RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 9.3.2010 
SEC(2010) 198 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
  
Document de înso țire pentru 
  
Decizia Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unei ac țiuni a Uniunii 
Europene privind Marca patrimoniului european 
 
{COM(2010) 76 final} 
{SEC(2010) 197}  
RO 2   RO REZUMAT  
Evaluarea impactului va înso ți propunerea de Decizie a Parlamentului European și a 
Consiliului de stabilire a unei ac țiuni a Uniunii Europene privind Marca 
patrimoniului european. 
1. DEFINIREA PROBLEMEI  
Conceptul ini țial al Mărcii patrimoniului european (MPE) s-a n ăscut ca una dintre 
soluțiile pentru re ducerea distan ței dintre realit ățile din UE și percepțiile cetățenilor 
săi. Această distanță este legat ă într-o mare m ăsură de lipsa cuno ștințelor despre 
istoria Europei, despre rolul UE și despre func ționarea institu țiilor sale. 
Programul a fost lansat  în aprilie 2006, ca ini țiativă interguvernamental ă. Până în 
prezent, un num ăr total de 64 de situri, situate în 17 state membre ale UE și în 
Elveția, au obținut aceast ă marcă. Obiectivul MPE ini țiale a fost acela de a utiliza 
potențialul patrimoniului cultural pentru a consolida sentimentul cet ățenilor europeni 
de apartenen ță la Europa și de a promova sentimentul identit ății europene. Este 
important de precizat c ă de la bun început a fost clar c ă numai ini țiativa MPE nu este 
suficientă pentru a anula distan ța dintre UE și cetățenii acesteia. Proiectul MPE avea 
obiectivul mai modest de a re prezenta doar una dintre ini țiativele din domeniul 
comunicării, educa ției, culturii sau cet ățeniei care urm ăresc soluționarea aceleia și 
probleme.  
Un al doilea nivel al problemei se refer ă la faptul c ă lectura sau interpretarea 
patrimoniului cultural din Europa, inclusiv  în cazul celor mai simbolice situri ale 
patrimoniului nostru comun, r ămâne în mare m ăsură o lectur ă națională. 
Dimensiunea european ă a patrimoniului nostru comun este insuficient pus ă în 
evidență, iar poten țialul său de a stimula dialogul interc ultural nu este valorificat în 
mod optimal. Aceast ă situație a fost recunoscut ă în mod explicit de c ătre miniștrii 
culturii care au lansat ini țiativa interguvernamental ă privind MPE, care are scopul de 
a remedia problema amintit ă prin identificarea și desemnarea siturilor care au jucat 
un rol cheie în construc ția și unirea Europei, de a promova o lectur ă european ă a 
acestora, de a dezvolta poten țialul lor educativ, precum și de a încuraja schimbul de 
experiență și schimbul celor mai bune practici.  
Cu toate acestea, pân ă în prezent ini țiativa interguvernamental ă privind MPE nu a 
obținut rezultate concrete. Aceast ă situație este determinat ă în parte de faptul c ă MPE 
este încă foarte recent ă și că problema pe care dore ște să o abordeze este complex ă și 
adânc înr ădăcinată. O altă cauză este faptul c ă rămân încă multe de f ăcut pentru ca 
MPE să-și atingă întregul poten țial, iar punerea sa în aplicare demonstreaz ă că există 
încă multe lacune care trebuie abordate. Acest fapt a fost confirmat de o evaluare a 
inițiativei, efectuat ă de consultantul extern ECOTEC ca parte a serviciilor de suport 
pentru evaluarea impactului. Eval uarea a demonstrat, de exemplu, c ă: din cauza 
procedurilor de selec ție utilizate în prezent, natura siturilor selec ționate, relevan ța și 
activitățile acestora sunt neomogene și, uneori, greu de în țeles; MPE nu este suficient 
de vizibil ă, chiar și pentru principalele p ărți interesate din sect orul patrimoniului; 
deocamdat ă au existat pu ține progrese în privin ța dimensiunii educative și a instituirii 
unor rețele între siturile care poart ă această marcă. Pentru a ob ține rezultate concrete 
RO 3   RO și pentru a crea un impact, MPE are nevoie de o abordare mai proactiv ă și de un pas 
calitativ înainte. 
2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
La 20 noiembrie 2008, Consiliul de Mini ștri al Uniunii Europene a adoptat concluzii 
prin care invita Comisia European ă să prezinte „o propunere adecvat ă privind 
crearea, de c ătre Uniunea European ă, a unei «M ărci a patrimoniului european» și 
privind stabilirea modalit ăților practice de punere în aplicare a acestui proiect”.  
Temeiul juridic al MPE este artic olul 167 din Tratatul privind func ționarea Uniunii 
Europene. Articolul respectiv împuternice ște UE s ă „contribuie la înflorirea 
culturilor statelor membre, respectând diversitatea na țională și regional ă a acestora și 
punând în eviden ță, în același timp, mo ștenirea cultural ă comună”. De asemenea, UE 
ar trebui s ă încurajeze „cooperarea dintre stat ele membre” în domeniul cultural și, „în 
cazul în care este necesar, s ă sprijine și să completeze ac țiunea acestora”. În 
conformitate cu concluziile Consiliului, participarea statelor membre ar trebui s ă fie 
pe bază de voluntariat. Se preconizeaz ă că implicarea Uniunii Europene în ceea ce 
privește MPE va consolida coordonarea dintre statele membre și va contribui astfel la 
elaborarea și aplicarea atât a unor noi criterii de selec ție, comune, clare și 
transparente, cât și a unor noi proceduri de selec ție și monitorizare a MPE, asigurând 
astfel relevan ța siturilor conform obiect ivelor. Rezultatele evalu ării actualei MPE, 
menționate anterior, au demonstrat c ă aceste obiective nu vor putea fi îndeplinite prin 
intermediul unor acorduri in terguvernamentale. Alte be neficii preconizate ale ac țiunii 
UE sunt cre șterea num ărului statelor membre participante la ini țiativă, precum și o 
soluție pentru problemele legate de secretariatul prin rota ție din prezent. Aceasta ar 
trebui să contribuie la cre șterea valorii ini țiativei, pentru a asigura calitatea, 
credibilitatea și succesul s ău pe termen lung. 
3. OBIECTIVELE INI țIATIVEI UE 
După cum se men ționează mai sus, distan ța dintre UE și cetățenii săi constituie o 
problemă amplă și complex ă, care nu poate și nu va fi rezolvat ă numai prin ini țiativa 
MPE. Diferite ini țiative abordeaz ă această problemă în modalit ăți complementare, și 
este important s ă subliniem c ă în mod sigur marca nu va  avea un impact la acela și 
nivel ca alte ini țiative precum schimburile de studen ți sau învățarea limbilor str ăine. 
Prin urmare, s-a decis s ă se propun ă patru niveluri de obiec tive ale noii MPE. Este 
vorba despre obiective generale, care reflect ă aspirațiile globale ale MPE, integrând 
inițiativa în cadrul agendei politice mai gene rale a UE, obiective intermediare, care 
se referă la nivelul cel mai înalt al impactul ui pe care MPE îl poate avea prin ea 
însăși, precum și, la un nivel mai concret, obiective specifice și obiective 
operaționale. 
3.1. Obiective generale  
Consolidarea sentimentului de apartenen ță la Uniunea European ă al cetățenilor 
europeni, pe baza unor elemente comune ale istoriei și patrimoniului cultural, precum 
și a punerii în valoare a diversit ății 
Consolidarea dialogului intercultural 
RO 4   RO 3.2. Obiective intermediare  
Consolidarea valorii și a profilului siturilor care au jucat un rol-cheie în istoria și în 
construcția Uniunii Europene  
O mai bun ă înțelegere de c ătre cetățenii europeni a construc ției Europei, a 
patrimoniului lor cultural comun și, în acela și timp, diversificat, în special în leg ătură 
cu valorile democratice și cu drepturile omului care se afl ă la baza integr ării 
europene 
3.3. Obiective specifice  
Dezvoltarea semnifica ției europene a siturilor 
Sensibilizarea tinerilor în leg ătură cu patrimoniul lor cultural comun 
Facilitarea schimbului de experien ță și a schimbului celor mai bune practici, în 
întreaga Europ ă 
Îmbunătățirea accesului întregului public și în special al tinerilor la siturile 
patrimoniului 
Încurajarea dialogului intercultural, în sp ecial între tineri, prin intermediul educa ției 
artistice, culturale și istorice 
Favorizarea sinergiei dintre patrimoniul cultural și creația și creativitatea 
contemporane 
Stimularea atractivit ății și a dezvolt ării durabile a regiunilor 
3.4. Obiective opera ționale  
a) Organizare practic ă a MPE 
Asigurarea aplic ării unor criterii comune, clare și transparente pentru selec ția 
siturilor 
Favorizarea unei distribu ții echitabile a MPE în cadrul Uniunii Europene  
Introducerea unei proceduri de monitorizare care s ă garanteze c ă siturile care au 
obținut marca î și respectă angajamentele 
Îmbunătățirea complementarit ății cu alte ini țiative în domeniul patrimoniului 
cultural, în special cu ajutorul unei bune comunic ări cu organismele interna ționale 
relevante 
Garantarea faptului c ă organizarea practic ă rămâne simpl ă și flexibilă, atât pentru 
UE, cât și pentru statele membre 
Creșterea vizibilit ății la nivel european, în  special prin creare a unui site internet 
Crearea de re țele transna ționale de situri, pentru a de zvolta profilul european al 
acestora și pentru a favoriza schimburile 
RO 5   RO b) Activitățile siturilor care ob țin marca 
Dezvoltarea dimensiunii europene a siturilor prin activit ăți de informare adecvate și 
prin indica ții multilingve 
Crearea unor programe de activit ăți educative 
Activități de marketing și promovare a situ rilor ca destina ții turistice la nivel local, 
național și european 
Îmbunătățirea accesului la situri prin adapt ări, instrumente adecvat e pentru vizitatori, 
formarea personalului, faci litarea accesului tinerilor 
Crearea unor programe de activit ăți culturale: evenimente, festivaluri, programe de 
rezidență pentru arti ști (artist-in-residence ) etc. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Concluziile Consiliului men ționează că noua MPE ar trebui s ă mențină „modalit ăți 
de gestionare simple și flexibile, care s ă respecte principiul subsidiarit ății.” Aceast ă 
preocupare privind limitarea costurilor la nivel na țional și european a fost, de 
asemenea, exprimat ă cu diferite ocazii în timpul  procesului de consultare, 
accentuându-se în contextul actualei crize financiare și economice, care a determinat 
o reducere drastic ă a posibilit ăților de finan țare a MPE în anii urm ători, atât la nivel 
național, cât și la nivel european. Ținând cont de ace ști factori, a fost exclus ă o 
opțiune care ar fi implicat continuarea MPE ca ini țiativă interguvernamental ă, dar cu 
un sprijin financiar important din part ea UE pentru dez voltarea siturilor și pentru 
constituirea de re țele între acestea, precum și o opțiune care ar fi implicat 
transformarea MPE într-o ini țiativă UE cu un sprijin fina nciar important acordat 
siturilor.  
În urma acestei analize ini țiale, au fost formulate trei op țiuni principale, care au fost 
considerate realiste și fezabile, una dintre acestea con ținând trei subop țiuni. Toate 
aceste opțiuni au un impact foarte limitat asupra bugetului UE. Op țiunile respect ă, de 
asemenea, principiile subsidiarit ății și proporționalității. 
4.1. Opțiunea 1:  Status quo (scenariu de referin ță) 
MPE rămâne o ini țiativă interguvernamental ă, cu un secretariat g ăzduit prin rota ție 
de către țările participante (nefinan țat de UE) și fără acțiuni la nivelul UE.  
4.2. Opțiunea 2:  Status quo plus un sprijin financiar limitat din partea UE   
MPE rămâne o ini țiativă interguvernamental ă, cu un sprijin financiar limitat din 
bugetul UE, care s ă suporte o parte a costurilor de func ționare a secretariatului și a 
costurilor legate de comunicar e, de întrunirile cu exper ții și de constituirea de re țele. 
Finanțarea ar proveni fie din actualul, fie din viitorul program Cultura.  
RO 6   RO 4.3. Opțiunea 3:  MPE devine o ini țiativă UE printr-o decizie a Consiliului și a 
Parlamentului European   
Decizia ar specifica obiectivele și regulile noii m ărci, ar defini criteriile comune de 
selecție, ar stabili proc edurile de selec ție și de monitorizare și ar repartiza în mod clar 
rolurile și responsabilit ățile între statele membre și Comisie. Secretariatul ar fi 
asigurat de Comisie. S-ar asigura un sprijin financiar limitat pentru crearea re țelelor 
transnaționale între situri, fie prin cereri de  propuneri, fie prin reuniuni ale exper ților, 
organizate de Comisie. Comisia ar fi responsabil ă și pentru comunicare și pentru 
vizibilitatea MPE la  nivel european. 
Sunt posibile trei subop țiuni, în func ție de diferitele proceduri de selec ție și 
monitorizare eviden țiate în cursul etapei de consultare: 
3(a) Selec ția siturilor este efectuat ă de statele membre în func ție de criterii comune, 
clare și transparente. În fiecare a n, statele membre propun un num ăr de situri, ținând 
cont de num ărul maxim fixat și de cotele prev ăzute pentru fiecare țară. Siturile 
propuse sunt validate de UE. Statele membre  sunt responsabile pentru monitorizare. 
Comisia are rolul de a asigura o bun ă coordonare între statele membre, precum și 
buna func ționare a procedurilor și a măsurilor de natur ă practică. 
3(b) Siturile sunt selec ționate printr-un proces deschis de selec ție, care nu ține cont 
de originea na țională a siturilor candidate, de c ătre un comitet de exper ți instituit la 
nivel european. În fiecare an  s-ar putea acorda un num ăr limitat de m ărci. Funcțiile 
legate de monitorizare ar fi, de as emenea, îndeplinite la nivel european. 
3(c) Siturile sunt preselectate de c ătre statele membre și, apoi, supuse selec ției finale 
de către un juriu independent instituit la nivelul UE. Responsabilitatea monitoriz ării 
revine în primul rând statelor membre, dar în condi țiile supravegherii și revizuirii din 
partea juriului independent și cu posibilitatea retragerii m ărcii.  
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
Pentru evaluarea impactului, au fost identifi cate, în cooperare cu consultantul extern, 
o serie de impacturi poten țiale. Acestea provin din diferite surse: o analiz ă a 
literaturii privind impactul culturii și al patrimoniului; o analiz ă a obiectivelor MPE; 
observațiile și punctele de vedere al e persoanelor, organiza țiilor și statelor membre 
care au participat la pr ocesul de consultare. 
Au fost analizate urm ătoarele impacturi: 
5.1. Impactul social / societal:  
Îmbunătățirea accesului la resursele patrimoniului cultural 
Îmbunătățirea accesului la patrimoniu al tinerilor 
Creșterea interesului și cunoștințelor în leg ătură cu patrimoniul european comun 
O înțelegere îmbun ătățită a diversit ății culturale europene 
RO 7   RO Consolidarea dialogului intercultural 
Consolidarea sentimentului de apartenen ță la Uniunea European ă 
O participare mai puternic ă la procesul democratic 
5.2. Impactul economic:  
Efecte pozitive asupra turismul ui local, inclusiv asupra num ărului de persoane 
angajate 
Crearea unor leg ături cu sectoarele culturii și creației 
Dezvoltarea inov ării și creativit ății 
5.3. Impactul asupra mediului:  
Efecte negative legate de supradezvoltarea turismului 
Protecția patrimoniului cultural 
Analiza diferitelor impacturi a ar ătat că principalele efecte directe ale MPE ar fi de 
natură socială. În prima etap ă, beneficiile economice ar trebui considerate mai 
degrabă beneficii secundare sau indirecte, chiar dac ă aceasta nu ar împiedica statele 
membre și siturile s ă urmărească în mod mai activ ob ținerea unor astfel de beneficii. 
Capacitatea MPE de a avea un impact semnificativ asupra num ărului de vizitatori ai 
unui sit poate cre ște de-a lungul timpului, dar aceas ta va depinde de calitatea, 
credibilitatea și prestigiul m ărcii. În general, este pu țin probabil ca MPE s ă aibă un 
impact important asupra mediului. 
De asemenea, analiza a demonstrat c ă transformarea MPE într-o ini țiativă UE 
printr-o decizie a Consiliului și a Parlamentului (op țiunea 3) ar crea o valoare 
adăugată important ă și ar genera beneficii care nu ar putea fi ob ținute de c ătre statele 
membre ac ționând separat, chiar și cu un sprijin financiar din partea UE. Printre cele 
trei subop țiuni ale op țiunii 3, probabil c ă subopțiunea privind o selec ție efectuat ă de 
statele membre, cu un secretariat asigur at de UE (3a) ar aduce cele mai pu țin 
evidente îmbun ătățiri, pentru întreaga serie de impacturi.  
Între subop țiunile 3b (selec ție efectuat ă exclusiv la nivelul UE) și 3c (selec ție 
efectuată de statele membre și UE în cooperare), subop țiunea 3b ofer ă perspectiva 
unui nivel mai ridicat de amelior ări numai în ceea ce prive ște înțelegerea diversit ății 
culturale, în timp ce es te probabil ca subop țiunea 3c s ă determine amelior ări din mai 
multe puncte de vedere, inclusiv îmbun ătățirea accesului la resursele patrimoniului 
cultural, a accesului la patr imoniu al tinerilor, precum și, pe termen lung, efecte 
pozitive asupra sectorului turismului, inclusiv a num ărului de angaja ți în acest sector.  
6. ANALIZA COMPARATIV Ă A OPțIUNILOR  
După prezentarea impacturilor pr obabile ale diferitelor op țiuni, am efectuat o 
evaluare în func ție de trei criterii principale: eficacitate, eficien ță și coerență. Cu 
toate acestea, în cadru l acestor criterii genera le, a fost necesar s ă se analizeze o serie 
RO 8   RO de subcriterii. Acestea sunt legate de prin cipalele caracteristici ale actualei MPE, de 
concluziile Consiliului, de procesul de consultare, precum și de lecțiile învățate în 
cursul altor ini țiative de acordare a unor m ărci și recunoașteri. Criteriile selectate au 
reflectat îndeaproape toate obiec tivele propuse pentru noua MPE. 
În legătură cu eficacitatea op țiunilor, am ținut cont de distribu ția echitabil ă a mărcilor 
între statele membre, de promovarea dimensi unii europene a situr ilor, de crearea de 
rețele între situri, de vizibilitatea și profilul MPE, de realizarea unor activit ăți 
educative și culturale. 
În legătură cu eficien ța opțiunilor, am analizat procedurile de selec ție, rezultatele 
obținute și respectarea dispozi țiilor, măsurile administrative necesare, impactul 
financiar, precum și comunicarea cu alte organisme interna ționale. 
În ceea ce prive ște coeren ța opțiunilor, am ținut cont de limit ările determinate de 
compromisurile necesare în domeniile social, economic și al mediului, de sinergia și 
complementarit ățile cu alte ini țiative, precum și de posibilitatea particip ării unor țări 
non-UE, cu toate c ă este probabil ca o astfel de participare s ă aibă loc numai atunci 
când MPE va fi bine stabilit ă. 
Compararea op țiunilor a ar ătat în mod clar c ă, și din acest punct de vedere, 
subopțiunile 3b și 3c oferă perspectiva celor mai importante îmbun ătățiri. Dintre cele 
două subopțiuni, 3c (selec ție efectuat ă de statele membre și UE în cooperare) este 
preferabil ă pentru că ea ar asigura o distribu ție mai echitabil ă a siturilor pe teritoriul 
Europei și, prin urmare, este probabil c ă ar garanta implicarea și angajamentul 
tuturor statelor membre. Este probabil ca aceast ă opțiune să fie mai eficace în 
privința vizibilit ății și profilului MPE, întrucât ambele niveluri ar putea contribui la 
acțiunile de marketing și publicitate; de asemenea, ea ar  putea utiliza atât resursele 
statelor membre, cât și cele ale UE pentru selec ție și monitorizare, asigurând în 
același timp o aplicare coerent ă a criteriilor. În cele din urm ă, opțiunea 3c s-a dovedit 
a fi opțiunea care prezint ă cel mai bun raport costuri-beneficii. 
6.1. Opțiunea de politic ă preferată: 
Pe baza evalu ării de mai sus, precum și a procesului de consultare, op țiunea preferat ă 
pentru MPE este op țiunea 3c.  
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Cadrul monitoriz ării și evaluării MPE va cuprinde dou ă elemente care trebuie 
distinse: 
Monitorizarea siturilor care ob țin marca 
Obiectivul este de a verifica dac ă siturile care ob țin marca au îndeplinit obliga țiile pe 
care și le-au asumat când au depus cererea și când au fost selectat e. Responsabilitatea 
pentru monitorizare va reveni statelor me mbre, care vor informa juriul instituit la 
nivel european. În cazul în care anumite situri nu î și mai îndeplinesc obliga țiile, ar 
trebui să existe posibilitatea de a retrage marca, dup ă o perioad ă de dialog. 
Evaluarea global ă a programului MPE 
RO 9   RO Va fi necesar ca evaluarea s ă acorde aten ție atât examin ării proceselor implicate de 
funcționarea programului, cât și a impactului cumulativ efectiv al MPE la nivelul 
programului. Obiectivul va fi identif icarea aspectelor programului care func ționează 
bine, a aspectelor care ar trebui ameliorate și, foarte important, a modului în care 
aceste amelior ări pot fi realizate cel mai bine în v iitor. Monitorizarea siturilor care au 
obținut marca va contribui desigur la aceast ă evaluare. Evaluarea va fi 
responsabilitatea Comisiei și se va prezenta sub forma unei evalu ări externe care va 
avea loc o dat ă la 6 ani.