RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 2.7.2008 
SEC(2008) 2181  
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
de însoțire pentru 
Propunerea de  
 
DIRECTIV Ă A CONSILIULUI  
 
cu privire la punerea în aplicare a principi ului tratamentului egal al persoanelor 
indiferent de apartenen ță religioas ă sau convingeri, handicap, vârst ă sau orientare 
sexuală 
 
Rezumatul evalu ării impactului  
{COM(2008) 426 final} 
{SEC(2008) 2180} 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru  
propunerea de directiv ă a Consiliului privind principiul tratamentului egal 
Rezumatul evalu ării impactului 
 
1. INTRODUCERE 
Dreptul la tratament egal este un principiu general al dreptului comunitar1. Articolul 13 din 
Tratat permite în mod special adoptarea m ăsurilor necesare în vederea combaterii oric ărei 
discrimin ări bazate pe sex, ras ă sau origine etnic ă, pe religie sau c onvingeri, pe handicap, 
vârstă sau orientare sexual ă. Acest drept este recunoscut, de asemenea, de c ătre articolul 21 al 
Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.  
UE a adoptat m ăsuri efective2 în temeiul articolului 13 al Tratatului CE, prin completarea 
legislației cuprinz ătoare existente în materie de egal itate de gen. Cu toate acestea, 
discriminarea se manifest ă încă în numeroase domenii cum ar fi accesul la bunuri și servicii și 
furnizarea acestora, locuin țele, educa ția, serviciile sociale și sistemul de asisten ță medicală.  
Comisia s-a angajat înc ă de la începutul mandatului s ău să examineze posibilit atea extinderii 
cadrului juridic ce are ca temei juridic articolul 13 din Tratatul  CE, începând cu Cartea verde 
„Egalitatea și nediscriminarea în Uniunea European ă extinsă” din 2004, strategia cadru a 
Comisiei privind nediscriminarea și egalitatea de șanse pentru to ți din 2005, Anul european al 
egalității șanselor pentru to ți (2007) și continuând cu programul s ău legislativ și de lucru 
pentru 20083. 
2. C ADRUL JURIDIC ACTUAL  
După cum reiese din tabelul de mai jo s, cadrul juridic CE actual asigur ă o protecție mult mai 
cuprinzătoare față de discriminarea bazat ă pe sex, ras ă sau origine etnic ă decât fa ță de 
discriminarea bazat ă pe religie sau convi ngeri, handicap, vârst ă sau orientare sexual ă. Aceste 
directive sunt, în prezent, transpuse în legisla ția națională, rezultatul acestei transpuneri fiind 
creșterea gradului de protec ție asigurat ă de legisla ția națională împotriva discrimin ării. În 
afara protec ției juridice, ac țiunile la nivelul UE au dus la sporirea gradului de asisten ță 
acordată victimelor prin intermediul înfiin țării unor „organisme specializate în domeniul 
egalității”: astfel de organisme nu existau, anterior, în 20 de state membre.  
                                                 
1 Cauza 203/86 Spania vs Consiliul, (paragraful 25 și Cauza C-15/95 EARL de Kerlast, paragraful 35), 
Cauza C-144/04 Mangold (paragraful 75). 
2 Directivele 2000/43/CE, 2000/78/ CE și 2004/113/CE. 
3 COM (2007) 640. 
RO 3   RO Cadrul juridic existent  la nivel european: 
Motiv 
Domeniu  Rasă Religie  Handicap  Vârstă Orientare 
sexuală Sex 
Ocuparea 
forței de 
muncă și 
formarea 
vocațională Da + 
organism 
specializat în 
domeniul egalit ății Da Da Da Da Da + 
organism 
specializat în 
domeniul 
egalității 
Educația Da + 
organism 
specializat în 
domeniul egalit ății Nu Nu Nu Nu Nu 
Bunuri și 
servicii  Da + 
organism 
specializat în 
domeniul egalit ății Nu Nu Nu Nu Da + 
organism 
specializat în 
domeniul 
egalității 
Protecția 
socială Da + 
organism 
specializat în 
domeniul egalit ății Nu Nu Nu Nu Da + 
organism 
specializat în 
domeniul 
egalității 
Cu toate c ă unele state membre dep ășesc standardele minime stabilite, nivelul și amploarea 
protecției față de discriminarea pe diverse motive su nt foarte variate. Cinci state membre4 
dispun de prevederi juridi ce detaliate privind protec ția față de discriminarea bazat ă pe religie 
sau convingeri, handicap, vârst ă sau orientare sexual ă, în toate domeniile men ționate în 
tabelul de mai sus. Alte state membre dispun de prevederi constitu ționale sau de protec ție 
juridică în anumite domenii sau privind discriminarea bazat ă pe anumite motive, dar nu 
dispun de astfel de prevederi pentru toate domeniile și motivele. 
Nivelurile diferite de protec ție față de discriminare influen țează decizia persoanelor de a- și 
exercita dreptul la libera circula ție, de exemplu cu scopul de a c ălători, a lucra sau a studia 
într-un alt stat membru. De asemenea, aceste diferen țe îngreuneaz ă activitățile transfrontaliere 
ale furnizorilor de bunuri și servicii. 
2. D OVEZI ȘI CONSULTARE  
„Studiul cartografic” solicitat de Comisie în 2005 cu privire la m ăsurile existente la nivel 
național care dep ășesc cerințele UE și la impactul acestora a fost primit în 20065. În iunie 
2007, Comisia a atras, în scris, aten ția statelor membre asupr a studiului respectiv, anun țând 
consultarea public ă și solicitând din partea acestora informa ții suplimentare privind m ăsurile 
adoptate sau planificate care dep ășesc dispozi țiile directivelor emise în anul 2000.  
În plus, Comisia a cerut în 2007 Consor țiului pentru evaluarea politicilor europene s ă 
efectueze un alt studiu6. Acesta este intitulat „Studi u privind discriminarea bazat ă pe religie 
                                                 
4 Irlanda, Bulgaria, Luxemburg, Slovenia și Ungaria. 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm#stud  
6 EPEC, Studiu privind discriminarea bazat ă pe religie sau convingeri, vârst ă, handicap sau orientare 
sexuală în afara angaj ării, disponibil la adresa internet urm ătoare: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm  
RO 4   RO sau convingeri, vârst ă, handicap sau orientare sexual ă în afara angaj ării” și analizeaz ă natura 
și amploarea la nivelul UE a discrimin ării în afara angaj ării, precum și costurile poten țiale 
(directe și indirecte) implicate de aceast ă discriminare și suportate de cet ățeni și societate.  
Raportul ia în considerare rapoartele emise de Re țeaua European ă a Experților Independen ți 
în domeniul nediscrimin ării, precum și rezultatele unui sondaj Eur obarometru special efectuat 
în martie 2008 cu privire la discriminare și la inegalitate în Europa7 și ale unui sondaj 
Eurobarometru Flash cu o tem ă mai restrâns ă, efectuat în februarie 20088. 
Trebuie men ționate, în mod deosebit, consultarea public ă online9, o anchet ă în sectorul 
întreprinderilor10 și o consultare scris ă a partenerilor sociali și a ONG-urilor de la nivel 
european cu activitate în domeniul nediscrimin ării11, precum și reuniunile cu ace știa. În 
paralel, principalul ONG la  nivelul UE care reprezint ă persoanele cu handicap a prezentat o 
petiție semnat ă de 1,3 milioane de persoane, prin care solicit ă adoptarea de dispozi ții 
legislative.  
Rezultatele consult ării publice și ale consult ării ONG-urilor au constituit  un semnal clar al 
necesității unui grad sporit de legiferare  la nivelul UE pentru a cre ște nivelul protec ției față de 
discriminare, cu toate c ă unele părți au susținut necesitatea adopt ării unor directive care 
vizează anumite motive de discriminare în domeniul dizabilit ăților și al egalit ății de gen. În 
urma discu țiilor purtate cu Grupul de consultare a în treprinderilor europene a rezultat, de 
asemenea, faptul c ă întreprinderile consider ă că a r  f i  u t i l  s ă se asigure în întreaga Uniune 
European ă același nivel de protec ție față de discriminare, cu toate c ă partenerii sociali 
reprezentan ți ai întreprinderilor s-au pronun țat, în principiu, împotriva adopt ării de noi acte 
legislative care, conform opiniei  acestora, ar spori birocra ția și costurile implicate. Sindicatele 
s-au pronun țat în favoarea interzicerii discrimin ării în afara pie ței forței de munc ă bazată pe 
vârstă, handicap, religie sau orientare sexual ă și au subliniat faptul c ă discriminarea în afara 
pieței forței de munc ă a afectat capacitatea de lucru a me mbrilor sindicali (de exemplu, lipsa 
unui transport accesibil pentru lucr ătorii cu handicap). 
3. S CENARIUL DE BAZ Ă 
Directivele CE actuale vor continua s ă se aplice. Unele state membre, dar nu toate, vor 
dispune de prevederi legislative na ționale detaliate prin care sunt  protejate persoanele care fac 
obiectul discrimin ării în afara pie ței forței de munc ă; alte state membre vor dispune de 
prevederi constitu ționale cu un caracter mult mai general.  
Discriminarea persoanelor bazat ă pe vârstă, handicap, religie sau convingeri sau pe orientare 
sexuală va continua s ă se manifeste, provocând prejudicii persoanelor în cauz ă, precum și 
costuri și poveri inutile suportate de cet ățeni, întreprinderi și de societate, în general. 
                                                 
7 Sondaj Eurobarometru special 296 privind discriminarea în UE, care urmeaz ă a fi publicat în iulie 2008 
la adresele internet urm ătoare:  
 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm  și   
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm  
8 Eurobarometru Flash 232; rezultatele complete sunt disponibile la adresa internet urm ătoare: 
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_232_en.pdf  
9 Rezultatele complete ale consult ării sunt disponibile la adresa urm ătoare: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/news/news_en.htm#rpc  
10  
11  
RO 5   RO Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, semnat ă de CE și de 
26 de state membre, va trebui s ă fie pusă în aplicare de c ătre statele membre semnatare și de 
către CE.  
4. D EFINIREA PROBLEMEI  
Un număr semnificativ de persoane din Uniunea European ă fac obiectul sau risc ă să facă 
obiectul discrimin ării, astfel cum reiese din consultarea public ă (35% din responden ți au 
afirmat că au făcut obiectul discrimin ării în domeniul educa ției, al protec ției sociale sau al 
asistenței medicale din pricina vârstei, a handicapului, a reli giei sau a orient ării lor sexuale; 
iar 20% au afirmat c ă au făcut obiectul discrimin ării în privin ța accesului la bunuri, servicii 
sau la locuin țe). Conform unui sondaj Eurobarometru12 efectuat în februarie 2008, între 8% și 
16% dintre cet ățenii UE au afirmat c ă ei sau un membru al familiei lor sau un prieten au f ăcut 
obiectul discrimin ării bazate pe vârst ă, handicap, religie, orientare sexual ă sau o combina ție a 
acestor factori. Studiul EPEC prezint ă dovezi ale amplorii fenomenul ui de discriminare bazat ă 
pe religie sau convingeri, vârst ă, handicap sau orientare sexual ă, în diverse domenii (accesul 
la bunuri și servicii, sistemul de asisten ță medicală, educația, transportul etc). ONG-urile care 
au participat la consultare au oferit, de asemenea, exemple specifice de discriminare.  
Protecția juridică de care pot beneficia victimele discrimin ării variază în funcție de motivele 
acesteia, fie c ă discriminarea s-a manifestat din punct de vedere al angaj ării, fie în alte 
domenii ale activit ății de zi cu zi și în funcție de locul în care victimele î și au domiciliul. 
Aceste diferen țe privind protec ția față de discriminare la nivel UE și la nivel na țional au 
consecințe de ordin practic: astfel, cazurile de di scriminare identificat e în raport nu sunt 
tratate în mod coerent, iar victimele discrimin ării dispun de mijloace inegale de redresare, în 
funcție de statul membru în care locuiesc. Aceasta înseamn ă, de asemenea, c ă diferențele 
privind protec ția acordat ă de statele membre pot s ă afecteze mobilitatea persoanelor și 
comercializarea transfrontalier ă a bunurilor și a serviciilor. 
5. RĂSPUNSURI POLITICE OFERITE DE UE 
Obiectivele oric ărei acțiuni întreprinse ar fi de  a spori gradul de protec ție a persoanelor fa ță de 
discriminare, de a ob ține o mai bun ă incluziune social ă și participarea deplin ă a tuturor 
grupurilor în societate și economie și de a oferi un cadru juridic clar în toate statele membre, 
menit să stimuleze comer țul transfrontalier și să faciliteze circula ția. 
Au fost examinate diverse modalit ăți de realizare și după o evaluare preliminar ă a opțiunilor 
de politici posibile, au fost selectate șase în vederea unei analize suplimentare: 
• neadoptarea niciunei ac țiuni noi la nivelul UE 
• autoreglementarea în materie de asigur ări și/sau servicii bancare 
• o recomandare privind, în mod special, competen țele organismelor specializate în 
domeniul egalit ății și discriminarea multipl ă 
• o recomandare cu caracter general  
• o directiv ă (directive) care vizeaz ă un singur motiv de discriminare  
                                                 
12 Eurobarometru Flash 232; 
RO 6   RO • o directiv ă care vizeaz ă mai multe motive de discriminare  
6. C OMPARAREA OP ȚIUNILOR  
Fiecare op țiune a fost analizat ă pentru a se evalua m ăsura în care ar putea realiza obiectivele 
și pentru a o compara cu scenariul de baz ă care prevede neadoptarea niciunei ac țiuni noi în 
afara celor „specifice activit ății normale”.  
Au fost examinate toate variantele posibile ale impactului economic și ale celui social, 
precum și ale impactului asupra mediului înconjur ător, în cazurile în care s-a considerat c ă 
este relevant. În m ăsura posibilit ăților, s-au furnizat cifre care ilustreaz ă costurile și 
beneficiile pentru persoane, furnizori de bunuri și servicii și pentru societate,  în general, cu 
toate că a r  t r e b u i  s ă se sublinieze faptul c ă date fiabile privind discriminarea și costurile 
implicate de aceasta sunt destul de greu de g ăsit.  
Opțiunea de a nu adopta nicio ac țiune nu ar solu ționa problemele care au fost identificate, ar 
presupune men ținerea costurilor economice și sociale implicate de discriminare și ar crește 
riscul de adâncire a diferen țelor în materie de protec ție juridică.  
Opțiunea fără caracter juridic examinat ă nu ar putea garanta nicio cre ștere clară a nivelului de 
protecție față de discriminare deoarece a fost imposibil s ă se prevad ă măsura în care statele 
membre ar adopta aceste op țiuni și le-ar pune în aplicare în mod eficient. S-a considerat c ă un 
dialog cu reprezentan ții sectorului bancar și al asigur ărilor ar putea reprezen ta un mod eficient 
de gestionare a acuza țiilor de discriminare în domeniul respectiv. 
S-a considerat c ă numai ac țiunile adoptate de statele memb re, bazate pe cadre juridice și 
constituționale naționale, prezint ă riscul de men ținere și chiar de adâncire a diferen țelor între 
nivelurile de protec ție față de discriminare.  
Singura modalitate sigur ă de realizare a unor progrese cl are în atingerea obiectivelor 
identificate o reprezint ă adoptarea la nivel comunitar a unei m ăsuri obligatorii din punct de 
vedere juridic. Experien ța acumulat ă în urma aplic ării directivelor deja existente a fost 
pozitivă, iar transpunerea acestora a dus la cre șterea considerabil ă a nivelului de protec ție față 
de discriminarea în multe state membre în compara ție cu nivelul existe nt anterior, sau cu 
nivelul care ar fi fost înregistrat în lipsa impulsului exercitat de ac țiunea UE.  
Raportul explic ă, de asemenea, faptul c ă o directiv ă care ar interzice discriminarea bazat ă pe 
handicap, precum și pe alte motive, ar putea reprezenta un mod eficient și coerent de punere 
în aplicare de c ătre statele membre a unor p ărți ale Conven ției Națiunilor Unite privind 
drepturile persoanelor cu handicap.  În mod special, prin definirea no țiunii de „amenajare 
corespunz ătoare”, o directiv ă ar asigura un grad mai ridicat de certitudine juridic ă decât cel 
asigurat de Conven ție. În plus, o directiv ă ar asigura mecanisme mai clare și mai eficace de 
redresare a victimelor discrimin ării.  
7. C ONCLUZIE  
Concluzia raportului de evaluare a impactului este c ă o măsură obligatorie din punct de 
vedere juridic adoptat ă la nivel comunitar și care să extindă domeniul de aplicare a protec ției 
față de discriminarea bazat ă pe vârstă, handicap, orientare sexual ă și religie sau convingeri ar 
reprezenta cel mai potrivit instrument de realizare a obiectivelor definite.  
RO 7   RO 8. N OUA DIRECTIV Ă 
• ar utiliza și dezvolta abordarea și conceptele prezentate în dire ctivele actuale care au drept 
temei juridic articolul 13 din Tratatul CE , în mod special în Directivele 2000/43/CE și 
2000/78/CE, de exemplu defini ția discrimin ării și cea a hărțuirii, obliga ția de a asigura o 
amenajare corespunz ătoare și normele procedurale; 
• ar interzice discriminarea numai în domen iile care se înscriu în sfera de competen ță a CE, 
prin urmare nu ar afecta modul de organizare sau con ținutul educa ției (de exemplu educa ția 
specială), aspectele legate de starea civil ă (de exemplu, concubinajul/c ăsătoria între 
persoane de acela și sex) sau dreptul familiei (de exemplu, adop țiile) sau normele na ționale 
privind caracterul secular al statului sau al institu țiilor acestuia; 
• ar stabili prevederi minime, astfel încât statele membre s ă aibă libertatea de a adopta sau de 
a menține în vigoare dispozi ții care acord ă un grad mai înalt de protec ție, iar unele state 
membre ar putea, din proprie ini țiativă, să crească nivelul de protec ție asigurat ă la nivel 
național; 
• nu ar afecta dispozi țiile constitu ționale naționale prin care se solicit ă tratamentul egal sau 
prin care se interzice discriminarea. 
Noua legisla ție ar putea fi înso țită de un dialog menit s ă examineze modul de percepere a 
discrimin ării în sectorul bancar și cel al asigur ărilor, în vederea clarific ării normelor pentru 
industria respectiv ă și pentru consumatori. Se va continua promovarea unor m ăsuri de 
combatere a discrimin ării care nu au un caracter juridic, precum sensibilizarea publicului larg 
cu privire la discrimina re, formarea profesional ă și schimbul de bune practici.