RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 2.12.2014  
COM(2014) 717 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Raportul anual pe 2013 privind Instrumentul de stabilitate 
{SWD(2014) 344 final}  
RO 2   RO CUPRINS 
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL E UROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Raportul anual pe 2013 privind Instrumentul de stabilitate 
Cuprins 
1. Introducere ................................................................................................................... 3  
2. Structura Instrumentului de stabilitate (IdS)................................................................ 3  
3. Punerea în aplicare a Instru mentului de stabilitate ...................................................... 4  
4. Prezentare general ă a IdS pentru perioada 2007-2013................................................. 4  
5. Situația IdS în 2013...................................................................................................... 5  
6. Răspunsuri la situa ții de criză sau de criz ă emergent ă (articolul 3 din Regulamentul 
privind IdS) .................................................................................................................. 6  
6.1. Modul în care IdS a r ăspuns la situa țiile de criz ă din 2013 ......................................... 6  
6.2. Cine a participat la ac țiunile de r ăspuns la situa ții de criză din cadrul IdS?................ 8  
7. Asistență în contextul unor condi ții de cooperare stabile (articolul 4 din 
Regulamentul privind IdS)........................................................................................... 9  
7.1. Amenințări la adresa securit ății și a siguran ței [articolul 4 alineatul (1) din 
Regulamentul privind IdS]........................................................................................... 9  
7.2. Reducerea riscurilor privind substan țele chimice, biologice, radiologice și nucleare 
(CBRN) [articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind IdS] ............................. 12  
7.3. Consolidarea capacit ăților pre- și postcriză [articolul 4 a lineatul (3) din 
Regulamentul privind IdS]......................................................................................... 14  
8. Concluzie.................................................................................................................... 18  
RO 3   RO 1. I NTRODUCERE  
Acest al șaptelea raport anual privind In strumentul de stab ilitate (IdS), ultimul raport de acest 
tip prezentat în conformitate cu temeiul juridic existent1, este înaintat Parlamentului 
European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, 
în conformitate cu obliga ția de raportare prev ăzută la articolul 23 din Regulamentul de 
instituire a unui inst rument de stabilitate.2 
Instrumentul de stabilitate a reprezentat un instrument important sub autoritatea Înaltului 
Reprezentant/vicepre ședintelui Comisiei și comisarului responsabil de politica de dezvoltare, 
care le-a permis acestora s ă direcționeze resursele în sprijinul unei abord ări cuprinz ătoare la 
nivelul UE, vizând pr evenirea, atenuarea și gestionarea consecin țelor situațiilor de criz ă și ale 
amenințărilor la adresa securit ății în lume pe termen mai lung. Raportul ofer ă o prezentare 
generală a modului în care a fost mob ilizat Instrumentul de stabil itate în acest sens în 2013.  
Prezentul raport este completat de trei documente de lucru ale serviciilor Comisiei care ofer ă 
o actualizare global ă, cuprinzătoare și aprofundat ă privind punerea în  aplicare: (i) a m ăsurilor 
urgente din cadru l IdS lansate și/sau în desf ășurare în 2013 ca r ăspuns la situa ții de criză, care 
intră sub inciden ța articolului 3 din regulament (Documentu l de lucru al serviciilor Comisiei – 
părțile 1 și 2) și (ii) a programelor pe termen mai lung din cadrul IdS care intr ă sub inciden ța 
articolului 4 alineatele (1), (2) și (3) din regulament. 
2. S TRUCTURA INSTRUMENTULUI DE STABILITATE (IDS) 
Articolele 3 și 4 din Regulamentul privind IdS stabilesc tipurile de activit ăți pentru care poate 
fi mobilizat acest instrument. 
Articolul 3  prevede acordarea de „asisten ță ca răspuns la situa țiile de criz ă sau de criz ă 
emergentă”.  
Articolul 4  din Regulamentul privind IdS prevede o component ă programabil ă a 
Instrumentului de stabilitate care include pr ogramele IdS pe termen mai lung în trei domenii 
esențiale:  
• amenințări la adresa securit ății și a siguran ței în context transregional [articolul 
4 alineatul (1)]; 
• reducerea riscurilor privind substan țele chimice, biologice, radioactive și 
nucleare (CBRN) [articolul 4 alineatul (2)] și  
                                                 
1 IdS s-a aplicat în perioada cuprins ă între 1 ianuarie 2007 și 31 decembrie 2013. Noul instrument care 
contribuie la stabilitate și pace (IcSP) [Regulamentul (UE) nr. 230/2014 al Parlam entului European și al 
Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace], 
pentru care viitoarele rapoarte anuale vor fi înaintate Parlamentului European și Consiliului, a șa cum s-a 
prevăzut la titlul IV, articolul 13 din Regulamentul privind normele comune de punere în aplicare (CIR) 
pentru punerea în aplicare a in strumentelor Uniunii care finan țează acțiunea extern ă, se aplic ă în 
perioada cuprins ă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. 
2 Regulamentul (CE) nr. 1717/2006  al Parlamentului European și Consiliului din 15 noiembrie 2006; JO 
L 327/1 24.11.2006. 
RO 4   RO • construirea capacit ății pre- și postcriză [articolul 4 alineatul (3)].3 
3. P UNEREA ÎN APLICARE A INSTRUMENTULUI DE STABILITATE  
Serviciul Instrumente de Politic ă Externă (FPI) al Comisiei lucreaz ă în strânsă colaborare cu 
Serviciul European de Ac țiune Extern ă (SEAE), un organism autonom din punct de vedere 
funcțional al Uniunii Europene.4 Ambele servicii sunt în subordinea Înaltului 
Reprezentant/vicepre ședinte al Comisiei, doamna Ashton, FPI aflându-se în responsabilitatea 
sa în calitate de vicepre ședinte al Comisiei Europene. Activit ățile care intr ă sub inciden ța 
articolului 4 alineatele (1) și (2) țin de responsabilitatea comisa rului pentru dezvoltare.  
SEAE a asigurat orientarea politic ă pentru ac țiunile întreprinse în temeiul articolului 3 din 
Regulamentul privind Instrumentul de stabilitate și a colaborat la elaborarea m ăsurilor cu FPI, 
care este responsabil de punerea în aplicare a ac țiunilor convenite. SEAE a asigurat, de 
asemenea, programarea strategic ă pentru ac țiunile întreprinse în temeiul articolului 4 prin 
intermediul documentelor de strategie și al programelor indicative multianuale. Programele de 
acțiune anuale (PAA) corespunz ătoare sunt definite și executate de DG DEVCO (Direc ția 
Generală Dezvoltare și Cooperare) pentru ac țiunile întreprinse în temeiul articolului 4 
alineatele (1) și (2) și de FPI pentru ac țiunile întreprinse în temeiul articolului 4 alineatul (3).  
4. P REZENTARE GENERAL Ă A IDS PENTRU PERIOADA 2007-2013 
După șapte ani de existen ță, IdS a oferit sprijinul necesar pent ru abordarea întregului ciclu de 
prevenire, r ăspuns și redresare în caz ul conflictelor și al situațiilor de criz ă din întreaga lume, 
abordând amenin țările la adresa securit ății la nivel na țional, regional și transregional și 
consolidând capacit ățile de prevenire a conflictelor și de răspuns la situa țiile de criz ă. 
Figura 1: Finanțare acordat ă prin IdS pentru activit ățile prevăzute la articolul 3 și la 
articolul 4 alineatele (1), (2) și (3) [un total de 1,57 mil iarde EUR pentru perioada 
2007-2013 (ca procent din fondurile alocate)]  
Articolul 3
68%
Articolul 4 
alineatul (1)
9%Articolul 4 
alineatul (2)
17%Articolul 4 
alineatul (3)
6%
 
                                                 
3 Cunoscut ă și sub denumirea de „parteneriat de consolidare a p ăcii” (PCP). 
4 În conformitate cu Decizia Consiliului din 26 iulie 2010 privind organizarea și funcționarea Serviciului 
European de Ac țiune Extern ă (2010/427/UE), JO L201. 
RO 5   RO În perioada 2007-2013, componenta IdS de r ăspuns pe termen scurt la situa ții de criz ă 
(articolul 3) a pus la dispozi ție 1,08 miliarde EUR pentru  aproximativ 288 de ac țiuni 
întreprinse ca r ăspuns la situa ții de criz ă din aproximativ 70 de țări sau regiuni din 
întreaga lume . Figura 2 arat ă acoperirea geografic ă pentru aceast ă perioadă.  
Figura 2: Acoperirea geografic ă a răspunsurilor IdS în situa ții de criză, pentru perioada 2007-2013 (ca 
procent din fondurile alocate)  
Africa 
34%
Asia și Pacific
17%
America Latin ă 
și zona 
Caraibilor
9%Orientul 
Mijlociu și Africa 
de Nord
34%Europa de 
Est și 
Balcanii 
de Vest
1%Caucazul de Sud 
și Asia Central ă
5%Global
0%
 
În aceeași perioadă, aproximativ 502,45 milioane EUR au fost puse la dispozi ție pentru 
elementul programabil pe termen lung  al IdS, care acoper ă acțiunile întreprinse în temeiul 
articolului 4 alineatele (1), (2) și (3). Figura 1 ilustreaz ă modul în care finan țarea a fost 
repartizat ă între măsurile de r ăspuns la situa țiile de criz ă (articolul 3) și programele pe termen 
mai lung (articolul 4) în aceast ă perioadă. 
5. S ITUAțIA IDS ÎN 2013 
Din bugetul de 309,3 milioane EUR  disponibil și pe deplin angajat pentru IdS în 2013,5 
defalcarea aloc ărilor a fost urm ătoarea:  
• 210,7 milioane EUR pentru situa ții de criză sau de criz ă emergent ă (articolul 
3); 
• 30,3 milioane EUR pentru r ăspunsuri la amenin țările transregionale [articolul 4 
alineatul (1)]; 
• 44,3 milioane EUR pentru atenuarea riscurilor în materie de substan țe CBRN 
[articolul 4 alineatul (2)] și 
• 24 de milioane EUR pentru construirea capacit ăților pre- și postcriză [articolul 
4 alineatul (3)].  
Prin note prezentate în mod regulat Comitetului politic și de securitate, Consiliul a fost 
înștiințat cu privire la planificarea noilor m ăsuri de r ăspuns la criz ă adoptate în temeiul 
                                                 
5 A se vedea „Instrument for Stability: Overview 2013 commitments and payments” (Instrumentul de 
stabilitate: Prezentare general ă a angajamentelor și plăților în 2013) din documentul de lucru al 
serviciilor Comisiei care înso țește prezentul raport. 
RO 6   RO articolului 3 și a primit, de asemenea, informa ții actualizate cu privire la punerea în aplicare a 
măsurilor în desf ășurare. Grupul de lucru priv ind conflictele , securitatea și dezvoltarea din 
cadrul Comisiei pentru afaceri exte rne a Parlamentului European, ca re a fost creat în contextul 
controlului democratic al IdS, a convocat  6 triloguri la nivel politic cu reprezentan ții Comisiei 
și ai SEAE și aproximativ 15 reuniuni tehn ice pe parcursul anului. 
În ceea ce prive ște distribuția geografic ă, figura 3 reflect ă finanțarea semnificativ ă continuă 
acordată în cadrul IdS pentru Orientul Mijlociu și Africa de Nord și Subsaharian ă, având în 
vedere crizele prelungi te din aceste regiuni. 
Figura 3: Acoperirea geografic ă a noilor r ăspunsuri IdS la situa țiile de criz ă, 2013 (ca procent din fondurile 
alocate) 
Africa 
34%
Asia și Pacific
14%
America Latin ă 
și zona 
Caraibilor
10%Orientul 
Mijlociu și 
Africa de Nord
38%Europa de Est 
şi Balcanii de 
Vest
1%Caucazul 
de Sud și 
Asia 
Centrală
2%Global
<1%
 
Exemple specifice de proiecte IdS derulate  în 2013 sunt prezentate în cele dou ă secțiuni care 
urmează. 
6. R ĂSPUNSURI LA SITUA țII DE CRIZ Ă SAU DE CRIZ Ă EMERGENT Ă (ARTICOLUL  3 DIN 
REGULAMENTUL PRIVIND IDS)  
6.1. Modul în care IdS a r ăspuns la situa țiile de criz ă din 2013 
În cursul anului 2013, au fost angajate fonduri în valoare de 216,6 milioane EUR6 în cadrul 
IdS prin intermediul a circa 45 de măsuri de răspuns la criz ă pe termen scurt . În regiunea 
Orientului Mijlociu și Africii de Nord (MENA), m ăsurile de sprijin ca r ăspuns la crizele 
prelungite din Siria și la efectele de contagiune resim țite de țările vecine au continuat. 
Sprijinul a fost, de asemenea, evident în Africa Subsaharian ă, reflectând reac ția UE la situa ția 
politică instabilă și la amenin țările la adresa securit ății din întreaga regiune. Sprijinul a 
continuat, de asemenea, în Asia de Sud-Est pe ntru a asigura instituirea  proceselor de pace și a 
statului de drept. 
Detaliile complete cu privire la toate m ăsurile din cadrul IdS care au fost puse în aplicare în 
cursul anului 2013 sunt prezenta te în documentul de lucru al  serviciilor Comisiei care 
însoțește prezentul raport anual. Urm ătoarele ac țiuni care ilustreaz ă activitățile din 2013 
evidențiază domeniul de aplicare amplu și numeroasele tipuri variate de situa ții de criză care 
au necesitat un r ăspuns în cadrul IdS în divers e zone din întreaga lume: 
Siria: în ceea ce prive ște criza prelungit ă din Siria, s-a acordat un sprijin continuu în cadrul 
IdS, atât pe teritoriul Siriei, cât și în țările vecine. În Turcia și Irak, dar, în principal, în 
                                                 
6 Aceast ă cifră include fonduri de 6 milioane EUR care au fost reportate din 2012 sau recuperate în 2013. 
RO 7   RO Iordania și Liban, IdS a fost esen țial în sprijinirea autorit ăților în ceea ce prive ște primirea și 
găzduirea refugia ților sirieni în num ăr tot mai mare. Refugia ții au beneficiat, de asemenea, de 
asistență directă, de exemplu prin furnizarea de subven ții în numerar pentru chirii și prin 
îmbunătățirea condi țiilor de via ță, inclusiv în cadrul structurilor de guvernan ță ale taberelor, 
prin oferirea de solu ții alternative în materie de educa ție și prin sprijin psihosocial. În Liban, 
IdS oferă un sprijin semnificativ în sectorul asisten ței medicale la nivel local, care se 
confruntă cu o presiune uria șă, având în vedere cererile s uplimentare generate de prezen ța 
unui num ăr mare de refugia ți. 
Pe teritoriul Siriei, accesul și alte condi ții pentru acordarea de asisten ță fără caracter umanitar 
sunt în mod clar mai dificile. Cu toate acestea, IdS a fost totu și în măsură să ofere asisten ță 
directă care s-a concretizat prin asisten ță medicală primară, o siguran ță mai mare a produselor 
alimentare și educație de bază.  
Mali:  IdS a fost unul dintre primele in strumente pe care UE a fost în m ăsură să le mobilizeze 
ca parte a unui efort mai amplu de r ăspuns al UE la criza din Mali de la începutul anului 2013. 
Un pachet de m ăsuri de asisten ță în cadrul IdS în valoare de 20 de milioane EUR a asigurat 
sprijinul în domeniul securit ății și justiției și al asisten ței pentru restabilirea prezen ței statului 
Mali în nordul țării, precum și în vederea desf ășurării primelor etape ale procesului electoral. 
Această asistență a fost furnizat ă în completarea sprijinului acordat prin alte instrumente ale 
UE, în special proiectul de combatere a terorism ului pe termen lung în Sahel din cadrul IdS, 
cele două misiuni PSAC - misiunea UE de inst ruire (EUTM) a militarilor din Mali și misiunea 
EUCAP Sahel, precum și sprijinul UE pentru misiunea MI SMA prin Instrumentul financiar 
pentru pace în Africa din cadrul FED. 
Niger:  în cursul anului 2013, amenin țările la adresa securit ății din Niger s-au intensificat din 
cauza rebeliunii și a conflictului militar din regiunea de nord a statului Mali. Situa ția s-a 
agravat și mai mult prin simplul fapt c ă, în ultimii ani, ci rca 250 000 de migran ți economici, 
printre care fo ști luptători și mercenari, au revenit din Libia în Niger. Pe baza sprijinului 
existent acordat prin IdS pentru securitate și stabilizare în regiunile nordice din Niger și Mali, 
s-a convenit continuarea sp rijinului pentru asisten ță în ceea ce prive ște poliția municipal ă, 
activitățile generatoare de venituri și inițiativele de sprijinire a p ăcii și a reconcilierii lansate 
de autorit ățile regionale și naționale. Aceste m ăsuri contribuie la at ingerea obiectivelor 
Strategiei UE pentru regiunea Sahel, completeaz ă asistența pentru dezvoltare și ajutorul 
umanitar acordate de UE și creează sinergii cu misiunea PSAC EUCAP Sahel în Niger. 
Republica Centrafrican ă: după lovitura de stat din martie 2013, activit ățile finanțate prin 
IdS în Republica Centrafrican ă s-au diversificat pent ru a reflecta noua situa ție de pe teren. 
Acest lucru s-a realizat prin: p achetele de sprijin pentru for țele de securitate civil ă, care ar 
putea, de asemenea, s ă deschidă calea către eforturi aprofundate de reformare a sectorului de 
securitate în viitor; sprijin pentru media în vederea furniz ării unor informa ții obiective și 
critice referitoare la conflict, în Bangui și în provincii; desf ășurarea unor misiuni de 
monitorizare a situa ției drepturilor omului; precum și promovarea dialogului între comunit ăți 
prin intermediul eforturilor societ ății civile. 
Côte d’Ivoire: după numirea unei autorit ăți naționale pentru punerea în aplicare a politicii de 
dezarmare, demobilizare și reintegrare (DDR) a guvernului pentru 2012, UE a oferit asisten ță 
prin măsuri în cadrul IdS, printre care se num ără: asistență tehnică și pentru consolidarea 
capacității, inclusiv în domeniul orient ării și pregătirii foștilor combatan ți demobiliza ți care 
trebuiau reintegra ți; sprijin pentru reinser ția economic ă și socială a circa 5 000 de fo ști 
combatan ți demobiliza ți și demilitariza ți anterior și acordarea, în paralel, de asisten ță pentru 
RO 8   RO comunitățile gazdă în vederea cre ării unui mediu favorabil un ei astfel de reintegr ări; precum 
și monitorizarea îndeaproape și cu regularitate a programului  DDR pentru a se garanta c ă 
această abordare participativ ă răspunde atât nevoilor comunit ăților gazdă, cât și celor ale 
foștilor combatan ți. 
Birmania/Myanmar:  în plus fa ță de sprijinul anterior, care este înc ă în curs de implementare, 
pentru procesul de pace, în special pentru crearea Centrului pentru pace din Myanmar (TPM) 
în 2012 și pentru ini țiativele lansate atât  de cabinetul Pre ședintelui, cât și de Daw Aung San 
Suu Kyi, și în conformitate cu concluziile Consili ului pentru Afaceri Externe din aprilie 2013, 
UE a început s ă acorde asisten ță pentru consolidarea capacit ăților forțelor de poli ție din 
Myanmar cu scopul de a îmbun ătăți respectarea drepturilor omului de c ătre poliție, precum și 
responsabilizarea și profesionalismul for țelor de poli ție în domeniul gestion ării mulțimilor și 
al poliției de proximitate. 
6.2. Cine a participat la ac țiunile de r ăspuns la situa ții de criză din cadrul IdS? 
Măsurile au fost elaborate în strâns ă colaborare între institu țiile UE și statele membre ale UE, 
precum și cu diferi ți parteneri: societatea civil ă, administra țiile publice, țările terțe și alții. 
Delegațiile UE joac ă un rol esen țial, lansând alerte timpurii și elaborând concepte ini țiale și 
opțiuni de răspuns. În 2013, majoritatea m ăsurilor noi au continuat s ă fie „subdelegate”7, în 
vederea punerii în aplicare la nivel local, delega țiilor UE, a c ăror înțelegere a nevoilor și 
cerințelor locale este esen țială pentru succesul activit ăților. Acest lucru permite negocierea în 
timp util a contractelor cu orga nismele de punere în aplicare și monitorizarea din imediata 
apropiere a punerii în aplicare a acestor proiecte , care sunt deseori sens ibile. Prin urmare, 
delegațiile UE au fost responsabile pentru 62 % din angajamentele și 80 % din pl ățile 
efectuate în cadrul IdS în 2013.  
Figurile 4a și 4b de mai jos ilustreaz ă diversitatea partenerilor IdS responsabili de punere în 
aplicare a m ăsurilor de r ăspuns la situa țiile de criz ă adoptate în perioada 2007-2013. Alegerea 
partenerilor responsabili de punerea în aplicare poate fi adeseori determinat ă de organiza țiile 
sau actorii cu o expertiz ă și o prezen ță puternică la nivel na țional, care s ă le permit ă să 
reacționeze rapid, f ăcând apel la re țelele lor locale solide, în mediile instabile în care sunt 
întreprinse ac țiunile IdS de r ăspuns la criz ă. Organismele ONU au continuat s ă fie un partener 
important de punere în aplicare, a șa cum au fost și organiza țiile neguvernamentale, iar 
cooperarea cu agen țiile din statele membre a fost intensificat ă în 2013. 
                                                 
7 Responsabilitatea juridic ă și financiar ă pentru utilizarea fondurilor UE, inclusiv competen ța de a semna 
și, după caz, de a aduce modific ări contractelor, este transferat ă de la sediul Comisiei Europene în 
Bruxelles la delega ția UE în cauz ă. 
RO 9   RO Figura 4a: Partenerii responsabili de punerea în aplicare a r ăspunsurilor din cadrul IdS la situa țiile de criz ă 
în perioada 2007-2013 (ca procent din fondurile alocate) 
Agenții ONU
46%
ONG-uri 
internaționale și 
locale
25%Alte organiza ții 
internaționale
19%Sectorul privat
2%Organisme ale 
statelor 
membre UE
8%
 
Figura 4b: Partenerii responsabili de punerea în aplicare a m ăsurilor de r ăspuns la criz ă din cadrul IdS în 
2013 (ca procent din fondurile alocate) 
Agenții ONU
41%
ONG-uri 
internaționale 
și locale
22%
Alte organiza ții 
internaționale
13%Sectorul 
privat
3%Organisme ale 
statelor 
membre UE
20%Guverne și 
agenții ale 
țărilor terțe
1%
 
7. A SISTENțĂ ÎN CONTEXTUL UNOR CONDI țII DE COOPERARE STABILE (ARTICOLUL 4 
DIN REGULAMENTUL PRIVIND IDS) 
Comisia asigur ă pregătirea program ării anuale și gestionarea asisten ței prevăzute la articolul 4 
în contextul unor condi ții de cooperare stabile. În  2013 au fost adoptate urm ătoarele programe 
de acțiune anuale (PAA) în cadrul IdS: programel e în temeiul articolului 4 alineatele (1) și (2) 
din iulie 20138 și cele în temeiul articolului 4 alineatul  (3) din martie 2013. În documentul de 
lucru II al serviciilor Comisiei care înso țește prezentul raport anual este prezentat ă o 
actualizare detaliat ă a punerii în aplicare a activit ăților întreprinse în temeiul fiec ărui articol. 
7.1. Amenin țări la adresa securit ății și a siguran ței [articolul 4 alineatul (1) din 
Regulamentul privind IdS] 
Programele elaborate în contextul amenin țărilor transregionale se concentreaz ă pe 
consolidarea capacit ăților, în strâns ă colaborare cu țările beneficiare. De regul ă, capacitățile în 
materie de securitate sunt consolidate la nivel na țional și regional, cu scopul de a permite o 
cooperare eficace la nivel global și transregional.  
                                                 
8 Versiunea revizuit ă a PAA, aprobat ă la 23 decembrie 2013. 
RO 10   RO În 2013 au fost angajate 74 de milioane EUR, valoarea pl ăților efectuate fiind de aproximativ 
44 de milioane EUR. Pân ă la sfârșitul anului 2013 au fost recruta ți prin FSE9 peste 100 de 
experți din organiza ții publice sau semipublice din st atele membre ale UE, care și-au unit 
forțele pentru a- și pune la dispozi ție cunoștințele de specialitate și expertiza, contribuind cu 
elemente tehnice la identificarea și la planificarea detaliat ă a acțiunilor din cadrul IdS. 
Această inițiativă a inclus Programul de ac țiune anual (PAA) pe 2013, precum și facilitarea 
punerii în aplicare complete a ac țiunilor stabilite în PAA anterioare. Sec țiunea urm ătoare 
prezintă exemple care eviden țiază domeniile vizate: 
• Programul privind ruta cocainei  (35 de milioane EUR din 2009) vizeaz ă 38 de țări 
din Africa (în cea mai mare parte în  Africa de Vest, America Latin ă și zona 
Caraibelor) și sprijină capacitățile țărilor partenere de combatere a criminalit ății 
organizate și a traficului de droguri de-a lungul întregii rute, punând accentul pe 
interceptarea fluxurilor ilicite de  droguri, pe combaterea sp ălării banilor și pe 
schimbul de informa ții. Au fost semnate dou ă contracte noi pentru extinderea 
domeniului geografic al proiectului AIRCOP la noi țări din Africa și din America 
Latină în următorii trei ani și pentru sprijinirea extinderii Sistemului de informa ții al 
poliției din Africa de Vest (WAPIS) în primele cinci țări pilot.  
• Sprijinul acordat luptei împotriva criminalit ății organizate pe ruta heroinei a 
continuat, activit ățile desfășurându-se în 15 țări din Asia, Asia Central ă, regiunea 
Caucazului, regiunea M ării Negre și Balcanii de Vest sub egida Programului 
privind ruta heroinei. Programul are dou ă faze care, în prezent, se deruleaz ă în 
paralel: un proiect cu patru componente, ale c ărui activit ăți sunt concentrate în cea 
mai mare parte în Afganistan și Pakistan, și un altul care este constituit din trei 
proiecte de sine st ătătoare. În cursul anului 2013, au început dou ă intervenții noi sub 
egida fazei a doua a program ului: un proiect care vizeaz ă consolidarea cooper ării 
dintre agen țiile de aplicare a legii la nivel opera țional, în special în Asia Central ă, și 
un alt proiect care abordeaz ă problema traficului de fiin țe umane în țările situate pe 
ruta heroinei, cu activit ăți axate pe consolidarea capacit ăților în Azerbaidjan, Bosnia 
și Herțegovina, Republica Moldova și Turcia în ceea ce prive ște colectarea de 
date/informa ții, analiza și schimbul sistematic de informa ții.  
• Programul Rutele maritime critice , în valoare de 22 de milioane EUR, vizeaz ă 
25 de țări de coast ă din partea de vest a Oceanului I ndian (inclusiv Asia de Sud-Est) 
și Golful Guineei. Acesta îmbun ătățește capacit ățile de schimb de informa ții și 
atribuțiile în materie de aplicare a legii maritime ale statelor de coast ă, în vederea 
asigurării unui trafic maritim mai sigur prin concentrarea asupra pirateriei și a 
jafurilor armate comise pe mare, precum și asupra altor aspecte legate de securitatea 
maritimă. 
• Sprijinul acordat proiectelor de combatere a terorismului  la nivel regional și 
național a continuat în 2013, în  conformitate cu Strate gia UE de combatere a 
terorismului. În Mali, punerea în aplicare a proiectului „Combaterea terorismului în 
Sahel”, de care beneficiaz ă Niger, Mali și Mauritania, a început cu adev ărat printr-o 
formare cu privire la r ăspunsurile în caz de atac terorist, tehnicile de investiga ție, 
                                                 
9 Acordul-cadru privind Facilitatea de sus ținere a exper ților, care se bazeaz ă pe speciali ști din organiza ții 
publice sau semipublice din UE. Începând din 2008, exper ți din aproximativ 60 de organiza ții din 
17 state membre au efectuat peste 100 de misiuni. 
RO 11   RO colectarea și utilizarea de informa ții, precum și la procedurile judiciare de combatere 
a terorismului. Un nou pr oiect care va contribu i la combaterea finan țării actelor de 
terorism în Cornul Africii și Yemen a fost conceput, urmând ca punerea în aplicare 
să înceapă în prima parte a anului 2014, și s-a atribuit un contract pentru un nou 
proiect de combatere a extremismului viol ent în Cornul Africii. Colaborarea cu 
Pakistanul s-a cons olidat, printr-o nou ă măsură de sprijin pentru combaterea 
extremismului violent, care va fi lansat ă în 2014 în completarea sprijinului existent 
pentru sistemul judiciar penal din Punjab. În Asia de Sud-Est, IdS a fost mobilizat printr-o ini țiativă comună UE-UNODC (Biroul ONU pentru Droguri și 
Criminalitate) de combatere a terorismului. De asemenea, IdS a oferit sprijin Institutului Interna țional pentru Justi ție și Statul de Drept cu sedi ul în Malta, printr-o 
misiune de cartografie re, în scopul inform ării asupra activit ății sale viitoare în 
legătură cu combaterea terorismului. În colaborare cu biroul consilierului pe 
probleme de securitate na țională din Nigeria, a fost elabor at un studiu cu privire la 
gruparea Boko Haram. În sfâr șit, s-a preg ătit o acțiune a Comisiei de formare privind 
pregătirea proiectelor de combatere a extremismului violent, destinat ă personalului 
UE și al statelor membre din delega ții și ambasade; prima sesiune de formare a avut 
loc în Nairobi în decembrie 2013, iar urm ătoarele sesiuni se vor desf ășura în Africa 
și Asia în 2014.  
• O nouă interven
ție în materie de criminalitate informatic ă a început s ă fie pusă în 
aplicare la sfâr șitul anului 2013, în colaborare cu Consiliul Europei. Ac țiunea global ă 
împotriva criminalit ății informatice (GLACY) are ca scop promovarea ader ării la 
Convenția de la Budapesta privind criminalitatea informatic ă și facilitarea implic ării 
autorităților judiciare în cooperarea interna țională privind criminalitatea informatic ă 
și probele electronice, în  temeiul acestei conven ții.  
• A fost elaborat un proiect pilot privind securitatea cibernetic ă, a cărui lansare este 
planificat ă pentru începutul anului 2014, cu obiectivul de a consolida rezilien ța 
infrastructurilor IT critice și de a promova elaborarea și armonizarea legisla ției 
naționale în conformitate cu normele interna ționale din țările selectate.  
• Cu scopul de a permite autorit ăților naționale judiciare, de control și de aplicare a 
legii să contracareze în mod eficient produc ția și traficul de medicamente 
falsificate , s-a elaborat și s-a semnat un proiect nou de abordare a amenin țărilor la 
adresa sănătății publice, a c ărui punere în aplicare a fost prev ăzută să înceapă în 
2014. Aria geografic ă a acestui proiect, care furnizeaz ă cadrul juridic și capacitățile 
necesare pentru a efectua aceste opera țiuni în mod eficace la nivelul na țional și 
subregional/transregional aplicabil, va c uprinde Ghana, Senegal, Iordania, Maroc și 
Camerun, ca urmare a angajamentului pol itic pe care aceste state îl manifest ă în 
abordarea provoc ărilor generate de medicamentele falsificate. 
• În vederea combaterii acumulării ilicite și a traficului ilicit de arme de calibru 
mic și armament u șor (SALW) și a efectelor destabilizatoare ale acestora, mai 
multe obiective principale au fost îndeplinite printr-o ini țiativă pusă în aplicare de 
UNODC (Biroul Na țiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate), care promoveaz ă 
ratificarea și punerea în aplicare a Conven ției ONU împotriva criminalit ății 
transnaționale organizate și a Protocolului ONU privind armele de foc. În mod 
similar, proiectul iARMS pus în aplicare de c ătre Interpol a intrat în cea de a doua 
fază (2012-2013) dup ă finalizarea cu succes a prim ei faze (2011-2012). În Africa, 
prima faz ă a sprijinului acordat Centrului regional pentru arme de calibru mic 
RO 12   RO (Nairobi, Kenya) a luat sfâr șit în iunie 2013, marcând început ul celei de a doua faze, 
care va avea o durat ă de 3 ani. În America Central ă, cea de a doua faz ă a sprijinului 
pentru Programul de control al armelor de calibru mic și armamentului u șor 
(CASAC) a intrat în al doilea an de punere în aplicare de c ătre Comisia pentru 
securitate a Sistemului de  Integrare Central-American ă (SICA).  
7.2. Reducerea riscurilor privind substan țele chimice, biologice, radiologice și 
nucleare (CBRN) [articolul 4 alineatu l (2) din Regulamentul privind IdS] 
Programul CBRN acoper ă riscurile legate de probleme accidentale, naturale sau cauzate de 
intenții răuvoitoare în ceea ce prive ște substan țele CBRN și vizează îmbunătățirea culturii 
siguranței și a securit ății prin diseminarea celor mai bune practici și prin sporirea nivelului 
general de sensibilizare în ceea ce prive ște aspectele legate de securitate și siguranță. Înainte 
de 2010, unele domenii erau tratate separat.10 Programul CBRN are o strategie regional ă și 
numai în mod excep țional vizeaz ă proiecte bilaterale într-o singur ă țară (cu excep ția 
Afganistanului și a Pakistanului pentru substan țele chimice, siguran ța și securitatea 
biologică). 
„Centrele de excelen ță CBRN”  (CdE) ofer ă progresiv o platform ă integrată unică pentru 
acțiuni în toate domeniile monitoriz ării frontierelor/traficului ilic it, controlului exporturilor, 
siguranței și securității biologice etc., inclusiv m ăsuri de protec ție civilă (planuri de urgen ță, 
pregătire și răspuns la criz ă). Inițiativa este pus ă în aplicare în strâns ă cooperare cu SEAE și 
cu sprijinul Institutului de Cercetare Interregional al Na țiunilor Unite în domeniul 
Criminalit ății și Justiției (UNICRI). Centrul Comun de Ce rcetare al Comisiei Europene 
asigură sprijinul tehnic al ini țiativei. Aceste CdE urm ăresc să consolideze politicile de 
reducere a riscurilor CBRN prin dezvoltarea unor pachete de asisten ță specifice. Acestea vor 
constitui un instrument majo r pentru consolidarea capacit ăților și dezvoltarea unor politici 
regionale coerente, precum și pentru consolidarea cooper ării dintre capacit ățile naționale și 
regionale în acest domeniu. În 2012, UE a înfiin țat câte un CdE în Asia de Sud-Est (Filipine), 
Europa de Sud-Est/Caucazul de Sud/Ucraina (G eorgia), Africa de Nord (Algeria), „Fa țada 
atlantică” (Maroc), Orientul Mijlociu (Iordania) și Africa Central ă și de Est (Kenya). Cinci 
secretariate regionale ale centrelor de excelen ță locale au devenit opera ționale în 2013 și patru 
au fost inaugurate oficial. De asemenea, au  fost stabilite contacte cu Asia Central ă și cu țările 
din cadrul Consiliului de Cooperare al Golfului. În 2013, Comisia a început s ă elaboreze, cu 
țările partenere în cadrul ini țiativei CdE, un exerci țiu de evaluare a nevoilor și a amenin țărilor 
în scopul de a identifica nevoile majore ale acestor țări în ceea ce prive ște CBRN. Aceste 
evaluări vor fi urmate de stabilirea unor planuri de ac țiune naționale în domeniul CBRN 
menite să ajute țările în cauz ă să își stabileasc ă acțiunile prioritare. De finirea proiectelor 
viitoare în regiunile în care exist ă centre de excelen ță se va baza pe aceste priorit ăți.  
Printre proiectele CBRN-CdE majore lansate  se numără: în Orientul Mijlociu, CdE din 
Aman a elaborat un proiect privind instruirea personalului civil de prim ă intervenție în caz de 
dezastre CBRN (HAZMAT). CdE din Fa țada atlantic ă africană din Rabat a lansat un proiect 
privind de șeurile biologice și chimice periculoase. În proiect sunt implicate șapte țări 
partenere din Fa țada atlantic ă africană și Tunisia. Un al doilea proiect comun al CdE din 
Rabat și din Nairobi va ajuta țările partenere s ă elaboreze și să își consolideze legisla ția și să 
dezvolte m ăsuri eficiente de asigurare a respect ării legii, pentru a- și îndeplini obliga țiile 
                                                 
10 De exemplu, controlul exporturilor de bunuri cu dubl ă utilizare, traficul ilicit, reorientarea oamenilor de 
știință cu activitate anterioar ă în domeniul armamentului și cultura siguran ței și a securit ății.  
RO 13   RO internaționale. Nou ă țări particip ă la acest proiect și alte nouă țări și-au exprimat deja interesul 
de a participa la un proiect similar. 
Alte domenii care beneficiaz ă de sprijin cuprind mai multe axe de ac țiune care fac obiectul 
unei coordon ări cu rețeaua CdE. 
• Sfera activităților de sensibilizare cu privire la controlul exporturilor de bunuri 
cu dublă utilizare , care au avut drept rezultat programe de succes în peste 23 de 
state din întreaga lume, a fost extins ă. Cooperarea cu Programul EXBS11 de control 
al exporturilor din SUA a fost consolidat ă. Un dialog comun privind sensibilizarea cu 
privire la controlul exporturilor la nivel interna țional a avut loc în Bruxelles în iunie 
2013. S-a decis s ă se constituie un grup de lucr u comun pentru consolidarea 
coordonării dintre UE și SUA, astfel încât s ă se evite orice suprapunere a eforturilor 
în procesul de punere în aplicare a activit ăților de control al exporturilor. Pe baza 
evoluțiilor actuale, în a doua jum ătate a anului 2013, activit ățile din Orientul 
Mijlociu/Asia Central ă au fost extinse și consolidate. S-a definit o nou ă abordare în 
ceea ce prive ște activitățile de control al exporturilor, care s ă asigure efecte mai 
pozitive asupra operatorilor de teren îns ărcinați cu activit ățile de control.  
• Susținerea reconversiei profesionale și a găsirii unui nou loc de munc ă pentru 
oamenii de știință și inginerii cu activitate anterioar ă în domeniul 
armamentului, originari din țările fostei Uniuni Sovieti ce, a continuat prin Centrul 
pentru Știință și Tehnologie din Ucraina (STCU) dedicat acestui scop, pe baza unui 
parteneriat consolidat între p ărți și a unui sistem de cofinan țare a activit ăților, precum 
și prin Centrul Interna țional pentru Știință și Tehnologie (ISTC), care face în prezent 
obiectul unui proces de reform ă, prin care obiectivele proi ectului sunt actualizate și 
sfera geografic ă este extins ă. Comisia și SEAE au primit un mandat din partea 
Consiliului de a negocia un acord revizuit cu ISTC. Centrul va fi transferat la Astana, 
în Kazahstan. În 2013, ISTC a inaugur at Centrul regional privind siguran ța și 
securitatea biologic ă la Dușanbe, proiect sponsorizat din fonduri UE, și a început 
formarea exper ților tadjici și afgani pentru re orientarea activit ăților acestora c ătre 
utilizarea CBRN în scopuri pa șnice. În 2013, au avut loc în Irak și ale activit ăți de 
reorientare profesional ă a oamenilor de știință. 98 de speciali ști în domeniul 
radioactiv și nuclear au beneficiat  de formare pentru a- și reorienta activit ățile către 
dezafectarea instala țiilor nucleare.  
• Lupta împotriva traficului ilegal de substan țe CBRN și a practicilor financiare 
frauduloase  este în curs de desf ășurare prin ac țiuni întreprinse în Asia Central ă, în 
Asia de Sud-Est și Africa de Nord. Un al doilea contract a fost semnat cu Agen ția 
Internațională pentru Energie Atomic ă (AIEA) în scopul de a contribui la înfiin țarea 
unui nou laborator de substan țe nucleare care s ă fie utilizat de c ătre Serviciile 
analitice privind garan ții ale AIEA, din Seibersdorf, Austria. În plus, Thailanda, 
Cambodgia, Laos, Filipine și RDC au primit sprijin pentru detectarea substan țelor 
radiologice și nucleare.  
• O strategie privind siguran ța și securitatea biologic ă în vecinătatea UE a fost lansat ă 
în vecinătatea sudic ă și estică a UE, prin punerea în aplicar e a rezultatelor proiectului 
                                                 
11 Export Control and Related Border Security Assistance  (Asistență pentru controlul exporturilor și 
securitatea frontierelor ) 
RO 14   RO EpiSouth (17 țări partenere din afara UE și 10 state membre). Re țeaua EpiSouth, 
limitată inițial la bazinul mediteraneean, a fost extins ă ulterior pentru a include 
Armenia, Georgia, Moldova și Ucraina. Aceast ă strategie, prin exploatarea re țelei de 
țări EpiSouth, a dus la elaborarea a patru pr oiecte majore, care au fost lansate la 
sfârșitul anului 2013. Primul și cel mai mare dintre acestea este proiectul 
„MediPIET” care continu ă formarea profesional ă a epidemiologilor de interven ție, 
contribuind astfel la obiectiv ul general de sporire a s ănătății și a securit ății biologice 
în vecinătate. Obiectivul acestuia este s ă consolideze capacit ățile în ceea ce prive ște 
prevenirea și controlul amenin țărilor la adresa s ănătății, de origine natural ă sau 
cauzate de om, reprezentate de bolile tran smisibile. Al doilea proiect în domeniul 
biologic, sub egida Organiza ției Mondiale a S ănătății (OMS), const ă în studierea 
bolilor bacteriologice emergente și vizează protejarea sporit ă a sănătății publice 
împotriva agen ților patogeni ba cterieni emergen ți (antrax, tularemie, cium ă, 
tuberculoz ă etc.) și consolidarea re țelelor de supraveghere microbian ă, în vederea 
identificării eventualelor focare. Un al tr eilea proiect, „Medilabsecure”, desf ășurat în 
paralel sub conducerea Institutului Pasteur, monitorizeaz ă riscurile legate de 
virusurile emergente și reemergente, care afecteaz ă oamenii și animalele, și creează o 
rețea de entomologi. Un al patrulea proiect coordonat de OMS are drept obiectiv 
sporirea securit ății sanitare la nivel mondial , prin acordarea de asisten ță țărilor în 
procesul de intensificare și de consolidare a capacit ăților de prevenire, detectare, 
control și reacție la evenimentele de s ănătate public ă, legate de activit ățile din 
punctele de intrare maritime, aeriene și terestre pentru c ălătoriile și transporturile 
internaționale. Abordarea este multisectorial ă și vizează reducerea la minimum a 
riscurilor asociate disemin ării naturale sau de liberate a unor agen ți patogeni.  
• În 2013, eliminarea și distrugerea arsenalelor de  arme chimice din Siria  a fost 
susținută financiar prin proiectul CBRN din cadrul programului IdS. Dup ă 
modificarea PAA pentru anul  2013, UE a alocat Organiza ției pentru Interzicerea 
Armelor Chimice (OIAC) 12 milioane EUR în scopul neutraliz ării și incinerării 
armelor chimice din Siria, în cooperare cu comunitatea interna țională. 
7.3. Consolidarea capacit ăților pre- și postcriz ă [articolul 4 alineatul (3) din 
Regulamentul privind IdS] 
În perioada 2007-2013, s-au alocat 103 milioane EUR pentru sprijinirea a aproximativ 140 de 
proiecte vizând construirea și consolidarea capacit ăților UE și ale partenerilor s ăi, în situa ții 
de pre- și postcriză, la nivel na țional, regional și global. Figura 5 de mai jos arat ă principalele 
domenii tematice de sprijin din perioa da 2007-2013, în timp ce figura 6 ilustreaz ă diversitatea 
partenerilor responsabili cu punerea în aplicare. 
RO 15   RO Figura 5: Domenii tematice ale sprijinului pentru consolidarea capacit ăților în perioada 
2007-2013 [ca procent din fondurile alocate, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul privind IdS]
 
 
Figura 6: Partenerii responsabili cu punerea în aplicare a consolid ării capacit ăților prevăzută la articolul 4 
alineatul (3) în perioada 2007-2013 (ca procent din fondurile alocate) 
53%28%19%Organizaţii ale societ ăţii
Organizaţii internaţionale şi 
(sub)regionale
State membre
 
Au fost alocate 24 de milioane EUR în cadrul PAA din 2013. Sec țiunea urm ătoare prezint ă o 
imagine de ansamblu asupra principalelor realiz ări și a impacturilor proiectelor în curs în 
2013. 
Prevenirea conflictelor, consolidarea p ăcii și fragilitate: prin rețeaua de dialog cu 
societatea civil ă (CSDN), s-a instituit un forum viabil de  dialog privind chestiunile legate de 
consolidarea p ăcii între UE și actorii societ ății civile, care ofer ă acestora din urm ă o ocazie de 
a contribui la procesul de el aborare a politicilor UE. 2013 a mar cat cel de al treilea an de 
existență a acestei platforme; pân ă la sfârșitul anului 2013, au avut  loc 40 de reuniuni de 
dialog, care au contribuit la cons olidarea pe termen lung a capacit ăților societ ății civile din 
țările terțe, precum și ale partenerilor lor eu ropeni, astfel încât s ă fie mai bine preg ătiți pentru 
prevenirea crizelor.  
RO 16   RO Mediere, dialog și reconciliere:  ca urmare a ajutorului acordat prin IdS Unit ății de Sprijin 
pentru Mediere din cadrul Departamentului ONU pe ntru afaceri politice,  s-a acordat asisten ță 
esențială pentru situa ții de criz ă acută în RCA, Mali și Somalia. Participarea femeilor la 
procesele de pace a fost consolidat ă prin formarea a șase femei identificate drept candidate 
potrivite pentru poten țiale numiri în func ții de mediator de c ătre Secretarul General al ONU, 
precum și prin desf ășurarea unui „Seminar la ni vel înalt privind diferen țele de gen și 
procesele de mediere în materie de incluziune”.  În cooperare cu PNUD, IdS a contribuit, de 
asemenea, la crearea unor capacit ăți și a unor mecanisme na ționale durabile de gestionare și 
mediere a conflictelor interne în nou ă țări pilot.12  
A fost instituit ă o nouă facilitate flexibil ă în cadrul IdS, „Resursele europene pentru sprijinirea 
medierii” (ERMES), cu scopul de a f acilita furnizarea, în mod flexibil și rapid, a asisten ței 
tehnice de mediere pentru p ărțile terțe care sunt implicate în procese incluzive de pace la nivel 
internațional, regional și/sau local, creând totodat ă condiții favorabile pentru ca femeile, 
tinerii și celelalte grupuri vulnerabile din teatrele de conflicte s ă își facă auzite vocile.  
Femeile, pacea și securitatea (FPS) și copiii: IdS a continuat s ă sprijine punerea în aplicare 
a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU prin intermediul unui proiect comun cu 
UN Women privind sporirea particip ării femeilor la consolidarea p ăcii și la planificarea post-
conflict în Kosovo13, Liberia și Timorul de Est. În Kosovo, sute de b ărbați, femei și tineri au 
participat la dialogurile de reconcil iere, care au avut ca rezultat recomand ări concrete cu 
privire la chestiuni precum Legea privind eg alitatea de gen, încadrarea în câmpul muncii a 
femeilor și educația fetelor. De asemenea, s-au încheiat acorduri cu principalele mijloace de 
informare în mas ă din Kosovo pentru a include probl emele legate de FPS în programele 
acestora. În plus, s-a acordat pr ioritate aspectelor legate de FPS în cadrul cererilor de 
propuneri la nivel local în 17 țări și 3 regiuni,14 care acoper ă o gamă largă de probleme de 
gen.  
Alerta timpurie și conștientizarea situa ției: ajutorul acordat prin IdS a permis organiza ției 
societății civile Belun din Timorul de Est s ă lanseze și să dezvolte un sistem de alert ă precoce 
și răspuns rapid (EWER), care a fost evaluat ca f iind unul dintre cele mai bune exemple în 
domeniul sistemelor EWER, cont ribuind cu succes la reducerea poten țialului general de 
conflicte și a tensiunilor la nivel local. Sprijinul  acordat prin intermediul Saferworld și ICG a 
permis consolidarea capacit ății actorilor, la nivel na țional și regional, de a analiza riscurile de 
conflicte din 32 de teatre poten țiale de conflict și de a furniza factorilor de decizie și societății 
civile analize de cali tate în ceea ce prive ște conflictele, înso țite de recomand ări pentru m ăsuri 
de răspuns rapid.  
Au fost consolidate capacit ățile de alert ă timpurie și de redresare în urma dezastrelor ale 
organizațiilor regionale și subregionale, inclusiv prin sporirea capacit ății de reac ție în situa ții 
de criză a Ligii Statelor Arabe, prin dezvoltarea capacit ății de monitorizare media a 
Secretariatului General al Organiza ției Statelor Americane (OAS) și prin continuarea 
sprijinului acordat sistemul ui continental de alert ă timpurie al Uniunii Africane. IdS a sprijinit 
consolidarea capacit ății de răspuns a ASEAN și a statelor sale membre la situa ții de urgen ță. 
În acest context, o prim ă sesiune de formare pentru vi itorul personal al Centrului na țional de 
                                                 
12 Bolivia, Ciad, Ghana, Guyana, Maldive, Mauritania, Nepal, Togo și Yemen.  
13 Aceast ă desemnare nu aduce atingere pozi țiilor privind statutul și este conform ă cu Rezolu ția 1244 a 
Consiliului de Securitate al ONU și cu Avizul CIJ privind declara ția de independen ță a Kosovo. 
14 Afganistan, Bolivia, Bosnia și Herțegovina, Brazilia, Ciad, Republica Democratic ă Congo, El Salvador, 
Guineea Bissau, India, Kârgâzstan, Liberia, Nepal,  Nicaragua, Peru, Senegal, Insulele Solomon, 
Yemen, regiunea Americii Centrale, Asia de Sud, regiunea de sud a Africii Centrale. 
RO 17   RO criză din Myanmar a avut lo c în noiembrie 2013, dat ă care a coincis cu vizita ÎR/VP Ashton, 
în acest centru.  
Capacități civile de gestionare a crizelor:  după ce prima sa faz ă s-a încheiat cu succes în 
2012, programul ENTRi (Noua ini țiativă a Europei în materie de formare pentru gestionarea 
crizelor civile) a fost relansat în  aprilie 2013. Pe parcursul anului, nou ă cursuri de formare 
personalizate (în medie, unul pe lun ă) au consolidat capacita tea celor 210 membri ai 
personalului (atât resortisan ți UE, cât și resortisan ți ai unor țări din afara UE) care au fost sau 
urmează să fie repartiza ți la misiunile interna ționale de gestionare a crizelor civile ale UE, 
ONU, UA și OSCE. Cursurile de formare au inclus atât formare pentru preg ătirea repartiz ării 
la misiunile interna ționale din Libia, Georgia și Kosovo, cât și cursuri de specializare care 
tratează subiecte precum drepturile omul ui, statul de drept, medierea și mentoratul. În plus, 
interoperabilitatea și armonizarea abord ărilor în ceea ce prive ște formarea între cei 
13 membrii ai consor țiului european al ENTRi au fost încu rajate, iar în septembrie 2013 a fost 
publicat un ghid practic pentru civilii repartiza ți la misiunile interna ționale de gestionare a 
crizelor („In Control”). 
În 2013, în cadrul Programului European de Instruire a For țelor de Poli ție (EUPST), s-au 
desfășurat trei sesiuni princi pale de formare, sus ținute de Guardia Civil din Spania, de 
Jandarmeria Na țională Franceză și, respectiv, de Poli ția Militar ă Italiană, care au consolidat 
capacitatea a 1 019 agen ți de poliție din 42 de țări, inclusiv 19 țări africane, de a participa la 
misiuni interna ționale de poli ție.  
Resurse naturale și schimb ări climatice: „Parteneriatul UE-ONU  privind terenurile, 
resursele naturale și prevenirea conflictelor” a continuat s ă consolideze capacitatea 
organizațiilor locale ale societ ății civile în regiunea Marilo r Lacuri africane de a în țelege 
dinamica conflictelor și de a elabora solu ții pentru problemele c ontroversate legate de 
gestionarea resurselor naturale . Prin proiectul privind „Schimb ările climatice și securitatea în 
Europa de Est, Asia Central ă și Caucazul de Sud”, din cadrul Ini țiativei „Mediul și 
Securitatea” (ENVSEC), s-a elaborat un cad ru strategic pentru adaptarea la schimb ările 
climatice în bazinul hidr ografic al Nistrului.  
Redresarea rapid ă, evaluarea nevoilor postconflict și evaluarea nevoilor postdezastru: în 
septembrie a fost organizat ă o sesiune de formare privind evaluarea nevoilor postconflict și a 
nevoilor postdezastru, „Consolidarea cooper ării în țările fragile și afectate de conflict”, la care 
au participat membrii personalului din sedii sa u ai personalului de pe  teren din cadrul UE și 
ONU. 
Dezarmare, demobilizare și reintegrare și reforma sectorului de securitate:  capacitățile 
UA în domeniul reformei sectorului de securita te au fost consolidate prin intermediul unui 
proiect comun UE-ONU, care a fost pus în apli care de UNOPS. La un seminar organizat la 
Addis Abeba în luna noiembrie, care a reunit reprezentan ți ai comunit ăților economice 
regionale și ai societ ății civile, s-au discutat tr ei note de orientare opera țională privind reforma 
sectorului de securitate.  
La sfârșitul ciclului de programare de șapte ani al Regulamentului privind IdS, s-a comandat o 
evaluare extern ă privind impactul rezultatelor proi ectelor din cadrul componentei „preg ătirea 
pentru situa țiile de criz ă”, în temeiul articolului 4 alineatul  (3) din Regulamentul privind IdS, 
pentru perioada 2007-2013. C onform concluziilor evalu ării, componenta „preg ătirea pentru 
situațiile de criz ă” din cadrul IdS reprezint ă un element indispensabil al arhitecturii globale a 
UE de pace, securitate și dezvoltare și ar trebui integrat ă pe deplin în aceast ă structură. Din 
evaluare reiese faptul c ă această component ă permite UE s ă abordeze chestiuni referitoare la 
conflicte în sensul cel mai larg și că proiectele individuale au construit sau au consolidat 
RO 18   RO capacitatea organiza țiilor de a contribui la eforturile de consolidare a p ăcii și au întărit 
conceptul unei comunit ăți a practicienilor. În ciuda unui buget limitat, ac țiunile care au 
beneficiat de sprijin au c ontribuit la îndeplinirea angajamentelor UE în ceea ce prive ște 
femeile, pacea și securitatea, precum și medierea și dialogul. Investi țiile în societatea civil ă la 
nivel local din 26 de țări/regiuni afectate de conflicte au avut un rol fundamental în ceea ce 
privește implementare a aproximativ 80 de pr oiecte relevante pentru contextele na ționale și 
asigurarea faptului c ă acestea sunt conforme cu priorit ățile și nevoile identificate, nu doar la 
nivel național, ci și la nivel local. Componenta „preg ătirea pentru situa țiile de criz ă” din 
cadrul IdS a fost utilizat ă în mod foarte eficace pentru crea rea de parteneriate  strategice, în 
special la nivel multilateral, cu proiectele ONU,  ceea ce a avut un impact semnificativ asupra 
relațiilor UE cu mai multe agen ții specializate ale Organiza ției Națiunilor Unite.  
8. C ONCLUZIE  
Măsurile IdS puse în aplicar e în 2013, care completeaz ă alte acțiuni ale UE întreprinse prin 
intermediul instrumentelor de dezvoltare regionale și tematice, al asisten ței umanitare și al 
misiunilor PSAC, au sprijinit în mod semnificativ  eforturile UE de a contribui la prevenirea 
conflictelor, de a oferi r ăspunsuri la situa ții de criză și de a men ține pacea. În acest sens, gama 
largă a interven țiilor puse în aplicare în cadrul Inst rumentului de stabilitate a permis 
elaborarea unor r ăspunsuri ale UE semnificative și vizibile în ceea ce prive ște numeroase 
situații de criză din întreaga lume. 
Având în vedere instabilitatea politic ă persistent ă și numărul tot mai mare de catastrofe 
naturale din multe p ărți ale lumii, este esen țial să se continue eforturile în vederea utiliz ării 
mai eficiente și mai eficace a instrumentelor de care dispune UE. În acest context, UE trebuie 
să garanteze c ă acțiunile IdS sunt integrate în ciclul complet al m ăsurilor de prevenire a 
crizelor, de r ăspuns la situa ții de criză și de consolidare a p ăcii. IdS a oferit Uniunii Europene 
o capacitate unic ă de răspuns, acționând în multe cazuri ca un punct de intrare și un catalizator 
pentru a permite o gam ă largă de răspunsuri ale UE care, împreun ă, au format abordarea 
globală și strategic ă a UE în ceea ce prive ște prevenirea conflictelor și răspunsul în situa ții de 
criză. Astfel cum se precizeaz ă în Comunicarea privind abordarea global ă a UE, 
„angajamentul pe termen lung în materie de consolidare a p ăcii și a statului și de dezvoltare 
durabilă pe termen lung este esen țial pentru a remedia cauzel e profunde ale conflictelor și 
pentru a construi societ ăți pașnice și solide. Obiectivele generale privind pacea și dezvoltarea 
durabile trebuie s ă se afle înc ă de la început în centrul reac ției UE – de asemenea, UE 
trebuie să aibă o viziune pe termen lung privind angajamentele și acțiunile sale pe termen 
scurt”.15  
În 2014, IdS va ceda locul noului instru ment care contribuie la stabilitate și pace (IcSP). 
Consultările privind noul IcSP au reafirmat necesitatea ca UE s ă își mențină și să își extindă 
capacitatea de a oferi un r ăspuns rapid și precis la situa țiile de criz ă din alte p ărți ale lumii, 
precum și la amenin țările mondiale și transregionale și la amenin țările emergente (lupta 
împotriva criminalit ății organizate, protec ția infrastructurii critice,  combaterea terorismului, 
reducerea riscurilor CBRN). Noul IcSP va pune din nou accentul pe preven irea conflictelor, 
pe consolidarea p ăcii și pe pregătirea pentru situa ții de criză, recunoscând faptul c ă un răspuns 
rapid al UE poate fi adesea un mijloc eficace de evitare a degener ării tensiunilor într-o criz ă. 
                                                 
15 Comunicare comun ă către Parlamentul European și Consiliu: Abordarea global ă a UE în materie de conflicte și crize externe: Bruxelles, 11.12.2013, JOIN 
(2013) 30 final.