1.

adresează Consiliului recomandările următoare: Acces deplin și sigur la internet pentru toți (a) să participe la eforturile de a face din internet un instrument important pentru emanciparea utilizatorilor, un mediu în care abordările „de jos în sus” și e-democrația să poată evolua, asigurând, în același timp, instituirea unor măsuri de protecție semnificative, având în vedere faptul că noi forme de control și cenzură pot apărea în această sferă; libertatea și protecția vieții private de care se bucură utilizatorii internetului trebuie să fie reale, nu iluzorii; (b) să recunoască faptul că internetul poate oferi o șansă extraordinară pentru consolidarea cetățeniei active și că, în acest sens, accesul la rețele și la conținutul lor este unul din elementele esențiale; să recomande ca această chestiune să fie dezvoltată în continuare, presupunându-se că fiecare persoană are dreptul de a participa la societatea informațională și că instituțiile și părțile interesate, la toate nivelurile, au responsabilitatea generală de a participa la această dezvoltare, înfruntând, astfel, cele două noi provocări: analfabetismul informatic și excluderea de la participarea democratică în era electronică (12); (c) să îndemne statele membre să răspundă unei societăți din ce în ce mai conștiente de importanța informației și să asigure o mai mare transparență a procesului decizional, oferind cetățenilor un acces mai larg la informațiile stocate de guverne pentru a le permite să beneficieze de informațiile respective; să aplice același principiu în cazul propriilor sale informații; (d) să asigure, împreună cu alți actori adecvați, faptul că securitatea, libertatea de exprimare și protecția vieții private, precum și deschiderea pe internet, sunt abordate nu ca niște obiective concurente, ci sunt asigurate în mod simultan, în cadrul unei viziuni globale, care răspunde, într-o manieră adecvată, tuturor acestor imperative; (e) să se asigure că drepturile legale de protecție a minorilor, astfel cum sunt stabilite în Convenția ONU privind drepturile copilului și reflectate în legislația UE, se reflectă pe deplin în toate acțiunile, instrumentele sau deciziile relevante referitoare la consolidarea securității și libertății pe internet; Angajament hotărât vizând combaterea criminalității informatice (f) să invite Președinția Consiliului și Comisia să examineze și să elaboreze o strategie globală de combatere a criminalității informatice, în conformitate, printre altele, cu Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică, inclusiv modalități de abordare, la nivelul UE, a problematicii reprezentate de „furtul de identitate” și de fraudarea acesteia, în cooperare atât cu furnizorii de servicii de internet, cât și cu organizațiile de utilizatori, precum și cu autoritățile polițienești însărcinate cu investigarea infracțiunilor informatice, și să prezinte o propunere referitoare la modalitatea de lansare a unor campanii de informare pentru a preveni astfel de infracțiuni, asigurând în același timp utilizarea sigură și gratuită a internetului pentru toți; solicită crearea unui oficiu comunitar care să ofere asistență victimelor furtului de identitate și ale fraudelor de identitate; (g) să încurajeze reflecția privind cooperarea necesară în acest domeniu între actorii din sectorul public și cei din sectorul privat și consolidarea cooperării în ce privește aplicarea legii, precum și o formare adecvată a autorităților însărcinate cu aplicarea legii și a celor judiciare, inclusiv formarea profesională în domeniul protecției drepturilor fundamentale; să recunoască necesitatea asumării în comun a răspunderii și avantajele coreglementării și autoreglementării, ca alternative eficiente sau instrumente complementare legislației tradiționale; (h) să se asigure că activitatea întreprinsă în cadrul proiectului „Check the Web” și recentele inițiative menite să amelioreze circulația informațiilor referitoare la criminalitatea informatică, inclusiv prin crearea unor sisteme de alertă naționale și a unui sistem de alertă european pentru semnalarea infracțiunilor comise pe internet (crearea unui sistem european pentru combaterea criminalității informatice sub egida Europol), sunt necesare, proporționale și adecvate, fiind însoțite de toate măsurile de protecție necesare; (i) îndeamnă statele membre să actualizeze legislația pentru a proteja copiii care utilizează internetul, în special prin incriminarea acostării copiilor pe internet în scopuri sexuale (grooming), astfel cum este definită în Convenția Consiliului Europei din 25 octombrie 2007 privind protecția copiilor împotriva exploatării și abuzurilor sexuale; (j) să încurajeze programe menite să protejeze copiii și să-i educe pe părinții acestora, conform legislației europene referitoare la noile pericole informatice, și să elaboreze o evaluare de impact a eficacității programelor existente până în momentul de față; în acest sens, ar trebui să se acorde o atenție deosebită jocurilor online care se adresează în principal copiilor și tinerilor; (k) să încurajeze toți producătorii de calculatoare din UE să instaleze în prealabil programe informatice menite să protejeze copiii care să poată fi activate cu ușurință; (l) să acționeze în vederea adoptării directivei referitoare la măsurile penale care vizează aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală, în baza unei evaluări care să țină seama de recentele cercetări în domeniul inovării, a măsurii în care acest demers este considerat necesar și proporțional, interzicând totodată, în acest sens, controlul și supravegherea sistematică a tuturor activităților desfășurate de utilizatorii internetului și asigurându-se că pedepsele sunt proporționale cu încălcările comise; în acest context, să respecte, de asemenea, libertatea de exprimare și asociere a utilizatorilor individuali și să combată incitarea la încălcări, pe cale electronică, ale drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv unele restricții de acces excesive, impuse de înșiși titularii drepturilor de proprietate intelectuală; (m) să garanteze faptul că exprimarea unor convingeri politice controversate pe internet nu face obiectul unei urmăriri penale; (n) să se asigure că nu există legi sau practici care să limiteze sau să incrimineze dreptul jurnaliștilor și al mass-mediei de a colecta și de a difuza informații în scop jurnalistic; Atenție constantă la protecția absolută și intensificarea promovării libertăților fundamentale pe internet (o) să considere că „identitatea digitală” devine din ce în ce mai mult parte integrantă a „identității” noastre și, în acest sens, se cuvine să fie protejată, în mod adecvat și eficace, împotriva intruziunilor, atât din partea actorilor din sectorul privat, cât și a celor din sectorul public; în acest sens, seria specifică de date, conectată în mod organic cu „identitatea digitală” a unei persoane, trebui definită și protejată, iar toate elementele acesteia trebuie considerate drepturi personale inalienabile, fără caracter economic și care nu pot fi comercializate; să țină cont, în mod adecvat, de importanța anonimatului, a pseudonimelor și a controlului fluxurilor de informație pentru viața privată, precum și de faptul că utilizatorilor ar trebui ar trebui să li se ofere mijloacele pentru a o proteja în mod eficient și ar trebui să fie educați cu privire la aceste mijloace, de exemplu prin diversele tehnologii disponibile de consolidare a protecției vieții private; (p) să se asigure că statele membre care interceptează și monitorizează traficul de date, indiferent că este vorba despre propriii cetățeni sau despre traficul de date din afara granițelor, respectă cu strictețe condițiile și garanțiile prevăzute de lege atunci când întreprind aceste acțiuni; solicită statelor membre să se asigure că controalele de la distanță, în cazul în care sunt prevăzute de legislația națională, se efectuează în baza unui mandat de percheziție emis de autoritățile judiciare competente; să constate că procedurile simplificate de efectuare a controalelor de la distanță sunt considerate inacceptabile, spre deosebire de controalele directe, deoarece aduc atingere principiilor statului de drept și dreptului la viață privată; (q) să recunoască pericolul pe care îl reprezintă anumite forme de supraveghere și control al internetului, care vizează urmărirea tuturor „pașilor digitali” făcuți de o persoană, cu scopul de a stabili un profil al utilizatorului și de a-i atribui „puncte”; să precizeze faptul că astfel de tehnici ar trebui să fie întotdeauna evaluate în privința necesității și proporționalității, ținând seama de obiectivele urmărite; să evidențieze, de asemenea, necesitatea unei mai mari sensibilizări și a unui consimțământ în cunoștință de cauză din partea utilizatorilor cu privire la activitățile pe care aceștia le desfășoară pe internet și care presupun transmiterea de date cu caracter personal (de exemplu, în cazul rețelelor de socializare); (r) să îndemne statelor membre să identifice toate entitățile care utilizează supravegherea online și să întocmească raport anual privind supravegherea online, garantând legalitatea, proporționalitatea și transparența; (s) să examineze și să stabilească limitele „consimțământului” care poate fi solicitat și obținut de la utilizatori, fie de guverne, fie de întreprinderi private, de a renunța la o parte a vieții private a acestora, având în vedere dezechilibrul clar în privința puterii de negociere și de cunoștințe dintre utilizatorii individuali și aceste instituții; (t) să limiteze, să definească și să reglementeze cu strictețe cazurile în care unei întreprinderi private de servicii de internet i se poate cere să divulge date autorităților guvernamentale și să se asigure că utilizarea acestor date de către autoritățile guvernamentale este supusă celor mai stricte standarde de protecție a datelor; să instituie un control și o evaluare eficientă a procesului respectiv; (u) să sublinieze importanța posibilității utilizatorilor internetului de a-și extinde dreptul de a obține ștergerea definitivă a datelor lor personale aflate pe site-urile de internet sau pe orice alt suport de stocare a datelor; să se asigure că o astfel de decizie a utilizatorilor este respectată de furnizorii de servicii internet, întreprinderile de comerț electronic și furnizorii de servicii specifice societății informaționale; să se asigure că statele membre prevăd exercitarea concretă a dreptului cetățenilor de acces la propriile date personale, inclusiv, dacă este cazul, ștergerea acestor date sau eliminarea lor de pe site-urile internet; (v) să condamne cenzura impusă de guverne asupra conținutului care poate fi căutat pe internet, în special în cazurile în care asemenea restricții pot avea efectul de a produce o „stare de frică” asupra exprimării convingerilor politice; (w) să invite statele membre să garanteze faptul că libertatea de exprimare nu este supusă unor restricții arbitrare provenind din sfera publică și/sau privată și să evite toate măsurile legislative sau administrative care ar putea induce o „stare de teamă” referitoare la toate aspectele legate de libertatea de exprimare; (x) să reamintească faptul că transferul de date personale către țări terțe trebuie să se efectueze în conformitate cu dispozițiile prevăzute, printre altele, de Directiva 95/46/CE și de Decizia-cadru 2008/977/JAI; (y) să atragă atenția asupra faptului că dezvoltarea „internetului obiectelor” și utilizarea sistemelor de identificare prin frecventa radio (RFID) nu ar trebui să se facă în detrimentul protecției datelor și drepturilor cetățenilor; (z) solicită statelor membre să aplice în mod corect Directiva 95/46/CE privind protecția datelor personale pe internet; reamintește statelor membre că directiva menționată, în special articolul 8, se aplică indiferent de modalitatea de prelucrare a datelor și că, prin dispozițiile acesteia, se solicită statelor membre să ofere posibilitatea unor demersuri judiciare și să acorde compensații în cazul încălcării acestora (articolele 22, 23 și 24); (aa) să încurajeze includerea principiilor fundamentale ale „Cartei drepturilor pe internet” („Internet Bill of Rights”) în procesul de cercetare și în elaborarea instrumentelor și a aplicațiilor legate de internet, precum și promovarea principiului „vieții private din concepție”, potrivit căruia cerința protejării vieții private și a datelor să fie introdusă în ciclul de viață al noilor evoluții tehnologice cât mai devreme cu putință, asigurând cetățenilor un mediu ușor de utilizat; (ab) să sprijine și să solicite implicarea activă a Autorității Europene pentru Protecția Datelor și a Grupului de lucru „articolul 29” la elaborarea legislației europene referitoare la activitățile online cu posibil impact asupra protecției datelor; Angajamente internaționale (ac) să îndemne toți actorii prezenți pe internet să se angajeze în procesul în curs al „cartei drepturilor pe internet”, care consolidează drepturile fundamentale existente, promovează aplicarea acestora și încurajează recunoașterea principiilor în curs de apariție; în această privință, un rol de prim rang revine dinamicei coaliții a cartei drepturilor pe internet; (ad) să se asigure de faptul că, în acest context, se iau în considerare o inițiativă cu numeroși participanți, dusă la mai multe niveluri și orientată spre proces, precum și o combinație de inițiative globale și locale, cu scopul de a preciza și proteja drepturile utilizatorilor de internet și de a garanta, astfel, legitimitatea, responsabilitatea și acceptarea procesului; (ae) să recunoască faptul că, având în vedere caracterul global și deschis al internetului, sunt necesare standarde mondiale pentru protecția datelor, securitate și libertatea de exprimare; în acest context, invită statele membre și Comisia să inițieze elaborarea unor astfel de standarde; să salute rezoluția privind necesitatea imediată de protecție a vieții personale într-o lume fără frontiere, precum și propunerea comună de stabilire a unor standarde internaționale privind protecția vieții personale și a datelor personale, adoptate cu ocazia celei de-a 30-a Conferințe internaționale a comisarilor însărcinați cu protecția datelor și a vieții private, care a avut loc la Strasbourg în perioada 15-17 octombrie 2008; să îndemne toate părțile implicate din UE ( publice sau private) să participe la acest proces de reflecție; (af) să sublinieze importanța creării unei veritabile agora online, prin intermediul căreia cetățenii Uniunii să poată purta discuții cât mai interactive cu actorii politici și alte entități instituționale interesate; (ag) să încurajeze participarea activă a UE la diferite forumuri internaționale la care se discută aspectele globale și locale ale internetului, precum Forumul privind gestionarea internetului (IGF); (ah) să participe, alături de toți actorii potriviți din UE la înființarea unui IGF european care ar face un bilanț al experienței câștigate de IFG naționale, ar funcționa ca un centru regional și ar face cunoscute, într-un mod mai eficient, chestiunile, pozițiile și preocupările la nivel european în cadrul viitoarelor IGF internaționale;