GESTIONAREA DE CĂTRE COMISIE 
A SISTEMULUI DE CONTROALE 
SANITAR-VETERINARE LA IMPORTURILE
DE CARNE  DUPĂ REFORMELE LEGISLAŢIEI
DIN DOMENIUL IGIENEI DIN 2004
ISSN 1831-0966CURTEA DE CONTURI 
EUROPEANĂ
RO
2010Raportul special  nr. 14

GESTIONAREA DE CĂTRE COMISIE  
A SISTEMULUI DE CONTROALE  
SANITAR-VETERINARE  
LA IMPORTURILE DE CARNE  
DUPĂ REFORMELE LEGISLAŢIEI  
DIN DOMENIUL IGIENEI DIN 2004Raportul special  nr. 14  2010
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea paragraf TFUE]
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
Fax +352 4398-46410
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Raportul special nr. 14  2010
Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
O fișă catalografică figurează la sfârșitul prezentei publicaţii.
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, 2011
ISBN 978-92-9207-983-3
doi:10.2865/71195
© Uniunea Europeană, 2011
Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei.
Printed in Luxembourg
3
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004
CUPRINS
Puncte
 ABREVIERI
I–VI SINTEZĂ
1–11  INTRODUCERE
12–15  SFERA ŞI ABORDAREA AUDITULUI
16–86  OBSERVAŢII
16–32   REVIZIA REGULAMENTELOR COMUNITARE ÎN MATERIE DE IGIENĂ REFERITOARE LA IMPORTURILE 
DE CARNE
17  EXISTENŢA UNOR VERSIUNI CONSOLIDATE ALE LEGISLAŢIEI RELEVANTE AR FACILITA O APLICARE CORECTĂ 
ŞI UNIFORMĂ A NORMELOR
18–19   CALENDARUL DE MODIFICARE A DECIZIILOR AFECTEAZĂ CERTIFICATELE SANITAR-VETERINARE CARE 
ÎNSOŢESC IMPORTURILE DE CARNE
20–26  REEXAMINAREA AUTORIZAŢIILOR DE EXPORT CĂTRE UE
27–29   NECESITATEA UNOR INDICATORI COMUNI PENTRU EVALUAREA ACORDURILOR VETERINARE
30–31   RATELE REDUSE ALE CONTROALELOR AR TREBUI SĂ FIE MAI BINE JUSTIFICATE
32 ACORDURILE VETERINARE NU REUŞESC SĂ EVITE DIFERENŢELE DE TRATAMENT ÎNTRE STATELE MEMBRE
33–45  SISTEMELE DE INFORMAŢII PRIVIND CONTROALELE SANITAR-VETERINARE
34–37   OPTIMIZAREA UTILIZĂRII BAZEI DE DATE TRACES
38–40  VALORIFICAREA LA MAXIMUM A SISTEMULUI DE ALERTĂ RAPIDĂ
41–42  NECESITATEA UNEI INTERFEȚE ÎNTRE TRACES ŞI BAZELE DE DATE NAŢIONALE RELEVANTE
43–45   NCTS – RISCUL DE ELUDARE A CONTROALELOR SANITAR-VETERINARE
4
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004
 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200446–75   SUPRAVEGHEREA DE CĂTRE COMISIE A SISTEMELOR NAŢIONALE DE GESTIONARE 
A CONTROALELOR SANITAR-VETERINARE
47–56   NECESITATEA UNEI STRATEGII LA NIVEL DE UE PENTRU ELABORAREA ŞI EVALUAREA PLANURILOR 
DE MONITORIZARE
57–59  LIPSA ARMONIZĂRII TARIFELOR ŞI A SANCŢIUNILOR
60–61  ANUMITE PUNCTE DE INSPECŢIE LA FRONTIERĂ AU UN NIVEL FOARTE SCĂZUT DE ACTIVITATE
62–64  ROLUL LIMITAT AL AUDITULUI INTERN ÎN SISTEMELE NAŢIONALE DE CONTROL
65  NECESITATEA UNOR INDICATORI DE PERFORMANŢĂ PENTRU A SE PUTEA MONITORIZA REALIZAREA 
PROGRESELOR ÎN RAPORT CU OBIECTIVELE STABILITE DE „PACHETUL IGIENĂ”
66–73   NECESITATEA UNEI MAI BUNE SELECŢII A PIF-URILOR ŞI A LOTURILOR ÎN VEDEREA INSPECŢIEI,  
PE BAZA UNEI ANALIZE A RISCURILOR
74–75  RECOMANDĂRI CARE SE REPETĂ DE LA O MISIUNE LA ALTA
76–86  COORDONAREA ŞI EVALUAREA SISTEMULUI DE CONTROALE SANITAR-VETERINARE
77–83   COORDONAREA SISTEMELOR DE CONTROALE SANITAR-VETERINARE ALE STATELOR MEMBRE NECESITĂ 
ÎMBUNĂTĂŢIRI
84–86   IMPACTUL UNOR STANDARDE UE MAI STRICTE ASUPRA COMPETITIVITĂŢII PRODUCĂTORILOR  
DIN UNIUNEA EUROPEANĂ
87–91 CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI
RĂSPUNSURILE COMISIEI
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004
5
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004
ALOP : Appropriate level of sanitary protection  – nivel corespunzător de protecţie sanitară
Cartea albă : White Paper on Food Safety  (Cartea albă privind siguranța alimentară)
CIRCA : Communication & Information Resource Centre Administrator  (Administratorul centrului de resurse de 
comunicare și informare), un spaţiu de lucru creat în vederea facilitării colaborării cu partenerii instituţiilor 
europene
COMEXT : Baza de date de referinţă a Eurostat pentru comerţul extern
DG: Direcţie generală
DG AGRI : Direcţia Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală
DG RTD : Direcţia Generală Cercetare
DG SANCO : Direcţia Generală Sănătate și Protecţia Consumatorilor
DG TAXUD : Direcţia Generală Impozitare și Uniune Vamală
DVCI : Document veterinar comun de intrare pentru produsele de origine animală, în înţelesul anexei III la 
Regulamentul (CE) nr. 136/2004 al Comisiei, și pentru animale vii, în înţelesul anexei I la Regulamentul (CE) 
nr. 282/2004 al Comisiei
EFSA : European Food Safety Authority  (Autoritatea Europeană pentru Siguranţa Alimentară)
ESB : Encefalopatia spongiformă bovinăABREVIERI
6
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004EUR-Lex : Dreptul Uniunii Europene
EUROSTAT : Oficiul de Statistică al Uniunii Europene
FAO : Food and Agriculture Organization of the United Nations  (Organizaţia Naţiunilor Unite pentru Ali -
mentaţie și Agricultură)
Grupul Potsdam : Grupul de lucru al experţilor veterinari
ISO: International Organisation for Standardisation  (Organizaţia Internaţională de Standardizare)
NCTS : New Computerised Transit System  (Noul sistem computerizat de tranzit)
OAV : Oficiul Alimentar și Veterinar
OMC : Organizaţia Mondială a Comerţului
„Pachetul igienă” : Noul ansamblu legislativ adoptat în 2004 și intrat în vigoare în cea mai mare parte 
în 2006, creând un nou cadru legislativ în materie de siguranţă alimentară în Uniunea Europeană
PCNM : Plan de control naţional multianual
PIF: Punct de inspecţie la frontieră, în înţelesul Directivei 91/496/CEE a  Consiliului și al Directi -
vei 97/78/CE a Consiliului
RASFF : Rapid Alert System for Feed and Food  (Sistemul de alertă rapidă pentru alimente și furaje), reţea 
a autorităţilor naţionale gestionată de ComisieABREVIERI
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 20047
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004SCoFCAH : Standing Committee on the Food Chain and Animal Health  (Comitetul permanent pentru lanțul ali -
mentar și sănătatea animală)
SEE: Spaţiul Economic European
SPS : Sanitary and phytosanitary measures  (măsuri sanitare și fitosanitare)
TARIC : Baza de date online a tarifelor vamale
TRACES : TRAde Control and Expert System  (Sistemul de control al comerțului și de expertiză)ABREVIERI
Oficiul Alimentar şi Veterinar, cu sediul în Irlanda, este un corp de experţi,  
format în cea mai mare parte din profesionişti din domeniul medicinii veterinare.
© Comisia Europeană
8
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004
 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004SINTEZĂ
I.
Controalele sanitar-veterinare la impor turile 
de carne și de produse din carne reprezintă 
o   co m p o n e n t ă  e s e n ţ i a l ă  a   p o l i t i c i i  U n i u n i i 
Europene în materie de siguranţă alimentară. 
Ca r n e a  i m p o r t at ă  p re z i nt ă  r i s c u l  d e  a   co n -
s t i t u i  u n  ve c t o r  d e  t r a n s m i s i e  a   b o l i l o r  n u 
numai consumatorilor, ci și animalelor, afec -
t â n d  î n  a ce s t  fe l  p ro d u c ţ i a  d e  p e  te r i to r i u l 
UE.
II.
Deși impor turile reprezintă mai puţin de 4 % 
d i n  c o n s u m u l  d e  c a r n e  d i n  U E  și  n u  e x i s t ă 
dovezi care să indice că una sau alta dintre 
cr izele sanitare majore sur venite în ultimii 
c i n c i s p re ze c e  a n i  a   fo s t  c a u z a t ă  d e  i n s u f i -
c i e n ţ e  î n  c o n t ro a l e l e  s a n i t a r - v e t e r i n a re  l a 
impor t, gradul de con știentizare și preocu -
p a r e a  p u b l i c u l u i  î n  l e g ă t u r ă  c u  s ă n ă t a t e a 
animalelor și siguranţa alimentară au crescut 
î n  m o d  s e n s i b i l.  M a i  m u l t,  d e și  U E  a l o c ă  î n 
mod obi șnuit un buget de 300  de milioane 
de euro pentru măsurile sanitar-veterinare de 
prevenire și eradicare a  bolilor și un buget 
de 100 de milioane de euro pentru măsurile 
legate de siguranţa produselor alimentare și 
a hranei pentru animale, crizele sur venite la 
sfâr șitul anilor ’90 (în principal cea a  ence -
f a l o p a t i e i  s p o n g i f o r m e  b o v i n e  –  E S B )  a u 
antrenat cheltuieli suplimentare substanţiale 
supor tate atât de bugetul UE, cât și de buge -
tele statelor membre.
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200499
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004SINTEZĂ
III.
Auditul a  vizat să examineze supravegherea 
de către Comisie a sistemului UE de controale 
s a n i t a r - v e t e r i n a r e  l a  i m p o r t u r i l e  d e  c a r n e 
e fe c t u a te  î n  c a d r u l  p u n c te l o r  d e  i n s p e c ţ i e 
la frontieră (PIF), în contex tul noului cadru 
introdus de regulamentele adoptate în 2004 
și intrate în vigoare în  2006, care fac par te 
d i n  a șa  n u m i t u l  „ p a c h e t  i g i e n ă”.  A u  f o s t 
v i z i t a t e  a u t o r i t ă ţ i l e  a   p a t r u  s t a t e  m e m b r e 
(Franţa, Ţările de Jos, Spania, România), pre -
cum și PIF-uri din aceste state; în plus, audi -
torii Cur ţii au luat par te la vizite de inspec -
ţie derulate de Oficiul Alimentar și Veterinar 
(OAV ) din cadrul Comisiei în trei state mem -
bre (Lituania, Regatul Unit, Grecia). Au fost 
inter vievate o serie de asociaţii relevante ale 
fac tor ilor interesaţi (pro ducător i, impor ta -
tori, societăţi, consumatori). Procedurile de 
planificare și de rapor tare ale OAV au făcut 
obiectul unei examinări amănunţite, având în 
vedere rolul deosebit de relevant pe care îl 
joacă acesta în supravegherea și verificarea 
de către Comisie a controalelor sanitar-vete -
rinare efectuate în UE.
IV.
Concluzia auditului a fost că punerea în apli -
c a r e  a  „ p a c h e t u l u i  i g i e n ă” d i n   2 0 0 4  a   f o s t 
a f e c t a t ă  d e  î n t â r z i e r i  și  a n u m i t e  a s p e c t e 
impor tante de reglementare încă nu au fost 
f i n a l i z ate.  Î n  p l u s,  î n  c a d r u l  a co rd u r i l o r  d e 
echivalare încheiate cu ţări ter ţe s-au accep -
tat reduceri substanţiale ale nivelului de con -
troale la impor turi, fără ca acest lucru să fie 
susţinut cu probe justificative rezonabile.V.
C e l e  d o u ă  s i s t e m e  d e  i n f o r m a ţ i i ,  T R A C E S 
(TRAde Control and Exper t System  – Sistemul 
de control al comer țului și de exper tiză) și 
RASFF ( Rapid Aler t System for Feed and Food  – 
Sistemul de aler tă rapidă pentru alimente și 
furaje), pe care se bazează controalele sani -
tar-veterinare la impor turile de carne, sunt 
utilizate pe scară largă în UE și sunt consi -
derate a  prezenta utilitate. Totu și, anumite 
PIF-uri din trei state membre încă nu intro -
duc toate datele relevante. Această situaţie 
afectează exhaustivitatea și fiabilitatea date -
lor introduse și a sistemelor de informaţii în 
ansamblu.
VI.
Co m i s i a  e xe rc i t ă  o   s u p r a ve g h e re  c o n t i n u ă 
a s u p r a  c o n t r o a l e l o r  s a n i t a r - v e t e r i n a r e  l a 
impor turile de carne, în principal prin inter -
mediul OAV. Cu toate acestea, ea trebuie să 
i a  m ă s u r i  s u p l i m e n t a re  p e n t r u  a   s o l u ţ i o n a 
deficienţele identificate:
— să finalizeze cadrul de reglementare cu -
noscut sub denumirea de „pachetul igienă” 
și să îl codifice într-o versiune consolidată 
și ușor de consultat;
— să continue dez voltarea sistemelor de in -
formaţii TRACES și RASFF și a  funcţionali -
tăţilor acestora;
— să furnizeze linii direc toare suplimentare 
necesare pentru aplicarea la nivel de UE 
a unei strategii în ceea ce prive ște controa -
lele sanitar-veterinare, precum și indicatori 
de per formanţă pentru a  determina dacă 
s - a u  î n d e p l i n i t  o b i e c t i v e l e  „  p a c h e t u l u i 
igienă”;
— să îmbunătăţească în continuare modelele 
de clasificare a  riscurilor utilizate de OAV 
în cadrul planificării ac tivităţilor sale de 
audit;
— s ă  s e  a s i g u r e  î n  m o d  c o n c r e t  c ă  s t a t e l e 
membre remediază în cel mai scurt termen 
posibil eventualele deficienţe detectate în 
c a d r u l  co nt ro a l e l o r  s a n i t a r-ve te r i n a re  l a 
impor turile de carne.SINTEZĂ
10
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004
 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 20041. Siguranţa alimentară a  devenit o  preocupare politică majoră în 
societăţile moderne, întrucât constituie un factor indispensabil 
pentru sănătatea publică în ţările cu o agricultură industrializată 
și cu un sector agroalimentar foarte dezvoltat. Prin urmare, asigu -
rarea celor mai înalte standarde de siguranţă alimentară reprezin -
tă fără îndoială o prioritate politică pentru Uniunea Europeană.
2. Ca urmare a crizelor sanitare grave din anii ’90 (ESB și carnea de 
pui contaminată cu dioxină), reglementările privind siguranţa ali -
mentară au fost revizuite în profunzime. Un nou cadru legislativ, 
cunoscut și sub denumirea de „pachetul igienă”, care se înteme -
iază pe o car te albă1 publicată de Comisie în 2000, a înlocuit sau 
a consolidat reglementările anterioare. Cea mai mare parte a noi -
lor dispoziţii reglementare au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2006.
3. Produsele din carne impor tate sunt susceptibile, prin natura lor, 
de a constitui o sursă de boală sau un vector de transmisie a bo -
lilor nu numai consumatorilor, ci și animalelor, cu alte cuvinte, 
de a  afecta producţia din cadrul UE. Există numeroase focare de 
boli epizootice pe mapamond, iar condiţiile de producţie din afara 
Uniunii nu sunt întotdeauna conforme cu standardele impuse de 
aceasta.
4. Controalele sanitar-veterinare la importurile în UE și cele realizate 
în ţările terţe exportatoare corespondente (a se vedea graficul 1 ) 
sunt efectuate de autorităţile naţionale, costul lor fiind supor tat 
în cea mai mare par te de operatori și, în ultimă instanţă, de con -
sumatori. Cheltuielile comunitare din acest domeniu sunt consti -
tuite în primul rând din cheltuielile administrative ale DG SANCO, 
în special cele ale OAV, care face par te din această direcţie gene -
rală, la care se adaugă cheltuielile legate de cursurile de formare 
vizând inspectorii naţionali. Bugetul UE a finanţat, de asemenea, 
crearea și operarea sistemului de informaţii cunoscut sub denu -
mirea de TRACES, responsabil de monitorizarea impor turilor de 
produse de origine animală, și a sistemului de informaţii RASFF.1 White Paper on Food 
Safety  (Cartea albă privind 
siguranța alimentară), 
COM(1999) 719 final, 12.1.2000.INTRODUCERE
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200411
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 20045. Costul crizelor sanitare – care, în principiu, se pot imputa unei 
aplicări incorecte a controalelor sanitar-veterinare – poate fi de -
osebit de ridicat pentru bugetul UE, întrucât ele presupun luarea 
unor măsuri de urgenţă care, prin natura lor, trebuie aplicate pe 
scară largă. Dacă la cheltuielile programelor vizând compensarea 
fermierilor se adaugă și costul măsurilor sanitar-veterinare luate 
în vederea eradicării bolii, cheltuielile supor tate de bugetul UE 
se pot ridica la peste 500 de milioane de euro în anumite perioa -
de de criză. Î n prac tică, însă, nu există dovezi care să indice că 
una sau alta dintre crizele sanitare majore prin care a  trecut UE 
în ultimii cincisprezece ani a  fost cauzată de insuficienţe în rea -
lizarea controalelor sanitar-veterinare la impor t. Apariţia bolilor 
fie s-a datorat unei surse interne, fie a  fost legată de circulaţia 
ilegală (fraudă) ori a fost cauzată de neaplicarea corespunzătoare 
a măsurilor de evacuare a de șeurilor menajere din mijloacele de 
transpor t internaţional.
6. Volumul consumului și al impor tur ilor de car ne a  crescut și se 
preconizează că această tendinţă de cre ștere se va menţine cel 
puţin până în 2015 (a se vedea graficele 2  și 3).
12
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004PRINCIPALELE IMPORTURI, ÎN 2009, DE C ARNE ŞI DE PRODUSE DIN 
C ARNEG R A F I C U L   1
Argentina
33 %
Uruguay
26 %Brazilia
18 %Australia
5 %Noua Zeelandă
5 %Namibia
4 %Botswana
4 %Statele Unite
       3 %Chile
1 %Paraguay
1 %
Croa/uni021Bia
1 %Carne de vită
(225 838 de tone)
Brazilia
85 %Argentina
7 %Chile
6 %Israel
1 %Carne de pasăre
(196 801 de tone)
Australia
8 %Argentina
3 %Chile
2 %Uruguay
1 %
Islanda
1 %Fosta
Republică
Iugoslavă 
a Macedoniei
 1 %Carne de oaie și de capră
(220 986 de tone)
Noua Zeelandă
84 %
Sursa: COMEXT - Trade Statistics  (Imports ) EU-27 [Statistici privind schimburile comerciale (importurile) UE-27].
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200413
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004PRE VIZIUNI PRIVIND CONSUMUL DE C ARNE ÎN UE  
ÎN PERIOADA 2006-2015 (1  000 DE TONE ECHIVALENT  
GREUTATE C ARC ASĂ)G R A F I C U L   2
40 00040 50041 00041 50042 00042 50043 00043 50044 00044 50045 000
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
G R A F I C U L   3Sursa: Date din Prospects for agricultural markets and income, 2008-2015  (Perspectivele privind pieţele agricole și veniturile 
din agricultură pentru perioada 2008-2015), DG AGRI.
1 3501 4001 4501 5001 5501 6001 6501 7001 7501 8001 850
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015PRE VIZIUNI PRIVIND IMPORTURILE DE C ARNE ÎN UE  
ÎN PERIOADA 2006-2015 (1  000 DE TONE ECHIVALENT  
GREUTATE C ARC ASĂ)
Sursa: Date din Prospects for agricultural markets and income, 2008-2015  (Perspectivele privind pieţele agricole și veniturile 
din agricultură pentru perioada 2008-2015), DG AGRI.
14
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 20047. Pentru cele patru categorii principale de animale, impor turile de 
carne reprezintă, per ansamblu, 3,6  % din consumul comunitar. 
Cota importurilor este mare pentru carnea de oaie/capră, semnifi -
cativă pentru carnea de vită și pentru carnea de pasăre și nesem -
nificativă pentru carnea de porc (a se vedea tabelul 1 ). Valoarea 
totală a  impor tur ilor pentru aceste difer ite categor ii a  fost de 
3 375 de milioane de euro în 2009.
8. Principiul de bază pe care se fundamentează sistemul UE de con -
troale sanitar-veterinare la importurile de carne este că produsele 
introduse pe ter itor iul UE trebuie să satisfacă cer inţe sanitare 
cel puţin echivalente cu cele stabilite de UE pentru producţia sa 
internă. Pentru a  se asigura respec tarea acestui principiu, sunt 
prevăzute două niveluri de control.
TA B E L U L   1
PRE VIZIUNE PRIVIND IMPORTURILE ŞI CONSUMUL ÎN UE ÎN 2010 
(1 000 DE TONE ECHIVALENT GREUTATE C ARC ASĂ1)
SpecieImporturi
previzionateProcent din totalul
importurilorConsum 
previzionatProcentul din consum 
al importurilor
Carne de vită 391 26,4 8 126 4,8
Carne de oaie  
şi de capră264 17,8 1 100 24,0
Carne de porc 32 2,2 20 428 0,2
Carne de pasăre 795 53,6 11 601 6,9
TOTAL 1 482  41 255 3,6
1 „1 000 d e tone echivalent greutate carcasă” = mii de tone echivalent greutate carcasă; calculul se efectuează pe baza 
standardelor convenite.
Sursa: DG AGRI, Short-term outlook for the arable crop, meat and dairy markets (Perspectivele pe termen scurt privind 
pieţele culturilor arabile, cărnii și produselor lactate), octombrie 2010.
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200415
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 20042 A se vedea 
COM(1997) 183 final (30.4.1997) 
și COM(1998) 32 final (28.1.1998) 
referitoare la organizarea OAV.
3 http://ec.europa.eu/food/fvo/
ir_search_en.cfm9. În primul rând, pentru a  putea fi impor tate în UE, produsele de 
origine animală trebuie să provină dintr-o unitate care a fost au -
torizată de Comisie și care este situată într- o ţară ter ţă care să 
fi obţinut, la rândul său, autorizaţie. De asemenea, autorităţile 
sanitar-veterinare din ţara expor tatoare trebuie să fi cer tificat 
că aceste produse respectă cerinţele comunitare. În caz contrar, 
există un mecanism de facilitare a  comer ţului care constă în în -
cheierea unui acord de echivalare cu ţara ter ţă în cauză, ceea ce 
înseamnă că sistemul de control din ţara ter ţă respectivă a  fost 
acceptat de UE ca fiind echivalent cu propriul său sistem de con -
trol.
10.  Cel de al doilea nivel de control este cel al statului membru. Fi -
ecare lot de produse trebuie să fie prezentat la un PIF aprobat 
de Comisie, unde este supus unor proceduri de inspec ţie și i  se 
eliberează un certificat de către autorităţile naţionale sanitar-ve -
terinare. După acceptarea lor de către PIF, loturile pot circula liber 
dintr-un stat membru în altul.
11.  Responsabilitatea privind verificarea asigurării de către statele 
membre a respectării cerinţelor impuse de legislaţia UE în materie 
de siguranţă alimentară și a produselor veterinare revine Oficiului 
Alimentar și Veterinar (OAV )2, care constituie una dintre direcţiile 
DG SANCO din cadrul Comisiei. Acesta dispune de un corp de ex -
perţi, format în cea mai mare parte din profesioni ști din domeniul 
medicinii veterinare, iar inspecţiile OAV se derulează respectând 
un program anual de activitate care trebuie elaborat pe baza unei 
analize a riscurilor (228 de inspecţii în 2008, dintre care 160 s-au 
derulat în state membre, 60, în ţări terţe și opt, în ţări candidate). 
Rapoar tele OAV sunt publicate, putând fi consultate pe internet3, 
și constituie o sursă primordială de probe pentru supravegherea 
de către Comisie a siguranţei alimentare pe întreg teritoriul UE.
16
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200412.  Auditul a avut drept obiectiv să evalueze gestionarea de către Co -
misie a sistemului instituit de UE pentru efectuarea controalelor 
sanitar-veterinare la importurile de carne și de produse din carne 
după reformele legislaţiei din domeniul igienei, adoptate în 2004 
și intrate în vigoare în 2006.
13.  Au fost abordate următoarele întrebări de audit:
 ο Revizia regulamentelor comunitare iniţiată prin car tea albă 
din 20 0 0 a fost f inaliz ată?
 ο Comisia se asigură că sistemele de informaţii privind con -
troalele sanitar-veterinare la impor turile de carne func ţio -
nează în mod ef icace?
 ο Comisia (OAV ) se asigură că sistemele naţionale pentru ges -
tionarea controalelor sanitar-veterinare func ţionează în 
mod corespunzător?
 ο Comisia î și îndepline ște rolul de coordonare între statele 
membre și realizează evaluări generale ale sistemului de 
controale sanitar-veterinare la impor turile de carne?
14.  De asemenea, în cursul activităţilor pe care le-a desfă șurat, Curtea 
a strâns informaţii cu privire la modul în care Comisia ţine seama 
de interesele diverșilor factori interesaţi (producători, operatori 
din industria de prelucrare, importatori, consumatori) atunci când 
analizează dispoziţiile introduse în reglementările comunitare.SFERA ŞI ABORDAREA AUDITULUI
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200417
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200415.  Au fost desfă șurate următoarele activităţi de audit în 2009:
 ο examinarea ac tivităţilor DG SANCO care prezintă relevanţă 
pentru subiec t, în special cele desfă șurate de OAV;
 ο vizite la autorităţile responsabile și la PIF-uri din patru 
state membre (Franţa, Ţările de Jos, Spania și România);
 ο par ticiparea la audituri efec tuate de OAV în Lituania, Rega -
tul Unit și Grecia;
 ο inter viuri cu asociaţii care reprezintă interesele fac torilor 
interesaţi relevanţi (producători, impor tatori, societăţi și 
consumatori)4.4 UECBV (Uniunea Europeană 
a Comercianţilor de Animale 
și Carne), COPA (Comitetul 
Organizaţiilor Profesionale din 
Agricultura Uniunii Europene), 
COGECA (Comitetul General 
al Cooperativelor Agricole 
din Uniunea Europeană), 
CIAA (Confederaţia Industriei 
Alimentare și a Băuturilor din 
Uniunea Europeană), CLITRAVI 
(Centrul de Legătură al Industriilor 
Cărnii din Uniunea Europeană), 
BEUC (Organizaţia Europeană 
a Consumatorilor).
© Curtea de Conturi Europeană
Fiecare lot de produse trebuie să treacă printr-un PIF aprobat de Comisie.
18
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004RE VIZIA REGUL AMENTELOR COMUNITARE 
ÎN MATERIE DE IGIENĂ REFERITOARE L A 
IMPORTURILE DE C ARNE
16.  Cartea albă privind siguranţa alimentară prevedea revizia regula -
mentelor privind siguranţa alimentară, majoritatea acestora fiind 
înlocuite cu noul cadru legislativ cunoscut sub denumirea de „pa -
chetul igienă”. În următoarele puncte se examinează dacă modifi -
cările relevante introduse prin „pachetul igienă” au fost aplicate 
și reflectate în acordurile veterinare încheiate cu ţări ter ţe.
EXISTENŢA UNOR VERSIUNI CONSOLIDATE ALE 
LEGISL AŢIEI RELE VANTE AR FACILITA O APLIC ARE 
COREC TĂ ŞI UNIFORMĂ A NORMELOR
17.  Normele care reglementează impor turile de carne și de produse 
din carne sunt cuprinse în peste cincizeci de texte legislative, la 
care trebuie să se adauge acordurile veterinare (a se vedea ta-
belul 2 ). La punctul 67, car tea albă subliniază că diferitele texte 
de legislaţie trebuie să fie clare, simple și ușor de înţeles pentru 
ca operatorii să le poată aplica. Cu toate acestea, în lipsa unor 
versiuni consolidate – sau chiar a  unei reformări pe scară largă 
a  normelor privind impor turile – numărul mare și complexitatea 
care caracterizează în prezent aceste norme creează dificultăţi și 
dă naștere unor interpretări divergente, care împiedică aplicarea 
lor corectă și uniformă. Acesta este, de exemplu, cazul normelor 
practice pentru efectuarea controalelor întărite, care, din  1997, 
fac în mod repetat obiectul discuţiilor dintre DG SANCO și statele 
membre (a se vedea caseta 1 ).OBSERVAŢII
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200419
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004C ALENDARUL DE MODIFIC ARE A DECIZIILOR 
AFEC TEA Z Ă CERTIFIC ATELE SANITAR-VE TERINARE 
C ARE ÎNSOŢESC IMPORTURILE DE C ARNE
18.  Având în vedere că scopul regulamentelor privind igiena este de 
a garanta un nivel ridicat de protecţie în ceea ce prive ște siguran -
ţa alimentară, este important ca, a șa cum se prevede la articolul 1 
litera (g) din Regulamentul (CE) nr. 852/2004, ţările terţe să certi -
fice că produsele alimentare pe care le expor tă respectă aceleași 
norme sanitare ca cele produse în UE sau norme echivalente. Dacă 
nu se actualizează la timp condiţiile de cer tificare a impor turilor, 
este posibil ca produsele impor tate să nu fie supuse unor cerinţe 
de producţie și de control la fel de exigente.
19.  O b l i g aţ i a  c a  m e d i c i i  ve te r i n a r i  d i n  ţ a ra  d e  o r i gi n e  s ă  ce r t i f i ce 
conformitatea cărnii cu regulamentele privind igiena (care au in -
trat în vigoare la 1  ianuarie  2006) a  devenit aplicabilă abia din 
august 2006 în cazul cărnii de pasăre, din noiembrie 2006 în cazul 
produselor din carne și din iulie 2008 în cazul cărnii proaspete și 
a cărnii prelucrate, alta decât carnea de pasăre.
C A S E TA   1
LIPSA DE CL ARITATE A LEGISL AŢIEI PRIVIND CONTROALELE 
ÎNTĂRITE
Articolul 24 din Directiva 97/78/CE a Consiliului stabile ște regulile care trebuie urmate pentru controalele 
întărite, care pot fi declan șate în urma unui mesaj introdus în RASFF ca urmare a detectării de către un PIF 
a unui caz de încălcare a legislaţiei. Articolul prevede ca „statele membre să efectueze controale mai severe 
asupra tuturor loturilor de produse cu aceeași origine. În special următoarele zece loturi cu aceeași origine 
trebuie sechestrate și trebuie depusă la postul de inspecție de frontieră o sumă pentru costurile inspecției ce 
cuprinde un control fizic, prelevarea de probe și testele de laborator prevăzute în anexa III.”
S-a constatat însă că procedura referitoare la controalele întărite este aplicată în mod diferit de la un stat 
membru la altul. Unele state membre iau în considerare doar următoarele zece loturi care conţin acela și tip de 
produs și care sosesc doar la PIF-ul unde a fost detectată eroarea, altele iau în considerare următoarele zece 
loturi care sosesc la orice PIF de pe teritoriul lor în termen de maximum șase luni, conţinând acela și tip de 
produs și având aceea și origine sau chiar provenind de la aceea și unitate, în timp ce alte state membre iau în 
considerare doar următoarele trei loturi, întrucât sunt de părere că problema este una la nivel european, și nu 
doar la nivel naţional. Dată fiind lipsa de precizie a legislaţiei și existenţa interpretărilor divergente, nu există 
o abordare unică, armonizată în UE și nu este posibilă monitorizarea procesului sau evaluarea controalelor 
efectuate de DG SANCO și OAV. Într-adevăr, OAV nu este în măsură să verifice dacă există sau nu o problemă 
sistematică cu produsele de aceea și origine care sunt introduse în UE, în special dacă acestea intră pe teritoriul 
Uniunii prin diferite PIF-uri din mai multe state membre.
20
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004REEXAMINAREA AUTORIZ AŢIILOR DE EXPORT 
C ĂTRE UE
20.  În 2004, Parlamentul și Consiliul au adoptat o directivă5 prin care 
se validau listele existente deja ale unităţilor autorizate și ale ţă -
rilor terţe autorizate, până la intrarea în vigoare a regulamentelor 
privind igiena la 1  ianuarie  2006, sub următoarea rezer vă, însă: 
„Până la adoptarea dispozițiilor necesare pe baza Regulamentelor 
(CE) nr. 852/2004/CE6, 853/2004/CE7 și 854/2004/CE8 sau a Direc -
tivei 2002/99/CE9”.
21.  Procedura stabilită pentru adăugarea unor noi unităţi pe lista ce -
lor autorizate pentru export către UE prevedea ca autorităţile din 
ţara ter ţă să cer tifice că noua unitate în cauză îndeplinea cerin -
ţele impuse prin regulamentele privind igiena. Cu toate acestea, 
la momentul desfă șurării auditului, Comisia nu reexaminase încă 
autorizaţiile care fuseseră acordate ţărilor ter ţe și unităţilor îna -
inte de  2006 – adică înainte de intrarea în vigoare a „pachetului 
igienă”. Scopul acestei reexaminări era de a  permite Comisiei să 
verifice echivalenţa legislaţiei și a sistemelor de control în vigoare 
în ţara terţă cu noile cerinţe comunitare. În plus, Comisia nu fina -
lizase încă nici revizia liniei directoare referitoare la informaţiile 
pe care trebuie să le furnizeze ţările terţe cu privire la organizarea 
generală și la desfă șurarea controalelor.
22.  „Pachetul igienă” a  fost adoptat la sfâr șitul anului  2004 și a  in -
trat în vigoare la  1  ianuarie  2006. La momentul auditului (sfâr -
șitul anului  2009), Comisia reu șise să renegocieze 3 dintre cele 
11 acorduri existente deja în acest sector cu principalii par teneri 
comerciali ai UE10.
23.  În cursul auditului au fost examinate patru dintre acordurile ve -
terinare cele mai impor tante (cu Canada, cu Noua Zeelandă, cu 
St ate l e  U n i te  și  c u  E l ve ţ i a ) ,  c a re  f i g u re a z ă  î n  ta b e l u l   2 .  A   fo s t 
analizat textul acordurilor, au avut loc inter viuri cu șefii depar ta -
mentelor care au luat parte la negocieri și s-au colectat informaţii 
de la autorităţile competente din statele membre vizitate.5 Directiva 2004/41/CE a Parla -
mentului European și a Consiliului 
din 21 aprilie 2004 de abrogare 
a unor directive privind igiena 
alimentară și normele sanitar-ve -
terinare referitoare la producția și 
comercializarea anumitor produse 
de origine animală destinate 
consumului uman și de modificare 
a Directivelor 89/662/CEE și 
92/118/CEE ale Consiliului, precum 
și a Deciziei 95/408/CE a Consiliului 
(JO L 157, 30.4.2004, p. 33, rectificare 
în JO L 195, 2.6.2004, p. 12).
6 Regulamentul (CE) nr. 852/2004 
al Parlamentului European și al 
Consiliului din 29 aprilie 2004 pri -
vind igiena produselor alimentare 
(JO L 139, 30.4.2004, p. 1, rectificare 
în JO L 226, 25.6.2004, p. 3).
7 Regulamentul (CE) nr. 853/2004 
al Parlamentului European și al 
Consiliului din 29 aprilie 2004 de 
stabilire a unor norme specifice de 
igienă care se aplică alimentelor 
de origine animală (JO L 139, 
30.4.2004, p. 55, rectificare în 
JO L 226, 25.6.2004, p. 22).
8 Regulamentul (CE) nr. 854/2004 
al Parlamentului European și al 
Consiliului din 29 aprilie 2004 de 
stabilire a normelor specifice de 
organizare a controalelor oficiale 
privind produsele de origine ani -
mală destinate consumului uman 
(JO L 139, 30.4.2004, p. 206, rectifi -
care în JO L 226, 25.6.2004, p. 83).
9 Directiva 2002/99/CE 
a Consiliului din 16 decembrie 2002 
de stabilire a normelor de sănătate 
animală care reglementează 
producția, transformarea, 
distribuția și introducerea 
produselor de origine animală 
destinate consumului uman 
(JO L 18, 23.1.2003, p. 11).
10 Andorra, Canada, Chile, statele 
SEE, Insulele Feroe, Liechtenstein, 
Mexic, Noua Zeelandă, San Marino, 
Elveţia și Statele Unite ale Americii.
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200421
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004TA B E L U L   2
ACORDURILE VE TERINARE EXAMINATE
Ţara terţăData intrării
în vigoareData primei modificări care a ţinut seama 
de regulamentele din cadrul  
„pachetului igienă”Importuri (2009) 
în tone
(date extrase 
din COMEXT )
1. Canada 17.12.1998 11 073
2. Noua Zeelandă  26.2.1997 ο 1.9.2006 (acord) Decizia 2006/854/CE a Comisiei din 
26 iulie 2006 de aprobare, în numele Comunității 
Europene, a introducerii unor modificări la anexele 
V şi VIII la Acordul dintre Comunitatea Europeană şi 
Noua Zeelandă privind măsurile sanitare aplicabile 
comerțului cu animale vii şi produse de origine 
animală.
 ο 25.12.2006 (certificate) Decizia 2006/855/CE 
a  Comisiei din 24 august 2006 de modificare 
a Deciziei 2003/56/CE privind certificatele de 
sănătate animală pentru importul animalelor vii şi al 
produselor animaliere provenind din Noua Zeelandă.222 698
3. Elveţia 1.6.2001 ο 1.12.2006  (intrarea în vigoare) Decizia nr. 1/2006 
a Comitetului mixt veterinar instituit prin acordul 
dintre Comunitatea Europeană şi Confederația 
Elvețiană privind comerțul cu produse agricole 
din 1 decembrie 2006 cu privire la modificarea 
apendicelor 1, 2, 3, 4, 5, 6 şi 10 la anexa 11 la acord.19 475
4.  Statele Unite  
ale Americii1.8.1999 14 780
Sursa:  http://ec.europa.eu/food/international/trade/agreements_en.htm 
http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm  
http://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/decisions06_e.htm 
22
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200411 Articolul 46 alineatul (1) din 
Regulamentul (CE) nr. 882/2004: 
„Astfel de controale oficiale trebuie 
să acorde atenție deosebită: 
[…] (g) amplorii și desfășurării 
controalelor oficiale privitoare la 
importurile de animale, plante și 
produse obținute din acestea.”24.  Desigur, succesul negocierilor depinde, în egală măsură, de cea -
laltă par te. Auditul a  pus în evidenţă însă că, din cauza duratei 
prelungite a  negocierilor – care a  amânat în acest mod aplica -
rea, la impor turi, a normelor „pachetului igienă” care deveniseră 
obligatorii pentru producătorii din UE – acordul reexaminat cu 
Noua Zeelandă a  intrat în vigoare abia la opt luni după intrarea 
în vigoare a  pachetului, în pofida faptului că UE a  acceptat să 
menţină un nivel relativ limitat de controale (pentru care nu se 
furniza niciun argument valabil în dosarele Comisiei).
25.  DG SANCO nu dispune de date referitor la controalele fizice (ana -
lize de laborator) efectuate înainte de export în Canada și în Noua 
Zeelandă pentru produsele destinate Uniunii Europene. În plus, 
rapoar tele disponibile de la Oficiul Alimentar și Veterinar (OAV ) 
nu conţin, în mod obi șnuit, o  evaluare a  amplor ii și a  modului 
de desfășurare a controalelor oficiale efectuate de ţările ter ţe la 
impor turile pe teritoriul lor de produse animale11.
26.  Cu toate acestea, potrivit cifrelor Eurostat pentru anul 2008, Re -
gatul Unit a  impor tat  111  930  de tone de carne de oaie, dintre 
care 82 898 de tone erau din Noua Zeelandă (în jur de 77 %), care 
au fost apoi redistribuite către alte state membre. În pofida vo -
lumului mare al acestor impor turi în UE, autorităţile competente 
din Regatul Unit au comunicat auditorilor Curţii că, contrar regulii 
generale care prevede efectuarea în toate cazurile a  controlului 
identităţii, unele PIF-uri au controlat doar 2 % din loturi – aceea și 
frecvenţă a controlului care se aplică pentru controalele fizice – 
justificând această prac tică cu argumentul că acordul cu Noua 
Zeelandă nu define ște conceptul de control al identităţii.
NECESITATEA UNOR INDIC ATORI COMUNI PENTRU 
E VALUAREA ACORDURILOR VE TERINARE
27.  În cazurile în care s-a decis menţinerea echivalenţei în urma eva -
luărilor, acestea s-au efectuat fără a defini în prealabil indicatori 
calitativi sau cantitativi. Nu s-a realizat nicio comparaţie obiectivă 
între nivelul de protecţie sanitară (ALOP) stabilit prin noile regu -
lamente privind igiena, nivelul care exista înainte de adoptarea 
pachetului și nivelul de protec ţie obţinut cu ajutorul sisteme -
lor de control implementate de ţările ter ţe care sunt par te la un 
acord.
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200423
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200428.  De exemplu, reexaminarea legislaţiei Noii Zeelande în rapor t cu 
regulamentele privind igiena a fost realizată de un grup de lucru 
tehnic format din reprezentanţi ai DG  SANCO, exper ţi din Noua 
Zeelandă și din cadrul Grupului Potsdam12 (membrii din par tea 
Comisiei și din Grecia, Finlanda și Regatul Unit). Concluzia în urma 
evaluăr ii a  fost că legislaţia Noii Zeelande per mitea îndeplini -
rea obiectivelor stabilite prin „pachetul igienă”. Anexele la acord 
au fost modificate în consecinţă și echivalenţa a fost menţinută. 
Totu și, nu exista o documentaţie detaliată care să ateste că con -
cluziile grupului de lucru și ale Grupului Potsdam se fondau pe 
dovezi care să susţină menţinerea echivalenţei „Da-1”13.
29.  De asemenea, în urma auditului s-a constatat că nu exista nicio 
procedură comună de revizie pe baza unor indicatori cantitativi 
și calitativi, după cum nu existau nici probe scrise care să ateste 
că în timpul negocierilor au fost luate în considerare obser vaţiile 
formulate de OAV în decursul controalelor sale.12 Grupul a fost creat cu scopul de 
a evalua gradul de echivalenţă al 
legislaţiei ţărilor terţe. Componenţa 
sa a fost decisă de Consiliu 
(nota 10225/08 AGRILEG 91), 
grupul fiind format din 
reprezentanţi ai Consiliului și ai 
Comisiei, precum și din experţi 
dintr-un număr limitat de state 
membre selectate în funcţie 
de ţara terţă care face obiectul 
dezbaterilor.
13 Nivelul „Da-1” înseamnă că 
echivalenţa a fost recunoscută 
și că se poate utiliza o certificare 
simplificată; nivelul „Da-2” 
înseamnă că echivalenţa a fost 
recunoscută sub rezerva respectării 
unui număr de condiţii de 
producţie și/sau de control; nivelul 
„Da-3” înseamnă că echivalenţa 
a fost recunoscută în principiu, 
sub rezerva respectării anumitor 
condiţii specifice, și că certificarea 
este similară cu cea prevăzută 
pentru alte ţări terţe cu care nu 
s-au încheiat acorduri.
C A S E TA   2
PRINCIPALELE DIFICULTĂŢI ÎNTÂMPINATE L A RE VIZIA  
ACORDURILOR SPS (ACORDURI PRIVIND APLIC AREA  
MĂSURILOR SANITARE ŞI FITOSANITARE)
Statele Unite ale Americii : dificultăţi de ordin juridic legate de aplicarea „pachetului igienă”, de armonizarea 
frecvenţei de desfă șurare a auditurilor și de convenire a unei metodologii pentru verificarea echivalenţei.
Elveţia : majoritatea dispoziţiilor UE referitoare la igienă au fost transpuse în legislaţia elveţiană. Totu și, întrucât 
nu ia încă parte la RASFF (Sistemul de alertă rapidă pentru alimente și furaje), Elveția este nevoită să utilizeze 
alte proceduri de comunicare (prin intermediul DG SANCO sau prin sistemul CIRCA). Această problemă ar urma 
să fie soluţionată cu ocazia negocierilor care vor avea loc în viitor.
Noua Zeelandă : acordul actualizat a intrat în vigoare abia la opt luni după intrarea în vigoare a „pachetului 
igienă”. În plus, acordul prevede un nivel foarte scăzut de controale, care nu se fondează însă pe o analiză 
a riscurilor care să fie consemnată în documente.
Canada : întârzierea în actualizarea anexelor la acord în conformitate cu dispoziţiile „pachetului igienă” a fost 
cauzată de dificultăţile întâmpinate în stabilirea echivalenţei, de necesitatea de a aduce modificări textelor 
legislative canadiene și de întârzierile legate de publicare.
24
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200414 Regulamentul (CE) nr. 136/2004 
al Comisiei din 22 ianuarie 2004 
de stabilire a procedurilor 
controalelor sanitar-veterinare la 
punctele de control la frontieră 
ale Comunității la importul 
produselor provenind din țări terțe 
(JO L 21, 28.1.2004, p. 11).
15 Directiva 97/78/CE a Consiliului 
din 18 decembrie 1997 de stabilire 
a principiilor de bază ale organizării 
controalelor veterinare pentru 
produsele care provin din țări terțe 
și sunt introduse în Comunitate  
(JO L 24, 30.1.1998, p. 9).R ATELE REDUSE ALE CONTROALELOR AR TREBUI SĂ 
FIE MAI BINE JUSTIFIC ATE
30.  Conform normelor comunitare de bază, care cuprind dispoziţiile 
Regulamentului (CE)  nr.  136/200414 și ale Direc tivei  97/78/CE15, 
medicii veterinari oficiali trebuie să efectueze controale sistema -
tice ale documentelor și ale identităţii. Acestea sunt completate 
de controale fizice la intrarea produselor animale pe teritoriul UE. 
În cazul impor turilor de carne din Canada și Noua Zeelandă, frec -
venţa controalelor fizice a fost redusă la 10 % și, respectiv, la 2 %. 
În schimb, în cazurile în care nu există o decizie specială adoptată 
în acest sens ori un acord de echivalare, rata controalelor este de 
20 % (pentru carnea proaspătă de porc, de vită și mânzat, de oaie 
și de cal) sau de 50 % (pentru carnea de pasăre).
C A S E TA   3
APLIC AREA DE R ATE REDUSE ALE CONTROALELOR FIZICE
În cazul aplicării ratelor reduse ale controalelor fizice, metoda de selecţie a loturilor diferă de la un stat membru 
la altul. De regulă, controalele ar trebui să ţină seama de rezultatele e șantionării statistice și de factorii de risc 
relevanţi16; adesea, planificarea este lăsată la latitudinea inspectorilor din PIF-uri. În Franţa, autoritatea centrală 
sanitar-veterinară a elaborat o grilă de selecţie care arată cum ar trebui în mod normal să se stabilească ordinea 
priorităţii loturilor în vederea verificării. Această procedură prezintă avantajul de a garanta caracterul aleatoriu 
și imprevizibil al selecției. Potrivit autorităţilor franceze, această procedură nu a fost respectată de PIF Roissy, 
care este cel mai activ din punctul de vedere al numărului de loturi. În schimb, în Ţările de Jos, e șantionarea 
se efectuează aleatoriu, în mod electronic, în momentul în care se introduce o notificare prealabilă. Pentru 
a spori eficacitatea controalelor, sistemul electronic de selecţie olandez ţine cont de mai multe subpopulaţii, 
cum ar fi „tipul de produs” și „ţara terţă de origine”.
În Spania, frecvenţa controalelor fizice depă șea cu 20-30 % ratele reduse stabilite prin lege, fără ca procentajul 
loturilor detectate a fi neconforme să fie neapărat mai mare17. În mod similar, în România, în jur de 36 % (norma 
fiind de 20 % pentru ţările terţe, de 10 % pentru Canada și de 2 % pentru Noua Zeelandă) dintre loturile de 
carne ro șie au fost supuse unui control fizic în 2008. De asemenea, la nivel central nu exista o procedură de 
verificare prin care să se asigure atingerea pragurilor de control, iar procedura de selecţie nu garanta caracterul 
aleatoriu al selecţiei loturilor în vederea inspectării.
16 Printre factorii de risc relevanţi se numără: riscul prezentat de produs sau de ambalajul acestuia pentru sănătatea umană, probabilitatea de 
neconformitate cu cerinţele stabilite, grupul-ţintă de consumatori, amploarea și natura prelucrării ulterioare a produsului, mecanismele de inspecţie 
și de certificare ale ţării exportatoare și antecedentele privind conformitatea ale producătorilor din ţara terţă și ale importatorilor.
17 De exemplu, în 2008, au fost respinse, în urma unui control fizic, trei loturi (carne și produse lactate) dintr-un total de 4  694, ceea ce reprezintă 0,06 %. 
Cifra globală a loturilor respinse a fost de 0,63 % (media pentru UE: 0,88 % în 2006).
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200425
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200431.  Auditul a evidenţiat că rezultatele analizelor de laborator efectua -
te în cadrul controalelor fizice – realizate la iniţiativa PIF-ului din 
statul membru și/sau la iniţiativa ţării terţe, înainte de export – nu 
fac obiectul unei analize statistice (de exemplu, în ceea ce prive ș-
te agenţii de contaminare detectaţi, originea cărnii, punctul de 
intrare). O astfel de analiză ar putea sta la baza unei evaluări mai 
obiective a riscurilor și ar prezenta fără îndoială utilitate la nego -
cierile cu ţările terţe – fie pentru a justifica frecvenţa controalelor 
fizice efectuate de PIF-uri, fie pentru a  veni în sprijinul stabilirii 
tipului de parametri care să fie analizaţi în produsele alimentare 
impor tate. Pentru a ilustra impor tanţa exploatării acestui gen de 
date statistice, se poate cita un rapor t prezentat în Noua Zeelan -
dă18, care a demonstrat că, în urma analizelor, rezultatele au fost 
pozitive pentru hormoni în cazul a  101  din  103  probe prelevate 
de la ovine, chiar dacă se aflau sub limita maximă de reziduuri. 
Aceste date vin în sprijinul ideii că PIF-urile cele mai vizate ar 
trebui să recurgă la o metodă mai selectivă atunci când prelevează 
probe în vederea controalelor.
ACORDURILE VE TERINARE NU REUŞESC  
SĂ E VITE DIFERENŢELE DE TR ATAMENT  
ÎNTRE STATELE MEMBRE
32.  Acordul încheiat cu Canada nu a reu șit să garanteze absenţa dis -
c r im in ăr i i înt re  s tatel e m em bre, dat f ii nd că , l a m om entu l a u -
ditului, autorităţile canadiene nu autorizaseră încă impor turile 
din patru  state membre. D e asemenea, autor ităţile din Statele 
Unite ale Americii, unde controlul exporturilor ţine de competen -
ţa administraţiilor naţionale, tratează fiecare stat membru ca pe 
o entitate separată, în vreme ce, conform termenilor acordului în 
vigoare, toate statele membre sunt obligate să accepte importuri 
de carne din Statele Unite. În cazul unui stat membru, un singur 
abator a fost autorizat în vederea exportului către Statele Unite. În 
plus, solicitările de echivalare înaintate de 11 state membre, cea 
mai veche dintre ele datând din 2000, nu fuseseră încă aprobate 
de autorităţile din Statele Unite.18 New Zealand National Chemical 
Residues and Contaminant Report 
(EU),  din decembrie 2008.
26
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004SISTEMELE DE INFORMAŢII PRIVIND 
CONTROALELE SANITAR-VE TERINARE
33.  U E  f i n a n ţ e a z ă  c re a re a  și  m e n ţ i n e re a  s i s t e m e l o r  d e  i n fo r m a ţ i i 
TRACES ( TRAde Control and Exper t System  – Sistemul de control al 
comer țului și de exper tiză), utilizat pentru monitorizarea impor -
turilor de produse de origine animală, și RASFF ( Rapid Alert System 
for Feed and Food  – Sistemul de aler tă rapidă pentru alimente și 
furaje). La punctele care urmează se analizează dacă aceste siste -
me permit îndeplinirea integrală a obiectivelor „pachetului igienă” 
și dacă sistemul TRACES aduce o contribuţie la procesul de luare 
a deciziilor.
OPTIMIZ AREA UTILIZ ĂRII BA ZEI DE DATE TR ACES
34.  Deși TRACES contribuie la armonizarea procedurilor de control 
în UE, unele state membre preferă să utilizeze în continuare pro -
gramele lor informatice necompatibile cu TRACES, pe care le -au 
d e z vo l t a t  d e o a re c e  a c e s t a  d i n  u r m ă  n u  d i s p u n e a  d e  a n u m i t e 
funcționalități pe care statele membre în cauză le considerau a fi 
impor tante pentru controalele pe care le desfă șoară. Mai multe 
PIF-uri din Germania, Ţările de Jos și Spania nu introduc încă în 
TRACES toate datele relevante referitoare la importurile de carne, 
deși aceasta constituie o obligaţie. Această situaţie afectează ex -
haustivitatea bazei de date TRACES și, printre altele, fiabilitatea 
rezultatelor statistice produse de aceasta. În plus, în cea mai mare 
par te a  statelor membre, nu s-a realizat o  corelare cu bazele de 
date vamale, care ar permite o confruntare a datelor referitoare la 
importurile de carne înregistrate în cele două sisteme. Comisia ad -
ministrează sistemul TRACES la nivel de UE și contribuie la finan -
ţarea și la dez voltarea acestuia (2,25  milioane de  euro în  2009). 
Auditul a  relevat că este în continuare necesară dez voltarea sis -
temului pentru a putea fi rezolvate problemele tehnice existente 
legate, de exemplu, de accesul securizat necesar pentru a  putea 
utiliza TRACES, de emiterea pe cale electronică a DVCI-urilor (do -
cumente veterinare comune de intrare) cer tificate și de produ -
cerea unor statistici care să fie utile pentru analizele riscurilor, 
în vederea unei mai bune direc ţionări a  inspec ţiilor sanitar-ve -
terinare.
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200427
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200435.  Atunci când a  fost dez voltat TRACES, ar fi trebuit să se exploreze 
mai mult posibilităţile și mijloacele de a  realiza o  corelare și/sau 
de a facilita confruntarea necesară între datele relevante prelucra -
te în scopuri vamale și datele introduse în TRACES19. Principalele 
motive invocate pentru a explica dificultăţile existente în prezent 
erau legate de cerinţele specifice ale autorităţilor vamale în ceea 
ce prive ște codurile utilizate la identificarea produselor. Cu toate 
acestea, în urma derulării unui proiect-pilot în colaborare cu auto -
ritatea vamală franceză a reie șit că ar putea fi posibilă soluţionarea 
problemelor actuale de inter faţă.
36.  Vizitele efec tuate în statele membre au arătat limitele utilizării 
sistemului TRACES, în special în ceea ce prive ște următoarea gamă 
posibilă de funcţii utile:
(a) s e l e c ţ i a  l o t u r i l o r  c a re  u r m e a z ă  s ă  f i e  s u p u s e  co nt ro a l e l o r 
fizice aleatorii și nealeatorii, însoţite sau nu de analize de 
laborator;
(b) obligaţia de a efectua controale întărite și monitorizarea unor 
astfel de controale;
(c) controlul automat al conformităţii și al autenticităţii certifica -
telor sanitar-veterinare, de exemplu prin verificarea încruci -
șată a datelor introduse de ţara ter ţă care a emis cer tificatul 
(numărul cer tificatului, datele de identificare  – adresa de 
e-mail a inspectorului autorizat și specimenul de  semnătură20, 
s p e c i m e n u l  d e  șt a m p i l ă  a   d e p a r t a m e n t u l u i  c a r e  e m i t e 
 cer tificatul);
(d) posibilitatea de a scana cer tificatele neregulamentare;
(e) posibilitatea de a  introduce codul TARIC (codul din nomen -
clatura vamală) din zece cifre;
(f ) verificări încruci șate automate cu datele vamale;
(g) simplificarea procedur ii de introducere de către persoane 
fizice a  produselor impor tate dincolo de limita admisă fără 
plata taxelor vamale21;
(h) posibilitatea de a indica locul de origine iniţial în cazul trans -
por turilor reimpor tate;
(i) posibilitatea de a  înregistra în detaliu motivele pentru care 
un PIF a respins un impor t;
( j) calculul automat și armonizat al tarifelor și al sancţiunilor;
(k) obligaţia de a înregistra transpor turile intracomunitare de pro -
duse alimentare importate, ceea ce ar putea permite o retragere 
mai rapidă a acestora de pe piaţă în caz de urgenţă.19 Importanţa acestei 
corelări este menţionată, de 
exemplu, la articolele 5  și 6 din 
Regulamentul (CE) nr. 282/2004 
al Comisiei din 18 februarie 2004 
de întocmire a unui document 
pentru declararea și controlul 
sanitar-veterinar al animalelor 
provenite din țări terțe și 
introduse în Comunitate 
(JO L 49, 19.2.2004, p. 11) și la 
articolele 6  și 7 din Regulamentul 
nr. 136/2004.
20 Inspectorii autorizaţi sunt 
persoane acreditate sau autorizate 
de autoritatea competentă din ţara 
exportatoare să întocmească și să 
elibereze certificate oficiale.
21 Cu excepţia unui număr 
limitat de ţări terţe și a cantităţilor 
mici destinate consumului 
personal, normele comunitare nu 
autorizează importurile de carne 
sau de produse din carne de către 
persoane fizice fără ca acestea să 
fi depus în prealabil o declarație 
însoţită de un certificat sanitar-ve -
terinar.
28
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200437.  De regulă, accesul utilizatorilor la sistemul TRACES este restrâns 
doar la secţiunile care îi privesc. Cu toate acestea, un studiu ex -
tern22 din 2007 a demonstrat că este necesar să se desfă șoare un 
audit periodic al securităţii sistemului. În cazul în care este vorba 
de impor turi de carne, TRACES este utilizat de Noua Caledonie, 
Mexic și Noua Zeelandă. În schimb, EFSA (Autoritatea Europeană 
pent ru Siguranţa Alimentară) nu avea acces direct la TRACES, de și 
avea responsabilitatea de a colecta date din toate domeniile ce pot 
avea un impact direct sau indirect asupra siguranţei alimentare.
VALORIFIC AREA L A MAXIMUM A SISTEMULUI DE 
ALERTĂ R APIDĂ
38.  R ASFF compilează totalitatea aler telor admisibile emise de un 
stat membru și/sau de o ţară ter ţă. Cu toate acestea, condiţiile în 
baza cărora un stat membru poate lansa o  aler tă este posibil să 
nu fie stabilite oficial înainte de 201123.22 Gartner, Franţa, Hosting Traces 
project , 2007, DG SANCO.
23 Comisia a ștepta Hotărârea 
Tribunalului de Primă Instanță al 
Comunităţilor Europene din data 
de 29 octombrie 2009, Comisia/
Bowland Dairy Products Ltd.
© Comisia Europeană (DG SANCO)
RASFF compilează totalitatea alertelor admisibile emise de un stat membru  
sau de o ţară terţă.
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200429
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200439.  Au d i to r i i  a u  co n s t at at  c ă  u t i l i t ate a  și  f u n c ţ i o n a re a  s i s te m u l u i 
RASFF sunt apreciate pe scară largă în Uniunea Europeană. Totu și, 
reac ţia fiecărui stat membru la aler tele notificate de alte state 
membre variază în intensitate în funcţie de modul în care statul 
membru respec tiv interpretează aplicarea controalelor întărite, 
precum și de „calitatea” aler tei. De exemplu, Franţa nu iniţiază 
controale întărite decât dacă ţara care a  lansat aler ta utilizează 
acelea și criterii de analiză ca și ea.
40.  Per ansamblu, nu există un ansamblu de norme u șor de înţeles 
în legătură cu RASFF, nici pentru lansarea la nivel naţional a unei 
alerte în caz de risc pentru sănătatea umană, nici pentru lansarea 
ulter ioară a  aler tei în restul statelor membre. Aceeași lipsă de 
coerență s-a constatat și în ceea ce prive ște aplicarea unor con -
troale mai severe în urma unei aler te sau a lansării unei anchete 
sub supravegherea ser viciilor responsabile ale Comisiei. Auditul 
a arătat că, într-un caz de carne expor tată în UE care a fost sem -
nalată de autor ităţile ţăr ii ter ţe de or igine, sistemul nu a  fost 
capabil să reac ţioneze în timp util pentru a  declan șa controale 
întărite și pentru a garanta că toate cantităţile de carne în cauză 
au fost interzise la introducerea pe piaţă și că au fost returnate 
în ţara de origine. În realitate, statele membre au fost informate 
abia o săptămână mai târziu, iar mecanismele speciale de preve -
nire de la nivelul Comisiei (de exemplu, Safeguard Cell  – celula de 
protecţie) nu au fost activate, astfel încât a existat o întârziere în 
iniţierea controalelor întărite.
30
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004NECESITATEA UNEI INTERFE ȚE ÎNTRE TR ACES ŞI 
BA ZELE DE DATE NAŢIONALE RELE VANTE
41.  Din mai multe motive prezentate în continuare, legate de normele 
și cerinţele comer ţului internaţional, este în continuare dificilă 
realizarea unor verificări încruci șate între datele din TRACES și 
informaţiile vamale:
 ο bazele de date ale societăţilor nu sunt accesibile tuturor;
 ο normele internaţionale nu prevăd obligativitatea descrierii în 
detaliu a transpor turilor (f ie maritime, f ie de alt gen);
 ο lipsa obligativităţii de a indica pe declaraţia sumară (mani -
fest) codul TARIC din zece cifre pentru bunurile impor tate;
 ο nu există un transfer automat în timp real al datelor vamale 
naţionale către DG  TA XUD. În plus, ser viciul vamal de la 
destinaţia f inală care eliberează carnea impor tată pe piaţă 
poate să nu f ie ser viciul vamal al statului membru prin care 
carnea în cauză a fost introdusă pe teritoriul UE.
42.  Î n  g e n e ra l,  s t ate l e  m e m b re  n u  a u  s t a b i l i t  p ro ce d u r i  n aţ i o n a l e 
pentru confruntarea datelor care sunt introduse în TRACES (de 
exemplu, volumul impor turilor de carne), pe de o  par te, cu da -
tele înregistrate în sistemele locale, în evidenţele autorităţilor 
vamale ori în baza de date COMEXT24 și/sau cu datele înregistrate 
de organismele de inspecţie din ţările terţe. De exemplu, în urma 
vizitei efectuate la PIF Le Havre, s-a descoperit că în baza de date 
naţională erau înregistrate, pentru 2008, 14 560 de loturi de carne 
impor tată destinată consumului uman, în timp ce cifra corespon -
dentă din sistemul local era de 14 750.
NC TS – RISCUL DE ELUDARE A CONTROALELOR 
SANITAR-VE TERINARE
43.  NC TS25 este un sistem computerizat care a  fost introdus în  2003 
p e nt r u  a   d a  p o s i b i l i t ate a  o p e rato r i l o r  e co n o m i c i  s ă  i nt ro d u c ă 
date privind circulaţia măr furilor aflate „în tranzit ”26, pentru care 
vămuirea finală se poate efectua la orice punct vamal intern de 
destinaţie, și nu neapărat la punctul de intrare pe teritoriul UE.24 COMEXT este baza de date 
de referinţă a Eurostat pentru 
comerţul extern.
25 NCTS (Noul sistem 
computerizat de tranzit) – 
Decizia nr. 105/2000/CE 
a Parlamentului European 
și a Consiliului din 
17 decembrie 1999 de modificare 
a Deciziei nr. 210/97/CE de 
adoptare a unui program 
de acțiune în domeniul 
vamal în Comunitate 
(„Vamă 2000”) și de abrogare 
a Deciziei 91/341/CEE a Consiliului 
(JO L 13, 19.1.2000, p. 1).
26 „Tranzit” este definit în normele 
sanitar-veterinare ca referindu-se 
la transporturile care traversează 
teritoriul UE între două ţări terţe.
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200431
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200444.  Legislaţia Uniunii Europene aplicabilă nu prevede obligativitatea 
de a indica codul TARIC la înregistrarea în NCTS. În lipsa unor filtre 
care să permită identificarea acelor declaraţii de măr furi care fac 
obiectul legislaţiei sanitare, nu sunt excluse situaţiile în care se 
efec tuează vămuirea fără ca măr furile introduse în UE să fi fost 
supuse controalelor sanitar-veterinare. Este la latitudinea fiecărei 
administraţii vamale să decidă, pe baza examinării activităţii sale 
și a structurii sale interne, dacă este oportună crearea unor astfel 
de filtre. În urma unui incident sur venit recent în care măr furile 
impor tate pe cale aeriană au fost transpor tate în altă par te pe 
cale rutieră înainte să fi fost supuse inspecţiei, autorităţile vamale 
spaniole și-au modificat sistemul lor naţional NC TS, astfel încât 
astfel de transporturi să poată fi detectate și supuse controalelor 
sanitar-veterinare încă de la intrarea pe teritoriul ţării.
45.  Mai multe rapoar te27 ale OAV atrag atenţia asupra faptului că sis -
temele naţionale NC TS nu conţin filtre. Cu toate acestea, încă 
nu s-au adus modificări legislaţiei UE pentru a  remedia această 
omisiune.
SUPR AVEGHEREA DE C ĂTRE COMISIE 
A SISTEMELOR NAŢIONALE DE GESTIONARE 
A CONTROALELOR SANITAR-VE TERINARE
46.  Fiecare stat membru trebuie să elaboreze un plan de control na -
ţional multianual pentru a promova o abordare coerentă, globală 
și integrată pentru controalele oficiale pe care le efectuează cu 
privire la lanţul alimentar și furajer, la aplicarea legislaţiei privind 
sănătatea animală și bunăstarea animalelor și la impor turi.
NECESITATEA UNEI STR ATEGII L A NIVEL DE UE 
PENTRU EL ABOR AREA ŞI E VALUAREA PL ANURILOR 
DE MONITORIZ ARE
47.  Până în prezent, Comisia nu a  luat iniţiativa de a  furniza linii di -
rec toare (de exemplu, pentru proceduri armonizate de prelevare 
a probelor și de efectuare a analizelor de laborator) în ceea ce pri -
vește elaborarea planurilor naţionale de monitorizare definite în 
Regulamentul (CE) nr.  136/2004, aceasta fiind lăsată la aprecierea 
statelor membre. În cadrul auditurilor sale, OAV verifică existenţa 
și aplicarea în practică a unor astfel de planuri, însă nu examinează 
în detaliu dacă acestea sunt per tinente.27 DG(SANCO)/ 2009-8203 - MR – 
FINAL (Slovenia); DG(SANCO)/ 
2009-8085 - MR – FINAL (Suedia); 
DG(SANCO)/ 2009-8081 - MR – 
FINAL (Lituania).
32
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200448.  S-a remarcat că planurile naţionale de monitorizare se elaborează 
pe baza unei analize a riscurilor și pe baza rezultatelor analizelor 
realizate de laboratoarele acreditate să le efec tueze. Cu toate 
acestea, este la latitudinea statului membru în cauză dacă analiza 
riscurilor ţine seama de elementele Directivei  96/23/CE28 (rezul -
tatele planurilor naţionale de monitorizare a  reziduurilor) și ale 
Regulamentelor nr. 2073/200529, nr. 466/200130 și nr. 1881/200631 
(existenţa unor alerte rapide la nivel de UE sau la nivel internaţio -
nal și a unor avize știinţifice ale EFSA și caracteristicile planurilor 
ţărilor terţe pentru monitorizarea reziduurilor, rezultatele acestor 
planuri și riscurile relevate de acestea32). În plus, s-a constatat că 
planurile erau adesea limitate de constrângeri bugetare.28 Directiva 96/23/CE a Consiliului 
din 29 aprilie 1996 privind 
măsurile de control care se aplică 
anumitor substanţe și reziduurilor 
acestora existente în animalele 
vii și în produsele obţinute 
de la acestea și de abrogare 
a Directivelor 85/358/CEE și 
86/469/CEE și a Deciziilor 89/187/CEE  
și 91/664/CEE (JO L 125, 
23.5.1996, p. 10).
29 Regulamentul (CE) 
nr. 2073/2005 al Comisiei 
din 15 noiembrie 2005 privind 
criteriile microbiologice 
pentru produsele alimentare 
(JO L 338, 22.12.2005, p. 1).
TA B E L U L   3
DIFERITE NIVELURI DE ANALIZE DE L ABOR ATOR
Numărul de loturi supuse analizelor 
de laborator/numărul de încărcături × 100  
(procentaj aproximativ)Observaţii
Ţara Carne roşie Carne albă 2008
Lituania ≤ 10 % Prelevare de probe o dată la zece loturi
Franţa 3 % Efectuarea sistematică a două analize
Spania 0,4 % 1,8 % Planul prevedea o rată a analizelor de 5 %
Grecia 0,02 %-0,2 % 0,02 %-0,5 % 1 % din controalele fizice
Ţările de Jos≤ 1,0 % pentru reziduuri + ≤ 0,5 %  
pentru analize microbiologiceProcentajul este calculat în funcţie de numărul analizelor, 
nu în funcţie de numărul loturilor din care se prelevă probe
România 1   %-3 % planificate în funcţie de categoria de mărfuri Date nedisponibile cu privire la analize
Regatul Unit 0,02 %-0,2 % 0,02 %-0,5 % 1 % din controalele fizice (de exemplu, 0,02 %  
din carnea originară din Noua Zeelandă)
Sursa: Date colectate în cursul auditurilor la faţa locului efectuate în statele membre.
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200433
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200449.  De exemplu, s-a constatat că planul Regatului Unit și cel al Spaniei 
nu specifică diferiţii parametri de analiză care trebuie depistaţi 
în funcţie de ţara terţă de origine. Totodată, în Spania, Lituania și 
România, unde gama de teste este limitată de capacitatea labo -
ratoarelor de a realiza anumite analize și/sau de faptul că nu dis -
pun de acreditare pentru efectuarea lor, planurile de monitorizare 
pentru anul 2008 nu au prevăzut detectarea în carne a anumitor 
categorii de reziduuri de hormoni (substanţe anabolizante) și/sau 
de agenţi de contaminare proveniţi din mediu (dioxine, metale 
grele). Iar Grecia nu elaborase încă un plan naţional de monito -
rizare, drept urmare medicii veterinari de la PIF-urile elene au 
stabilit chiar ei ce parametri intenţionau să analizeze.
50.  Potrivit autorităţilor franceze, în caz de cre ștere a volumului ac -
tivităţii, anumite PIF-uri ar putea să ajungă în situaţia în care î și 
epuizează bugetele înainte de sfâr șitul anului, nefiind deci în 
măsură să î și pună în aplicare complet planurile de monitorizare. 
Drept urmare, gama de analize ar putea fi dictată de considera -
ţii mai curând financiare decât știinţifice. Cu ocazia vizitei efec -
tuate la un PIF din România, s-a descoperit că numai 20  dintre 
cele 63 de analize de laborator prevăzute în planul pentru 2008 au 
fost efec tuate. Din cauza constrângerilor bugetare, planul pen -
tru 2009 prevedea acum doar 44 de analize.
51.  Legislaţia UE nu stabile ște procentaje minime nici pentru numere -
le globale ale analizelor, nici pentru tipul de analiză de laborator 
care trebuie efectuat în funcţie de volumul și de tipul produsului 
sau de locul de origine, însă prevede adoptarea de decizii de pu -
nere în aplicare care vor stabili proceduri armonizate de prelevare 
a probelor și de efectuare a analizelor de laborator. În consecinţă, 
procentajul analizelor de laborator care trebuie realizate se spe -
cifică în planul naţional de monitorizare. În tabelul  3  se prezintă 
valor ile difer itelor nivelur i de analize de laborator care au fost 
planificate și/sau efectuate în  2008 în statele membre vizitate în 
cursul auditurilor la faţa locului.
52.  Strategiile de monitorizare diferă de la un stat membru la altul. 
Î n cazul anumitor state membre, frec venţa prelevării de probe 
se calculează în funcţie de numărul de loturi impor tate și/sau de 
natura/originea produsului în cauză, lăsând totodată o  anumită 
liber tate medicilor veterinari din PIF-uri. Î n alte state membre, 
această frec venţă de prelevare a  probelor este corelată cu rata 
controalelor fizice specificată în legislaţia UE, caz în care frecven -
ţa analizelor de laborator poate fi deosebit de rară pentru produ -
sele alimentare provenite dintr-o ţară ter ţă cu care UE a  semnat 
un acord SPS (acord privind aplicarea măsurilor sanitare și fito -
sanitare) (de exemplu, 0,02  % în cazul cărnii originare din Noua 
Zeelandă).30 Regulamentul (CE) nr. 466/2001 
al Comisiei din 8 martie 2001 de 
stabilire a nivelurilor maxime 
pentru anumiți contaminanți 
din produsele alimentare 
(JO L 77, 16.3.2001, p. 1).
31 Regulamentul (CE) 
nr. 1881/2006 al Comisiei 
din 19 decembrie 2006 de 
stabilire a nivelurilor maxime 
pentru anumiți contaminanți 
din produsele alimentare 
(JO L 364, 20.12.2006, p. 5).
32 http://ec.europa.eu/food/
food/chemicalsafety/residues/
third_countries_en.htm#3
34
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200453.  Auditul a pus în evidenţă, de asemenea, faptul că nu întotdeauna 
controalele la impor turi efectuate în statele membre acopereau 
lanţul de distribuție pe toată lungimea sa, de la punctul de intrare 
(PIF) până la consumatorul final, trecând pe la organismele res -
ponsabile de încărcătură (care au obligaţia de a îndeplini anumite 
formalităţi la autorităţile vamale/PIF-uri), expeditorii măr furilor, 
impor tatori și distribuitori. De asemenea, s-a constatat că nu se 
recurge la obiectivele indicate în planul de control național mul -
tianual definit la ar ticolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 
atunci când se evaluează rezultatele prezentate în rapoartele anu -
ale pe care trebuie să le transmită statele membre în conformitate 
cu ar ticolul 44 din acela și regulament.
54.  Deși responsabilitatea principală pentru intrarea unui lot în UE îi 
revine impor tatorului, această responsabilitate este adesea îm -
păr ţită cu agentul expeditor și/sau comisionarul în vamă, care 
preiau anumite sarcini, cum ar fi transmiterea notificării prealabile 
și prezentarea transpor turilor în PIF.
Serviciile vamale preiau anumite sarcini, cum ar fi prezentarea transporturilor în PIF.
© Curtea de Conturi Europeană
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200435
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200455.  DG  SANCO nu deţine date refer itoare la rezultatele controale -
lor efectuate la ace ști factori interesaţi din cadrul procesului de 
expediere a  măr furilor, de și ace știa trebuie să fie în măsură să 
furnizeze dovezi în ceea ce prive ște trasabilitatea măr furilor și 
să le depoziteze în condiţii corespunzătoare.
56.  Rezultatele obţinute și indicate în rapoartele anuale nu au fost eva -
luate în mod suficient prin prisma obiectivelor stabilite în planuri -
le de control naționale multianuale. Primul rapor t anual, menţio -
nat la articolul 44 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 
cu privire la aplicarea planurilor de control naționale multianuale 
integrate, a fost publicat de Comisie la 25 august 201033.
LIPSA ARMONIZ ĂRII TARIFELOR ŞI A SANC ŢIUNILOR
57.  În conformitate cu orientările OMC (Organizaţia Mondială a  Co -
mer ţului) și ale FAO (Organizaţia Naţiunilor Unite pentru Alimen -
taţie și Agricultură), Comisia specificase, în car tea sa albă34, că 
tarifele aplicate controalelor la impor turi ar trebui să fie limitate 
la costurile controalelor respective și că ar trebui să fie aplicate 
într-un mod uniform, astfel încât să se evite denaturarea schim -
burilor comerciale. Însă în practică, ar ticolul  27 din Regulamen -
tul  (CE) nr.  882/2004 prevede că statele membre trebuie să per -
ceapă tarife la impor turi fie la ratele minime stabilite, fie pentru 
a acoperi costurile pe care le presupun controalele oficiale.
58.  Conform constatărilor obţinute în urma auditului, Comisia nu dispune 
de informaţii precise care să indice dacă există o corespondenţă strânsă 
între costurile controalelor și tarifele percepute, în special în cazurile 
în care un stat membru aplică rate mai mici decât minimele stabilite. 
În două dintre cele patru state membre vizitate, auditul a  relevat că 
autorităţile naţionale competente nu erau în măsură să demonstreze, 
fondându-se pe documente financiare justificative, că exista un echili -
bru între cheltuielile presupuse de activităţile de control și veniturile 
obţinute din acestea, a șa cum este intenţia legislaţiei UE. Un studiu 
recent35 realizat pentru Comisie a indicat, de asemenea, lipsa de trans -
parenţă a metodelor de calcul utilizate de statele membre.
59.  Ca și în cazul tarifelor, armonizarea sancţiunilor care pot fi impuse 
atunci când controalele detectează nereguli prezintă importanţă din 
punctul de vedere al evitării denaturării schimburilor comerciale. În 
urma auditului, s-a constatat că OAV stabile ște, în cursul auditurilor 
pe care le desfă șoară la faţa locului, dacă sunt prevăzute sancţiuni 
și dacă acestea sunt aplicate efec tiv operatorilor economici care 
se fac vinovaţi de nerespectarea dispoziţiilor legislative. Cu toate 
acestea, nu există linii directoare generale sau bune practici care 
să fi fost definite în acest domeniu, iar ser viciile Comisiei nu sunt 
în măsură să se pronunţe dacă diferitele sisteme puse în aplicare în 
statele membre sunt propor ţionale sau dacă au un efect disuasiv.33 COM(2010) 441 final, 25.8.2010.
34 La articolul 1 litera (f) din 
anexa C la Acordul Organizaţiei 
Mondiale a Comerţului privind 
aplicarea măsurilor sanitare 
și fitosanitare se prevede că 
eventualele tarife aplicate pentru 
procedurile efectuate cu privire la 
produsele importate nu trebuie să 
fie mai mari decât costul efectiv 
al serviciului. La punctul 18 din 
standardul CAC/GL 20-1995 al FAO 
se prevede că eventualele tarife 
impuse de ţările importatoare 
ar trebui să fie rezonabile și să 
se limiteze la strictul necesar. La 
punctul 87 din capitolul 6 din 
Cartea albă privind siguranța 
alimentară, se afirmă că ar trebui 
să se prevadă garanţii prin care să 
se asigure că tarifele percepute 
se utilizează exclusiv la finanţarea 
controalelor.
35 Consorțiul de evaluare 
a lanțului alimentar  (Food Chain 
Evaluation Consortium - FCEC),  
aprilie-noiembrie 2008, Agra CEAS 
Consulting.
36
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004ANUMITE PUNC TE DE INSPEC ŢIE L A FRONTIER Ă AU 
UN NIVEL FOARTE SC Ă ZUT DE AC TIVITATE
60.  În ceea ce prive ște înfiinţarea PIF-urilor, s-au detectat cazuri în 
Spania, Grecia și România în care fluxul de măr furi era atât de 
nesemnificativ încât este pusă sub semnul întrebării necesitatea 
existenţei acestora, ţinând seama mai ales că este obligator ie 
prezenţa permanentă în PIF-uri a  unor speciali ști cu experienţă 
și cu cuno știnţele la zi. De fapt, anumite PIF-uri au fost create din 
motive interne care nu au nicio legătură cu eficienţa gestionării 
sau cu eficacitatea controalelor, nefiind disponibilă nicio analiză 
a  rapor tului costuri/beneficii care să justifice menţinerea lor în 
activitate.
61.  Mai mult, auditul la faţa locului a indicat că, de multe ori, PIF-urile 
nu au acces la bazele de date aflate la dispoziţia ser viciilor va -
male sau la sec ţiunile relevante ale acestor baze de date, ceea 
ce le compromite capacitatea de a  efectua cu u șurinţă verificări 
încruci șate pentru a se asigura că toate loturile relevante au fost 
prenotificate PIF-ului în vederea controlului sanitar-veterinar.
ROLUL LIMITAT AL AUDITULUI INTERN ÎN 
SISTEMELE NAŢIONALE DE CONTROL
62.  În trei dintre cele patru state membre vizitate fără inspectorii OAV, 
funcţia de control intern nu era organizată în mod corespunzător 
și nu func ţiona în conformitate cu regulamentele UE aplicabile 
[de exemplu, Regulamentul (CE) nr. 882/2004] sau cu standardele 
ISO relevante36 (de exemplu, în ceea ce prive ște existenţa unui 
plan de audit, a unei descrieri a sarcinilor, a dispoziţiilor privind 
controlul calităţii, a unei monitorizări organizate, a unui comitet 
de audit responsabil de super vizare). În plus, Comisia a publicat 
linii direc toare37 pentru auditur ile inter ne desfă șurate la nivel 
naţional, în conformitate cu standardele menţionate anterior, însă 
aceste linii directoare nu sunt nici obligatorii, nici corect aplica -
te. În două dintre cele patru state membre menţionate anterior, 
nu a  fost respectat principiul independenţei auditorilor interni, 
întrucât ace știa nu erau direct subordonaţi celui mai înalt nivel 
ierarhic din autoritatea naţională competentă.36 ISO 19011: 2002, „Ghid 
pentru auditarea sistemelor 
de management al calităţii și/
sau de mediu” , Organizaţia 
Internaţională de Standardizare, 
1 octombrie 2002; ISO 9000: 2000, 
„Sisteme de management al 
calității. Principii fundamentale 
și vocabular” , Organizaţia 
Internaţională de Standardizare, 
decembrie 2000.
37 Decizia 2006/677/CE a Comisiei 
din 29 septembrie 2006 de definire 
a liniilor directoare de stabilire 
a criteriilor pentru efectuarea 
auditurilor în conformitate cu 
Regulamentul (CE) nr. 882/2004 
al Parlamentului European și al 
Consiliului privind controalele 
oficiale efectuate pentru a asigura 
verificarea conformității cu 
legislația privind hrana pentru 
animale și produsele alimentare și 
cu normele de sănătate animală 
și de bunăstare a animalelor 
(JO L 278, 10.10.2006, p. 15).
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200437
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200463.  Pr intre deficienţe detec tate în procedur ile de audit inter n ale 
statelor membre, se pot enumera:
(a) planificarea bazată pe analize informale ale riscurilor (Spa -
nia, R omânia), fără a  lua în calcul volumul de ac tivitate al 
PIF-urilor (România) sau urmând în mod simplist un ciclu de 
cinci ani (Lituania);
(b) audituri care nu se axează pe obiectivele din planurile de con -
trol naţionale multianuale sau care pun accentul mai degrabă 
pe conformitatea instalaţiilor decât pe cea a procedurilor de 
control puse efectiv în aplicare;
(c) controale efec tuate de un singur inspec tor, care uneori nu 
avea o formare adecvată în domeniul controalelor sanitar-ve -
terinare la impor turile de carne;
(d) rapoarte de control cu o structură și un conţinut care nu sunt 
în conformitate cu practicile general acceptate, în special în 
ceea ce prive ște descrierea deficienţelor, stabilirea măsurilor 
corective necesare și clasarea acestora în ordinea priorităţii.
64.  Dacă metodologia și tehnicile de audit aplicate în prezent în ca -
drul OAV ar fi adaptate ţinând seama de auditurile interne efectu -
ate de autorităţile care desfă șoară controalele la import în statele 
membre, OAV ar avea posibilitatea de a lua în considerare rezulta -
tele auditurilor respective și de a adapta frecvenţa vizitelor și/sau 
de a le planifica astfel încât să ţintească verigile slabe din lanţul 
de control, scopul fiind îmbunătăţirea în acest mod a procedurilor 
de control.
NECESITATEA UNOR INDIC ATORI DE PERFORMANŢĂ 
PENTRU A SE PUTEA MONITORIZ A REALIZ AREA 
PROGRESELOR ÎN R APORT CU OBIEC TIVELE 
STABILITE DE „PACHE TUL IGIENĂ”
65.  Contrar celor afirmate în Car tea albă38, Comisia nu a definit încă 
indicatori de per formanţă pentru sistemele naţionale de control. 
De asemenea, nici în ceea ce prive ște expor tatorii către UE din 
ţări terţe nu s-au adoptat în mod formal indicatori de performanţă 
pentru controalele efectuate de -a lungul întregului lanţ de pro -
ducţie înainte de expor t.38 Conform unuia dintre 
obiectivele menţionate la 
punctul 91 din capitolul 6 din 
Cartea albă, este în mod clar 
necesară existenţa unui cadru 
comunitar pentru sistemele 
naţionale de control, care să 
cuprindă liniile directoare ale 
Comunităţii cu privire la controale 
și care să stabilească indicatori 
comunitari de performanţă.
38
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004NECESITATEA UNEI MAI BUNE SELEC ŢII  
A PIF-URILOR ŞI A LOTURILOR ÎN VEDEREA 
INSPEC ŢIEI, PE BA Z A UNEI ANALIZE A RISCURILOR
66.  Ar ticolul 2 din Decizia 2001/881/CE a Comisiei, astfel cum a fost 
modificată prin Decizia 2005/13/CE a Comisiei din 3 ianuarie 2005, 
prevede, la alineatul (3)39, următoarele: „Inspecțiile efectuate de 
specialiștii veterinari ai Comisiei se bazează pe evaluarea tutu -
ror factorilor per tinenți enumerați la alineatul  (4) și a  riscurilor 
potențiale, precum și a impactului acestor factori asupra sănătății 
animale și publice în Comunitate”, iar la alineatul  (4): „Comisia 
stabilește prioritățile privind destinația și frecvența atunci când 
planifică misiunile Oficiului Alimentar și Veterinar, ținând seama 
de istoricul inspec țiilor anterioare efec tuate în orice stat mem -
bru, de datele înregistrate prin sistemul TRACES, de informațiile 
t r a n s m i s e  d e  s t a t e l e  m e m b re  î n  t e m e i u l  R e g u l a m e n t u l u i  (C E ) 
nr. 745/2004 al Comisiei și de următorii parametri:
 ο conf igurația calitativă și cantitativă a schimburilor comer -
ciale pentru f iecare stat membru, inclusiv tipul și speciile 
de animale sau de produse în cauză, precum și țara de ori -
gine a acestora;
 ο informații per tinente privind posibile impor turi ilegale și 
riscul potențial de introducere a unor boli;
 ο informații disponibile în cadrul sistemului de aler tă rapidă;
 ο orice altă informație per tinentă.”
67.  În pofida unor resurse limitate, OAV din cadrul Comisiei dispune 
de un corp solid de experţi și joacă, alături de entităţile naţionale 
competente, un rol impor tant în exercitarea presiunii necesare 
pentru a  asigura, prin intermediul auditurilor pe care le desfă -
șoară, calitatea controalelor efectuate în cadrul PIF-urilor de pe 
întreg teritoriul Uniunii Europene. Per ansamblu, s-au adoptat 
standarde adec vate și linii direc toare și procedur i detaliate în 
ceea ce prive ște planificarea și desfă șurarea activităţii OAV, rapor -
tarea cu privire la această activitate și monitorizarea ei. Inspecţi -
ile OAV se realizează într-o manieră organizată și în conformitate 
cu normele adoptate. Totu și, mai rămân progrese de realizat, în 
special în ceea ce prive ște analiza formală a riscurilor realizată în 
vederea elaborării planului anual al activităţii de audit și în ceea 
ce prive ște planificarea misiunilor ţinând seama de urmărirea ac -
ţiunilor întreprinse ca răspuns la obser vaţiile anterioare.39 Decizia 2001/881/CE a Comisiei 
(JO L 326, 11.12.2001, p. 44) a fost 
abrogată prin Decizia 2009/821/CE 
a Comisiei (JO L 296, 12.11.2009, 
p. 1), dar principiile enunţate la 
alineatul (3) rămân pertinente 
pentru analiza riscurilor.
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200439
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200468.  Pentru a  respecta cerinţele juridice, activităţile de inspecţie ale 
OAV trebuie planificate, în fiecare an, pe baza unui model trans -
parent de clasificare a riscurilor. OAV a pus la punct un model în 
Excel, rezultatul acestuia constând în atribuirea unui nivel de risc 
(verde/por tocaliu/ro șu) fiecărui stat membru.
69.  Există un anumit grad de coerenţă între criteriile de risc reţinute 
și modelul utilizat de OAV pentru rapoar tele întocmite în urma 
misiunilor. În ceea ce prive ște ponderea diferitelor criterii, OAV 
a  subliniat că numărul de subcriterii utilizate pentru diferitele 
criterii principale permite atribuirea unei ponderi mai mari unora 
dintre criterii în comparaţie cu altele.
70.  Cu  to ate  a ce s te a ,  n u  e s te  c l a r  d e  ce  a u  fo s t  re ţ i n u te  c r i te r i i l e 
adoptate de OAV40, în timp ce volumul schimburilor comerciale și 
informaţiile pertinente obţinute din sistemele TRACES și RASFF nu 
au fost incluse, de și aceste elemente sunt prevăzute de procedura 
standard de operare relevantă a OAV. În plus, nu este clar care este 
ponderea atribuită fiecărui criteriu, după cum nu există nici o re -
gulă precisă pentru modul în care unui stat membru i se atribuie, 
prin intermediul culorilor ro șu, por tocaliu sau verde, o  pondere 
pentru fiecare criteriu din tabelul de planificare a  ac tivităţilor 
OAV.
71.  Planificarea inspecţiilor OAV este transmisă statelor membre, care 
sunt invitate să î și prezinte obser vaţiile. Până în prezent, însă, au 
fost formulate foar te puţine obser vaţii.
72.  În aceste condiţii, modelul de clasificare a riscurilor adoptat pen -
tru elaborarea anuală a  unei ordini de prioritate pentru inspec -
ţiile OAV în statele membre nu încorporează anumite informaţii 
impor tante și prevăzute de legislaţie care să faciliteze o  analiză 
cuantificată care să vină în sprijinul ordinii de prioritate stabilite. 
Importanţa relativă a criteriilor și a subcriteriilor utilizate nu este 
nici suficient de clară, nici justificată în întregime. În consecinţă, 
modelul adoptat nu are decât o valoare limitată pentru explicarea 
sau pentru comunicarea în mod transparent a rezultatelor analizei 
realizate de OAV.40 Procedura standard de 
operare PL-SOP01: Planning of 
the SANCO Mission Programme  
(Planificarea programului 
de misiuni al DG SANCO). 
Punctul 4.4  Identification of 
Priorities  (Identificarea priorităţilor).
40
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200473.  Auditul a  arătat, de asemenea, că este necesar să se formalizeze 
mai mult alegerile făcute atunci când se planifică inspec ţiile în 
statele membre (de exemplu, PIF-urile selectate, depozitele fri -
gorifice, tipul de loturi, deficienţele existente în cadrul controlu -
lui intern), precum și rolul jucat de analizele riscurilor în cadrul 
acestui proces (factori precum constatările în urma ultimei vizite 
efectuate, tipul de loturi primite și anomaliile detectate/înregis -
trate în TRACES). Inspectorii OAV iau în considerare, în general, 
acești factori, bazându-se pe experienţa lor personală. Totu și, este 
necesar un proces de planificare mai structurat, care să justifice 
în mod formal deciziile luate în această privinţă, astfel încât să 
se poată realiza un control extern eficace al calităţii inspecţiilor 
și să se minimalizeze dificultăţile cauzate de rata de fluc tuaţie 
a personalului.
RECOMANDĂRI C ARE SE REPE TĂ DE L A O MISIUNE 
L A ALTA
74.  Auditul a inclus examinarea unor rapoar te de inspecţie succesive 
publicate de OAV pentru trei dintre cele șapte state membre vizi -
tate: Grecia (rapoartele din anii 2007-2009), Spania (rapoartele din 
anii  2002-2008) și Regatul Unit (rapoar tele din anii  2001-2009). 
Deficienţele rapor tate se repetă cu mare frecvenţă și sunt legate 
în principal de instalaţii, de echipamente și de procedurile puse 
în aplicare. De altfel, adesea, rapoar tele OAV repetă acelea și ob -
ser vaţii timp de patru-cinci ani cu referire la situaţii care încă nu 
au fost remediate.
Inspecţiile OAV se realizează într-o manieră organizată  
şi în conformitate cu normele adoptate.
© Comisia Europeană
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200441
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200475.  Având în vedere că OAV asigură în general urmărirea ac ţiunilor 
întreprinse ca urmare a constatărilor pe care le -a formulat, există 
dovezi care atestă că, de multe ori, statele membre nu remediază 
deficienţele semnalate într-un termen rezonabil. Acest fapt arată 
că, pentru moment, DG  SANCO nu reu șește să asigure aducerea 
corecţiilor necesare, în ciuda frecvenţei aproape anuale a vizitelor 
sale de inspecţie (exemple de deficienţe: plan de monitorizare in -
trodus tardiv, neconformitatea infrastructurilor anumitor PIF-uri, 
întârziere în aplicarea ratelor tarifare, insuficienţe în cadrul sis -
temului de identificare a transpor turilor, înregistrări incomplete 
în TRACES etc.).
COORDONAREA ŞI E VALUAREA SISTEMULUI DE 
CONTROALE SANITAR-VE TERINARE
76.  Comisia este abilitată să coordoneze măsur ile luate de statele 
membre atunci când constată existenţa unor ac tivităţi care ar 
putea fi contrare legislaţiei privind hrana pentru animale sau pro -
dusele alimentare.
COORDONAREA SISTEMELOR DE CONTROALE 
SANITAR-VE TERINARE ALE STATELOR MEMBRE 
NECESITĂ ÎMBUNĂTĂŢIRI
77.  În conformitate cu dispoziţiile titlului  IV din Regulamentul (CE) 
nr. 882/2004, Comisia a luat o serie de iniţiative în vederea accele -
rării armonizării controalelor efectuate de PIF-uri. Printre acestea 
se numără programul „O formare mai bună pentru o  hrană mai 
sigură”, destinat personalului unor PIF-ur i din mai multe state 
membre, participarea experţilor naţionali la echipele OAV de audi -
tori la faţa locului, publicarea de linii directoare privind aplicarea 
anumitor dispoziţii ale regulamentelor privind igiena și de linii 
directoare privind impor turile.
42
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200441 JO L 306, 23.11.2001, p. 28. 78.  Cu toate acestea, la momentul auditului, existau în continuare 
în jur de 49  de PIF-ur i comunitare (din circa  300) care încă nu 
fuseseră inspectate de OAV de la adoptarea Deciziei 2001/812/CE 
de stabilire a cerințelor pentru aprobarea punctelor de control la 
frontieră responsabile cu controlul sanitar-veterinar al produselor 
introduse în Comunitate din țări ter țe41, în pofida faptului că in -
specţiile OAV constituie instrumentul preferat al Comisiei pentru 
a  verifica punerea în aplicare a  legislaţiei UE, asigurându-se că 
se aplică bunele practici în cadrul tuturor PIF-urilor din Uniune 
și că autorităţile naţionale iau toate măsurile corective necesare 
în timp util.
79.  De asemenea, în urma auditului s-a constatat că o  serie de „linii 
direc toare” fundamentale sunt încă în curs de elaborare sau de 
actualizare. Printre acestea se numără liniile directoare referitoa -
re la normele de aplicare a  Direc tivei  2002/99/CE  a  Consiliului 
din  16  decembrie  2002 de stabilire a  normelor de sănătate ani -
mală care reglementează producția, transformarea, distribuția și 
introducerea produselor de origine animală destinate consumului 
uman.
80.  Auditul a arătat că aplicarea controalelor întărite diferă de la un 
stat membru la altul (a se vedea caseta 1 ).
81.  Auditul a evidenţiat, de asemenea, că actualizarea legislaţiei ali -
mentare și veterinare în vigoare impune un volum de lucru con -
siderabil tuturor actorilor administrativi implicaţi. Legislaţia este 
frecvent actualizată, modificată și completată (de exemplu, acor -
durile SPS, unităţile autorizate sau lista PIF-urilor aprobate). Pen -
tru a  se menţine la curent și a  dispune de un ansamblu complet 
de legislaţie în vigoare, OAV procedează el însu și la o actualizare 
pe plan intern. Astfel, un membru al echipei OAV responsabile 
de inspectarea PIF-urilor este desemnat cu sarcina de a  verifica 
J u r n a l u l  O f i c i a l  și  d e  a - i  i n fo r m a  p e  co l e gi i  s ă i  î n  l e g ă t u ră  c u 
modificările aduse legislaţiei. În opinia OAV, această procedură 
este necesară deoarece nu există nicio altă sursă care să permită 
consultarea unei versiuni consolidate și exhaustive a  legislaţiei. 
Pentru moment, documentele legislative sunt accesibile pe site-ul 
DG  SANCO și prin EUR-Lex. Niciuna dintre aceste surse nu oferă 
însă o  modalitate accesibilă și simplu de utilizat de a  obţine in -
formaţii exhaustive, întrucât nu sunt disponibile versiuni care să 
fie consolidate sistematic (de exemplu, în cazul acordurilor SPS).
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200443
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200482.  Echipa OAV responsabilă de impor turi alocă deja această sarci -
nă de actualizare unuia dintre cei șase  membri ai săi, în timp ce 
majoritatea statelor membre și-au pus la punc t propriul sistem 
sau recurg la un sistem comercial existent, contra cost. Cu toate 
acestea, ar fi util ca aceste informaţii, centralizate, consolidate și 
exhaustive, să fie transmise de Comisie. Dacă aceasta ar furniza 
un astfel de instrument, ser viciile sale, OAV și cele 27  de state 
membre nu ar mai fi nevoite să dez volte și să menţină sisteme 
proprii, ceea ce ar permite reducerea riscurilor de lacune și de 
întârzieri în actualizare.
83.  Comisia nu a  facilitat elaborarea și/sau ac tualizarea planurilor 
naţionale ale statelor membre în ceea ce pr ive ște impor tur ile. 
La momentul auditului, toate statele membre aveau un plan de 
control naţional multianual și pr imul rapor t anual fusese deja 
transmis către OAV, care are sarcina de a realiza o analiză a docu -
mentelor primite (planurile și rapoar tele anuale). În cadrul audi -
turilor „generale” planificate pe trei  ani, statele membre audita -
te trebuie să primească un prim set de constatări. Însă niciunul 
dintre statele membre vizitate în cursul auditului desfă șurat de 
Cur te nu primise vreun punc t de vedere cu privire la planul de 
control naţional multianual sau la primul rapor t anual transmis 
și nici recomandări în scris privind elaborarea unui de acţiune.
IMPAC TUL UNOR STANDARDE UE MAI STRIC TE 
ASUPR A COMPE TITIVITĂŢII PRODUC ĂTORILOR DIN 
UNIUNEA EUROPEANĂ
84.  În urma auditului a  reie șit că anumite standarde (în special cele 
privind bunăstarea animalelor) impuse fermierilor și operatorilor 
din UE implicaţi în producţia de carne, standarde care vin în com -
pletarea standardelor sanitare internaţionale acceptate de OMC, 
nu pot fi impuse producătorilor de carne importată. Orice limitare 
a importurilor din motive sanitare trebuie să se fundamenteze pe 
probe știinţifice.
44
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004
 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200485.  În ceea ce prive ște costurile și beneficiile unor astfel de standar -
de, informaţiile disponibile sunt incomplete. Un studiu al DG RTD 
din 2005/2006 cu privire la ecocondiţionalitate a furnizat o serie 
de analize și informaţii parţiale referitoare la costuri (de exemplu, 
în ceea ce prive ște trasabilitatea). Car tea verde privind calitatea 
produselor agricole42 din  2008 a  oferit, de asemenea, un anumit 
număr de informaţii, în special în legătură cu standardele de co -
mercializare a produselor agricole (etichetare). În plus, măsurile 
sanitare sunt discutate de Comitetul per manent pentru lanțul 
alimentar și sănătatea animală (SCoFCAH) din cadrul DG SANCO, 
iar reprezentanţii păr ţilor care supor tă în propor ţia cea mai mare 
costurile suplimentare care decurg în urma adoptării legislaţiei 
(și anume, producătorii și operatorii din industria de prelucra -
re) au ocazia de a î și exprima preocupările în cadrul comitetelor 
consultative, printre care Grupul consultativ pentru lanțul ali -
mentar, sănătatea animală și sănătatea plantelor43. Consultarea 
profesioniștilor din sec tor a  cunoscut îmbunătăţiri în cursul ul -
timilor ani, opinie împăr tășită de organizaţiile inter vievate care 
îi reprezintă pe ac torii esenţiali din cadrul lanţului alimentar și 
furajer – producătorii, impor tatorii, societăţile și consumatorii – 
deși feedbackul furnizat de ser viciile Comisiei este considerat în 
continuare a fi deficitar.
86.  Cu toate acestea, concluzia auditului a  fost că, în momentul de 
faţă, Comisia nu dispune de un studiu suficient de complet și de 
fiabil care să îi ser vească drept bază la compararea costurilor și 
a beneficiilor controalelor aplicate fermierilor și operatorilor din 
UE cu cele ale controalelor aplicate importurilor de carne, în spe -
cial în cazul în care trebuie să fie luate în considerare și diferitele 
subvenţii publice acordate fermierilor din UE. Consiliul a  invitat 
Comisia44 să prezinte un rapor t Consiliului și Parlamentului, până 
la sfâr șitul anului 2010, privind eficienţa și coerenţa controalelor 
sanitare și fitosanitare la impor turile de produse alimentare. De 
asemenea, Parlamentul a  dispus efec tuarea unui studiu privind 
costurile generate de respectarea legislaţiei UE în domeniul me -
diului, al bunăstării animalelor și al siguranţei alimentare, ale că -
rui rezultate ar putea contribui la remedierea lacunelor existente 
în informaţiile deţinute de ser viciile Comisiei în această privinţă.42 COM(2008) 641 final, 15.10.2008.
43 Comitet format din 
reprezentanţi a diferite  
asociaţii, înfiinţat prin  
Decizia 2004/613/CE a Comisiei   
din 6 august 2004   
(JO L 275, 25.8.2004, p. 17 ).
44 Concluziile Consiliului 
(punctul 4.2), 16.12.2008,  
17169/08 ADD 1.
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004
45
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200487.  În 2000, prin intermediul unei cărţi albe, Comisia a lansat procesul 
de revizuire și de adaptare a cadrului legislativ care reglementea -
ză controalele sanitar-veterinare la importurile de carne și a adop -
tat definitiv „pachetul igienă” în  2004. Totu și, o  serie de aspecte 
importante ale acestui proces au fost afectate de întârzieri și încă 
nu au fost finalizate. Nu există indicatori pentru controalele efec -
tuate înainte de expor t sau pentru evaluarea acordurilor veteri -
nare (punctele 17-29). În cadrul acordurilor de echivalare cu ţări 
ter ţe s-au acceptat reduceri ale nivelului de controale aplicate 
impor turilor, fără ca aceste reduceri să fie documentate în mod 
suficient, iar acordurile nu au reu șit să evite discriminarea între 
statele membre în materie de expor turi (punctele 30-32).
88.  Ce l e  d o u ă  s i s te m e  d e  i n fo r m aţ i i  ( T R AC E S  și  R A S F F )  p e  c a re  s e 
bazează controalele sanitar-veterinare la impor turile de carne în 
UE sunt utilizate pe scară largă, dar necesită îmbunătăţiri. Anu -
mite PIF-uri dintr-o serie de state membre încă nu introduc date 
privind importurile de carne în TRACES și încă nu s-au creat inter -
feţe cu bazele de date vamale sau cu alte baze de date naţionale. 
RASFF nu garantează lansarea de aler te în toate cazurile în care 
acest lucru este necesar și nici luarea de măsuri preventive, în cel 
mai scurt timp posibil, la nivelul întregii Uniuni (punctele 34-45).
89.  Comisia efectuează constant inspecţii în statele membre, în prin -
cipal prin intermediul OAV, ale cărui rapoarte, însoţite de răspun -
surile autorităţilor naţionale, pot fi consultate pe site-ul acestuia. 
Or, din aceste rapoarte reiese că, adeseori, deficienţele detectate 
nu sunt remediate de statele membre nici după trecerea a  mai 
mult de doi ani de la constatarea lor (punctele 47-83). Concluzia 
trasă în urma auditului este că mai rămân progrese de realizat.CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI
46
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200490.  Cur tea recomandă Comisiei să ia, în cadrul competenţelor ei de 
supraveghere și de coordonare, măsurile adecvate în ceea ce pri -
vește:
 ο depunerea efor turilor necesare pentru a se asigura că drep -
turile de a  expor ta în ţări ter ţe cu care UE a  încheiat acor -
duri veterinare sunt acelea și pentru toate statele membre;
 ο continuarea elaborării cadrului de reglementare necesar 
pentru punerea în aplicare a „pachetului igienă” și prezen -
tarea acestuia în versiune consolidată și ușor de consultat;
 ο continuarea dez voltării sistemelor de informaţii TR ACES și 
R ASFF ast fel încât să se asigure că toate datele necesare 
sunt disponibile în timp util și că aler tele sunt notif icate 
rapid și au ca rezultat luarea în cel mai scur t timp a  unor 
măsuri similare în toate ţările par ticipante;
 ο elaborarea unor linii direc toare destinate planurilor naţio -
nale de monitoriz are și de control care să vizeze aplicarea 
unei strategii comune în ceea ce prive ște controalele sani -
tar-veterinare în UE, care să prevadă tarife armoniz ate și 
care să urmărească sporirea ef icacității PIF-urilor prin pre -
scrierea unui control intern corespunzător;
 ο elaborarea unui ansamblu comun de indicatori pentru eva -
luarea punerii în aplicare a „pachetului igienă” și a îndepli -
nirii obiec tivelor UE def inite în acesta;
 ο îmbunătăţirea în continuare a tipului de modele de clasif i -
care a riscurilor utiliz ate de OAV în vederea analizei riscuri -
lor pe care o  realizează în cadrul planif icării ac tivităţilor 
sale de audit, precum și a transparenţei acestor modele;
 ο necesitatea de a  întreprinde ac ţiunile necesare, inclusiv, 
dacă este cazul, pe plan legislativ sau judiciar, pentru 
a depă și situaţia ac tuală, în care trec mai mulţi ani până se 
iau măsurile corec tive necesare pentru a da curs constată -
rilor și recomandărilor adresate în mod repetat autorităţi -
lor statelor membre;
 ο armoniz area, între statele membre, a normelor pentru lan -
sarea unei aler te sanitare și pentru punerea în aplicare 
a  controalelor întărite care trebuie să decurgă în urma 
aler telor.
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200447
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200491.  Competitivitatea sec torului UE de produc ţie a  căr nii ar putea 
fi afec tată de standardele în mater ie de bunăstare a  animale -
lor menţionate anterior, care sunt mai stricte decât standardele 
recunoscute pe plan internaţional și acceptate de OMC. Comi -
sia ar trebui să efec tueze o  evaluare a  efec tului acestor  norme 
specifice asupra competitivităţii producătorilor din UE. În acest 
s e n s ,  C o m i s i a  a   f o s t  i n v i t a t ă  î n s ă  d e  C o n s i l i u  s ă  p r e z i n t e , 
p â n ă  l a  s f â r și t u l  a n u l u i   2 0 1 0 ,  u n  r a p o r t  p r i v i n d  c o n t r o a l e l e 
sanitar-ve  terinare la importuri. În plus, până la sfâr șitul aceluia și 
an, ar trebui să devină disponibile rezultatele unui studiu dispus 
de Parlamentul European, care ar putea oferi mai multe informaţii 
asupra impactului măsurilor menţionate mai sus (punctele 84-86).
 Prezentul rapor t a  fost adoptat de Camera  I, condusă de dom -
nul  Michel CRE TIN, membru al Cur ţii de Conturi, la Luxemburg, 
în ședinţa sa din 17 noiembrie 2010.
Pentru Curtea de Conturi
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Preşedinte
48
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004
 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004SINTEZĂ
IV.
Le g i s l a ț i a  g e n e r a l ă  î n  d o m e n i u l  a l i m e n t a r 
ș i  „ p a c h e t u l  i g i e n ă”,  i n c l u s i v  R e g u l a m e n -
tul (CE) nr. 882/2004 au intrat în vigoare în 
2 0 0 2 ,  r e s p e c t i v  î n  2 0 0 4 .  A u  f o s t  a d o p t a t e 
măsuri corespunzătoare pentru a  se asigura 
că nicio întâr ziere a  aplicăr ii măsur ilor din 
cadrul „pachetului igienă” nu va deter mina 
o protecție mai redusă a igienei.
Fre c ve nț a  co nt ro a l e l o r  f i z i ce  a   fo s t  re d u s ă 
pentru țările ter țe cu care s-au încheiat acor -
duri veterinare, datorită fiabilității efectuării 
de către autoritățile centrale a  controalelor 
pentru anumite măr furi expor tate către UE.
V.
RASFF și TRACES au ca scop asigurarea difu -
zării informațiilor în cazul în care se constată 
neconformități în timpul controalelor privind 
produsele alimentare și hrana pentru animale 
p e  p i a ț a  U E .  D e  a s e m e n e a ,  a c e s t e  s i s t e m e 
o fe ră  p o s i b i l i t ate a  d e  a   u r m ă r i  i m p o r t u r i l e 
de produse în UE și comer țul intracomunitar 
cu animale vii. TRACES este un sistem relativ 
recent, aflat încă în curs de dez voltare.
TR ACES este o  inițiativă foar te ambițioasă, 
i a r  a d a p t a re a  u n i fo r m ă  a   s t a t e l o r  m e m b re  
la cerințele acestuia a  suferit întârzieri ine -
vitabile. Comisia a  luat deja măsur i pentru 
a încuraja statele membre să utilizeze corect 
sistemul TRACES.VI.
Aceste recomandări vor fi luate în conside -
r a r e  î n  a c t i v i t a t e a  p e r m a n e n t ă  a   C o m i s i e i 
pentru a  asigura menținerea adec vării con -
troalelor impor turilor la scopul acestora.
A doua liniuță
C o m i s i a  e s t e  d e  a c o r d  s ă  c o n t i n u e  d e z -
v o l t a r e a  s i s t e m e l o r  T R A C E S  ș i  R A S F F  ș i 
a funcționalităților acestora. În fapt, lucrările 
sunt deja în curs de desfășurare.
A treia liniuță
L e g i s l a ț i a  a c t u a l ă  n u  o f e r ă  C o m i s i e i 
competențe legale pentru a proceda astfel. 
Fezabilitatea acestei propuneri ar putea fi 
analizată.
A patra liniuță
Personalul din cadrul direc țiilor de politică 
ale OAV și DG SANCO trebuie să convină asu -
pra criteriilor care sunt luate în considerare 
p e n t r u  s t a b i l i r e a  p o s i b i l e l o r  p r i o r i t ă ț i  a l e 
misiunilor și, în cadrul procesului de stabilire 
a priorităților, să demonstreze și să justifice 
aplicarea cu consec vență a  acestor cr iter ii. 
La rândul său, aceasta ar determina opțiuni 
m a i  t r a n s p a r e n t e,  î n  c a z u l  î n  c a r e  p r o g r a -
m u l  n e c e s i t ă  m o d i f i c ă r i .  Cu  t o a t e  a c e s t e a , 
exercițiul va fi în continuare calitativ și nu 
cantitativ. Atunci când „modelul cantitativ ” 
a fost elaborat în trecut, s-a constatat că era 
extrem de greoi și nu a furnizat deloc rezul -
tate mai bune decât abordarea calitativă uti -
lizată în prezent (chiar și în cazul în care sunt 
luate în considerare date cantitative, precum 
date privind schimburile comerciale).RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 20044949
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004INTRODUCERE
2.
N iciuna dintre crizele menționate nu a  fost 
g e n e ra t ă  d e  i m p o r t u r i l e  d e  c a r n e  s a u  p ro -
duse din carne.
Legislația generală în domeniul alimentar și 
„pachetul igienă”, inclusiv Regulamentul (CE) 
n r.  8 8 2 / 2 0 0 4 ,  a u  i n t r a t  î n  v i g o a re  î n  2 0 0 2 , 
re s p e c t i v  î n  2 0 0 4 .  Au  fo s t  a d o p t ate  m ă s u r i 
corespunzătoare pentru a se asigura că nicio 
întâr ziere în aplicarea măsur ilor din cadrul 
„ p a c h e t u l u i  i g i e n ă” d e t e r m i n ă  o   p r o t e c ț i e 
mai redusă a igienei.
5.
I m p o r t u r i l e  l e g a l e  d e  c a r n e  ș i  p ro d u s e  d i n 
c a r n e  ( s a u  c h i a r  d e  p ro d u s e  a l i m e nt a re  d e 
origine animală) nu reprezintă o sursă consi -
derabilă de focare ale acestor maladii.
9.
Cu excepția cazului în care se prevede altfel, 
stabilirea echivalenței în acordur ile veter i -
n a re  v i ze a z ă  l e gi s l aț i a  ș i  s t a n d a rd e l e  ș i  n u 
include per formanța sistemului de control.
SFERA ŞI ABORDAREA AUDITULUI
12.
Te m e i u l  j u r i d i c  a l  c o n t r o a l e l o r  v e t e r i n a r e 
asupra impor turilor de carne rămâne Direc -
t i v a   9 7 / 7 8 / C E  a   Co n s i l i u l u i ,  c a re  e s t e  î n c ă 
î n  v i g o a r e  ( l a  f e l  c a  d e c i z i i l e  d e  a p l i c a r e 
a acesteia).OBSERVAȚII
17.
C o m i s i a  a   d e m a r a t  d e j a  e xe r c i ț i u l  d e  s i m -
p l i f i c a r e  a   l e g i s l a ț i e i  p r i v i n d  i m p o r t u r i l e 
ș i  i n te n ț i o n e a z ă ,  d e  a s e m e n e a ,  o   re v i z u i re 
a acestei legislații, care va include posibilita -
tea existenței unor cerințe de reglementare 
m a i  u n i fo r m e  ș i  m a i  u ș o r  d e  u t i l i z a t .  Î n t re 
t i m p,  t o a t e  i n fo r m a ț i i l e  re l e v a n t e,  re s p e c -
t i v  g a r a n ț i i  l a  i m p o r t ,  c e r t i f i c a t e  ș i  l i s t e l e 
țărilor ter țe autorizate și ale unităților apro -
b a t e  s u n t  d i s p o n i b i l e  î n  s i s t e m u l  T R AC E S , 
astfel încât inspec tor ii din statele membre 
d e  l a  p u n c te l e  d e  i n s p e c ț i e  l a  f ro n t i e r ă  s ă 
c u n o a s c ă  c e  c o n t r o a l e  t r e b u i e  e f e c t u a t e . 
Operatorii economici au, de asemenea, acces 
la sistem, și anume la cer tificate, la lista cu 
u n i t ă ț i l e  a p r o b a t e  ș i  l a  l e g i s l a ț i a  p r i v i n d 
cerințele specifice. Versiuni consolidate ale 
a c t e l o r  l e g i s l a t i ve  a l e  U E  s u n t  d i s p o n i b i l e 
în baza de date CELEX, accesibilă publicului 
general.
Un ghid privind controalele întărite este în 
c u r s  d e  e l a b o ra re,  i n c l u s i v  u t i l i z a re a  s i s te -
mului TRACES în vederea asigurării aplicării 
generale și armonizării controalelor consoli -
date în toate statele membre.
Caseta 1 – Lipsa de claritate a legislației 
privind controalele întărite
A   s e  ve d e a  r ă s p u n s u l  l a  o b s e r v a ț i a  d e  m a i 
sus.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
50
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200418.
Comisia a urmărit întotdeauna cu atenție să 
asigure menținerea la un nivel minim a  ori -
c ă r o r  î n t â r z i e r i  î n  m o d i f i c a r e a  c e r i n ț e l o r 
p r i v i n d  i m p o r t u l  p e n t r u  a   re f l e c t a  m o d i f i -
cările corespunzătoare ale cerințelor în UE. 
Î n  a ș t e p t a re a  a c e s t o r  m o d i f i c ă r i ,  r ă m â n  î n 
vigoare cer ințele existente, care pot fi mai 
stricte. Directiva 2004/41/CE a Parlamentului 
European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 
a fost adoptată, inter alia , în acest scop.
19.
A c e s t e  î n t â r z i e r i  n u  a u  a v u t  n i c i u n  f e l  d e 
consecințe în termen de riscuri pentru sănă -
t ate  î n  l e g ăt u ră  c u  i m p o r t u r i l e  d e  c a r n e  ș i 
produse din carne.
20.
Comisia a acționat în conformitate cu această 
rezer vă, asigurându-se că nu există niciun vid 
legislativ între intrarea în vigoare a „pache -
tului igienă” și cea a  anumitor dispoziții de 
punere în aplicare a acestuia.
21.
Pe baza priorităților stabilite pentru progra -
mul său de misiune, OAV efectuează inspecții 
regulate în țăr i ter țe care expor tă cantități 
semnificative de carne și produse din carne 
către UE.
R e g u l a m e n t u l  ( C E )  n r.  8 8 2 / 2 0 0 4  s o l i c i t ă 
ț ă r i l o r  t e r ț e  d o a r  s ă  f u r n i z e z e  C o m i s i e i 
i n f o r m a ț i i  r e f e r i t o a r e  l a  s i s t e m u l  l o r  d e 
c o n t r o l  p e n t r u  f i e c a r e  t i p  d e  p r o d u s  c a r e 
s e  i n t e n ț i o n e a z ă  a   f i  e x p o r t a t  î n  U E .  P r i n 
u r m a r e ,  a s t f e l  d e  o r i e n t ă r i  p r i v i n d  o r g a -
n i z a r e a  g e n e r a l ă  ș i  e f i c i e n ț a  c o n t r o a l e l o r 
e f e c t u a t e  d e  a u t o r i t ă ț i l e  c o m p e t e n t e  d i n 
țările ter țe nu sunt necesare sau impuse de 
legislația UE.24.
Întârzierile au fost limitate la minimum și nu 
a u  av u t  n i c i o  co n s e c i nț ă  î n  te r m e n i  d e  r i s -
curi pentru sănătatea umană în legătură cu 
impor turile de carne și produse din carne și 
nu a  existat niciun vid legislativ între intra -
r e a  î n  v i g o a r e  a  „ p a c h e t u l u i  i g i e n ă” ș i  c e a 
a anumitor dispoziții de aplicare a acestuia.
M ăsurile care au intrat în vigoare după opt 
luni au fost rezultatul punerii în aplicare în 
curs a acordului și al actualizării trimiterilor 
la legislație. Controalele reduse au fost rezul -
tatul negocierilor inițiale privind acordul din 
1 9 9 6 /1 9 9 7  ș i  n u  a u  l e g ă t u r ă  c u  „ p a c h e t u l 
igienă”.
25.
Ve r i f i c ă r i l e  a n t e r i o a r e  e x p o r t u l u i  n u  s u n t 
obligatorii în legislația UE privind impor tu -
rile de carne și produse din carne, deoarece 
există patru niveluri de control. Acestea sunt: 
aprobarea țării, introducerea țării în planul 
d e  m o n i t o r i z a re  a   re z i d u u r i l o r,  e l a b o r a re a 
unei liste a unităților și un cer tificat de sănă -
t a t e  a r m o n i z a t  c a r e  s t a b i l e ș t e  c o n d i ț i i  d e 
sănătate publică și sănătate animală. Aceste 
niveluri se bazează pe sistemul de control al 
autorităților competente din țările ter țe pen -
tru măr furile expor tate în UE.
Inspec țiile OAV includ întotdeauna verifica -
rea capacității sistemului de control al țării 
ter țe de a utiliza doar surse de carne și pro -
d u s e  d i n  c a r n e  a u t o r i z a t e  d e  U E .  A c e a s t a 
include cerințele lor la impor t.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 20045151
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200426.
Există un consens general cu privire la fap -
t u l  c ă  s i t u a ț i a  i g i e n e i  ș i  s ă n ă t ă ț i i  a n i m a l e 
din Noua Zeelandă este una dintre cele mai 
b u n e  d i n  l u m e.  Cu  to ate  a ce s te a ,  v i i to a re a 
m o d i f i c a r e  a   a c o r d u l u i  v e t e r i n a r  î n c h e i a t 
cu Noua Zeelandă va clarifica (în anexa VIII) 
că sunt necesare verificări ale identității în 
p ro p o r ț i e  d e  1 0 0  %  p e nt r u  i m p o r t u r i l e  d i n 
Noua Zeelandă.
27.
P r o c e s u l  d e  s t a b i l i r e  a   e c h i v a l e n ț e i  î n 
organizațiile internaționale (OMC și Codex) 
nu se bazează pe utilizarea indicatorilor.
N ivelul corespunzător de protec ție sanitară 
(ALOP) pentru UE nu a fost modificat anterior 
sau ulterior „pachetului igienă”. Acesta este 
stabilit în primul rând la nivel politic, ulte -
rior fiind stabilite măsurile care se impun în 
vederea obținerii ALOP și nu invers, ceea ce 
ar însemna ca ALOP să fie rezultatul măsuri -
lor. Stabilirea echivalenței se bazează pe eva -
luarea măsurilor și a standardelor, fără a ține 
seama de per formanța sistemului de control.
28.
A c e s t  e x e r c i ț i u  a   a v u t  d o a r  t i t l u  i n f o r m a -
tiv pentru ambele păr ți. Acesta a  constatat 
c ă  e c h i v a l e n ț a  n u  a   fo s t  a fe c t a t ă  d e  n o u a 
legislație UE. Î n consecință, a  fost necesară 
doar modificarea anexelor cu trimiteri la noul 
regulament.
29.
A s t f e l  c u m  s - a  m e n ț i o n a t  î n  r ă s p u n s u l  l a 
o b s e r v a ț i a  2 7 ,  n i c i o  a s t fe l  d e  re v i z u i re  n u 
a fost necesară pentru acordurile veterinare 
ș i  p e nt r u  d i fe r i te l e  n i ve l u r i  d e  e c h i va l e nț ă 
o b ț i n u t e .  P r i n  u r m a r e ,  n u  a   f o s t  n e c e s a r ă 
„nicio procedură comună de revizuire bazată 
pe indicatorii calitativi și cantitativi stabiliți”.I n i ț i a l,  p e nt r u  a co rd u r i l e  ve te r i n a re,  a   fo s t 
utilizată metoda de stabilire a  echivalenței 
recomandată de Codex Alimentarius pe baza 
comparării legislației.
O A V  n u  e s t e  r e s p o n s a b i l  c u  e v a l u a r e a 
e c h i v a l e n ț e i ,  c i  c u  v e r i f i c a r e a  a p l i c ă r i i 
corecte a standardelor prevăzute în acorduri.
Caseta 2 – Principalele dificultăți 
întâmpinate la revizuirea acordurilor 
SPS (acorduri privind aplicarea măsurilor 
sanitare și fitosanitare)
A s t f e l  c u m  s - a  e x p l i c a t  î n  r ă s p u n s u l  l a 
obser vația 24, reducerea controalelor a  fost 
rezultatul negocierilor inițiale privind acor -
d u l  d i n  1 9 9 6 / 1 9 9 7  ș i  n u  e s t e  l e g a t ă  d e 
„ p a c h e t u l u i  i gi e n ă”.  Î n  p re ze nt ,  e x p e r i e nț a 
a   a r ă t a t  c ă  N o u a  Z e e l a n d ă  e s t e  ț a r a  c a r e 
î n d e p l i n e ș t e  î n  c e a  m a i  m a r e  m ă s u r ă 
condițiile de impor t în UE.
Caseta 3 – Ratele controalelor fizice sunt 
minime. Statele membre pot face mai 
mult.
Controalele la impor t sunt controale de con -
formitate și nu sunt în sine suficiente pentru 
s t a b i l i re a  c o n d i ț i i l o r  d e  i m p o r t  a p l i c a b i l e. 
În prezent, sunt în curs propuneri suplimen -
t a re  d e  a r m o n i z a re  a   u n o r  p ro c e d u r i  ș i  d e 
creștere a nivelului de utilizare a sistemului 
TRACES de către statele membre. De aseme -
nea, legislația privind controalele la impor t 
este deja în curs de examinare, iar revizuirea 
acesteia este foar te posibilă. Nota de subsol 
16 se referă la factori de risc care nu sunt în 
mod necesar cunoscuți la PIF-uri, de exem -
plu, grupul-ţintă de consumatori, amploarea 
și natura prelucrării ulterioare a produsului, 
mecanismele de inspec ţie ale ţării expor ta -
toare sau antecedentele privind conformita -
tea ale producătorilor din ţări ter ţe.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
52
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004Î n conformitate cu principiul subsidiarității, 
responsabilitatea în ceea ce privește metoda 
d e  s e l e c t a r e  a   m ă r f u r i l o r  a p a r ț i n e  î n  p r i n -
c i p a l  s t ate l o r  m e m b re  c a re  s u nt  ce l e  m a i  î n 
măsură să exercite acest rol. Cu toate acestea, 
Comisia, atât prin rapoar tele de inspecție ale 
OAV, cât și prin ac tivitatea sa de coordonare 
cu statul membru, promovează cele mai bune 
p r a c t i c i  ș i  c o o p e r a r e a  p e n t r u  i d e n t i f i c a r e a 
riscurilor.
31.
Rezultatele analizei de laborator reprezintă 
u n u l  d i n t re  n u m e ro ș i i  f a c t o r i  l u a ț i  î n  c o n -
s i d e ra re  î n  e va l u a re a  r i s c u r i l o r.  D G   S A N CO 
a n a l i z e a z ă  u n  s i s t e m  m a i  b i n e  o r i e n t a t  d e 
controale fizice bazat pe riscuri, și va utiliza 
astfel de date pentru a informa statele mem -
bre cu privire la frecvența controalelor fizice 
necesare, țările ter țe/unitățile care trebuie să 
fie monitorizate mai strict și substanțele din 
produsele alimentare impor tate care trebuie 
vizate.
H o r m o n i i  s u n t ,  î n  m o d  n a t u r a l ,  p r o d u ș i  l a 
niveluri reduse în animale, iar aceste rezul -
tate nu oferă motive pentru a se suspecta un 
abuz sau o utilizare neadecvată a hormonilor 
ca factori de creștere.
32.
Se înregistrează în continuare progrese pri -
v i n d  c re ș te re a  n u m ă r u l u i  d e  s t ate  m e m b re 
recunoscute ca integral echivalente.
Î n  c e e a  c e  p r i v e ș t e  S t a t e l e  U n i t e  a l e  A m e -
r i c i i ,  n u  e x i s t ă  o   e c h i v a l e n ț ă  i n t e g r a l ă  î n 
niciuna dintre direc ții (cu excepția produse -
lor pescărești impor tate în UE). În consecință, 
l e gi s l aț i a  fe d e ra l ă  a   S UA  ș i  l e gi s l aț i a  U E  s e 
aplică schimburilor comerciale. Pentru toate 
statele membre, legislația privind impor turile 
este armonizată, astfel încât acestea ar trebui 
să accepte condițiile prevederile acordurilor 
veter inare. Î n prac tică, pentru car ne și pro -
duse din carne, se aplică garanțiile generale 
la impor t și cer tificatele relevante, ca în cazul 
tuturor celorlalte țări ter țe.
A se vedea mai sus.34.
Ac c e p t a re a  d e  c ă t re  s t a t e l e  m e m b re  a   s i s -
temului TRACES continuă să crească și să se 
îmbunătățească. Obligația legală de a utiliza 
s i s t e m u l  T R A C E S  ( D e c i z i a  2 0 0 4 / 9 2 / C E )  n u 
împiedică utilizarea programelor informatice 
naționale.
Au existat dificultăți în privința convingerii 
celor trei state membre menționate să utili -
zeze sistemul TRACES. Totuși, în prezent, apli -
carea sistemului TRACES în fiecare stat mem -
bru este aproape completă.
Îmbunătățirea sistemului TRACES este, într-a -
devăr, un proces continuu.
Comisia dorește să abordeze problema ridi -
cată de Cur te pentru a analiza modul în care 
s ă  u t i l i z e z e  a c e s t e  d a t e  p e n t r u  e l a b o r a re a 
unei abordări bazate pe riscuri a  controale -
lor veterinare în modelele de cer tificate rele -
vante ale PIF-urilor.
35.
În prezent, compararea datelor statistice care 
ser vesc diferite obiec tive nu este nici rele -
vantă, nici posibilă din punct de vedere prac -
tic. Pr in ur mare, reconcilierea acestor date 
nu este încă operațională. În prezent, au loc 
discuții între depar tamentele relevante.
S i s te m u l  T R AC E S  co nț i n e  d ate  c u  p r i v i re  l a 
t o a t e  m ă r f u r i l e  v e r i f i c a t e  ș i  e l i b e r a t e  s a u 
refuzate sau destinate tranzitului către țări 
ter țe la frontieră, întrucât autoritățile vamale 
utilizează două sisteme diferite, unul pentru 
m ă r f u r i l e  e l i b e r a t e  p e n t r u  l i b e r a  u t i l i z a r e 
î n  U E  l a  f ro nt i e ră ,  ș i  a l t u l  p e nt r u  m ă r f u r i l e 
e l i b e r a t e  p e n t r u  l i b e r a  u t i l i z a r e  î n  U E  l a 
destinație, într-un stat membru.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 20045353
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200436.
Pe r s o n a l u l  re l e va nt  a l  D G  S A N CO  c u n o a ș te 
mai multe dintre aceste puncte și lucrează la 
acestea. Opiniile Cur ții vor fi utile în această 
activitate.
37.
AESA a  primit datele atunci când a  solicitat 
informații pentru evaluarea sa.
38.
A r t i c o l u l  5 0  d i n  R e g u l a m e n t u l  ( C E ) 
n r.   1 7 8 / 2 0 0 2  p re ve d e  c o n d i ț i i l e  g e n e r a l e 
d e  n o t i f i c a r e  a   i n fo r m a ț i i l o r  î n  R A S F F.  Î n 
2011, trebuie adoptate măsuri de aplicare 
m a i  d e t a l i a t e  e l a b o r a t e  a v â n d  î n  v e d e r e 
e x p e r i e nț a  ( a  s e  ve d e a  n o t a  d e  s u b s o l  2 3 
din prezentul rapor t), astfel cum se prevede 
în ar ticolul 51.
39.
Comisia salută aprecierea generală exprimată 
de statele membre.
În conformitate cu principiul subsidiarității, 
este la latitudinea statelor membre să decidă 
c u m  s ă  r e a c ț i o n e z e ,  î n s ă  C o m i s i a  d e p u n e 
e fo r t u r i  p e n t r u  p r o m o v a r e a  u n e i  a b o r d ă r i 
comune.
40.
A se vedea răspunsul la obser vația 38.
Riscul pentru sănătatea publică rezultat din 
expunerea la acest tip de carne a fost consi -
derat, în acest caz, neglijabil.
Comisia consideră că reacția sistemului a fost 
propor țională și opor tună – a  se vedea mai 
sus.41.
Î n t r u c â t  o b i e c t i v e l e  a c e s t o r  d a t e  d i f e r ă , 
reconcilierea lor nu este încă operațională. 
Există o cooperare continuă între DG SANCO 
și DG TAXUD și a fost instituit un grup speci -
fic pentru proiec t în vederea definirii legă -
turilor dintre bazele de date ale autorităților 
vamale și sistemul TRACES.
Obligația de a include codul TARIC format din 
10 cifre în declarația sumară a  fost propusă 
d e  m a i  m u l te  o r i .  Cu  to ate  a ce s te a ,  p ă r ț i l e 
interesate din cadrul grupurilor de lucru ale 
DG TAXUD au refuzat să includă codul.
42.
S i s te m u l  T R AC E S  co nț i n e  d ate  c u  p r i v i re  l a 
t o a t e  m ă r f u r i l e  v e r i f i c a t e  ș i  e l i b e r a t e  s a u 
refuzate sau destinate tranzitului către țări 
ter țe la frontieră, întrucât autoritățile vamale 
u t i l i ze a z ă  d o u ă  s i s te m e  d i fe r i te,  u n u l  p e n -
t r u  m ă r f u r i l e  e l i b e r a t e  p e n t r u  l i b e r ă  u t i l i -
zare în UE la frontieră, și altul pentru măr -
furile eliberate pentru liberă utilizare în UE 
la destinația acestora, într-un stat membru.
44.
Includerea listei de produse în anexa la Deci -
z i a  2 0 0 7 / 2 7 5 / C E  î n  l i s t a  TA R I C  ș i  î n  N C T S 
a   f ă c u t  o b i e c t u l  u n o r  d i s c u ț i i  r e p e t a t e . 
Totuși, aceasta necesită acordul autorităților 
vamale, care nu a fost furnizat. Discuțiile vor 
co n t i n u a ,  î n  co n te x t u l  re v i z u i r i i  l e gi s l a ț i e i 
privind controalele la impor t.
45.
A c e a s t ă  r e s p o n s a b i l i t a t e  r e v i n e  s t a t e l o r 
m e m b re,  î n s ă  Co m i s i a  p ro m ove a z ă  î n  m o d 
activ o abordare comună.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
54
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200447.
R egulamentul (CE) nr. 136/2004 nu impune 
Comisiei nicio cerință legală de a elabora noi 
orientări.
Pe lângă verificarea existenței și aplicării pla -
nurilor de monitorizare prevăzute de Regu -
l a m e nt u l  (C E )  n r.  1 3 6 / 2 0 0 4 ,  OAV  e va l u e a z ă 
carac terul adec vat al planurilor (a se vedea 
răspunsul la obser vația 49).
48.
Relevanța acestor constatări este foar te limi -
tată în ceea ce privește expunerea consuma -
torilor la riscurile pentru sănătatea umană, în 
special, substanțele chimice contaminante. 
D e asemenea, pentru produsele alimentare 
d e  o r i g i n e  a n i m a l ă ,  i n c l u s i v  p r o d u s e l e  d e 
acvacultură, țările ter țe autorizate sunt enu -
m e r a t e  p e  b a z a  u n u i  p l a n  d e  m o n i t o r i z a re 
a contaminanților din mediul înconjurător și 
a reziduurilor.
Comisia nu are nicio competență în ceea ce 
privește bugetul alocat de guvernele state -
lor membre pentru planurile de control ale 
autorităților competente.
49.
Legislația cu pr ivire la astfel de planur i de 
monitorizare nu este prescriptivă și este de 
așteptat ca planul de monitorizare al fiecă -
rui stat membru să fie elaborat în funcție de 
nevoile naționale. Atunci când există carențe 
î n  p ro i e c t u l  p l a n u l u i ,  OAV  s u b l i n i a z ă  a ce s t 
aspect.
Orice măsuri de remediere ar trebui să țină 
seama de principiul subsidiarității.
51.
Autoritățile legislative au intenționat astfel 
s ă  a s i g u r e  f l e x i b i l i t a t e a  ș i  s u b s i d i a r i t a t e a 
a c t i v i t ă ț i i .  Î n t r u c â t  n u  e x i s t ă  n i c i o  c e r i n ț ă 
l e g a l ă  d e t a l i a t ă ,  a s t fe l  d e  v a r i a ț i i  s u n t  d e 
a ș t e p t a t  ș i  n u  r e p r e z i n t ă ,  p r i n  u r m a r e , 
o încălcare a legislației UE.52.
Strategiile de supraveghere intră în respon -
sabilitatea statelor membre.
53.
Le g i s l a ț i a  U E  p r e v e d e  c ă  t o a t e  l o t u r i l e  d e 
p r o d u s e  a l i m e n t a r e  d e  o r i g i n e  a n i m a l ă 
impor tate trebuie să fie controlate la punc -
tele de inspecție la frontieră. Aceste măr furi 
și posibilele controale suplimentare asupra 
acestora sunt urmărite pe baza Regulamen -
tului (CE) nr. 882/2004.
55.
Persoana responsabilă de încărcătură sem -
nează DVCI (documentul veterinar comun de 
intrare), angajându-se să plătească orice taxe 
datorate și menționând originea și adresa de 
l i v ra re  a   p ro d u s e l o r.  As t fe l,  e s te  g a ra nt at ă 
trasabilitatea completă.
În ceea ce privește condițiile de depozitare, 
aceste loturi fac obiec tul regulilor normale 
pr ivind eliberarea după PIF-ur i a  bunur ilor 
intracomunitare.
57.
Armonizarea tarifelor percepute pentru con -
troale este un aspec t complex și controver -
sat, în care progresele s-au dovedit dificile, 
deși Comisia depune toate efor turile. Odată 
ce legislația este formulată în colaborare cu 
Parlamentul European și cu Consiliul, aceasta 
este aplicabilă în întregime în statele mem -
bre. Comisia, în calitate de gardian al trata -
telor, are sarcina de a  se asigura că aceasta 
e s te  p u s ă  î n  a p l i c a re  î n  fo r m a  î n  c a re  e s te 
adoptată.
58.
Comisia trebuie doar să examineze dacă tari -
fele sunt conforme cu cerințele ar ticolului 27 
din Regulamentul (CE) nr. 882/2004.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 20045555
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004Comisia a  anunțat deja că intenționează să 
revizuiască structura actuală a tarifelor per -
ce p u te  p e nt r u  co nt ro a l e.  Eva l u a re a  i m p a c -
tului este în prezent în curs de desfășurare. 
D a c ă  va  f i  n e ce s a r,  o   p ro p u n e re  a   Co m i s i e i 
de modificare a normelor privind finanțarea 
controalelor oficiale va fi prezentată în 2012 
[împreună cu alte revizuiri planificate referi -
toare la Regulamentul (CE) nr. 882/2004].
59.
Obiectivul armonizării nu este inclus în teme -
i u l  j u r i d i c  [ a r t i c o l u l  5 5  d i n  R e g u l a m e n t u l 
(CE) nr. 882/2004]. De asemenea, în ceea ce 
privește sancțiunile, principiul subsidiarității 
este deosebit de relevant.
În timpul auditurilor sale, OAV verifică pune -
rea corectă în aplicare a ar ticolului 55.
Î n t r u c â t  a r m o n i z a r e a  s a n c ț i u n i l o r  n u  e s t e 
i n c l u s ă  î n  t e m e i u l  j u r i d i c  [ a r t i c o l u l  5 5  d i n 
Regulamentul (CE) nr. 882/2004], formularea 
orientărilor sau a celor mai bune practici nu 
este necesară.
60.
Aceasta este o competență rezer vată statelor 
membre, conform legislației UE. Î n cazul în 
care un stat membru solicită aprobarea unui 
PIF, tot ce poate face Comisia este să stabi -
lească dacă spațiile, echipamentul și perso -
nalul în cauză respectă legislația UE. Comisia 
nu are autoritatea de a  decide cu privire la 
utilitatea sau inutilitatea PIF-ului.62.
Constatări similare au fost rapor tate de OAV. 
R e g u l a m e nt u l  (C E )  n r.  8 8 2 / 2 0 0 4  a   i nt ro d u s 
cerința privind un audit intern (sau de efec -
tuare a  unui audit ex tern). Având în vedere 
c o m p l e x i t a t e a  u n o r  a s t f e l  d e  s i s t e m e  d e 
a u d i t  ș i  n e v o i a  d e  a   a b o r d a  a s p e c t e l e  c u 
o  mai mare prioritate, este de înțeles faptul 
că acestea nu au fost dez voltate integral și 
că stadiile de dez voltare sunt diferite în sta -
tele membre. Cu toate acestea, OAV a evaluat 
s i s t e m e l e  d e  a u d i t  a l e  s t a t e l o r  m e m b re  î n 
cadrul seriei de audituri generale ale siste -
melor de control ale statelor membre. Prima 
rundă a  acestei serii va fi finalizată în 2010. 
OAV a  prezentat deja numeroase rezultate, 
concluzii și recomandări privind sistemele de 
audit. Ac țiunile struc turate în urma acestor 
recomandări sunt deja în curs.
Ace s te a  s u nt  d i s p oz i ț i i l e  j u r i d i ce  a d o p t ate 
de Parlamentul European și de Consiliu, care 
au hotărât că astfel de măsuri nu ar trebui să 
fie obligatorii. Totuși, acestea sunt luate în 
considerare de OAV în cadrul activităților de 
inspecție ale acestuia.
63.
A   s e  ve d e a  r ă s p u n s u l  l a  o b s e r v a ț i a  6 2 .  Au 
fo s t  i n t r o d u s e  f u n c ț i i  d e  c o n t r o l  i n t e r n  î n 
unele state membre, iar numărul acestora ar 
trebui să crească în timp.
c) 
Av â n d  î n  v e d e r e  d i v e r s e l e  m ă r f u r i  ș i  a n i -
male/produse de origine animală impor tate 
prin PIF-uri, inspec torii nu pot fi specialiști 
în fiecare produs. Din acest motiv, sistemul 
 T R AC E S  e s te  u n  i n s t r u m e nt  ex t re m  d e  u t i l, 
c a r e  f u r n i z e a z ă  d o c u m e n t a ț i e  a c t u a l i z a t ă 
inspectorilor din cadrul PIF-urilor.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
56
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200464.
Av â n d  î n  v e d e r e  e v a l u a r e a  d e  c ă t r e  C u r t e 
a controalelor interne din statele membre de 
la obser vația 62, este prea devreme pentru 
a   p r o p u n e  a l i n i e r e a  c o n t r o a l e l o r  C o m i s i e i 
la cele ale statelor membre. Totuși, imediat 
ce Regulamentul (CE) nr. 882/2004 va fi pus 
integral în aplicare în statele membre, Comi -
sia va urmări să pună în aplicare o  astfel de 
abordare coordonată.
65.
Car tea albă este un document de politică și 
nu reprezintă, în sine, un temei juridic sufici -
ent pentru nicio măsură.
A   s e  v e d e a  m a i  s u s .  D e  a s e m e n e a ,  R e g u -
l a m e n t u l  ( C E )  n r.  8 8 2 / 2 0 0 4  s e  a p l i c ă  d o a r 
par țial țărilor ter țe.
67.
O AV  e v a l u e a z ă  î n  m o d  c o n s t a n t  e f i c i e n ț a 
ac tivității sale pentru a  se asigura că resur -
sele sunt valorificate la maxim.
68.
A c e s t  m o d e l  i a  î n  c o n s i d e r a r e  m a j o r i t a t e a 
p a ra m e t r i l o r  re l e va nț i  s p e c i f i c aț i  l a  a l i n e a -
tul (3) al ar ticolului 2 din Decizia 2001/881/CE 
abrogată.
70.
V o l u m u l  s c h i m b u r i l o r  c o m e r c i a l e  e s t e 
m o n i t o r i z a t  c u  a t e n ț i e  d e  O A V.  A c e s t e 
d ate  s u nt  p a r te  i nte gra nt ă  a   c u n o ș t i nțe l o r 
i n s t i t u ț i o n a l e  a l e  e c h i p e l o r  d e  i n s p e c ț i e  ș i 
sunt luate în considerare în momentul plani -
ficării misiunilor. Mesajele din cadrul RASFF 
a u  o   va l o a re  l i m i t at ă  î n  s e l e c t a re a  s t ate l o r 
membre, însă pot fi utilizate pentru selecta -
rea loturilor care trebuie evaluate în PIF-urile 
individuale sau pentru selec tarea anumitor 
țări ter țe sau unități pentru o inspecție.Ponderea atribuită fiecărui criteriu se reflectă 
în numărul de subcriterii asociate. Evaluarea 
oferă o  imagine de ansamblu a  situației ca: 
satisfăcătoare, medie sau nesatisfăcătoare.
71.
Absența obser vațiilor nu indică o problemă. 
Statele membre acordă o  atenție deosebită 
programului misiunii, întrucât acesta este nu 
doar impor tant pentru protecția sănătății, ci 
re p re z i nt ă  ș i  o   ce re re  co n s i d e ra b i l ă  p e nt r u 
resursele acestora.
72.
Î n trecut, a  fost elaborat un „model cantita -
tiv ”. S-a constatat că acesta genera un volum 
f o a r t e  m a r e  d e  m u n c ă  ș i  n u  f u r n i z a  d e l o c 
rezultate mai bune decât abordarea calitativă 
utilizată în prezent (chiar și în cazul în care 
s u n t  l u a t e  î n  c o n s i d e r a re  d a t e  c a n t i t a t i ve, 
precum date privind schimburile comerciale). 
De asemenea, stabilirea priorităților misiunii 
este discutată și convenită cu statele mem -
bre, a căror contribuție în acest sens deose -
bit de impor tantă.
A se vedea răspunsul la obser vația 73.
S e depun în continuare efor turi pentru uti -
l i z a re a  m a i  e f i c i e nt ă  a   d ate l o r  î n  s t a b i l i re a 
priorităților.
73.
Comisia pune în aplicare integral recoman -
dările formulate în evaluarea independentă 
a   s t a b i l i r i i  p r i o r i t ă ț i l o r  m i s i u n i i  î n  a c e a s t ă 
p r i v i n ț ă .  D G  S A N C O  f i x e a z ă  c r i t e r i i l e  d e 
s t a b i l i r e  a   p o s i b i l e l o r  p r i o r i t ă ț i  a l e  m i s i u -
nii. Î n cadrul procesului în sine de stabilire 
a   p r i o r i t ă ț i l o r,  a c e a s t a  t r e b u i e  s ă  d e m o n -
s t r e z e  ș i  s ă  d o c u m e n t e z e  r e s p e c t a r e a  s i s -
te m a t i c ă  a   re s p e c t i ve l o r  c r i te r i i .  L a  râ n d u l 
său, aceasta ar determina opțiuni mai trans -
parente, în cazul în care programul necesită 
modificări.
Rotația personalului în ultimii ani nu a  avut 
un nivel foar te ridicat.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 20045757
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200475.
S t a t e l o r  m e m b r e  l i  s e  s o l i c i t ă  s ă  p r e z i n t e 
OAV  p l a n u r i  d e  a c ț i u n e  c a re  s ă  i n d i ce  c u m 
intenționează să abordeze deficiențele iden -
t i f i c a t e  î n  c a d r u l  i n s p e c ț i i l o r.  Ve r i f i c a r e a 
m ă s u r i l o r  c o r e c t i v e  e s t e  p a r t e  i n t e g r a n t ă 
a activității desfășurate de OAV, iar OAV reia 
vizitele în statele membre pentru a  monito -
riza progresele acestora.
Pu n e re a  î n  a p l i c a re  a   re c o m a n d ă r i l o r  e s t e 
monitorizată în permanență de către Comi -
s i e.  Î n  a c e s t  s c o p,  s u n t  u t i l i z a ț i  i n d i c a t o r i 
c a r e  d e m o n s t r e a z ă  e f i c i e n ț a  a c t i v i t ă ț i l o r 
O AV.  Î n  a n s a m b l u ,  p â n ă  l a  s f â r ș i t u l  a n u -
lui  2009, statele membre luaseră măsur i cu 
privire la 86  % dintre recomandările formu -
late pentru acestea de către OAV începând cu 
anul 2004. În prezent, se iau măsuri cu privire 
la alte 10  % dintre recomandări. În 4  % dintre 
c a z u r i ,  s t ate l e  m e m b re  n u  a d o p t a s e ră  î n c ă 
măsuri corective. Aceste cazuri sunt monito -
rizate în permanență de DG SANCO.
78.
OAV desfășoară controale la fața locului, pen -
tru a verifica sistemele de control/ audit ale 
s t ate l o r  m e m b re.  Le gi s l aț i a  U E  n u  p re ve d e 
când trebuie vizitate din nou PIF-urile. Exa -
m i n a re a  d ate l o r  d i n  s i s te m u l  T R AC E S  a rat ă 
c ă  ce l e  4 9  d e  P I F - u r i  l a  c a re  s - a  f ă c u t  re fe -
rire au un volum scăzut de impor turi și, prin 
urmare, activități de control reduse. Aceasta 
indică faptul că se acordă prioritate celor mai 
impor tante PIF-uri.S a r c i n a  OAV  n u  c o n s t ă  î n  î n t o c m i r e a  u n u i 
rapor t privind bunele practici, ci în verifica -
re a  a p l i c ă r i i  a d e c vate  ș i  e f i c a ce  a   co nt ro a -
lelor oficiale și a aplicării legislației UE prin 
evaluarea per formanței sistemului de control 
al autorităților competente din statele mem -
bre. Planurile de ac țiune prezentate OAV de 
către statele membre sunt urmate de proce -
duri interne și monitorizate de un comitet de 
gestionare specific al DG SANCO.
79.
Astfel cum s-a precizat deja în răspunsul la 
o b s e r vaț i a  1 9 ,  a ce s te  î nt â r z i e r i  n u  a u  av u t 
nicio consecință în termeni de riscuri pentru 
sănătatea umană prezentate de impor turile 
de carne și produse din carne.
81.
Î n  c e e a  c e  p r i v e ș t e  c o n t r o a l e l e  l a  i m p o r t , 
toate cer tificatele de sănătate ac tuale sunt 
puse la dispoziția funcționarilor de la PIF-uri 
și a  OAV prin sistemul TRACES, precum și la 
dispoziția țărilor ter țe „autorizate de UE” și 
a unitățile acestora. Este disponibil și un link 
către legislația UE, pentru cerințe specifice.
M o d i f i c ă r i l e  c e r i n ț e l o r  l e g i s l a t i v e  s u n t ,  î n 
mod evident, monitorizate îndeaproape, însă 
acest exercițiu nu este solicitant din punc -
t u l  d e  ve d e re  a l  re s u r s e l o r  ș i  c u  s i g u r a n ț ă 
nu desemnarea unui membru al personalului 
exclusiv în acest sens.
82.
S u n t  d i s p o n i b i l e  s i s t e m e  d e  i n f o r m a ț i i 
extinse, pentru a se asigura informarea per -
sonalului OAV cu privire la modificările rele -
vante din legislație, inclusiv consultarea ofi -
cială a acestora în procesul legislativ în sine. 
D e  a s e m e n e a ,  p e  s i t e - u l  s ă u  d e  i n t e r n e t , 
DG SANCO are o secțiune dedicată cerințelor 
privind impor turile și controalele.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
58
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 200483.
O r i e n t ă r i l e  p e n t r u  r e d a c t a r e a  p l a n u r i l o r 
PCNM și măsurile descrise de Cur te la punc -
tul 77 sunt suficiente pentru a  permite sta -
telor membre să desfășoare în mod eficace 
controale la impor t.
R egulamentul (CE) nr. 882/2004 nu impune 
Comisiei nicio obligație de evaluare a PCNM. 
Totuși, fiecare stat membru pr imește feed -
back din par tea OAV cu privire la planul său 
d e  c o n t r o l  n a ț i o n a l  m u l t i a n u a l  î n  a u d i t u l 
g e n e r a l  p e n t r u  ț a r a  r e s p e c t i v ă .  L a  î n c h e -
i e re a  f i e c ă r u i  a u d i t  g e n e ra l,  s t at u l u i  m e m -
bru i  se transmite un rapor t. Acesta conține 
recomandări.
Acest regulament nu impune Comisiei nicio 
o b l i g a ț i e  d e  a   p re z e n t a  e v a l u ă r i  s a u  re c o -
m a n d ă r i  p r i v i n d  ra p o a r te l e  a n u a l e  a l e  s t a -
t e l o r  m e m b r e .  To t u ș i ,  p r i m u l  r a p o r t  a l 
Comisiei solicitat prin ar ticolul 44 din Regu -
lamentul (CE) nr. 882/2004 a  fost adoptat în 
august 2010.
84.
Normele aplicabile impor turilor de carne în 
U E  i n c l u d  ce r i nț a  c a  a n i m a l e l e  s ă  f i e  s a c r i -
f i c a t e  î n t r - u n  m o d  u m a n ,  î n  c o n f o r m i t a t e 
c u  l e g i s l a ț i a  U E .  A s p e c t u l  c o m p e t i t i v i t ă ț i i 
cu țăr ile ter țe a  fost evaluat într-un rapor t 
a l  C o m i s i e i  c ă t r e  C o n s i l i u  ș i  Pa r l a m e n t u l 
Eu ro p e a n  [CO M  ( 2 0 0 2 )  6 2 6  f i n a l ] ,  re fe r i to r 
l a  l e gi s l aț i a  p r i v i n d  b u n ă s t a re a  a n i m a l e l o r 
d e  c re s c ăto r i e  î n  ț ă r i l e  te r țe  ș i  i m p l i c aț i i l e 
a c e s t e i a  p e n t r u  U E .  Co m i s i a  re e x a m i n e a z ă 
î n  p r e z e n t  a s p e c t u l ,  î n  c o n t e x t u l  e v a l u ă -
r ii politicii UE pr ivind bunăstarea animale -
lor, a  cărei publicare este prevăzută pentru 
decembrie 2010.85.
Co s t u r i l e  m e n ț i o n a t e  s u n t  î n  m o d  e v i d e n t 
impor tante pentru competitivitatea producă -
torilor europeni. Orice comparare a  costuri -
lor controalelor ar trebui să ia în considerare 
o  gamă largă de fac tori economici, inclusiv 
s u b v e n ț i i l e  d i r e c t e ,  s p r i j i n u l  i n d i r e c t  ( d e 
exemplu, sub forma de ratelor preferențiale 
ale dobânzilor), costurile terenurilor, clădi -
rilor, furajelor, for ței de muncă, și numeroși 
alți factori. Trebuie menționat, de asemenea, 
că producătorii din UE au în această situație 
a v a n t a j u l  c o n s t â n d  î n  a c c e s u l  c o m p l e t  l a 
piața UE inclusiv pentru animalele vii, în timp 
ce accesul producătorilor din țările ter țe pe 
această piață este posibil doar pentru anu -
mite produse și, prin urmare, este mult mai 
limitat. Comisia își menține angajamentul de 
a consulta în continuare păr țile interesate.
86.
Acest rapor t va fi prezentat Consiliului și Par -
lamentului înainte de sfârșitul anului 2010, 
astfel cum s-a solicitat, și se va axa în primul 
râ n d  p e  e f i c i e nț a  ș i  co n s e c ve nț a  m ă s u r i l o r 
i nt ro d u s e  p e nt r u  co nt ro l u l  i m p o r t u r i l o r  d e 
produse alimentare, furaje, animale și plante.
Î n  c e e a  c e  p r i ve ș t e  Pa r l a m e n t u l  E u ro p e a n , 
Co m i s i a  a   l a n s a t  ce re re a  d e  p ro p u n e r i  p r i -
vind proiec tul-pilot de evaluare a  costur ile 
generate de respectarea legislației UE pentru 
utilizatorii finali în 2009, însă a întrerupt pro -
cedura deoarece a primit o singură ofer tă. Un 
studiu al literaturii de specialitate cu privire 
la acest subiect este în curs de elaborare.
Rezultatele studiului solicitat de Parlamen -
tul European vor fi examinate, după caz, de 
depar tamentele relevante ale Comisiei.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 20045959
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI
87.
N o r m e l e  v e t e r i n a r e  p e n t r u  c o n t r o a l e l e 
l a  i m p o r t  s u n t  r e g l e m e n t a t e  d e  D i r e c -
t i v a   9 7 / 7 8 / C E  ș i  î n  m a re  m ă s u ră  n u  a u  fo s t 
afec tate de Car tea albă și „pachetul igienă”. 
N o r m e l e  p r i v i n d  a p r o b a r e a  ț ă r i l o r  t e r ț e  ș i 
a   u n i t ăț i l o r  a ce s to ra  a u  fo s t  re fo r m u l ate  î n 
cadrul „pachetului igienă”, însă sunt similare 
normelor anterioare.
I n d i c a t o r i i  p r i v i n d  c o n t r o a l e l e  a n t e r i o a r e 
expor tului nu sunt solicitate nici de legislația 
UE privind controalele anterioare expor tului 
( c a re  n i c i  m ă c a r  n u  s u nt  n e ce s a re ) ,  n i c i  d e 
recomandările sau standardele internaționale 
privind stabilirea echivalenței.
Au fost semnate acorduri veterinare cu țările 
d e z vo l t a t e,  î n  c a re  s - a  s t a b i l i t  u n  n i ve l  d e 
î n c r e d e r e  c u  a u t o r i t ă ț i l e  c o m p e t e n t e  a l e 
acestora. Reduceri ale controalelor fizice la 
impor turi au fost convenite doar în situațiile 
u n o r  r a p o a r t e  a l e  OAV  e x t r e m  d e  p o z i t i v e 
privind sistemele de control ale autorităților 
competente pentru măr furile relevante.
88.
Obligația de a desfășura controale veterinare 
asupra impor turilor de carne este consacrată 
în legislația UE. RASFF, TRACES, misiunile de 
rapor t ale OAV și alte infor mații din par tea 
țărilor ter țe ser vesc doar drept instrumente 
c a r e  s p r i j i n ă  Co m i s i a  î n  s t a b i l i r e a  r i s c u l u i 
implicat și, astfel, în determinarea nivelurilor 
controalelor fizice aplicabile.
TRACES este un instrument relativ nou și se 
d e p u n  e fo r t u r i  p e nt r u  a   s e  a s i g u ra  u t i l i z a -
rea uniformă a acestuia de către fiecare stat 
membru.Utilizatorii sistemului de aler tă RASFF depind 
de opor tunitatea și exactitatea informațiilor 
existente în acesta, ei înșiși fiind responsa -
bili cu furnizarea unei mari păr ți din aceste 
i n f o r m a ț i i .  C o m i s i a  c a u t ă  î n  p e r m a n e n ț ă 
soluții pentru a garanta că acest sistem oferă 
informații exacte și actualizate privind aler -
t e l e ,  p e n t r u  a   f a c i l i t a  d e c i z i i l e  d e  g e s t i o -
n a r e  a   r i s c u l u i  n e c e s a r e  î n  ve d e r e a  a s i g u -
ră r i i  a d o p t ă r i i  d e  a c ț i u n i  p re ve nt i ve  ș i / s a u 
co re c t i ve,  î n  m ă s u ra  î n  c a re  ș i  at u n c i  c â n d 
este necesar. Sistemul func ționează în mod 
propor țional și opor tun.
89.
Răspunsul la obser vația 75 a explicat modul 
î n  c a r e  s t a t e l e  m e m b r e  s e  a n g a j e a z ă  s ă 
a d o p t e  a c ț i u n i  c o r e c t i v e  ș i  m o d u l  î n  c a r e 
Co m i s i a  m o n i t o r i z e a z ă  a p l i c a re a  a c e s t o r a . 
De asemenea, este explicat stadiul punerii în 
aplicare la sfârșitul anului 2009.
90.
Prima liniuță
În temeiul acordurilor veterinare, echivalența 
completă se obține rar, ceea ce înseamnă că 
legislația națională a țării ter țe impor tatoare 
s e  a p l i c ă  e x p o r t u r i l o r  d i n  s t a te l e  m e m b re. 
Astfel, statele membre pot satisface difer it 
cerințele sanitar-veterinare ale țărilor ter țe 
sau frec vența controalelor oficiale în legă -
tură cu aceste cerințe. De asemenea, în ceea 
ce privește situația în legătură cu sănătatea 
a n i m a l ă ,  d e  m u l t e  o r i  ț ă r i l e  t e r ț e  a c c e p t ă 
c u  re t i ce nț ă  g a ra nț i i l e  s t ate l o r  m e m b re.  Î n 
ultimul rând, țările ter țe nu consideră întot -
deauna UE drept o  singură entitate în cazul 
expor turilor statelor membre.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
60
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004 Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004A doua liniuță
Legislația generală în domeniul alimentar și 
„pachetul igienă”, inclusiv Regulamentul (CE) 
n r.  8 8 2 / 2 0 0 4 ,  a u  i n t r a t  î n  v i g o a re  î n  2 0 0 2 , 
respectiv în 2004. Comisia a simplificat deja 
cadrul său de reglementare pentru a-l con -
solida și a-l face mai ușor de utilizat. Comi -
s i a  i nte nț i o n e a z ă  s ă  co nt i n u e  a ce s t  p ro ce s 
ca par te a efor turilor sale globale de promo -
vare a  unei mai bune legiferări. Majoritatea 
ve r s i u n i l o r  co n s o l i d a te  a l e  a c te l o r  l e gi s l a -
tive ale UE sunt disponibile în baza de date 
C E L E X ,  a c c e s i b i l ă  p u b l i c u l u i  g e n e r a l ,  ș i  î n 
baza de date TRACES, accesibilă PIF-urilor și 
operatorilor.
A treia liniuță
N o u l  s i s t e m  R A S F F  e s t e  o   a p l i c a ț i e  o n l i n e 
care permite statelor membre și Comisiei să 
i n t ro d u c ă  i n fo r m a ț i i  c u  p r i v i re  l a  a l e r t e  ș i 
notificăr i direc t în aplicație. Nu este nece -
sară dez voltarea în continuare a TRACES nu 
p e n t r u  a   a f i ș a  a l t e  d a t e,  î n s ă  t e m e i u l  j u r i -
d i c  ( D e c i z i a  2 0 0 4 / 2 9 2 / C E  a   C o m i s i e i )  c a r e 
impune obligația ca statele membre să utili -
zeze TRACES trebuie modificat pentru a  asi -
gura că statele membre introduc informațiile 
relevante înainte de deplasarea măr fur ilor. 
A c e a s t a  e s t e  o   c o n d i ț i e  e s e n ț i a l ă  p e n t r u 
obținerea tuturor datelor relevante și pen -
tru fur nizarea de infor mații exac te în cazul 
unei aler te sanitar-veterinare. Modul în care 
funcționează TRACES va fi consolidat în legea 
privind sănătatea animală.A patra liniuță
L e g i s l a ț i a  a c t u a l ă  n u  o f e r ă  C o m i s i e i 
c o m p e t e n ț e  l e g a l e  p e n t r u  a   e l a b o r a  a s t -
fe l  d e  o r i e n t ă r i .  Cu  to a te  a ce s te a ,  Co m i s i a 
desfășoară numeroase activități diferite care 
asigură o abordare armonizată a controalelor 
sanitar-veterinare efectuate în PIF-uri. Aces -
tea cuprind reuniuni periodice cu autoritățile 
co m p e te nte  d i n  s t ate l e  m e m b re  î n  d i fe r i te 
grupuri de lucru, de exemplu grupul de lucru 
privind controalele sanitar-veterinare, care 
o rg a n i z e a z ă  t re i  s a u  p a t r u  re u n i u n i  a n u a l, 
i n s t r u i r e a  o f e r i t ă  p e r s o n a l u l u i  P I F - u r i l o r 
în cadrul programului „O for mare mai bună 
pentru o hrană mai sigură” (programul BTSF, 
Better Training for Safer Food ) și, bineînțeles, 
legislația UE, care este ex trem de prescrip -
tivă și clară cu privire la rolurile exac te ale 
PIF-urilor.
A cincea liniuță
L e g i s l a ț i a  a c t u a l ă  n u  o f e r ă  C o m i s i e i 
competențe legale pentru a elabora astfel de 
indicatori. Rapoar tele misiunilor de audit ale 
OAV, acțiunile ulterioare și diversele rapoar te 
sunt, totuși, instrumente existente care per -
m i t  e f e c t u a r e a  u n e i  e v a l u ă r i  a   p u n e r i i  î n 
a p l i c a re  a   l e gi s l aț i e i  U E,  i n c l u s i v  co nt ro l u l 
și executarea, în special în ceea ce privește 
„pachetul igienă”.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 20046161
Raportul special nr. 14/2010 – Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele legislaţiei din domeniul igienei din 2004A șasea liniuță
O  evaluare ex ter nă a  for mulat recomandăr i 
p r i v i n d  m o d e l e l e  d e  e v a l u a r e  a   r i s c u r i l o r 
utilizate și urmate de OAV. Totuși, modelele 
„ c a n t i t a t i v e” a u  l i m i t ă r i  e x t r e m  d e  i m p o r -
t a nte  d i n  c a u z a  co m p l ex i t ăț i i  f a c to r i l o r  d e 
r i s c  c a re  a fe c t e a z ă  i m p o r t u r i l e  ș i  a r  p u t e a 
genera într-adevăr indicații care pot induce 
în mare măsură în eroare în ceea ce privește 
pr ior itățile. Î n consecință, procesul de sta -
bilire a  priorităților misiunii continuă să se 
bazeze în mare par te pe experiență, apreci -
e re  p ro p r i e  ș i  p e  co n s u l t a re a  p ă r ț i l o r  i nte -
resate în cauză, în special a  autorităților de 
co n t ro l  d i n  s t a te l e  m e m b re.  D e  a s e m e n e a , 
f a c t o r i i  c a n t i t a t i v i ,  p r e c u m  c a n t i t ă ț i l e  l a 
impor t și tipurile de produse impor tate sunt 
date integrate în analizele efectuate înainte 
d e  p l a n i f i c a r e a  m i s i u n i i .  S fe r a  d e  a p l i c a r e 
a   r e c o m a n d ă r i i  d e p ă ș e ș t e  s e c t o r u l  v e r i f i -
cat. D oar un model de evaluare a  r iscur ilor 
a făcut obiectul analizei Cur ții. A fost inițiat 
u n  p ro c e s  d e  o f i c i a l i z a re  a   s e l e c t ă r i i  u l t e -
rioare a PIF-urilor care trebuie vizitate.
A șaptea liniuță
Pe  l â n g ă  e f e c t u a r e a  u n o r  i n s p e c ț i i  s p e c i -
f i ce  d e  u r m ă r i re  î n  s e c to a re  s p e c i f i ce,  OAV 
a introdus în 2005 „misiuni generale de urmă -
r i re”,  p e n t r u  a   e x a m i n a  p ro g re s u l  a p l i c ă r i i 
re c o m a n d ă r i l o r  fo r m u l a t e  î n  t o a t e  s e c t o a -
rele. Acest proces subliniază aspecte în legă -
tură cu care statele membre nu au reușit să 
adopte măsuri corec tive. Aceste cazuri sunt 
monitorizate în permanență și, în funcție de 
gravitatea fiecărui caz specific, este evaluată 
sistematic necesitatea unor măsuri speciale 
de aplicare. O procedură internă de monitori -
zare există deja pentru a realiza îmbunătățiri 
suplimentare în urma constatărilor negative 
a l e  OAV  ș i  e s t e  u t i l i z a t ă  î n  a c e l a ș i  m o d  ș i 
cu aceeași severitate în privința aspec telor 
legate de controlul la impor t ca în cazul con -
troalelor efectuate de statele membre asupra 
producției.A opta liniuță
Convenite și în curs.
91.
S t a t e l o r  m e m b r e  O M C  l i  s e  p e r m i t e  s ă 
a p l i c e  m ă s u r i  s a n i t a r e  ș i  f i t o s a n i t a r e  c a r e 
d e p ă ș e s c  s t a n d a rd e l e  re c u n o s c u te  l a  n i ve l 
i n t e r n a ț i o n a l  d a c ă  s e  d e m o n s t r e a z ă  c ă 
a c e s t e a  s u n t  b a z a t e  p e  d a t e  ș t i i n ț i f i c e , 
n e d i s c r i m i n a t o r i i  ș i  p r o p o r ț i o n a l e .  N o r -
m e l e  d e  i m p o r t  t r e b u i e  s ă  v i z e z e  î n  c o n -
t i n u a r e  s i g u r a n ț a ,  r e s p e c t â n d  î n  a c e l a ș i 
t i m p  o b l i g a ț i i l e  i n t e r n a ț i o n a l e .  C o m i s i a 
are intenția fermă de a  efec tua evaluări ale 
impactului în legătură cu propunerile având 
implicații asupra competitivității, în confor -
mitate cu obiectivele politice ale strategiilor 
„O mai bună legiferare” și „Europa 2020”.
Prezentul rapor t va fi prezentat Consiliului și 
Parlamentului European înainte de sfârșitul 
anului 2010, astfel cum s-a solicitat, și se va 
axa pe eficiența și coerența măsurilor intro -
duse pentru controlul impor tur ilor de pro -
duse alimentare, furaje, animale și plante.
R e z u l t a t e l e  s t u d i u l u i  s o l i c i t a t  d e  P E  vo r  f i 
e x a m i n a t e ,  d u p ă  c a z ,  d e  d e p a r t a m e n t e l e 
relevante ale Comisiei.RĂSPUNSURILE 
COMISIEI

63
Curtea de Conturi Europeană
Raportul special nr. 14/2010
Gestionarea de către Comisie a sistemului de controale sanitar-veterinare la importurile de carne după reformele 
legislaţiei din domeniul igienei din 2004
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene
2011 — 61 p. — 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-983-3
doi:10.2865/71195

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  la reprezentanțele sau delegațiile Uniunii Europene.  
Puteți obține datele de contact ale acestora vizitând http://ec.europa.eu sau trimițând un fax  
la +352 2929-42758.
Publicații contra cost:
• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Abonamente contra cost (de exemplu, la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene  sau 
la repertoriile jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene):
•  contactând direct unul dintre agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
QJ-AB-10-012-RO-C
CA URMARE A CRIZELOR SANITARE GRAVE DIN ANII ’90, ÎN 2004 
A FOST ADOPTAT UN NOU CADRU LEGISLATIV, CUNOSCUT SUB 
DENUMIREA DE „PACHETUL IGIENĂ”, CARE ARE LA BAZĂ  CARTEA 
A L B Ă P R I V I N D S I G U R A N ȚA A L I M E N TA R Ă. AU D I T U L C U R Ţ I I 
A  EVALUAT GESTIONAREA DE CĂTRE COMISIE A SISTEMULUI 
INSTITUIT DE UE PENTRU EFECTUAREA CONTROALELOR SANITAR-VE  - 
TERINARE LA IMPOR TURILE DE CARNE ŞI DE PRODUSE DIN 
CARNE. CONCLUZIA AUDITULUI A FOST CĂ PUNEREA ÎN APLICARE 
A „PACHETULUI IGIENĂ” ÎNCĂ NU A FOST FINALIZATĂ ŞI CĂ RĂMÂN  
PROGRESE DE REALIZAT ÎN CEEA CE PRIVEŞTE SISTEMELE DE 
INFORMAŢII LA CARE AU ACCES PUNC TELE DE INSPEC ŢIE LA 
FRONTIERĂ ŞI ÎN CEEA CE PRIVEŞTE CONTROALELE PE CARE LE 
EFECTUEAZĂ ACESTEA.
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ