Deși angajamentul specific pentru sfârșitul anului 2018 de a atinge un număr de 12 000 de angajați permanenți în cadrul Autorității Independente pentru Venituri Publice (AIVP) nu a fost încă îndeplinit (numărul de angajați era de 11 487 la sfârșitul anului 2018), autoritățile au adoptat un set complet de măsuri complementare. Acestea vor sprijini respectarea angajamentului privind personalul, vor consolida reforma mai amplă a colectării veniturilor și vor extinde capacitatea operațională și eficiența generală a AIVP sub mai multe aspecte. Până la data raportului privind supravegherea consolidată din 27 februarie 2019, autoritățile luaseră deja o parte dintre aceste măsuri [adoptarea planului de acțiune privind reforma („planul de acțiune”) pentru perioada 2019-2021, acordul cu Secretariatul General pentru Servicii de Informații cu privire la pachetul informatic anual]. De la adoptarea, la 27 februarie 2019, a raportului privind supravegherea consolidată, autoritățile au finalizat celelalte măsuri complementare convenite pentru a consolida AIVP:

Eurogrupul din 22 iunie 2018 a convenit că pachetul de măsuri de reducere a datoriei pentru Grecia ar trebui să includă stimulente pentru a asigura o implementare consolidată și continuă a măsurilor de reformă convenite în cadrul programului. În acest scop, anumite măsuri condiționale privind datoria sunt puse la dispoziția Greciei pe bază semestrială, până la jumătatea anului 2022, sub rezerva respectării angajamentelor sale privind continuitatea și finalizarea reformelor, pe baza unor rapoarte pozitive în cadrul supravegherii consolidate. Aceste măsuri privind datoria includ: (i) restituirea sumelor echivalente veniturilor provenite din obligațiunile grecești de stat deținute de către băncile centrale în temeiul Programului privind piețele titlurilor de valoare și al Acordului privind activele financiare nete și (ii) reducerea la zero a marjei de dobândă suplimentare pentru anumite tranșe de împrumut acordate din Fondul european de stabilitate financiară. Conținutul raportul de supraveghere consolidată din 27 februarie 2019 și prezenta actualizare ulterioară ar putea fi utilizate de Eurogrup pentru a decide cu privire la eliberarea unei prime tranșe de măsuri condiționale legate de datorie.

Raportul de supraveghere consolidată din 27 februarie 2019 a mai semnalat că evoluțiile din unele domenii ridică semne de întrebare cu privire la direcția și realizarea reformelor pe termen mediu. Aceste preocupări justifică atenția deplină a autorităților și se referă la (a) nivelul de ambiție în abordarea provocărilor bugetare structurale rămase și în ceea ce privește evitarea creării de noi riscuri bugetare care ar putea rezulta din hotărârile judecătorești, din recrutările din sectorul public și din modificările potențiale ale sistemelor de plată în tranșe a datoriilor fiscale și de asigurări sociale, (b) ritmul progreselor și prioritatea acordată măsurilor necesare pentru asigurarea solidității și rezilienței sectorului bancar, în special în ceea ce privește calitatea activelor și (c) angajamentul de a garanta competitivitatea salarială pe termen mediu și de a crea un mediu cu adevărat favorabil activităților economice și investițiilor.

·În ceea ce privește legile privind vânzările de credite neperformante și securitizarea, clarificările solicitate au fost comunicate Asociației bancare elene și au fost încărcate pe site-ul Ministerului de Finanțe. Eficacitatea lor va fi evaluată în lunile următoare.

Credite neperformante: protecția reședințelor primare

Grecia a adoptat acte legislative pentru a institui un nou sistem de protecție a anumitor reședințe primare, care vizează sprijinirea restructurării creditelor neperformante. Această măsură vine în urma expirării dispozițiilor privind protecția reședințelor primare în baza legii privind insolvența gospodăriilor (legea Katseli), o lege temporară care a expirat la sfârșitul lunii februarie 2019, după o prelungire excepțională de două luni. Legislația primară privind sistemul a fost adoptată la 29 martie, iar actele legislative secundare privind specificațiile platformei electronice desemnate, subvenția de stat și modul de evaluare a anumitor active incluse în criteriile pentru avere urmează a fi adoptate în scurt timp.

Noul sistem este unic pentru Grecia. Pe scurt, debitorii persoane fizice ale căror împrumuturi sunt garantate cu garanții pentru reședința principală și care înregistrau arierate la 31 decembrie 2018 pot beneficia de acest sistem prin intermediul unei platforme electronice. Cu condiția îndeplinirii anumitor criterii de eligibilitate, aceste persoane pot solicita să beneficieze de o restructurare și de o anulare a datoriilor lor ipotecare (credite imobiliare sau comerciale), fie în urma unui acord asupra unei propuneri standardizate de restructurare, pe care creditorii vor trebui să o facă prin intermediul unei platforme online, fie, în lipsa acestuia, adresându-se instanței; debitorii ar beneficia, de asemenea, de protecție împotriva executării silite cu privire la reședința lor primară, atât timp cât se efectuează plăți eșalonate pentru datoriile restructurate. Pentru o parte din rate, debitorii ar putea primi o subvenție de la stat. Discuțiile din ultimele săptămâni au contribuit la clarificarea unor aspecte esențiale, cu scopul de a se asigura că sistemul este cu adevărat temporar, vizează obiective clare și conține măsuri de protecție adecvate pentru a preveni abuzurile din partea datornicilor strategici care nu-și respectă obligațiile de plată și crearea de noi cauze pe rolul instanțelor, precum și pentru a sprijini măsurile de încurajare a disciplinei în materie de plăți.

Principalii parametri ai noului sistem sunt:

·Sistemul include atât creditele pentru gospodării, cât și creditele pentru întreprinderi, garantate cu reședințe primare. Extinderea perimetrului la creditele pentru întreprinderi ridică anumite semne de întrebare care au fost comunicate autorităților elene. Aceasta implică extinderea protecției reședințelor primare asupra unei noi categorii de debitori, care nu erau incluși în legislația Katseli anterioară (beneficiarii împrumuturilor pentru întreprinderi) și fără a se evalua viabilitatea întreprinderilor: prin urmare, nu este foarte clar câte cereri vor fi depuse și implicit cât de bine va face față sistemul (inclusiv instanțele și mecanismul de subvenționare al statului). De asemenea, merită să se acorde o atenție deosebită aspectului reprezentat de stabilitatea financiară, deoarece evaluările de impact disponibile indică faptul că vor fi necesare anulări mai consistente ale datoriilor în comparație cu creditele ipotecare rezidențiale, impactul estimat asupra capitalului băncilor fiind, prin urmare, ridicat. Totodată, dacă sistemul nu funcționează bine, există riscul ca, pe viitor, băncile să fie mai puțin dispuse să acorde împrumuturi întreprinderilor mici în cazul în care reședința principală este utilizată ca garanție și, astfel, activitatea de creditare garantată ar putea fi afectată. În fine, există riscul ca posibilitatea utilizării noului sistem pentru creditarea întreprinderilor să descurajeze debitorii eligibili de la utilizarea cadrului extrajudiciar care permite restructurarea arieratelor potențiale inclusiv în ceea ce privește impozitele și contribuțiile la asigurările sociale. Cel mai strict criteriu de eligibilitate este dimensiunea împrumuturilor în curs, stabilită la 130 000 EUR per creditor pentru creditele ipotecare rezidențiale și la 100 000 EUR pentru creditele pentru întreprinderi, atenuându-se astfel într-o anumită măsură riscurile asociate acestei categorii de împrumuturi. Conform estimărilor disponibile, perimetrul debitorilor eligibili cu obligații față de mai mulți creditori este restrâns, iar adoptarea unui prag per creditor ar simplifica prelucrarea automată a cererilor în cadrul platformei. Instituțiile și-au exprimat îngrijorarea cu privire la adoptarea pragului pentru creditori multipli și au solicitat informații suplimentare din partea autorităților cu privire la acoperire și impact.

·Sistemul stabilește criteriile de eligibilitate pentru veniturile și averea gospodăriilor, altele decât reședința principală, precum și un prag pentru valoarea proprietății. Pragul de avere este stabilit la 15 000 EUR pentru activele lichide ale debitorului, ale soțului/soției și ale persoanelor aflate în întreținere și la 80 000 EUR pentru bunurile imobile și vehiculele de transport la momentul depunerii cererii. Instituțiile europene au atras atenția autorităților cu privire la implicațiile politicilor alese asupra stimulentelor pentru încurajarea disciplinei în materie de plăți și la implicațiile distributive ale acordării unei subvenții de stat pe o perioadă de 20 de ani debitorilor care au o avere destul de mare în plus față de reședința lor primară. Pragul pentru venit se bazează pe condițiile stabilite de legea Katseli, și anume în funcție de dimensiunea gospodăriei, cu un plafon de 36 000 EUR anual. Pragul valoric aferent reședinței protejate este stabilit la o valoare uniformă de 250 000 EUR pentru creditele acordate gospodăriilor, având astfel o sferă de aplicare mai largă decât cea prevăzută de legea Katseli (conform căreia pragul este de 180 000 EUR, la care se adaugă suplimente în funcție de dimensiunea familiei). În cazul împrumuturilor pentru întreprinderi, pragul este stabilit la o valoare uniformă de 175 000 EUR.

·Sistemul este deschis debitorilor care, în calitate de angajați din sectorul public, au primit un credit ipotecar nu de la o bancă, ci de la un fond public, în condiții preferențiale. Instituțiile europene au atras atenția autorităților asupra faptului că acest lucru nu vizează problemele țării în ceea ce privește creditele neperformante, care sunt legate de creditele bancare, și poate avea repercusiuni asupra stimulentelor pentru menținerea disciplinei în materie de plăți.

·Sistemul este conceput pentru a fi temporar. Cererile pot fi depuse până la 31 decembrie 2019, pentru creditele cu întârzieri de 90 de zile sau mai mari înainte de 31 decembrie 2018. Acest lucru va permite prezentarea unui raport privind expirarea sistemului în contextul monitorizării angajamentelor specifice pentru sfârșitul anului 2019 în cadrul supravegherii consolidate.

·Pe baza ofertelor de restructurare din partea băncilor, tranșele vor fi susținute printr-o subvenție de stat în mod progresiv, în funcție de venituri (estimate, în medie, la aproximativ 30 %). Sistemul aplică o marjă de ajustare obligatorie pentru principalul care depășește un raport împrumut/valoare (loan-to-value) de 120 %. În plus, tranșele vor avea o durată standard de 20 de ani, plafonată la cel de-al 80-lea an al vârstei debitorului. Abordarea are potențialul de a contribui la depășirea întârzierilor în reducerea creditelor neperformante prin furnizarea unei soluții standard. Cu toate acestea, spre deosebire de practica bancară standard, această abordare nu ia pe deplin în considerare capacitatea totală de plată a debitorului și nu ține cont de viabilitatea contractanților de credite pentru întreprinderi, deoarece aplică orizontal aceeași restructurare și anulare a datoriilor. Ea a fost concepută pentru a facilita un număr mare de restructurări într-o perioadă limitată de timp.

·Platforma electronică ar trebui să fie operațională până la sfârșitul lunii aprilie 2019. Ea este proiectată să funcționeze în mod complet automatizat pentru evaluarea respectării criteriilor de eligibilitate și va avea capacitatea de a accesa informații pertinente pentru solicitanți din alte baze de date ale sectorului public și/sau ale sectorului bancar. Platforma va notifica creditorilor cererile în curs și le va furniza datele relevante care să le permită să își formuleze propunerile către debitori. Platforma este concepută, de asemenea, să fie utilizată pentru a filtra cauzele pendinte bazate pe legea Katseli, în funcție de elementele lor cantitative; dacă este implementat în mod corespunzător, acest aspect va ajuta instanțele să descopere cererile abuzive făcute în temeiul legislației privind insolvența gospodăriilor și să permită soluționarea mai rapidă a acestor cazuri.

·O exploatare eficientă a platformei ar putea, în principiu, să conducă la un număr satisfăcător de restructurări și cu un risc limitat, dar deloc neglijabil de litigii ulterioare care s-ar putea adăuga la cele existente. În cazul în care procedura platformei nu duce la un acord de restructurare, debitorul are dreptul de a înainta o cerere de restructurare instanței judecătorești competente. Stabilirea datei audierii și pronunțarea hotărârii judecătorești trebuie să se facă în termene stricte (șase luni de la depunerea cererii și trei luni de la audierea cauzei). Pot fi acordate suspendări temporare ale executării în condiții specifice și necesitând, în cazul debitorilor care au fost considerați eligibili, dar care nu au reușit să realizeze o restructurare în cadrul platformei, plata unor rate lunare sau plata unei părți din suma restantă, în funcție de circumstanțe. Legislația prevede o serie de garanții împotriva solicitărilor abuzive sau de rea-credință, acestea putând fi sancționate de instanță prin impunerea unei penalități. Cu toate acestea, este justificată monitorizarea îndeaproape a eventualelor noi litigii generate în cadrul sistemului și a impactului asupra executării atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, deoarece ambele elemente sunt relevante pentru viitoarele activități de creditare și pentru procesul de reducere a creditelor neperformante.

·Estimările disponibile confirmă faptul că costul bugetar al subvenției se va încadra în alocarea bugetară prevăzută de 150 de milioane EUR pentru 2019 și, ulterior, de 200 de milioane EUR anual. Calibrarea subvenției ar trebui să fie prevăzută în legislația secundară și va necesita o monitorizare atentă, deoarece estimările disponibile fac obiectul unor incertitudini, având în vedere datele incomplete de care se dispune.

În ansamblu, noul sistem legislativ are potențialul de a sprijini restructurarea creditelor neperformante, deși există în continuare anumite riscuri la adresa stabilității financiare și a disciplinei în materie de plăți. S-au înregistrat progrese considerabile în etapa de pregătire a elaborării legislației de atenuare a riscurilor de punere în aplicare și de litigii identificate într-un aviz al BCE cu privire la un proiect anterior al legii, preocupările fiind legate de impactul potențial al sistemului asupra stabilității financiare și a disciplinei în materie de plăți, precum și de riscurile de abuzuri din partea datornicilor strategici care nu-și respectă obligațiile de plată. Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că aceste riscuri au fost atenuate într-o oarecare măsură, dar nu eliminate, în legislația care a fost adoptată: unicitatea sistemului înseamnă că există incertitudini cu privire la modul în care aceasta va funcționa în practică și, implicit, cu privire la amploarea și posibilitatea cuantificării acestor riscuri.

În viitor, detaliile tehnice rămase, în special în ceea ce privește capacitatea de operare și funcționalitatea platformei, ar trebui să fie elaborate rapid, iar implementarea tehnică ar trebui realizată cât mai curând posibil. Implementarea va trebui să fie monitorizată îndeaproape, în ceea ce privește aspectele operaționale (funcționarea platformei, viteza rezoluției), impactul asupra capitalului băncilor, impactul asupra executării și asupra litigiilor, precum și costul bugetar al subvenției. Instituțiile europene vor furniza informații actualizate cu privire la implementarea sistemului și la eventualele preocupări apărute în contextul supravegherii consolidate. Autoritățile elene sunt invitate să se angajeze să nu extindă mai mult durata sau sfera de aplicare a noului sistem și să ia măsuri corective, inclusiv la nivel de legislație, în cazul în care apar probleme juridice sau legate de implementarea sistemului. În cele din urmă, ar trebui reamintit faptul că noul sistem va necesita aprobarea de către Comisie a ajutoarelor de stat.

În conformitate cu raportul explicativ anexat legislației privind noul sistem, instituțiile europene salută angajamentul autorităților elene de a acționa în sensul unificării setului de legi relevante pentru insolvență/faliment și restructurarea datoriilor. Se va începe cu o reformă a legii Katseli, care ar trebui să fie finalizată până la jumătatea anului 2019, cu scopul de a asigura claritatea și coerența juridică, eliminându-se lacunele care pot fi utilizate abuziv pentru a suspenda sau a bloca executarea, adăugându-se garanții considerate suficiente pentru a descuraja comportamentele datornicilor strategici care nu-și respectă obligațiile de plată, precum și pentru a consolida cultura restructurărilor bilaterale sau multilaterale extrajudiciare.

Fondul elen pentru stabilitate financiară (HFSF)

Toate angajamentele privind guvernanța HFSF au fost îndeplinite. În ceea ce privește funcționarea HFSF, ministrul de finanțe a transmis o scrisoare Grupului de lucru pentru Eurogrup (EWG) cu persoanele desemnate pentru pozițiile deschise din cadrul Comitetului Executiv și al Consiliului General al HFSF, iar persoanele nominalizate au fost aprobate de EWG. De asemenea, Ministerul Finanțelor a obținut și a aprobat un aviz al consilierului juridic al statului privind statutul comitetului de selecție al HFSF și privind continuarea acestuia pe durata HFSF.

Energie

Cesionarea unor părți ale capacității de producție pe bază de lignit a Public Power Corporation (PPC), formată din centralele electrice pe lignit Meliti și Megalopoli 3 și 4, rămâne elementul principal al reformelor energetice ale Greciei. În urma eșecului primei licitații din februarie 2019, autoritățile și-au reafirmat intenția de a finaliza cesionarea și de a respecta angajamentul existent în cadrul supravegherii consolidate, măsurile corective antitrust și decizia aferentă a Comisiei. În acest scop, autoritățile au lansat o nouă licitație cu termen la sfârșitul lunii iunie pentru încheierea acordului, cu aprobarea Adunării generale a PPC. Cesionarea a fost, de asemenea, inclusă într-o recentă modificare a legislației energetice naționale, care a extins la acționarii PPC obligația de a încheia cesionarea. PPC poate solicita o nouă evaluare a centralelor, de data aceasta ținând seama de alte vânzări de lignit din UE, astfel cum se prevede în măsurile antitrust, precum și de ofertele primite în cadrul recentei licitații eșuate. În plus, PPC va numi un alt evaluator, care va da un aviz de evaluare a corectitudinii cu privire la ofertele primite. În ceea ce privește claritatea condițiilor de vânzare, s-a convenit să nu se includă un mecanism de partajare a riscurilor în acordurile de vânzare și cumpărare (AVC), deși pe parcursul procesului pot fi discutați și alți termeni cu investitorii. Se vor face toți acești pași pentru finalizarea cu succes a procesului de cesionare, în conformitate cu angajamentele luate în contextul cazului antitrust și în termenul stabilit pentru noua licitație.