Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2012/010 RO/Mechel prezentată de România) /* COM/2014/0255 final - 2014/ () */





EXPUNERE DE MOTIVE Articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru anii 2014-2020[1] permite mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) în limita unui plafon anual de 150 milioane EUR (la prețurile din 2011) peste rubricile bugetare corespunzătoare din cadrul financiar. Normele aplicabile contribuțiilor din FEG pentru cererile prezentate până la 31 decembrie 2013 sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare.[2] La 21 decembrie 2012, România a depus cererea EGF/2012/010RO/Mechel pentru a obține o contribuție financiară din partea FEG, ca urmare a concedierilor efectuate la SC Mechel Câmpia Turzii SA și la unul dintre producătorii din aval (SC Mechel Reparații Târgoviște SRL) din România. După analizarea atentă a acestei cereri, Comisia a concluzionat, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, că sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea unei contribuții financiare în temeiul regulamentului menționat. SINTEZA CERERII ȘI ANALIZĂ Date principale: || Numărul de referință FEG || EGF/2012/010 Statul membru || România Articolul 2 || (a) Întreprinderea principală || SC Mechel Câmpia Turzii SA Furnizori și producători din aval || 1 Perioada de referință || 20.6.2012 – 20.10.2012 Data de începere a serviciilor personalizate || 1.3.2013 Data cererii || 21.12.2012 Concedieri în timpul perioadei de referință || 825 Concedieri înainte și după perioada de referință || 688 Totalul concedierilor eligibile || 1 513 Numărul de lucrători concediați care ar trebui să beneficieze de măsurile în cauză || 1 000 Cheltuieli pentru servicii personalizate (EUR) || 6 909 300 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG[3] (EUR) || 233 000 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG (%) || 3,26 Buget total (EUR) || 7 142 300 Contribuția din partea FEG (50 %) (EUR) || 3 571 150 1. Cererea a fost prezentată Comisiei la 21 decembrie 2012 și a fost completată cu informații suplimentare până la 4 martie 2014. 2. Cererea îndeplinește condițiile de mobilizare a FEG prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 și a fost depusă în termenul de 10 săptămâni menționat la articolul 5 din regulamentul respectiv. Legătura dintre concedieri și modificările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale ca urmare a globalizării 3. În scopul de a stabili legătura dintre concedieri și modificările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale ca urmare a globalizării, România susține că sectorul producției de produse finite și semifinite din oțel, în care își desfășurau activitatea întreprinderile Mechel Câmpia Turzii și Mechel Reparații Târgoviște, a fost supus unor perturbări economice grave ca urmare a unui declin rapid al cotei de piață a UE în ceea ce privește sectorul produselor siderurgice și a creșterii cotei de piață a unor țări precum China. Autoritățile române au furnizat informații[4] care indică faptul că, pentru industria siderurgică în ansamblu, producția de oțel brut din UE-27 a scăzut de la 206,9 milioane de tone în 2006 la 177,6 milioane de tone în 2011, ducând la un declin al cotei de piață a UE-27 de la 16,6 % în 2006 la 11,7 % în 2011, în timp ce, în cursul aceleiași perioade, cota de piață a Chinei a crescut de la 33,7 % la 45 %. În perioada 2002-2011, cota de piață a Chinei a crescut mai mult decât dublu, de la 20,2 %, în timp ce cota de piață a UE-27 a scăzut la jumătate de la 20,8 %. 4. În perioada 2009-2011, consumul aparent[5] de oțel (echivalent oțel brut) din UE-27 a crescut de la 127 milioane de tone la 168,7 milioane de tone (+_32,9 %), fără să atingă totuși nivelurile de dinainte de criză, în timp ce consumul mondial a crescut de la 1 219,6 milioane de tone la 1 484,7 milioane de tone (+21,7 %), depășind cifrele corespunzătoare anului 2008. O tendință similară a fost înregistrată pentru consumul aparent de produse finite din oțel care a crescut cu 32,0 % în UE-27 în comparație cu 21,4 % la nivel mondial. În UE-27, cea mai mare parte a acestui spor al cererii a fost absorbită prin importuri. 5. Între 2009 și 2011, importurile de produse finite și semifinite din oțel produse în UE-27 au crescut de la 101 milioane de tone la 138,4 milioane de tone (+ 37 %), în timp ce, prin comparație, importurile de astfel de produse din China au scăzut de la 22,3 milioane de tone la 16,3 milioane de tone (− 26,9 %). Pe parcursul aceleiași perioade, în timp ce exporturile de produse semifinite și finite din oțel din UE-27 au crescut de la 112,8 milioane de tone la 145,8 milioane de tone (+29,2 %), ele au crescut cu mult mai mult în țări terțe precum China (+99,8 %), SUA (+43,8 %) sau Coreea de Sud (+42,6 %), care, în ansamblu, au totalizat 21,8 % din exporturile de produse finite și semifinite la nivel mondial în 2009 față de 35,8 % corespunzătoare UE-27. Aceste date demonstrează că UE a înregistrat o creștere considerabilă a importurilor în UE de produse finite și semifinite din oțel în ultimii ani, precum și o scădere relativă a exporturilor de astfel de produse, ambele fenomene adăugându-se unei pierderi a cotei de piață a UE în sectorul produselor finite și semifinite din oțel, în care își desfășura activitatea Mechel. Aceste evenimente au afectat în mod negativ performanța sectorului, astfel cum reiese din presiunile asupra competitivității industriei siderurgice a UE la nivel internațional și din pierderile de locuri de muncă datorate restructurărilor din sectorul siderurgic în Europa[6]. 6. Până în prezent, sectorul siderurgic a făcut obiectul a cinci cereri FEG, dintre care patru erau destinate să ofere sprijin lucrătorilor concediați datorită schimbărilor majore intervenite în structura comerțului mondial ca urmare a globalizării[7], iar una era destinată să ofere sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale[8]. Demonstrarea numărului de concedieri și îndeplinirea criteriilor de la articolul 2 litera (a) 7. România a depus această cerere pe baza criteriilor de intervenție prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, care prevăd drept condiție pentru intervenție existența unui număr de cel puțin 500 de concedieri pe o perioadă de patru luni, din cadrul unei societăți dintr-un stat membru, incluzând lucrătorii concediați din rândul furnizorilor și producătorilor din aval ai societății respective. 8. Cererea menționează 825 de concedieri înregistrate la Mechel Câmpia Turzii și la unul dintre producătorii din aval în cursul perioadei de referință de patru luni de la 20 iunie 2012 până la 20 octombrie 2012 și alte 688 de concedieri în afara perioadei de referință, dar legate de aceeași procedură de concedieri colective. Toate aceste concedieri au fost calculate în conformitate cu articolul 2 al doilea paragraf a treia liniuță din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Comisia a primit confirmarea, solicitată în temeiul articolului 2 alineatul (2) al doilea paragraf a treia liniuță, că acesta este numărul real al concedierilor efectuate. Explicația caracterului neprevăzut al concedierilor în cauză 9. Autoritățile române susțin că decizia de concediere a lucrătorilor de la Mechel Câmpia Turzii nu ar fi putut fi prevăzută. În noiembrie 2009, societatea Mechel a anunțat încheierea a trei noi linii de producție în cadrul uzinei sale din Câmpia Turzii. Cu toate acestea, la sfârșitul anului 2011, operațiunile societății Mechel în România au început să întâmpine dificultăți financiare, ca urmare a pierderilor înregistrate în cursul ultimelor două exerciții financiare din cauza prețurilor nefavorabile de pe piețele oțelului din Europa legate de creșterea prețului deșeurilor feroase și de cererea redusă de produse finite. La sfârșitul anului 2011, societatea Mechel Câmpia Turzii a pus în aplicare o serie de măsuri pentru a reduce cheltuielile cu personalul (de exemplu, suspendarea creșterilor salariale individuale, a sporurilor și a regulamentelor de stimulare; interzicerea orelor suplimentare; reorganizarea schimburilor la locul de muncă; reducerea timpului de lucru, cu salarii proporționale timpului de lucru). Cu toate acestea, aceste măsuri nu au remediat dificultățile financiare ale întreprinderii, care a decis să inițieze concedieri colective. Identificarea întreprinderilor care au efectuat concedieri și a lucrătorilor vizați de măsurile de asistență 10. Cererea se referă la 1 513 concedieri (1 441 în timpul și după perioada de referință la Mechel Câmpia Turzii și 72 la Mechel Reparații Târgoviște). Autoritățile române estimează că un număr de 1 000 din lucrătorii concediați vor beneficia de pachetul coordonat de servicii personalizate. 11. Defalcarea pe categorii a lucrătorilor vizați este următoarea: Categorie || Număr || Procent Bărbați || 728 || 72,80 Femei || 272 || 27,20 Cetățeni ai UE || 1 000 || 100,00 Cetățeni din țări terțe || 0 || 0,00 15-24 de ani || 9 || 0,90 25-54 de ani || 879 || 87,90 55-64 de ani || 112 || 11,20 peste 64 de ani || 0 || 0,00 12. Patru dintre lucrătorii vizați de măsurile de asistență au o problemă de sănătate sau un handicap de lungă durată. 13. În ceea ce privește categoriile profesionale, defalcarea este următoarea: Categorie || Număr || Procent Directori || 32 || 3,20 Persoane cu studii superioare || 61 || 6,10 Tehnicieni și profesiuni asociate || 91 || 9,10 Funcționari administrativi || 81 || 8,10 Lucrători în servicii și vânzări || 6 || 0,60 Meșteșugari și lucrători în meserii de tip artizanal || 271 || 27,10 Operatori și asamblori la mașini și instalații || 449 || 44,90 Muncitori necalificați || 9 || 0,90 14. În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, România a confirmat faptul că s-a aplicat o politică de egalitate între femei și bărbați, precum și o politică de nediscriminare și că acestea se vor aplica în continuare pe parcursul diferitelor etape de implementare a FEG și, în special, la accesarea acestuia. Descrierea teritoriului vizat, a autorităților sale și a părților interesate 15. Concedierile au afectat în special municipiul Câmpia Turzii și zona dimprejurul acestuia, la sud-estul județului Cluj, în nord-vestul României. Din punct de vedere socioeconomic, zona Câmpia Turzii se caracterizează printr-un nivel scăzut de venituri și o slabă diversificare a activităților economice. AJOFM Cluj estimează că aproximativ jumătate din populația de vârstă activă din Câmpia Turzii este angajată în sectorul industrial. Mechel Câmpia Turzii a fost cel mai mare angajator din zonă, cu 1 837 de angajați (în iunie 2012), reprezentând aproximativ o treime din numărul total de angajați din zonă. Piața locală a muncii este foarte restrânsă întrucât rata șomajului în zona Câmpia Turzii este în general de aproximativ 5 %, iar rata locurilor de muncă vacante este foarte scăzută (sub 0,5 %)[9]. 16. Autoritățile responsabile de punerea în aplicare a măsurilor sunt Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă (ANOFM) și Agenția Județeană pentru Ocuparea Forței de Muncă Cluj (AJOFM Cluj). 17. Alte părți interesate sunt autoritățile locale și regionale, sindicatele și întreprinderile care vor fi legate de întreprinderile cooperative care vor fi instituite pentru a sprijini lucrătorii vizați pentru asistență în cadrul măsurii „Asistență pentru inițierea de activități independente”. Impactul preconizat al concedierilor asupra ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național 18. Peste două treimi din lucrătorii concediați locuiesc în Câmpia Turzii și în zona dimprejurul acesteia și aproape o treime în alte zone din județul Cluj. Potrivit AJOFM Cluj, rata șomajului în județul Cluj era de 3,7 % înainte de concedieri și a crescut până la 4,1 % în februarie 2013 în urma concedierilor. Numărul de șomeri în zona Câmpia Turzii a ajuns mai mult decât dublu, de la 481 la 1 290 în urma concedierilor, iar procentajul de șomeri în rândul populației cu vârste între 18 și 62 de ani a crescut de la 2,7 % la 7,2 %. Prin urmare, disponibilizările au avut repercusiuni grave pentru piața locală a forței de muncă, ținând seama de numărul redus de locuri de muncă disponibile în zona Câmpia Turzii (în medie 30 de posturi vacante pe lună) și de numărul redus de angajatori potențiali. Între 2008 și 2010 s-a înregistrat o scădere continuă a numărului de angajați în industria siderurgică din județul Cluj și o reducere semnificativă a volumului investiției nete în această industrie. Conform AJOFM Cluj, majoritatea lucrătorilor concediați au calificări care sunt specifice industriei metalurgice, dar aceste calificări nu mai corespund cererilor angajatorilor care oferă posturi vacante în județul Cluj. Pachetul coordonat de servicii personalizate care urmează să fie finanțate și defalcarea costurilor sale estimate, inclusiv complementaritatea acestuia cu acțiunile finanțate din fondurile structurale 19. Toate măsurile prezentate în continuare se combină pentru a forma un pachet coordonat de servicii personalizate care vizează reinserția profesională a lucrătorilor concediați[10]: – Luarea în evidență a lucrătorilor: Această măsură constă în completarea unui formular de înregistrare ca parte a bazei de date a centrului de coordonare a proiectului, pentru a identifica calificările, competențele și experiența fiecărui lucrător, pentru a valida statutul acestora și pentru a defini nevoile și preferințele lor. – Informare, consiliere și orientare profesională: Această măsură constă într-o serie de activități elaborate în cadrul centrului de coordonare a proiectului: – informarea operatorilor economici din zona Câmpia Turzii cu privire la proiect și identificarea locurilor de muncă vacante; – informarea lucrătorilor vizați cu privire la piața locală a forței de muncă, legislația muncii, cursurile de formare profesională și oportunitățile de angajare; – realizarea de interviuri de motivare, de evaluări psihologice și de teste de aptitudini cu lucrătorii vizați; – furnizarea de consiliere în carieră și de orientare profesională pentru lucrătorii vizați și elaborarea de planuri de acțiune individuale pentru fiecare lucrător vizat; – acordarea de consiliere privind modul de identificare a unui loc de muncă, modul de abordare a unui angajator potențial, comportamentul înainte și după un interviu de angajare; – formularea de recomandări de participare la alte activități din cadrul proiectului (de exemplu, cursuri de formare profesională, stagii, întreprinderi cooperative). – Cursuri de formare profesională și stagii: Această măsură constă în furnizarea de cursuri de formare profesională pentru lucrători, corespunzătoare necesităților acestora, astfel cum au fost identificate în timpul activității de informare, orientare profesională și consiliere. Cursurile de formare, care în general vor dura între trei și șase luni, vor fi furnizate pentru grupuri de 7 până la 28 de persoane de prestatori externi autorizați de către Agenția Națională de Plăți și de Control Social și de Centrul Național de Formare Profesională și vor duce la o certificare a competențelor dobândite[11]. Furnizorii de formare profesională vor fi plătiți prin intermediul unui sistem de rambursare de cupoane valorice, în urma unei confirmări a acordului AJOFM Cluj, după terminarea cursului și primirea certificatelor de către participanți. Centrul de coordonare a proiectului va coordona activitățile de formare și va monitoriza fiecare curs de formare. Participanții la cursul de formare vor fi monitorizați timp de șase luni după terminarea cursului. Lucrătorii vor avea, de asemenea, posibilitatea de a participa la stagii de 5-90 zile, organizate în mod special pentru lucrătorii concediați de către angajatori potențiali situați în zona afectată de concedieri. – Asistență pentru inițierea activităților independente: AJOFM Cluj va contribui la stabilirea unei noi întreprinderi sub formă unei societăți cooperative[12] cu statute standard[13], care va avea ca membri 250 dintre lucrătorii vizați și va produce diferite articole de echipament sportiv pentru o societate română de echipamente sportive, ea însăși un subcontractant pentru o societate multinațională de echipamente sportive[14]. Lucrătorii vizați au avut ocazia să-și exprime interesul pentru apartenența la cooperativă. Cei 250 de membri ai cooperativei vor fi selectați de către AJOFM Cluj din grupul de lucrători vizați interesați prin intermediul a două teste de aptitudini și trimiși pentru efectuarea de stagii în cadrul altor societăți care desfășoară activități similare, unde aceștia vor fi evaluați. Fiecare lucrător selectat va beneficia de un bon valoric de 15 000 EUR pentru a fi utilizat ca o contribuție de membru la capitalul cooperativei[15]. Cea mai mare parte a acestor fonduri, pe lângă o parte rezervată costurilor juridice și administrative de constituire și capitalului de lucru[16], va fi utilizată de cooperativă pentru a achiziționa mașinile, echipamentele și materiile prime necesare pentru desfășurarea activităților sale de producție[17]. Utilajele, echipamentele și materiile prime vor fi plătite din acoperirea financiară a cupoanelor valorice emise pentru fiecare membru al cooperativei. – Există o legătură între necesitatea de achiziționare a acestor active, echiparea spațiului de producție și numărul persoanelor care se vor alătura cooperativei. Nivelul de integrare a persoanelor în cooperativă se bazează pe necesitățile legate de achiziționarea de active și de funcționare a cooperativei. Lucrătorii vor avea aceleași drepturi în cadrul cooperativei. Aceștia vor deține în mod colectiv activele de producție, vor stabili propriul lor salariu și dividende și vor decide asupra viitoarelor planuri de afaceri și investiții[18]. Lucrătorii se vor angaja să rămână în cooperativă pentru primii trei ani de funcționare. În cazul în care lucrătorii decid să plece înainte de acest termen, organele de conducere ale cooperativei vor decide cu privire la cuantumul compensației corespunzătoare valorii contribuției lor la capitalul social al cooperativei care poate fi plătit lucrătorilor respectivi și în ce condiții. Noii membri care doresc să adere la cooperativă vor trebui să aducă o contribuție echivalentă (care poate fi finanțată prin alte proiecte de sprijin). – Între cooperativă și clientul acesteia va fi semnat un contract comercial, pentru o durată inițială de patru ani, care poate fi prelungită (clientul are contract cu întreprinderea multinațională de echipament sportiv pentru o perioadă de 10 ani). Contractul între cooperativă și clientul său va respecta condițiile pieței și va furniza venitul cooperativei, deși nu va exista nicio clauză de exclusivitate și cooperativa își poate diversifica clientela. AJOFM Cluj va impune sustenabilitatea proiectului prin intermediul unui angajament scris încheiat cu cooperativa[19]. – Comisia consideră că această măsură, deși inovatoare în ceea ce privește instituirea și punerea sa în aplicare, îndeplinește pe deplin condițiile pentru acțiunile eligibile prevăzute la articolul 3 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 și, în special, că această măsură corespunde categoriei de măsuri la care se face referire ca „promovarea spiritului antreprenorial sau ajutor pentru desfășurarea de activități independente”. – Închirierea spațiului de producție și plata chiriilor pentru durata proiectului: Activitatea cooperativei va începe cu o linie de eșantionare având un număr de 50 de angajați, care urmează să se extindă până la un total de 250 de lucrători. Chiria pentru instalațiile de producție va fi plătită de AJOFM Cluj (cu cofinanțare FEG) până la sfârșitul perioadei de punere în aplicare a proiectului FEG (martie 2015) și ulterior de clientul cooperativei. – Indemnizația de deplasare: Această măsură constă într-o indemnizație de până la 250 EUR de persoană, destinată să acopere cheltuielile de deplasare ale lucrătorilor de la domiciliu la locul în care sunt convocați pentru un interviu de angajare sau pentru a participa la alte activități ale proiectului. Beneficiarii trebuie să aibă reședința în zona afectată de concedieri și să participe la cel puțin două activități ale proiectului. – Indemnizația de interviu: Această măsură constă într-o indemnizație de până la 100 EUR de persoană, plătibilă lucrătorilor care participă la interviuri de angajare, teste de selecție sau alte proceduri de recrutare organizate de un angajator potențial. Indemnizația este destinată să acopere cheltuielile cu caracter personal legate de interviu. Beneficiarii pot primi maximum două indemnizații în cazul în care aceștia participă la mai mult de două interviuri cu diferiți angajatori. – Indemnizația de stagiu: Această măsură constă într-o indemnizație de până la 1 000 EUR[20] (sau până la 3 000 EUR pentru lucrătorii calificați ca personal tehnic sau specializat[21]), plătibilă lucrătorilor care participă la un stagiu. Indemnizația este destinată să acopere cheltuielile de cazare, asigurări medicale, mese, materii prime, echipamente de protecție etc. Beneficiarii trebuie să locuiască în zona afectată de concedieri și să participe la cel puțin două activități ale proiectului. – Indemnizația de subzistență: Această măsură constă într-o sumă forfetară de 150 EUR pentru lucrătorii care participă la stagii. Indemnizația este destinată să compenseze faptul că unele măsuri se pot desfășura în afara zonei de reședință a beneficiarilor și pot să implice absența lor temporară de la domiciliu și din familie. Persoanele care participă la stagii nu mai primesc indemnizație de șomaj și nu pot ocupa un loc de muncă în perioada de stagiu. Indemnizația de subzistență se plătește o singură dată, după încheierea măsurii la care lucrătorul a participat. – Indemnizația de participare: Această măsură constă într-o sumă forfetară de 200 EUR pentru lucrătorii care termină un program de certificare în cadrul unui curs de formare profesională. Indemnizația este destinată să motiveze lucrătorii și să-i despăgubească pentru cheltuielile generate de participarea lor la cursul de formare. Persoanele care participă la un curs de formare nu pot ocupa un loc de muncă în perioada cursului de formare, întrucât participarea la cursuri este obligatorie și cursurile se desfășoară, în general, în prima parte a zilei. – Indemnizația de deplasare, indemnizația de interviu și indemnizația de stagiu vor fi plătite numai după prezentarea documentelor justificative de către beneficiari (de exemplu, bon, chitanță, factură, etc.). Lucrătorii care participă la stagii și care beneficiază de indemnizația de subzistență nu vor beneficia de indemnizația de deplasare întrucât transportul este asigurat de către societatea organizatoare a stagiului. – Mentoratul după integrarea pe piața forței de muncă: Această măsură constă în îndrumarea activităților furnizată de către angajatori către angajații nou recrutați pentru o perioadă cuprinsă între trei și șase luni. Mentorul va oferi sprijin și asistență în vederea facilitării tranziției de la statutul de lucrător concediat la statutul de lucrător angajat. 20. Cheltuielile pentru punerea în aplicare a FEG, care sunt incluse în cerere în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, acoperă activitățile de pregătire și de control, precum și activitățile legate de informare și publicitate. 21. Serviciile personalizate prezentate de autoritățile române sunt măsuri active pe piața forței de muncă în cadrul acțiunilor eligibile definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Autoritățile române estimează costurile totale la 7 142 300 EUR, din care cheltuielile pentru serviciile personalizate la 6 909 300 EUR și cheltuielile pentru punerea în aplicare a FEG la 233 000 EUR (3,26 % din suma totală). Contribuția totală solicitată din FEG este de 3 571 150 EUR (50 % din costurile totale). Acțiuni || Numărul estimat al lucrătorilor vizați || Costul estimat per lucrător vizat (în EUR) || Costuri totale (FEG și cofinanțare națională) (EUR) Servicii personalizate [articolul 3 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006] Luarea în evidență a lucrătorilor || 1 000 || 50 || 50 000 Informare, consiliere și orientare profesională || 1 000 || 1 500 || 1 500 000 Cursuri de formare profesională și stagii || 500 || 800 || 400 000 Asistență pentru inițierea activităților independente || 250 || 15 000 || 3 750 000 Închirierea spațiului de producție și plata chiriilor pentru durata proiectului || 250 || 860 || 215 000 Indemnizația de deplasare || 300 || 250 || 74 300 Indemnizația de interviu || 400 || 100 || 40 000 Indemnizația de stagiu || 400 || 1 000 || 400 000 Indemnizație de subzistență || 400 || 150 || 60 000 Indemnizație de participare || 500 || 200 || 100 000 Mentoratul după integrarea pe piața forței de muncă || 400 || 800 || 320 000 Subtotal servicii personalizate || || 6 909 300 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG [articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006] Activități de pregătire || || 153 000 Gestionare || || 0 Informare și publicitate || || 70 000 Activități de control || || 10 000 Subtotal cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG || || 233 000 Total costuri estimate || || 7 142 300 Contribuție din FEG (50 % din costurile totale) || || 3 571 150 22. Autoritățile române au confirmat că măsurile descrise mai sus sunt complementare cu acțiunile finanțate din fondurile structurale[22] și că se va evita orice fel de dublă finanțare. Pentru a evita dubla finanțare a activităților din cadrul FSE și FEG, autoritățile române au semnat un protocol-cadru care permite autorităților implicate în gestionarea operațiunilor FSE verificarea încrucișată a bazelor de date ale Ministerului Muncii, Familiei, Protecției Sociale și Persoanelor Vârstnice, ale autorității de gestionare a programului operațional al FSE „Dezvoltarea resurselor umane” și ale ANOFM. Data/datele la care serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați au început sau sunt prevăzute să înceapă 23. România a inițiat serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați incluse în pachetul coordonat propus pentru cofinanțarea din FEG la 1 martie 2012. Prin urmare, această dată reprezintă începutul perioadei de eligibilitate pentru orice fel de asistență care ar putea fi acordată din FEG. Procedurile de consultare a partenerilor sociali 24. Lucrătorii concediați au fost consultați de mai multe ori în timpul pregătirii cererii de intervenție a FEG. Procedurile pentru consultarea partenerilor sociali cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate propus includ următoarele: · în iunie 2012, o reuniune între Ministrul muncii și conducerea Mechel Câmpia Turzii cu privire la poziția întreprinderii referitor la concedierile preconizate; · în august 2012, o reuniune între Ministrul adjunct pentru dialogul social și membrii comisiei pentru dialog social (care include reprezentanți ai sindicatelor) privind situația generată de concedieri; · în septembrie 2012, o reuniune între Ministrul adjunct pentru dialogul social și reprezentanți ai sindicatelor și ai administrației publice locale cu privire la posibilitatea ca guvernul României să acceseze FEG. 25. Autoritățile române au confirmat că cerințele prevăzute în legislația națională și în legislația UE privind concedierile colective au fost respectate. Informare cu privire la acțiunile obligatorii în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă 26. În ceea ce privește criteriile stabilite la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, în cererea lor, autoritățile române: · au confirmat că măsurile care cad în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă nu vor fi înlocuite de contribuția financiară din FEG; · au demonstrat că acțiunile respective oferă sprijin lucrătorilor individuali și nu urmează să fie folosite pentru restructurarea întreprinderilor sau a sectoarelor de activitate; · au confirmat faptul că acțiunile eligibile menționate mai sus nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale UE. Sisteme de gestionare și control 27. România a notificat Comisiei faptul că aceleași organisme care asigură gestionarea și controlul finanțărilor din FSE vor gestiona și controla această contribuție financiară. Contribuția financiară va fi gestionată de ANOFM, care a fost desemnată în calitate de autoritate națională responsabilă de gestionarea contribuției financiare din partea FEG. Hotărârea Guvernului nr. 11/2009 stabilește cadrul instituțional de coordonare și de gestionare a contribuțiilor financiare ale FEG. Orientări specifice descriu procedurile de gestionare a FEG, rolul diferitelor organisme implicate și mecanismele de asigurare a conformității cu principiile generale de gestionare a FEG și cu cadrul juridic relevant. Autoritatea de audit de pe lângă Curtea de Conturi a României a fost desemnată ca autoritate de audit pentru FEG. Finanțare 28. Având în vedere cererea României, propunerea de contribuție din FEG pentru pachetul coordonat de servicii personalizate (inclusiv cheltuielile de punere în aplicare a FEG) este de 3 571 150 EUR, reprezentând 50 % din costul total. Ajutoarele propuse de Comisie în cadrul fondului se bazează pe informațiile furnizate de România. 29. Având în vedere valoarea maximă a unei contribuții financiare care poate fi acordată din FEG în temeiul articolului 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului, precum și marja disponibilă pentru realocarea creditelor, Comisia propune mobilizarea din FEG a sumei totale menționate mai sus. 30. Decizia propusă de mobilizare a FEG va fi adoptată în comun de Parlamentul European și de Consiliu, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară[23]. 31. Comisia prezintă separat o cerere de transfer, în vederea înscrierii în bugetul pentru anul 2014 a unor credite de angajament specifice, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013. Sursa creditelor de plată Creditele alocate liniei bugetare pentru FEG în bugetul 2014 se vor utiliza pentru a acoperi suma de 3 571 150 EUR necesară pentru prezenta cerere. Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2012/010 RO/Mechel prezentată de România) PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[24], în special articolul 12 alineatul (3), având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară[25], în special punctul 13, având în vedere propunerea Comisiei Europene[26], întrucât: (1) Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a modificărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale, generate de globalizare, și pentru a le oferi asistență în reintegrarea pe piața muncii. (2) FEG nu va depăși o sumă anuală maximă de 150 de milioane EUR (la prețurile din 2011), după cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020[27]. (3) La 21 decembrie 2012, România a prezentat o cerere de mobilizare a FEG cu privire la concedierile efectuate de SC Mechel Câmpia Turzii SA și de un producător din aval, pe care a completat-o cu informații suplimentare până la 4 martie 2014. Această cerere respectă cerințele pentru stabilirea contribuțiilor financiare prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 3 571 150 EUR. (4) Prin urmare, FEG ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de România, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) pentru alocarea sumei de 3 571 150 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată. Articolul 2 Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Adoptată la Bruxelles, Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Președintele Președintele [1] JO L 347, 20.12.2013, p. 884. [2] JO L 406, 30.12.2006, p. 1. [3] În conformitate cu articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. [4] Surse: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2012 (Asociația Mondială a Oțelului, Anuarul statistic al oțelului 2012). [5] Consumul aparent este definit ca producție plus importuri minus exporturi. [6] A se vedea Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Plan de acțiune pentru o industrie siderurgică competitivă și durabilă în Europa” (COM(2013) 407. [7] EGF/2009/022/ BG/Kremikovtsi AD (cerere respinsă de către Comisie), EGF/2013/002 BE/Carsid (cerere prezentată Comisie la 2 aprilie 2013), EGF/2013/007 BE Duferco-NLMK (cerere prezentată Comisiei la 27 septembrie 2013). [8] EGF/2010/007 AT/Steiermark și Niederösterreich. Decizia 2011/652/UE din 27 septembrie 2011 (JO L 263, 7.10.2011, p. 9). [9] Rata locurilor de muncă vacante măsoară procentajul de posturi vacante, în comparație cu numărul total de posturi ocupate și neocupate. În al treilea trimestru al anului 2012, s-a estimat că rata locurilor de muncă vacante în UE-28, în NACE Rev. 2 secțiunile B - S (industrie, construcții, servicii) a fost de 1,4 %. [10] Mai multe dintre măsurile propuse sunt similare celor aplicate în cazul EGF/2011/014 RO/Nokia. [11] Cursurile de formare sunt destinate lucrătorilor concediați care nu vor fi selectați să participe la cooperativă. [12] Autoritățile române consideră că măsurile de sprijinire a creării de întreprinderi de către lucrători individuali nu ar fi eficace, întrucât cererea de bunuri și servicii în regiune este scăzută din cauza condițiilor de viață precare. [13] Noua întreprindere este stabilită pe baza Legii nr. 1/2005 privind crearea de cooperative. [14] Întreprinderea clientă a fost identificată în urma unor studii de piață efectuate de AJOFM pentru a găsi întreprinderi potrivite care doresc să investească în zona Câmpia Turzii și să participe la cadrul cooperativ. [15] Potrivit autorităților române, suma de 15 000 EUR per lucrător vizat a fost calculată împărțind costurile totale estimate ale exploatării industriale la numărul preconizat de lucrători necesari. Un contract va fi încheiat între AJOFM Cluj și fiecare membru al cooperativei pentru acordarea cuponului valoric, care va stipula că persoanele concediate trebuie să respecte planul de înființare și punere în aplicare a cooperativei. [16] Capitalul de lucru se referă la suma necesară pentru acoperirea cheltuielilor generate în cadrul activității cooperativei pentru o perioadă de câteva luni, care începe din momentul în care cooperativa decide eșantionarea și producția până la încasarea valorii primelor produse livrate. [17] În practică, AJOFM Cluj va plăti 15 000 EUR în mod direct cooperativei pe baza facturilor adresate cooperativei de către societățile furnizoare de utilaje, echipamente și materii prime și a oricărui document contabil în conformitate cu legea. [18] Lucrătorii pot numi o conducere profesională, deși unii dintre foștii lucrători cu experiență relevantă de la Mechel ar putea avea, de asemenea, funcții de conducere sau intermediare (resurse umane, contabilitate, inginerie, supraveghere a liniilor de producție, vânzări, etc.). Drepturile și condițiile referitoare la persoanele care se pot alătura cooperativei sau retrage din aceasta vor fi decise de către conducerea cooperativei și, implicit, de către fiecare membru al cooperativei prin dreptul de vot în adunarea generală. [19] AJOFM Cluj va încheia un contract cu cooperativa care va cuprinde clauze referitoare la înființarea, funcționarea și sustenabilitatea cooperativei, precum și clauze în cazul în care obligațiile asumate în cadrul acestui contract nu sunt respectate. Un contract similar va fi semnat între AJOFM Cluj și întreprinderile care angajează persoane aflate în șomaj. În cazul în care întreprinderea angajatoare nu își respectă obligațiile contractuale, aceasta va trebui să restituie fondurile primite. [20] Această sumă a fost stabilită pe baza estimărilor furnizate de potențialii angajatori și furnizori de stagii cu privire la necesitatea de a acoperi costurile legate de participarea lucrătorilor vizați la stagii. [21] Suma mai mare a indemnizației pentru lucrătorii calificați ca personal tehnic sau specializat se datorează faptului că perioada de stagiu pentru acest personal este de trei ori mai lungă, generând și cheltuieli mai mari. [22] Ca un exemplu, autoritățile române vor completa măsurile FEG cu proiectul Callcem care este cofinanțat de FSE. Proiectul Callcem oferă servicii de căutare a locurilor de muncă vacante și servicii de plasare a forței de muncă pentru solicitanții de locuri de muncă (prin telefon sau mijloace de TI). [23] JO C 373, 20.12.2013, p. 1. [24] JO L 406, 30.12.2006, p. 1. [25] JO C 373, 20.12.2013, p. 1. [26] JO C […], […], p. […]. [27] JO L 347, 20.12.2013, p. 884.