(Text cu relevanță pentru SEE)

În lipsa unor măsuri care să încurajeze organizațiile și tinerii să promoveze solidaritatea, există riscul ca un potențial important de activități de solidaritate să nu fie valorificat, ceea ce ar putea conduce la pierderi inutile pentru bunăstarea organizațiilor, a tinerilor și a societății în ansamblu. În plus, astfel cum arată evaluarea ex ante și evaluările anterioare ale programului Erasmus + și ale inițiativei „Voluntari UE pentru ajutor umanitar”, există posibilități de îmbunătățire prin simplificarea proceselor și pot fi obținute avantaje prin creșterea eficienței datorită economiilor de scară și de gamă.

Întrucât există potențialul de a dezvolta și mai mult solidaritatea cu victimele crizelor și dezastrelor din țări din afara UE, prezenta propunere prevede extinderea domeniului de aplicare al Corpului european de solidaritate la sprijinul pentru operațiuni de ajutor umanitar în țări din afara UE, inclusiv în țări situate în vecinătatea regiunilor ultraperiferice ale UE. După cum se demonstrează în evaluarea ex ante care însoțește prezenta propunere, această extindere ar servi mai multor scopuri, cum ar fi crearea unui ghișeu unic pentru activități de solidaritate. Aceasta va include desfășurarea de activități de voluntariat de către voluntari care participă la operațiuni de ajutor umanitar, activitate finanțată în prezent prin intermediul inițiativei „Voluntari UE pentru ajutor umanitar”. Prezenta inițiativă contribuie la eforturile depuse pentru întărirea capacității UE de a furniza asistență umanitară în funcție de nevoi și a capacității și rezilienței comunităților vulnerabile sau afectate de dezastre din țările din afara UE.

Mai mult, prin extinderea domeniului de aplicare la activități de sprijinire a operațiunilor de ajutor umanitar, Corpul european de solidaritate va oferi un singur punct de intrare pentru activități de solidaritate de înaltă calitate, sub formă de voluntariat sau de activități profesionale, pentru tinerii din întreaga UE și din restul lumii. În prezent, acestea sunt accesibile numai prin intermediul a două sisteme distincte. Prin urmare, Corpul european de solidaritate va asigura că toți tinerii interesați din întreaga UE beneficiază de egalitate de șanse și de un acces mai ușor în ceea ce privește posibilitatea de a desfășura o gamă mai largă de activități. Regruparea oportunităților de voluntariat care sprijină operațiunile de ajutor umanitar sub „marca” existentă a Corpului european de solidaritate va contribui, de asemenea, la îmbunătățirea gradului de conștientizare și a vizibilității oportunităților disponibile pentru tineri.

Acțiunea UE prin intermediul Corpului european de solidaritate contribuie la depășirea acestei fragmentări, după cum reiese din evaluarea ex ante care însoțește prezenta propunere. În același timp, aceasta se bazează pe învățămintele desprinse din diversele experiențe existente în rândul statelor membre. De asemenea, acțiunea UE stimulează activitățile de voluntariat în statele membre în care acestea sunt mai puțin răspândite în prezent, după cum au sugerat părțile interesate care au fost consultate în timpul pregătirii [Regulamentului privind Corpul european de solidaritate]. Corpul contribuie la îmbunătățirea calității diverselor activități destinate tinerilor atât în UE, cât și în restul lumii, precum și la validarea rezultatelor învățării pe care tinerii le-au obținut în acest mod. În acest scop, Corpul aplică o serie de garanții de calitate, precum o etichetă de calitate pentru organizațiile participante și principiile evidențiate în cadrul de calitate pentru stagii.

Acțiunea prin intermediul Corpului european de solidaritate nu va înlocui acțiunile similare ale statelor membre, ci le va completa și susține, cu respectarea pe deplin a principiului subsidiarității. În toate statele membre există tradiții legate de derularea de programe și aplicarea de instrumente de sprijinire a activităților care servesc interesul public, în special prin intermediul voluntariatului, dar aceste tradiții sunt destul de diverse. Practicile din unele țări prevăd intervenția statului, în timp ce în altele rolul de lider este preluat de societatea civilă. De asemenea, există diferite concepte și conotații ale activităților de solidaritate și ale voluntariatului, iar tipurile de activități sunt diferite în ceea ce privește conținutul și durata. În plus, există percepții diferite privind modul în care protecția socială se raportează la voluntariat, precum și diferite grade de statut juridic, de învățare și de recunoaștere. Toate acestea conduc la o fragmentare la nivelul UE, ceea ce înseamnă că tinerii din UE au acces inegal la oportunitățile oferite.

Nu s-a realizat nicio evaluare a impactului, deoarece conținutul prezentei propuneri este coerent cu Corpul european de solidaritate existent. Cu toate acestea, dat fiind că propunerea va implica cheltuieli importante, regulamentul este însoțit de o evaluare ex ante, pentru a îndeplini cerințele din Regulamentul financiar.

În plus, deoarece Corpul european de solidaritate se bazează în foarte mare măsură pe Serviciul european de voluntariat, care a funcționat anterior și a fost pus în aplicare în cadrul programului Erasmus+, evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ oferă informații deosebit de utile. Principalele rezultate subliniază eficacitatea programului Erasmus+ în ceea ce privește dezvoltarea de aptitudini și competențe, valoarea adăugată europeană indiscutabilă a acestuia, gradul ridicat de coerență, atins în special datorită punerii în comun a programelor și utilizării unei mărci unice, precum și eficiența și simplitatea sa, subliniind eficiența din punctul de vedere al costurilor pe care o prezintă acțiunile de mobilitate și nivelul redus al costurilor de gestionare (mai mici de 50% din costurile sistemelor naționale similare).

În plus, extinderea domeniului de aplicare la activitățile de sprijinire a operațiunilor de ajutor umanitar desfășurate în țări din afara UE va contribui la realizarea activităților de asistență, ajutor și protecție în mod nediscriminatoriu în aceste țări. Mai mult decât atât, anumite activități pot urmări să sprijine grupurile vulnerabile din țări din afara UE, organizațiile societății civile care se ocupă de chestiuni legate de migrație sau furnizarea de produse alimentare și nealimentare în urma unui dezastru natural. În orice caz, indiferent de scopul acestora, activitățile de sprijinire a operațiunilor de ajutor umanitar ar trebui să promoveze într-o măsură mai mare valorile UE, inclusiv apărarea drepturilor fundamentale, în comunitățile în care se desfășoară activitățile.

Propunerea este în deplină conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a UE, care recunoaște că solidaritatea este una dintre valorile universale care stă la baza UE. În particular, prezenta propunere ține pe deplin seama de drepturile și interdicțiile prevăzute la următoarele articole din Cartă:

În plus, se au în vedere și alte simplificări ale procedurilor existente. Un bun exemplu sunt formularele electronice pe care organizațiile trebuie să le completeze pentru a solicita fonduri sau eticheta de calitate. Aceste formulare sunt simplificate în mod constant, ceea ce reduce volumul de lucru pentru organizații, continuând să prezinte, în același timp, garanții privind înalta calitate a activităților oferite.

De asemenea, programul va face obiectul unei evaluări independente, care va fi efectuată la patru ani de la data adoptării sale și va urmări să evalueze rezultatele calitative ale acțiunilor sprijinite. Aceasta va include impactul acestor acțiuni asupra tinerilor și a organizațiilor, precum și câștigurile obținute din perspectiva eficienței observate în cursul primilor patru ani. Evaluarea ar trebui să țină seama de datele concrete existente privind eficiența și impactul rezultatelor Corpului. Sursele de verificare vor cuprinde datele de monitorizare, informațiile incluse în planurile de lucru și rapoartele organismelor de punere în aplicare, rezultatele obținute în urma difuzării, studiile bazate pe datele concrete, sondaje etc.

Mecanismele de monitorizare se vor baza pe o analiză amplă a rezultatelor cantitative și a rezultatelor calitative ale Corpului. Rezultatele cantitative vor fi colectate în mod sistematic prin intermediul sistemelor IT introduse pentru gestionarea acțiunilor Corpului. Rezultatele calitative vor fi monitorizate prin sondaje periodice care vor avea drept grupuri-țintă atât persoanele fizice, cât și organizațiile participante. Mecanismele de raportare și evaluare instituite de către toate organismele de punere în aplicare vor asigura o monitorizare globală a punerii în aplicare a propunerii.

Corpul european de solidaritate va utiliza dispozițiile privind gestionarea și punerea în aplicare care sunt deja în vigoare în cadrul programului Erasmus+. Utilizarea dispozițiilor respective este conformă cu analiza efectuată în cadrul evaluării ex ante, care însoțește prezenta propunere. De asemenea, în felul acesta se va asigura punerea în aplicare eficientă și eficace, se vor optimiza sinergiile și se vor reduce la minimum sarcinile administrative.

(Text cu relevanță pentru SEE)

(18)Orice entitate care dorește să participe la Corpul european de solidaritate ar trebui să primească o etichetă de calitate, sub rezerva îndeplinirii condițiilor corespunzătoare. Procesul care conduce la atribuirea unei etichete de calitate ar trebui să fie desfășurat în mod continuu de către organismele de punere în aplicare ale Corpului european de solidaritate. Eticheta de calitate atribuită ar trebui să facă obiectul unor reevaluări periodice și ar putea fi revocată în cazul în care, cu ocazia controalelor care trebuie efectuate, se constată că nu mai sunt îndeplinite condițiile care au condus la atribuirea acesteia.

(7)Corpul european de solidaritate asigură un ghișeu unic pentru activitățile de solidaritate din întreaga Uniune și dincolo de frontierele acesteia. Ar trebui să se asigure coerența și complementaritatea cu alte politici și programe relevante ale Uniunii. Corpul european de solidaritate se bazează pe punctele forte și pe sinergiile programelor anterioare și ale celor existente, în principal ale Serviciului european de voluntariat și ale inițiativei Voluntari UE pentru ajutor umanitar. De asemenea, acesta completează eforturile depuse de statele membre pentru a sprijini tinerii și pentru a facilita tranziția acestora de la școală către locul de muncă în cadrul Garanției pentru tineret, oferindu-le oportunități suplimentare de a debuta pe piața forței de muncă sub formă de stagii sau de locuri de muncă în domenii legate de solidaritate, atât în statul membru de cetățenie, cât și dincolo de frontierele acestuia. De asemenea, se asigură complementaritatea cu rețelele existente la nivelul Uniunii care sunt relevante pentru activitățile din cadrul Corpului european de solidaritate, cum ar fi Rețeaua europeană a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, EURES și rețeaua Eurodesk. În plus, ar trebui să se asigure complementaritatea între sistemele conexe existente, în special sistemele naționale de solidaritate și sistemele naționale de mobilitate pentru tineri, și Corpul european de solidaritate, valorificând bunele practici, după caz.

(26)În particular, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații administrative, inclusiv controale și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. În conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului, Parchetul European (EPPO) poate investiga și urmări penal fraudele și alte infracțiuni care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii, astfel cum se prevede în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului. În conformitate cu Regulamentul financiar, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile și accesul necesare Comisiei, OLAF, EPPO și Curții de Conturi Europene (CCE) și să se asigure că eventualii terți implicați în execuția fondurilor Uniunii acordă drepturi echivalente.

(27)Corpul european de solidaritate vizează tinerii cu vârste între 18 și 30 de ani, iar participarea la activitățile oferite de Corpul european de solidaritate ar trebui să fie condiționată de înregistrarea prealabilă pe portalul Corpului european de solidaritate.

(28)Ar trebui să se acorde o atenție specială asigurării faptului că activitățile sprijinite de Corpul european de solidaritate sunt accesibile tuturor tinerilor, în special celor mai defavorizați. Ar trebuie să se ia măsuri speciale pentru a se promova incluziunea socială, participarea tinerilor defavorizați, precum și pentru a se ține seama de constrângerile impuse de izolarea geografică a mai multor regiuni rurale și ultraperiferice ale Uniunii și a țărilor și teritoriilor de peste mări. În mod similar, țările participante ar trebui să depună eforturi pentru a adopta toate măsurile corespunzătoare în vederea eliminării obstacolelor juridice și administrative din calea bunei funcționări a Corpului european de solidaritate. În acest mod ar trebui să fie soluționate, acolo unde este posibil și fără a aduce atingere acquis-ului Schengen și dreptului Uniunii privind intrarea și șederea resortisanților țărilor terțe, problemele administrative care îngreunează obținerea vizelor și a permiselor de ședere, inclusiv prin eliberarea unui card european de asigurări sociale de sănătate în cazul activităților transfrontaliere desfășurate în Uniunea Europeană.

(29)Reflectând importanța soluționării problemei schimbărilor climatice în conformitate cu angajamentul Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris și de a îndeplini obiectivele de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite, acest program va contribui la integrarea acțiunilor climatice și la atingerea obiectivului global care prevede că 25 % din cheltuielile bugetare ale Uniunii trebuie să contribuie la realizarea obiectivelor climatice. Acțiunile relevante vor fi stabilite în cursul pregătirii și al punerii în aplicare a programului și vor fi reevaluate în cadrul evaluărilor și al proceselor de reexaminare corespunzătoare.

(30)Prezentul regulament stabilește un pachet financiar pentru perioada 2021-2027, pachet financiar care va constitui principala valoare de referință, în înțelesul punctului 17 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, pentru Parlamentul European și pentru Consiliu pe durata procedurii bugetare anuale.

(31)Tipurile de finanțare și metodele de punere în aplicare prevăzute de prezentul regulament trebuie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare, în special, costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul de neconformitate estimat. În ceea ce privește granturile, se ține seama și de posibilitatea de a utiliza sume forfetare, rate forfetare și bareme pentru costurile unitare.

(32)Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE) pot participa la program în cadrul cooperării instituite prin Acordul privind Spațiului Economic European (SEE), care prevede punerea în aplicare a programelor Uniunii prin intermediul unei decizii adoptate în temeiul acordului menționat mai sus. Participarea țărilor terțe se poate baza, de asemenea, pe alte instrumente juridice. Prezentul regulament ar trebui să acorde ordonatorului de credite competent, Oficiului European de Luptă Antifraudă și Curții de Conturi Europene drepturile și accesul necesare exercitării în mod exhaustiv a competențelor pe care le au. Participarea deplină a țărilor terțe la program ar trebui să facă obiectul condițiilor stabilite în cadrul unor acorduri specifice care să reglementeze participarea țării terțe în cauză la program. Participarea deplină presupune, în plus, obligația de a înființa o agenție națională și gestionarea la nivel descentralizat a unora dintre acțiunile programului. Persoanele fizice și entitățile din țări terțe care nu sunt asociate la program ar trebui să aibă posibilitatea de a participa la unele dintre acțiunile programului, astfel cum sunt definite în programul de lucru și în cererile de propuneri publicate de Comisie.

(33)Pentru a crește la maximum impactul Corpului european de solidaritate, ar trebui să se prevadă dispoziții care să permită țărilor participante și altor programe ale Uniunii să pună la dispoziție fonduri suplimentare în conformitate cu normele Corpului european de solidaritate.

(34)În temeiul [articolului 88 din noua Decizie a Consiliului privind asocierea TTPM], persoanele și entitățile stabilite în țări și teritorii de peste mări sunt eligibile pentru finanțare sub rezerva regulilor și obiectivelor programului și a eventualelor mecanisme aplicabile statului membru de care aparține țara respectivă sau teritoriul respectiv.

(35)În conformitate cu Comunicarea Comisiei intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”, programul ar trebui să ia în considerare situația specifică acestor regiuni. Se vor lua măsuri pentru a spori participarea regiunilor ultraperiferice la toate acțiunile întreprinse. Astfel de măsuri vor fi monitorizate în mod regulat și vor fi evaluate.

(36)În conformitate cu Regulamentul financiar, Comisia ar trebui să adopte programe de lucru și să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la acestea. Programul de lucru ar trebui să stabilească măsurile necesare pentru punerea lor în aplicare în conformitate cu obiectivele generale și specifice ale Corpului european de solidaritate, cu criteriile de selecție și de acordare a granturilor, precum și cu toate celelalte elemente necesare. Programele de lucru și orice modificări aduse acestora ar trebui adoptate prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare.

(37)În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016, este necesar să se evalueze acest program pe baza informațiilor colectate respectându-se cerințele de monitorizare specifice, evitând totodată reglementarea excesivă și sarcinile administrative excesive, mai ales asupra statelor membre. Astfel de cerințe ar trebui să includă indicatori specifici, măsurabili și realiști, care pot fi măsurați în timp, ca bază pentru evaluarea efectelor programului pe teren.

(38)Ar trebui să se asigure, la nivel european, național și local, activități adecvate de mobilizare, publicitate și difuzare cu privire la oportunitățile și rezultatele acțiunilor sprijinite de program. Ar trebui acordată o atenție deosebită întreprinderilor sociale, încurajându-le să susțină activitățile Corpului european de solidaritate Activitățile de mobilizare, publicitate și difuzare ar trebui să se bazeze pe toate organismele de punere în aplicare a programului, inclusiv, dacă este cazul, pe sprijinul altor părți interesate importante.

(39)În scopul de a realiza mai bine obiectivele programului, Comisia, statele membre și agențiile naționale ar trebui, de preferință, să conlucreze îndeaproape, în parteneriat cu organizațiile neguvernamentale, cu organizațiile de tineret și cu părțile interesate de la nivel local care au cunoștințe de specialitate și experiență în materie de acțiuni de solidaritate.

(40)Pentru a asigura o mai mare eficiență a comunicării către public și o sinergie mai amplă și mai puternică între activitățile de comunicare întreprinse la inițiativa Comisiei, resursele alocate acțiunilor de comunicare în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie, de asemenea, la acoperirea comunicării instituționale a priorităților politice ale Uniunii, dacă acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament.

(41)Pentru a asigura o punere în aplicare eficientă și eficace a prezentului regulament, programul ar trebui să valorifice la maximum dispozițiile în materie de gestionare deja existente. Prin urmare, punerea în aplicare a programului ar trebui să fie încredințată structurilor existente, și anume Comisiei și agențiilor naționale desemnate pentru gestionarea acțiunilor menționate în capitolul III din [noul Regulament privind Erasmus]. Comisia ar trebui să consulte în mod regulat principalele părți interesante, inclusiv organizațiile participante, cu privire la punerea în aplicare a Corpului european de solidaritate.

(42)Pentru a asigura o bună gestionare financiară și certitudine juridică în fiecare țară participantă, fiecare autoritate națională ar trebui să desemneze un organism de audit independent. Acolo unde este posibil și pentru a crește la maximum eficiența, organismul de audit independent ar putea fi același cu cel desemnat pentru acțiunile menționate în capitolul III din [noul Regulament privind Erasmus].

(43)Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a adopta toate măsurile corespunzătoare pentru a înlătura obstacolele juridice și administrative din calea bunei funcționări a programului. Aceasta include soluționarea, acolo unde este posibil și fără a aduce atingere acquis-ului Schengen și dreptului Uniunii privind intrarea și șederea resortisanților țărilor terțe, a problemelor administrative care creează dificultăți în obținerea vizelor și a permiselor de ședere. În conformitate cu Directiva (UE) 2016/801 a Parlamentului European și a Consiliului, statele membre sunt încurajate să stabilească proceduri de admisie accelerată.

(44)Sistemul de raportare cu privire la performanță ar trebui să asigure faptul că datele referitoare la monitorizarea punerii în aplicare a programului și la evaluare sunt colectate în mod eficient, cu eficacitate și la timp, dar și la nivelul de granularitate corespunzător. Aceste date ar trebui să fie comunicate Comisiei în conformitate cu normele relevante privind protecția datelor.

(45)Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare. Competențele de executare respective ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului.