Număr secvențial Măsură conexă (reformă sau investiție) Jalon/

Țintă Denumire Indicatori calitativi

(pentru jaloane) Indicatori cantitativi

(pentru ținte) Calendar orientativ pentru atingerea jaloanelor/țintelor Descrierea fiecărui jalon și a fiecărei ținte

Unitate de măsură Valoare de referință Obiectiv Trimestru An

160 C9.R1 Instituirea unei autorități de integritate pentru a consolida prevenirea, detectarea și corectarea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției, precum și a altor ilegalități și nereguli legate de punerea în aplicare a sprijinului acordat de Uniune Jalon Înființarea unei autorități de integritate Începerea activității Autorității de Integritate T4 2022 Înființarea și intrarea în funcțiune, înainte de depunerea primei cereri de plată în cadrul planului de redresare și reziliență, a unei autorități de integritate pentru a consolida prevenirea, depistarea și corectarea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției, precum și a altor nelegalități și nereguli în ceea ce privește punerea în aplicare a sprijinului acordat de Uniune în Ungaria. Se garantează independența deplină a Autorității de Integritate. Autoritatea intervine în toate cazurile în care consideră că autoritățile competente nu au luat măsurile necesare pentru a preveni, detecta și corecta frauda, conflictele de interese, corupția și alte ilegalități sau nereguli care pot afecta sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a bugetului Uniunii Europene sau protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene. Autoritatea de integritate este o instituție cu adevărat independentă. Autoritatea de integritate și personalul acesteia nu solicită și nici nu acceptă instrucțiuni de la nicio altă persoană sau instituție. Autoritatea de Integritate dispune de un buget anual proporțional cu sarcinile și responsabilitățile sale și este responsabil de gestionarea propriului buget fără interferențe externe (ca capitol separat în bugetul de stat). Alocarea bugetară disponibilă pentru Autoritatea de Integritate nu se reduce în cursul exercițiului financiar fără acordul autorității de integritate. Activitatea Autorității de Integritate este organizată și gestionată de un consiliu format dintr-un președinte și doi vicepreședinți. Cei trei membri ai consiliului sunt numiți de președintele Ungariei pe baza unei nominalizări de către președintele Oficiului Național de Audit pentru un mandat de șase ani care nu poate fi reînnoit, fără a fi necesară contrasemnarea de către un membru al guvernului pe baza calităților lor profesionale, a calificărilor, a experienței și reputației extinse și necontestate (inclusiv la nivel internațional) în chestiuni juridice și financiare privind achizițiile publice și combaterea corupției, precum și a competenței lor dovedite în aceste domenii. Membrii comitetului sunt selectați în urma unei cereri deschise de exprimare a interesului pe baza avizului obligatoriu privind îndeplinirea eligibilității candidaților de către un comitet de eligibilitate instituit în acest scop. Comitetul de eligibilitate este convocat de directorul general al EUTAF în urma unei cereri deschise de exprimare a interesului. Acesta este compus din trei persoane independente cu experiență în instituții internaționale recunoscute, care au o experiență suficient de lungă, verificabilă și relevantă în domeniul achizițiilor publice și/sau al activităților anticorupție. Membrii Comitetului de eligibilitate nu au în ultimii cinci ani: au deținut o funcție politică aleasă sau o funcție politică în cadrul guvernului, au fost angajate de un partid politic sau de o fundație politică sau au desfășurat activități voluntare sau remunerate pentru astfel de entități. Normele privind conflictele de interese, în conformitate cu principiile prevăzute la articolul 61 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046, se aplică membrilor comitetului de eligibilitate timp de cinci ani de la emiterea avizului obligatoriu. Membrii Comitetului de eligibilitate își publică declarația de interese și de avere și declară absența conflictelor de interese înainte de a-și începe activitatea în cadrul Comitetului de eligibilitate. Membrii consiliului de administrație nu trebuie să aibă în ultimii cinci ani: au deținut o funcție politică aleasă sau o funcție politică în cadrul guvernului, au fost angajate de un partid politic sau de o fundație politică sau au desfășurat activități voluntare sau remunerate pentru astfel de entități. În plus, membrii consiliului de administrație nu desfășoară nicio activitate remunerată în cursul mandatului lor care lucrează pentru Autoritatea de Integritate (cu excepția activității academice și a publicațiilor conexe), nu dețin participații de control într-o entitate comercială, nu pot fi membri ai niciunui partid politic sau ai niciunei fundații politice. Un membru al consiliului de administrație este demis numai în cazul unui conflict de interese în urma numirii sale sau în cazul în care împotriva sa se pronunță o hotărâre penală definitivă pentru aspecte care au legătură cu activitatea Autorității de Integritate sau care afectează independența și imparțialitatea membrului în cauză. Președintele Autorității de integritate acționează, de asemenea, în calitate de membru ex officio al Consiliului pentru achiziții publice și de președinte al Grupului operativ anticorupție (jalonul 166). Președintele Autorității de Integritate exercită drepturile angajatorului asupra personalului Autorității, care cuprinde cel puțin 50 ENI. Personalul este selectat de consiliul de administrație pe baza meritelor profesionale. Autoritatea de integritate este învestită cu competențe extinse, inclusiv cu următoarele: (i) competența de a solicita autorităților contractante să suspende o procedură de achiziții publice (pentru o perioadă de maximum două luni); (II) competența de a solicita organelor administrative de anchetă să efectueze investigații în numele său; (iii) competența de a recomanda excluderea anumitor operatori economici de la finanțarea din partea Uniunii pentru o anumită perioadă de timp; (iv) competența de a da instrucțiuni autorităților sau organismelor naționale relevante să își îndeplinească funcțiile de supraveghere sau de control, în special în ceea ce privește procedurile de verificare a declarațiilor privind conflictele de interese și suspiciunile în legătură cu gestionarea fondurilor Uniunii; (v) dreptul de a solicita acces la toate dosarele relevante, inclusiv la procedurile de achiziții publice în curs sau viitoare; (vi) competența de a recomanda autorităților contractante să utilizeze o procedură specifică în cadrul unei anumite proceduri de achiziții publice sau al unei categorii de proceduri de achiziții publice; (vii) dreptul de a iniția proceduri la autoritățile sau organismele naționale relevante cu scopul de a stabili presupuse ilegalități sau nereguli; (viii) competența exclusivă de a verifica declarațiile de avere ale persoanelor care intră sub incidența secțiunii 183 din Legea CXXV din 2018 (inclusiv prim-ministrul, miniștrii, secretarii de stat, directorul politic al prim-ministrului), competența de a verifica în mod direct declarațiile publice de avere ale tuturor funcționarilor cu grad ridicat de risc (inclusiv președintele, membrii parlamentului, șefii autorităților executive centrale, alți funcționari politici, personalul cabinetelor private ale funcționarilor politici, guvernatorii regionali, primarii marilor orașe, judecătorii, procurorii, membrii organismelor de guvernanță judiciară și de urmărire penală, anchetatorii anticorupție și cadrele superioare de conducere ale întreprinderilor de stat); iar pentru declarațiile de avere care nu sunt publice ale funcționarilor cu grad ridicat de risc, cel puțin competența de a solicita organismelor competente să efectueze verificarea declarațiilor respective și să obțină rezultatul verificării respective, începând cu 31 martie 2023; (ix) dreptul de a avea acces la toate bazele de date și registrele relevante în scopul verificării declarațiilor de avere în conformitate cu reglementările privind protecția datelor și a vieții private; (x) dreptul de a iniția proceduri de verificare a declarațiilor de avere în urma unei plângeri sau a unei suspiciuni din proprie inițiativă; (xi) dreptul de a solicita controlul jurisdicțional al tuturor deciziilor autorităților privind procedurile de achiziții publice care implică orice sprijin din partea Uniunii și care pot face obiectul unui control jurisdicțional; (xii) dreptul de a iniția procedurile Comisiei de arbitraj în domeniul achizițiilor publice; (xiii) dreptul de a contesta în instanță lipsa de acțiune a unei autorități în cauză în conformitate cu secțiunea 15 alineatul (2) și cu secțiunea 25 din Legea CL din 2016 privind Codul administrativ general. Se garantează că autoritatea de integritate are acces la toate informațiile, bazele de date și registrele necesare pentru a-și îndeplini sarcinile legate de achizițiile publice, cazurile de suspiciune de corupție, inclusiv verificarea declarațiilor de avere, a fraudei și a conflictelor de interese care implică în orice fel orice sprijin din partea Uniunii. Dispozițiile legale garantează că autoritățile vizate de o cerere de informații sau de o instrucțiune a autorității de integritate acționează într-un termen rezonabil, care nu depășește 60 de zile calendaristice. Autoritatea de integritate acționează fie din proprie inițiativă, pe baza informațiilor disponibile, fie pe baza plângerilor sau a rapoartelor pe care le primește. Autoritatea de integritate stabilește o interfață pentru avertizori în care se poate efectua o comunicare anonimă și confidențială. Autoritatea de integritate instituie, actualizează și gestionează un registru al operatorilor economici vizați de o hotărâre judecătorească definitivă sau de o decizie administrativă definitivă de excludere a operatorilor economici respectivi de la procedurile de achiziții publice. Autoritatea de integritate are obligația de a raporta cazurile suspectate de fraudă, corupție, conflict de interese sau orice alte nereguli și ilegalități autorităților naționale relevante și, după caz, OLAF. Autoritatea de integritate are competențe neechivoce și nelimitate de a continua să își exercite competențele chiar și în cazurile în care proiectele sau procedurile afectate avute în vedere inițial pentru sprijin din partea Uniunii au fost ulterior retrase de la sprijinul din partea Uniunii.

161 C9.R1 Instituirea unei autorități de integritate pentru a consolida prevenirea, detectarea și corectarea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției, precum și a altor ilegalități și nereguli legate de punerea în aplicare a sprijinului acordat de Uniune Jalon Raport referitor la exercițiul de evaluare a riscurilor de integritate Publicarea raportului T1 2023 Se pune la dispoziția publicului un raport cuprinzător privind exercițiul de evaluare a riscurilor de integritate efectuat de autoritatea de integritate. Acest exercițiu include o evaluare a stadiului actual al integrității sistemului de achiziții publice din Ungaria, prin identificarea riscurilor de integritate și a problemelor sistemice cu integritate care trebuie abordate, a instrumentelor disponibile pentru abordarea acestor riscuri și probleme, a lacunelor în abordarea acestor riscuri și probleme, precum și prin propunerea unor posibile soluții. Exercițiul se desfășoară în strânsă cooperare cu organisme internaționale relevante și bine informate (de exemplu, OCDE, Banca Mondială) și se bazează pe indicatorii din „pilonul IV al metodologiei de evaluare a sistemelor de achiziții publice (MAPS), responsabilitatea, integritatea și transparența sistemului de achiziții publice”. Exercițiul ia în considerare, de asemenea, contribuțiile organizațiilor naționale sau internaționale ale societății civile care monitorizează starea de integritate în Ungaria.

162 C9.R1 Instituirea unei autorități de integritate pentru a consolida prevenirea, detectarea și corectarea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției, precum și a altor ilegalități și nereguli legate de punerea în aplicare a sprijinului acordat de Uniune Jalon Începerea aplicării prerogativelor și competențelor privind verificarea declarațiilor de avere de către Autoritatea de Integritate Începerea aplicării prerogativelor și competențelor pentru verificarea declarațiilor de avere de către Autoritatea de Integritate T1 2023 Începerea aplicării dispozițiilor care transferă autorității de integritate responsabilitatea și competența juridică exclusivă pentru a verifica declarațiile de avere ale persoanelor care intră sub incidența secțiunii 183 din Legea CXXV din 2018, asigurându-se că autoritatea de integritate are competența de a verifica în mod direct declarațiile publice de avere ale tuturor funcționarilor cu grad ridicat de risc, pentru declarațiile de avere care nu sunt publice ale funcționarilor cu grad ridicat de risc, cel puțin competența de a solicita organismelor competente să efectueze verificarea declarațiilor respective și să obțină rezultatul verificării respective și are acces direct și nelimitat la bazele de date și registrele relevante pe care le consideră necesare pentru a verifica veridicitatea informațiilor conținute în declarațiile de avere, începând cu 31 martie 2023. Printre funcționarii cu grad ridicat de risc se numără președintele, membrii parlamentului, membrii guvernului, șefii autorităților executive centrale, alți funcționari politici, personalul cabinetelor funcționarilor politici, guvernatorii regionali, primarii orașelor mari, judecătorii, procurorii, membrii organismelor de guvernanță judiciare și de urmărire penală, anchetatorii anticorupție și cadrele superioare de conducere ale întreprinderilor de stat. Aceasta include verificarea declarației de avere, indiferent dacă aceasta a fost verificată anterior sau nu. Pentru persoanele care intră sub incidența secțiunii 183 din Legea CXXV din 2018, care include, de asemenea, următoarele: (I) faptul că o astfel de procedură de verificare de către autoritatea de integritate poate fi inițiată de autoritatea de integritate pe baza unei suspiciuni din proprie inițiativă, a unei suspiciuni sau a unei plângeri din partea oricărei persoane care depune o reclamație oficială care indică un element presupus incorect într-o declarație de avere; (II) faptul că autoritatea de integritate are posibilitatea de a însărcina persoana a cărei declarație de avere se află în curs de verificare de către autoritatea de integritate să prezinte date și documente justificative privind conținutul declarației sale de avere; (III) că Autoritatea de Integritate are posibilitatea de a solicita și de a primi date din toate bazele de date și registrele relevante, inclusiv, dar fără a se limita la registrul societăților, Administrația Națională Fiscală și Vamală, registrul proprietăților și registrul vehiculelor, pentru a verifica conținutul unei declarații de avere; (IV) că autoritatea de integritate poate solicita unei persoane a cărei declarație de avere s-a dovedit incorectă să își corecteze declarația de avere în termen de 10 zile; (V) faptul că lipsa de acțiune în urma instrucțiunilor autorității de integritate de către persoana a cărei declarație de avere a fost considerată incorectă de către autoritatea de integritate sau de către o persoană care a furnizat cu bună știință date false în declarația sa de avere are drept rezultat concedierea automată din postul său.

163 C9.R1 Instituirea unei autorități de integritate pentru a consolida prevenirea, detectarea și corectarea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției, precum și a altor ilegalități și nereguli legate de punerea în aplicare a sprijinului acordat de Uniune Jalon Raportul anual de integritate pentru anul 2022 este pus la dispoziția publicului Publicarea primului raport anual privind integritatea, pentru anul 2022 T2 2023 Primul raport anual de integritate al autorității de integritate este pus la dispoziția publicului, acoperind anul calendaristic 2022. Evaluarea include cel puțin următoarele: (i) o analiză completă și cuprinzătoare a concentrării pieței achizițiilor publice (indicată de numărul și valoarea ofertelor câștigătoare ale operatorilor economici); (ii) o analiză a diferențelor dintre prețurile estimate și cele finale în cadrul procedurilor de licitație; (iii) o evaluare a normelor aplicabile în materie de achiziții publice, a blocajelor în punerea lor în aplicare și a practicilor administrative aferente; (iv) identificarea indicatorilor de risc; (v) o evaluare a utilizării acordurilor-cadru (inclusiv distribuția contractelor atribuite operatorilor economici și a acordurilor încheiate cu aceștia, precum și distribuția contractelor specifice atribuite în temeiul acordurilor-cadru între operatorii economici); (vi) o evaluare care să stabilească dacă și în ce măsură sistemul de control existent este capabil să identifice și să prevină, să detecteze și să corecteze în mod eficace riscurile de corupție, fraudă și conflict de interese; (vii) activități legate de verificarea declarațiilor de avere; (viii) recomandări privind îmbunătățirea sistemelor și a practicilor legate de punctele (i)-(vii). Primul raport anual include, de asemenea: (i) o evaluare a concordanței dispozițiilor și practicilor relevante legate de conflictul de interese din Ungaria cu Comunicarea Comisiei cu privire la Orientările privind evitarea și gestionarea conflictelor de interese în temeiul Regulamentului financiar (2021/C 121/01) și – dacă este cazul – o identificare a îmbunătățirilor care ar fi necesare pentru a asigura coerența; (ii) indicatori specifici pentru riscurile de fraudă, corupție și conflict de interese. Sunt instituite proceduri adecvate care să asigure pregătirea și punerea la dispoziția publicului a rapoartelor anuale pentru anii următori.

164 C9.R1 Instituirea unei autorități de integritate pentru a consolida prevenirea, detectarea și corectarea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției, precum și a altor ilegalități și nereguli legate de punerea în aplicare a sprijinului acordat de Uniune Jalon Guvernul examinează primul raport anual de integritate al Autorității de Integritate și furnizează răspunsurile sale în scris Publicarea răspunsului guvernului la primul raport anual de integritate și explicarea detaliată a modului în care intenționează să abordeze fiecare dintre constatările acestuia T3 2023 Guvernul examinează primul raport anual de integritate și furnizează în scris evaluarea sa, inclusiv o explicație detaliată a modului în care intenționează să abordeze fiecare dintre constatările sale, inclusiv recomandările. Trebuie instituite proceduri adecvate care să asigure examinarea rapoartelor anuale pentru anii următori și punerea la dispoziția publicului a observațiilor guvernului, în conformitate cu cele de mai sus. Etapa se consideră îndeplinită atunci când guvernul pune la dispoziția publicului, în scris, evaluarea sa și sunt instituite proceduri adecvate care să asigure aceeași procedură pentru toate rapoartele anuale de integritate ulterioare.

165 C9.R1 Instituirea unei autorități de integritate pentru a consolida prevenirea, detectarea și corectarea fraudei, a conflictelor de interese și a corupției, precum și a altor ilegalități și nereguli legate de punerea în aplicare a sprijinului acordat de Uniune Jalon Revizuirea sistemului de declarații de avere de către Autoritatea de Integritate Publicarea unui raport privind rezultatele revizuirii de către autoritatea de integritate a sistemului de declarații de avere T4 2023 Autoritatea de integritate efectuează o revizuire cuprinzătoare a cadrului de reglementare și a funcționării sistemului maghiar de declarații de avere, inclusiv domeniul său de aplicare și procesele de verificare, și face publice constatările sale într-un raport.

166 C9.R2 Instituirea unui grup operativ anticorupție care să monitorizeze și să revizuiască măsurile luate în Ungaria pentru prevenirea, depistarea, urmărirea penală și sancționarea corupției Jalon Instituirea unui grup operativ anticorupție Se instituie și se organizează prima reuniune a Grupului operativ anticorupție. T4 2022 Înainte de depunerea primei cereri de plată în cadrul planului de redresare și reziliență, se instituie un grup operativ anticorupție, care se reunește pentru prima dată. Sarcinile Grupului operativ anticorupție sunt următoarele: (a) să examineze măsurile anticorupție existente și să elaboreze propuneri privind îmbunătățirea detectării, investigării, urmăririi penale și sancționării practicilor de corupție și a altor practici, cum ar fi nepotismul, favoritismul sau practica „ușilor turnante” între sectorul public și cel privat; (b) să prezinte propuneri de măsuri pentru (i) îmbunătățirea prevenirii și detectării corupției (inclusiv utilizarea eficace a tuturor instrumentelor disponibile de prevenire și detectare a corupției), (ii) îmbunătățirea fluxului de informații între autoritățile administrative și de control ale statului și autoritățile de anchetă penală; (c) să evalueze modul în care propunerile sale anterioare au fost urmărite și puse în aplicare; (d) pregătește un raport anual și îl transmite guvernului până la data de 15 martie a fiecărui an. Raportul respectiv (i) analizează riscurile și tendințele corupției și ale practicilor de corupție, (ii) propune contramăsuri eficace și bune practici pentru prevenirea, depistarea și sancționarea riscurilor de corupție și a tipurilor de corupție, evaluând punerea în aplicare efectivă a acestora, (iii) evaluează modul în care propunerile sale anterioare au fost urmărite și puse în aplicare în cadrul inițiativelor legislative și nelegislative relevante și al programelor guvernamentale. Normele aplicabile asigură faptul că guvernul discută raportul Grupului operativ anticorupție și propunerile incluse în acesta în termen de două luni și că, în cazul în care nu decide să pună în aplicare o propunere a Grupului operativ anticorupție, acesta furnizează președintelui Grupului operativ anticorupție o justificare detaliată a deciziei sale. Actorii neguvernamentali relevanți activi în domeniul combaterii corupției sunt implicați în activitățile Grupului operativ anticorupție și se asigură participarea deplină, structurată și efectivă a acestora. Se asigură că acești membri sunt, în mod demonstrabil, independenți de guvern, de autoritățile publice, de partidele politice și de interesele întreprinderilor, au experiență dovedită și o activitate profesională suficient de lungă și verificabilă în unul sau mai multe dintre următoarele domenii: combaterea corupției, transparența, accesul la informațiile publice, protecția drepturilor omului, procedurile de achiziții publice, asigurarea respectării legii în legătură cu aceste subiecte. Membrii neguvernamentali ai Grupului operativ anticorupție sunt selectați pe baza unei cereri deschise de candidaturi lansate de consiliul de administrație al Autorității de Integritate și în urma avizului obligatoriu privind eligibilitatea candidaților din partea comitetului de eligibilitate menționat la jalonul 160. Selecția respectivă se bazează pe un proces de selecție deschis, transparent și nediscriminatoriu și pe criterii obiective legate de expertiza și meritele candidaților. Se asigură că numărul membrilor neguvernamentali se ridică la 50 % din membrii Grupului operativ anticorupție (președintele este exclus) sau, dacă acest lucru nu poate fi asigurat, că ponderea voturilor membrilor neguvernamentali este modulată pentru a atinge 50 % din totalul voturilor (excluzând președintele). Președintele Autorității de integritate (menționat la jalonul 160) exercită funcția de președinte al Grupului operativ anticorupție. În același timp, membrii grupului operativ nu interferează cu activitatea Autorității de integritate sau au acces la activitatea acesteia. Autoritățile publice se asigură că sunt reprezentate de persoane cu competențe suficiente de înalt nivel în cadrul Grupului operativ anticorupție. Grupul operativ se reunește cel puțin de două ori pe an și ia decizii cu majoritatea simplă a voturilor exprimate. Procesele-verbale ale reuniunilor sale sunt puse la dispoziția publicului pe site-ul web al Grupului operativ anticorupție, împreună cu contribuțiile și observațiile scrise trimise de membrii săi înainte sau după reuniunile sale care trebuie anexate la procesul-verbal al reuniunii. Grupul operativ anticorupție își adoptă propriul regulament de procedură la propunerea președintelui său în cadrul primei sale reuniuni. În sensul activității acestui grup operativ anticorupție, prin corupție se înțelege corupția astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (2) din Directiva (UE) 2017/1371, infracțiunile prevăzute în capitolul III din Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, infracțiunile prevăzute în capitolul XXVII din Legea C din 2012 privind Codul penal, precum și alte practici, cum ar fi nepotismul, nepotismul sau practica „ușilor turnante” între sectorul public și cel privat. Grupul operativ anticorupție ia în considerare, de asemenea, situațiile de conflict de interese, astfel cum sunt definite la articolul 61 litera a) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 și la articolul 24 din Directiva 2014/24/UE, astfel cum au fost completate de Orientările Comisiei privind evitarea și gestionarea conflictelor de interese în temeiul Regulamentului financiar (C/2021/2119), precum și de dispozițiile naționale relevante. Obiectivul de etapă trebuie atins atunci când Grupul operativ anticorupție este înființat în conformitate cu cerințele de mai sus, își organizează prima reuniune, iar procesul-verbal al reuniunii respective este publicat pe site-ul web al Grupului operativ anticorupție.

167 C9.R2 Instituirea unui grup operativ anticorupție care să monitorizeze și să revizuiască măsurile luate în Ungaria pentru prevenirea, depistarea, urmărirea penală și sancționarea corupției Jalon Analiza anuală a Grupului operativ anticorupție pentru anul 2022 este pusă la dispoziția publicului Publicarea primului raport anual al Grupului operativ anticorupție pentru anul 2022 T1 2023 Grupul operativ anticorupție funcționează astfel cum se specifică la jalonul 166 și adoptă și pune la dispoziția publicului primul său raport anual, împreună cu raportul alternativ al actorilor neguvernamentali care sunt membri ai Grupului operativ anticorupție, în cazul în care se pregătește un astfel de raport, care acoperă anul calendaristic 2022. Raportul respectiv include, de asemenea, observațiile și recomandările Grupului operativ anticorupție cu privire la proiectul de strategie națională anticorupție și de plan de acțiune (jalonul 178). Sunt instituite proceduri adecvate care să asigure pregătirea și punerea la dispoziția publicului a rapoartelor anuale pentru anii următori.

168 C9.R2 Instituirea unui grup operativ anticorupție care să monitorizeze și să revizuiască măsurile luate în Ungaria pentru prevenirea, depistarea, urmărirea penală și sancționarea corupției Jalon Guvernul examinează primul raport al grupului operativ Publicarea răspunsului guvernului la primul raport al grupului operativ T2 2023 Guvernul examinează și discută primul raport al Grupului operativ anticorupție și își prezintă observațiile – inclusiv o justificare detaliată cu privire la fiecare propunere din partea Grupului operativ anticorupție pe care a decis să nu îl pună în aplicare – Grupului operativ anticorupție. Jalonul este atins odată ce lista măsurilor luate și care urmează să fie luate (cu indicarea calendarului preconizat pentru măsurile care nu au fost încă luate) de către guvern pe baza propunerilor Grupului operativ anticorupție și motivele detaliate ale guvernului pentru fiecare dintre propunerile grupului operativ pe care a decis să nu îl pună în aplicare sunt puse la dispoziția publicului atât pe portalul guvernului, cât și pe site-ul web al Autorității de integritate. Trebuie instituite proceduri adecvate care să asigure examinarea rapoartelor anuale pentru anii următori și punerea la dispoziția publicului a observațiilor guvernului, în conformitate cu cele de mai sus.

169 C9.R3. Introducerea unei proceduri specifice în cazul infracțiunilor speciale legate de exercitarea autorității publice sau de gestionarea bunurilor publice („control judiciar”) Jalon Introducerea unei proceduri specifice în cazul infracțiunilor speciale legate de exercitarea autorității publice sau de gestionarea bunurilor publice Dispoziție din modificarea Legii XC din 2017 privind Codul de procedură penală care indică intrarea în vigoare și începerea aplicării T4 2022 Înainte de depunerea primei cereri de plată în temeiul planului de redresare și reziliență, intră în vigoare o modificare a Legii XC din 2017 privind Codul de procedură penală, care se aplică de la 1 ianuarie 2023 și infracțiunilor (care nu se prescriu) săvârșite înainte de această dată, în urma unei examinări ex ante efectuate de Curtea Constituțională, care: să instituie o procedură privind corupția și practicile legate de corupție, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (2) din Directiva (UE) 2017/1371 și în capitolul III din Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (și anume, toate cazurile de dare sau luare de mită care implică funcționari publici, precum și alte cazuri de dare sau luare de mită, cu excepția infracțiunilor minore, a abuzului în serviciu, cu excepția infracțiunilor minore, a cazurilor agravate de fraudă bugetară, a nerespectării obligației de supraveghere sau de control legate de frauda bugetară, a unui acord care restricționează concurența în cadrul unei proceduri de achiziții publice și de concesiune, a unor infracțiuni mai grave împotriva bunurilor – cu condiția ca infracțiunea să fie comisă cu privire la bunuri naționale sau bunuri gestionate de o fundație de gestionare a activelor de interes public care îndeplinește sarcini publice sau să prejudicieze astfel de bunuri. Să fie disponibil pentru participarea la o organizație criminală și spălare de bani în cazul în care este săvârșită în legătură cu infracțiunile menționate mai sus); — să instituie un control jurisdicțional al deciziei parchetului sau a autorității de anchetă de a respinge un raport privind săvârșirea unei infracțiuni sau de a pune capăt procedurii penale de către judecătorul de instrucție al Tribunalului districtual central din Buda, care are autoritatea de a dispune începerea sau continuarea procedurilor penale. În cele din urmă, în urma cererii de revizuire, în cazul în care decizia de a respinge un raport privind săvârșirea unei infracțiuni sau de a pune capăt procedurii penale a fost anulată de judecătorul de instrucție, în cazul unei încetări repetate a procedurii, se oferă posibilitatea de a depune un rechizitoriu la instanța de judecată. Moțiunea de revizuire are efect suspensiv asupra măsurilor coercitive care afectează activele. În urma unei cereri repetate de revizuire, judecătorul de instrucție stabilește dacă există o persoană care poate fi suspectată în mod rezonabil de săvârșirea unei infracțiuni. În acest caz, procedura deschide dreptul de a depune un rechizitoriu instanței competente, care se pronunță asupra fondului cauzei după audierea probelor. În cazurile în care se poate depune o moțiune de urmărire penală, nu se are în vedere o examinare preliminară a motivului cererii de urmărire penală de către instanța de judecată. Procedura poate fi declanșată de oricine; persoanele fizice și juridice pot depune moțiuni în cadrul acestei proceduri, cu excepția autorităților publice; cu toate acestea, autoritatea de integritate (a se vedea jalonul 160) are dreptul de a depune o moțiune de revizuire și o moțiune de revizuire repetată. Partea vătămată și partea care denunță o infracțiune au o poziție procedurală privilegiată, celelalte părți având posibilitatea de a declanșa procedura, în urma publicării deciziei pseudonimizate de a nu deschide sau de a încheia ancheta, în cazul în care partea vătămată sau partea care raportează o infracțiune nu a făcut acest lucru. Reprezentarea juridică este obligatorie pentru toate părțile. Reprezentantul legal comunică prin mijloace electronice, iar semnătura părții nu este necesară pentru actele din cadrul procedurii. Partea care depune o cerere de urmărire penală nu este obligată să se înfățișeze personal în instanță. Procurorul general nu are posibilitatea de a introduce la Kúria o cale de atac extraordinară pe motive de legalitate împotriva hotărârilor judecătorești pronunțate în cadrul noii proceduri. Existența unei decizii de respingere a denunțului unei infracțiuni sau a unei decizii de închidere a procedurii, adoptată înainte de 1 ianuarie 2023 (referitoare la infracțiuni care nu sunt prescrise din cauza termenelor de prescripție) nu elimină obligația autorității de anchetă sau a parchetului de a adopta o nouă decizie cu privire la procesul-verbal de infracțiune în temeiul articolului 379 din Codul de procedură penală, decizie care poate face obiectul unei cereri de revizuire în cadrul noii proceduri. Toate instanțele maghiare care soluționează cauze civile, administrative și penale, inclusiv cele relevante pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii, trebuie să respecte cerințele de independență și de imparțialitate și să fie constituite prin lege în conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu acquis-ul relevant al UE. În plus, până la 31 decembrie 2022, a) intră în vigoare regulamentele de punere în aplicare necesare pentru aplicarea modificării și b) Tribunalul Central al Districtului Buda primește posturi suplimentare pentru cel puțin doi judecători și doi referenți juridici.

170 C9.R3. Introducerea unei proceduri specifice în cazul infracțiunilor speciale legate de exercitarea autorității publice sau de gestionarea bunurilor publice („control judiciar”) Jalon Controlul procedurii specifice în cazul infracțiunilor speciale legate de exercitarea autorității publice sau de gestionarea bunurilor publice Guvernul adoptă raportul său privind revizuirea funcționării procedurii speciale T4 2023 Guvernul efectuează o revizuire cuprinzătoare a funcționării procedurii specifice stabilite la jalonul 169 și își prezintă constatările într-un raport, inclusiv o evaluare și date statistice specifice privind cazurile și revizuirile efectuate în comparație cu alte cazuri la nivel înalt investigate în care nu a avut loc nicio reexaminare. Revizuirea indică, de asemenea, în mod explicit dacă sunt necesare modificări legislative ale procedurii și indică calendarul prevăzut pentru acestea.

171 C9.R4 Consolidarea normelor referitoare la declarațiile de avere Jalon Intrarea în vigoare a modificărilor legislative care extind domeniul de aplicare personal și material al declarațiilor de avere, asigurând, în același timp, divulgarea frecventă Dispoziție din modificările legislative care indică intrarea în vigoare și începerea aplicării acestora T4 2022 Înainte de depunerea primei cereri de plată în temeiul planului de redresare și reziliență, modificările legislative intră în vigoare și încep să fie aplicate, asigurându-se că (i) persoanele cărora li s-au încredințat funcții politice de rang înalt în temeiul secțiunilor 183 și 184 din Legea CXXV din 2018 privind administrația publică și rudele acestora care locuiesc în aceeași gospodărie cu persoanele în cauză, precum și membrii Adunării Naționale și rudele acestora care locuiesc în aceeași gospodărie cu membrii în cauză depun pentru prima dată declarații de avere în temeiul noilor norme privind declarațiile de avere până la 31 ianuarie 2023 referitoare la situația de la 31 decembrie 2022; (II) toate persoanele care intră în domeniul de aplicare personal de la punctul (i) sunt obligate să declare: venituri, proprietăți imobiliare, alte proprietăți de valoare (cum ar fi vehicule, nave, antichități valoroase, opere de artă etc.), economii în depozite bancare și numerar, active în acțiuni, titluri de valoare și fonduri de capital privat, polițe de asigurare de viață, trusturi și beneficiarii reali ai întreprinderilor; (III) declarațiile de avere se depun la intrarea în funcție, apoi anual și în momentul ieșirii din funcție.

172 C9.R4 Consolidarea normelor referitoare la declarațiile de avere Jalon Instituirea unui nou sistem pentru depunerea electronică a declarațiilor de avere în format digital și a unei baze de date publice pentru declarațiile de avere Funcționalitatea deplină, începerea funcționării și domeniul complet de aplicare al declarațiilor de avere puse la dispoziție într-un nou sistem electronic de declarații de avere T1 2023 Un nou sistem trebuie să fie pe deplin funcțional și operațional, prin care declarațiile de avere se depun în format electronic în format digital. De asemenea, guvernul creează și pune la dispoziția publicului, gratuit și fără înregistrare, o bază de date cu funcție de căutare a declarațiilor de avere depuse de persoanele cărora le-au fost încredințate funcții politice de rang înalt în temeiul secțiunilor 183 și 184 din Legea CXXV din 2018 privind administrația guvernamentală și membrii Adunării Naționale.

173 C9.R4 Consolidarea normelor referitoare la declarațiile de avere Jalon Introducerea unor sancțiuni administrative și penale eficace pentru încălcările grave ale obligațiilor de declarare a averilor Începerea aplicării noului regim de sancțiuni în cazul încălcărilor grave ale obligațiilor în materie de declarații de avere T3 2023 Acțiunea specifică din strategia națională anticorupție și din planul de acțiune (jalonul 178) privind introducerea unui regim de sancțiuni eficace, proporționale și suficient de disuasive (care să includă atât sancțiuni penale, cât și administrative) în cazul încălcărilor grave legate de obligațiile persoanelor care fac obiectul normelor privind declarațiile de avere se încheie și se aplică regimul de sancțiuni aferent.

174 C9.R5 Asigurarea transparenței modului în care este utilizat sprijinul Uniunii de către fundațiile de gestionare a activelor de interes public Jalon Intrarea în vigoare a unui act care să asigure supravegherea eficace a modului în care fundațiile de gestionare a activelor de interes public care desfășoară activități de interes public și persoanele juridice înființate sau menținute de acestea utilizează sprijinul Uniunii Dispoziție din actul legislativ care indică data de intrare în vigoare T4 2022 Intrarea în vigoare înainte de transmiterea primei cereri de plată în cadrul planului de redresare și reziliență al modificărilor legislative specifice care: (i) să desemneze în mod explicit fundațiile de gestionare a activelor de interes public care desfășoară activități de interes public și persoanele juridice înființate sau menținute de acestea ca autorități contractante în sensul secțiunii 5 din Legea CXLIII din 2005 privind achizițiile publice; (II) se asigură că fundațiile de gestionare a activelor de interes public care desfășoară activități de interes public și persoanele juridice înființate sau menținute de acestea, precum și personalul acestora, inclusiv președinții și membrii consiliilor lor de administrație și ai consiliilor lor de supraveghere, implicate în punerea în aplicare a sprijinului din partea Uniunii în orice calitate (fie în calitate de destinatari finali, de beneficiari sau de intermediari) sunt supuse acelorași cerințe ca cele aplicabile entităților publice și entităților juridice gestionate de acestea în legislația maghiară în ceea ce privește accesul la informațiile publice și auditul și controalele – inclusiv în ceea ce privește normele privind conflictele de interese – în ceea ce privește implicarea lor în sprijinul acordat de Uniune; și (iii) să asigure conformitatea deplină a normelor aplicabile tuturor persoanelor fizice care dețin sau sunt angajate de fundații de gestionare a activelor de interes public care desfășoară activități de interes public și persoanelor juridice înființate sau menținute de acestea cu dispozițiile articolului 61 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 și cu instrucțiunile și practicile prevăzute în Comunicarea Comisiei cu privire la Orientările privind evitarea și gestionarea conflictelor de interese în temeiul Regulamentului financiar (2021/C 121/01), indiferent de celelalte activități și funcții ale acestora, inclusiv în guvernul ungar.

175 C9.R6 Creșterea transparenței cheltuielilor publice Jalon Intrarea în vigoare a unui act legislativ care să asigure o mai mare transparență a cheltuielilor publice Intrarea în vigoare a unui act legislativ care să asigure o mai mare transparență a cheltuielilor publice T4 2022 Intrarea în vigoare înainte de transmiterea primei cereri de plată în cadrul planului de redresare și reziliență a unui act legislativ care stabilește obligația tuturor organismelor publice de a publica în mod proactiv într-un registru central un set predefinit de informații privind utilizarea fondurilor publice. Informațiile sunt puse la dispoziție într-un registru central, care furnizează, de asemenea, informații privind subcontractanții, în conformitate cu metodologia relevantă prevăzută în cadrul etapei 197. Registrul central include identificatori unici ai contractelor în Sistemul electronic de achiziții publice (SPE) (jalonul 197) pentru a permite solicitanților de date să găsească informații conexe privind procedurile de achiziții publice în SPE. Actul legislativ stabilește, de asemenea, proceduri și norme clare pentru publicarea acestor date, inclusiv termenul și forma publicării. Seturile de date care urmează să fie încărcate trebuie să fie relevante, corecte și definite pe baza principiilor transparenței și proporționalității și în conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii. Setul minim de date care trebuie încărcate în registrul central include: (i) toate datele a căror publicare este deja obligatorie din motive de transparență, inclusiv datele publicate în registrul de transparență a ajutoarelor de stat; (ii) forma cheltuielilor publice, inclusiv temeiul juridic al acestora; (iii) denumirea juridică completă a destinatarului (pentru o persoană juridică) sau numele și prenumele destinatarului (pentru persoanele fizice); (iv) valoarea cheltuielilor publice; (v) dacă destinatarul este o persoană fizică sau juridică; (vi) un identificator unic pentru persoanele juridice (numărul de identificare în scopuri de TVA sau numărul de identificare fiscală, dacă este disponibil, sau un alt identificator unic stabilit la nivel național); (vii) detaliile contractului referitoare la cheltuirea fondurilor publice, inclusiv natura și scopul acestora (tipul de contract utilizat, tipul de procedură de licitație utilizată, valoarea contractului, data semnării, durata contractului, obiectivul care trebuie atins, rezultatul care poate fi livrat în cadrul contractului); (viii) documentația de licitație referitoare la cheltuirea fondurilor publice, inclusiv natura și scopul acestora (valoarea estimată, tipul de procedură de achiziții publice, data licitației, numărul de oferte depuse, numele ofertanților); (ix) numele prestatorilor de servicii, inclusiv numele subcontractanților, al furnizorilor și al furnizorilor de capacitate, într-un format de text liber pentru datele istorice și într-un format care poate fi prelucrat prin mijloace automate pentru viitoarele achiziții publice; (x) ponderea preconizată a subcontractanților, dacă este disponibilă, atât pentru achizițiile publice trecute, cât și pentru cele viitoare; (xi) organismul public responsabil; (xii) data la care au fost plătite fondurile. Actul legislativ indică faptul că, în plus față de cele de mai sus, în registrul central sunt puse la dispoziție și informații care să indice dacă fondurile publice implică (integral sau parțial) sprijin din partea Uniunii peste pragul național al achizițiilor publice. Actul legislativ indică, de asemenea, că, în cazul procedurilor de achiziții inițiate după 31 martie 2023, aceste informații se includ în registru și în cazul procedurilor care implică sprijin din partea Uniunii care nu depășesc pragurile naționale de achiziții publice. Actul legislativ asigură publicarea seturilor de date publicate în registrul central într-un format deschis, interoperabil și prelucrabil automat, care permite descărcarea în masă și sortarea, căutarea, extragerea, compararea și reutilizarea datelor. Aceasta indică, de asemenea, faptul că accesul la date se acordă gratuit și fără a fi necesară înregistrarea. Actul legislativ include obligația ca organismele publice să actualizeze datele din registrul central cel puțin o dată la două luni (cu excepția datelor direct disponibile în SPE, care sunt actualizate în conformitate cu frecvența aplicabilă bazei de date a anunțurilor de atribuire a contractelor SPE). Informațiile privind dovada performanței și facturile continuă să fie puse la dispoziție în urma cererilor de acces la informațiile publice. Cadrul legislativ asigură faptul că guvernul supraveghează respectarea și asigură respectarea obligațiilor prevăzute în actul legislativ menționat anterior și se asigură că organismele publice își respectă obligația de a încărca toate datele relevante în întregime și în timp util în registru.

176 C9.R6 Creșterea transparenței cheltuielilor publice Jalon Registrul central instituit în cadrul măsurilor de remediere din cadrul procedurii de condiționalitate este pe deplin operațional, iar setul complet de informații necesare este disponibil în acesta. Autoritățile publice relevante au încărcat toate datele necesare în registrul central, iar registrul central este pus la dispoziția publicului T1 2023 Registrul central, cu caracteristicile descrise la jalonul 175, este pe deplin operațional, iar setul complet de informații din cadrul jalonului 175 se încarcă [inclusiv pentru informații care indică dacă fondurile publice implică (integral sau parțial) sprijin din partea Uniunii pentru achizițiile publice situate sub și peste pragurile naționale de achiziții publice] și se asigură că acesta continuă să fie încărcat. Pentru a îndeplini această cerință, organismelor publice relevante li se furnizează dezvoltarea aplicației necesare pentru furnizarea datelor și modelul aplicabil pentru furnizarea datelor, iar organismelor publice în cauză li se furnizează informații privind datele care trebuie divulgate. Prima furnizare de date are loc în mod continuu de la începutul funcționării cererii. Etapa se consideră îndeplinită atunci când autoritățile publice au încărcat integral în registrul central toate datele relevante, astfel cum sunt prevăzute la jalonul 175, iar registrul central este accesibil publicului cu toate funcționalitățile descrise la jalonul 175.

177 C9.R7 Dezvoltarea și punerea în aplicare a unei strategii naționale anticorupție și a unui plan de acțiune Jalon Consolidarea cadrului anticorupție în Ungaria prin punerea în aplicare a unor acțiuni concrete în cadrul Strategiei naționale anticorupție și a unui plan de acțiune aferent pentru perioada 2020-2022 Punerea în aplicare de către guvern a unor acțiuni specifice în cadrul Strategiei naționale anticorupție și al planului de acțiune aferent pentru perioada 2020-2022 T1 2023 Guvernul va pune în aplicare integral acțiunile nr. 1, 2, 3, 4, 6a, 6b, 7a, 7b, 10, 12, 13, 14, 15, 16, 17 și 18 care decurg din Hotărârea Guvernului nr. 1328/2020 (VI. 19.).

178 C9.R7 Dezvoltarea și punerea în aplicare a unei strategii naționale anticorupție și a unui plan de acțiune Jalon Consolidarea cadrului anticorupție în Ungaria prin punerea în aplicare a unei noi strategii naționale anticorupție și a unui plan de acțiune aferent Adoptarea și începerea punerii în aplicare de către guvern a noii strategii naționale anticorupție și a planului de acțiune aferent T2 2023 Guvernul adoptă o nouă strategie națională anticorupție și un plan de acțiune aferent, inclusiv acțiuni care sunt puse în aplicare în perioada 1 iulie 2023-31 decembrie 2025 și care sunt pregătite în dialog cu părțile interesate relevante. Strategia și planul de acțiune sunt pregătite cu implicarea Grupului operativ anticorupție, instituit în conformitate cu jalonul 166, pe baza recomandărilor OCDE în materie de politici, în urma unor consultări ample cu părțile interesate de la nivel național și internațional, inclusiv cu Comisia și GRECO, și în dialog cu părțile interesate cu privire la încorporarea recomandărilor acestora. Strategia națională anticorupție se bazează pe strategia din cadrul etapei 220 și este coerentă cu aceasta. Principala sa prioritate este de a îmbunătăți în mod eficace mecanismele care asigură prevenirea, detectarea și corectarea fraudei și a corupției (inclusiv în sistemul de achiziții publice) și de a consolida sistemul de abordare a riscurilor de conflicte de interese. Aceasta acordă o atenție deosebită consolidării cadrului instituțional și normativ pentru combaterea corupției la nivel înalt prin sporirea transparenței activității organismelor publice (inclusiv la nivel politic înalt). Acesta asigură o punere în aplicare coerentă a măsurilor antifraudă și anticorupție atât pentru sprijinul financiar național, cât și pentru sprijinul financiar din partea Uniunii. Planul de acțiune include cel puțin următoarele acțiuni specifice: (i) consolidarea represiunii corupției; (ii) consolidarea procedurilor de control administrativ independente de investigațiile efectuate de autoritățile de aplicare a legii (inclusiv mecanismele de verificare, control și sancționare) legate de declarațiile de avere; (iii) dezvoltarea unor mecanisme interne eficiente de promovare și sensibilizare cu privire la aspectele legate de integritate în cadrul guvernului (inclusiv prin formarea generală a întregului personal și prin consiliere confidențială pentru personalul de conducere la nivel executiv și politic; (iv) revizuirea aplicării Codului de etică profesională de către corpul oficial al guvernului ungar, precum și a practicilor autorităților locale de a identifica și promova cele mai bune practici în ceea ce privește contactele cu lobbyiștii și prevenirea conflictelor de interese; (v) adoptarea, punerea la dispoziția publicului și începerea aplicării unui cod de conduită pentru persoanele cu funcții executive de conducere (astfel cum sunt definite de GRECO), care să ofere orientări clare cu privire la aspectele legate de integritate (inclusiv în ceea ce privește a) contactul cu persoanele care desfășoară activități de lobby, b) restricțiile post-angajare [abordarea practicii „ușilor turnante” între posturile din sectorul public și cel privat și c) angajarea rudelor și promovarea ocupării forței de muncă [nepotism]); (vi) cu un termen imediat pentru punerea în aplicare a oricăror acțiuni reziduale care decurg din Hotărârea Guvernului nr. 1328/2020 (VI. 19.) nepus în aplicare până la 30 iunie 2023. Punctul (ii) de mai sus include acțiuni specifice pentru introducerea unui regim de sancțiuni eficace, proporționale și suficient de disuasive (care să includă atât sancțiuni penale, cât și administrative) în ceea ce privește încălcările grave legate de obligațiile persoanelor care fac obiectul normelor privind declarațiile de avere. Etapa se consideră îndeplinită după ce guvernul adoptă și pune la dispoziția publicului strategia și planul de acțiune în urma examinării recomandărilor Grupului operativ anticorupție privind prevenirea corupției (jalonul 166) pe baza unui proiect pus la dispoziția acestuia în prealabil.

179 C9.R7 Dezvoltarea și punerea în aplicare a unei strategii naționale anticorupție și a unui plan de acțiune Jalon Consolidarea cadrului anticorupție în Ungaria prin evaluarea punerii în aplicare efective a acțiunilor noii strategii naționale anticorupție și a planului de acțiune aferent Adoptarea și publicarea unui raport privind punerea în aplicare a acțiunilor din planul de acțiune T1 2026 Guvernul adoptă și pune la dispoziția publicului un raport de evaluare a punerii în aplicare a noii strategii naționale anticorupție și a acțiunilor prevăzute în cadrul planului de acțiune.

180 C9.R8 Ameliorarea sistemelor de cooperare ale parchetelor pentru a combate practicile de corupție. Jalon Instituirea unui nou sistem informatic pentru gestionarea documentelor sensibile ale Ministerului Public Noul sistem informatic pentru gestionarea documentelor sensibile, în conformitate cu descrierile sistemului, este pe deplin funcțional și operațional, iar parchetul a început să îl utilizeze T2 2024 Pe baza unei descrieri detaliate a sistemului, se instituie un nou sistem informatic pentru gestionarea documentelor sensibile care să sprijine și să faciliteze activitatea administrativă și schimbul de informații pentru cel puțin șapte unități organizaționale implicate în anchetele de urmărire penală. Jalonul se consideră îndeplinit odată ce, în urma derulărilor de probă necesare ale sistemului informatic și a formării personalului necesar, sistemul este pe deplin funcțional și operațional și este activat (și anume, cele șapte unități organizaționale implicate în anchetele de urmărire penală au început să îl utilizeze).

181 C9.R8 Ameliorarea sistemelor de cooperare ale parchetelor pentru a combate practicile de corupție. Jalon Instituirea unui nou sistem informatic pentru tratarea dosarelor de caz ale parchetului Noul sistem informatic de gestionare a dosarelor, în conformitate cu descrierile sistemului, este pe deplin funcțional și operațional, iar parchetul a început să îl utilizeze T4 2025 Pe baza unei descrieri detaliate a sistemului, se instituie un nou sistem informatic pentru gestionarea dosarelor de caz care sprijină și facilitează activitatea administrativă și schimbul de informații pentru cel puțin șapte unități organizaționale implicate în anchetele de urmărire penală. Jalonul se consideră îndeplinit odată ce, în urma derulărilor de probă necesare ale sistemului informatic și a formării personalului necesar, sistemul este pe deplin funcțional și operațional și este activat (și anume, cele șapte unități organizaționale implicate în anchetele de urmărire penală au început să îl utilizeze).





182 C9.R9 Creșterea gradului de sensibilizare în vederea eradicării plăților gratuite în sectorul asistenței medicale Jalon Lansarea unei campanii de sensibilizare cu privire la acceptabilitatea plăților gratuite în domeniul asistenței medicale Contractul cu contractantul care pune în aplicare campania de sensibilizare a publicului este semnat, iar campania a început T4 2022 Se elaborează un program detaliat al campaniei pentru a se asigura că campania de sensibilizare cu privire la acceptabilitatea plăților gratuite în domeniul asistenței medicale este eficace și ajunge la majoritatea cetățenilor. Programul detaliat al campaniei se adoptă, iar contractul de punere în aplicare a programului campaniei cu contractantul de implementare este semnat de Serviciul Național de Protecție. Serviciul național de protecție anunță în mod oficial lansarea campaniei de sensibilizare.

183 C9.R9 Creșterea gradului de sensibilizare în vederea eradicării plăților gratuite în sectorul asistenței medicale Jalon Evaluarea intermediară a primelor rezultate ale campaniei de sensibilizare cu privire la acceptabilitatea plăților gratuite în domeniul asistenței medicale Finalizarea unei evaluări intermediare a primelor rezultate ale campaniei de sensibilizare T3 2023 Elaborarea și adoptarea unui raport de evaluare intermediară a primelor rezultate ale campaniei de sensibilizare, care să identifice lecțiile învățate, numărul de cetățeni contactați, schimbarea percepției cetățenilor cu privire la acceptabilitatea plăților gratuite în domeniul asistenței medicale în comparație cu situația anterioară lansării campaniei de sensibilizare.

184 C9.R9 Creșterea gradului de sensibilizare în vederea eradicării plăților gratuite în sectorul asistenței medicale Țintă Numărul de cetățeni vizați de campania de sensibilizare finalizată Număr 0 5 000 000 T4 2024 Ținta este considerată îndeplinită atunci când raportul final al campaniei este acceptat de Serviciul Național de Protecție și când principalele sale rezultate sunt puse la dispoziția publicului, inclusiv numărul de cetățeni la care a ajuns (cel puțin 5 000 000) campania, validată de o anchetă independentă și prezentată în raportul de campanie acceptat, care va descrie, de asemenea, instrumentele campaniei utilizate, grupurile-țintă atinse și o analiză a schimbării de atitudine în rândul cetățenilor ca urmare a campaniei de sensibilizare cu privire la eradicarea mitei în domeniul sănătății.

185 C9.R10 Reducerea ponderii procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant Țintă Ponderea procedurilor de licitație cu oferte unice pentru achizițiile finanțate din sprijinul Uniunii nu depășește 15 %. % 16 15 T1 2023 Ponderea procedurilor de achiziții publice – care acoperă procedurile de achiziții publice cu o valoare estimată atât peste, cât și sub pragurile de achiziții publice din UE – încheiate între 1 ianuarie 2022 și cel puțin 31 decembrie 2022 cu oferte unice, pentru achizițiile finanțate cel puțin parțial din sprijinul Uniunii, este mai mică de 15 %, măsurată în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice. Un raport final de audit cu o opinie de audit fără rezerve din partea EUTAF confirmă faptul că ponderea ofertelor unice – calculată în conformitate cu metodologia de mai sus – este mai mică de 15 %.

186 C9.R10 Reducerea ponderii procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant Țintă Ponderea procedurilor de licitație cu oferte unice pentru achizițiile finanțate din resurse naționale nu trebuie să depășească 32 %. % 36 32 T1 2023 Ponderea procedurilor de achiziții publice – care acoperă procedurile de achiziții publice cu o valoare estimată atât peste, cât și sub pragurile de achiziții publice din UE – încheiate între 1 ianuarie 2022 și cel puțin 31 decembrie 2022 cu oferte unice pentru achiziții finanțate exclusiv din resurse naționale este mai mică de 32 %, măsurată în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice. Un raport final de audit cu o opinie de audit fără rezerve din partea EUTAF confirmă faptul că ponderea ofertelor unice – calculată în conformitate cu metodologia de mai sus – este mai mică de 32 %.

187 C9.R10 Reducerea ponderii procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant Țintă Ponderea procedurilor de licitație cu oferte unice pentru achizițiile finanțate din sprijinul Uniunii nu depășește 15 %. % 15 15 T1 2024 Ponderea procedurilor de achiziții publice – care acoperă procedurile de achiziții publice cu o valoare estimată atât peste, cât și sub pragurile de achiziții publice din UE – încheiate între 1 ianuarie 2023 și 31 decembrie 2023 cu oferte unice pentru achiziții, cel puțin parțial finanțate din sprijinul Uniunii, este mai mică de 15 %, măsurată în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice. Un raport final de audit cu o opinie de audit fără rezerve din partea EUTAF confirmă faptul că ponderea ofertelor unice – calculată în conformitate cu metodologia de mai sus – este mai mică de 15 %.

188 C9.R10 Reducerea ponderii procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant Țintă Ponderea procedurilor de licitație cu oferte unice pentru achizițiile finanțate din resurse naționale nu trebuie să depășească 24 %. % 32 24 T1 2024 Ponderea procedurilor de achiziții publice – care acoperă proceduri de achiziții publice cu o valoare estimată atât peste, cât și sub pragurile de achiziții publice ale UE – încheiate între 1 ianuarie 2023 și 31 decembrie 2023 cu oferte unice pentru achiziții finanțate exclusiv din resurse naționale este mai mică de 24 %, măsurată în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice. Un raport final de audit cu o opinie de audit fără rezerve din partea EUTAF confirmă faptul că ponderea ofertelor unice – calculată în conformitate cu metodologia de mai sus – este mai mică de 24 %.

189 C9.R10 Reducerea ponderii procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant Țintă Ponderea procedurilor de licitație cu oferte unice pentru achizițiile finanțate din sprijinul Uniunii nu depășește 15 %. % 15 15 T1 2025 Ponderea procedurilor de achiziții publice – care acoperă procedurile de achiziții publice cu o valoare estimată atât peste, cât și sub pragurile de achiziții publice din UE – încheiate între 1 ianuarie 2024 și 31 decembrie 2024 cu oferte unice pentru achiziții cel puțin parțial finanțate din sprijinul Uniunii este mai mică de 15 %, măsurată în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice. Un raport final de audit cu o opinie de audit fără rezerve din partea EUTAF confirmă faptul că ponderea ofertelor unice – calculată în conformitate cu metodologia de mai sus – este mai mică de 15 %.

190 C9.R10 Reducerea ponderii procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant Țintă Ponderea procedurilor de licitație cu oferte unice pentru achizițiile finanțate din resurse naționale nu trebuie să depășească 15 %. % 24 15 T1 2025 Ponderea procedurilor de achiziții publice – care acoperă procedurile de achiziții publice atât peste, cât și sub pragurile de achiziții publice din UE – încheiate între 1 ianuarie 2024 și 31 decembrie 2024 cu oferte unice pentru achiziții finanțate exclusiv din resurse naționale este mai mică de 15 %, măsurată în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice. Un raport final de audit cu o opinie de audit fără rezerve din partea EUTAF confirmă faptul că ponderea ofertelor unice – calculată în conformitate cu metodologia de mai sus – este mai mică de 15 %.

191 C9.R10 Reducerea ponderii procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant Țintă Ponderea procedurilor de licitație cu oferte unice pentru achizițiile finanțate din sprijinul Uniunii nu depășește 15 %. % 15 15 T1 2026 Ponderea procedurilor de achiziții publice – care acoperă procedurile de achiziții publice cu o valoare estimată atât peste, cât și sub pragurile de achiziții publice din UE – încheiate între 1 ianuarie 2025 și 31 decembrie 2025 cu oferte unice pentru achiziții cel puțin parțial finanțate din sprijinul Uniunii este mai mică de 15 %, măsurată în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice. Un raport final de audit cu o opinie de audit fără rezerve din partea EUTAF confirmă faptul că ponderea ofertelor unice – calculată în conformitate cu metodologia de mai sus – este mai mică de 15 %.

192 C9.R10 Reducerea ponderii procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant Țintă Ponderea procedurilor de licitație cu oferte unice pentru achizițiile finanțate din resurse naționale nu trebuie să depășească 15 %. % 15 15 T1 2026 Ponderea procedurilor de achiziții publice – care acoperă proceduri de achiziții publice cu o valoare estimată atât peste, cât și sub pragurile de achiziții publice ale UE – încheiate între 1 ianuarie 2025 și 31 decembrie 2025 cu oferte unice pentru achiziții finanțate exclusiv din resurse naționale este mai mică de 15 %, măsurată în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice. Un raport final de audit cu o opinie de audit fără rezerve din partea EUTAF confirmă faptul că ponderea ofertelor unice – calculată în conformitate cu metodologia de mai sus – este mai mică de 15 %.

193 C9.R10 Reducerea ponderii procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant Țintă Ponderea procedurilor de licitație cu oferte unice pentru achizițiile finanțate din sprijinul Uniunii nu depășește 15 %. % 15 15 T2 2026 Ponderea procedurilor de achiziții publice – care acoperă procedurile de achiziții publice cu o valoare estimată atât peste, cât și sub pragurile de achiziții publice din UE – încheiate între 1 ianuarie 2026 și 31 martie 2026 cu oferte unice pentru achiziții cel puțin parțial finanțate din sprijinul Uniunii este mai mică de 15 %, măsurată în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice. Un raport de audit fără rezerve al EUTAF confirmă faptul că ponderea ofertelor unice – calculată în conformitate cu metodologia de mai sus – este mai mică de 15 %.

194 C9.R10 Reducerea ponderii procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant Țintă Ponderea procedurilor de licitație cu oferte unice pentru achizițiile finanțate din resurse naționale nu trebuie să depășească 15 %. % 15 15 T2 2026 Ponderea procedurilor de achiziții publice – care acoperă proceduri de achiziții publice cu o valoare estimată atât peste, cât și sub pragurile de achiziții publice ale UE – încheiate între 1 ianuarie 2026 și 31 martie 2026 cu oferte unice pentru achiziții finanțate exclusiv din resurse naționale este mai mică de 15 %, măsurată în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice. Un raport final de audit cu o opinie de audit fără rezerve din partea EUTAF confirmă faptul că ponderea ofertelor unice – calculată în conformitate cu metodologia de mai sus – este mai mică de 15 %.

195 C9.R10 Reducerea ponderii procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant Jalon Instituirea unui instrument de monitorizare și raportare („instrument de raportare a ofertelor unice”) pentru monitorizarea și raportarea achizițiilor publice închise cu oferte unice finanțate din sprijinul Uniunii sau din resurse naționale, în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice Instrumentul de monitorizare și raportare este pe deplin funcțional și operațional, iar funcționalitățile sale sunt verificate pentru a fi în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice T3 2022 Înainte de depunerea primei cereri de plată în cadrul Planului de redresare și reziliență, ministerul responsabil de sistemul de achiziții publice elaborează un nou instrument de monitorizare și raportare („instrumentul de raportare a ofertelor unice”) pentru măsurarea separată a ponderii procedurilor de achiziții închise cu oferte unice – cu o valoare estimată atât peste, cât și sub pragurile de achiziții publice ale UE – finanțate fie din sprijinul Uniunii, fie din resurse naționale, sau ambele, în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice. Jalonul este considerat îndeplinit atunci când un raport final de audit cu o opinie de audit fără rezerve din partea autorității de audit (EUTAF) confirmă că instrumentul de monitorizare și raportare este pe deplin funcțional și operațional, că funcționalitățile sale sunt în conformitate cu metodologia Tabloului de bord al pieței unice și că datele (cu excepția indicațiilor geografice) din sistemul utilizat în scopul monitorizării și raportării sunt exacte și complete, inclusiv pentru valorile de referință.

196 C9.R10 Reducerea ponderii procedurilor de achiziții publice cu un singur ofertant Jalon Primul raport bazat pe „instrumentul de raportare a ofertelor unice” este pus la dispoziție Primul raport bazat pe informații din instrumentul unic de raportare este pus la dispoziția publicului T1 2023 Primul raport scris bazat pe informațiile din instrumentul unic de raportare (creat și exploatat în conformitate cu jalonul 195), inclusiv cifrele și cotele absolute, indicațiile geografice și identificarea serviciilor și a produselor, este pregătit de ministerul responsabil cu achizițiile publice și este pus la dispoziția publicului pe site-ul internet al SPE. Raportul confirmă, de asemenea, că instrumentul unic de raportare a fost actualizat pentru a include, de asemenea, date privind indicațiile geografice, iar aceste funcționalități sunt pe deplin funcționale și operaționale și sunt puse la dispoziția publicului. Trebuie instituite proceduri adecvate care să asigure pregătirea și punerea la dispoziția publicului a rapoartelor anuale pentru anii următori pe baza informațiilor din instrumentul unic de raportare.

197 C9.R11. Dezvoltarea sistemului electronic de achiziții publice pentru a spori transparența Jalon Funcțiile EPS care permit căutarea structurată și exportul masiv al datelor din anunțul de atribuire a contractului sunt puse la dispoziția publicului EPS modernizată cu noile funcționalități este pe deplin operațională și accesibilă publicului. T3 2022 Funcțiile sistemului electronic de achiziții publice (SPE) care permit căutarea structurată, care poate fi citită automat (inclusiv de către operatorii de căutare Boolean) și exportul în masă al tuturor datelor din anunțul de atribuire a contractului cu numerele de identificare ale societății (inclusiv numele fiecărui membru individual al consorțiilor și – într-un format de text liber – și numele subcontractanților) trebuie să devină pe deplin funcționale și operaționale înainte de depunerea primei cereri de plată în cadrul planului de redresare și reziliență. Aceste funcții de căutare și de export ale SPE permit colectarea, filtrarea și compararea datelor din anunțurile de atribuire a contractelor și legate de diferite subiecte ale achizițiilor publice care acoperă informații din diferite tipuri de anunțuri de atribuire a contractelor. În SPE se creează și se publică o bază de date actualizată periodic (cel puțin trimestrial), care conține informații cu privire la toate anunțurile de atribuire a contractelor pentru procedurile de achiziții publice într-o formă structurată, care trebuie să poată fi prelucrată prin mijloace automate. Toți operatorii economici din baza de date, inclusiv membrii consorțiilor, sunt identificabili printr-un identificator unic (cod fiscal). Baza de date se pune la dispoziția publicului. Baza de date publicată este accesibilă și poate fi descărcată de oricine de pe prima pagină a site-ului EPS, fără înregistrare și în mod gratuit. Jalonul se consideră îndeplinit atunci când, în urma unei încercări, noile funcții sunt activate, iar datele sunt disponibile și accesibile publicului prin intermediul noilor funcții de pe pagina principală a EPS.

198 C9.R11. Dezvoltarea sistemului electronic de achiziții publice pentru a spori transparența Jalon Funcțiile EPS care permit căutarea structurată și exportul în masă al tuturor datelor referitoare la subcontractanți sunt puse la dispoziția publicului EPS modernizată cu noua funcționalitate care permite exportul masiv al tuturor informațiilor referitoare la subcontractanți este pe deplin operațională și accesibilă publicului. T4 2022 Funcțiile SPE care permit exportul în masă și posibilitatea de căutare a tuturor informațiilor referitoare la subcontractanți sunt pe deplin funcționale și operaționale înainte de depunerea primei cereri de plată în cadrul planului de redresare și reziliență. Jalonul este atins odată ce, în urma unei încercări, noua funcție este activată, iar datele sunt disponibile și accesibile publicului prin intermediul noilor funcții de pe pagina principală a EPS.

199 C9.R11. Dezvoltarea sistemului electronic de achiziții publice pentru a spori transparența Jalon Funcțiile EPS care permit căutarea structurată și exportul în masă al datelor din anunțul de atribuire a contractului începând cu 1 ianuarie 2014 sunt puse la dispoziția publicului Toate datele referitoare la anunțurile de atribuire a contractelor începând cu 1 ianuarie 2014 sunt puse la dispoziție pentru căutare și export în vrac în sistemul EPS T1 2023 Toate datele menționate la jalonul 197 referitoare la anunțurile de atribuire a contractelor, retroactiv de la 1 ianuarie 2014, sunt puse la dispoziție în SPE pentru căutare și export în vrac și sunt accesibile publicului, în conformitate cu criteriile stabilite la jaloanele 197 și 198. Obiectivul de etapă este considerat îndeplinit atunci când datele aferente sunt disponibile și accesibile publicului pe prima pagină a site-ului SPE.

200 C9.R12 Cadrul de măsurare a performanței pentru achizițiile publice Jalon Instituirea unui cadru de măsurare a performanței achizițiilor publice Adoptarea unei hotărâri de Guvern privind instituirea unui cadru de măsurare a performanței care să evalueze eficiența și rentabilitatea achizițiilor publice și motivele unei concurențe limitate în sectoarele cele mai afectate de nivelul scăzut al concurenței T3 2022 Adoptarea unei hotărâri de guvern înainte de depunerea primei cereri de plată în cadrul planului de redresare și reziliență de instituire a unui cadru de măsurare a performanței pentru a evalua eficiența și rentabilitatea achizițiilor publice, cu implicarea efectivă a organizațiilor neguvernamentale independente și a experților independenți în domeniul achizițiilor publice. Decizia stabilește cel puțin (i) criteriile de selecție pentru implicarea organizațiilor neguvernamentale independente, care sunt aceleași cu cele prevăzute la jalonul 201; (ii) criteriile de selecție pentru experții independenți în domeniul achizițiilor publice; (iii) sarcinile și rolurile respective ale organizațiilor neguvernamentale selectate și ale experților independenți în domeniul achizițiilor publice; (iv) un angajament privind publicarea anuală a rezultatelor cadrului de măsurare a performanței; (v) cerințe minime privind conținutul cadrului de măsurare a performanței.

201 C9.R12 Cadrul de măsurare a performanței pentru achizițiile publice Jalon Punerea în funcțiune a unui cadru de măsurare a performanței achizițiilor publice Punerea în funcțiune a unui cadru de măsurare a performanței care să evalueze eficiența și rentabilitatea achizițiilor publice și motivele concurenței limitate în sectoarele cele mai afectate de nivelul scăzut al concurenței T4 2022 Intrarea în funcțiune înainte de depunerea primei cereri de plată în cadrul planului de redresare și reziliență al unui cadru de măsurare a performanței care va fi elaborat cu scopul de a fi utilizat în mod regulat, cu implicarea organizațiilor neguvernamentale independente și a experților independenți în domeniul achizițiilor publice pentru a evalua eficiența, eficacitatea din punctul de vedere al costurilor a achizițiilor publice și posibilele motive și efecte ale procedurilor de achiziții publice care conduc la oferte unice. Cadrul de măsurare a performanței permite în special analiza anuală a (i) nivelului proceselor de achiziții publice nereușite și a motivelor acestora, (ii) a ponderii (măsurată atât în funcție de număr, cât și de valoare) contractelor care sunt complet anulate în timpul executării contractului, (iii) a ponderii apariției întârzierilor în finalizarea contractului, (iv) a ponderii apariției depășirilor de costuri (inclusiv proporția și volumul acestora), (v) a ponderii contractelor de achiziții atribuite în care este luată în considerare în mod explicit calcularea întregului ciclu de viață sau a costurilor pe ciclu de viață, (vi) a participării cu succes a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici la achizițiile publice, luate în considerare în toate sectoarele și pentru fiecare sector în cauză (pe baza diviziunilor și grupurilor CPV); (vii) valoarea procedurilor de achiziții publice cu oferte unice finanțate din resurse naționale și din sprijinul Uniunii separat și/sau ambele și modul în care această valoare se compară cu valoarea totală a procedurilor de achiziții publice finanțate din resurse naționale și a sprijinului din partea Uniunii separat și/sau ambele. Analiza se efectuează de către departamentul responsabil din cadrul ministerului responsabil cu achizițiile publice, cu implicarea deplină și efectivă a organizațiilor neguvernamentale independente selectate și a experților independenți în domeniul achizițiilor publice. Rezultatul acestei analize este pus la dispoziția publicului până la data de 28 februarie a fiecărui an pe site-ul web al Sistemului electronic de achiziții publice (SPE). Pentru analiza acestui aspect și a altor aspecte semnificative pentru piața achizițiilor publice, cum ar fi tipul de procedură de achiziții publice utilizat, cadrul de măsurare a performanței include definirea indicatorilor relevanți și se bazează, în măsura în care este relevant, pe datele disponibile în instrumentul de raportare a ofertelor unice (jalonul 195) și analizează în mod specific serviciile și produsele în cauză, sectoarele și autoritățile contractante în cauză. Selecția organizațiilor neguvernamentale independente se bazează pe un proces de selecție deschis, transparent și nediscriminatoriu, bazat pe criterii obiective legate de expertiză și merit. Criteriile de selecție se referă la expertiza dovedită, la reputația profesională și la o activitate verificabilă suficient de lungă relevantă pentru domeniul achizițiilor publice, precum și la independența față de influența partidelor politice. Jalonul este considerat îndeplinit atunci când documentația detaliată a cadrului de măsurare a performanței și utilizarea sa anuală – în conformitate cu descrierea de mai sus – sunt acceptate de guvern, hotărârea de guvern aferentă a intrat în vigoare și cadrul de măsurare a performanței a fost elaborat cu implicarea organizațiilor neguvernamentale independente selectate și a experților independenți în domeniul achizițiilor publice și este pe deplin operațional.

202 C9.R12 Cadrul de măsurare a performanței pentru achizițiile publice Jalon Prima analiză anuală efectuată în cadrul de măsurare a performanței achizițiilor publice Publicarea primei analize anuale care evaluează eficiența și raportul cost-eficacitate al achizițiilor publice și motivele concurenței limitate în sectoarele cele mai afectate de nivelul scăzut al concurenței pentru anul 2022 T1 2023 Departamentul responsabil din cadrul ministerului responsabil cu achizițiile publice efectuează prima analiză anuală în conformitate cu jalonul 201 pentru anul 2022, cu implicarea efectivă și deplină a organizațiilor neguvernamentale independente selectate și a experților independenți în domeniul achizițiilor publice, iar rezultatele acestei evaluări sunt puse la dispoziția publicului pe site-ul web al Sistemului electronic de achiziții publice (SPE). Sunt instituite proceduri adecvate care să asigure pregătirea și punerea la dispoziția publicului a analizelor anuale pentru anii următori.

203 C9.R13 Plan de acțiune pentru consolidarea nivelului de concurență în domeniul achizițiilor publice Jalon Adoptarea unui plan de acțiune pentru a consolida nivelul de concurență în domeniul achizițiilor publice Publicarea planului de acțiune adoptat de guvern T1 2023 Guvernul adoptă și pune la dispoziția publicului un plan de acțiune cuprinzător pentru a îmbunătăți nivelul concurenței în domeniul achizițiilor publice. Acțiunile din planul de acțiune se bazează pe următoarele: (i) o evaluare a bunelor practici pentru facilitarea concurenței în domeniul achizițiilor publice [luând în considerare orice informații care rezultă din măsurile de remediere relevante în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 și punerea în aplicare a Decretului guvernamental nr. 63/2022 (II.28.) (ii) primele rezultate ale cadrului de măsurare a performanței (jalonul 201) și propunerile elaborate pe baza acestuia pentru a facilita concurența în domeniul achizițiilor publice; și (iii) constatările, deciziile și recomandările disponibile din „rapoartele privind integritatea achizițiilor publice” ale autorității de integritate (jalonul 161) relevante pentru concurența în domeniul achizițiilor publice. Acțiunile bazate pe punctul (iii) promovează și asigură eficacitatea controalelor de integritate în domeniul achizițiilor publice. Planul de acțiune trebuie: (i) stabilește obiective specifice și măsurabile care trebuie atinse în fiecare an; (ii) să definească măsurile relevante pentru atingerea obiectivelor aferente; (iii) să stabilească termene precise pentru punerea în aplicare a măsurilor și să atribuie indicatori relevanți pentru fiecare măsură în vederea monitorizării progreselor înregistrate în punerea sa în aplicare; (iv) să identifice autoritatea sau instituția relevantă responsabilă de punerea în aplicare a fiecărei măsuri; (v) să instituie un mecanism de monitorizare pentru a evalua progresele înregistrate în direcția îndeplinirii obiectivelor planului de acțiune; (vi) să includă o dispoziție specifică privind revizuirea anuală a planului de acțiune și revizuirea acestuia, după caz; (vii) să se asigure că situația anuală a punerii în aplicare a acțiunilor din planul de acțiune sau a revizuirilor acestuia este pusă la dispoziția publicului fără întârziere. Conținutul acțiunilor poate modifica cadrul juridic și poate introduce modificări ale practicilor de achiziții publice, cum ar fi condițiile standard aplicate sau clauzele contractuale.

204 C9.R13 Plan de acțiune pentru consolidarea nivelului de concurență în domeniul achizițiilor publice Jalon Revizuirea planului de acțiune de consolidare a nivelului de concurență în domeniul achizițiilor publice Prima revizuire anuală a planului de acțiune este adoptată și pusă la dispoziția publicului T1 2024 Guvernul adoptă și pune la dispoziția publicului planul de acțiune revizuit în urma primei revizuiri anuale, rezultatele revizuirii, precum și un document care stabilește stadiul punerii în aplicare a fiecăreia dintre măsurile din planul de acțiune. Planul de acțiune revizuit indică în mod clar și detaliat ce măsuri trebuie luate (și de către ce autoritate) pentru a pune în aplicare acțiunile care nu au fost puse în aplicare și ține seama de constatările, deciziile și recomandările autorității de integritate (dacă este cazul, pentru a spori concurența în domeniul achizițiilor publice).





205 C9.R14 Schemă de formare și schemă de sprijin privind achizițiile publice pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii în vederea facilitării participării acestora la procedurile de achiziții publice Jalon Lansarea unui program de formare pentru facilitarea participării microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii la procedurile de achiziții publice Lansarea programului T2 2023 Lansarea unui program de formare cu capacitatea de a oferi formare gratuită pentru cel puțin 2 200 de microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii (cu un accent special pe microîntreprinderi și întreprinderi mici), pe baza unor cursuri de formare nou elaborate și a unor materiale de învățare online. Dezvoltarea programului de formare este coordonată de ministerul responsabil cu achizițiile publice. Cursurile de formare oferă cele mai importante informații teoretice și practice cu privire la modul în care microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii pot să se pregătească și să participe cu succes la procedurile de achiziții publice. Materialele de formare se referă în special la utilizarea eficientă a măsurilor reparatorii și la particularitățile care apar în executarea unui contract de achiziții publice. Se asigură că numărul de participanți la cursuri de formare dintr-o singură întreprindere este limitat. Se instituie un mecanism de înregistrare online pentru sesiunile de formare și pentru accesul la cursurile de învățare online. Se asigură monitorizarea participării cu ajutorul datelor de conectare din sistemul online și testarea întrebărilor la care se răspunde în timpul sesiunilor. Ministerul Achizițiilor Publice se asigură, de asemenea, că microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii interesate se pot înregistra pentru notificări prin e-mail cu privire la sesiunile de formare viitoare, cu detalii privind conținutul cursului și procesul de înregistrare. Se asigură (i) monitorizarea continuă a participării microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii, (ii) păstrarea unei baze de date privind participanții, (iii) instituirea unui mecanism de monitorizare care să permită tuturor participanților să ofere feedback cu privire la eficiența și utilitatea cursurilor de formare și a materialelor de formare.

206 C9.R14 Schemă de formare și schemă de sprijin privind achizițiile publice pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii în vederea facilitării participării acestora la procedurile de achiziții publice Țintă Numărul de microîntreprinderi și de întreprinderi mici și mijlocii care au beneficiat de formare privind practicile de achiziții publice Număr 0 1 000 T1 2024 Obiectivul este considerat îndeplinit atunci când reprezentanți din cel puțin 1 000 microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii au finalizat cu succes cel puțin unul dintre cursurile de formare sau de e-learning, astfel cum au fost verificate de jurnalele cursurilor de formare sau de învățare online din cadrul programului de formare, în conformitate cu cerințele stabilite la jalonul 205.

207 C9.R14 Schemă de formare și schemă de sprijin privind achizițiile publice pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii în vederea facilitării participării acestora la procedurile de achiziții publice Țintă Numărul cumulat de microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii care au beneficiat de formare în domeniul achizițiilor publice

practici Număr 1 000 2 200 T2 2026 Obiectivul este considerat îndeplinit atunci când reprezentanți ai unui număr suplimentar de cel puțin 1 200 de microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii (și anume, 2 200 de microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii în total) au finalizat cu succes cel puțin unul dintre cursurile de formare sau de e-learning, astfel cum au fost verificate de jurnalele cursurilor de formare sau de învățare online din cadrul programului de formare, în conformitate cu cerințele stabilite la jalonul 205.

208 C9.R14 Schemă de formare și schemă de sprijin privind achizițiile publice pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii în vederea facilitării participării acestora la procedurile de achiziții publice Jalon Evaluarea programului de formare pentru facilitarea participării microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii la procedurile de achiziții publice Raportul final de evaluare este pus la dispoziția publicului T2 2026 Se pune la dispoziția publicului un raport final de evaluare care evaluează eficacitatea și eficiența măsurii de formare, în special prin (i) evaluarea rezultatelor programului de formare, (ii) evaluarea lecțiilor învățate și a modului în care ar putea fi îmbunătățite viitoarele sisteme de formare și (iii) evaluarea efectelor pe termen mai lung ale sistemului asupra participării în special a microîntreprinderilor și, respectiv, a întreprinderilor mici la procedurile de achiziții publice. Evaluarea ia în considerare, de asemenea, feedbackul participanților la cursurile de formare colectate prin intermediul mecanismului de monitorizare.

209 C9.R14 Schemă de formare și schemă de sprijin privind achizițiile publice pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii în vederea facilitării participării acestora la procedurile de achiziții publice Jalon Instituirea unei scheme de sprijin pentru compensarea costurilor asociate participării la achizițiile publice ale microîntreprinderilor și ale întreprinderilor mici și mijlocii Lansarea programului T1 2023 Se lansează o schemă de sprijin care oferă o compensație forfetară – bazată pe criterii de selecție obiective, nediscriminatorii și transparente – care urmează să fie plătită direct microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (cu un accent special pe microîntreprinderi și pe întreprinderile mici) pentru costurile lor asociate participării lor la procedurile de achiziții publice, pentru a le facilita participarea la achiziții publice și pentru a le reduce barierele la intrare. Sprijinul financiar în cadrul schemei de sprijin acoperă, în special, costul utilizării unui consultant acreditat în domeniul achizițiilor publice, dar nu acoperă toate costurile de participare la o procedură de achiziții publice suportate de întreprinderea respectivă. Numai acele microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii sunt eligibile pentru sprijin care (i) a depus o ofertă valabilă în cadrul unei proceduri de achiziții publice (și anume, ofertanți care au depus o documentație completă de licitație pentru o procedură de licitație, îndeplinind atât criteriile de excludere, cât și criteriile de selecție) și (ii) care nu au participat la o altă procedură de achiziții publice în cele douăsprezece luni anterioare depunerii ofertei în cadrul procedurii de achiziții publice. Numărul de cereri de sprijin din partea unei întreprinderi individuale este limitat.

210 C9.R14 Schemă de formare și schemă de sprijin privind achizițiile publice pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii în vederea facilitării participării acestora la procedurile de achiziții publice Jalon Efectuarea unei evaluări intermediare a valorii adăugate și a eficacității schemei de sprijin Raportul final de evaluare pentru evaluarea intermediară este pus la dispoziția publicului T3 2024 Se pune la dispoziția publicului un raport de evaluare intermediară privind valoarea adăugată și eficacitatea schemei de sprijin. Evaluarea se bazează în special pe: (i) interesul pentru sprijinul financiar (participarea la program), (ii) rata de câștig a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii care au participat la program în cadrul procedurilor de achiziții publice și (iii) feedbackul oferit de microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii care au primit sprijin. Evaluarea analizează, de asemenea, sectoarele în care își desfășoară activitatea întreprinderile participante și dacă acestea corespund sectoarelor în care participarea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii este în general scăzută. Evaluarea la jumătatea perioadei analizează dacă întreprinderile din alte sectoare sunt vizate în mod specific de activități de comunicare specifice pentru a sensibiliza publicul cu privire la program și dacă punerea în aplicare a programului se modifică în funcție de rezultatele analizei.

211 C9.R14 Schemă de formare și schemă de sprijin privind achizițiile publice pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii în vederea facilitării participării acestora la procedurile de achiziții publice Țintă Numărul de microîntreprinderi și de întreprinderi mici și mijlocii care au primit sprijin forfetar pentru compensarea costurilor achizițiilor publice Număr 0 1 800 T2 2026 Obiectivul este atins atunci când cel puțin 1 800 de întreprinderi care participă la achiziții publice în calitate de ofertanți au primit compensații pentru costurile lor asociate în cadrul schemei de sprijin, în conformitate cu cerințele stabilite la jalonul 209, demonstrate de plățile oficiale și de evidențele contabile ale autorității care gestionează schema de sprijin.

212 C9.R14 Schemă de formare și schemă de sprijin privind achizițiile publice pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii în vederea facilitării participării acestora la procedurile de achiziții publice Jalon Finalizarea evaluării finale privind valoarea adăugată și eficacitatea schemei de sprijin Raportul final de evaluare este pus la dispoziția publicului T2 2026 Se pune la dispoziția publicului un raport final de evaluare privind valoarea adăugată și eficacitatea schemei de sprijin. Evaluarea se bazează în special pe (i) interesul pentru sprijinul financiar (participarea la program), (ii) rata de câștig a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii care au participat la schema de sprijin în cadrul procedurilor de achiziții publice și (iii) feedbackul furnizat de microîntreprinderi și de întreprinderile mici și mijlocii care au primit sprijin. Evaluarea analizează, de asemenea, sectoarele în care își desfășoară activitatea întreprinderile participante și dacă acestea corespund sectoarelor în care participarea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii este în general scăzută.

213 C9.R15 Consolidarea rolului și a competențelor Consiliului Judiciar Național pentru a contrabalansa competențele președintelui Oficiului Național al Magistraturii Jalon Intrarea în vigoare a modificărilor legislative menite să consolideze rolul Consiliului Judiciar Național, garantând în același timp independența acestuia Dispoziție din modificările legislative care indică data de intrare în vigoare T1 2023 Înainte de depunerea primei cereri de plată în cadrul planului de redresare și reziliență, modificările legislative intră în vigoare și încep să fie aplicate, asigurând consolidarea rolului și a competențelor Consiliului Judiciar Național (CJN) pentru a contrabalansa în mod eficace competențele președintelui Oficiului Național al Magistraturii (NOJ). Modificările legislative: a)instituirea unor competențe mai puternice pentru CJN, astfel încât acesta să își poată exercita în mod eficace rolul constituțional de supraveghere a administrației centrale a instanțelor, menținând, în același timp, independența Consiliului pe baza alegerii membrilor săi de către judecători. În ceea ce privește deciziile individuale, modificările legislative asigură faptul că CJN emite un aviz obligatoriu motivat cu privire la următoarele aspecte: (I)anularea de către președintele Oficiului Național al Magistraturii a procedurilor de numire pentru funcțiile judiciare și executive ale instanțelor, în cazul în care există cel puțin un candidat eligibil care a fost sprijinit de judecătorii respectivei instanțe; (II)transferul judecătorilor, inclusiv detașările, la o altă instanță de către președintele Oficiului Național al Magistraturii menționat în secțiunile 27, 27/A, 31 și 32 din Legea CLXII din 2011, cu excepția detașărilor la NOJ; (III)demiterea, de către președintele Oficiului Național al Magistraturii, a judecătorilor fără consimțământul acestora din corpul de judecători care soluționează cauze speciale, inclusiv cauze de contencios administrativ; (IV)caracterul adecvat al candidaților pentru postul de președinte și vicepreședinte al Oficiului Național al Magistraturii, care poate fi propus de președintele republicii sau, respectiv, de președintele Oficiului Național al Magistraturii; criteriile de adecvare, inclusiv independența, imparțialitatea, probitatea și integritatea, sunt stabilite prin lege. Modificările legislative asigură accesul candidaților considerați nepotriviți de către CJN la un control jurisdicțional accelerat în fața instanței competente. În ceea ce privește regulamentele, modificările legislative garantează că CJN emite un aviz obligatoriu motivat cu privire la următoarele aspecte: (I)sistemul de puncte pentru evaluarea cererilor de posturi judiciare în cadrul legislativ; (II)condițiile detaliate pentru acordarea de prime și alte beneficii judecătorilor și cadrelor de conducere ale instanțelor; (III)normele referitoare la sistemul de formare a judecătorilor; (IV)fișa de date și metodele de evaluare a volumului de muncă al judecătorilor, precum și stabilirea „volumului de lucru național pentru procedurile contencioase și necontencioase, defalcat în funcție de nivelul judiciar și de tipurile de cauze”; (V)numărul de posturi judiciare în cadrul fiecărei instanțe, în cadrul stabilit în bugetul anual, inclusiv în Kúria, și în departamentele acestora; b)să stabilească dreptul CJN de a avea acces la toate documentele, informațiile și datele (inclusiv la datele cu caracter personal) legate de administrarea instanțelor. În plus, modificările legislative prevăd că CJN stabilește structura raportului bianual al președintelui Oficiului Național al Magistraturii; c)să confere CJN capacitate juridică și autonomie în plata bugetului său și să se asigure că CJN dispune de resurse adecvate, inclusiv de personal și birouri, pentru a-și îndeplini sarcinile în mod eficace. Modificările legislative prevăd, de asemenea, că, pentru a-și îndeplini sarcinile în cadrul CJN, judecătorii membri au dreptul de a fi eliberați din funcție în măsura în care președinții instanțelor regionale (törvényszék) sunt eliberați din funcție. Modificările legislative prevăd că judecătorii membri ai CJN nu pot fi realeși decât pentru următorul mandat, că judecătorii-membri ai CJN aleg din rândul lor președintele CJN și că președinții și vicepreședinții de instanță în calitate de membri ai CJN nu participă la deliberări și nu votează cu privire la chestiunile legate de activitățile lor administrative; d)să stabilească dreptul CJN de a sesiza instanța competentă și Curtea Constituțională pentru a-și apăra prerogativele și a-și exercita drepturile; e)să instituie obligația de a consulta CJN cu privire la propunerile legislative care afectează sistemul judiciar și dreptul de a propune guvernului să inițieze o nouă legislație privind aceleași aspecte; f)să stabilească în lege norme nediscreționare privind desemnarea președinților de instanță ad interim prin intermediul unui ordin prestabilit de funcții în cadrul unei instanțe, după cum urmează: (i) în absența unui președinte de instanță, competențele președintelui sunt exercitate de vicepreședinte; (ii) în absența unui vicepreședinte, competențele președintelui sunt exercitate de șeful unui departament de judecători cu cea mai lungă vechime în funcția de judecător; (iii) în absența unui șef de departament, competențele președintelui sunt exercitate de judecătorul care prezidează funcția de judecător cu cea mai lungă durată a mandatului de judecător; g)să interzică reintegrarea, de către președintele Oficiului Național al Magistraturii, a judecătorilor, în urma detașării lor, într-o instanță superioară celei în care s-au pronunțat înainte de detașare.

214 C9.R16 Consolidarea independenței judiciare a Curții Supreme (Kúria) Jalon Intrarea în vigoare a modificărilor menite să consolideze independența judiciară a Curții Supreme A adoptat și a modificat efectiv normele privind alegerea președintelui Kúria, sistemul de repartizare a cauzelor și funcționarea Kúria T1 2023 Înainte de transmiterea primei cereri de plată în cadrul planului de redresare și reziliență: a)modificările legislative intră în vigoare și încep să fie aplicate, ceea ce modifică normele privind alegerea președintelui Kúria pentru a se asigura că: (i) candidații au cel puțin cinci ani de experiență în funcția de judecător; (ii) președintele Kúria nu poate fi reales; (iii) CJN emite un aviz motivat cu caracter obligatoriu cu privire la caracterul adecvat al candidaților pentru postul de președinte al Kúria care pot fi propuși de președintele republicii. Criteriile de adecvare, inclusiv independența, imparțialitatea, probitatea și integritatea, sunt stabilite prin lege. Modificările legislative asigură accesul candidaților considerați nepotriviți de către CJN la un control jurisdicțional accelerat în fața instanței competente; b)modificările legislative și alte modificări aduse normelor privind sistemul de repartizare a cazurilor din Kúria intră în vigoare și încep să se aplice, asigurându-se că: (i) cauzelor depuse electronic li se atribuie un număr de caz fără intervenție umană; (ii) cauzele să fie atribuite camerelor pe baza unor criterii obiective prestabilite; (iii) completul de judecată să fie compus pe baza unui algoritm prevăzut în prealabil; (iv) părțile la procedură să poată verifica, pe baza dosarului cauzei, dacă normele privind repartizarea cauzelor au fost aplicate în mod corespunzător; (v) Consiliul Judiciar al Kúria și departamentele de judecători (denumite în continuare „kollégium”) să emită un aviz cu caracter obligatoriu cu privire la sistemul de repartizare a cauzelor; c)modificările legislative intră în vigoare și încep să fie aplicate, care modifică normele de funcționare a Kúria prin (I)instituirea unor competențe mai puternice pentru consiliul judiciar al Kúria și pentru departamentele judecătorilor („kollégium”) în cauză, asigurându-se, în special, că acestea emit un aviz obligatoriu cu privire la (a)candidații pentru postul de președinți și vicepreședinți de departamente de judecători, judecători președinți și secretar general al Kúria; (b)detașări la Kúria; (II)eliminarea posibilității ca membrii Curții Constituționale să devină judecători și apoi să fie numiți în Kúria fără a urma procedura normală de depunere a candidaturilor; (III)asigurarea faptului că CJN emite un aviz motivat cu caracter obligatoriu cu privire la caracte