RO   RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ   
Bruxelles, 2.2.2022  
COM(2022) 30 final  
 
Pachetul privind standardizarea  
RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU  
privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr.  1025/2012 în perioada 2016 -2020   
 
1 
 1 Introducere  
Regulamentul (UE) nr.  1025/20121 (denumit în continuare „regulamentul”) prevede cadrul 
juridic care permite Comisiei să solicite organizațiilor de standardizare europene2 să elaboreze 
standarde și documente de standardizare pentru bunuri și servicii în sprijinul politicilor UE și 
al legi slației UE, pentru sprijinul acordat de UE funcționării sistemului de standardizare 
european (SSE) și stabilește criterii esențiale pentru funcționarea SSE.  
În conformitate cu articolul  24 alineatul  (3) din regulament, la fiecare cinci ani, Comisia 
prezintă un raport privind punerea în aplicare a acestuia. Un prim raport a fost publicat în 
2016, vizând perioada 2013 -20153. Prezentul raport vizează în principal perioada 2016 -2020, 
cu limitări, deoarece unele date au fost disponibile doar până în 2019,  dar, ori de câte ori este 
posibil, include, de asemenea, date și cifre actualizate până în 2021. Articolul  24 alineatele  (1) 
și (2) din regulament impune organizațiilor de standardizare europene și altor organizații care 
beneficiază de finanțare din parte a UE să prezinte rapoarte anuale cu privire la activitățile pe 
care le desfășoară. Aceste rapoarte au fost luate în considerare la elaborarea prezentului 
raport. În sprijinul colectării de date, a fost comandat un studiu independent4. 
2 Punerea în aplicare a  regulamentului  
Comisia a lansat o serie de inițiative și măsuri pentru a sprijini punerea în aplicare a 
regulamentului. În sprijinul Strategiei privind piața unică din 20155 și în cadrul pachetului 
privind standardizarea din 20166, Comisia a lansat o iniț iativă comună privind standardizarea 
(ICS). În cadrul unei abordări multipartite și bazate pe parteneriat, această inițiativă a vizat 
modernizarea SSE și menținerea atractivității, eficacității și eficienței acestuia. Inițiativa a fost 
împărțită în 15 subm ăsuri diferite, iar documentele sunt disponibile public7. Situația actuală a 
fost prezentată în ianuarie  20188. Ținând seama, de asemenea, de aceste inițiative și acțiuni, 
actuala punere în aplicare a regulamentului poate fi rezumată după cum urmează.  
2.1 Tran sparența între organismele de standardizare (articolul  4) 
Articolul  4 din regulament stabilește cerințe referitoare la transparența standardelor între 
organizațiile de standardizare europene și organismele de standardizare naționale, precum și 
între aceste entități și Comisie.  
                                                           
1 Regulamentul  (UE) nr.  1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25  octombrie  2012 privind 
standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a 
Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/C E, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 
2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și 
a Deciziei nr.  1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului, JO  L 316, 14.11.2012, p . 12. 
2 În sensul regulamentului, cele trei organizații de standardizare europene sunt Comitetul European de 
Standardizare (CEN), Comitetul European de Standardizare în Electrotehnică (CENELEC) și Institutul European 
de Standardizare în Telecomunicații (ET SI). 
3 COM(2016)  212 final.  
4 „Study on the implementation of the Regulation (EU) No. 1025/2012 (Article  24)” [Studiu privind punerea în 
aplicare a Regulamentului (UE) nr.  1025/2012 (articolul  24)] https://doi .org/10.2873/504681  și 
https://doi.org/10.2873/593923 .  
5 COM(2015)  550 final.  
6 COM(2016)  358 final.  
7 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#jis .  
8 https://eur -lex.europa.eu/legal -content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52018SC0015 .  
 
2 
 Instrumentele online au facilitat a ccesul la proiectele de standarde și transparența standardelor 
pentru celelalte organizații de standardizare europene, organisme de standardizare naționale și 
Comisie, astfel cum se prevede la articolul  4. Accesul la proiectele de standarde și 
transparența  standardelor, în temeiul articolului  4 din regulament la nivel european, au fost 
facilitate de instrumentele online puse în aplicare de organizațiile de standardizare europene 
în 2015, deoarece au introdus un mecanism care furnizează membrilor organizații lor de 
standardizare europene/părților interesate participante, Comisiei și Asociației Europene a 
Liberului Schimb (AELS) acces online direct la proiectele de standarde și de documente de 
standardizare europene. În ceea ce privește organismele de standardi zare naționale, în 2019, 
aproximativ 70  % dispuneau de instrumente online care facilitau accesul părților interesate 
relevante la proiectele de standarde naționale. Cu toate acestea, pe baza rapoartelor prezentate 
de organizațiile societății civile și de î ntreprinderile mici și mijlocii (IMM -uri), accesul la 
activitățile organismelor de standardizare naționale rămâne o provocare.  
2.1.1 Orientări  
Ca o sarcină suplimentară de promovare a transparenței, în 2015, Comisia, în cooperare cu 
organizațiile de standardiza re europene, a elaborat un vademecum9 prin care furnizează 
orientări reprezentanților organizațiilor de standardizare europene, funcționarilor Comisiei, 
statelor membre ale UE și părților interesate cu privire la rolul solicitărilor de standardizare 
din pa rtea Comisiei10, la modul de elaborare și de adoptare a solicitărilor de standardizare11 și 
la modul de executare a acestora12. În 201613, Comisia a emis, de asemenea, o listă de 
verificare  generală pentru ca organizațiile de standardizare europene să efectuez e o 
autoevaluare  atunci când elaborează și transmit standarde armonizate (HEN) în sprijinul 
legislației UE, astfel încât să promoveze calitatea standardelor și a documentelor și 
menționarea cu succes în Jurnalul Oficial. În unele cazuri14, pentru anumite domenii de 
politică, lista de verificare a fost adaptată la particularitățile actelor legislative și la alte cerințe 
sectoriale.  
În cadrul orientărilor cuprinzătoare ale Comisiei privind punerea în aplicare a normelor UE 
privind produsele , „Ghidul albastru”15 include o secțiune specifică privind standardele 
(secțiunea  4.1.2 și anexa  VI). 
2.2 Incluziunea și participarea părților interesate, inclusiv organisme de cercetare 
(articolele  5 și 9)  
Articolul  5 din regulament impune obligativitatea ca o rganizațiile de standardizare europene 
să încurajeze și să faciliteze reprezentarea corespunzătoare și participarea efectivă a tuturor 
părților interesante relevante, inclusiv a IMM -urilor, a organizațiilor de protecție a 
consumatorilor și a părților inter esate din domeniul protecției mediului și din cadrul societății 
la activitățile lor de standardizare. Organizațiile părților interesate identificate care primesc în 
                                                           
9 SWD(2015)  205 final din 27.10.2015.  
10 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13507/attachments/1/translations .  
11 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13508/attachments/1 /translations .  
12 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13509/attachments/1/translations .  
13 Ares(2016)6548298 din 22.11.2016.  
14 De exemplu, Directivele 2014/30/UE ș i 2014/53/UE.  
15 https://ec.europa.eu/growth/single -market/goods/building -blocks_en#blue -guide .  
 
3 
 prezent finanțare din partea UE (cunoscute și sub denumirea de „organizațiile menționate în  
anexa  III”) sunt „Small Business Standards” (Standarde pentru întreprinderile mici – SBS), 
Asociația Europeană pentru Coordonarea Reprezentării Consumatorului în Standardizare 
(ANEC), ”Environmental Coalition on Standards” (Coaliția europeană privind stan dardele), 
„European Environmental Citizens Organisation for Standardisation” (Organizația europeană 
de mediu a cetățenilor pentru standardizare – ECOS) și Confederația Europeană a Sindicatelor 
(CES), care reprezintă interesele IMM -urilor, ale consumatorilo r, ale organizațiilor de 
protecție a mediului și, respectiv, ale lucrătorilor.  
La nivel european [articolul  5 alineatul  (1) din regulament], organizațiile menționate în 
anexa  III sunt eligibile pentru a participa, la nivel de politici, în cadrul organismelor de 
conducere ale tuturor organizațiilor de standardizare europene și, la nivel tehnic, în cadrul 
organismelor tehnice ale CEN -CENELEC și al comitetelor tehnice ale ETSI. De la ultimul 
raport, au fost luate noi inițiative pentru îmbunătățirea î n continuare a includerii și participării 
lor efective.  
În 2017, CEN și CENELEC au introdus o schimbare conform căreia organizațiile non -
industriale menționate în anexa  III (ANEC, CES și ECOS) pot prezenta avize oficiale cu 
privire la proiectele de standar de (așa -numitul „drept de aviz”). În cazul unui aviz nefavorabil, 
comitetul tehnic responsabil pentru elaborarea standardului respectiv ia în considerare 
justificarea furnizată pentru aviz și oferă feedback. Acesta poate determina, de asemenea, 
revizuirea proiectului de standard. În general, 76  % din totalul avizelor oficiale furnizate de 
părțile interesate din cadrul societății au fost favorabile.  
În 2017, ETSI a lansat „programul 3SI” în scopul colaborării cu organizațiile menționate în 
anexa  III. Acest program include mese rotunde cu oficiali din cadrul ETSI și un reprezentant 
al părților interesate din cadrul ETSI („avocatul 3SI”) pentru a discuta aspecte legate de 
incluziune. ETSI nu a introdus mecanisme similare cu cele ale CEN și CENELEC pentru a 
acorda organizațiilor non -industriale menționate în anexa  III un rol mai structural în procesul 
de elaborare a standardelor, cum ar fi un drept oficial de aviz. Nemulțumirea SBS cu privire la 
caracterul incluziv al ETSI a fost exprimată în vara anului 2021 în  cadrul consultării publice 
privind foaia de parcurs16 pentru o viitoare strategie de standardizare a Comisiei, observând că 
„până în prezent, ETSI nu a alocat suficiente resurse și bugete pentru a -și spori incluziunea”17, 
astfel cum a susținut o altă asocia ție de IMM -uri18. Avize similare au fost transmise în 
rapoartele relevante prevăzute la articolul  24 de către alte organizații finanțate în temeiul 
regulamentului. De exemplu, raportul ANEC pentru 201919 citează următoarele: „ETSI este 
reticentă în ceea ce p rivește aprofundarea dispozițiilor sale privind incluziunea, considerând 
că este în conformitate cu regulamentul. Cu toate acestea, organizațiile menționate în 
anexa  III consideră că ETSI nu este în conformitate cu acesta”. În mod similar, ECOS afirmă 
                                                           
16 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Standardisation -strategy_ro .  
17 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Standardisation -
strategy/F2665680_ro . 
18 https ://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Standardisation -
Strategy/F2665677_ro . 
19 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44748?locale=ro .  
 
4 
 urmă toarele20: „Participarea la ETSI a organizațiilor menționate în anexa  III rămâne mai 
complexă în comparație cu celelalte două organizații de standardizare europene”. Unul dintre 
argumentele lor este că caracterul incluziv al procesului nu poate fi separat d e drepturile de 
vot, deoarece, în ETSI, drepturile de vot ale părților interesate din sectorul industrial sunt mai 
mari decât drepturile de vot combinate ale oricărei alte categorii de părți interesate sau de 
autorități. Ponderea drepturilor de vot deținut e de ETSI din partea organismelor de 
standardizare naționale provenind din statele membre ale UE este de aproximativ 2  %. În 
cazul unui vot, drepturile de vot ale altor părți interesate din afara sectorului industrial 
(societatea civilă, mediul academic, c ercetarea) sunt neglijabile.  
Aceste preocupări au fost împărtășite de anumite categorii de părți interesate, în special în 
cazul accesibilității, în cazul în care unii reprezentanți ai persoanelor cu handicap au 
întâmpinat dificultăți în perceperea procesu lui ca fiind incluziv și a trebuit să se bazeze pe 
legături cu asociațiile de consumatori. Deși, în sens strict, o astfel de legătură prin intermediul 
asociațiilor de consumatori nu contravine regulamentului, preocupările diferitelor categorii de 
părți int eresate pun sub semnul întrebării dacă se acordă suficientă atenție incluziunii.  
2.2.1 Organisme de cercetare  
În ceea ce privește punerea în aplicare a articolului  5 alineatul  (2) și a articolului  9 din 
regulament, rapoartele organizațiilor de standardizare europene21 evidențiază faptul că au 
existat diferite activități care au implicat organizații de cercetare. Cu toate acestea, rapoartele 
nu sunt pe deplin clare în ceea ce privește eficacitatea activităților, de exemplu referitor la 
efectele sale asupra adop tării unor standarde specifice sau asupra creșterii participării.  
Într-o inițiativă conexă, în octombrie  2016, și astfel cum a fost reînnoită în octombrie  202122, 
CEN, CENELEC și Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene (JRC) au semnat un 
acord de cooperare pentru a corela cercetarea și inovarea cu standardizarea, pentru a contribui 
la anticiparea nevoilor de standardizare și pentru a se alinia la prioritățile strategice.  
De asemenea, JRC a colaborat cu Asociația COST prin intermediul ICS în ceea ce  privește 
informarea și formarea referitoare la beneficiile standardizării pentru cercetarea și inovarea 
desfășurate în cadrul proiectelor COST. Prin intermediul acestei legături, CEN -CENELEC a 
furnizat mai multe module de formare începând din 2019.  
2.2.2 Instru mente TIC  
Organizațiile de standardizare europene au prezentat rapoarte referitoare la investiții și la 
utilizarea instrumentelor TIC în scopul îmbunătățirii eficienței SSE și al facilitării unor 
activități de standardizare ( precum cooperarea între membri,  reuniuni, activități de elaborare, 
accesul la documente de lucru și la documente de standardizare, precum și comunicarea și 
omologările de la distanță) .  
                                                           
20 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44749?locale=ro .  
21 https://ec.europa. eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#article24 .  
22 https://www.cencenelec.eu/news -and-events/news/ 2021/pressrelease/2021 -10-21-jrc-cen-cenelec -renewed -
cooperation/ .  
 
5 
 2.3 Cooperarea dintre organismele de standardizare naționale și organizațiile de 
standardizare europene  
Organismele de standardizare naționale și organizațiile de standardizare europene au introdus 
mecanisme pentru facilitarea schimburilor de bune practici, cum ar fi grupuri consultative, 
comitete de monitorizare, reuniuni și orientări. Cele trei organizații  de standardizare europene 
utilizează o serie de instrumente în vederea facilitării și îmbunătățirii schimbului reciproc de 
bune practici și a schimbului de bune practici între delegațiile naționale (de exemplu, prin 
intermediul reuniunilor șefilor delegaț iilor naționale organizate de ETSI). Organizațiile de 
standardizare europene cooperează, de asemenea, în ceea ce privește activitățile de educație, 
formare, cercetare și dezvoltare în diferite domenii legate de standardizare, cum ar fi activități 
comune de  formare în domeniul standardizării desfășurate de CEN -CENELEC.  
La sfârșitul anului 2021, unele organisme de standardizare naționale și -au exprimat 
îngrijorarea cu privire la rolul pe care îl dețin în cadrul ETSI. ETSI și unele organisme de 
standardizare n aționale europene poartă în prezent discuții cu privire la recunoașterea acestora 
ca parteneri strategici pentru standardizare.  
2.4 Accesul IMM -urilor la standarde (articolul  6) 
În temeiul articolului  6 alineatul  (3) din regulament, organismele de standardiza re naționale 
elaborează un raport anual privind activitățile lor cu scopul de a încuraja și a facilita accesul 
IMM -urilor la standarde și la procedurile de elaborare a standardelor. Aceasta include, de 
asemenea, raportarea cu privire la schimbul de bune pr actici menite să sporească participarea 
IMM -urilor [și anume, articolul  6 alineatul  (2) din regulament]. Studiul care sprijină acest 
raport conține statistici precise cu privire la acest subiect23 și indică numărul de organisme de 
standardizare naționale ca re permit reprezentarea categoriei respective de părți interesate, 
conform tabelului de mai jos. De exemplu, prima valoare a tabelului (29/33) indică faptul că 
29 de organisme de standardizare naționale au permis reprezentarea IMM -urilor în CEN, din 
cele 3 3 care erau asociate organizației de standardizare europene respective.  
Părți 
interesate
/OSE/an  CEN  CENELEC  ETSI  
2016  2017  2018  2019  2016  2017  2018  2019  2016  2017  2018  2019  
IMM -uri 29/33  30/34  31/34  31/34  29/33  30/34  31/34  31/34  28/39  29/39  29/39  30/39  
Consuma
tori 25/33  24/34  25/34  25/34  20/33  20/34  22/34  22/34  26/39  27/39  27/39  27/39  
Părți 
interesate 
din 
domeniul 
protecției 
mediului  24/33  24/34  26/34  26/34  18/33  20/34  23/34  23/34  22/39  23/39  23/39  23/39  
Părți 
interesate 
din 
cadrul 
societății  21/33  20/34  23/34  22/34  17/33  18/34  20/34  20/34  19/39  20/39  20/39  20/39  
 
                                                           
23 https://doi.org/10.2873/504681 .  
 
6 
 Trebuie remarcat faptul că, în unele cazuri, numărul total de organisme de standardizare 
naționale asociate este mult mai mare decât numărul țărilor UE și SEE. Acest lucru se 
întâmplă deoarece organizațiile de standardizare europene includ organisme de standardizare 
naționale din afara UE și din afara SEE în procesele lor de elaborare.   
Un element frapant al studiului este faptul că organismele de standardizare naționale din 
cadrul CEN și CENELEC „au acordat tot mai multe tarife speciale IMM -urilor pentru a 
participa la activitățile de standardizare în perioada 2015 -2019, în timp ce organismele de 
standardizare naționale din cadrul ETSI s -au confruntat cu o tendință descrescătoare în cee a 
ce privește astfel de tarife speciale prevăzute”. În această privință, raportul ETSI din 201924 
prevede, de asemenea, următoarele: „ETSI nu funcționează conform principiului delegării 
naționale, astfel încât participarea lor [IMM -urilor] la organizarea tehnică și la activitatea 
ETSI este directă prin calitatea lor de membri ai ETSI [...]. Aceste păr ți interesate trebuie să 
își prezinte observațiile numai în timpul procesului de aprobare publică, prin intermediul 
organismelor naționale de standardizare din cadrul ETSI”.  
2.5 Participarea autorităților publice la procesul de standardizare europeană 
(articol ul 7) 
Pentru punerea în aplicare a articolului  7 din regulament, în rapoartele adresate Comisiei 
există puține informații sistematice și oficiale cu privire la implicarea autorităților publice în 
activitățile de standardizare. Rapoartele organismelor de st andardizare europene25 se referă, 
de regulă, la acțiunile  4 și 9 ale ICS26 ca exerciții adecvate. Întrucât nu sunt disponibile date 
precise, un instrument de monitorizare poate fi luat în considerare în viitor.  
2.6 Programele de lucru anuale ale Uniunii  (articol ul 8) 
În conformitate cu articolul  8, Comisia a adoptat programe de lucru anuale ale Uniunii 
(PLAU) pentru standardizarea europeană27. Prin intermediul PLAU, Comisia oferă 
organizațiilor de standardizare europene o orientare în ceea ce privește activitatea referitoare 
la standarde și la documentele de standardizare, precum și modalitățile de consolidare a 
implicării întreprinderilor mici și mijlocii și a părților interesate din cadrul societății în acest 
proces. Prezentul document a fost conturat treptat pen tru a oferi prioritate în ceea ce privește 
politicile UE, astfel încât să asigure un sentiment de orientare și anumite așteptări din 
perspectiva factorilor de decizie politică, oferind, de asemenea, orientări mai bune părților 
interesate în domeniul standa rdizării în ceea ce privește rezultatele.   
2.7 Solicitări de standardizare (articolul  10) 
În perioada 2015 -2019, Comisia a emis 35 de solicitări de standardizare, încă nouă fiind 
emise în 2020. Dintre aceste 44 de solicitări de standardizare, șase au fost respinse (13,6  %). 
                                                           
24 https://ec.europa.eu/docsroom/do cuments/44751?locale=ro .  
25 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#annual .  
26 Acțiunea  4: Îmbunătățirea informării cu privire la standardizare la nivelul autorităților publice naționale; 
Acțiunea  9: Incluziune, transparență și participare efectivă a tuturor părților implicate în sistemul european de 
standardizare.  
27 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#annual .  
 
7 
 Organizațiile de standardizare europene au raportat adesea următoarele motive de respingere: 
dezacordul cu privire la anumite standarde solicitate; dezacordul cu privire la unele cerințe 
cuprinse în solicitarea de standardizare ; dezacordul cu privire la faptul că anumite specificații 
tehnice solicitate sunt necesare în spriji nul unei cerințe esențiale specifice; sau dezacordul cu 
termenele stabilite pentru transmiterea standardelor solicitate.  
Respingerea solicitărilor de standardizare poate avea un impact semnificativ asupra (i) punerii 
în aplicare a unei piețe interne echit abile și eficiente; (ii) competitivității industriilor; (iii) 
participării părților interesate din cadrul societății; și (iv) suveranității tehnologice a Uniunii. 
Aceasta poate conduce, de asemenea, la bazarea pe standarde din afara UE, în cazul cărora 
este posibil să nu fie clar în ce măsură a fost urmat un proces incluziv.  
În ceea ce privește executarea solicitărilor de standardizare, s -a întâmplat, de asemenea, ca, în 
pofida acceptării de către CEN a unei solicitări de standardizare, doar o parte a aces teia să fie 
pusă în aplicare28. 
2.7.1 Sprijinul Comisiei pentru executarea cererilor de standardizare (HAS)  
Înainte de 2018, a existat un contract de servicii [„New Approach Consultants” (consultanți în 
cadrul noii abordări) – NAC] pentru a ajuta organizațiile de standardizare europene să verifice 
conformitatea proiectelor de standarde armonizate cu solicitarea Comisiei. În temeiul acestui 
contract, rata de succes a documentelor de standardizare menționate în Jurnalul Oficial a fost 
limitată și s -au acumulat înt ârzieri semnificative în ceea ce privește standardele nemenționate. 
În martie  2017, baza de date internă a Comisiei cuprindea 596 de standarde armonizate 
neprelucrate prezentate de organizațiile de standardizare europene . Pentru a avea un serviciu 
eficace pentru punerea în aplicare a regulamentului, Comisia a lansat o invitație pentru un nou 
contract de servicii29 („HAS”). În cadrul punerii în aplicare a noului sistem, Comisia a acordat 
atenție soluționării unor probleme identificate în trecut și asigurării:  
 caracterului voluntar al serviciului pentru organizațiile de standardizare europene, în 
conformitate, de asemenea, cu sistemul anterior NAC;  
 separării clare a rolurilor – consultanții nu întocmesc sau nu negociază conținutul 
standardelor armonizate, ei se  concentrează pe evaluarea măsurii în care standardele 
armonizate îndeplinesc cerințele legislației UE;  
 disponibilității serviciilor sectoriale pentru a oferi orientări cu privire la noi îndoieli, 
întrebări sau probleme care pot apărea la elaborarea standa rdelor armonizate și  
 rolului Comisiei pentru decizia finală de a menționa standardele armonizate în 
Jurnalul Oficial.  
Comisia a structurat activitatea consultanților HAS într -un mod care să nu întârzie elaborarea 
de standarde armonizate.  
                                                           
28 În cazul Directivei 2014/90/UE privind echipamentele maritime, î n pofida acceptării de către CEN a solicitării 
de standardizare M/557, comitetul tehnic responsabil nu a înregistrat progrese referitoare la punerea în aplicare a 
acesteia, în ceea ce privește furtunurile.  
29 https://ec.europa.eu/growth/content/technical -assistance -area-harmonised -standards_en .  
 
8 
 De la funcționarea  sistemului de consultanți HAS, în decembrie 2021, numărul mare de 
standarde armonizate neevaluate și prelucrate depuse de organizațiile de standardizare 
europene pentru a fi menționate în Jurnalul Oficial a fost redus la doar două standarde din 
2018 și la  cinci din 2019, care sunt în așteptarea unei decizii a Comisiei.  
Începând cu 9  decembrie  2021, contractantul Comisiei responsabil de consultanții HAS a 
primit 3  312 cereri de evaluare a proiectelor de standarde armonizate din partea organizațiilor 
de stan dardizare europene, în temeiul a 21 de acte legislative ale UE, dintre care 2  944 au fost 
prelucrate, iar 368 au fost neeligibile30. În toate sectoarele, doar 27,58  % dintre evaluările 
HAS au fost pozitive31, în principal din cauza inconsecvenței cu legislaț ia UE, ceea ce arată că 
trebuie să se investească mai multe eforturi în procesul de elaborare a standardelor – de 
exemplu, în cadrul comitetelor tehnice – astfel încât activitatea să fie mai bine aliniată la 
cerințele juridice și în materie de politici.  
2.7.2 Elaborarea și menționarea standardelor armonizate  
În 2016 și 2017, părțile interesate au ridicat problema menționării cu întârziere a anumitor 
standarde armonizate. Prin urmare, Comisia a monitorizat diferitele etape ale procesului 
începând cu 2018, iar re zultatele aferente sunt raportate și pentru anul 2020.  
În perioada 2018 -2020, Comisia a primit 1 247 de standarde armonizate  în sprijinul 
legislației UE. Dintre acestea, 238 au fost redepuneri de standarde armonizate existente în 
temeiul unor noi regulame nte. Prin urmare, standardele nou prezentate au fost 1 009, inclusiv 
76 de rectificări și 267 de amendamente.  
În următoarea analiză, prezentul raport se concentrează asupra noilor depuneri, care au fost 
distribuite pe an și pe organizație de standardizare  europeană după cum urmează:  
Standarde armonizate  
transmise  2018  2019  2020  Total  
CEN  231  216 129 576  
CENELEC  134  161 104 399  
ETSI  8 11 15 34 
Total  373  388 248 1009  
 
Până la 9  decembrie  2021, 576 de standarde armonizate au fost menționate în Jurnalul Oficial, 
17 sunt în curs de menționare, 371 nu au fost acceptate și 45 sunt în așteptarea unei decizii.   
Potrivit bazelor de date interne ale Comisiei, care interacționează cu instrumentele IT ale 
organizației de standardizare europene, perioada mediană dintre adoptarea unui standard 
armonizat de către CEN, CENELEC sau ETSI și transmiterea oficială către Comisie în 
vederea menționării în Jurnalul Oficial este de 100 de zile. Aceasta înseamnă că organiz ațiile 
de standardizare europene pot avea nevoie de peste trei luni pentru a prezenta Comisiei un 
                                                           
30 De exemplu, deoarece nu aveau legătură cu standardele armonizate sau din cauza unor cereri redundante.  
31 Notă: fiecare standard este evaluat de 2 până la 4 ori și de fiecare dată este contabilizat separat în această 
statistică. Prin urmare, numărul indicat nu indică evaluările negative care apar într -o etapă ulterioară.  
 
9 
 standard după ce acesta a fost pus la dispoziția publicului (și anume disponibil pentru 
achiziție), înainte ca Comisia să poată iniția evaluarea și prelucrare a standardului armonizat 
pentru a fi menționat în Jurnalul Oficial32. Perioada medie (între paranteze în tabelul de mai 
jos) este mult mai mare, din cauza unor cazuri extreme33.  
Perioada mediană (și medie) (zile) 
dintre adoptarea de către organizația 
de standardizare europeană și 
transmiterea către Comisie  2018  2019  2020  Total  
CEN  75 (115)  105 (199)  70 (91)  83 (141)  
CENELEC  218 (424)  189 (1374)  82 (481)  186 (822)  
ETSI  29 (27)  49 (58)  20 (29)  28 (38)  
Total  109 (224)  117 (683)  75 (251)  100 (407)  
 
În ceea ce privește prelucrarea standardelor armonizate de către Comisie, perioada mediană 
(medie) de la transmiterea de către organizațiile de standardizare europene către Comisie până 
la menționarea în Jurnalul Oficial34 a scăzut constant, conform tabelului de mai jos. Perioada 
de prelucrare mai lungă de care a avut nevoie Comisia în 2019 s -a datorat schimbării metodei 
de publicare (de la seria C a Jurnalului Oficial la seria L a acestuia), ceea ce a necesitat o 
perioadă de adaptare tranzitorie. De atunci, Co misia a redus în mod substanțial durata 
propriilor sale procese. În 2020 și 2021, Comisia a avut rezultate mai bune decât în 2018 
(când menționarea standardelor armonizate în Jurnalul Oficial era încă efectuată conform 
procedurilor de publicare în seria C a Jurnalului Oficial).  
 2018  2019  2020  2021  
Perioada mediană (și medie) (zile) 
dintre transmiterea către Comisie și 
menționarea în Jurnalul Oficial  238 (298)  292 (322)  228 (231)  108 (121)  
 
2.8 Obiecții formale (articolul  11) 
În perioada 2015 -2019, au fost prezentate în total 20 de obiecții formale împotriva anumitor 
standarde armonizate, în conformitate cu dispozițiile articolului  11 din regulament. Alte trei 
au fost prezentate în 202035. Durata medie a unei obiecții formale (prevăzută ca intervalul de 
timp dintre prezentare și soluționare) este de 1  084 de zile, și anume 3 ani.  
                                                           
32 Comisia nu poate demara propriul pr oces de prelucrare internă a standardelor armonizate înainte ca acestea să 
fi fost transmise în mod oficial Comisiei de către organizațiile de standardizare europene.  
33 Discrepanța majoră referitoare la CENELEC este cauzată de transmiterea grupată a anumi tor standarde vechi 
și a modificărilor mai recente aferente. Întrucât unele dintre aceste standarde vechi datează din anii ’90, media ia 
în considerare întârzierile înregistrate în prezentarea acestora și, prin urmare, rezultatele sunt distorsionate. În 
special, majoritatea standardelor care duc la aceste întârzieri majore pot fi limitate la documentele care fac 
obiectul cererilor de standardizare ale Comisiei privind legislația în materie de proiectare ecologică.  
34 Aceasta acoperă întreaga perioadă de care are nevoie Comisia pentru a evalua mai întâi standardele armonizate 
primite de la organizațiile de standardizare europene și apoi pentru a desfășura procedura internă care conduce la 
menționarea standardelor armon izate în JO.  
35 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#objections .  
 
10 
 2.9 Notificarea organizațiilor părților interesate (articolul  12) 
Comisia a creat o pagină web dedicată36 notificărilor menționate la articolul  12.  
2.10 Specificații TIC (articolele  13 și 14)  
Multe dintre cele mai comune specificații tehnice TIC au fost elaborate recent de forumuri și 
consorții private. Articolul  13 din regulament permite Comisiei să identifice specificațiile 
tehnice TIC care să fie utilizate drept referințe în domeniul achiziț iilor publice. Acest lucru 
permite o concurență mai mare în domeniu și reduce riscul de blocare la sistemele brevetate. 
O listă adecvată a fost publicată pe site -ul internet al Comisiei37.  
În plus, existența unor standarde TIC comune asigură interoperabili tatea. Aceasta a devenit tot 
mai importantă pe măsură ce mult mai multe dispozitive sunt conectate între ele. Prin 
Comunicarea privind prioritățile de standardizare în sectorul TIC38 din 2016, Comisia a 
propus concentrarea comunităților și a resurselor de s tabilire a standardelor pe cinci domenii 
prioritare. Importanța standardelor TIC a fost subliniată din nou în Strategia industrială din 
202039. 
A fost înființat un forum european multipartit privind standardizarea în domeniul TIC40 pentru 
a oferi Comisiei co nsiliere cu privire la aspecte legate de punerea în aplicare a politicii de 
standardizare în domeniul TIC, inclusiv stabilirea priorităților și identificarea specificațiilor. 
Peste 150 de acțiuni au fost identificate și grupate pe domenii tematice.  
3 Finanța rea SSE (articolele  15, 16 și 17)  
Finanțarea UE acordată organizațiilor de standardizare europene și organizațiilor menționate 
în anexa  III pentru activități este definită la articolele  15, 16 și 17 din regulament.  
În perioada 2015 -2019, subvențiile pentru  activități de standardizare din partea UE au totalizat 
aproximativ 105,3 milioane EUR (85 de milioane EUR fiind alocate organizațiilor de 
standardizare europene și 20 de milioane EUR organizațiilor menționate în anexa  III). UE și 
AELS cofinanțează o parte  din costurile și activitățile organizațiilor. Subvențiile sunt acordate 
sub formă de subvenții de funcționare și subvenții pentru acțiuni. Subvențiile de funcționare 
contribuie la bugetul administrativ pentru realizarea programelor anuale de lucru, care 
specifică activitățile planificate pentru fiecare an în conformitate cu obiectivele de 
standardizare ale Comisiei. Subvențiile de funcționare pentru perioada 2015 -2019 au acoperit 
o gamă largă de activități zilnice. Subvențiile pentru acțiuni au finanțat ac tivități specifice în 
sprijinul legislației și al politicilor UE. În 2019, subvențiile pentru acțiuni au reprezentat 66  % 
din valoarea finanțării din partea UE acordată organizațiilor de standardizare europene și 
                                                           
36 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en . 
37 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/ict -standardisation/ict -technical -
specifications_en . 
38 https://eur -lex.euro pa.eu/legal -content/RO/TXT/?uri=CELEX:52016DC0176 . 
39 https://ec.europa.eu/growth/industry/policy_en - industrial -strategy -2020 . 
40 https://ec.europa.eu/transparency/expert -groups -register/screen/expert -
groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2758 .  
 
11 
 organizațiilor menționate în anexa  III. Com isia urmărește desfășurarea activităților finanțate 
prin intermediul rapoartelor organizațiilor de standardizare europene.  
Dintre organizațiile de standardizare europene, CEN a fost principalul beneficiar, primind 
aproximativ 71  % din finanțarea totală aco rdată organizațiilor de standardizare europene în 
perioada 2015 -2019, fiind urmat de ETSI (22  %) și CENELEC (7  %). Ponderea generală din 
finanțarea totală din partea UE acordată organizațiilor de standardizare europene pentru 
subvenții de funcționare și su bvenții pentru acțiuni a rămas, în general, stabilă în perioada de 
raportare.  
Sprijinul financiar acordat organizațiilor menționate în anexa  III are ca scop îmbunătățirea 
incluziunii grupurilor lor de interese corespunzătoare în elaborarea standardelor și a crescut în 
general în ultimii 5 ani. SBS și ANEC au primit cele mai mari procente (42,5  % și, respectiv, 
34,5 %) din finanțarea totală din partea UE acordată organizațiilor menționate în anexa  III în 
perioada 2015 -2019. ECOS a primit 15,7  % din finanțare a totală, iar CES, 7,3  %. 
În ceea ce privește simplificarea finanțării SSE și reducerea sarcinii administrative, în 2015, 
Comisia a introdus un mecanism de sume forfetare pentru finanțarea anumitor costuri în 
cadrul acordurilor de subvenționare, cum ar fi zilele/om necesare sau costurile de deplasare 
suportate. Acest mecanism a contribuit la reducerea sarcinii administrative de a justifica și de 
a consemna astfel de costuri în fiecare caz în parte. Cu toate acestea, o analiză a relevat faptul 
că beneficiari i au continuat să aibă incertitudini cu privire la evidențele necesare pentru 
potențialele audituri.  
În ceea ce privește cerințele de raportare, părțile interesate percep unele dintre aceste activități 
de raportare ca fiind împovărătoare. Elaborarea planu rilor de acțiune și a rapoartelor privind 
subvențiile de funcționare reprezintă sarcinile care implică cel mai mult timp, cu o ușoară 
creștere a zilelor/om necesare din 2015. Cu toate acestea, în timp ce datele raportate de 
organizațiile de standardizare e uropene indică o creștere a timpului mediu necesar pentru 
elaborarea propunerilor de subvenții pentru acțiuni, acestea indică și o reducere a timpului 
mediu pentru raportarea subvențiilor pentru acțiuni.  
4 Concluzii  
Acest al doilea raport către Parlamentul E uropean și Consiliu privind punerea în aplicare a 
Regulamentului  (UE) nr.  1025/2012 arată că sistemul de standardizare european s -a 
îmbunătățit în anumite privințe – de exemplu, în ceea ce privește noile instrumente 
informatice – dar că se mai pot aduce îm bunătățiri în diferite domenii. Acest lucru este valabil 
în special în ceea ce privește aspectele legate de incluziune, de rolul organismelor de 
standardizare naționale în SSE și de perioada de transmitere a standardelor armonizate către 
Comisie, astfel cu m se indică mai sus.  
În ceea ce privește perioada necesară pentru prelucrarea standardelor și a documentelor de 
standardizare, atât organizațiile de standardizare europene, cât și Comisia trebuie să își 
îmbunătățească în continuare eforturile de creștere a  eficacității, în ciuda eforturilor recente 
ale Comisiei de a -și reduce în mod substanțial perioada de adoptare pentru publicarea 
standardelor armonizate.