INM: Institutul Național al Magistraturii

CSM: Consiliul Superior al Magistraturii

Trimiterile la „rapoartele MCV” se referă la rapoartele Comisiei privind progresele înregistrate și la rapoartele tehnice care le însoțesc.

Raportul MCV din 2016: COM(2016) 41 și SWD(2016) 16 – Raportul privind progresele înregistrate în 2015

Raportul MCV din ianuarie 2017: COM(2017) 44 și SWD(2017) 25 – Raportul privind progresele înregistrate începând din 2007 și în 2016

Raportul MCV din noiembrie 2017: COM(2017) 751 și SWD(2017) 701 – Raportul privind progresele înregistrate în 2017

Raportul MCV din noiembrie 2018: COM(2018) 851 și SWD(2018) 551 – Raportul privind progresele înregistrate în perioada noiembrie 2017-octombrie 2018



1.Introducere

Prezentul raport tehnic rezumă informațiile pe care Comisia le-a utilizat ca bază pentru evaluarea progreselor României în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare (MCV) de la ultimul raport MCV din 13 noiembrie 2018.

Aceste informații au fost colectate dintr-o multitudine de surse. Comisia a avut avantajul de a lucra îndeaproape cu autoritățile competente din România, furnizând informații privind progresele înregistrate în rapoarte detaliate, precum și în cadrul reuniunilor directe care au avut loc atât la Bruxelles, cât și la București. Contactele Comisiei cu administrația și societatea românească în întreaga gamă de politici ale UE, inclusiv prin intermediul semestrului european de guvernanță economică, contribuie la întocmirea rapoartelor MCV. În afară de contactele oficiale cu autoritățile române, Comisia se întâlnește cu organizații neguvernamentale active în domeniul reformei judiciare și al luptei împotriva corupției, cu asociații profesionale de judecători și procurori și cu reprezentanți ai altor state membre ale UE în România. În linii mai generale, Comisia se bazează, de asemenea, pe diversele studii și rapoarte puse la dispoziție de instituții internaționale și de alți observatori independenți în ceea ce privește reforma sistemului judiciar și lupta împotriva corupției. Diversitatea opiniilor exprimate de diferiți interlocutori români constituie un element important pentru o dezbatere deschisă și transparentă. Comisia își întemeiază evaluarea pe toate sursele disponibile, ținând seama și de opiniile divergente.

Decizia Comisiei din 2006 de instituire a MCV a definit patru obiective de referință pentru România. Cele patru obiective de referință au fost elaborate ținând seama de contextul de atunci, iar formularea lor concretă reflectă acest lucru, însă temele subiacente au rămas pe deplin relevante. De la adoptarea acestor obiective de referință, jurisprudența Curții de Justiție și a Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), standardele europene și internaționale și cele mai bune practici au cunoscut evoluții majore. De asemenea, informațiile referitoare la sistemele de justiție naționale din UE au devenit mai ușor accesibile, ceea ce a contribuit totodată la cristalizarea unei imagini obiective și comparabile a evoluției sistemului judiciar din România și a luptei împotriva corupției. Analiza acestor aspecte este abordată în ultimii ani în mod sistematic și în cadrul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice. În plus, a avut loc o dezbatere mai generală privind statul de drept: în iulie 2019, Comisia a adoptat o comunicare intitulată Consolidarea statului de drept în Uniune – plan de acțiune, în cadrul căreia își anunță intenția de a institui un ciclu anual de evaluare a statului de drept care să vizeze toate statele membre.

De asemenea, Comisia sprijină eforturile depuse de România în vederea atingerii obiectivelor MCV prin acordarea de finanțare în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene, precum și prin intermediul Fondului pentru securitate internă – Poliție. În perioada 2014-2020, prin Programul Operațional Capacitate Administrativă din cadrul Fondului social european (FSE) se va fi oferit finanțare în valoare de aproximativ 100 de milioane EUR pentru proiecte de reformă judiciară legate de dezvoltarea gestionării strategice a sistemului judiciar, menite să consolideze capacitățile instituțiilor și să îmbunătățească rezultatele acestora și ale persoanelor care exercită profesii în domeniul judiciar (judecători, grefieri, procurori etc.), precum și pentru campanii de informare și de educare în domeniul judiciar și pentru îmbunătățirea transparenței și a integrității la nivelul sistemului judiciar. În plus, FSE sprijină, de asemenea, reforme și îmbunătățiri în domeniul achizițiilor publice (cu aproximativ 10 milioane EUR contractate până în prezent), precum și punerea în aplicare a Strategiei naționale anticorupție la nivel local. Vor fi investite resurse în valoare de până la 15 milioane EUR din cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) pentru consolidarea capacității și acordarea de asistență tehnică în domeniul achizițiilor publice, pentru acțiunile de prevenire a fraudei ale autorităților de management, precum și pentru sprijinirea Departamentului pentru lupta antifraudă (DLAF). Acordarea de finanțare din fonduri ale UE poate fi, de asemenea, condiționată de convenirea unor strategii și de punerea în aplicare a unor acțiuni împreună cu Comisia (condiționalități ex ante pentru utilizarea fondurilor). România beneficiază, de asemenea, de mai multe proiecte derulate în domeniul justiției cu ajutorul Serviciului de sprijin pentru reforme structurale (SRSS). În ultimii ani, România a beneficiat, de asemenea, de sprijin bilateral din partea statelor membre ale UE.

La 25 ianuarie 2017, Comisia a adoptat o evaluare cuprinzătoare a progreselor înregistrate de România în ultimii 10 ani în ceea ce privește reforma sistemului judiciar și lupta împotriva corupției. Raportul respectiv a prezentat o perspectivă pe termen lung menită să identifice principalele măsuri care mai trebuie întreprinse în vederea realizării obiectivelor MCV. Multe dintre acestea vizează asumarea de către autoritățile române a responsabilităților și a răspunderii și garanțiile interne necesare pentru a se asigura faptul că progresele înregistrate sunt ireversibile. După ce vor fi întreprinse acțiunile prevăzute la un obiectiv de referință, se va considera că obiectivul în cauză este îndeplinit provizoriu. Atunci când toate obiectivele de referință ajung în această etapă, MCV se va încheia. În urma acestui proces au rezultat cele douăsprezece recomandări finale formulate în raportul MCV din ianuarie 2017. Prin urmare, respectarea acestor douăsprezece recomandări ar putea fi considerată suficientă pentru îndeplinirea obiectivelor MCV – mai puțin în cazul în care este evident că evoluția situației anulează progresele înregistrate care au stat la baza evaluării de referință din ianuarie 2017.

De la evaluarea din ianuarie 2017 efectuată la zece ani de la aderarea României la UE, Comisia a realizat încă două evaluări ale progreselor înregistrate în ceea ce privește cele douăsprezece recomandări.

Primul raport de evaluare din 15 noiembrie 2017 a concluzionat că niciunul dintre obiectivele de referință nu ar putea fi considerat îndeplinit în mod satisfăcător. Deși punerea în aplicare a unora dintre recomandări progresa bine, în cursul anului 2017 avântul reformelor s-a pierdut în ansamblu, ceea ce a încetinit punerea în aplicare a recomandărilor rămase și, de asemenea, a generat riscul redeschiderii unor aspecte care fuseseră considerate ca fiind îndeplinite în raportul din ianuarie 2017. Atingerile aduse independenței sistemului judiciar au reprezentat, de asemenea, un motiv persistent de îngrijorare.

Al doilea raport, adoptat la 13 noiembrie 2018, a concluzionat următoarele:

„În cursul celor douăsprezece luni care s-au scurs din noiembrie 2017, România a luat unele măsuri pentru a pune în aplicare recomandările prezentate în raportul din ianuarie 2017. În conformitate cu evaluarea inclusă în prezentul raport, Comisia este de părere că se poate considera că recomandările 8 și 12 sunt îndeplinite și că s-au înregistrat progrese suplimentare cu privire la recomandările 5 și 9.

Cu toate acestea, evaluarea din raportul din ianuarie 2017 a fost întotdeauna condiționată de evitarea măsurilor negative care pun sub semnul întrebării progresele înregistrate în ultimii 10 ani. Intrarea în vigoare a legilor justiției revizuite, precum și presiunea exercitată asupra independenței sistemului judiciar, în general, și asupra Direcției Naționale Anticorupție, în particular, la fel ca și alte măsuri care subminează lupta împotriva corupției au anulat progresele înregistrate sau au pus sub semnul întrebării ireversibilitatea progreselor înregistrate, în special în ceea ce privește obiectivele de referință 1 și 3.

Drept urmare, cele douăsprezece recomandări formulate în raportul din ianuarie 2017 nu mai sunt suficiente pentru a închide MCV, în conformitate cu obiectivul stabilit de președintele Juncker, iar prezentul raport include recomandări suplimentare în vederea închiderii MCV. În acest sens, va fi necesar ca instituțiile-cheie din România să facă dovada unui angajament ferm față de independența sistemului judiciar și lupta împotriva corupției, care sunt pietre de temelie indispensabile, și să acționeze pentru refacerea capacității măsurilor de protecție naționale și a sistemului de control și echilibru de a interveni atunci când există riscul de regres.