
anvergura fondurilor de capital de risc și consolida posibilit ățile de ieșire pentru investitorii 
în capitalul de risc?  
16) Exist ă impedimente în calea sporirii, în condi ții de siguran ță, atât a împrumuturilor 
bancare, cât și a celor nebancare directe pentru într eprinderile care au nevoie de finan țare? 
 
Stimularea investi țiilor de retail 
Interesul investitorilor de retail de a investi direct în pie țele de capital este, în general, redus în 
cadrul UE, fiind direc ționat, în principal, prin investi țiile institu ționale colective. Cu toate 
acestea, gospod ăriile europene de țin economii importante în conturile bancare care, în unele 
cazuri, ar putea fi utilizate într-un mod mai productiv. Sc ăderea ratelor dobânzii la depozitele 
bancare poate oferi gospod ăriilor stimulente pentru a- și deplasa o parte mai important ă din 
patrimoniul financiar din b ănci pe pie țele titlurilor de capital.  
Produsele fondurilor mutuale, precum OPCVM, s unt vehicule populare la care investitorii de 
retail recurg pentru a investi în pie țele de capital. În pofida acestu i fapt, rata de participare 
directă a sectorului de retail la OPCVM se men ține la un nivel relativ sc ăzut: gospod ăriile 
private au reprezentat doar 26 % di n titularii de fonduri de investi ții în zona euro în 201324. 
Pentru a asigura o gam ă mai largă de produse ale fondurilor de investi ții și o concuren ță mai 
mare, Comisia ar fi interesat ă să afle punctele de vedere  cu privire la modalit ățile în care 
participarea transfrontalier ă a sectorului de retail la  OPCVM ar putea fi sporit ă.  
Investitorii de re tail vor dori s ă investeasc ă în piețele de capital doar dac ă au încredere în 
acestea, precum și în intermediarii financiari care opereaz ă pe aceste pie țe și dacă cred că pot 
să obțină un randament mai ridicat din economiile lor. Restabilirea încrederii investitorilor 
este o responsabilitate esen țială și o provocare semnificativ ă pentru sectorul financiar. 
Îmbunătățirea cuno ștințelor financiare le-ar permite, totodat ă, consumatorilor s ă aleagă 
produse financiare mai eficient și mai ușor, precum și să compare produsele. Pentru a 
ameliora educa ția și cunoștințele financiare au fost instituite o serie de programe na ționale, 
precum și proiectul UE „ Consumer Classroom ”. În unele cazuri, ar putea fi, de asemenea, 
utile produse financiare mai standardizate sau ma i simple, care sunt disponibile în unele state 
membre. 
Reglementarea și supravegherea pot contribui la cons olidarea încrederii investitorilor. 
Autoritatea European ă pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) și Autoritatea European ă de 
                                                            
24 Fact Book 2014, European Fund and Asset Management Association.  
 
22 
 Asigurări și Pensii Ocupa ționale (EIOPA) au dobândit, prin intermediul MiFID II25 și al altor 
regulamente, competen țe sporite în materie de protec ție a investitorilor. Astfel cum se 
menționează în revizuirea efectuat ă recent de c ătre Comisie cu privire la autorit ățile europene 
de supraveghere26, mandatele acestora în materie de protec ție a consumatorilo r/investitorilor 
ar putea fi clarificate și consolidate, atunci când este necesar. 
Consolidarea concuren ței transfrontaliere în sectorul serviciilor financiare de retail  ar 
putea duce la o ofert ă mai larg ă, la prețuri mai mici și la servicii mai bune. Serviciile 
financiare oferite prin intermediul instrumentelor electronice și mobile au poten țialul de a 
contribui la aceasta, în condi țiile în care se pot lua m ăsuri pentru a r ăspunde preocup ărilor 
legate de protec ția împotriva fraudei, pirat ării și spălării banilor, men ținând-se totodat ă 
ușurința de utilizare pentru clien ți. Comisia va începe activitatea preg ătitoare cu privire la 
modul în care pia ța unică a serviciilor financiare de retail poate oferi mai multe avantaje 
consumatorilor. 
 
Întrebări 
17) Cum poate fi sporit ă participarea transfrontalier ă a segmentului de retail la OPCVM? 
18) Cum pot autorit ățile europene de supraveghere s ă contribuie într-o mai mare m ăsură la 
asigurarea protec ției consumatorilor și a investitorilor?  
19) Ce m ăsuri de politic ă ar putea cre ște investițiile de retail? Ce altceva s-ar putea face 
pentru a conferi un grad mai mare de autonomie cet ățenilor UE și pentru a-i proteja atunci 
când acceseaz ă piețele de capital? 
20) În ceea ce prive ște dezvoltarea de produse de investi ții simple și transparente pentru 
consumatori, exist ă bune practici na ționale care pot fi prezentate? 
 
Atragerea investi țiilor interna ționale 
Piețele europene de capital trebuie s ă fie deschise și competitive la nivel mondial, bine 
reglementate și integrate pentru a atrage investi ții străine, ceea ce înseamn ă menținerea de 
standarde UE ridicate pentru  a garanta integritatea pie ței, stabilitatea financiar ă și protecția 
investitorilor. Având în vedere natura global ă a piețelor de capital, es te important ca uniunea 
piețelor de capital s ă se dezvolte luând în consider are contextul global mai amplu. 
În timp ce, în perioada urm ătoare crizei, în toate regiunile flu xurile brute de ca pital s-au redus, 
Uniunea European ă (și în special zona euro) a cunoscut cea mai semnificativ ă reducere a 
volumului intr ărilor și ieșirilor brute de capital, ca proc ent din PIB. Toate componentele 
intrărilor brute de capital (investi țiile de portofoliu, investi țiile străine directe și împrumuturile 
intermediate de b ănci) au fost mai reduse în 2013 decât în 2007.  
Potrivit datelor Fondului Monetar Interna țional (FMI), la sfâr șitul anului 2013, stocul totalul 
global al portofoliilor de investi ții transfrontaliere era de 25 de bilioane EUR. Stocul total al 
                                                            
25 Directiva 2014/65/UE de modifi care a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE.  
26 COM(2014) 509 final. 
 
23 
 portofoliilor de investi ții transfrontaliere între statele memb re ale UE era de 9,6 bilioane EUR, 
în timp ce investi țiile de portofoliu din afara UE erau de aproximativ 5 bilioane EUR. Prin 
urmare, pot fi atrase mult mai multe investi ții sub form ă de titluri de capital și de crean ță din 
țările terțe.  
Politica UE privind comer țul și investițiile interna ționale27 are un rol important în sprijinirea 
investițiilor interna ționale. Acordurile comerciale și de investi ții internaționale liberalizeaz ă 
circulația capitalurilor, reglementeaz ă accesul pe pia ță și investițiile, inclusiv prestarea de 
servicii financiare, și pot contribui la ob ținerea atât a unui nive l adecvat de protec ție pentru 
investitori în Europa, cât și a unor condi ții de concuren ță echitabile pe întreg teritoriul UE28. 
În plus, Comisia contribuie la activitatea interna țională privind libera circula ție a capitalurilor, 
inclusiv, de exemplu, cu privire la  codurile OCDE de liberalizare a mi șcărilor de capital.  
Ar trebui înlesnit ă comercializarea direct ă a fondurilor de investi ții și a altor instrumente de 
investiții ale UE în țările terțe. Acest lucru s-ar putea realiza prin reducerea barierelor pe care 
le întâmpin ă instituțiile și serviciile financiare ale UE în ceea ce prive ște accesul la pie țele 
țărilor terțe, inclusiv, dac ă este cazul, prin deschiderea pie țelor pentru gestionarea activelor 
transfrontaliere în viitoa rele acorduri comerciale. 
În lumina acestor tendin țe, Comisia dore ște să afle punctele de vedere privind m ăsurile care ar 
putea fi luate pentru a asigura o mai mare atractivitate a pie țelor UE pentru investitorii 
internaționali. 
 
Întrebări 
21) În domeniul reglement ării serviciilor financiare, ar putea fi întreprinse ac țiuni 
suplimentare care s ă asigure c ă UE este competitiv ă pe plan interna țional și că este un loc 
atractiv pentru a investi? 
22) Ce măsuri se pot lua pentru a facilita accesul întreprinderilor din UE la pie țele de capital 
și investitorii din țările terțe?  
 
4.3 Ameliorarea eficacit ății piețelor - intermediari, infrastructuri și cadrul juridic general 
Cadrul unic de reglementare, asigurarea aplic ării legisla ției și concuren ța 
Elaborarea, în ultimii ani, a unui cadru unic de reglementare a reprezentat o etap ă important ă 
către un cadru de reglementare mai armonizat pentru pie țele de capital,  care permite 
întreprinderilor s ă concureze la nivel transfrontalier în condi ții echitabile de concuren ță. 
Succesul cadrului unic de reglem entare depinde, de asemenea, de punerea în aplicare eficient ă 
și de asigurarea aplic ării coerente a normelor. Exist ă încă unele acte legislative esen țiale ale 
UE care permit statelor membre s ă adauge unele cerin țe, așa-numita „suprareglementare”, 
                                                            
27 COM(2010) 343. 
28 UE dorește, de asemenea, s ă includă în acordurile sale comerciale și de investi ții garanții adecvate pentru a 
asigura protec ția corespunz ătoare în domenii precum siguran ța, sănătatea, protec ția mediului sau diversitatea 
culturală. 
 
24 
 precum și unele cazuri de interpretare divergent ă a normelor. Comisia, în cooperare cu statele 
membre și cu autorit ățile europene de supraveghere, depun e eforturi astfel încât legisla ția UE 
în domeniul financiar s ă fie aplicat ă în mod corect și să se asigure respectarea acesteia pe 
teren.  
Concuren ța îndepline ște un rol esen țial în garantarea, pentru  consumatori, a unor pre țuri 
adecvate la cele mai bune produse și servicii și a faptului c ă fluxurile de investi ții sunt 
direcționate spre uzurile cele mai productive. Acolo unde este  posibil, barierele la intrare 
pentru concuren ți ar trebui s ă fie eliminate și ar trebui s ă se asigure accesul la infrastructura 
pieței financiare. Pentru a asigura eficacitatea sporit ă și buna func ționare a pie țelor de capital, 
Comisia a recurs la competen țele sale în materie de concuren ță în mai multe cazuri. În 
continuare, Comisia se va asigura c ă legislația în domeniul concuren ței este aplicat ă cu 
rigurozitate pentru a se evita restric ționarea sau denaturarea concuren ței care afecteaz ă 
apariția unor pie țe de capital integrate și funcționale. 
 De asemenea, ar trebui s ă
 se asigure aplicarea principiului liberei circula ții a capitalului, astfel 
încât să se abordeze barierel e nejustificate în calea  fluxurilor de investi ții. De exemplu, 
cerințele impuse de c ătre statele membre gazd ă operatorilor de pia ță care dispun de un 
pașaport european de comercializare emis de statul membru de origine ar putea constitui, în 
unele cazuri, un obstacol nejustificat în calea liberei circula ții a capitalurilor. Un cadru mai 
stabil, transparent și previzibil pentru investitori ar putea contribui la consolidarea încrederii și 
a atractivit ății pieței unice ca destina ție a investi țiilor pe termen lung.  
 
Convergen ța practicilor de supraveghere 
Deși cadrele de reglementare pentru pie țele de capital au fost în  mare parte armonizate, 
succesul reformelor depinde, de asemenea, de punerea în aplicare și de asigurarea respect ării 
normelor. Autorit ățile europene de supraveghere au un rol esen țial în promovarea 
convergen ței. Comisia a publicat rece nt un raport privind func ționarea autorit ăților europene 
de supraveghere și a Sistemului european de supraveghere financiar ă (SESF)29, în care s-au 
identificat o serie de domenii în care s-ar putea aduce îmbun ătățiri pe termen scurt și mediu. 
Comisia va examina în continuare modul de func ționare a autorit ăților europene de 
supraveghere, precum și guvernan ța și finanțarea acestora. 
Autoritățile europene de supraveghere au un rol im portant în promovarea, în continuare, a 
unui grad mai ridicat de convergen ță în materie de supraveghere, punând accentul mai mult pe 
evaluarea inter pares  și promovând utilizar ea acesteia, precum și a măsurilor de monitorizare 
corespunz ătoare. De asemenea, posibilitatea de a recurge la mecanisme de solu ționare a 
litigiilor în cazul în care  acest lucru este necesar și competen țele de investigare în leg ătură cu 
presupusele înc ălcări ale dreptului UE ar putea facilita aplicarea și transpunerea consecvent ă a 
legislației UE în cadrul întregii pie țe unice.  
S-ar putea acorda mai mult ă atenție rolului asumat, în acest context, de autorit ățile europene 
de supraveghere. Dat fiind c ă regimurile na ționale de supraveghere pot duce la niveluri 
diferite de protec ție a investitorilor, pot crea bariere în calea opera țiunilor transfrontaliere și 
pot descuraja întreprinderile care solicit ă finanțare în alte state membre, autorit ățile europene 
de supraveghere pot juca, de asemenea, un rol în cre șterea convergen ței. 
                                                            
29 COM(2014) 509. 
 
25 
 Date și raportare 
Dezvoltarea de date și rapoarte comune la nivelul UE ar  putea contribui la sprijinirea unei 
integrări mai strânse a pie ței de capital. De exemplu, existen ța pe piețele de valori a unui 
„sistem centralizat de  raportare” este esen țială pentru a se asigura cal itatea, disponibilitatea și 
transmiterea la timp a informa țiilor după tranzacționare. În cazul în care eforturile depuse de 
piață se dovedesc a fi insuficiente pentru realiz area unui sistem centralizat de raportare care s ă 
fie ușor de accesat și de utilizat de c ătre participan ții la piață pe o bază comercial ă rezonabil ă, 
se poate acorda aten ție identific ării unor solu ții alternative, inclusiv încredin țarea oper ării 
sistemului centralizat de  raportare unei entit ăți comerciale. De asemenea, Comisia va încerca 
să se asigure c ă difuzarea informa țiilor consolidate în condi ții comerciale rezonabile se 
desfășoară fără impedimente. 
Abordările mai eficiente în ceea ce prive ște raportarea privind supravegherea și piața, în care 
sunt implicate autorit ățile naționale sau ESMA, de exemplu, abord ările comune în materie de 
tehnologie a informa ției pentru anumite cerin țe de raportare, ar putea fi, de asemenea, utile 
participan ților pe pia ță. Sunteți invitați să vă exprimați punctele de vedere privind necesitatea 
și tipul de m ăsuri suplimentare în vederea îmbun ătățirii datelor și a activit ății de raportare în 
UE. 
Infrastructura pie ței și dreptul în materie de valori mobiliare 
Infrastructura pie ței și dreptul în materie de valorile mobiliare, și anume „re țeaua” care 
direcționează investițiile și cadrul juridic care le reglementeaz ă, sunt principalele elemente 
care determin ă eficiența și ușurința cu care se pot realiza investi ții. Instituirea cadrului de 
reglementare aplicabil infrastructurilor pie ței este în curs și include acte legislative menite s ă 
asigure soliditatea contrap ărților centrale și a depozitarilor centra li pentru instrumente 
financiare, precum și proiectul Target2S ecurities (T2S) desf ășurat de Eurosistem. Astfel cum 
s-a anunțat în programul de lucru al Comisiei, aceasta inten ționează să prezinte o propunere 
legislativă de creare a unui cadru eu ropean pentru redresarea și rezoluția institu țiilor 
financiare de importan ță sistemică, precum contrap ărțile centrale. Cu toate acestea, unele 
aspecte referitoare la infrastructurile de pia ță care sprijin ă tranzacționarea pot fi îmbun ătățite 
în continuare.  Garanțiile reale  sunt o parte esen țială a sistemului financiar, deoarece stau la baza unui 
număr mare de tranzac ții de pe pia ță și oferă o plasă de siguran ță în cazul în care exist ă 
probleme. Fluiditatea garan țiilor reale pe întreg teritoriul  UE este în prezent limitat ă, fapt care 
împiedică piețele să funcționeze eficient. De la începutul cr izei financiare, cererea de garan ții 
reale a crescut, stimulat ă de cererea pie ței pentru finan țări mai sigure, precum și de noile 
cerințe de reglementare, astfel cum sunt prezent ate în Regulamentul privind infrastructura 
pieței europene (EMIR)
30 și în Regulamentul privind cerin țele de capital (CRR)31. În 
contextul în care cererea de garan ții reale este în cre ștere, exist ă riscul de reutilizare a 
acelorași valori mobiliare pentru a sprijini tranzac ții multiple, a șa cum se întâmpla înainte de 
criză. Aceste aspecte sunt în curs de  a fi analizate la nivel interna țional. Sunte ți invitați să vă 
exprimați punctele de vedere referitoare la necesitatea unor activit ăți de facilitare a fluxurilor 
de garanții reale, reglementate adecvat în întreaga UE. 
                                                            
30 Regulamentul (UE) nr. 648/2012.  
31 Regulamentul (UE) nr. 575/2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012.  
 
26 
 De asemenea, de și s-au înregistrat progrese semnifi cative în armonizarea normelor necesare 
pentru transparen ța și integritatea pie țelor de valori mobiliare, legislația privind drepturile 
investitorilor în ceea ce prive ște valorile mobiliare difer ă de la un stat membru la altul . 
Drept urmare, investitorii întâmpin ă dificultăți în evaluarea riscului investi țiilor de capital în 
diferite state membre. Acest aspect face obiectul unor discu ții de mai bine de zece ani, și 
anume de la al doilea raport Giova ninni din 2003. Acest subiect este, totu și, complex deoarece 
implică aspecte legate de dreptul în mate rie de proprietate, contracte, societ ăți comerciale și 
insolvență, precum și de legisla ția privind de ținerea de titluri de valoare și normele 
conflictuale. Potrivit unor puncte de vede re divergente, armonizarea la nivelul UE și o 
definiție unică a titlurilor de valoare la nivelul UE  nu ar fi necesare. În plus, se sus ține că 
odată cu lansarea, la mijlocul an ului 2015, a proiectului Target 2 Securities se vor elimina 
riscurile legale și operaționale asociate transferului și deținerii de valori mobiliare în mai 
multe jurisdic ții, se vor reduce costurile și ar putea cre ște investi țiile transfrontaliere. În 
lumina acestor constrângeri, sunte ți invitați să vă exprima ți punctele de vedere privind 
fezabilitatea și dezideratul aducerii de modific ări bine definite la legisla ția privind normele de 
deținere a valorilor mobiliare care ar putea contribui semnificativ la pie țe de capital mai 
integrate în cadrul UE.  
Un alt aspect important al dezvolt ării unei pie țe paneuropene a securitiz ării și a contractelor 
de garanție financiar ă, precum și a altor activit ăți, ca de exemplu factor ingul, este asigurarea 
unui grad mai mare de securitate juridic ă în cazurile transfrontalie re de transfer de crean țe și 
stabilirea ordinii de prioritate a acestor tran sferuri, în special în cazuri precum insolven ța. 
În 2015, Comisia va publica un raport în care vor fi identificate problemele și soluțiile 
posibile.  
Băncile joac ă un rol esen țial nu numai în ceea ce prive ște creditarea, ci și intermedierea pe 
piața de capital, în special prin furnizarea de lichidit ăți prin activitatea de formare a pie ței. 
Unele studii identific ă tendințe de scădere a lichidit ății pe unele segmente ale pie ței, precum și 
o subevaluare a pre țului lichidit ății în perioada premerg ătoare crizei. Unii pun reducerea 
lichidității pe seama unei corec ții de piață necesare, precum și a diminu ării încrederii pie ței în 
perioada de dup ă criză, în timp ce al ții explică această reducere prin m ăsurile de reglementare 
adoptate la nivel mondial ca urmare a crizei. Comisia dore ște să afle punctele de vedere cu 
privire la modul în care se poate stabili mai bine pre țul lichidit ății și la condi țiile de asigurare 
a robuste ții lichidit ății, în special dac ă s-ar putea lua m ăsuri de sprijinire a lichidit ății în 
segmentele vulnerabile și dacă există bariere la intrare pentru noii participan ți pe piață care 
pot îndeplini un rol în corelarea cump ărătorilor cu vânz ătorii.   
Dreptul societ ăților comerciale, guvernan ța corporativ ă, insolven ța și impozitarea 
În domeniul guvernan ței corporative  există legislație a UE (de exemplu declara țiile privind 
guvernanța corporativ ă32, exercitarea transfrontalier ă a drepturilor ac ționarilor33), însă 
guvernanța corporativ ă este adesea de resortul dreptului și standardelor interne. În perioada 
ulterioară crizei financiare s-a efectuat o revizuire a cadrului de guvernan ță corporativ ă al UE, 
prin intermediul a dou ă consultări34. Revizuirea în curs a directivei privind drepturile 
acționarilor are scopul de a în curaja investitorii institu ționali și administratorii de active s ă 
furnizeze întreprinderilor mai mult capital pe termen lung.  
                                                            
32 Directiva 2006/46/CE. 
33 Directiva 2007/36/CE. 
34 COM(2010) 284 și COM(2011) 164. 
 
27 
 Protejarea drepturilor ac ționarilor minoritari amelioreaz ă guvernan ța corporativ ă și 
atractivitatea întreprinder ilor pentru investitorii str ăini, care adesea pot fi investitori 
minoritari. Un alt aspect al bunei guvernan țe corporative este eficien ța structurilor de 
conducere în ceea ce prive ște exercitarea controlului asupra administratorilor întreprinderii. 
Întrucât structurile de conducer e ale întreprinderilor protejeaz ă interesele investitorilor, 
structurile de conducere eficiente și funcționale sunt, de asemenea, esen țiale pentru atragerea 
investițiilor.  
În pofida mai multor directive privind dreptul societ ăților comerciale35, întreprinderile se 
confruntă în continuare cu obstacole importante în calea mobilității și a restructur ărilor 
transfrontaliere . Continuarea reformelor  privind dreptul societ ăților comerciale ar putea fi 
utilă pentru dep ășirea barierelor în calea stabilirii și funcționării transfrontaliere a societ ăților 
comerciale.  
Diferențele dintre normele conflictuale  naționale cu privire la func ționarea intern ă a unei 
întreprinderi pot duce la incertitudine juridic ă, întrucât se poate crea o situa ție în care o 
întreprindere face obiectul legisla țiilor din diferite state membre în acela și timp, de exemplu, 
în cazul în care o întreprindere este constituit ă într-un stat membru, dar î și desfășoară 
activitatea în principal din alt stat membru.  
Deși în ultimii 30 ani s-au înregist rat progrese modeste în discu țiile legate de armonizarea 
legislației de fond în materie de insolven ță,din cauza complexit ății acestui aspect, în ceea ce 
privește normele conflictuale în materie de proceduri transfront aliere de insolven ță s-au 
înregistrat progrese semnificative36. Cu toate acestea, , exist ă în continuare divergen țe între 
cadrele na ționale de baz ă în materie de insolven ță, în ceea ce prive ște caracteristicile de baz ă 
și eficacitatea acestora37. Reducerea acestor divergen țe ar putea contribui la apari ția unor pie țe 
paneuropene ale titlurilor de capital și de crean ță, reducându-se incertitudinea în cazul 
investitorilor care trebuie s ă evalueze riscurile în mai multe state membre. În plus, lipsa sau 
caracterul inadecvat al normelor care permit rest ructurarea timpurie a dato riilor în multe state 
membre, lipsa dispozi țiilor legate de „a doua șansă”, precum și durata și costurile excesive ale 
procedurilor oficiale de insolven ță pot duce la rate sc ăzute de recuperare pentru creditori și 
pot descuraja investitorii. În vederea ob ținerii de progrese în materie de insolven ță, Comisia a 
adoptat o recomandare privind o nou ă abordare a e șecului în afaceri și a insolven ței38 în care 
îndeamnă statele membre s ă instituie proceduri timpurii de restructurare și dispoziții privind 
„a doua șansă”. De asemenea, recomandarea invit ă statele membre s ă ia în considerare 
aplicarea acestor princip ii în cazul supraîndator ării și falimentului consumatorilor. O evaluare 
a recomand ării este planificat ă pentru 2015.  
Diferențele între regimurile fiscale  ale statelor membre pot îm piedica dezvoltarea unei pie țe 
unice a capitalului. De exemplu, aceste a pot crea obstacole în calea investi țiilor 
transfrontaliere, cum ar fi pensiile și asigurările de via ță. Ca o ac țiune ulterioar ă Cărții albe 
privind pensiile39, Comisia a efectuat un studiu privind no rmele discriminatorii referitoare la 
capitalul, contribu țiile și plățile aferente produselor de pensii și de asigur ări de viață. Comisia 
                                                            
35 De exemplu Regulamentul (CE) nr. 2157/2001 și Directiva 2005/56/CE. 
36 Regulamentul 1346/2000 privind procedurile de insolven ță va fi înlocuit în 2015 de un instrument juridic 
îmbunătățit. 
37 Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, (2014) 61 final.  
38 Recomandarea Comisiei C(2014) 1500. 
39 Cartea alb ă „O agend ă pentru pensii adecvate, sigure și viabile” a fost adoptat ă la 16 februarie 2012, pe baza 
consultării privind Cartea verde din 2010. Cartea alb ă trece în revist ă provocările legate de adecvarea și 
sustenabilitatea sistemelor de pensii și propune o serie de m ăsuri de politic ă la nivelul UE. 
 
28 
 va lua măsurile care se impun în cazul în care se constat ă, într-o etap ă ulterioară, că există 
norme discriminatorii și norme fiscale discriminato rii cu privire la investi țiile transfrontaliere 
în bunuri imobiliare realizate de societ ățile de asigur ări de viață și de fondurile de pensii. 
Continuă, de asemenea, activitatea de simplificare a procedurilor de reducere a 
impozitului re ținut la surs ă în ceea ce prive ște post-tranzac ționarea.  
Pe lângă tratamentul fiscal în cazul diver șilor participan ți la piață la nivelul statelor membre, 
există, de asemenea, diferen țe în ceea ce prive ște tratamentul fiscal al diferitelor tipuri de 
finanțare, ceea ce poate crea denatur ări. De exemplu, diferen țele în ceea ce prive ște 
tratamentul fiscal al finan țării sub form ă de datorie și al finanțării bazate pe titluri de capital ar 
putea crește dependen ța întreprinderilor de finan țarea prin îndatorare și de finan țarea bancar ă. 
În plus, diferen țele care exist ă între statele membre în ceea ce prive ște definirea datoriei și a 
capitalului și tratamentul fiscal aferent, inclusiv în ceea ce prive ște instrumentele de capital 
reglementar, pot afecta condi țiile de concuren ță echitabile, pot fragmenta pie țele și pot crea 
oportunități pentru transferul profiturilor. 
În fine, întrepri nderile nou-înfiin țate întâmpin ă în mod special dificult ăți deoarece nu dispun 
de garanții reale și nu au un istoric care s ă ofere certitudine celor care ofer ă finanțare. Este 
însă probabil ca întrep rinderile nou-înfiin țate să vină cu inovări care contest ă poziția pe piață 
a întreprinderilor tradi ționale de mari dimensiuni. Conclu zia unui studiu recent solicitat de 
Comisia European ă40 este că îndreptarea stimulentelor fiscale pentru cheltuielile de C-D  
către întreprinderile tinere și inovatoare este o practic ă eficientă.  
Tehnologii 
Un stimulent important al integr ării piețelor de capital este dezvoltarea rapid ă a noilor 
tehnologii care au contribuit,  de exemplu, la dezvoltare a platformelor de tranzac ționare 
electronice, la tranzac ționarea de înalt ă frecvență și la așa-numitele întreprinderi „FinTech”. 
Conceptul de „FinTech” poate fi definit ca o combina ție de servicii fina nciare inovatoare și 
disponibilitatea capitalulu i prin intermediul utiliz ării noilor tehnologii (dig itale), cum ar fi 
multifinan țarea. Potrivit unui raport recent, din 2008, investi țiile globale în 
întreprinderile FinTech s-au triplat, aj ungând la aproape 3 miliarde USD în 2013; se 
estimează că această tendință va continua, investi țiile globale urmând s ă atingă nivelul de 
8 miliarde USD pân ă în 201841.  
Dreptul european și național al societ ăților nu a ținut pasul cu dezvoltarea tehnologic ă, de 
exemplu neintegrând  suficient avantajele digitaliz ării. Schimburile de informa ții între 
întreprinderi, ac ționari și autoritățile publice se efectueaz ă încă, adesea, pe suport de hârtie. 
De exemplu, în numeroase întreprinderi, ac ționarii nu pot înc ă să își exprime votul prin 
mijloace electronice și nu exist ă posibilitatea înregistr ării online a întreprinderilor la nivel 
european. Utilizarea tehnologiilor moderne în ac este domenii ar putea contribui la reducerea 
costurilor și a sarcinii și ar asigura totodat ă o comunicare mai eficient ă, în special într-un 
context transfrontalier.  
                                                            
40 CPB (2014), „Study on R&D tax incentives”, Taxation papers No 52. 
41 http://www.accenture.com/SiteCollectionDocumen ts/PDF/Accenture-Rise-of -Fintech-New-York.pdf   
 
29 
 Întrebări  
23) Exist ă mecanisme de îmbun ătățire a func ționării și eficienței piețelor care nu au fost 
incluse în prezentul document,  în special în ceea ce prive ște funcționarea și lichiditatea pie ței 
de acțiuni și de obliga țiuni?  
24) În opinia dumneavoastr ă., există domenii în care cadrul unic de reglementare nu este 
suficient dezvoltat?  
25) Considera ți că prerogativele autorit ăților europene de supraveghere de a asigura 
supravegherea coerent ă sunt suficiente? Ce m ăsuri suplimentare priv ind supravegherea la 
nivelul UE ar contribui semnificativ la dezvoltarea unei uniuni a pie țelor de capital?  
26) Având în vedere experien ța din trecut, exist ă modificări precise la normele privind 
deținerea de titluri de valoare ca re ar putea contribui la pie țe de capital mai integrate în 
cadrul UE? 
27) Ce măsuri s-ar putea lua pentru a îmbun ătăți fluxul transfrontalier de garan ții reale? Ar 
trebui să se efectueze demersuri pentru a îmbun ătăți caracterul executoriu la nivel 
transfrontalier al garan țiilor reale și al acordurilor de compensare cu exigibilitate imediat ă? 
28) Care sunt principalele obstacole în calea unor pie țe integrate ale capitalurilor care 
decurg din dreptul societ ăților comerciale, inclusiv din guvernan ța corporativ ă? Există 
măsuri specifice care ar putea contribui la dep ășirea acestora? 
29) Ce aspecte specifice ale legisla ției în materie de insolven ță ar trebui s ă fie armonizate 
pentru a sprijini apari ția unei pie țe paneuropene a capitalului? 
30) Ce obstacole existente în materie de im pozitare ar trebui analizate ca o chestiune 
prioritară pentru a contribui la pie țe de capital mai integrate în cadrul UE și la o structur ă 
de finanțare mai robust ă la nivel de întreprindere și prin ce instrumente? 
31) Cum poate UE s ă sprijine cel mai bine dezvoltarea pe pia ță a unor noi tehnologii și 
modele de afaceri, în folosul unor pie țe de capital integrate și eficiente? 
32) Există alte aspecte care nu au fost identificate în aceast ă carte verde, care, în opinia 
dumneavoastr ă, necesită acțiuni pentru realizarea unei uniuni a pie țelor de capital? Dac ă da, 
care sunt acestea și ce formă ar putea lua aceste ac țiuni? 
 
 
30 
 SECțIUNEA 5: următoarele etape 
Pe baza rezultatelor acestei consult ări, Comisia va lua în considerare ac țiunile prioritare 
necesare pentru a institui, pân ă în 2019, elementele de te melie ale unei uniuni a pie țelor de 
capital integrate, bine re glementate, transparente și lichide pentru toate cele 28 de state 
membre. Pe lâng ă sprijinirea ini țiativelor propuse de pia ță, atunci când este posibil, ac țiunea 
UE ar putea lua forma unor m ăsuri fără caracter legislativ, a legisla ției, a măsurilor de 
asigurare a respect ării legisla ției în materie de concuren ță și a procedurilor privind constatarea 
neîndeplinirii obliga țiilor, precum și a recomand ărilor specifice fiec ărei țări adresate statelor 
membre în contextul semestrului europ ean. Statele membre sunt încurajate s ă analizeze dac ă 
există bariere și obstacole create de legisla țiile și de practicile na ționale și care ar fi 
modalitățile cele mai potrivite pentru a le dep ăși. 
Părțile interesate sunt invitate s ă trimită răspunsurile lor la întreb ările din prezenta carte verde 
până la data de 13 mai 2015 prin intermediul chestionarului online :  
http://ec.europa.eu/fina nce/consultations/2015/capita l-markets-union/index_en.htm  În cursul 
procesului de consultare, Comisia European ă:  
• va colabora cu Parlamentul European pentru a ob ține feedback direct de la membrii 
săi;  
• invită statele membre s ă organizeze consult ări și evenimente cu publicul și cu 
parlamentele na ționale în vederea promov ării dezbaterii cu privire la uniunea pie țelor 
de capital la nivel na țional; și 
• va organiza în mod transparent și echilibrat ateliere pentru a-i consulta pe cei cu 
cunoștințe tehnice specifice (cum ar fi mediul academic, participan ții pe piață) astfel 
încât să se obțină un punct de vedere informat cu privire la chestiuni specifice.  
Comisia va organiza o conferin ță în vara anului 2015 pentru a în cheia consultarea.  Ulterior, în 
cursul anului 2015, va fi  publicat un plan de ac țiune privind uniunea pie țelor de capital.