RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 373/1

În temeiul dispozițiilor articolului 287 alineatele (1) și (4) TFUE, ale articolului 148 alineatul (1) și ale articolului 162 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului, precum și ale articolelor 43, 48 și 60 din Regulamentul (CE) nr. 215/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 privind regulamentul financiar aplicabil celui de Al zecelea fond european de dezvoltare, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 567/2014

Curtea de Conturi a Uniunii Europene, în ședința sa din 10 septembrie 2015, a adoptat

RAPOARTELE ANUALE

privind exercițiul financiar 2014.

Rapoartele, însoțite de răspunsurile instituțiilor la observațiile Curții, au fost transmise autorităților responsabile de acordarea descărcării de gestiune, precum și celorlalte instituții.

Membrii Curții de Conturi sunt:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (președinte), Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Klaus-Heiner LEHNE, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN.

RAPORTUL ANUAL REFERITOR LA EXECUȚIA BUGETULUI

(2015/C 373/01)

CUPRINS

Introducere generală 7

Capitolul 1 – Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia 9

Capitolul 2 – Gestiunea bugetară și financiară 65

Capitolul 3 – Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE 83

Capitolul 4 – Veniturile 127

Capitolul 5 – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă 147

Capitolul 6 – Coeziune economică, socială și teritorială 165

Capitolul 7 – Resurse naturale 213

Capitolul 8 – Europa în lume 261

Capitolul 9 – Administrație 275

INTRODUCERE GENERALĂ 0.1. Curtea de Conturi Europeană este instituția creată prin tratat cu scopul de a efectua auditul finanțelor Uniunii Europene (UE). În calitate de auditor extern al UE, instituția noastră are rolul de gardian independent al intereselor financiare ale cetățenilor Uniunii și contribuie la îmbunătățirea gestiunii financiare a UE. Mai multe informații cu privire la activitatea pe care o desfășurăm sunt disponibile în raportul nostru anual de activitate. Acest raport este disponibil pe site-ul Curții (www.eca.europa.eu), alături de rapoartele speciale ale instituției privind programele de cheltuieli și veniturile UE și de avizele sale referitoare la acte legislative noi sau modificate. 0.2. Prezentul document este cel de al 38-lea raport anual al Curții cu privire la execuția bugetului UE și se referă la exercițiul financiar 2014. Pentru fondurile europene de dezvoltare, se publică un raport anual separat. 0.3. Bugetul general al UE se decide anual de către Consiliu și Parlamentul European. Raportul nostru anual, alături de rapoartele speciale, furnizează o bază pentru procedura de descărcare de gestiune, prin care Parlamentul European, pe baza unei recomandări a Consiliului, decide dacă Comisia și-a îndeplinit în mod satisfăcător responsabilitățile în materie de execuție a bugetului. Curtea transmite raportul său anual parlamentelor naționale, simultan cu transmiterea acestuia către Parlamentul European și către Consiliu. 0.4. Partea centrală a raportului nostru anual o constituie declarația de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor consolidate ale Uniunii Europene și la legalitatea și regularitatea operațiunilor („regularitatea operațiunilor” ca termen generic în raport). În completarea acestei declarații, prezentăm aprecieri specifice pentru fiecare domeniu major de activități ale Uniunii Europene. 0.5. Pentru a îmbunătăți utilitatea raportului anual, structura capitolelor acestuia reflectă rubricile din cadrul financiar multianual (CFM). Acest cadru a intrat în vigoare în 2014 și urmărește să stabilească cuantumul și modul de distribuire a cheltuielilor UE pentru perioada care se încheie în 2020. Noua structură va permite cititorilor să facă mai ușor legătura între constatările cuprinse în raport și informațiile bugetare și contabile relevante. 0.6. Întrucât nu există situații financiare separate pentru diferitele rubrici din CFM, concluziile prezentate în aprecierile specifice nu constituie opinii de audit. Capitolele respective se concentrează mai degrabă asupra unor aspecte importante specifice fiecăreia dintre rubricile din CFM. 0.7. Raportul este structurat după cum urmează: — capitolul 1 conține declarația de asigurare, la care se adaugă o sinteză a rezultatelor auditului nostru cu privire la fiabilitatea conturilor și la regularitatea operațiunilor; — capitolul 2 prezintă constatările noastre cu privire la gestiunea bugetară și financiară; — capitolul 3 contribuie la obiectivul strategic al Curții care constă în îmbunătățirea modului în care se răspunde de gestiunea fondurilor publice în UE și se concentrează asupra măsurii în care cadrul de performanță permite Comisiei să monitorizeze progresele obținute și să le orienteze către atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; — capitolul 4 prezintă constatările noastre cu privire la venituri; — capitolele 5-9 prezintă (pentru rubricile 1a, 1b, 2, 4 și 5 din CFM) (1) rezultatele testelor pe care le efectuăm cu privire la regularitatea operațiunilor, precum și o examinare a unor sisteme și a unor rapoarte anuale de activitate selectate. 0.8. Prezentul document conține răspunsurile Comisiei (sau, după caz, ale altor instituții și organe ale UE) la observațiile noastre. Atunci când își formulează constatările și concluziile, Curtea ia în considerare răspunsurile relevante prezentate de entitatea auditată, însă este responsabilitatea Curții, în calitatea sa de auditor extern, de a-și face cunoscute constatările de audit, de a formula concluzii pe baza acestor constatări și de a furniza astfel o evaluare independentă și imparțială a fiabilității conturilor și a regularității operațiunilor. (1) Nu am prezentat o apreciere specifică pentru cheltuielile aferente rubricii 3 din CFM (Securitate și cetățenie) și, respectiv, rubricii 6 (Compensări).

CAPITOLUL 1 Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia CUPRINS Declarația de asigurare a Curții prezentată Parlamentului European și Consiliului – Raportul auditorului independent I-XII Introducere 1.1-1.3 Cheltuielile efectuate de UE constituie un instrument important pentru atingerea obiectivelor urmărite de politici 1.1-1.3 Constatările de audit privind exercițiul financiar 2014 1.4-1.58 Conturile nu au fost afectate de denaturări semnificative 1.4-1.8 Regularitatea operațiunilor: rezultatele globale ale auditului nostru indică un nivel de eroare semnificativ, deși stabil 1.9-1.29 Există numeroase forme de măsuri corective, fiecare cu un impact diferit 1.30-1.44 Raportul de sinteză al Comisiei confirmă impactul semnificativ al erorilor asupra operațiunilor 1.45-1.57 Cazurile care prezintă suspiciuni de fraudă sunt comunicate către OLAF 1.58 Concluzii 1.59-1.66 Anexa 1.1 – Abordarea și metodologia auditului Anexa 1.2 – Situația acțiunilor întreprinse în urma observațiilor formulate cu privire la fiabilitatea conturilor exercițiilor anterioare Anexa 1.3 – Extrase din conturile consolidate aferente exercițiului 2014 Anexa 1.4 – Nivelul de eroare estimat (rata de eroare cea mai probabilă – MLE) – datele istorice neajustate pentru exercițiile 2009-2013 Anexa 1.5 – Frecvența erorilor detectate în eșantionul de audit extras pentru exercițiul 2014 DECLARAȚIA DE ASIGURARE A CURȚII PREZENTATĂ PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI CONSILIULUI – RAPORTUL AUDITORULUI INDEPENDENT I. Am auditat următoarele aspecte: (a) conturile consolidate ale Uniunii Europene, aprobate de Comisie la 23 iulie 2015, care cuprind situațiile financiare consolidate (1) și rapoartele agregate privind execuția bugetară (2) pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2014; și (b) legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestor conturi, în conformitate cu prevederile articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Responsabilitatea conducerii II. În conformitate cu articolele 317-318 TFUE și cu Regulamentul financiar, Comisia este responsabilă de întocmirea și de prezentarea fidelă a conturilor consolidate ale Uniunii Europene pe baza standardelor de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional, precum și de legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora. Această responsabilitate include conceperea, implementarea și menținerea controlului intern necesar pentru întocmirea și pentru prezentarea unor situații financiare care să nu fie afectate de denaturări semnificative, fie rezultate din acte de fraudă, fie rezultate din erori. Responsabilitatea finală pentru legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor Uniunii Europene aparține Comisiei (articolul 317 TFUE). Responsabilitatea auditorului III. Responsabilitatea noastră este de a furniza Parlamentului European și Consiliului, pe baza auditului pe care l-am desfășurat, o declarație de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora. Auditul nostru a fost efectuat în conformitate cu standardele internaționale de audit și codul deontologic formulate de IFAC și cu standardele internaționale ale instituțiilor supreme de audit formulate de INTOSAI. Aceste standarde ne impun să respectăm cerințele etice profesionale și să planificăm și să efectuăm auditul astfel încât să obținem o asigurare rezonabilă referitor la prezența sau la absența unor denaturări semnificative în cadrul conturilor consolidate ale Uniunii Europene și la conformitatea operațiunilor subiacente cu legile și reglementările în vigoare. IV. Auditul implică aplicarea unor proceduri în vederea obținerii de probe de audit privind sumele și informațiile prezentate în conturile consolidate și privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora. Procedurile de audit sunt alese pe baza raționamentului auditorului, care include evaluarea riscului ca în cadrul conturilor consolidate să se regăsească denaturări semnificative sau ca la nivelul operațiunilor subiacente să existe neconformități semnificative cu cerințele din legislația Uniunii Europene, fie că aceste denaturări sau neconformități rezultă din acte de fraudă, fie că rezultă din erori. Atunci când evaluează aceste riscuri, auditorul analizează controlul intern referitor la întocmirea și la prezentarea fidelă a conturilor consolidate și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, scopul fiind însă acela de a defini proceduri de audit corespunzătoare în raport cu circumstanțele, și nu de a exprima o opinie cu privire la eficacitatea controlului intern. Auditul include, în egală măsură, aprecierea caracterului adecvat al politicilor contabile utilizate și a caracterului rezonabil al estimărilor contabile elaborate, precum și evaluarea prezentării globale a conturilor consolidate. V. În ceea ce privește veniturile, examinarea pe care am efectuat-o cu privire la resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată și pe venitul național brut a avut drept punct de plecare agregatele macroeconomice relevante pe baza cărora acestea sunt calculate și a evaluat sistemele Comisiei de prelucrare a acestor agregate până la primirea contribuțiilor din partea statelor membre și înregistrarea acestora în conturile consolidate. În ceea ce privește resursele proprii tradiționale, examinăm conturile autorităților vamale și analizăm fluxul taxelor până la momentul încasării sumelor de către Comisie și până la momentul înregistrării lor în conturi. VI. În ceea ce privește cheltuielile, examinăm operațiunile de plăți atunci când cheltuielile au fost suportate, înregistrate și acceptate. Examinarea acoperă toate categoriile de plăți (inclusiv plățile efectuate în vederea achiziționării de active), cu excepția plăților în avans, la momentul la care sunt efectuate. Plățile în avans sunt examinate în momentul în care beneficiarului fondurilor i se solicită să furnizeze justificarea pentru utilizarea lor corespunzătoare sau în momentul în care furnizează această justificare și plata în avans este astfel validată sau, în caz contrar, se impune recuperarea ei. VII. Considerăm că probele de audit obținute sunt suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniilor noastre. Fiabilitatea conturilor Opinia privind fiabilitatea conturilor VIII. În opinia noastră, conturile consolidate ale Uniunii Europene aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2014 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Uniunii la 31 decembrie 2014, precum și rezultatele operațiunilor acesteia, fluxurile sale de numerar și modificările în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar și cu normele contabile bazate pe standardele de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional. Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor Veniturile Opinia privind legalitatea și regularitatea operațiunilor de venituri subiacente conturilor IX. În opinia noastră, operațiunile de venituri subiacente conturilor pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2014 sunt conforme cu legile și reglementările în vigoare sub toate aspectele semnificative. Plățile Argumentele care stau la baza exprimării opiniei contrare cu privire la legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor X. Cheltuielile înregistrate în 2014 aferente rubricilor 1-4 din cadrul financiar multianual (3), care acoperă cheltuieli operaționale, sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Nivelul de eroare pe care l-am estimat pentru plățile subiacente conturilor este de 4,4 %. Concluzia noastră este confirmată de analiza Comisiei cu privire la sumele expuse riscului, prezentată în raportul de sinteză. Opinie contrară cu privire la legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor XI. În opinia noastră, având în vedere importanța aspectelor descrise la punctul care prezintă argumentele care stau la baza exprimării opiniei contrare cu privire la legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor, plățile subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2014 sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Alte informații XII. „Situația financiară: discuție și analiză” nu face parte din situațiile financiare. Informațiile prezentate în acest document sunt în concordanță cu cele din situațiile financiare. 10 septembrie 2015 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA Președinte Curtea de Conturi Europeană 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG OBSERVAȚIILE CURȚII INTRODUCERE Cheltuielile efectuate de UE constituie un instrument important pentru atingerea obiectivelor urmărite de politici 1.1. Cheltuielile efectuate de UE constituie un instrument important pentru atingerea obiectivelor urmărite de politici. Printre alte instrumente semnificative se numără legiferarea, precum și libera circulație a mărfurilor, a serviciilor, a capitalului și a persoanelor în întreaga Uniune. În medie, cheltuielile UE reprezintă 1,9 % din totalul cheltuielilor efectuate de administrațiile publice ale statelor membre ale UE (a se vedea graficul 1.1 ). 1.2. Conform dispozițiilor tratatului, misiunea noastră presupune: — verificarea conformității cu legile și reglementările aplicabile în ceea ce privește utilizarea bugetului UE; — exprimarea unei opinii cu privire la conturile UE; — raportarea cu privire la economia, eficiența și eficacitatea (4) cheltuielilor UE; și — prezentarea unor avize cu privire la propunerile legislative care au un impact financiar. Activitățile pe care le desfășurăm pentru a veni în sprijinul declarației de asigurare ne permit să ne achităm de îndeplinirea celui dintâi și a celui de al doilea dintre obiectivele menționate mai sus. Aceste activități ne ajută la identificarea riscurilor care afectează economia, eficiența și eficacitatea și aduc o contribuție semnificativă la avizele pe care le publicăm cu privire la propunerile de legislație financiară. Graficul 1.1 – Cheltuielile efectuate de UE în 2014 în fiecare stat membru, ca procent din totalul cheltuielilor administrației publice a statului în cauză Surse: Cheltuielile Uniunii Europene (date contabile ale Comisiei Europene, compilate de Curtea de Conturi Europeană). Totalul cheltuielilor administrațiilor publice din statele membre (Eurostat – Statistici privind finanțele publice – Veniturile și cheltuielile administrațiilor publice și agregate principale – Totalul cheltuielilor administrațiilor publice pe 2014) (http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/data/database). A se vedea anexa 1.5 pentru explicația aferentă codurilor de țări. OBSERVAȚIILE CURȚII 1.3. Acest capitol al raportului anual: — descrie contextul în care se furnizează declarația noastră de asigurare și prezintă sintetizat abordarea noastră de audit (a se vedea anexa 1.1 ), precum și constatările și concluziile pe care le-am formulat; — analizează natura diferitelor riscuri asociate cheltuielilor UE; și — prezintă acțiunile întreprinse de Comisie în urma observațiilor și a recomandărilor pe care le-am formulat în rapoartele anuale anterioare cu privire la fiabilitatea conturilor (a se vedea anexa 1.2 ). CONSTATĂRILE DE AUDIT PRIVIND EXERCIȚIUL FINANCIAR 2014 Conturile nu au fost afectate de denaturări semnificative 1.4. Observațiile noastre se referă la conturile consolidate (5) (denumite în continuare „conturile”) ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014. Conturile au fost primite, împreună cu scrisoarea cuprinzând declarațiile/luările de poziție ale contabilului, la 23 iulie 2015 (6). Conturile sunt însoțite de un document intitulat „Situația financiară: discuție și analiză” (7). Opinia de audit pe care o exprimăm nu acoperă și această analiză. Totuși, în conformitate cu standardele de audit, am evaluat dacă analiza respectivă corespunde cu informațiile prezentate în conturi. 1.5. Conturile (prezentate sintetic în anexa 1.3 ) indică un total al pasivelor, la 31 decembrie 2014, de 220,7 miliarde de euro, în condițiile în care totalul activelor se ridica la 162,7 miliarde de euro. Rezultatul economic al exercițiului 2014 prezintă un sold negativ de 11,3 miliarde de euro (a se vedea, de asemenea, punctele 2.12 și 2.13). 1.6. În urma auditului, am constatat că conturile nu au fost afectate de denaturări semnificative (a se vedea, de asemenea, anexa 1.2 ). Observațiile noastre cu privire la gestiunea financiară și bugetară a fondurilor UE sunt prezentate în capitolul 2. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 1.7. În 2014, Comisia a adus o serie de modificări modului de prezentare a conturilor, pentru a ține seama de noul cadru financiar multianual (CFM) și pentru a consolida alinierea la standardele internaționale. S-au remarcat îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește prezentarea anumitor note la conturi (8). 1.7. Comisia apreciază recunoașterea de către Curte a îmbunătățirilor efectuate. Aceste îmbunătățiri, cum ar fi divulgarea voluntară a informațiilor în analizarea și discutarea situațiilor financiare, au fost aduse pentru a ne menține în poziția de lider în ceea ce privește raportarea financiară din sectorul public prin furnizarea de informații financiare utile pentru utilizatorii conturilor UE. Problemele care afectează conturile 1.8. Conturile sunt afectate de următoarele probleme: 1.8. (a) Comisia a înregistrat progrese în ceea ce privește problemele legate de modul de prezentare a notei 6 la conturi (privind „Protecția bugetului UE”) discutate la punctul 1.13 din Raportul anual pe 2013 și la punctul 2 din Situația acțiunilor întreprinse în urma observațiilor anterioare, elaborată pentru raportul din acest an ( anexa 1.2 ). Informațiile care figurează, în prezent, la nota 6 sunt mai concentrate. Pentru domeniul coeziunii, nota prezintă gradul în care corecțiile sunt aplicate înainte de înregistrarea cheltuielilor, în cursul execuției acestora și la închiderea lor. Nota descrie acum (dar nu cuantifică întotdeauna) impactul asupra bugetului UE al măsurilor corective (de exemplu, crearea de venituri alocate, retrageri și înlocuiri întreprinse de statele membre etc.) (9). (a) În ceea ce privește nota 6, aceasta oferă un rezumat al rezultatelor acțiunilor corective ale Comisiei (decise și puse în aplicare) și, de asemenea, al acțiunilor sale preventive pentru anul 2014. Mai multe informații detaliate pe această temă sunt incluse în comunicarea anuală a Comisiei privind protecția bugetului UE. (b) Nota 2.5.2 referitoare la prefinanțare (plăți în avans efectuate către state membre) arată că Comisia nu dispune decât de informații limitate cu privire la utilizarea fondurilor avansate instrumentelor financiare care fac obiectul gestiunii partajate (3,8 miliarde de euro) și altor scheme de ajutoare (3,6 miliarde de euro). Această situație poate avea un impact asupra evaluării acestora la sfârșitul exercițiului. Comisia poate fi nevoită să opereze o serie de ajustări semnificative la închiderea perioadei de programare 2007-2013. Regularitatea operațiunilor: rezultatele globale ale auditului nostru indică un nivel de eroare semnificativ, deși stabil 1.9. Veniturile și cheltuielile UE sunt examinate de auditorii noștri pentru a se evalua dacă acestea sunt în conformitate cu legile și reglementările aplicabile. Rezultatele auditului nostru privind veniturile sunt prezentate în cadrul capitolului 4, iar rezultatele auditului nostru privind cheltuielile sunt prezentate în capitolele 5-9 (a se vedea tabelul 1.1 ). 1.10. Veniturile nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare (a se vedea punctul 4.26). În ceea ce privește cheltuielile, continuăm să detectăm un nivel semnificativ de eroare. Nivelul de eroare estimat care afecta cheltuielile [după luarea în considerare a acțiunilor corective pertinente, a se vedea punctul 1.32 (10)] era de 4,4 %, situându-se la un nivel similar cu cel constatat pentru 2013 [4,5 % (11)] (a se vedea tabelul 1.1 ). Cheltuielile aferente rubricii 5 din CFM (Administrație) nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare (a se vedea punctul 9.15). Cheltuielile aferente tuturor celorlalte rubrici care acoperă cheltuielile operaționale au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare (a se vedea punctele 5.32-5.33, 6.76-6.77, 7.72-7.73 și 8.26-8.27). 1.10. Comisia este de acord cu evaluarea Curții privind majoritatea erorilor raportate în ceea ce privește veniturile în capitolul 4 și în ceea ce privește cheltuielile în capitolele 5-9 și va monitoriza în mod corespunzător erorile pentru a proteja bugetul UE. Tabelul 1.1 – Sinteza rezultatelor auditului privind regularitatea operațiunilor desfășurat cu privire la exercițiul 2014 Capitol din raportul anual Rubrică din CFM Operațiuni care au făcut obiectul auditului (în miliarde de euro) Nivelul de eroare estimat pentru 2014 (%) Intervalul de încredere (%) Nivelul de eroare estimat pentru 2013 (%) Limita inferioară a ratei de eroare (LEL) Limita superioară a ratei de eroare (UEL) 5. Competitivitate Rubrica 1a 13,0 5,6 3,1 8,1 4,0 6. Coeziune Rubrica 1b 55,7 5,7 3,1 8,2 5,3 7. Resurse naturale Rubrica 2 57,5 3,6 2,7 4,6 4,4 8. Europa în lume Rubrica 4 7,4 2,7 0,9 4,4 2,1 9. Administrație Rubrica 5 8,8 0,5 0,1 0,9 1,1 Altele (59) Rubricile 3, 6 și alte rubrici 2,1 — — — — Total 144,5 4,4 3,3 5,4 4,5 Venituri 143,9 0 0 0 0 OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 1.11. În cursul ultimelor trei exerciții, rezultatele globale ale auditului au fost relativ stabile, situându-se la un nivel care depășește în mod semnificativ valoarea noastră de referință pentru pragul de semnificație (a se vedea graficul 1.2 ). 1.11. Comisia remarcă faptul că nivelul de eroare raportat de Curte este o estimare anuală care ține seama de corecțiile aplicate cheltuielilor proiectelor constatate înaintea publicării auditului Curții. Comisia subliniază că este obligată să respecte Regulamentul financiar care prevede, la articolul 32 alineatul (2) litera (e), că sistemul său de control intern ar trebui să asigure, printre altele, „buna gestionare a riscurilor legate de legalitatea și regularitatea tranzacțiilor aferente, avându-se în vedere caracterul multianual al programelor, precum și natura plăților respective”. În raportul de sinteză pe 2014 [COM(2015) 279 final], Comisia a estimat impactul viitor al mecanismelor corective la 2,7 miliarde de euro, ceea ce reprezintă 1,9 % din plățile efectuate din bugetul UE. Comisia va continua să își exercite rolul de supraveghere prin punerea în aplicare a corecțiilor financiare și a recuperărilor la un nivel care corespunde celui aferent neregulilor și deficiențelor identificate pe parcursul întregii perioade și chiar după închiderea programelor. Graficul 1.2 – Nivelul de eroare estimat [rata de eroare cea mai probabilă (most likely error – MLE) (2012-2014) (12) Sursa: Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII 1.12. În ceea ce privește cheltuielile UE, sunt preponderente două tipuri de programe de cheltuieli, caracterizate de profiluri de risc diferite (13): — programele pe bază de drepturi la plată, în cazul cărora plata se efectuează dacă sunt îndeplinite anumite condiții. Sunt incluse în această categorie bursele pentru studenți și bursele de cercetare (capitolul 5), ajutoarele directe pentru fermieri (capitolul 7), sprijinul bugetar direct (14) (capitolul 8) și salariile și pensiile (capitolul 9); — sistemele bazate pe rambursarea costurilor, în cazul cărora UE rambursează cheltuielile eligibile aferente activităților eligibile. Sunt incluse în această categorie proiectele de cercetare (capitolul 5), schemele de investiții din domeniul dezvoltării rurale și regionale (capitolele 6 și 7), programele de formare (capitolul 6) și proiectele din domeniul dezvoltării (capitolul 8). OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI Am actualizat abordarea noastră de audit ... 1.13. În 2014, am adus o serie de actualizări abordării noastre privind cuantificarea încălcărilor grave ale normelor în materie de achiziții publice. Aceste actualizări ne-au permis să clarificăm modul în care evaluăm impactul încălcărilor respective. Am introdus, în special, o abordare proporțională pentru calcularea erorilor legate de modificarea contractelor. 1.13. Comisia salută noua abordare a Curții în ceea ce privește cuantificarea încălcărilor grave ale normelor în materie de achiziții publice. 1.14. Pentru a asigura comparabilitatea rezultatelor prezentate în acest raport, am ajustat în conformitate cu noua abordare cifrele corespunzătoare exercițiilor 2013 și 2012 prezentate în tabelul 1.1 și în graficele 1.2 , 1.3 , 1.4 , 1.5 și 1.6 . În anexa 1.4 figurează informațiile istorice neajustate referitoare la nivelul de eroare estimat raportat în perioada 2009-2013. Efectul acestei ajustări a constat în reducerea nivelului de eroare estimat global cu 0,2 % pentru exercițiul 2013 și cu 0,3 % pentru exercițiul 2012. Această ajustare nu are niciun impact asupra concluziilor pe care le-am formulat cu privire la fiecare dintre aceste exerciții. Nivelul de eroare rămâne, în mod clar, semnificativ. 1.15. Pentru exercițiul 2015, ne vom adapta abordarea cu privire la ecocondiționalitate în funcție de noul cadru juridic modificat aplicabil politicii agricole comune. Vom raporta cu privire la informațiile pe care Comisia le comunică cu privire la ecocondiționalitate, însă nu vom mai include acest element în cadrul testelor noastre de audit. În ceea ce privește exercițiul care face obiectul prezentului raport, am constatat numeroase erori legate de ecocondiționalitate, care afectează una din patru ferme vizitate. Contribuția acestor erori la nivelul de eroare global pe care l-am estimat este de 0,2 puncte procentuale (0,2 în 2013) (15), iar contribuția lor la nivelul de eroare estimat pentru capitolul Resurse naturale este de 0,6 puncte procentuale (0,5 în 2013). 1.15. Comisia salută modificarea abordării Curții începând cu 2015. Pentru 2014, Comisia își reiterează opinia că încălcările cerințelor referitoare la ecocondiționalitate nu afectează condițiile de eligibilitate pentru plăți (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 7.7). OBSERVAȚIILE CURȚII ... și structura raportului nostru anual 1.16. Așa cum am indicat în Introducerea generală (punctele 0.5-0.7), am actualizat structura capitolelor din raportul anual. Pentru a asigura comparabilitatea, prezentăm în continuare ( graficul 1.3 ) modul în care rezultatele auditului de anul trecut ar fi apărut în conformitate cu noua structură și cu abordarea actualizată privind cuantificarea erorilor legate de achiziții publice (a se vedea punctele 1.13 și 1.14). Cifrele rezultate au fost utilizate și în tabelul 1.1 . Graficul 1.3 – Reclasificarea rezultatelor auditului privind exercițiul 2013 în conformitate cu structura Raportului anual pe 2014 și cu abordarea actualizată privind cuantificarea erorilor legate de achiziții publice Sursa: Curtea de Conturi Europeană, cu luarea în considerare a modificărilor aduse structurii raportului anual și a abordării actualizate privind cuantificarea încălcărilor grave ale normelor în materie de achiziții publice. 1.17. După cum se poate observa din graficul 1.4 , rubrica care a contribuit cel mai mult la nivelul de eroare pe care l-am estimat pentru exercițiul 2014 a fost Coeziunea, urmată de rubricile Resurse naturale, Competitivitate și Europa în lume. Această repartizare este în concordanță cu constatările pe care le-am formulat cu privire la exercițiul 2013. Graficul 1.4 – Contribuția fiecărei rubrici din CFM la nivelul de eroare global estimat pentru exercițiul 2014 Sursa: Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 1.18. În rândul erorilor detectate pentru exercițiul 2014, predominante sunt erorile privind eligibilitatea survenite în sistemele bazate pe rambursarea costurilor (a se vedea, de asemenea, punctele 1.20-1.21 și graficele 1.5 și 1.6 ). 1.18. (a) În cazul categoriei cheltuielilor care se bazează pe rambursarea costurilor, nivelul de eroare estimat este de 5,5 % (5,6 % în 2013). Printre erorile tipice din acest domeniu, se pot enumera: — includerea de costuri neeligibile în declarațiile de cheltuieli; — proiecte și activități neeligibile și beneficiari neeligibili; — încălcări grave ale normelor în materie de achiziții publice în cadrul procesului de atribuire a contractelor; și — încălcări grave ale normelor în materie de achiziții publice la nivelul execuției contractului (este vorba de aducerea unor modificări la contracte și de atribuirea unor lucrări suplimentare). (a) Comisia a identificat, de asemenea, probleme similare în cursul auditurilor pe care le-a efectuat. Comisia a depus eforturi considerabile în perioada de programare 2007-2013 pentru a descoperi cauza principală a problemelor și a aplica măsuri corective acolo unde este necesar. OBSERVAȚIILE CURȚII (b) În cazul categoriei programelor bazate pe drepturi la plată, nivelul de eroare estimat este de 2,7 % (3,0 % în 2013). Printre erorile tipice din acest domeniu, se pot enumera: — supradeclararea suprafețelor agricole de către fermieri; și — erori de ordin administrativ care afectează plățile efectuate către fermieri. Graficul 1.5 – Contribuția la nivelul de eroare global estimat, pe tipuri de eroare Sursa: Curtea de Conturi Europeană. 1.19. Cifrele referitoare la exercițiul 2013 prezentate în graficul 1.5 sunt calculate utilizându-se aceeași bază ca cea aplicată pentru cifrele aferente exercițiului 2014, adică pe baza abordării descrise la punctul 1.13. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI Există o legătură foarte strânsă între tipul cheltuielilor și nivelul de eroare estimat 1.20. În urma analizei noastre cu privire la relația dintre tipul cheltuielilor și riscul de eroare, am constatat că o caracteristică a cheltuielilor UE este aceea că un calcul corect al plăților către beneficiarii de finanțări depinde de informațiile furnizate de beneficiarii înșiși. Acest lucru este valabil pentru categoria cea mai importantă a cheltuielilor bazate pe drepturi la plată, și anume, subvențiile pe suprafață plătite fermierilor. Relația amintită este deosebit de importantă în cazul acțiunilor bazate pe rambursarea costurilor: beneficiarii trebuie să furnizeze informații în sprijinul declarației lor de cheltuieli în care afirmă că au întreprins o activitate eligibilă pentru a beneficia de sprijin și că au suportat costuri pentru care au dreptul la rambursare. Această relație este prezentă la nivelul tuturor modalităților de gestiune (16). 1.20. Sistemul Integrat de Administrare și Control (IACS) – care include sistemul de identificare a parcelelor agricole (LPIS) – are o contribuție semnificativă la prevenirea erorilor și reducerea nivelului de eroare (a se vedea punctul 7.32). LPIS este instituit și menținut de către autoritățile naționale. Plățile către beneficiarii finali sunt posibile numai după ce cererea acestora a fost verificată încrucișat cu informațiile disponibile în LPIS. Grație LPIS, nivelul erorilor pentru subvențiile pe suprafață este mai scăzut decât pentru orice alte tipuri de subvenții care fac obiectul gestiunii partajate. Comisia consideră că această opinie este confirmată de casetele 1.2 și 1.3. 1.21. Graficul 1.6 se bazează pe toate testele de audit efectuate asupra cheltuielilor UE pe parcursul ultimilor doi ani (17), în vederea elaborării rapoartelor anuale privind execuția bugetului general și a fondurilor europene de dezvoltare. Fluxurile de plăți sunt grupate în funcție de natura lor. Dimensiunea cercurilor din acest grafic reprezintă ponderea diverselor fluxuri de plăți în ansamblul cheltuielilor; poziția lor în raport cu linia de 45o indică nivelurile lor estimate de eroare respective; culoarea lor servește pentru a se face distincția între cheltuielile bazate pe drepturi la plată și cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor. 1.22. Acest grafic se bazează atât pe elemente care țin de raționamentul profesional (evaluarea impactului sistemelor și al riscurilor aferente diverselor tipuri de operațiuni – a se vedea punctul 1 din anexa 1.1 ), cât și pe elemente empirice (măsurarea nivelului estimat de eroare pe o perioadă de două exerciții financiare). Graficul vizează atât să răspundă cererilor adresate de părțile interesate de a dispune de mai multe informații privind diferitele profiluri de risc, precum și să asiste Comisia în eforturile acesteia de a lua măsuri pentru remedierea domeniilor care sunt afectate de un nivel constant ridicat de eroare. Graficul 1.6 – Relația dintre tipul operațiunii, risc și nivelul de eroare estimat care afectează operațiunile de la nivelul UE (2013-2014) (1) Rambursările aferente rubricii Europa în lume includ proiecte cu donatori multipli, care, în practică, prezintă multe dintre caracteristicile cheltuielilor bazate pe drepturi la plată și sunt afectate de niveluri mai scăzute de eroare. Sursa: Curtea de Conturi Europeană. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI Rezultatele aferente diferitelor domenii de cheltuieli indică tendințe diferite în producerea de erori 1.23. În ceea ce privește rubrica Competitivitate (capitolul 5), nivelul de eroare estimat este de 5,6 %, ceea ce reprezintă o creștere față de rezultatul corespunzător aferent exercițiului 2013 [4,0 % (18)]. O mare parte dintre cheltuieli se efectuează pe baza rambursării costurilor și erorile din acest domeniu reflectă, în esență, diferitele categorii de costuri neeligibile (în special, costurile cu personalul, alte costuri directe și costurile indirecte). 1.23. A se vedea răspunsurile Comisiei la capitolul 5 din Raportul anual (punctele 5.6-5.17). 1.24. În ceea ce privește rubrica Coeziune (capitolul 6), nivelul de eroare estimat este de 5,7 %, ceea ce reprezintă o creștere față de rezultatul corespunzător aferent exercițiului 2013 [5,3 % (18)]. Aproape toate cheltuielile din acest domeniu iau forma rambursării costurilor. Printre principalele cauze ale erorilor se numără încălcările grave ale normelor în materie de achiziții publice (în jur de jumătate din nivelul de eroare estimat), urmate de includerea unor costuri neeligibile în declarațiile de cheltuieli (peste un sfert din nivelul de eroare estimat). Restul erorilor sunt reprezentate de nerespectarea normelor în materie de ajutoare de stat și de proiectele neeligibile. 1.24. A se vedea răspunsurile Comisiei la capitolul 6 din Raportul anual (punctele 6.23-6.45 și 6.76). 1.25. În ceea ce privește rubrica Resurse naturale (capitolul 7), nivelul de eroare estimat este de 3,6 %, ceea ce reprezintă o descreștere față de rezultatul corespunzător aferent exercițiului 2013 [4,4 % (18)]. Fondul european de garantare agricolă (FEGA) reprezintă mai mult de trei sferturi din cheltuielile efectuate în acest domeniu și este mai puțin afectat de erori decât domeniul dezvoltării rurale, în care constatăm, de mult timp, niveluri ridicate de eroare, în special în cazul cheltuielilor gestionate pe baza rambursării costurilor. Per ansamblu, supradeclararea de către fermieri, în cererile de plată, a suprafețelor agricole sau a numărului de animale a constituit în jur de o treime din nivelul de eroare estimat. Erorile legate de neeligibilitatea beneficiarilor, a activităților sau a cheltuielilor au reprezentat cea de a doua mare sursă de eroare (reprezentând aproape un sfert din nivelul de eroare estimat). Restul nivelului de eroare este constituit, în principal, de neîndeplinirea obligațiilor legate de ecocondiționalitate (o șesime) și de erorile administrative (o șesime). 1.25. Nivelul de eroare mai scăzut pentru FEGA reflectă eficacitatea IACS, în special a LPIS, atunci când sunt puse în aplicare în mod adecvat, în prevenirea erorilor încă de la începutul procesului. Comisia este de părere că IACS, în ansamblu, este un sistem solid pentru gestionarea cheltuielilor PAC. A se vedea, de asemenea, răspunsurile de la punctele 1.15 și 1.20, 7.15-7.19 și 7.25-7.29. 1.26. În ceea ce privește rubrica Europa în lume (capitolul 8), nivelul de eroare estimat este de 2,7 %, ceea ce reprezintă o creștere față de rezultatul corespunzător aferent exercițiului 2013 [2,1 % (18)] (19). Rambursarea unor costuri neeligibile de către Comisie reprezintă mai mult de jumătate din nivelul total de eroare. Plățile efectuate pentru lucrări, servicii sau produse care nu au fost executate, prestate, și, respectiv, livrate reprezintă un sfert din total. Restul erorilor se explică prin lipsa unor documente justificative (aproximativ o zecime din nivelul de eroare estimat), calculul incorect al cheltuielilor, precum și nerespectarea normelor în materie de achiziții publice. 1.26. A se vedea răspunsurile Comisiei la capitolul 8 din Raportul anual (punctele 8.11-8.15). 1.27. În ceea ce privește rubrica Administrație (capitolul 9), nivelul de eroare estimat este de 0,5 %, ceea ce reprezintă o descreștere față de rezultatul corespunzător aferent exercițiului 2013 [1,1 % (18)]. Majoritatea cheltuielilor din acest domeniu constau în salarii, pensii și indemnizații plătite de instituțiile și agențiile UE. Un număr mic de erori survenite la nivelul indemnizațiilor a constituit cea mai importantă parte din nivelul de eroare estimat pentru acest domeniu, care nu este, per ansamblu, semnificativ. 1.27. A se vedea răspunsurile Comisiei la capitolul 9 din Raportul anual (punctele 9.13-9.17). 1.28. Așa cum am explicat în Introducerea generală, nu vom prezenta un capitol separat pentru cheltuielile care nu țin de rubricile 1-2 și 4-5 din CFM. Rezultatele referitoare la restul cheltuielilor, care se ridică la 2,1 miliarde de euro (reprezentând 1,5 % din cheltuielile care au făcut obiectul auditului nostru), sunt prezentate așadar în cadrul prezentului capitol (20). Din acest total de 2,1 miliarde de euro, o sumă de 0,5 miliarde de euro reprezintă cheltuielile efectuate prin și de către zece agenții care fac obiectul rapoartelor noastre anuale specifice (21). Principalele erori identificate în acest domeniu au fost reprezentate de rambursarea unor costuri neeligibile (a se vedea caseta 1.1). Caseta 1.1 – Exemplu de erori la nivelul costurilor rambursate pentru un proiect aferent rubricii 3 din CFM, intitulate Securitate și cetățenie În eșantionul nostru era inclusă o plată efectuată de către Comisie către un beneficiar care acționa în calitate de coordonator al unui proiect de colaborare derulat în cadrul Programului „Drepturi fundamentale și cetățenie”. Beneficiarul, un organism public, a detașat doi membri permanenți ai personalului (funcționari publici) pentru a lucra cu normă parțială în contul proiectului și a facturat o parte din salariile acestora în contul proiectului, trecându-le în declarația de costuri a acestuia. Detașarea celor doi membri ai personalului trebuie să reprezinte un cost suplimentar, dar acesta poate fi justificat doar dacă apar costuri reale ca urmare a angajării altor membri ai personalului pentru a-i înlocui pe cei doi funcționari publici în cadrul activităților lor normale. Întrucât beneficiarul nu a procedat la înlocuirea lor, costurile respective sunt neeligibile. În total, costurile neeligibile declarate de beneficiar s-au ridicat la 58 000 de euro din totalul costurilor declarate, în valoare de 2 37 000 de euro. Am detectat costuri neeligibile rambursate de către Comisie în 8 dintre cele 25 de proiecte incluse în eșantionul selectat pentru rubrica 3 din CFM. Caseta 1.1 – Exemplu de erori la nivelul costurilor rambursate pentru un proiect în cadrul rubricii 3 din CFM, intitulate Securitate și cetățenie Comisia era conștientă de dificultățile întâmpinate de organismele publice în ceea ce privește respectarea normei de eligibilitate aplicabile costurilor de personal în cadrul organismelor publice (contractarea altor membri de personal pentru a înlocui funcționari publici în activitățile lor obișnuite). Acesta este motivul pentru care, începând cu anul 2011, Comisia a modificat normele de eligibilitate aplicabile personalului din organismele publice, utilizând flexibilitatea prevăzută în acest sens în normele de aplicare a Regulamentului financiar. Prin urmare, costurile neeligibile constatate de Curte în ceea ce privește grantul menționat (costuri de personal pentru personalul din organismele publice în care nu au fost numiți înlocuitori) ar fi în prezent considerate eligibile. 1.29. Nivelul de eroare estimat pentru cheltuielile care fac obiectul gestiunii partajate considerate în ansamblu este de 4,6 % [4,9 % în 2013 (22)], nivelul de eroare estimat pentru toate celelalte forme de cheltuieli operaționale (23) fiind de 4,6 % [3,7 % în 2013 (22)]. Nivelul de eroare estimat pentru cheltuielile administrative este de 0,5 % [1,0 % în 2013 (22)]. Există numeroase forme de măsuri corective, fiecare cu un impact diferit 1.30. Examinarea noastră cu privire la „erori și corecții” vizează să clarifice mecanismele complexe de executare și de înregistrare a acțiunilor corective, precum și să explice diferitele modalități prin care aceste mecanisme pot avea un impact asupra activităților noastre de audit. În unele domenii de cheltuieli, Comisia va avea la dispoziție noi instrumente în momentul efectuării cheltuielilor aferente noii perioade de programare. 1.30. Comisia consideră că nivelul de eroare reprezentativ anual al Curții ar trebui analizat în contextul capacității de corecție a Comisiei, astfel cum a fost prezentată în diferitele rapoarte anuale de activitate și în raportul de sinteză. Regulamentul financiar impune o analiză atentă a riscurilor legate de legalitatea și regularitatea tranzacțiilor aferente, avându-se în vedere caracterul multianual al sistemelor de control, precum și natura plăților. Măsuri corective 1.31. Urmărim să ținem seama de măsurile corective aplicate de statele membre și de Comisie, în cazul în care acestea sunt aplicate înainte de efectuarea plății sau înainte de examinarea noastră. Luăm act, de asemenea, și de corecțiile efectuate după notificarea auditului nostru, însă nu putem reduce în consecință nivelul de eroare estimat în cazul în care însăși auditul nostru se află la sursa acțiunilor corective întreprinse (24). Se verifică aplicarea acestor corecții (care cuprind recuperările de la beneficiari și corecțiile aplicate la nivelul proiectelor) și se ajustează cuantificarea erorii ori de câte ori este cazul. Cu toate acestea, impactul măsurilor corective variază în mod semnificativ de la un domeniu de cheltuieli la altul și de la o măsură corectivă la alta. 1.31. Răspuns comun la punctele 1.31 și 1.32: În raportul de sinteză pe 2014 [COM(2015) 279 final], Comisia a estimat impactul viitor al mecanismelor corective la 2,7 miliarde de euro, ceea ce reprezintă 1,9 % din plățile efectuate din bugetul UE. Pentru o defalcare a cifrelor în funcție de domeniile de politică, a se vedea tabelul 1 din raportul de sinteză. Comisia subliniază că toate tipurile de corecții financiare și recuperări exclud cheltuielile care contravin legislației de la rambursarea din bugetul UE (a se vedea nota 6 la conturi). 1.32. În cazul unui număr de 24 de operațiuni selecționate în cadrul eșantionului pentru 2014, Comisia și autoritățile statelor membre aplicaseră măsuri corective care au afectat în mod direct operațiunea în cauză și care au prezentat deci relevanță pentru calculele noastre. Aceste măsuri corective ne-au permis să reducem nivelul de eroare estimat cu 1,1 puncte procentuale (1,6 puncte procentuale în 2013), ceea ce este echivalent cu 1,6 miliarde de euro. Variațiile care pot exista în ceea ce privește numărul de operațiuni care au fost vizate și impactul asupra nivelului de eroare pe care l-am estimat nu înseamnă că acțiunile corective au devenit mai eficace sau mai puțin eficace: întrucât aceste măsuri se aplică unei porțiuni relativ mici din eșantionul nostru, este normal să existe fluctuații de la un an la altul. Există o gamă largă de măsuri corective 1.33. Comisia folosește termenii de „corecție financiară” și de „recuperare” pentru a face referire la o gamă largă de măsuri corective, care se aplică atât înainte de efectuarea cheltuielilor (sau de rambursarea costurilor), cât și după. 1.33. Comisia consideră că termenii „corecții financiare” și „recuperări” sunt utilizați în conformitate cu cadrul juridic definit în Regulamentul financiar și în legislația sectorială corespunzătoare. Informații mai detaliate cu privire la diferitele mecanisme preventive și corective prevăzute în legislația aplicabilă pot fi găsite în nota 6 la conturile anuale ale UE și în Comunicarea privind protecția bugetului UE. 1.34. Nota 6.2.2 la conturi comunică valoarea totală a acțiunilor corective puse în aplicare în 2014 ca ridicându-se la 3 285 de milioane de euro. În graficul 1.7 , prezentăm propria noastră clasificare a sumelor aferente corecțiilor efectuate în diferite etape ale ciclului de efectuare a cheltuielilor. Un sfert din totalul acțiunilor corective puse în aplicare în 2014 este constituit din corecții și recuperări „la sursă” (puse în aplicare înainte de efectuarea plății aferente de către Comisie) (25). Un alt sfert este reprezentat de retragerea unor proiecte, în domeniul coeziunii, și înlocuirea lor cu alte proiecte (fie pe parcursul implementării programelor operaționale, fie la închiderea acestora). Graficul 1.7 – Clasificarea măsurilor corective puse în aplicare în 2014 (*) Decizii ale Comisiei (în mare parte, decizii de conformitate în domeniul agriculturii), corecții aplicate la închidere, care antrenează dezangajarea, și recuperări de la beneficiari (**) Reducerea costurilor rambursate și introducerea unor proiecte/costuri noi pe parcursul implementării programelor și la închiderea acestora. (***) Corecțiile aplicate înainte de efectuarea plăților în cadrul gestiunii partajate și sumele neeligibile și notele de credit din cadrul gestiunii directe și al gestiunii indirecte (înregistrate cu titlu de „recuperări” în cadrul notei 6). Sursa: Nota 6 la conturile consolidate ale UE pentru exercițiul financiar 2014 și datele subiacente. În ceea ce privește rubrica Coeziune, încadrarea sumelor la „excluse înainte de efectuarea plății” sau la „retrageri” se bazează pe o analiză a corecțiilor semnificative realizate în perioada vizată. OBSERVAȚIILE CURȚII 1.35. În cadrul acțiunilor corective discutate în prezenta secțiune a raportului anual sunt incluse, de asemenea, activitățile desfășurate de autoritățile statelor membre și recuperările care au fost realizate atât de autoritățile naționale, cât și de Comisie. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI Impactul măsurii corective este prezent într-o proporție considerabilă la momentul acceptării cheltuielilor de către Comisie 1.36. Toate reglementările sectoriale relevante aplicabile gestiunii partajate stabilesc reguli privind controalele de nivel primar sau reducerea sumelor care au fost declarate de beneficiarii finali, demersuri care sunt efectuate de autoritățile naționale înainte de certificarea cheltuielilor. De asemenea, pot exista cazuri în care autoritățile naționale acceptă să reducă sau să elimine din declarațiile de cheltuieli anumite costuri continue din cauza unor erori cu un impact pe termen lung (de exemplu, plățile continue care se efectuează în baza unui contract care este afectat de o eroare legată de achiziții publice). Aceste ajustări pot avea un impact măsurabil asupra nivelului de rambursare solicitat pentru diferitele proiecte în cauză sau asupra subvenției plătite diverșilor fermieri. În acest caz, corecția determină reducerea nivelului de eroare pe care îl estimăm. 1.37. În cazul gestiunii directe și al gestiunii indirecte, printre „recuperările” înregistrate de Comisie se numără deducerea sumelor neeligibile din declarațiile de cheltuieli înainte de ordonanțarea plății. Eligibilitatea sumelor se determină în urma controlului documentar al documentației disponibile sau pe baza rezultatelor verificărilor efectuate (a se vedea, de asemenea, graficul 1.7 ). Și măsurile corective de acest tip ne permit să reducem nivelul de eroare estimat. 1.37. Serviciile Comisiei recuperează sumele și „la sursă”, deducând cheltuielile neeligibile (care au fost identificate în declarațiile de cheltuieli anterioare sau curente) din plățile efectuate. Prin deciziile de conformitate se generează venituri alocate, care servesc la finanțarea cheltuielilor agricole 1.38. Deciziile de conformitate („corecțiile financiare” din domeniul agriculturii) se aplică adesea pe o bază forfetară. În general, ele sunt legate mai curând de deficiențe detectate în cadrul sistemelor decât de erori detectate la nivelul beneficiarilor finali, rareori conducând la recuperarea de fonduri de la fermierii în cauză. Aceste măsuri corective sunt un stimulent pentru statele membre de a-și îmbunătăți sistemele de gestiune și de control. În cazul în care determină aducerea unor îmbunătățiri continue la nivelul declarațiilor acceptate de către agențiile de plăți (a se vedea casetele 1.2 și 1.3), aceste măsuri contribuie la legalitatea și regularitatea operațiunilor la nivelul beneficiarilor finali. 1.38. Corecțiile financiare efectuate de Comisie pentru cheltuielile agricole sunt menite să protejeze bugetul UE și sunt impuse statelor membre. Acestea nu conduc direct la recuperări de la fermieri, deoarece Comisia nu efectuează în mod direct plăți către beneficiarii finali, ci rambursează plățile efectuate de statele membre către fermieri. Cu toate acestea, în cazul în care, în urma procedurii de verificare a conformității, se identifică astfel de plăți nejustificate, Comisia se așteaptă ca statele membre să ia măsuri de recuperare a plăților respective de la beneficiari. A se vedea răspunsul la caseta 1.3. 1.39. Punerea în aplicare a deciziilor de conformitate este realizată de agențiile de plăți prin reducerea cererilor de rambursare viitoare pe care le prezintă Comisiei pentru plățile care se efectuează către fermieri. Comisia înregistrează cu titlu de cheltuieli totalitatea sumei care se plătește fermierilor (cu alte cuvinte, corecția nu reduce suma plăților înregistrate). În schimb, diferența dintre plățile efectuate către fermieri și sumele care sunt rambursate agențiilor de plăți este înregistrată în conturi cu titlu de venituri alocate, care sunt disponibile pentru finanțarea cheltuielilor agricole (26). Peste două treimi din „corecțiile financiare” aplicate în cazul rubricii Coeziune în 2014 constau în înlocuirea cu alte cheltuieli, ... 1.40. În ceea ce privește rubrica Coeziune, în cazul a peste două treimi din totalul înregistrat al „corecțiilor financiare”, este vorba de retragerea de către autoritățile statelor membre a cheltuielilor declarate și înlocuirea lor cu cheltuieli noi. În anumite cazuri de „retragere” a cheltuielilor, nu sunt nominalizate proiecte specifice ca fiind retrase. În schimb, statele membre declară alte proiecte suplimentare, rezultatul fiind că aceste state membre beneficiază, efectiv, de o rată mai scăzută de cofinanțare. Retragerea cheltuielilor constituie o măsură corectivă eficace doar în cazul în care cheltuielile cu care au fost înlocuite cele declarate inițial nu conțin erori semnificative. 1.40. Comisia consideră că toate corecțiile financiare, inclusiv cele care permit statelor membre să prezinte noi proiecte și noi cheltuieli pentru a reutiliza sumele corectate, protejează bugetul UE de cheltuieli neconforme cu legislația și constituie un stimulent pentru statele membre de a efectua recuperări de la beneficiari (contribuind, prin urmare, la îmbunătățirea sistemelor de gestiune și control). Cu toate acestea, efectul disuasiv al corecțiilor financiare nete, în cazul cărora statele membre nu pot reutiliza sumele corectate și recuperate și, în consecință, pierd fondurile, este, cu siguranță, mai mare. ... corecțiile nete fiind mai rar întâlnite 1.41. În cazul în care nu este posibilă înlocuirea cheltuielilor, corecțiile conduc la o pierdere de fonduri din partea UE pentru statul membru în cauză (27). Această situație, care este relativ rară, poate apărea atunci când statele membre nu sunt în măsură să prezinte suficiente cheltuieli eligibile sau când înlocuirea nu mai este posibilă (28) ori autorizată (29). Comisia preconizează că modificările care urmează a se aduce legislației vor determina aplicarea cu o mai mare frecvență a corecțiilor nete în viitor. 1.41. Urmând exemplul din domeniul agriculturii, legiuitorul a decis că un mecanism similar de corecții financiare nete ar trebui aplicat în cadrul politicii de coeziune pentru perioada de programare 2014-2020. Acesta introduce un stimulent suplimentar pentru statele membre de a preveni sau de a detecta și remedia deficiențele grave în sistemele de gestiune și control înainte de a prezenta Comisiei conturile anuale. În caz contrar și dacă sunt constatate deficiențe grave de către Comisie sau de către Curte după ce au fost prezentate conturile anuale, Comisia trebuie să aplice corecția netă în condițiile stabilite în regulamentele relevante, ceea ce înseamnă că statul membru în cauză pierde fonduri. În plus, Comisia consideră că, în cadrul gestiunii partajate, toate corecțiile financiare și recuperările au un impact negativ asupra bugetelor naționale, indiferent de metoda lor de punere în aplicare. Pentru a nu pierde finanțarea UE, statul membru trebuie să înlocuiască cheltuielile neeligibile cu operațiuni eligibile suplimentare. Aceasta înseamnă că statul membru suportă, din bugetul național, consecințele financiare generate de pierderile cofinanțării din partea UE aferente cheltuielilor considerate neeligibile, cu excepția cazului în care recuperează sumele respective de la beneficiari individuali. În 2014, Comisia și statele membre au recurs la toate tipurile de măsuri corective prezentate mai jos 1.42. În casetele 1.2-1.4, sunt exemplificate diferite tipuri de măsuri corective și diversele impacturi pe care le pot avea acestea: Caseta 1.2 – Exemplu de îmbunătățire a sistemelor de gestiune și de control – Grecia: „salubrizarea” sistemului LPIS Comisia a luat măsuri pentru a insista cu privire la îmbunătățirea Sistemului de identificare a parcelelor agricole (Land Parcel Identification System – LPIS), sistem care stă la baza plăților agricole, de exemplu, schema de plată unică (SPU), care este programul de cheltuieli cu cel mai mare volum de fonduri din UE. Acest proces de îmbunătățire a trecut prin mai multe faze, impactul final constând în reducerea suprafeței „eligibile” aferente pășunilor permanente din sistemul LPIS din Grecia de la 3,6 milioane de hectare în 2012 la 1,5 milioane de hectare în luna octombrie 2014. Cererile de plată neconforme cu reglementările pentru „pășuni permanente” care nu erau eligibile pentru a beneficia de sprijin din partea UE au constituit unul dintre factorii principali care explică nivelul de eroare pe care l-am estimat, pe parcursul mai multor ani, pentru rubrica Resurse naturale. Am ținut seama de efectul corecțiilor care au avut un impact asupra plăților individuale efectuate către beneficiarii finali incluși în eșantionul nostru, atât în cazul plăților FEGA, cât și în cazul celor efectuate de la Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR). Un alt efect al acestor corecții a constat în faptul că respingerea de către agenția de plăți a unui număr mare de cereri de plată neeligibile a eliminat cererile respective din ansamblul cheltuielilor din care ne-am extras eșantionul. Caseta 1.2 – Exemplu de îmbunătățire a sistemelor de gestiune și de control – Grecia: „salubrizarea” sistemului LPIS Alte exemple privind impactul pozitiv al planurilor de acțiune sunt prezentate de Curte în capitolul 7. Planurile de acțiune sunt puse în aplicare de fiecare dată când se consideră necesar, iar Comisia monitorizează cu atenție punerea lor în aplicare și prezintă acțiunile de remediere întreprinse în cadrul raportului anual de activitate al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală. LPIS împiedică beneficiarii să revendice terenuri care nu există, care nu respectă condițiile de eligibilitate sau care au fost deja revendicate de un alt beneficiar. Atunci când este corect implementat, acesta este un instrument foarte eficace pentru a reduce erorile. El acoperă 75 % din cheltuielile PAC. Nivelurile de eroare pentru plățile legate de suprafață sunt mai mici decât în cazul altor măsuri, astfel cum se arată în raportul anual de activitate pentru 2014 al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală. Caseta 1.3 – Exemplu de corecții care rezultă în urma procedurilor de verificare și validare a conturilor din punctul de vedere al conformității (30) — Decizia de conformitate 47 și impactul acesteia asupra fermierilor din Franța În 2014, Franța a acceptat o corecție în valoare de 1,1 miliarde de euro (984 de milioane de euro pentru FEGA și 94 de milioane de euro pentru FEADR) (31). Autoritățile naționale au anunțat că această corecție nu urma să aibă niciun impact asupra fermierilor și că suma în cauză urma să fie acoperită de la bugetul național. În rapoartele noastre anuale anterioare, am atras atenția asupra faptului că astfel de practici nu îi încurajează pe beneficiari să elimine erorile (32). Principalele motive pentru aplicarea corecției au fost: existența unor deficiențe în cadrul Sistemului de identificare a parcelelor agricole (LPIS)/Sistemului de informații geografice (GIS – Geographical Information System) (695 de milioane de euro) și depășirea plafonului pentru drepturi la plată, ceea ce a antrenat plăți în exces către fermieri (141 de milioane de euro). Un alt element, de mai mică amploare, aflat la sursa corecției era legat de încălcarea obligației în materie de ecocondiționalitate legate de notificarea în timp util a „intrărilor” și „ieșirilor” de animale (123 de milioane de euro). Toate acestea se referă la plăți efectuate în perioada 2009-2013. Nu s-a efectuat nicio corecție pentru exercițiul 2014, iar depășirea plafonului pentru drepturi la plată și suprafețele neeligibile înregistrate în sistemul LPIS din Franța contribuie cu 0,3 puncte procentuale la nivelul de eroare pe care l-am estimat pentru rubrica Resurse naturale pentru exercițiul 2014. Caseta 1.3 – Exemplu de corecții care rezultă în urma procedurilor de verificare și validare a conturilor din punctul de vedere al conformității – Decizia de conformitate 47 și impactul acesteia asupra fermierilor din Franța În cadrul gestiunii partajate, statele membre au responsabilitatea de a se asigura că sistemele de control funcționează în mod adecvat. Corecția financiară în valoare de 1,1 miliarde de euro va fi rambursată la bugetul UE în 3 tranșe anuale (2015, 2016 și 2017). Comisia ar dori să sublinieze faptul că, având în vedere natura procedurii de verificare a conformității care se aplică ex-post, după ce conturile exercițiului au fost verificate și validate și după o fază contradictorie care să permită statului membru în cauză să prezinte propriile argumente și calcule, este foarte rar ca o corecție financiară să fie adoptată deja în anul următor cheltuielii în cauză. O procedură de verificare a conformității în curs de desfășurare va proteja bugetul UE pentru 2014. Caseta 1.4 – Exemplu de corecții care au drept rezultat declararea unor cheltuieli suplimentare: cazul programului operațional finanțat de FSE în România Am făcut trimitere la acțiunile corective întreprinse în România atât în Raportul anual pe 2012, cât și în cel pe 2013. Pentru exercițiul 2013, am fost în măsură să reducem nivelul de eroare estimat pentru un număr de proiecte finanțate prin Fondul social european (FSE), deoarece autoritățile naționale determinaseră impactul corecțiilor la nivelul proiectelor în cauză. Același lucru s-a întâmplat și în 2014. În anumite proiecte pe care le-am examinat, continuăm să identificăm erori care sunt cauzate de probleme care nu au fost remediate de corecții. În raportul său anual de activitate pe 2014, Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (DG EMPL) afirmă că urmărește în continuare punerea în aplicare a planului de acțiune convenit. Corecțiile financiare aplicate nu înseamnă în mod automat că România va primi mai puține fonduri UE, deoarece statele membre pot alege opțiunea de a declara un număr mai mare de cheltuieli (33). În informațiile pe care le comunică cu privire la măsurile corective, Comisia nu cuantifică întotdeauna diferitele impacturi pe care le pot avea acestea 1.43. Nota 6 la conturi constă, în mare măsură, într-o prezentare opțională de informații a căror prezentare nu este prevăzută de standardele de contabilitate. O parte semnificativă din aceste informații nu sunt extrase din sistemele contabile. În notă sunt descrise, însă nu sunt întotdeauna cuantificate diferitele impacturi pe care diversele ajustări corective le pot avea asupra bugetului UE. 1.43. Legiuitorul a furnizat Comisiei instrumentul corecțiilor financiare, pentru a se asigura că cheltuielile neconforme cu legislația nu sunt finanțate din bugetul UE. Aceste corecții financiare sunt legate în principal de punctele slabe ale sistemelor care conduc la un risc de eroare. Este responsabilitatea statelor membre, și nu a Comisiei, să identifice și să recupereze de la beneficiari sumele afectate de nereguli. În cazul în care acest lucru nu se realizează, fondurile UE sunt înlocuite cu fonduri naționale, dat fiind că bugetele naționale trebuie să suporte povara corecțiilor financiare. Aducerea unor îmbunătățiri suplimentare ar permite realizarea unei analize mai bune 1.44. Capacitatea Comisiei de a îmbunătăți calitatea modului în care sunt cheltuite fondurile nu este proporțională cu sumele implicate de corecții, ci cu impactul acestora. Pentru o evaluare riguroasă a impactului măsurilor corective, trebuie să se dispună de informații de o mai bună calitate privind tipul erorii corectate și modul în care s-au efectuat corecțiile (34). Atunci când evaluează impactul măsurilor corective pe care le aplică, direcțiile generale competente din cadrul Comisiei operează ajustările necesare la nivelul cifrelor extrase din nota 6 (a se vedea punctul 1.55). 1.44. Câteva servicii și-au ajustat în mod corespunzător cifrele legate de protecția bugetului UE incluse în nota 6 în scopul de a furniza o estimare a corecțiilor viitoare, având în vedere circumstanțele lor specifice. Raportul de sinteză al Comisiei confirmă impactul semnificativ al erorilor asupra operațiunilor 1.45. Fiecare direcție generală din cadrul Comisiei elaborează un raport anual de activitate, care cuprinde: — o prezentare a gradului de realizare a obiectivelor-cheie aferente politicilor (subiect abordat în capitolul 3); — un raport de gestiune al directorului general adresat colegiului comisarilor; — o declarație în care directorul general oferă asigurarea că raportul prezintă în mod corespunzător informațiile financiare și că operațiunile aflate sub responsabilitatea sa sunt conforme cu legile și reglementările în vigoare. OBSERVAȚIILE CURȚII 1.46. Raportul de sinteză prezintă un rezumat al acestor informații și cuprinde o declarație în care se afirmă că, prin adoptarea acestuia, Comisia își asumă răspunderea politică generală cu privire la modul în care gestionează bugetul UE. 1.47. În această secțiune sunt prezentate rezultatele analizei noastre cu privire la rapoartele anuale de activitate publicate de direcțiile generale și la raportul de sinteză al Comisiei (35). Analiza se axează pe coerența și pe caracterul adecvat al estimărilor Comisiei cu privire la: — nivelul de eroare prezent la momentul rambursării de către Comisie a costurilor sau la momentul efectuării plăților aferente propriilor cheltuieli (denumirea utilizată în terminologia Comisiei este de „sumă expusă riscului”); și — măsura în care erorile sunt remediate de corecțiile efectuate la un moment ulterior [atunci când se referă la aceasta, Comisia folosește termenii de „capacitate de corecție” sau „corecții viitoare estimate” (36)]. Directorii generali raportează anual cu privire la regularitate 1.48. Atunci când nu sunt în măsură să ofere asigurare cu privire la un segment semnificativ al cheltuielilor, directorii generali formulează o rezervă (a se vedea caseta 1.5). Directorii generali trebuie să procedeze astfel: — atunci când a survenit un eveniment cu implicații grave pentru reputația Comisiei; sau — atunci când impactul nivelului estimat de eroare rămâne semnificativ și după scăderea corecțiilor financiare și a recuperărilor care au fost deja efectuate. Caseta 1.5 – Rezervele exprimate în rapoartele anuale de activitate pe 2014 Directorii generali au exprimat, în total, 20 de rezerve cuantificate pentru 2014, comparativ cu 17 pentru 2013. Această creștere a numărului global de rezerve este determinată de: — exprimarea a trei noi rezerve de către directorul general al Direcției Generale Rețele de Comunicare, Conținut și Tehnologie (DG CONNECT) (37), de către cel al Direcției Generale Vecinătate și Negocieri privind Extinderea (DG NEAR) (38) (39) și de către șeful Serviciului Instrumente de Politică Externă (FPI) (40); — fracționarea în două a unei rezerve recurente (41); și — retragerea uneia dintre rezerve (42). Suma aferentă cheltuielilor care fac obiectul unei rezerve a scăzut de la 2,4 miliarde de euro în 2013 la 2,3 miliarde de euro în 2014 (43). 1.49. În rezoluția sa privind descărcarea de gestiune pentru exercițiul 2013 (44), Parlamentul European a invitat Comisia „să clarifice mai bine modul în care a calculat suma expusă riscului, explicând impactul estimat al mecanismelor de corecție asupra acestei sume”. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 1.50. Ca reacție la solicitarea autorității responsabile de acordarea descărcării de gestiune, Comisia a continuat, în 2014, elaborarea orientărilor interne (45) referitoare la prezentarea informațiilor în rapoartele anuale de activitate. Astfel, directorii generali sunt invitați să prezinte o „rată de eroare medie detectată” (46). Prin aplicarea acestei rate de eroare la totalul plăților aferente exercițiului, se obține „suma expusă riscului” (47). Raportul de sinteză prezintă cifra corespunzătoare acestei sume, precum și estimarea viitoarei capacități de corecție a controalelor ex post efectuate de Comisie. 1.50. Estimarea unei „rate de eroare medii detectate” reprezintă un concept nou cu un scop diferit, și anume acela de a permite ordonatorilor de credite delegați să includă în rapoartele lor anuale de activitate pe 2014, pentru prima dată, cea mai bună estimare privind suma totală expusă riscului, pentru întregul buget aflat sub responsabilitatea lor. În anii anteriori, acest exercițiu a vizat doar partea din cheltuieli în legătură cu care au fost formulate rezerve. Comisia admite că cheltuielile sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare 1.51. În raportul de sinteză pe 2014, Comisia prezintă „suma expusă riscului” sub forma unui interval care variază de la 3,7 la 5 miliarde de euro, ceea ce reprezintă între 2,6 % și 3,5 % din plățile aferente exercițiului 2014 care sunt acoperite de raportul de sinteză (48). Aceste cifre indică faptul că ansamblul cheltuielilor este afectat de un nivel semnificativ de eroare. 1.51. Comisia recunoaște că „cheltuielile sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare” în toate cazurile în care directorul general introduce o rezervă financiară. ... însă face referire la impactul estimat al corecțiilor viitoare 1.52. Raportul de sinteză pe 2014 conține o previzionare a valorii agregate a corecțiilor viitoare estimate (sau a capacității de corecție). Pe baza corecțiilor înregistrate pe parcursul ultimelor șase exerciții financiare (49), Comisia estimează că „în anii următori, va identifica și va corecta erorile corespunzătoare unei sume totale de aproximativ 2,7 miliarde de euro” (50). 1.52. În raportul de sinteză pe 2014, Comisia declară că va continua să efectueze controale corective și oferă cea mai bună estimare a sa privind cuantumurile corecțiilor, pe baza experiențelor anterioare pe o perioadă suficient de lungă pentru a atenua efectele ciclice. Acest fapt este destinat să răspundă cererii de descărcare pentru a „explica impactul estimat al mecanismelor de corecție”. Cifrele sunt însă afectate de un număr de probleme legate de exactitate și de coerență Direcțiile generale implicate în gestiunea partajată au ajustat datele furnizate de autoritățile naționale 1.53. Pentru mai mult de trei sferturi din cheltuielile aferente exercițiului 2014 (rubricile 1b și 2 din CFM), direcțiile generale își bazează estimările cu privire la sumele expuse riscului pe date furnizate de autoritățile naționale. Cu toate acestea, Comisia declară în raportul de sinteză că „[f]iabilitatea rapoartelor de control ale statelor membre rămâne problematică” (51). Drept urmare, direcțiile generale aplică ajustări semnificative ratelor de eroare raportate (52). Astfel de ajustări sunt necesare, însă Comisia nu prezintă o sinteză a activităților sale (care stau la baza acestor ajustări). 1.53. Există probleme legate de precizie la nivelul statelor membre. Prin urmare, Comisia a luat măsuri pentru a îmbunătăți precizia și, în cazul în care acest lucru era necesar, a ajustat cifrele utilizând criterii rezonabile și prudente. Ca rezultat, calitatea estimării s-a îmbunătățit. Fiecare raport anual de activitate în cauză include (a) o descriere a procesului de control și validare sau de ajustare a informațiilor raportate de statele membre, (b) un tabel recapitulativ care evidențiază efectele ajustării pentru fiecare stat membru și (c) începând din acest an, date detaliate privind fiecare program operațional sau agenție de plăți pentru toate direcțiile generale vizate. Majoritatea direcțiilor generale implicate în gestiunea directă și în gestiunea indirectă au aplicat în mod consecvent noua metodologie de estimare a sumelor expuse riscului 1.54. Majoritatea directorilor generali implicați în gestiunea directă și indirectă au aplicat noua metodologie. Cu toate acestea, în vederea raportului de sinteză, Comisia a majorat cu circa 60 de milioane de euro suma expusă riscului care a fost estimată pentru DG DEVCO (53). 1.54. Deși DG DEVCO a sugerat o valoare netă în raportul său anual de activitate, a precizat, de asemenea, în mod corespunzător că „mai mult de jumătate din corecțiile sale medii vor fi legate de acțiuni care au loc înainte de plată”. Prin urmare, în raportul de sinteză, cifra aferentă DG DEVCO a fost ajustată pentru a anula un astfel de efect de compensare. Comisia a ameliorat calculul capacității de corecție 1.55. DG BUDG a comunicat directorilor generali valoarea medie, pentru serviciile lor respective, a recuperărilor și a corecțiilor financiare realizate începând cu 2009, aceste sume fiind calculate pe baza informațiilor înregistrate în nota 6 la conturi (a se vedea punctele 1.8 și 1.44). Un număr de directori generali au ajustat cifrele în cauză pentru a ține seama de problemele legate de coerență care afectează datele brute. Principalele ajustări au fost operate după cum urmează: — au fost eliminate corecțiile ex ante sau „la sursă” care nu prezentau relevanță pentru corectarea plăților efectuate (a se vedea graficul 1.7 ) (Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură, Agenția Executivă pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, DG EMPL, DG MARE, DG REGIO și DG SANTE) (54); — au fost eliminate corecțiile pentru perioadele care erau lipsite de relevanță pentru programele actuale (de exemplu, DG MARE a eliminat corecțiile legate de perioada de programare 1994-1999, care, în opinia sa, erau lipsite de relevanță pentru programele actuale; DG AGRI a utilizat valoarea medie anuală a corecțiilor financiare nete și a recuperărilor efectuate doar în cursul ultimilor trei ani); — au fost eliminate corecțiile care fuseseră aplicate pentru probleme care nu intră sub incidența definiției lor privind riscul (de exemplu, erorile în materie de ecocondiționalitate în cazul DG AGRI). 1.55. Comisia nu vede problemele legate de coerență menționate de Curte. Ajustările datelor istorice privind protecția bugetului UE incluse în nota 6 au fost efectuate doar pentru a furniza o estimare rezonabilă pentru un subiect conex, însă diferit, și anume capacitatea de corecție viitoare a sistemelor, astfel cum se solicită în Rezoluția Parlamentului European. 1.56. În cazul unui număr de direcții generale, estimarea corecțiilor viitoare este mai mare decât suma expusă riscului estimată (55). Potrivit afirmațiilor Comisiei, cauza care explică, în cea mai mare parte, această situație în domeniul politicii de coeziune este intervalul de șase ani pe baza căruia se calculează capacitatea de corecție, în vreme ce suma expusă riscului corespunde nivelului estimat de eroare care a fost calculat pentru exercițiul 2014, acesta fiind mai scăzut decât nivelurile de eroare detectate în cursul exercițiilor anterioare. Alte aspecte abordate în raportul de sinteză 1.57. Una dintre inovațiile semnificative aduse de ultima revizuire majoră a Regulamentului financiar adoptat în luna octombrie 2012 a fost introducerea obligației Comisiei de a evalua domeniile afectate de un nivel constant ridicat de eroare. Potrivit instrucțiunilor interne (56), această evaluare ar trebui să aibă loc după trei ani, însă, în raportul de sinteză, Comisia anunță că nu intenționează să procedeze la realizarea unei asemenea evaluări până când nu va putea stabili efectele noilor sisteme de gestiune și de control aferente perioadei de programare 2014-2020 asupra nivelului de eroare (57). Cazurile care prezintă suspiciuni de fraudă sunt comunicate către OLAF 1.58. Cazurile de suspiciune de fraudă pe care le-am identificat în cursul auditului nostru sunt comunicate Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) spre analiză și eventual investigare. Nu putem face comentarii cu privire la cazurile individuale sau la modul în care OLAF a dat curs acestor înștiințări. Cu toate acestea, în cursul auditului privind exercițiul 2014: 1.58. — am evaluat legalitatea și regularitatea a aproximativ 1 200 de operațiuni; — am identificat 22 de cazuri care prezintă suspiciuni de fraudă (14 în 2013), pe care le-am comunicat către OLAF (58); — cazurile cele mai frecvente de suspiciune de fraudă erau legate de declararea unor costuri care nu îndeplineau criteriile de eligibilitate, urmate de cele legate de conflicte de interese sau alte nereguli în cadrul procedurilor de achiziții și de crearea artificială a condițiilor pentru a putea beneficia de o subvenție. Comisia subliniază că crearea artificială de condiții este dificil de dovedit în temeiul cadrului juridic existent, astfel cum este interpretat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene. A se vedea, de asemenea, răspunsurile și observațiile din caseta 7.4. CONCLUZII 1.59. Principala funcție a prezentului capitol este de a veni în sprijinul opiniilor de audit prezentate în declarația de asigurare. Rezultatele auditului 1.60. Rezultatele auditului nostru sunt foarte similare cu cele din anii anteriori. 1.61. Așa cum se arată în graficul 1.6 , aceste rezultate indică o legătură foarte strânsă între tipul cheltuielilor și nivelul de eroare. Analiza prezentată în acest grafic răspunde cererilor adresate de părțile interesate de a dispune de mai multe informații privind diferitele profiluri de risc și vizează să asiste Comisia în eforturile acesteia de a lua măsuri pentru remedierea domeniilor care sunt afectate de un nivel constant ridicat de eroare. Erori și corecții 1.62. Măsurile corective menționate la nota 6 la conturi includ o serie de instrumente importante care permit excluderea cheltuielilor neconforme cu reglementările și stimulează îmbunătățirea sistemelor de control. Ori de câte ori este posibil, măsurile corective pertinente sunt luate în considerare în scopul evaluării pe care o realizăm cu privire la operațiunile individuale, lucru care ne-a permis să reducem nivelul de eroare pe care l-am estimat pentru exercițiul 2014. Rapoartele anuale de activitate și raportul de sinteză 1.63. În raportul de sinteză, Comisia a admis că ansamblul cheltuielilor este afectat de un nivel semnificativ de eroare. 1.64. Comisia a luat măsuri pentru a începe să își îmbunătățească analiza impactului acțiunilor corective, reducând în acest mod, însă neeliminând, riscul ca impactul acțiunilor corective să fie supraevaluat sau să prezinte o relevanță limitată. Comisia poate realiza în continuare progrese în ceea ce privește evaluarea impactului acțiunilor corective. 1.64. În raportul de sinteză pe 2014, Comisia declară că va continua să efectueze controale corective și oferă cea mai bună estimare a sa privind cuantumurile corecțiilor, pe baza experiențelor anterioare pe o perioadă suficient de lungă pentru a atenua efectele ciclice. Acest fapt este destinat să răspundă cererii de descărcare pentru a „explica impactul estimat al mecanismelor de corecție”. 1.65. Asigurarea coerenței în ceea ce privește prezentarea sumelor expuse riscului și a capacității de corecție constituie o provocare majoră. Există o mare varietate de sisteme, atât din cadrul Comisiei, cât și din statele membre, care furnizează informații pe baza cărora se determină sumele expuse riscului și capacitatea de corecție. Asigurarea coerenței între aceste sisteme nu este o sarcină ușoară. Noile orientări publicate de Comisie (a se vedea punctul 1.50) au condus la o serie de îmbunătățiri în prezentarea estimării nivelului probabil de eroare, însă nu au înlăturat riscul subevaluării în mod semnificativ a nivelului de eroare estimat sau (într-o mai mică măsură) pe cel al supraevaluării capacității de corecție. Ajustările operate de numeroase DG-uri (a se vedea pagina 13 din raportul de sinteză) ar trebui să ofere Comisiei un fundament pentru îmbunătățirea în continuare a sistemelor de informații. 1.65. Există probleme legate de precizie la nivelul statelor membre. Prin urmare, Comisia a luat măsuri pentru a îmbunătăți precizia și, în cazul în care acest lucru era necesar, a ajustat cifrele utilizând criterii rezonabile și prudente. Ca rezultat, calitatea estimării s-a îmbunătățit. În plus, ajustările rezultă din aplicarea controalelor de calitate de către Comisie. Astfel cum se menționează în raportul de sinteză, Comisia a considerat că acesta era cel mai bun indiciu disponibil pentru estimarea capacității de corecție viitoare. (A se vedea răspunsul la punctul 1.53.) 1.66. Comisia nu a procedat încă la realizarea analizei domeniilor afectate de un nivel constant ridicat de eroare. Considerăm că este importantă efectuarea acestei analize înainte de evaluarea intermediară a CFM 2014-2020 sau cel puțin în cadrul acesteia. 1.66. Comisia va examina domeniile cu un nivel ridicat constant de eroare cât mai curând posibil din momentul în care vor fi disponibile suficiente date cu privire la noile programe. (1) Situațiile financiare consolidate cuprind bilanțul, situația performanței financiare, situația fluxurilor de numerar, situația modificărilor în structura activelor nete, precum și o sinteză a principalelor politici contabile, alături de o serie de alte note explicative (inclusiv raportarea pe segmente). (2) Rapoartele agregate privind execuția bugetară cuprind rapoartele agregate (propriu-zise) privind execuția bugetară, precum și note explicative. (3) Aceste rubrici sunt acoperite de capitolele 5-8 din cadrul prezentului raport anual. (4) Principii definite la articolul 30 alineatul (2) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (JO L 298, 26.10.2012, p. 1), după cum urmează: „Principiul economiei prevede ca resursele utilizate de instituție pentru desfășurarea activităților sale să fie puse la dispoziție în timp util, în cantitatea și la calitatea adecvate și la cel mai bun preț. Principiul eficienței privește raportul optim între resursele utilizate și rezultatele obținute. Principiul eficacității privește îndeplinirea obiectivelor specifice stabilite și obținerea rezultatelor scontate.” (5) Conturile consolidate cuprind: (a) situațiile financiare consolidate, care includ bilanțul (care prezintă activele și pasivele la sfârșitul exercițiului), situația performanței financiare (în care sunt recunoscute veniturile și cheltuielile aferente exercițiului), situația fluxurilor de numerar (care indică modul în care modificările produse în conturi afectează numerarul și echivalentele de numerar), situația modificărilor în structura activelor nete, precum și notele la aceste situații financiare; (b) rapoartele agregate privind execuția bugetară, care tratează veniturile și cheltuielile aferente exercițiului respectiv, precum și notele la aceste rapoarte. (6) Conturile provizorii au fost primite, împreună cu scrisoarea cuprinzând declarațiile/luările de poziție ale contabilului, la 31 martie 2015, data-limită pentru prezentarea acestora în conformitate cu prevederile Regulamentului financiar [a se vedea articolul 147 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012]. Conturile finale au fost primite cu opt zile înainte de termenul de 31 iulie stabilit la articolul 148 pentru prezentarea lor. Versiunea revizuită a documentului însoțitor al Comisiei, „Situația financiară: discuție și analiză”, a fost transmisă Curții la 1 septembrie 2015. (7) A se vedea Îndrumarea 2 privind practica recomandată (RPG 2) „Situația financiară: discuție și analiză”, emisă de Consiliul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate pentru Sectorul Public (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB). (8) Inclusiv în ceea ce privește prezentarea consolidată a activelor circulante și a activelor imobilizate și a pasivelor curente și a pasivelor imobilizate, precum și în ceea ce privește prezentarea simplificată a informațiilor pe segmente. (9) În nota 6 la conturile aferente exercițiului 2015, Comisia intenționează să reflecte hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din luna iunie 2015, prin care au fost anulate decizii de corecție financiară cu o valoare totală de 457 de milioane de euro. Aceste hotărâri sunt deja tratate, în nota 2.10 „Provizioane”, ca evenimente ulterioare datei bilanțului ce conduc la ajustarea situațiilor financiare (hotărârile Curții din 24 iunie 2015 în cauzele conexate C-549/12 P și C-54/13 P, de anulare a două decizii ale Comisiei referitoare la o valoare cumulată de 94 de milioane de euro în legătură cu programe FEDR în Germania, și în cauza C-263/13 P, de anulare a trei decizii ale Comisiei implicând o valoare cumulată de 363 de milioane de euro pentru programe FEDR în Spania). Deciziile respective afectau cheltuieli care fuseseră efectuate în cadrul programelor operaționale aferente perioadei 1994-1999. (10) Nu este adecvată compararea corecțiilor operate „la sursă”, la nivelul declarațiilor de cheltuieli, corecții care au avut drept rezultat neefectuarea plății sau reducerea acesteia, cu cele aplicate la nivelul plății finale. (11) Nivelul de eroare estimat pe care l-am raportat în Raportul anual pe 2013 s-a cifrat la 4,7 %. Nivelul estimat comparabil prezentat în cadrul prezentului raport este mai mic cu 0,2 puncte procentuale, deoarece ne-am actualizat modalitatea de cuantificare a erorilor în materie de achiziții publice (a se vedea punctele 1.13-1.14). (12) Nivelurile de eroare estimate pentru exercițiile 2012 și 2013 au fost ajustate astfel încât să se țină seama de abordarea actualizată în ceea ce privește cuantificarea erorilor grave în materie de achiziții publice (a se vedea punctul 1.13). (13) La punctele 1.20-1.22 figurează o analiză mai aprofundată a acestor riscuri diferite. (14) Plățile pentru sprijin bugetar direct contribuie la bugetul general al unui stat sau la bugetul pe care acesta îl consacră unei politici sau unui obiectiv specific (a se vedea, de asemenea, punctele 8.7 și 8.8). (15) A se vedea, de asemenea, punctul 1.21 din Raportul anual pe 2013. (16) Gestiune directă (execuția bugetului este asigurată direct de către Comisia Europeană); gestiune indirectă (execuția bugetului este încredințată țărilor terțe partenere, organizațiilor internaționale etc.); gestiune partajată (execuția bugetului este partajată între Comisie și statele membre). (17) Evaluarea s-a bazat pe aceeași abordare pentru ambele exerciții financiare (a se vedea punctele 1.13 și 1.14). (18) Această cifră prezentată în scopul comparației ține seama atât de reclasificarea liniilor bugetare pentru a se asigura corespondența între capitole și rubricile din CFM, cât și de abordarea actualizată în ceea ce privește erorile legate de achiziții publice. A se vedea, de asemenea, graficul 1.3 . (19) Cea mai mare parte a cheltuielilor acoperite de capitolul Relații externe, ajutor și extindere din Raportul anual pe 2013 au rămas în capitolul corespunzător consacrat rubricii Europa în lume din CFM, dar o mică parte a acestor cheltuieli au fost mutate în capitolul Coeziune economică, socială și teritorială; a se vedea, de asemenea, graficul 1.3 . (20) A se vedea nota de subsol 1 la tabelul 1.1 . (21) Agenția Europeană pentru Îmbunătățirea Cooperării Judiciare, Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene, Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă, în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție, Biroul European de Sprijin pentru Azil, Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie, Colegiul European de Poliție, Oficiul European de Poliție, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene. (22) Această cifră prezentată în scopul comparației ține seama de abordarea actualizată în ceea ce privește erorile legate de achiziții publice. A se vedea, de asemenea, punctele 1.13 și 1.14. (23) Constituite, în principal, din cheltuielile acoperite de capitolele 7 și 8 și, de asemenea, din anumite părți ale cheltuielilor discutate în capitolele 5 și 6. Nivelul de eroare extrapolat pentru cheltuielile care fac obiectul gestiunii partajate se bazează pe examinarea a 687 de operațiuni (extrase dintr-o populație de 113 miliarde de euro), în timp ce extrapolarea pentru alte forme de cheltuieli operaționale se bazează pe examinarea a 497 de operațiuni (extrase dintr-o populație de 23 de miliarde de euro). (24) A se vedea punctele 1.19- 1.37 din Raportul anual pe 2012. (25) În cazul FEDR și al Fondului de coeziune, corecțiile „la sursă” declarate, în 2014, ca fiind puse în aplicare se ridică la o valoare totală de [430] de milioane de euro. 75 % din aceste corecții fuseseră deja puse în aplicare în exercițiile precedente. (26) De exemplu, dacă o agenție de plăți din domeniul agriculturii face obiectul unei corecții financiare de 5 % și efectuează plăți către fermieri în valoare totală de 100 de milioane de euro, Comisia va rambursa agenției 95 de milioane de euro, însă va înregistra în conturi cheltuieli în cuantum de 100 de milioane de euro, contrabalansate de venituri alocate în cuantum de 5 milioane de euro. (27) Sub forma reducerii plăților sau a returnării de lichidități la bugetul UE. Această din urmă situație dă naștere unor venituri alocate (a se vedea graficul 2.2) . (28) După închiderea programelor. (29) În cazul existenței unui dezacord între statele membre și Comisie [a se vedea punctul 1.25 litera (b) din Raportul anual pe 2012]. (30) Procedură multianuală care permite recuperarea unor sume plătite statelor membre în cazul în care plățile aferente au fost efectuate cu încălcarea normelor UE sau în cazul în care există deficiențe la nivelul sistemelor de gestiune și de control ale statului membru. A se vedea, de asemenea, punctul 7.59. (31) Ulterior, Franța a introdus un recurs la Curtea de Justiție a Uniunii Europene împotriva deciziei de impunere a corecției financiare. (32) A se vedea punctele 1.26 și 1.32 din Raportul anual pe 2012. (33) Cu efectul că se reduce efectiv rata de cofinanțare din partea UE. (34) A se vedea punctele 1.13-1.15 din Raportul anual pe 2013. (35) Raportul de sinteză și rapoartele anuale de activitate publicate de Comisie sunt disponibile pe site-ul web al acesteia: raportul de sinteză – http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_en.htm, rapoartele anuale de activitate- http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm (36) A se vedea notele de subsol 10 și 13 de la paginile 12 și 13 ale raportului de sinteză. (37) Rezervă exprimată cu privire la Programul de sprijinire a politicii în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (PSP TIC) din cadrul Programului-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP), din cauza faptului că rata de eroare reziduală era mai mare de 2 % (respectiv, de 2,94 %). (38) Rezervă exprimată cu privire la gestiunea indirectă asigurată de către țările beneficiare, din cauza faptului că rata de eroare reziduală era mai mare de 2 % (respectiv, de 2,67 %). (39) Problemele identificate în Raportul anual pe 2013 au determinat formularea unei noi rezerve din motive privind reputația în cadrul DG NEAR (fosta Direcție Generală pentru Extindere – DG ELARG, a se vedea punctul 7.16 din Raportul anual pe 2013). (40) Rezervă exprimată cu privire la cheltuielile aferente politicii externe și de securitate comune (PESC), din cauza faptului că rata de eroare reziduală era mai mare de 2 % (respectiv, de 2,13 %). (41) Direcția Generală Politica Regională și Urbană (DG REGIO) a fracționat în două rezerva sa recurentă exprimată cu privire la Fondul european de dezvoltare regională (FEDR)/Fondul de coeziune/Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA): una cu privire la FEDR/Fondul de coeziune, cealaltă cu privire la IPA. (42) Direcția Generală Sănătate și Siguranță Alimentară (DG SANTE) și-a retras rezerva referitoare la programele de eradicare și de monitorizare a bolilor la animale din domeniul de politici privind industria alimentară și hrana pentru animale. (43) A se vedea anexa 2 la raportul de sinteză. (44) Raport referitor la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2013, Secțiunea III – Comisia și agențiile executive [2014/2075(DEC)] (A8-0101/2015). (45) Standing Instructions for the 2014 Annual Activity Reports (Instrucțiunile permanente privind rapoartele anuale de activitate pe 2014) [SEC(2014) 553]. (46) Aceasta este rata de eroare detectată sau estimată la momentul efectuării plăților (și nu rata de eroare reziduală), adică rata calculată fără a se realiza o ajustare pentru erorile corectate ex post. Rata de eroare se calculează pe baza mediei ponderate pentru direcția generală în ansamblul ei. (47) Suma expusă riscului reprezintă valoarea corespunzând acelei părți din cheltuieli care este considerată a nu fi conformă cu prevederile reglementare și contractuale aplicabile, după ce au fost aplicate toate controalele destinate să reducă riscurile existente pentru conformitate. În cazul în care nu este disponibilă o rată de eroare specifică pentru anumite categorii de cheltuieli sau sisteme de control, rata de eroare medie și suma expusă riscului vor fi prezentate sub forma unui interval de valori, presupunând că rata de eroare care afectează categoriile de cheltuieli sau sistemele de control în cauză se situează între 0 % și 2 %. (48) A se vedea tabelul 1 din raportul de sinteză. (49) A se vedea, de asemenea, punctul 1.55. (50) A se vedea secțiunea 2.4 de la pagina 14 din raportul de sinteză. (51) A se vedea secțiunea 2.3 de la pagina 9 din raportul de sinteză. (52) În ceea ce privește coeziunea, rata de eroare medie pentru FEDR/Fondul de coeziune a fost ajustată de la valoarea de 1,8 % raportată de autoritățile de audit la 2,6 %, iar cea pentru FSE, de la 1,9 % la 2,8 %. În ceea ce privește agricultura, ratele de eroare raportate de agențiile de plăți au fost ajustate de la 0,55 % la 2,54 %, în cazul plăților directe, și de la 1,52 % la 5,09 %, în cazul dezvoltării rurale. (53) Această ajustare privește DG DEVCO. Comisia a procedat la o ajustare în consecință a estimării viitoarei capacități de corecție. (54) Impactul acestor ajustări a fost unul semnificativ: de exemplu, excluderea de către DG REGIO a corecțiilor ex ante a redus capacitatea de corecție estimată la 1,2 miliarde de euro (o reducere cu 153 de milioane de euro). (55) În cazul a opt direcții generale care prezintă o singură estimare a sumei expuse riscului, capacitatea de corecție estimată este mai mare decât suma expusă riscului estimată. Dintre direcțiile generale care raportează o valoare maximă și o valoare minimă a sumei expuse riscului estimate, patru direcții au prezentat un nivel estimat al corecțiilor viitoare mai mare decât valoarea minimă estimată a sumei expuse riscului, iar, în cazul altei direcții, acest nivel depășea valoarea maximă estimată pentru suma expusă riscului. (56) P. 33 din Instrucțiunile permanente privind rapoartele anuale de activitate pe 2014. (57) A se vedea secțiunea 3.1 de la paginile 17 și 18 din raportul de sinteză. (58) În anul calendaristic 2014, am transmis 16 cazuri către OLAF (care se refereau atât la exercițiul financiar 2013, cât și la 2014) (14 în 2013). O parte dintre cazurile semnalate au fost identificate în urma unor activități de audit care nu erau legate de declarația de asigurare. (59) Nu prezentăm o apreciere specifică sau un capitol separat pentru cheltuielile aferente rubricilor 3 (Securitate și cetățenie) și 6 (Compensări) din CFM și nici pentru alte cheltuieli (de exemplu, instrumentele speciale din afara CFM pentru perioada 2014-2020, cum ar fi Rezerva pentru ajutoare de urgență, Fondul european de ajustare la globalizare, Fondul de solidaritate al Uniunii Europene și Instrumentul de flexibilitate). Cu toate acestea, activitățile de audit pe care le-am efectuat cu privire la aceste domenii au contribuit la concluzia noastră globală privind cheltuielile aferente exercițiului 2014. Sursa: Curtea de Conturi Europeană. ANEXA 1.1 ABORDAREA ȘI METODOLOGIA AUDITULUI 1. Abordarea noastră de audit este prezentată în Manualul de audit financiar și audit de conformitate, disponibil pe site-ul nostru web. Pentru planificarea activităților noastre, recurgem la un model de asigurare de audit. În vederea planificării, ținem seama de riscul de producere a unor erori (riscul inerent), precum și de riscul ca erorile să nu fie prevenite sau să nu fie detectate și corectate (riscul de control). Partea 1 – Abordarea și metodologia auditului în ceea ce privește fiabilitatea conturilor 2. Conturile consolidate sunt constituite din: A. situațiile financiare consolidate; și din B. rapoartele agregate privind execuția bugetară. Conturile consolidate ar trebui să prezinte în mod adecvat, sub toate aspectele semnificative: — situația financiară a Uniunii Europene la sfârșitul exercițiului; — rezultatele operațiunilor și fluxurile de numerar ale acesteia; și — modificările în structura activelor nete aferente exercițiului încheiat. Auditul nostru presupune următoarele: (a) o evaluare a mediului de control contabil; (b) verificări privind funcționarea principalelor proceduri contabile și a procesului de închidere a exercițiului; (c) verificări analitice (coerența și verosimilitatea) ale principalelor date contabile; (d) analize și reconcilieri ale conturilor și/sau ale soldurilor; (e) teste de fond efectuate cu privire la angajamente, plăți și posturi specifice din bilanț, pe baza unor eșantioane reprezentative; (f) în măsura posibilului și în conformitate cu standardele internaționale de audit, utilizarea activității altor auditori. Acest lucru este valabil, în special, în ceea ce privește auditul cu privire la acele activități de împrumut și de creditare care sunt gestionate de Comisie, pentru care sunt disponibile certificate de audit extern. Partea 2 – Abordarea și metodologia auditului în ceea ce privește regularitatea operațiunilor 3. Auditul regularității operațiunilor subiacente conturilor presupune teste directe efectuate pe operațiuni (a se vedea tabelul 1.1 ), în urma cărora stabilim dacă operațiunile sunt în conformitate cu normele și reglementările aplicabile. Cum testăm operațiunile? 4. Pentru fiecare apreciere specifică (capitolele 4-9), efectuăm teste directe pe operațiuni pe baza unui eșantion reprezentativ de operațiuni. În urma acestor teste, se obține o estimare a gradului de neregularitate a operațiunilor din cadrul populației în cauză. 5. Testele efectuate pe operațiuni presupun examinarea fiecărei operațiuni selectate, determinându-se dacă cererea de plată sau plata au fost efectuate în scopurile aprobate de buget și prevăzute în legislația aplicabilă. De asemenea, examinăm calculul sumei aferente cererii de plată sau plății (în cazul unor cereri de plată cu o valoare mai mare, pe baza unei selecții reprezentative de elemente pentru care s-a acordat subvenția). Aceasta presupune urmărirea parcursului operațiunii de la nivelul conturilor bugetare până la nivelul beneficiarului final (de exemplu, un fermier, organizatorul unui curs de formare, promotorul unui proiect derulat în cadrul asistenței pentru dezvoltare), verificându-se respectarea condițiilor aplicabile la fiecare nivel. Se consideră că operațiunea respectivă (indiferent la ce nivel) conține o eroare: — în cazul în care operațiunea este calculată incorect; sau — în cazul în care aceasta nu este conformă cu o cerință normativă sau cu prevederile contractuale. 6. În ceea ce privește veniturile, examinarea noastră cu privire