[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 26.9.2007

COM(2007) 540 final/2

CORRIGENDUM Annule et remplace le documentCOM(2007) 540 final du 18.9.2007Concerne uniquement la version RO

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN

Crearea unei Alianţe mondiale împotriva schimbărilor climatice între Uniunea Europeană şi ţările sărace în curs de dezvoltare, cele mai vulnerabile la schimbările climatice

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN

Crearea unei Alianţe mondiale împotriva schimbărilor climatice între Uniunea Europeană şi ţările sărace în curs de dezvoltare, cele mai vulnerabile la schimbările climatice

1. Introducere

Datele ştiinţifice analizate de către Grupul de experţi interguvernamentali pentru schimbări climatice (GEISC)[1] prezintă comunităţii internaţionale trei concluzii alarmante: în primul rând, schimbările climatice au loc; în al doilea rând, accelerarea recentă în schimbările climatice este rezultatul activităţii umane care duce la emisia gazelor cu efect de seră (GES) în atmosferă; şi, în al treilea rând, cele mai multe regiuni din lume, în special cele în curs de dezvoltare, vor fi afectate din ce în ce mai mult de schimbările climatice.

Uniunea Europeană (UE) şi-a asumat un rol de conducere în promovarea acţiunii internaţionale de abordare a schimbărilor climatice. În martie 2007, şefii de stat şi de guvern din UE au înaintat propuneri pentru un acord global şi cuprinzător asupra schimbărilor climatice de după 2012 în sensul limitării încălzirii globale la 2°C peste nivelurile din perioada pre-industrială şi s-au angajat să reducă semnificativ emisiile de GES în UE, chiar în absenţa unui acord internaţional[2]. UE, în calitatea sa de cel mai mare furnizor de asistenţa oficială pentru dezvoltare (AOD), şi-a asumat, de asemenea, un rol promotor în ceea ce priveşte eforturile de dezvoltare internaţională, după cum rezultă din „Consensul european”[3], din ambiţioasele angajamente în materie de ODA şi din promovarea eficienţei şi a coerenţei ajutorului. Deşi UE a subliniat deja strânsele legături între schimbările climatice şi sărăcie în 2003[4], urgenţa şi magnitudinea provocării reclamă o iniţiativă la un nivel colectiv mai extins pentru a corela responsabilitatea Europei cu angajamentul său în lupta împotriva sărăciei.

Estimările privind efectele schimbărilor climatice arată că ţările cel mai puţin dezvoltate (LDC) şi micile state insulare în curs de dezvoltare (SIDS) vor fi lovite cel mai repede şi cel mai puternic. În plus, aceste state au cele mai puţine resurse pentru a se pregăti să facă faţă acestor schimbări şi să îşi adapteze stilul de viaţă. Prin urmare, este posibil ca schimbările climatice să amâne îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) în multe din aceste state.

Prezenta comunicare propune stabilirea unei Alianţe mondiale împotriva schimbărilor climatice (AMSC) între UE şi statele sărace în curs de dezvoltare cele mai vulnerabile la schimbările climatice, în special LDC şi SIDS, şi fixează obiectivele şi modul de funcţionare al acestei iniţiative[5]. Alianţa va oferi o platformă de dialog şi schimb, precum şi de cooperare practică pentru abordarea dublei provocări a luptei împotriva sărăciei şi a încălzirii climatice, în sprijinul negocierilor internaţionale pentru un acord asupra schimbărilor climatice după 2012 şi adoptării unui plan de acţiune eficient la nivel naţional.

Este necesar ca aceasta alianţă sa fie dublată de un puternic angajament din partea UE de a creşte sprijinul financiar pentru adaptarea măsurilor în LDC şi SIDS şi de eforturi de atenuare a fenomenului în beneficiul agendei de reducere a sărăciei din aceste ţări. Alianţa va constitui un element cheie al acţiunii colective externe a UE în domeniul schimbărilor climatice şi va completa şi consolida alte dialoguri şi activităţi de cooperare.

2. JUSTIFICAREA ACŢIUNII

Cel de-al patrulea raport de evaluare al GISC prezintă o analiză regională a efectelor preconizate datorate schimbărilor climatice. În ceea ce priveşte Africa, unde se află marea majoritate a LDC, raportul concluzionează că este unul dintre cele mai vulnerabile continente la schimbarea şi variaţiile climatice din cauza problemelor multiple şi a capacităţii scăzute de adaptare. Problemele legate de accesul la apă, nesiguranţa alimentară datorată secetei şi deşertificării, creşterea nivelului mării, noile riscuri pentru sănătate, evenimentele meteorologice extreme şi presiunile migratorii sunt câteva dintre efectele anticipate. Alte părţi ale lumii incluzând Asia, America Latină şi SIDS se confruntă cu provocări similare. În majoritatea cazurilor schimbările climatice se adaugă unor puncte vulnerabile existente. În multe LDC şi SIDS, siguranţa alimentară şi rezervele de apă potabilă, de exemplu, sunt deja ameninţate din cauza eroziunii graduale a resurselor naturale. Totodată, acestea sunt adesea pregătite necorespunzător pentru a face faţă catastrofelor, care au lăsat de multe ori aceste ţări într-o stare de devastare[6]. În acelaşi timp, datorită dezvoltării lor economice limitate, LDC şi SIDS sunt cele mai puţin responsabile pentru acumularea GES în atmosferă şi, prin urmare, pentru schimbările climatice.

În octombrie 2006, raportul Stern[7] a subliniat că lumea nu trebuie sa aleagă între prevenirea schimbărilor climatice şi promovarea creşterii şi dezvoltării. Inacţiunea în ceea ce priveşte schimbările climatice va fi, pe termen lung, mai costisitoare asupra economiei globale decât acţionarea în acest moment. Stern analizează explicit costurile ridicate ale schimbărilor climatice pentru ţările cele mai sărace şi solicită comunităţii internaţionale să sprijine aceste state.

În concluziile Consiliului European din martie 2007, UE a subliniat nevoia constituirii unei alianţe cu statele în curs de dezvoltare. Propunerile subliniază importanţa unei colaborări mai largi între UE şi LDC în special în următoarele domenii: adaptarea, monitorizarea schimbărilor climatice, siguranţa alimentară, reducerea riscului producerii de catastrofe şi un acces îmbunătăţit la mecanismul de dezvoltare curată (MDC). UE solicită, de asemenea, stoparea emisiilor care rezultă din defrişări în ţările în curs de dezvoltare şi apoi inversarea efectelor acestora în două până la trei decade. Summitul G8 de la Heiligendamm a reiterat importanţa reducerii emisiilor rezultate din defrişări şi a adaptării, ca domenii prioritare pentru cooperarea G8 cu ţările în curs de dezvoltare în sfera schimbărilor climatice[8].

Recent adoptata Carte verde privind opţiunile acţiunii UE pentru adaptarea la schimbările climatice în Europa[9] conţine un pilon privind „integrarea adaptării în acţiunile externe ale UE”. Cartea solicită explicit intensificarea dialogului şi a cooperării între UE şi statele în curs de dezvoltare în domeniul schimbărilor climatice prin constituirea unei Alianţe mondiale împotriva schimbărilor climatice.

3. CREAREA UNEI ALIANŢE MONDIALE ÎMPOTRIVA SCHIMBĂRILOR CLIMATICE (AMSC) ÎNTRE UE ŞI STATELE SĂRACE ÎN CURS DE DEZVOLTARE, CELE MAI VULNERABILE LA SCHIMBĂRILE CLIMATICE

3.1. Obiectiv general

Prin promovarea dialogului eficient şi a cooperării în domeniul schimbărilor climatice, alianţa va contribui la asigurarea faptului că ţările sărace în curs de dezvoltare cele mai vulnerabile la schimbările climatice, în special LDC şi SIDS, îşi sporesc capacitatea de adaptare la efectele schimbărilor climatice, în vederea atingerii ODM. În timp ce aceasta va sprijini obiectivele de reducere a sărăciei, alianţa va ajuta totodată aceste state să participe la efortul de reducere a efectelor schimbărilor climatice globale, chiar dacă, aşa cum este cazul LDC, acestora nu le pot fi impuse angajamente de reducere a emisiilor în cadrul unui acord post 2012.

3.2. O alianţă pentru dialog şi schimb

AMSC va oferi o platformă pentru dialog şi schimb între UE şi ţările sărace în curs de dezvoltare cele mai vulnerabile la schimbările climatice, în special LDC şi SIDS, în ceea ce priveşte modalităţile practice de realizare a integrării strategiilor de dezvoltare şi a schimbărilor climatice. Rezultatele acestui dialog şi schimb vor contribui la dezvoltarea unui acord post 2012 asupra climei, sprijinind convergenţa viziunilor pentru un acord între Europa şi ţările în curs de dezvoltare.

AMSC este strict complementară şi susţine procedura în curs a Convenţiei Cadru a Organizaţiei Naţiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC) şi a Protocolului de la Kyoto. UE consideră că stabilirea unui forum de schimb de păreri şi experienţe cu LDC şi SIDS în afara cadrului negocierilor va ajuta la progresul punerii în aplicare a CCONUSC şi a acordurilor conexe.

Participarea la AMSC este propusă acelor ţări care se obligă efectiv să ia măsuri ca răspuns la schimbările climatice. Aceasta va susţine oportunităţi periodice de reuniuni între EU şi statele menţionate pentru punerea în aplicare a alianţei, folosindu-se, atunci când va fi cazul, de structurile de dialog regional existente şi de parteneriate precum grupul ţărilor din Africa, zona Caraibelor şi Pacific (ACP), Uniunea Africană (UA),[10] SIDS sau Reuniunea Asia-Europa (ASEM). Aceasta va sprijini de asemenea dialogul şi schimbul sud-sud.

3.3 O alianţă pentru cooperare eficientă

În afară de dialog şi schimb, AMSC va oferi sprijin tehnic şi financiar pentru măsurile de adaptare şi reducere, precum şi pentru integrarea schimbărilor climatice în strategiile pentru dezvoltare. În cele ce urmează sunt propuse cinci domenii prioritare şi acţiuni conexe care vor fi discutate şi dezvoltate pe mai departe în cadrul dialogului AMSC. Ultimul domeniu prioritar, integrarea schimbărilor climatice în eforturile de reducere a sărăciei, are o dimensiune transversală fiind astfel relevant şi pentru celelalte domenii prioritare.

1. Adaptarea la schimbările climatice

Obiectiv: ajutarea ţărilor în curs de dezvoltare să-şi îmbunătăţească cunoştinţele privind schimbările climatice, să-şi dezvolte şi să pună în aplicare strategii de adaptare. |

- Este nevoie de studii detaliate asupra efectelor posibile ale schimbării climatice într-o ţară sau regiune dată şi de observaţii fiabile privind clima pentru toate măsurile de adaptare. Rezultatele trebuie sa fie traduse în informaţii practice pentru uzul factorilor de decizie. Cercetarea este un element cheie în sectoarele sensibile la climă, în special hidrologia şi agricultura, deoarece acestea sunt bazele siguranţei alimentare, precum şi în ceea ce priveşte posibilele efecte ale schimbărilor climatice asupra mărilor şi oceanelor.

- Pentru LDC nevoile de adaptare sunt identificate în programele de acţiune naţională pentru adaptare (PANA). Până în prezent 20 de LDC au finalizat astfel de programe[11] şi în majoritatea celorlalte LDC procesul este în curs de desfăşurare cu sprijinul financiar al Fondului ţărilor cel mai puţin dezvoltate (FLDC) administrat de Fondul mondial pentru mediu (FMM). Provocarea actuală este punerea în aplicare a acestor programe, creând în acelaşi timp planuri de acţiune în vederea adaptării în statele care nu au statut de LDC, dar care sunt la fel de vulnerabile. Domeniile identificate în mod obişnuit de PANA sunt: asistenţă în domeniul hidrologic (de exemplu eficienţa crescută a utilizării apei), agricultură (de exemplu cercetarea în domeniul varietăţilor rezistente la secetă), sănătate (de exemplu prevenirea malariei la noile populaţii expuse), producerea şi utilizarea resurselor de energie durabilă, asistenţa specifică non-sectorială, de exemplu campanii de sensibilizare, diseminarea informaţiilor, elaborarea de programe şi înlăturarea barierelor transferului tehnologic.

- Adaptarea la schimbările climatice oferă UE, LDC şi SIDS oportunităţi extinse de a lucra împreună. Cartea verde a Comisiei privind adaptarea vizează să stimuleze dezbaterea asupra celor mai eficiente măsuri de adaptare care trebuie luate în Europa. UE va împărtăşi rezultatele următoare ale procesului cu ţările partenere în curs de dezvoltare şi le va sprijini în dezvoltarea unor metode complete de adaptare şi în cadrul AMSC.

Domenii de intervenţie recomandate ►Sprijinirea dezvoltării planurilor de acţiune în vederea adaptării în ţările vulnerabile altele decât LDC prin asistenţă tehnică, consolidarea capacităţii şi facilitarea cooperării între părţile interesate. ►Sprijinirea punerii în aplicare a planurilor de acţiune în vederea adaptării în LDC şi SIDS efectiv dedicate luării măsurilor de răspuns la schimbările climatice. ►Finanţarea proiectelor pilot de adaptare care se concentrează pe domeniile hidrologic şi agricol, precum şi pe gestionarea durabilă a resurselor naturale. Sprijinirea cercetării comune internaţionale privind efectele schimbărilor climatice în ţările şi regiunile în curs de dezvoltare, precum şi privind identificarea şi crearea unor soluţii inovante de adaptare, de exemplu cu ajutorul celui de-al 7-lea program cadru de cercetare al UE şi al programului tematic pentru siguranţă alimentară. |

2. Reducerea emisiilor cauzate de defrişări

Obiectiv: Reducerea emisiilor de CO2 cauzate de defrişările din ţările în curs de dezvoltare prin crearea de stimulente economice pentru protecţia pădurilor şi în acelaşi timp conservarea mijloacelor de subzistenţă şi a ecosistemelor care depind de păduri. |

- Aproximativ 20% din emisiile globale de CO2 sunt cauzate de defrişări. În LDC, 62% din totalul emisiilor îşi au originea in schimbarea utilizării terenurilor, în principal prin defrişări. Regiunile cu ratele de defrişare cele mai ridicate din lume sunt Africa, America Latină şi sud-estul Asiei/Pacificului[12]. Defrişarea are multiple cauze economice, socio-politice şi de mediu: exploatarea forestieră, expansiunea agricolă, dezvoltarea infrastructurii, folosirea biomasei ca principală sursă de energie, dar şi eşecurile politice şi instituţionale şi factorii culturali.

- Importanţa implicării în acţiuni semnificative în vederea combaterii defrişării este recunoscută în CCONUSC. Părţile discută politicile şi metodele de reducere a emisiilor cauzate de defrişări în cadrul acordului internaţional privind schimbările climatice post 2012. Discuţiile sunt îndreptate spre angajamente asumate voluntar de către statele în curs de dezvoltare, care ar urma să ia măsuri în vederea reducerii nivelurilor actuale ale defrişărilor şi să fie recompensate pe baza emisiilor evitate. La Bali, în decembrie 2007 se aşteaptă ca părţile să fie de acord să iniţieze activităţi pilot care să ajute ţările să se pregătească pentru viitorul plan de reducere a emisiilor cauzate de defrişări.

- Programul UE pentru aplicarea legislaţiei forestiere, guvernare şi comerţ (FLEGT) foloseşte un stimulent puternic – exportul de masă lemnoasă în UE fiind autorizat numai dacă aceasta a fost legal tăiată – pentru a aborda activităţile de exploatare forestieră ilegale şi a promova gestionarea forestieră durabilă, care contribuie indirect la reducerea emisiilor. În prezent, discuţii privind FLEGT sunt în desfăşurare în aproximativ 15 ţări producătoare de masă lemnoasă.

Domenii de intervenţie recomandate ►În intervalul de timp până în 2012, sprijinirea creării sistemelor de raportare şi a capacităţilor naţionale de a monitoriza defrişările, consolidarea instituţiilor şi dezvoltarea strategiilor naţionale de combatere a defrişării. ►Sprijinirea mecanismelor experimentale, inovatoare şi bazate pe performanţă pentru a oferi stimulente pentru reducerea emisiilor cauzate de defrişare din ţările în curs de dezvoltare. ►Extinderea programelor de genul iniţiativei FLEGT, care contribuie la îmbunătăţirea guvernării durabile a resurselor naturale reducând în acelaşi timp emisiile şi conservând ecosistemele şi mijloacele de subzistenţă. |

3. Îmbunătăţirea participării la mecanismul de dezvoltare curată

Obiectiv: Sprijinirea ţărilor în curs de dezvoltare pentru a participa la şi a beneficia de piaţa mondială a carbonului prin mecanismul de dezvoltare curată. |

- Mecanismul de dezvoltare curată (MDC) permite societăţilor şi statelor care trebuie să-şi reducă emisiile în cadrul Protocolului de la Kyoto să investească în proiecte de reducere a emisiilor în ţările în curs de dezvoltare. Astfel de proiecte trebuie să contribuie la dezvoltarea durabilă. MDC duce la investiţii semnificative pe termen lung, creează locuri de muncă şi venituri, stimulează transferul de tehnologie şi ajută ţările în curs de dezvoltare să adopte modalităţi de progres care să presupună niveluri reduse de carbon şi de influenţare a climei. Proiectele MCD acoperă multe sectoare, inclusiv producerea şi folosirea durabilă a energiei, tratarea deşeurilor, reîmpădurirea şi biocarburanţii.

- Distribuţia geografică a proiectelor MDC rămâne neuniformă. Majoritatea proiectelor sunt localizate în Asia şi în America Centrală şi de Sud[13]. Cauzele acestui fenomen sunt multiple şi includ complexitatea şi costurile ridicate ale înregistrării, dar şi capacitatea instituţională redusă şi mediul investiţional nedezvoltat. Este nevoie atât de consolidarea capacităţilor, cât şi de sprijin tehnic pentru a spori participarea LDC şi a SIDS la MDC.

Domenii de intervenţie recomandate ►Consolidarea capacităţilor de participare la MDC şi oferirea de sprijin tehnic pentru dezvoltarea proiectelor rentabile. ►Explorarea posibilităţilor de a pune în valoare proiectele model sau tipurile de proiecte care se potrivesc mai bine condiţiilor specifice din LDC şi SIDS, inclusiv prin dezvoltarea metodologiilor pentru asemenea proiecte. |

4. Promovarea reducerii riscului de catastrofe (RRC)

Obiectiv: îmbunătăţirea nivelului de pregătire a ţărilor în curs de dezvoltare şi a societăţilor privind catastrofele naturale datorate schimbărilor climatice, diminuarea riscurilor şi limitarea efectelor acestora. |

- Se anticipează că schimbările climatice vor conduce la variaţii climatice mai mari şi la fenomene meteorologice din ce în ce mai extreme cum ar fi taifunuri, inundaţii şi secete precum şi pericole conexe cum ar fi avalanşe, alunecări de teren şi aluviuni. Natura imprevizibilă a multora din pericole impune o ordine de prioritate a măsurilor eficiente de RRC în ţările şi regiunile cele mai expuse acestor riscuri. O atenţie specială trebuie acordată măsurilor care vin în sprijinul direct al categoriilor vulnerabile de populaţie[14].

- La Conferinţei Mondiale privind limitarea catastrofelor, desfăşurată în Japonia în 2005, s-a adoptat cadrul de acţiune de la Hyogo 2005-2015: dezvoltarea capacităţii de rezistenţă a naţiunilor şi comunităţilor în faţa catastrofelor. Cadrul cuprinde solicitări pentru o recunoaştere mai largă a preocupărilor legate de schimbările climatice în strategiile RRC având în vedere sinergiile importante dintre reducerea riscurilor şi adaptarea la schimbările climatice[15]. UE se angajează pe deplin să sprijine Cadrul şi îşi va defini contribuţia sa în viitoarea Strategie UE privind reducerea riscului de catastrofe în ţările în curs de dezvoltare.

Domenii de intervenţie recomandate ►Îmbunătăţirea şi extinderea monitorizării şi prognozării climatice, a sistemelor de informare şi traducerea datelor colectate în măsuri eficiente de pregătire cum ar fi sisteme de alertă rapidă în beneficiul strategiilor RRC şi al altor politici de dezvoltare. ►Consolidarea capacităţii regionale privind RRC climatice, inclusiv schimbul de informaţie, managementul cunoaşterii, alerta rapidă şi planificarea de urgenţă; ►Identificarea măsurilor de sprijinire a ţărilor în curs de dezvoltare expuse la catastrofe pentru punerea în aplicare a Cadrului Hyogo, inclusiv abordarea principalilor factori de risc, consolidarea capacităţii de rezistentă şi a metodelor de partajare a riscului (de exemplu schemele de asigurare). |

5. Înglobarea schimbărilor climatice în eforturile de reducere a sărăciei

Obiectiv: asistarea ţărilor în curs de dezvoltare să înglobeze sistematic schimbările climatice în strategiile de dezvoltare şi investiţii, precum şi în cooperarea pentru dezvoltare. |

- Schimbările climatice afectează multe sectoare şi trebuie sa fie înglobată în eforturile de reducere a sărăciei pentru a asigura dezvoltarea durabilă. Guvernele LDC şi SIDS au nevoie de sprijin pentru a îngloba complet schimbările climatice în politicile existente şi în cele noi. Portofoliile de cooperare dintre donatorii UE şi ţările partenere trebuie de asemenea să înglobeze preocupările legate de schimbările climatice[16]. Dacă schimbările climatice nu sunt luate în considerare, investiţiile pentru dezvoltare făcute în prezent ar putea contribui potenţial la încălzirea globală sau ar putea fi afectate de schimbările climatice.

- După examinarea actuală[17] a planului de acţiune al UE[18] privind schimbările climatice şi dezvoltarea, rezultă o serie de lecţii. A crescut considerabil nivelul de conştientizare şi importanţa politică a fenomenului schimbărilor climatice în rândul părţilor implicate în dezvoltare. Comisia Europeană şi statele membre UE sprijină o gamă largă de activităţi conexe schimbărilor climatice în ţările partenere. Cu toate acestea, evaluarea sistematică a riscului climatic şi abordarea integratoare a schimbărilor climatice în strategiile şi programele de dezvoltare (măsuri de „imunizare” la schimbările climatice – climate proofing ) se află încă într-un stadiu incipient, atât la nivelul ţărilor în curs de dezvoltare cât şi în cadrul agenţiilor de dezvoltare.

Domenii de intervenţie recomandate ►Promovarea înglobării planurilor de acţiune în vederea adaptării în strategiile de reducere a sărăciei şi în alte strategii de dezvoltare. ►Sprijinirea dezvoltării capacităţii instituţionale în LDC şi SIDS pentru integrarea schimbărilor climatice în politicile acestora. ►Verificarea proiectelor şi programelor de dezvoltare finanţate de UE, inclusiv la nivel de sector sau de asistenţă bugetară în vederea identificării efectelor potenţiale asupra mediului înconjurător, precum şi efectuarea de studii strategice de mediu (SSM). În ceea ce priveşte Comisia Europeană, consideraţiile privind schimbarea climatică, atât cele legate de reducere cât şi cele de adaptare, vor fi abordate sistematic cu ocazia evaluării intermediare a documentelor de strategie regională şi de tară şi luate în considerare pe deplin cu ocazia pregătirii documentelor de strategie regională şi de ţară din următorul ciclu de programe începând din 2012. |

4. FINANŢAREA ALIANŢEI MONDIALE ÎMPOTRIVA SCHIMBĂRILOR CLIMATICE

Comisia Europeană se angajează să mobilizeze resurse substanţiale pentru punerea în aplicare a ASGC în ceea ce priveşte domeniile prioritare recomandate mai sus. Este foarte dificil să se efectueze o cuantificare a costului abordării schimbărilor climatice în LDC şi SIDS, dar primele estimări arată că va fi nevoie de resurse importante[19].

În cadrul CE, programul tematic „Mediul şi gestionarea durabilă a resurselor naturale, inclusiv energia” (ENRTP) este instrumentul cheie pentru realizarea ASGC. Au fost incluse 50 de milioane de euro de resurse adiţionale în ENRTP, special alocate AMSC pentru perioada 2008 – 2010. Alte fonduri ENRTP care pot contribui la atingerea scopurilor AMSC sunt: o parte din cele 25 de milioane de euro din cadrul planului de acţiune al UE privind schimbarea globală şi dezvoltarea şi comunicarea Comisiei „Limitarea schimbărilor climatice globale la 2 grade Celsius: calea spre 2020 şi mai departe”[20]; şi cele 70 de milioane de euro pentru capitolul păduri.

Pe lângă finanţarea ENRTP, CE va explora modalităţi de sprijin complementar prin programele geografice. În ceea ce priveşte cel de-al 10-lea Fond European de Dezvoltare (FED), pe lângă pachetele naţionale şi regionale care ar putea contribui la AMSC, au fost propuse cu titlu indicativ următoarele sume pentru programe destinate tuturor ţărilor ACP[21]: 100 de milioane de euro pentru schimbarea globală şi mediul înconjurător; 100 de milioane de euro pentru reducerea riscului producerii de catastrofe. Pentru Asia, America Latină şi alte regiuni din cadrul instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) vor fi analizate de asemenea posibilităţile de a completa scopurile AMSC.

Resursele CE pot evident să acopere numai o foarte mică parte din totalul nevoilor. Statele membre ale UE şi-au fixat un ţel ambiţios de a ridica AOD la 0,56% din PIB până în 2010. Pentru UE aceasta înseamnă o creştere de peste 20 de miliarde de euro. Pentru a face din AMSC o iniţiativă atractivă şi credibilă, este esenţial ca statele membre să contribuie la aceasta.

Comisia Europeană solicită statelor membre UE să conlucreze pentru a identifica soluţii comune pentru punerea în aplicare a acesteia. Acest efort colectiv ar putea lua forma unui mecanism comun de finanţare AMSC administrat de Comisie şi guvernat de aşa manieră încât să reflecte participarea Comisiei şi a statelor membre. |

Decontările efectuate în cadrul AMSC vor servi la sprijinirea şi completarea altor iniţiative şi fonduri bilaterale şi multilaterale. În cadrul CCONUSC au fost create mai multe fonduri de finanţare a proiectelor privind schimbările climatice[22]. Acestea au în vedere în primul rând o abordare bazată pe proiecte în ceea ce priveşte finanţarea unor costuri adiţionale apărute cu ocazia abordării schimbărilor climatice. AMSC este destinată să dezvolte şi să consolideze dialogul şi cooperarea existente în ceea ce priveşte schimbările climatice între UE şi ţările sărace în curs de dezvoltare cele mai vulnerabile la schimbările climatice, în special LDC şi SIDS, şi să sprijine înglobarea acţiunilor de luptă împotriva schimbărilor climatice în strategiile naţionale de dezvoltare şi în investiţii, precum şi cooperarea pentru dezvoltare. După caz, schimbările climatice ar putea fi abordate cu ajutorul asistenţei bugetare.

5. Concluzii

UE este cel mai mare furnizor de AOD din lume şi a înaintat propuneri concrete pentru reducerea emisiilor GES în scopul plafonării creşterii temperaturii până la 2°C. AMSC va da substanţă acestei viziuni prin acţiuni colective care să corespundă cererii legitime din partea LDC şi a SIDS ca schimbările climatice să nu le pună în pericol eforturile de dezvoltare şi lupta împotriva sărăciei.

Prin intermediul unui dialog intensificat, susţinut de o importantă asistenţă pentru dezvoltare din partea CE şi a statelor membre, AMSC va oferi UE o şansă unică de a juca un rol determinant pe scena relaţiilor internaţionale şi de a reafirma principiile multilateralismului şi responsabilităţii globale care sunt fundamentul relaţiilor sale internaţionale.

[1] GISC. Al 4-lea Raport de evaluare: Schimbările climatice 2007

[2] COM (2007) 2, Limitarea schimbărilor climatice globale la 2°C: Calea de urmat pentru 2020 şi după această dată, 10.1.07, şi concluziile Consiliului (7224/07), 9.3.07

[3] Consensul european stabileşte obiectivele şi principiile comune ale UE privind cooperarea pentru dezvoltare. A se vedea concluziile Consiliului (14820/05), 22.11.05

[4] COM (2003) 85, Schimbările climatice în contextul cooperării pentru dezvoltare, 11.3.03, şi concluziile Consiliului (15164/04), Schimbările climatice în contextul cooperării pentru dezvoltare, 24.11.04

[5] Un Document de lucru al serviciilor Comisiei detaliind punerea în aplicare a iniţiativei este planificat în decembrie 2007

[6] Pentru o discuţie detaliată privind impactul schimbărilor climatice asupra ţărilor sărace vezi Documentul inter-agenţii Sărăcia şi schimbările climatice, 2003

[7] N. Stern, Economia schimbărilor climatice, Londra, oct. 06

[8] Comunicatul summitului G8 de la Heiligendamm – Creştere şi responsabilitate în economia mondială, 7.6.07

[9] COM (2007) 354

[10] Comisia Europeană a propus recent lansarea unui parteneriat UE – Africa privind schimbările climatice sub egida AMSC. A se vedea COM (2007) 357

[11] Pentru o listă actualizată, a se vedea http://unfccc.int/national_reports/napa/items/2719.php

[12] FAO. Situaţia pădurilor lumii, 2007

[13] Doar 22 dintr-un total de 766 proiecte MDC în Africa şi doar 2 în LDC, Uganda şi Tanzania. Vezi http://cdm.unfccc.int/Statistics/index.html

[14] De exemplu persoane aflate în situaţii de sărăcie extremă, femei, copii, bătrâni, persoane cu handicap, minorităţi etnice

[15] Grupul privind vulnerabilitatea şi adaptarea resurselor (VARG) Conectând schimbările climatice cu gestiunea riscurilor în vederea unei dezvoltări durabile 11/06

[16] Parte a unui angajament mai larg al UE de a îngloba preocupările de mediu în acţiunile sale externe

[17] Publicarea raportului de progres este prevăzută în septembrie 2007.

[18] Planul de acţiune al UE privind schimbările climatice şi dezvoltarea (2004-08) trasează patru domenii strategice pentru abordarea integratoare a schimbărilor climatice în eforturile de reducere a sărăciei: (i) creşterea importanţei politice a fenomenului; (ii) sprijin în vederea adaptării; (iii) sprijin în vederea reducerii gazelor cu efect de seră şi a adoptării căilor de dezvoltare care presupun niveluri reduse ale acestora, şi (iv) dezvoltarea capacităţilor. A se vedea concluziile Consiliului (15164/05), 24.11.2004

[19] În „Raportul privind analiza fluxurilor financiare şi de investiţii existente şi potenţiale relevante pentru dezvoltarea unui răspuns internaţional eficient şi adaptat schimbărilor climatice”, secretariatul CCONUSC estimează că vor fi necesare fluxuri financiare şi de investiţii suplimentare de câteva zeci de miliarde de dolari SUA în vederea adaptării în 2030. Document de lucru după discuţii 8 (2007)

[20] COM (2007) 2

[21] Negocierile dintre CE şi statele ACP privind strategia de cooperare intra-ACP pentru cel de-al 10-lea FED sunt în curs de desfăşurare.

[22] Fondul ţărilor cel mai puţin dezvoltate (angajamente aprilie 2007:: 115,8 milioane de dolari USA), Fondul special privind schimbările climatice (angajamente aprilie 2007: 62 milioane dolari USA) şi Fondul pentru adaptare estimat să atragă în jur de 400 milioane de dolari SUA până în 2012. Din 1991, Fondul mondial pentru mediu a dedicat aproximativ 1,98 miliarde de dolari USA activităţilor legate de schimbările climatice, majoritatea activităţi de atenuare a efectelor acestora. Manualul CCONUSC (UNFCCC Handbook), 2006, http://www.gefweb.org/ .