Experții au afirmat că aproximativ 95 % dintre accidentele rutiere implică eroarea umană într-o anumită măsură, în timp ce, conform estimărilor, 75 % dintre acestea sunt cauzate doar de eroarea umană. Printre cauzele principale ale accidentelor asociate factorului uman, studiile au identificat viteza excesivă, distragerea atenției și conducerea sub influența alcoolului ca fiind unele dintre cele mai importante aspecte. În conformitate cu Comunicarea Comisiei CARS 2020: pentru o industrie auto europeană puternică, competitivă și sustenabilă și cu planul de acțiune prezentat în Comunicarea Comisiei intitulată “Pentru un spațiu european de siguranță rutieră: orientări pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020”, siguranța rutieră ar trebui să urmeze o abordare integrată, siguranța vehiculelor fiind doar unul dintre factorii care stabilesc rezultatul. Pentru a fi eficace, politica generală de siguranță rutieră trebuie să țină cont de toți factorii, cum ar fi comportamentul șoferilor și infrastructura rutieră, și să supravegheze cu atenție interacțiunea dintre aceștia.

Cu toate acestea, dată fiind relevanța cerințelor privind siguranța vehiculelor în rândul acestor factori și pe baza obligațiilor de raportare prevăzute în normele privind siguranța generală și siguranța pietonilor, Comisia Europeană a lansat dezbaterea asupra priorităților de intervenție în acest domeniu și a măsurilor bazate pe dovezi care produc, în ansamblu, un impact pozitiv maxim.

Ar trebui să li se acorde o atenție deosebită participanților la trafic vulnerabili și pasagerilor care prezintă o fragilitate intrinsecă din cauza vârstei lor, de exemplu, persoanelor vârstnice și copiilor mici. De asemenea, ar trebui să se acorde atenție evaluării tehnologiilor care exploatează interacțiunile dintre șofer, vehicul și mediul de condus, cum ar fi sistemele de transport inteligente (STI), contribuindu-se astfel la tendințele de digitizare din UE, în concordanță cu Strategia privind piața unică digitală.

3.Siguranța datorată intervenției la nivel de reglementare

Există exemple clare de cerințe eficace privind siguranța, care au devenit deja obligatorii în UE, cum ar fi elementele de siguranță a pasagerilor vehiculelor la impactul frontal și lateral și protecția pietonilor, care au fost introduse treptat în ultimii 15 ani. Aceste evoluții în materie de siguranță a vehiculelor au fost considerate a fi esențiale sub aspectul intervenției UE, contribuind la reducerea accidentelor rutiere și a deceselor/vătămărilor corporale în ultimii 15 ani și situând regiunea UE pe primul loc în lume în materie de siguranță a vehiculelor.

Cu scopul precis de a proteja pietonii și alți participanți la trafic vulnerabili precum bicicliștii, a fost introdus treptat un set de cerințe cuprinzătoare pentru autoturisme ușoare în perioada 2005-2013, iar pentru vehicule grele și camionete, în perioada 2011-2019. Comparându-se situația din UE din 2013 cu cea din 2004 sub aspectul numărului deceselor înregistrate în rândul pietonilor și al bicicliștilor, s-a demonstrat că există o reducere de 37 % și, respectiv, 32 % a numărului acestora.

Regulamentul privind siguranța generală a introdus sistemul obligatoriu de avertizare privind purtarea centurii de siguranță, cuplajele ISOFIX pentru montarea în condiții de siguranță a scaunelor pentru copii în autoturisme și monitorizarea presiunii în pneuri pentru prevenirea exploziei pneurilor, care poate duce la pierderea controlului. Sistemul de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație și sistemul autonom de frânare de urgență au devenit obligatorii pentru camioanele și autobuzele noi și au fost introduse, pentru toate autovehiculele, sisteme electronice de control al stabilității și lămpi pentru circulație diurnă. Aceste măsuri recente au fost introduse treptat între 2011 și 2015. Prin urmare, se observă faptul că, dat fiind gradul relativ redus de pătrundere pe piață a tehnologiilor aplicate, nu s-a putut încă efectua o evaluare detaliată a eficacității acestora.

4.Monitorizarea măsurilor avansate de siguranță a vehiculelor

În conformitate cu Regulamentul privind siguranța generală și Regulamentul privind siguranța pietonilor, Comisia trebuie să monitorizeze și să înainteze un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la progresele tehnice înregistrate în domeniul cerințelor privind siguranța pasivă sporită, la examinarea și la o eventuală includere a unor elemente de siguranță noi și îmbunătățite, precum și la tehnologii îmbunătățite de siguranță activă. Angajamentele sunt prezentate la articolul 17 din Regulamentul privind siguranța generală și la articolul 12 din Regulamentul privind protecția pietonilor.

4.1.Tehnologii noi și măsuri nereglementate

În vederea îndeplinirii obiectivului de monitorizare și raportare, Comisia a lansat în 2014 studiul de evaluare a Beneficiilor și fezabilității unor tehnologii noi și a unor măsuri nereglementate în domeniul siguranței pasagerilor vehiculelor și al protecției participanților la trafic vulnerabili în contextul Regulamentului privind siguranța generală și al Regulamentului privind siguranța pietonilor (Benefit and Feasibility of a Range of New Technologies and Unregulated Measures in the fields of Vehicle Occupant Safety and Protection of Vulnerable Road Users in the context of the General Safety and Pedestrian Safety Regulations), care a fost publicat în EU Bookshop în martie 2015.

Interacțiunile și consultările intensive cu părțile interesate au adus beneficii semnificative atât în etapa de pregătire a termenilor de referință ai studiului de către Comisie, cât și în etapa de culegere a informațiilor detaliate și a datelor în timpul analizei efectuate ulterior în numele Comisiei. Înainte de finalizarea sa, studiul a fost dezbătut intens și cu autoritățile statelor membre și cu partenerii internaționali.

Comisia a vrut să se asigure că informațiile au fost compilate și furnizate cu scopul de a permite stabilirea priorității unor posibile măsuri în materie de siguranță pentru viitor. În acest sens, studiul oferă o prezentare a fezabilității și a analizei cost-beneficiu a unei serii ample de 55 de măsuri candidate pentru o eventuală includere în versiunea revizuită a Regulamentului privind siguranța generală și a Regulamentului privind siguranța pietonilor. Rezultatele studiului constau în costuri-beneficii orientative furnizate pentru a face distincția între măsurile care sunt foarte probabile, relativ probabile sau foarte improbabile în ceea ce privește aducerea unui beneficiu în raport cu costurile punerii în aplicare.

În contextul acestui raport al Comisiei, evaluarea preliminară a elementelor de siguranță îmbunătățite a fost ulterior elaborată și transformată într-o listă cuprinzând o selecție specifică de măsuri care ar putea fi atât eficiente din punctul de vedere al costurilor, cât și fezabile. Aceste măsuri includ introducerea de sisteme active cum ar fi sistemele de frânare automată de urgență și tehnologia activă pentru păstrarea benzii de rulare, îmbunătățirea elementelor de siguranță pasivă, cum ar fi sistemele de avertizare privind portul centurii de siguranță pe toate scaunele, precum și sisteme îmbunătățite de amortizare pentru pietoni în cazul impactului frontal cu partea din față a vehiculelor și detectarea bicicliștilor în cazul unei coliziuni iminente. Alte domenii de mare interes se referă la îmbunătățirea vizibilității directe și la eliminarea unghiurilor moarte la camioane pentru protejarea participanților la trafic vulnerabili. Secțiunea 5 cuprinde o prezentare de ansamblu, iar toate detaliile sunt furnizate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport.

4.2.Montarea voluntară

Programele de evaluare și clasificare a vehiculelor consumatorilor, cum ar fi Programul european pentru evaluarea vehiculelor noi (Euro NCAP), au încurajat producătorii de vehicule să realizeze vehicule mai sigure decât ceea ce se impune prin legislația UE în materie de siguranță a vehiculelor și să monteze tehnologii avansate și de ultimă generație în materie de siguranță pe o mare parte din modelele lor de pe piață. Fără îndoială, aceste eforturi contribuie, de asemenea, la asigurarea unui nivel ridicat de siguranță pe drumurile din UE.

Însă, în timp ce producătorii se străduiesc, în general, să obțină cea mai bună clasificare posibilă pe stele pentru cele mai vândute modele ale lor pe piețele principale din statele membre, se observă că nu toate țările beneficiază de o repartizare uniformă a vehiculelor de rang superior pe piețele lor interne. În unele cazuri, anumite modele de rang inferior țintesc în mod specific anumite piețe (mai puțin prospere) și nu sunt disponibile pe alte piețe. În alte cazuri, modelele care sunt, de regulă, de rang superior, vor avea de fapt o performanță redusă în realitate, deoarece nu sunt prevăzute cu elementele avansate de siguranță care nu sunt obligatorii în anumite țări, spre exemplu pentru reducerea costurilor asociate cu politicile locale de impozitare. Această practică comună poate fi explicată prin regula aplicată (până nu demult) în cadrul sistemului de clasificare, conform căreia nu toate vehiculele clasificate vândute, ci doar majoritatea acestora, ar trebui să fie prevăzute cu un anumit element de siguranță.

Ca urmare a celor menționate anterior, există indicații clare în sensul că nu toți cetățenii UE au acces la vehicule cu un nivel la fel de ridicat de siguranță, în funcție de politicile interne și de strategiile de alocare ale producătorilor de vehicule și ale importatorilor acestora, în special în ceea ce privește puterea de cumpărare a consumatorilor pe o anumită piață, ajungându-se la situația în care unul din cinci vehicule cumpărate nu prezintă neapărat elementele avansate de siguranță la bord pe care le-ar presupune o clasificare pe stele. Totuși, multe dintre elementele promovate de programele de clasificare sunt unele obișnuite și, datorită economiilor de scară, costul acestora ar fi trebuit să scadă semnificativ în ultimii ani. Stabilirea obligativității acestor elemente ar putea contribui la uniformizarea nivelurilor de protecție.

4.3.Evaluarea nivelului de referință actual pentru siguranță și priorități viitoare

Pentru a permite un cadru mai ambițios și mai armonizat în materie de siguranță pe întreg teritoriul UE, cu ocazia revizuirii reglementărilor privind siguranța vehiculelor în UE ar trebui să se evalueze elementele de siguranță care sunt avute în vedere pentru o posibilă includere cu caracter obligatoriu în vederea îmbunătățirii nivelului de siguranță al vehiculelor pentru a ajunge la un nivel care să fie în concordanță cu nivelul de referință actual oferit de principalele vehicule care se vând cel mai bine în UE.