[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 5.11.2008

COM(2008) 674 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

Strategia de extindere și principalele provocări 2008-2009

{SEC( 2008) 2692}{SEC(2008) 2693}{SEC(2008) 2694}{SEC(2008) 2695}{SEC(2008) 2696}{SEC(2008) 2697}{SEC(2008) 2698}{SEC(2008) 2699}

COMUNICARE A COMISIEICĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

Strategia de extindere și principalele provocări 2008-2009

INTRODUCERE

Extinderea este unul dintre cele mai puternice instrumente de politică ale UE. Aceasta servește interesele strategice ale UE în ceea ce privește stabilitatea, securitatea și prevenirea conflictelor. A contribuit la sporirea prosperității și a oportunităților de creștere, la îmbunătățirea legăturilor cu rute de transport și energetice vitale și la creșterea ponderii UE pe scena mondială. În mai 2009, EU va marca cea de a cincea aniversare a extinderii din 2004.

Agenda de extindere actuală cuprinde Balcanii de Vest și Turcia, cărora li s-a oferit perspectiva de a deveni membri ai UE în momentul în care vor îndeplini condițiile necesare. Perspectiva europeană a contribuit la asigurarea păcii și securității și le-a permis partenerilor să facă față unor provocări majore, precum declarația de independență a Kosovo, menținând totodată securitatea regională. Aceasta încurajează cu tărie reforma politică și economică, atât în Turcia, cât și în Balcanii de Vest. Este în interesul strategic al UE să mențină dinamismul acestui proces, pe baza principiilor și condițiilor convenite. Acest interes de a asigura stabilitatea este cu atât mai evident în lumina recentelor provocări la adresa stabilității la est de UE, inclusiv în Caucazul de Sud.

Importanța strategică a Turciei pentru UE a crescut și mai mult în domenii cheie precum securitatea energetică, prevenirea și soluționarea conflictelor și securitatea regională în Caucazul de Sud și în Orientul Mijlociu. Angajamentul Turciei față de UE, prin negocierile și reformele aferente aflate în curs, au transformat această țară într-un factor de stabilitate mai important într-o regiune confruntată cu multe provocări. Actualul climat de securitate din Europa necesită, la rândul său, consolidarea securității și intensificarea reformei în Balcanii de Vest.

În acest cadru, punerea în aplicare cu consecvență a consensului reînnoit privind extinderea, definit de Consiliul European din decembrie 2006, este mai importantă ca oricând. Acest consens se bazează pe principiul consolidării angajamentelor, al impunerii unor condiții juste și riguroase și al unei mai bune comunicări cu publicul, combinate cu capacitatea UE de a integra noi membri.

UE a luat măsuri de îmbunătățire a calității procesului de extindere, ținând seama, în special, de învățămintele desprinse din extinderile anterioare. Acum, se pune mai mult accentul într-o etapă incipientă a procesului pe statul de drept și buna guvernanță. Ritmul în care un stat candidat sau un stat potențial candidat se apropie de UE reflectă ritmul reformelor sale politice și economice, dar și capacitatea sa de a își asuma drepturile și obligațiile de membru al UE, în conformitate cu criteriile de la Copenhaga.

Anul care urmează va fi unul crucial pentru surmontarea provocărilor cu care se confruntă Balcanii de Vest. Ritmul în care se desfășoară procesul de aderare la UE a țărilor din Balcanii de Vest poate fi accelerat, cu condiția îndeplinirii de către acestea a condițiilor necesare. Conform estimărilor, Croația ar trebui să ajungă în etapa finală a negocierilor de aderare până la sfârșitul anului 2009 în cazul în care întreprinde măsurile pregătitoare necesare. Pentru ca Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei să înregistreze progrese în ceea ce privește aderarea sa la UE, este necesar să întreprindă reforme suplimentare. În cazul țărilor potențial candidate, progresele înregistrate de acestea ar putea duce la obținerea statutului de țară candidată atunci când vor fi demonstrat că sunt pregătite.

Ritmul negocierilor de aderare cu Turcia îl reflectă pe cel al reformei, precum și îndeplinirea de către această țară a condițiilor aferente. Acum, Turcia trebuie să dea un nou impuls reformei politice.

Până în prezent, criza financiară internațională nu a avut decât un impact direct limitat asupra economiei și sectorului financiar ale Balcanilor de Vest și Turciei. Cu toate acestea, creșterea semnificativă a deficitului de cont curent cu care s-au confruntat majoritatea acestor țări le-a făcut mai vulnerabile la șocurile externe. Este probabil ca atât creditele externe, cât și investițiile străine directe să se diminueze în urma crizei financiare mondiale.

În ceea ce privește problema Ciprului, liderii comunităților cipriote grecești și turce au demarat negocieri reale privind o soluționare globală sub auspiciile Organizației Națiunilor Unite. Comisia le sprijină eforturile și este gata să le furnizeze consiliere tehnică pe teme ținând de competența UE.

Uniunea Europeană este mai puternică atunci când are vecini stabili, prosperi și democratici. Conlucrând pe baza unor valori împărtășite și a unor interese comune, UE și vecinii săi pot soluționa mai eficace provocările actuale. Uniunea își va intensifica, de asemenea, relațiile cu partenerii de la est și de la sud care participă la politica europeană de vecinătate, pentru a consolida mai mult securitatea și prosperitatea reciproce. Parteneriatul estic este în curs de pregătire, ca și Procesul de la Barcelona: Uniunea pentru Mediterana și vor fi extrem de importante în această privință.

Prezenta comunicare constată progresele făcute și principalele provocări cu care se confruntă țările angrenate în procesul de extindere. Aceasta prezintă abordarea Comisiei în ceea ce privește orientarea și sprijinirea eforturilor acestora în anul următor.

PUNEREA ÎN APLICARE A CONSENSULUI REÎNNOIT PRIVIND EXTINDEREA

Progresele înregistrate și provocările cu care continuă să se confrunte țările în cauză

Balcanii de Vest

Balcanii de Vest s-au apropiat de UE în ultimul an, regiunea înregistrând progrese, chiar dacă acestea au fost inegale, în ceea ce privește reformele și respectarea criteriilor și condițiilor stabilite. A fost menținută stabilitatea în regiune, iar situația a rămas în general calmă după declarația de independență și intrarea în vigoare a constituției în Kosovo. Regiunea a continuat să înregistreze rate mari de creștere în special datorită investițiilor interne și străine, înregistrându-se, în general, progrese în ceea ce privește reformele, iar nivelul de viață cunoscând, în general, o îmbunătățire. Consiliul de Cooperare Regională (CCR) a preluat rolul Pactului de stabilitate, consolidând asumarea politicilor de cooperare regională în Europa de Sud-Est de către țările vizate direct.

Cu toate acestea, Balcanii de Vest se confruntă în prezent cu o serie de probleme care le pun la încercare și care ar putea afecta securitatea, stabilitatea și prosperitatea în regiune. Reforma și reconcilierea trebuie consolidate în continuare. În multe dintre țările din Balcanii de Vest consolidarea statală, a instituțiilor, precum și îmbunătățirea guvernanței constituie preocupări prioritare. În majoritatea acestor țări nu a fost încă instituit un corp al funcționarilor publici profesionist, imparțial și responsabil. Respectarea principiilor statului de drept, în special prin reforma sistemului judiciar și lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, reprezintă o problemă extrem de importantă în întreaga regiune. Dialogul între forțele politice și spiritul de compromis continuă să fie insuficiente, inclusiv în ceea ce privește chestiunile etnice. Există în continuare probleme rămase nerezolvate privind vecinătatea. Rata medie a inflației a crescut. Deficiturile de cont curent au crescut semnificativ. Rata șomajului rămâne extrem de ridicată în unele țări. Sunt necesare reforme suplimentare în ceea ce privește politica în domeniul ocupării forței de muncă și politica socială. Au apărut provocări de natură macroeconomică din cauza unui mediu extern mai puțin favorabil, în special din cauza crizei financiare internaționale.

La nivel de țară, pot fi raportate următoarele evoluții.

Negocierile privind aderarea Croației au intrat în faza decisivă, demonstrându-se astfel regiunii că perspectiva dobândirii calității de membru al UE este o realitate, în conformitate cu angajamentele Uniunii, cu condiția îndeplinirii condițiilor necesare.

În Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei s-au înregistrat progrese într-o serie de domenii cheie, evidențiate în comunicarea Comisiei din martie 2008[1], în special în ceea ce privește reforma judiciară, a poliției și punerea în aplicare a cerințelor prevăzute de Acordul de stabilizare și asociere. Cu toate acestea, alegerile parlamentare au fost afectate de incidente violente și de nereguli grave. Pentru a pune în aplicare reformele în conformitate cu prioritățile Parteneriatului pentru aderare, sunt necesare un dialog politic constructiv și acțiuni hotărâte.

Albania a continuat să înregistreze progrese în privința reformelor politice cheie. Acordul interimar cu UE a intrat în vigoare acum doi ani și, în prezent, este pus în aplicare, în general, fără probleme. Cu toate acestea, statul de drept și asigurarea funcționării corespunzătoare a instituțiilor statului rămân provocări majore. Este necesară îmbunătățirea suplimentară a capacității administrative și de punere în aplicare a legislației.

Reformele politice au continuat în Muntenegru. Punerea în aplicare a acordului interimar, care a intrat în vigoare la începutul acestui an, se desfășoară fără probleme, în general. Cu toate acestea, este necesar să se continue reforma judiciară și să se consolideze statul de drept, aceste aspecte rămânând provocări majore. Este necesară îmbunătățirea suplimentară a capacității administrative și de punere în aplicare.

Semnarea Acordului de stabilizare și asociere (ASA) cu Bosnia și Herțegovina a confirmat angajamentul UE față de viitorul european al acestei țări. Bosnia și Herțegovina a început punerea în aplicare a acordului în iulie. Elementele constituționale prevăzute de Acordul de pace de la Dayton/Paris au fost însă contestate de lideri politici cheie ai ambelor entități, iar reformele legate de UE au stagnat. Consensul privind prioritățile cheie ale reformei este în continuare insuficient.

În urma alegerilor prezidențiale și parlamentare, Serbia și-a reiterat angajamentul față de un viitor european bazat pe valori comune. Acordul de stabilizare și asociere a fost semnat, iar punerea în aplicare a acordului interimar va începe de îndată ce Consiliul constată că Serbia cooperează deplin cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII). Arestarea și aducerea în fața justiției a lui Radovan Karadžić a reprezentat un pas înainte important, dar acest proces trebuie finalizat. Serbia a arătat că dispune de capacitatea administrativă necesară pentru a realiza progrese substanțiale în ceea ce privește aderarea la UE. Cu toate acestea, în cursul anului trecut reformele au fost întârziate. Reforma judiciară și prevenirea corupției rămân provocări importante.

Noua realitate din Kosovo[2] a dus la reconfigurarea prezenței internaționale, ceea ce ar trebui să faciliteze desfășurarea misiunii EULEX, aflate în curs. Situația în Kosovo este una singulară și nu se poate considera că ar crea un precedent. Consiliul European a afirmat disponibilitatea UE de a acorda asistență pentru dezvoltarea economică și politică a Kosovo, oferindu-i acestuia o perspectivă europeană clară, similară cu cea oferită regiunii. Constituția adoptată de Kosovo respectă standardele europene și a fost adoptat un număr considerabil de acte legislative cheie. Cu toate acestea, continuă să existe provocări majore, în special legate de necesitatea consolidării instituționale, a statului de drept, precum și a dialogului și reconcilierii între comunități.

Turcia

Acest an a fost marcat de tensiuni politice puternice. Procurorul general a cerut Curții Constituționale să desființeze partidul de guvernământ pe motiv de activități antilaice. Curtea a decis în final să nu dea curs cererii procurorului, impunând însă o penalitate financiară. Această decizie a evitat o criză politică gravă și ar trebui să ofere noi oportunități pentru a reiniția dialogul și a reinstitui spiritul de compromis între partidele politice.

UE a condamnat ferm atacurile teroriste ale PKK, care au dus la pierderea a numeroase vieți. Forțele armate turce au desfășurat o serie de operațiuni împotriva bazelor PKK din nordul Irakului.

Turcia a avut un rol constructiv în zona în care este situată și, pe plan mai larg, în întregul Orient Mijlociu, printr-o diplomație activă. În urma crizei din Georgia a propus înființarea unei Platforme de stabilitate și cooperare în Caucaz, pentru a promova dialogul între țările din această regiune. Președintele Gül a făcut o vizită la Yerevan, prima vizită a unui președinte turc de la independența Armeniei. Turcia a întreprins eforturi în calitate de mediator între Israel și Siria și a purtat un dialog cu Iranul privind problema nucleară.

Poziția geostrategică a Turciei îi conferă un rol vital în ceea ce privește securitatea energetică a UE, în special referitor la diversificarea surselor de energie. O cooperare mai strânsă în domeniul energiei între UE, Turcia și alte state din regiune – atât furnizori, cât și țări de tranzit – este esențială. Proiectele existente și viitoare privind conductele de aprovizionare cu energie sunt o resursă pentru toate țările al căror teritoriu îl traversează, în special pentru Turcia. Finalizarea în timp util a Culoarului sudic de transport de gaze prin realizarea rapidă a proiectelor planificate, în special a conductei de gaze Nabucco, se numără printre cele mai importante priorități ale UE în domeniul securității energetice.

Guvernul actual a ajuns la putere în urma unor alegeri libere și corecte în iulie 2007, cu un mandat puternic pentru reformă. Acesta și-a reiterat angajamentul față de procesul de aderare la UE și față de reformele aferente acestuia și a anunțat că pregătește o nouă constituție. S-au înregistrat unele progrese privind libertatea de expresie și drepturile comunităților religioase nemusulmane. Articolul 301 din Codul penal a fost modificat în vederea consolidării măsurilor de protecție a libertății de expresie. Parlamentul a adoptat o nouă lege privind fundațiile, care soluționează o serie de probleme cu care se confruntă comunitățile religioase nemusulmane. În plus, guvernul a decis să finalizeze Proiectul pentru Anatolia de Sud-Est (GAP) pentru dezvoltarea economică a zonei de sud-est a țării.

Acum trebuie însă să se dea un nou impuls reformei, pentru a consolida democrația și drepturile omului, a moderniza și a dezvolta țara și a o aduce mai aproape de UE. Normele privind partidele politice, reforma constituțională, libertatea de expresie și drepturile femeilor necesită o atenție deosebită.

Economia Turciei a continuat să funcționeze relativ bine și s-a menținut stabilitatea macroeconomică în ciuda unei creșteri mai lente a PIB-ului. Criza financiară internațională a dus la o corecție a prețurilor activelor și a cursului de schimb, fără să afecteze grav, până în prezent, sectorul bancar. Cu toate acestea, având în vedere nevoia imperioasă de fonduri externe a țării, vulnerabilitatea acesteia la șocurile externe este mai mare. În prezent, Turcia este o economie de piață funcțională - conform criteriilor de la Copenhaga. Ar trebui să poată face față pe termen mediu presiunii concurențiale și forțelor pieței din Uniune, cu condiția să continue să pună în aplicare un program de reformă general pentru a soluționa deficiențele structurale. În plus, interdependența economică dintre Turcia și UE a crescut.

Instrumente de preaderare: soluționarea principalelor provocări

Comisia a utilizat la maximum instrumentele sale de preaderare pentru a soluționa provocările cheie privind consolidarea statală, buna guvernanță, statul de drept și dezvoltarea societății civile, pe baza documentului privind strategia de extindere din 2007. Acest lucru a dat deja rezultate semnificative.

Au fost depuse eforturi susținute pentru a îmbunătăți calitatea procesului de extindere, inclusiv prin stabilirea unor obiective de referință riguroase drept condiții pentru deschiderea și închiderea capitolelor de negociere și prin elaborarea unor studii de impact suplimentare privind domenii de politică cheie.

Consiliul a adoptat propunerile Comisiei de parteneriate de aderare și europene care includ aceste priorități cheie. Comisia a intensificat dialogul politic, parteneriatele fiind documentele de referință principale. Au fost înregistrate progrese și în ceea ce privește dialogul economic, prin mecanismul de supraveghere fiscală de preaderare.

Prioritățile parteneriatului au ghidat programarea și furnizarea ajutorului în cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA), ducând la creșterea sprijinului pentru reformele fundamentale. Sprijinul acordat prin IPA se ridică la 1,4 miliarde € pentru 2008. Din cele 840 de milioane € alocate pentru asistență pentru tranziție și consolidare instituțională în programele IPA naționale, 33% sunt utilizate în prezent pentru a consolida guvernanța, a încuraja reforma administrativă și judiciară, a consolida statul de drept, a sprijini lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, a promova drepturile omului, a proteja minoritățile și a dezvolta societatea civilă. Asistența acordată în regim de răspuns rapid din partea oficialilor statelor membre ale UE este furnizată și prin TAIEX și SIGMA[3]. Asistența pe termen mediu pentru aceste reforme include rețele de înfrățire între administrațiile publice și scheme de finanțări nerambursabile pentru proiectele ONG-urilor.

Comisia a luat inițiative de coordonare a sprijinului acordat prin IPA cu cel acordat de instituțiile financiare internaționale (IFI) și alți donatori. Astfel, crește ponderea sprijinului IPA în domeniul dezvoltării economice și sociale. A fost lansat un Mecanism de finanțare a proiectelor de infrastructură împreună cu Banca Europeană de Investiții (BEI), Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) și Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei (CEB). Acest lucru constituie un pas important în vederea instituirii până în 2010 a unui cadru de investiții pentru Balcanii de Vest, decizie convenită de Comisie, BEI, BERD și CEB și aprobată de Consiliul European din iunie. Alte inițiative includ o facilitate pentru eficiență energetică, precum și un instrument unic pentru dezvoltarea IMM-urilor: Fondul european pentru Europa de Sud-Est. De acesta beneficiază zeci de mii de mici întreprinderi din întreaga regiune.

S-a încheiat transferul competențelor de furnizare de asistență de preaderare de la Agenția Europeană pentru Reconstrucție (AER) la delegațiile și birourile Comisiei din Belgrad, Podgorica, Pristina și Skopje. Agenția va fi închisă la 31 decembrie 2008. Obiectivul acestei măsuri este ca în cele din urmă partenerii înșiși să își asume responsabilitatea punerii în aplicare a asistenței, atunci când vor demonstra că sunt pregătiți.

Comisia a organizat în iulie o conferință a donatorilor pentru dezvoltarea socioeconomică a Kosovo, în urma căreia au rezultat angajamente totale în valoare de 1,2 miliarde €, contribuția Uniunii Europene și a statelor membre fiind de aproape 800 de milioane €. Acest sprijin ar trebui să dea un impuls considerabil dezvoltării Kosovo. Este esențial ca la asistența acordată de donatori să se adauge îndeplinirea angajamentelor luate de guvernul Kosovo în ceea ce privește disciplina bugetară, gestiunea cheltuielilor publice și reforma politicii economice.

A fost acordată o atenție specială contactelor interpersonale, în conformitate cu documentul de strategie din 2007 privind extinderea. În ianuarie 2008 au intrat în vigoare acorduri de facilitare a eliberării vizelor și de readmisie cu toate țările în cauză, iar Comisia poartă în prezent un dialog privind liberalizarea vizelor cu acestea. În acest context, au fost elaborate foi de parcurs privind liberalizarea vizelor, în care se prevăd obiective de referință clare și realiste în ceea ce privește exonerarea de obligația de a deține viză. Măsurile care vizează intensificarea contactelor interpersonale includ și creșterea numărului posibilităților de mobilitate pentru studenții care urmează studii universitare și postuniversitare în cadrul programului Erasmus Mundus și acordarea de fonduri suplimentare pentru schimburile și parteneriatele între tineri din cadrul programului Tineretul în acțiune. Programul Tempus a continuat să furnizeze sprijin reformei învățământului superior, prin parteneriate între universități.

În urma instituirii Comunității Energiei, au fost demarate negocieri privind crearea unei Comunități a Transporturilor cu Balcanii de Vest în vederea semnării unui acord în cursul anului 2009. Au fost înregistrate progrese și în ceea ce privește punerea în aplicare a spațiului aerian comun european (ECAA). În domeniul mediului este în curs de dezvoltare un nou mecanism de cooperare regională pentru a face față împreună provocărilor de mediu legate de preaderare.

Ca răspuns la criza financiară internațională, Comisia este gata să asiste autoritățile din țările vizate de procesul de extindere să gestioneze consecințele financiare și economice ale acesteia.

Au fost întreprinse eforturi semnificative în vederea acordării de sprijin pentru inițiativele de cooperare regională, în conformitate cu Agenda de la Thessalonic și cu etapele prevăzute în comunicarea Comisiei din martie 2008. Proaspăt instituitul Consiliu de Cooperare Regională (RCC) este operațional. Acesta se confruntă acum cu provocarea pe care o reprezintă asigurarea eficienței activităților regionale și raționalizarea suplimentară a acestora. Inițiativele regionale sprijinite de Comisie includ acordarea de asistență secretariatului RCC, Școlii Regionale de Administrație Publică, ce urmează să fie instituită la Danilovgrad (Muntenegru), unei noi inițiative de reducere a riscurilor producerii de dezastre, precum și proiectelor de restaurare a patrimoniului cultural și privind manualele de istorie. Comisia sprijină, de asemenea, cooperarea în materie de comerț prin Secretariatul CEFTA. Referitor la vamă, vor intra în curând în vigoare dispoziții privind cumulul diagonal al regulilor de origine între UE și unele țări din Balcanii de Vest, facilitându-se, astfel, integrarea comercială regională[4].

Comisia a instituit o nouă facilitate de finanțare în cadrul IPA pentru promovarea dezvoltării societății civile și a dialogului. Sprijinul acordat în 2008 prin Facilitatea privind societatea civilă se ridică la aproximativ 30 de milioane €, destinați consolidării capacității la nivel local. Comisia a organizat în aprilie o conferință importantă privind dezvoltarea societății civile în Europa de Sud-Est. Conferința a impulsionat stabilirea de contacte, schimbul de bune practici și crearea de parteneriate. Aceste inițiative favorizează reconcilierea între popoare, precum și realizarea de progrese privind dobândirea calității de membru al UE.

O mai bună comunicare cu opinia publică reprezintă un principiu cheie al consensului reînnoit privind extinderea. Comisia promovează dezbaterea publică privind extinderea UE, atât în statele membre, cât și în statele care fac obiectul procesului de extindere, desfășurând activități pentru organizațiile societății civile, ziariști și tineret, inclusiv difuzarea de videoclipuri, organizarea Festivalului european de fotbal pe stradă în Foca și a unui concurs pentru tinerii ziariști, intitulat „Lărgiți-vă orizonturile!”. Aceste inițiative completează acțiunile în domeniul comunicării întreprinse de statele membre și de țările partenere.

AGENDA DE EXTINDERE ÎN 2008-2009

Accelerarea procesului de aderare a țărilor din Balcanii de Vest la UE

Consiliul European din iunie 2008 și-a reiterat sprijinul deplin pentru perspectiva europeană a țărilor din Balcanii de Vest. Acesta a subliniat faptul că, dacă înregistrează progrese semnificative în ceea ce privește reforma economică și politică și dacă îndeplinesc condițiile și cerințele necesare, țările din Balcanii de Vest care au în continuare statut de țări potențial candidate ar trebui să dobândească statutul de țări candidate, pe baza meritelor fiecăreia, obiectivul final fiind dobândirea calității de membru al UE.

Perspectiva UE rămâne esențială pentru stabilitatea, reconcilierea și dezvoltarea Balcanilor de Vest, în conformitate cu Procesul de stabilizare și asociere (PSA). Este în interesul Uniunii Europene, precum și al întregii Europe, ca în Balcanii de Vest reforma politică și economică, reconcilierea între popoare și progresele în direcția aderării la UE să avanseze cât mai repede. UE ar trebui să fie pregătită să accelereze pregătirile de preaderare a acestor țări, de îndată ce îndeplinesc condițiile necesare, și să se asigure că această regiune continuă să beneficieze de un tratament politic și economic la cel mai înalt nivel, în conformitate cu PSA. Cu toate acestea, în cele din urmă, progresul către dobândirea calității de membru al UE depinde de popoarele din regiune și de liderii lor, întrucât ritmul acestuia depinde de realizările fiecăreia dintre aceste țări în adoptarea reformelor necesare.

Comisia propune în prezenta comunicare o foaie de parcurs indicativă pentru încheierea negocierilor tehnice cu Croația până la sfârșitul lui 2009, în cazul în care sunt îndeplinite condițiile necesare. În secțiunea 3.2. sunt prevăzute explicații în acest sens.

Va fi posibil ca Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei să facă pași importanți în direcția aderării la UE odată ce criteriile politice de la Copenhaga vor fi fost îndeplinite, iar prioritățile cheie ale parteneriatului de aderare vor fi fost realizate. În special, este necesar ca această țară să asigure desfășurarea de alegeri libere și corecte. Dialogul dintre principalele partide și principalii actori politici trebuie îmbunătățit, pentru a permite funcționarea normală a instituțiilor și accelerarea ritmului reformelor. Comisia va monitoriza îndeaproape progresele înregistrate de Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei. Principalele priorități ale parteneriatului, care nu au fost încă abordate, privesc obținerea de rezultate pozitive în punerea în aplicare a reformelor judiciare, asigurarea unor servicii de poliție imparțiale și nepolitizate, continuarea luptei împotriva corupției în mod obiectiv și asigurarea faptului că recrutările și promovările pentru funcția publică au la bază criterii de natură profesională.

O serie de țări din Balcanii de Vest au indicat faptul că au în vedere să își depună candidatura de aderare la UE. Comisia reamintește faptul că un palmares satisfăcător, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a obligațiilor care rezultă din ASA, inclusiv a dispozițiilor legate de comerț, este un element esențial în ceea ce privește progresele fiecăreia dintre aceste țări în direcția aderării la UE. Depunerea candidaturii de aderare la UE duce, la momentul potrivit, la cererea Consiliului, la emiterea unui aviz al Comisiei prin care se evaluează dacă țara este pregătită sau nu să asume calitatea de membru și la elaborarea unei evaluări a impactului aderării asupra domeniilor de politică cheie.

Albania trebuie să se asigure că alegerile parlamentare care vor avea loc în această țară în 2009 sunt pregătite și se desfășoară în mod corespunzător. Muntenegru trebuie să intensifice reforma judiciară. Ambele țări trebuie să continue să obțină rezultate pozitive în ceea ce privește punerea în aplicare a ASA, inclusiv prin îmbunătățirea capacității lor administrative și de aplicare a legislației și prin consolidarea statului de drept.

Bosnia și Herțegovina trebuie urgent să obțină consensul politic necesar și să continue să realizeze reforme, în special pentru a-și asuma un rol mai important în guvernanța sa. Este necesară o viziune comună asupra direcției în care trebuie să se îndrepte țara pentru ca instituțiile să funcționeze în bune condiții, pentru a crea structuri de stat mai funcționale și mai eficiente și pentru a vorbi cu o singură voce în ceea ce privește aspectele legate de UE. Consiliul de Aplicare a Păcii (PIC) va revizui ulterior în cursul acestei luni gradul de pregătire al acestei țări în ceea ce privește închiderea Biroului Înaltului Reprezentant. Aceasta depinde de progresele înregistrate în îndeplinirea a cinci obiective specifice[5], precum și de o evaluare de către PIC a situației politice pe baza respectării depline a Acordului de pace de la Dayton. Comisia este gata să sprijine eforturile Bosniei și Herțegovina în ceea ce privește îndeplinirea acestor condiții.

Consiliul European din iunie a declarat că Serbia poate accelera ritmul aderării sale la UE, inclusiv dobândirea statutului de țară candidată, de îndată ce îndeplinește condițiile necesare. Comisia consideră că ar trebui să fie posibil să se acorde Serbiei statutul de țară candidată în 2009 în cazul în care îndeplinește condițiile respective și în lumina avizului Comisiei. Serbia trebuie să continuă să obțină rezultate pozitive prin cooperarea deplină cu TPII și prin continuarea programului de reformă, ceea ce va duce la progrese tangibile în domenii prioritare, inclusiv în ceea ce privește consolidarea statului de drept și accelerarea reformelor economice și bugetare. Serbia are un rol cheie în regiune. Este încurajată să aibă o abordare constructivă față de participarea Kosovo la inițiativele regionale și în forurile internaționale și față de eforturile UE de a contribui la menținerea păcii și stabilității în Balcanii de Vest.

Dezvoltarea socioeconomică a Kosovo este crucială pentru bunăstarea populației sale și pentru stabilitatea întregii regiunii. Consiliul European a afirmat în iunie că, la fel ca restul țărilor din Balcanii de Vest, Kosovo are o perspectivă clară de integrare în UE. UE așteaptă de la Serbia să adopte o atitudine constructivă în ceea ce privește desfășurarea EULEX și îi încurajează pe sârbii kosovari să participe la dezvoltarea Kosovo. Se va intensifica dialogul regulat dintre Comisie și autoritățile Kosovo privind reformele. Comisia va analiza toate căile de promovare a implicării Kosovo în cooperarea regională și cere tuturor părților să aibă o abordare constructivă în această privință. Va evalua mijloacele de consolidare a dezvoltării politice și socioeconomice a Kosovo și va examina modul în care Kosovo poate să înregistreze progrese, ca parte a regiunii, în direcția integrării în UE în contextul Procesului de stabilizare și asociere. Rezultatul acestei analize va fi prezentat într-un studiu de fezabilitate în toamna anului 2009.

Existența unor relații de bună vecinătate și cooperarea regională rămân condiții esențiale pentru obținerea de progrese în direcția aderării la UE și, ca atare, constituie un element esențial al Procesului de stabilizare și asociere. Aproape toți partenerii din regiune au de rezolvat probleme bilaterale cu vecinii lor, inclusiv dispute privind frontierele. Comisia va continua să monitorizeze evoluțiile înregistrate în această privință și îi îndeamnă pe toți partenerii să abordeze în mod prioritar problemele bilaterale. Sunt necesare eforturi considerabile pentru a spori cooperarea judiciară în materie penală, inclusiv în ceea ce privește anchetele referitoare la crimele de război interne.

Datorită contactelor interpersonale, perspectiva europeană devine tangibilă pentru cetățeni.

Comisia va continua să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare corectă a acordurilor de facilitare a eliberării vizelor. Va monitoriza aplicarea foilor de parcurs privind liberalizarea vizelor și va sprijini țările în eforturile acestora de a respecta obiectivele de referință prevăzute în foile de parcurs. Ritmul în care se desfășoară dialogul privind vizele va depinde de rezultatele obținute de fiecare țară. În cazul în care o anumită țară va îndeplini obiectivele de referință, Comisia poate propune, pe baza unei evaluări a fiecărei țări, exonerarea acesteia de obligația de a deține viză în cursul anului 2009.

De asemenea, Comisia va dubla fondurile alocate în cadrul IPA 2009 pentru bursele destinate studenților din Balcanii de Vest.

Participarea la programele și agențiile comunitare s-a dovedit utilă în a apropia instituțiile și cetățenii din țările partenere de UE. Comisia va încuraja o participare mai mare a beneficiarilor din aceste țări la programele care le sunt accesibile. De asemenea, va analiza posibilitatea de a permite accesul țărilor potențial candidate la noi programe. În ceea ce privește agențiile comunitare, Comisia va încerca să ofere noi posibilități de participare, inclusiv statut de observator, tuturor țărilor implicate în procesul de aderare, în ceea ce privește reuniunile consiliilor de administrație sau ale grupurilor de experți. Comisia propune să îmbunătățească oportunitățile și condițiile de participare oferite țărilor potențial candidate. UE ar putea cofinanța cu până la 90% prin IPA contribuția țării în cauză la un program sau o agenție comunitară în primul an al participării. În următorii ani, contribuția în cauză ar urma să descrească, fie în procent, fie în valori reale. Nivelul total al cofinanțării pentru celelalte programe comunitare în afară de cele de cercetare și dezvoltare ar trebui, în principiu, să rămână în jur de 10% din programele IPA naționale.

O mai mare participare a organizațiilor societății civile la reformele întreprinse în țările care fac obiectul procesului de aderare reprezintă un element important al ritmului și calității procesului de aderare, precum și pentru obținerea sprijinului opiniei publice pentru aderare. Vor fi finanțate și alte proiecte menite să ducă la consolidarea capacităților și la stabilirea de contacte din Facilitatea privind societatea civilă, inclusiv programul de vizite „De la om la om”, instituirea în prima jumătate a anului 2009 a unor birouri de asistență tehnică în fiecare țară și programe de sprijinire a parteneriatelor civice în domenii precum mediul, eficiența energetică, sănătatea și securitatea în muncă, precum și în corupției, a criminalității organizate și a traficului de persoane. În cadrul IPA 2009, programele de sprijinire a parteneriatelor societății civile vor acorda prioritate unor sectoare precum cultura, minoritățile și asociațiile patronale.

Asigurarea sprijinului opiniei publice rămâne un obiectiv crucial al politicii de extindere a UE. Statele membre, în special, sunt cele cărora le revine responsabilitatea de a consolida înțelegerea de către opinia publică a provocărilor și beneficiilor pe care le presupune extinderea. Țările partenere trebuie să își aducă propria contribuție explicându-le propriilor cetățeni condițiile care trebuie îndeplinite pentru a obține progrese pe calea aderării la UE. Comisia va continua să trateze extinderea ca domeniu prioritar al politicii sale de comunicare și va întreprinde noi acțiuni pentru a sprijini și completa eforturile acestor țări prin furnizarea de informații factuale și încurajarea dezbaterilor între principalii formatori de opinie.

Continuarea negocierilor de aderare

Croația

În general, Croația a înregistrat progrese satisfăcătoare la trei ani de la deschiderea negocierilor. Au fost deschise 21 din cele 35 de capitole și au fost închise provizoriu patru capitole[6]. Ca urmare a accelerării în ultimele patru luni a eforturilor întreprinse, în prezent Croația îndeplinește obiectivele de referință necesare pentru deschiderea tuturor capitolelor, cu excepția a două dintre acestea.

În ansamblu, Croația a continuat să îndeplinească condițiile generale prevăzute de Procesul de stabilizare și asociere (PSA). În prezent, aceasta îndeplinește în linii mari obligațiile ce îi revin în temeiul Acordului de stabilizare și asociere și a convenit cu Comisia asupra unei soluții pentru a elimina impozitarea discriminatorie a țigărilor. În ultimele luni, Croația a făcut pași importanți în direcția îmbunătățirii gestionării fondurilor de preaderare, însă va trebui să demonstreze în continuare rezultate concrete în acest sens.

În lumina progreselor globale obținute până în prezent, ar trebui să fie posibil să se ajungă în etapa finală a negocierilor de aderare cu Croația până la sfârșitul lui 2009, cu condiția ca aceasta să îndeplinească toate condițiile necesare. Ținând cont de acest lucru, Comisia propune o foaie de parcurs indicativă pentru încheierea negocierilor tehnice. Este posibil să fie necesară adaptarea acestui calendar indicativ în funcție de progresele înregistrate în îndeplinirea condițiilor. Croația trebuie să facă eforturi suplimentare considerabile pentru a finaliza acțiunile întreprinse pentru a atinge obiectivele de referință prevăzute în capitolele de negociere. Țara trebuie să continue eforturile de reformă, în special în sistemul judiciar și în administrația publică, în ceea ce privește corupția și criminalitatea organizată, promovarea drepturilor minorităților, inclusiv a returnării refugiaților, continuarea proceselor privind crimele de război și accesul TPII la documente. Croația trebuie, de asemenea, să depună eforturi suplimentare semnificative în privința restructurării șantierelor navale. Comisia va monitoriza îndeaproape îndeplinirea angajamentelor asumate de Croația.

Turcia

După ce a reușit să evite o criză politică legată de acțiunea deschisă de Curtea Constituțională împotriva partidului de guvernământ, Turcia trebuie să își revigoreze procesul de reformă politică. Cazul privind interzicerea partidului de guvernământ a evidențiat importanța modificării normelor privind partidele politice astfel încât să se asigure mecanisme de finanțare transparente și să se asigure faptul că dispozițiile privind interzicerea partidelor sunt conforme cu standardele și cele mai bune practici europene. De asemenea, este necesar să se adopte acte legislative care să consolideze protecția drepturilor cetățenilor, indiferent de opiniile personale sau de afilierea politică, și să se înființeze funcția de ombudsman . Trebuie continuată reforma judiciară. Este necesară intensificarea dialogului între diferitele forțe politice pentru a ajunge la un consens în favoarea reformei.

Sunt necesare eforturi susținute pentru a promova drepturile femeilor și egalitatea de șanse între bărbați și femei, a garanta în practică libertatea de expresie și libertatea religioasă, a preveni corupția, a consolida drepturile culturale pentru toți cetățenii, a spori controlul civil asupra armatei și a alinia legislația privind sindicatele la standardele OIM și UE.

Ca urmare a demarării de negocieri reale între liderii comunităților cipriote grecești și turce în vederea soluționării globale a problemei Ciprului, este crucial ca Turcia să continue să sprijine găsirea unei soluții și eforturile ONU.

Relațiile de bună vecinătate rămân esențiale. Turcia trebuie să asigure punerea în aplicare deplină și nediscriminatorie a protocolului adițional la Acordul de asociere și să realizeze progrese pe calea normalizării relațiilor bilaterale cu Republica Cipru. UE va continua să monitorizeze și să analizeze progresele înregistrate în privința chestiunilor care fac obiectul declarației din 21 septembrie 2005, în conformitate cu Concluziile Consiliului din 11 decembrie 2006.

Adoptarea unui Program național de adoptare a acquis-ului (NPAA) pentru a aborda prioritățile Parteneriatului de aderare va constitui un semnal important al faptului că Turcia este hotărâtă să își relanseze efortul de reformă. Ritmul negocierilor de aderare cu Turcia îl reflectă pe cel al reformei, precum și îndeplinirea de către Turcia a condițiilor aferente.

***

Opinia publică din UE privind extinderile viitoare este influențată de modul în care au fost percepute extinderile anterioare. Este esențial ca cetățenii să fie ascultați, să se răspundă preocupărilor acestora și să se furnizeze informații suplimentare, astfel încât opinia publică să poată vedea în mod clar atât beneficiile, cât și provocările extinderii.

Anul 2009 va marca cea de a cincea aniversare a aderării la UE a unor noi state membre și va coincide cu cea de a 20-a aniversare a căderii Zidului Berlinului. În acest context, următoarea președinție, cea cehă, va organiza un eveniment de proporții care să marcheze extinderea din 2004. Comisia va acorda tot sprijinul acestui eveniment și va prezenta, cu această ocazie, un studiu al impactului celei de a cincea extinderi asupra economiei UE.

CONCLUZII șI RECOMANDăRI

Pe baza analizei anterioare, Comisia emite următoarele concluzii:

1. Extinderea servește interesele strategice ale UE de stabilitate, securitate și prevenire a conflictelor. Aceasta a contribuit la sporirea prosperității și a oportunităților de creștere, la îmbunătățirea legăturilor cu rute de transport și energetice vitale și la creșterea ponderii UE pe scena mondială. Agenda de extindere actuală cuprinde Balcanii de Vest și Turcia, cărora li s-a oferit perspectiva de a deveni membri ai UE în momentul în care vor îndeplini condițiile necesare.

2. Punerea în aplicare consecventă a Consensului reînnoit privind extinderea, așa cum este definit de Consiliul European din decembrie 2006, capătă importanță în lumina recentelor provocări la adresa stabilității la est de UE, inclusiv în Caucazul de Sud.

3. UE a luat măsuri pentru ameliorarea calității procesului de extindere. Pe baza analizei prevăzute în documentul de strategie din 2007 privind extinderea, se pune mai mult accentul într-o etapă incipientă a procesului pe statul de drept și buna guvernanță, inclusiv pe lupta împotriva corupției și criminalității organizate, reforma administrativă și judiciară și dezvoltarea societății civile.

4. Relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională rămân esențiale. Soluționarea pașnică a diferendelor rămâne o prioritate pentru toate partidele.

5. În lumina progreselor generale obținute până în prezent, ar trebui să fie posibil să se ajungă în etapa finală a negocierilor de aderare cu Croația până la sfârșitul lui 2009, cu condiția ca aceasta să îndeplinească toate condițiile necesare. Ținând cont de aceasta, Comisia propune o foaie de parcurs indicativă pentru încheierea negocierilor tehnice. Este posibil să fie necesară adaptarea acestui calendar indicativ în funcție de progresele înregistrate în îndeplinirea condițiilor. Croația trebuie să facă eforturi suplimentare considerabile pentru a finaliza acțiunile întreprinse pentru a atinge obiectivele de referință prevăzute în capitolele de negociere. Țara trebuie să își continue eforturile de reformă, în special în sistemul judiciar, în administrația publică, în ceea ce privește corupția și criminalitatea organizată, promovarea drepturilor minorităților, inclusiv a returnării refugiaților, continuarea proceselor privind crimele de război și accesul TPII la documente. Croația trebuie, de asemenea, să depună eforturi suplimentare semnificative în privința restructurării șantierelor navale. Comisia va monitoriza îndeaproape îndeplinirea angajamentelor asumate de Croația.

6. Turcia trebuie să dea un nou impuls reformei politice, pentru a consolida democrația și drepturile omului, a moderniza și a dezvolta țara și pentru a o aduce mai aproape de UE. Ritmul negocierilor de aderare cu Turcia îl reflectă pe cel al reformei, precum și îndeplinirea de către Turcia a condițiilor aferente. Turcia trebuie să asigure punerea în aplicare deplină și nediscriminatorie a protocolului adițional la Acordul de asociere și să realizeze progrese pe calea normalizării relațiilor bilaterale cu Republica Cipru.

7. În ceea ce privește problema Ciprului, liderii comunităților cipriote grecești și turce au demarat negocieri reale privind o soluționare globală sub auspiciile Organizației Națiunilor Unite. Comisia le sprijină eforturile și este gata să le furnizeze consiliere tehnică pe teme care țin de competența UE. Le solicită ambilor lideri să facă progrese clare și îi cere Turciei să contribuie la crearea unui climat favorabil pentru o astfel de soluționare globală.

8. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei trebuie să asigure organizarea unor alegeri libere și corecte, să îmbunătățească dialogul între principalele partide și principalii actori politici și să realizeze prioritățile majore ale parteneriatului care nu au fost încă abordate. Comisia va continua să monitorizeze îndeaproape progresele înregistrate în aceste domenii.

9. Ritmul în care avansează procesul de aderare la UE a țărilor din Balcanii de Vest poate fi accelerat, cu condiția îndeplinirii de către acestea a condițiilor necesare. În cazul țărilor potențial candidate, progresele înregistrate de acestea ar putea duce la obținerea statutului de țară candidată atunci când vor fi demonstrat că sunt pregătite, în conformitate cu procedurile stabilite.

10. Se fac progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a acordurilor interimare cu Albania, Muntenegru și Bosnia și Herțegovina; statul de drept rămâne o provocare importantă, iar capacitatea administrativă și de aplicare a legislației trebuie îmbunătățite suplimentar. În special, Albania trebuie să asigure pregătirea și desfășurarea corespunzătoare ale alegerilor sale parlamentare din 2009. Muntenegru trebuie să depună eforturi deosebite pentru a continua reforma sistemului judiciar. Liderii politici ai Bosniei și Herțegovinei trebuie să ajungă la o viziune comună asupra direcției în care să se îndrepte țara, să vorbească cu o singură voce în privința chestiunilor legate de UE și a celor internaționale și să ajungă la consens în ceea ce privește reformele cheie necesare pentru integrarea europeană.

11. Serbia trebuie să continue să aibă rezultate pozitive prin cooperarea deplină cu TPII și prin progrese tangibile în domeniile de reformă prioritare. Comisia consideră că ar trebui să fie posibil să se acorde Serbiei statut de țară candidată în 2009 în cazul în care va îndeplini condițiile necesare și în lumina avizului Comisiei privind gradul de pregătire pentru aderare al acestei țări.

12. Kosovo are o perspectivă europeană clară, la fel ca restul țărilor din Balcanii de Vest. În toamna anului 2009, Comisia va prezenta un studiu de fezabilitate care va evalua mijloacele de consolidare a dezvoltării politice și socioeconomice a Kosovo și va examina care sunt cele mai bune modalități prin care Kosovo poate să înregistreze progrese, ca parte a regiunii, în direcția integrării în UE în contextul Procesului de stabilizare și asociere.

13. Comisia ia măsuri pentru ca perspectiva europeană să devină tangibilă pentru cetățenii din Balcanii de Vest. Cu condiția îndeplinirii obiectivelor de referință prevăzute în foile de parcurs privind liberalizarea vizelor, Comisia poate propune, ținând cont de rezultatele fiecărei țări, exonerarea de obligația de a deține viză în cursul anului 2009. Fondurile alocate pentru bursele destinate studenților din Balcanii de Vest vor fi dublate în 2009. Vor fi continuate negocierile cu Balcanii de Vest privind crearea unei Comunități a Transporturilor în vederea semnării unui acord în cursul anului 2009.

14. Asistența acordată prin Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) se va axa în continuare pe domeniile esențiale care fac obiectul reformei. Acest lucru este reflectat în Cadrul financiar indicativ multianual revizuit pentru perioada 2010-2012, pe care Comisia îl prezintă astăzi. Punerea în aplicare a noii Facilități privind societatea civilă va continua în 2009. Va fi încurajată participarea mai mare a țărilor partenere la programele și agențiile comunitare.

15. Coordonarea cu instituțiile financiare internaționale (IFI) și cu alți donatori crește ponderea sprijinului IPA. Comisia va acționa în direcția instituirii până în 2010 a unui cadru de investiții pentru Balcanii de Vest, așa cum a convenit cu Banca Europeană de Investiții, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei.

16. Până în prezent, criza financiară internațională nu a avut decât un impact direct limitat asupra Balcanilor de Vest și Turciei. Comisia este gata să acorde asistență autorităților din țările vizate de procesul de extindere în gestionarea consecințelor financiare și economice ale acesteia.

17. În mai 2009, EU va marca, sub președinția cehă, cea de a cincea aniversare a extinderii din 2004. Comisia va prezenta, cu această ocazie, un studiu al impactului celei de a cincea extinderi asupra economiei UE.

18. Este crucial ca extinderea să se bucure de sprijinul opiniei publice. Este important ca autoritățile statelor membre și instituțiile UE să consolideze înțelegerea de către opinia publică a interesului pe care Uniunea îl are în ceea ce privește extinderea.

ANEXA 1

Foaie de parcurs care să permită intrarea în etapa finală a negocierilor cu Croația

În conformitate cu cadrul de negocieri și cu concluziile Consiliului European din decembrie 2006, ritmul negocierilor de aderare depinde de îndeplinirea de către Croația a condițiilor necesare. Conform principiului meritelor proprii, înregistrarea de progrese privind negocierile depinde de realizarea de către Croația a reformelor politice, economice, legislative și administrative necesare. Țara trebuie să continue eforturile de reformă, în special în sistemul judiciar și în administrația publică, în ceea ce privește corupția și criminalitatea organizată, promovarea drepturilor minorităților, inclusiv a returnării refugiaților, continuarea proceselor privind crimele de război, accesul TPII la documente în Croația, precum și restructurarea șantierelor navale.

Având în vedere legătura strânsă dintre aceste chestiuni și negocierile de aderare, Croația va trebui să demonstreze că a obținut rezultate concrete în ceea ce privește respectarea obligațiilor care îi revin în temeiul Acordului de stabilizare și asociere, îndeplinirea condiției generale prevăzute de Procesul de stabilizare și asociere și îmbunătățirea gestionării fondurilor UE de preaderare.

Deschiderea capitolelor rămase:

- Libera circulație a capitalurilor

- Achizițiile publice

- Politica în domeniul concurenței

- Agricultură și dezvoltare rurală

- Siguranța alimentelor, politica veterinară și fitosanitară

- Pescuit

- Impozitare

- Politica regională

- Sistemul judiciar și drepturile fundamentale

- Justiție, libertate și securitate

- Mediu

- Politica externă, de securitate și apărare.

Comisia sugerează conferinței de aderare să întreprindă toate eforturile pentru a deschide capitolele rămase până la sfârșitul anului 2008, în cazul în care îndeplinirea de către Croația a condițiilor necesare face posibil acest lucru, precum și pentru a deschide la începutul anului 2009 eventualele capitole rămase.

În ceea ce privește obiectivele de referință care trebuie realizate pentru deschiderea capitolului Politica în domeniul concurenței , Croația trebuie să depună în continuare eforturi, în special în ceea ce privește șantierele navale. Referitor la capitolul Sistemul judiciar și drepturile fundamentale, Croația trebuie să depună un ultim efort pentru a remedia aspectele încă deficitare din obiectivele de referință aferente deschiderii acestui capitol.

Închiderea provizorie a capitolelor rămase:

Mai trebuie închise 31 de capitole. Închiderea acestora depinde de îndeplinirea de către Croația a obiectivelor de referință stabilite pentru închiderea capitolelor.

Croația a solicitat un număr substanțial de aranjamente tranzitorii în anumite capitole, fiind necesare, prin urmare, negocieri suplimentare, ceea ce poate întârzia închiderea provizorie a unui anumit capitol.

Pentru a ajunge în etapa finală a negocierilor de aderare până la sfârșitul anului 2009, Croația ar trebui să își finalizeze acțiunile întreprinse în vederea îndeplinirii obiectivelor de referință aferente închiderii capitolelor până la o dată care să permită închiderea capitolelor în conformitate cu următorul program de priorități:

Programul de priorități pentru restul anului 2008

- Drepturile de proprietate intelectuală

- Politica economică și monetară

- Re țelele transeuropene

- Uniunea vamală

Programul de priorități pentru prima jumătate a anului 2009

- Dreptul de stabilire și libera circulație a serviciilor

- Dreptul societăților comerciale

- Servicii financiare

- Societatea informa țională și media

- Politica în domeniul transporturilor

- Energie

- Statistică

- Politica socială și ocuparea forței de muncă

- Protec ția consumatorilor și a sănătății

- Politica externă, de securitate și apărare

- Control financiar

Programul de priorități pentru a doua jumătate a anului 2009

- Libera circulație a mărfurilor

- Libera circulație a lucrătorilor

- Libera circulație a capitalurilor

- Achizi țiile publice

- Politica în domeniul concuren ței

- Agricultură și dezvoltare rurală

- Siguran ța alimentelor, politica veterinară și fitosanitară

- Pescuit

- Impozitare

- Politica regională și coordonarea instrumentelor structurale

- Sistemul judiciar și drepturile fundamentale

- Justi ție, libertate și securitate

- Mediu

- Dispozi ții financiare și bugetare

- Institu ții

- Alte aspecte.

Cu condiția menținerii de către Croația a progreselor generale înregistrate în pregătirile sale, Comisia va prezenta o comunicare în cursul anului 2009 privind un pachet financiar pentru aderarea Croației.

De asemenea, Comisia recomandă Consiliului să instituie grupul de lucru ad hoc pe probleme tehnice pentru elaborarea Tratatului de aderare, pe baza textelor pregătite de Comisie. Acest grup își poate desfășura lucrările în paralel cu negocierile și, prin urmare, și-ar putea începe activitatea în prima jumătate a anului 2009. În paralel, Croația trebuie să se asigure că traducerea acquis-ului în limba sa oficială este disponibilă în timp util.

Poate fi necesară adaptarea calendarului indicativ prevăzut în prezenta foaie de parcurs în funcție de progresele înregistrate de Croația. Comisia va continua să sprijine Croația în pregătirile sale pentru aderare și să o ajute furnizându-i expertiză, inclusiv prin utilizarea la maximum a unor instrumente precum TAIEX și înfrățirea instituțională și prin asistență financiară bine direcționată.

Comisia va monitoriza îndeaproape îndeplinirea angajamentelor asumate de Croația pe parcursul negocierilor și va elabora rapoarte cu privire la constatările sale. Va utiliza în mod regulat misiuni de evaluare inter pares , inclusiv în ceea ce privește statul de drept, precum și toate celelalte instrumente disponibile.

ANEXA 2

Concluzii privind Albania, Bosnia și Herțegovina, Croația, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia, Kosovo[7] și Turcia

Albania

Din punct de vedere al criteriilor politice , Albania a continuat să realizeze progrese în ceea ce privește democrația și statul de drept. În urma realizării consensului între partide, reformele au avansat în domenii cheie. Cu toate acestea, este necesară consolidarea suplimentară a culturii dialogului între partidele politice și a funcționării corespunzătoare a instituțiilor de stat. Alegerile parlamentare din 2009 trebuie pregătite corespunzător pentru a se demonstra maturitatea democratică a țării. Albania trebuie să își consolideze suplimentar capacitatea administrativă. În ciuda înregistrării unor progrese, corupția și criminalitatea organizată reprezintă o provocare majoră.

S-au realizat unele progrese în ceea ce privește democrația și statul de drept . Parlamentul Albaniei a adoptat modificări semnificative ale constituției, inclusiv în ceea ce privește reforma electorală, pe baza unui consens larg între cele două partide principale. Trebuie adoptat un nou cod electoral în timp util pentru alegerile parlamentare din 2009. Albania a realizat unele progrese în ceea ce privește consolidarea structurilor sale guvernamentale pentru a respecta angajamentele asumate în cadrul ASA și pentru a coordona acțiunile întreprinse în vederea aderării la UE. Cu toate acestea, este în continuare nevoie de o consolidare suplimentară a capacităților și de planificare strategică. În domeniul administrației publice , sunt necesare eforturi importante pentru a pune bazele unui corp al funcționarilor publici independent, eficient și recrutat pe bază de merit. Continuă să se facă numiri care încalcă Legea privind funcția publică. Punerea în aplicare deplină a Legii privind funcția publică, inclusiv a structurii oficiale a carierei, va fi esențială pentru obținerea de progrese.

S-au înregistrat unele progrese în reforma sistemului judiciar . Au fost adoptate acte legislative importante privind organizarea sistemului judiciar. Infrastructura instanțelor a început să se îmbunătățească, dar continuă să fie inadecvată. Nu există o strategie de reformă cuprinzătoare a sistemului judiciar. Sunt în curs de adoptare acte legislative importante privind funcționarea Înaltei Curți de Justiție și a procuraturii. Punerea în aplicare a hotărârilor, în special a celor în cauzele civile, continuă să fie lentă. Persistă problema cauzelor restante aflate pe rol, iar infrastructura instanțelor continuă să fie inadecvată. Sistemul judiciar continuă să funcționeze defectuos și mai sunt multe de făcut pentru a asigura independența, transparența și eficiența acestuia.

Guvernul și-a continuat eforturile în ceea ce privește corupția , care constituie o prioritate esențială a Parteneriatului european. A fost adoptată o strategie anticorupție globală, însoțită de un plan de acțiune, dar punerea acesteia în aplicare nu a început și vor trebui evaluate mecanismele de monitorizare a acesteia. Au fost introduse proceduri electronice pentru impozitare și achizițiile publice. Anchetele anticorupție au dus la demiterea și, în unele cazuri, la arestarea unei serii de funcționari. Percepția privind corupția s-a îmbunătățit. Cu toate acestea, corupția continuă să fie larg răspândită și constituie o problemă gravă. Dispozițiile instituționale și coordonarea între agenții în ceea ce privește corupția rămân insuficiente. Lupta împotriva corupției în sistemul judiciar continuă să fie o problemă esențială. Este necesară o investigație aprofundată a cazului exploziei de la Gerdec. Trebuie întreprinse în continuare eforturi considerabile cu privire la toate aspectele acestei probleme, inclusiv la răspunderea judiciară și la transparența finanțării partidelor politice.

S-au realizat unele progrese în ceea ce privește drepturile omului și protecția minorităților . În ansamblu, cadrul legislativ a fost instituit. Au fost întreprinse unele eforturi în vederea urmăririi în justiție a cazurilor de rele tratamente aplicate în perioada de detenție premergătoare proceselor. Au fost construite noi închisori și centre de detenție pe perioada premergătoare procesului. Cu toate acestea, continuă să fie necesare eforturi considerabile pentru a proteja drepturile omului și a-i urmări în justiție pe cei acuzați de încălcarea acestora. În ceea ce privește accesul la justiție , există legislația necesară pentru furnizarea de asistență juridică gratuită, dar aceasta nu este aplicată eficace. Standardele de detenție extrem de precare, exacerbate de supraaglomerarea din închisori, rămân o problemă extrem de gravă.

Albania a continuat să înregistreze progrese în ceea ce privește libertatea de expresie . Cadrul juridic privind politica în domeniul mediei s-a îmbunătățit, dar este necesară o mai bună punere în aplicare a legislației existente. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a nu mai considera calomnia faptă penală și pentru a asigura libertatea de informare și independența organismului de reglementare în domeniul radiodifuziunii publice.

Există un cadru juridic favorabil organizațiilor societății civile . A fost instituit un Fond al societății civile care să promoveze ONG-urile, însă nu există mecanisme de punere în aplicare a acestuia. Organizațiile societății civile au în continuare o influență limitată și trebuie consolidată și mai mult participarea acestora la procesul de luare a deciziilor.

S-au realizat progrese suplimentare în consolidarea drepturilor femeilor . Au fost adoptate noi acte legislative privind egalitatea de șanse între bărbați și femei. A fost adoptată o strategie de prevenire a violenței domestice, dar nu a fost pusă în aplicare. Protecția femeilor împotriva tuturor formelor de violență este insuficientă și rămâne o problemă extrem de gravă. S-au realizat progrese suplimentare în ceea ce privește drepturile copiilor . Au fost adoptate modificări ale Codului penal referitor la exploatarea copiilor, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru a soluționa problema exploatării copiilor prin muncă. Minorii pot primi acum pedepse constând în prestarea de servicii în favoarea comunității sau pot beneficia de suspendarea condiționată a executării pedepsei. Ratele frecventării școlii de către copiii romi au crescut într-o anumită măsură. Cu toate acestea, punerea în aplicare deplină este împiedicată de lipsa resurselor. A fost adoptată o strategie de protecție socială pentru 2008-2013, dar lipsesc mecanismele de punere în aplicare a acesteia. Mecanismele de sprijinire a persoanelor vulnerabile din punct de vedere social și a persoanelor cu handicap rămân limitate. Este necesară o mai bună coordonare a agențiilor guvernamentale. În ceea ce privește politica de luptă împotriva discriminării, s-au înregistrat puține progrese referitor la cadrul juridic. Lipsa progreselor privind modificarea legislației în domeniul muncii îngreunează dezvoltarea dialogului social.

S-au înregistrat progrese privind consolidarea drepturilor de proprietate . Procesul de înregistrare inițială a bunurilor imobiliare este aproape încheiat, iar cel de evaluare a proprietăților pentru a analiza cererile de restituire și de compensare este în curs. Problemele privind proprietatea rămase nerezolvate au subminat eforturile de dezvoltare a unei piețe imobiliare funcționale și au dus la menținerea sub potențial a nivelului investițiilor străine.

Albania a luat unele măsuri pentru a-și îndeplini angajamentele cu privire la protecția minorităților , în special pentru a promova utilizarea limbilor minorităților. Sunt necesare îmbunătățiri, în special prin colectarea unor date fiabile privind numărul persoanelor aparținând minorităților și situația acestora. Au fost întreprinse unele demersuri pentru îmbunătățirea situației populației rome , în special în ceea ce privește înscrierea la școală, însă impactul acestor măsuri a fost limitat. Sunt necesare o mai bună coordonare și resurse adecvate pentru a participa la Decada romilor și pentru a pune în aplicare strategiile existente. Minoritatea romă continuă să se confrunte cu condiții foarte dificile de viață și cu tratamente discriminatorii, având un acces redus la educație, la protecție socială, la asistență medicală, la locuințe și la locuri de muncă.

În ceea ce privește chestiunile regionale și obligațiile internaționale , Albania a continuat să joace un rol constructiv în menținerea stabilității în regiune și în promovarea bunelor relații cu alte țări din Balcanii de Vest și cu țările membre ale UE vecine. Țara a participat activ la cooperarea regională, inclusiv la proaspăt instituitul Consiliu de Cooperare Regională (RCC) și la Acordul de Liber Schimb Central European (CEFTA). În ceea ce privește Curtea Penală Internațională, acordul bilateral privind imunitatea încheiat cu Statele Unite nu este conform cu poziția comună și principiile directoare ale UE în această privință.

Economia Albaniei a continuat să crească într-un ritm relativ rapid. Au fost ținute sub control presiunile inflaționiste, dar dezechilibrele externe s-au amplificat, iar situația fiscală s-a deteriorat. Stabilitatea macroeconomică a fost, în general, menținută, fiind sprijinită de o gamă largă de reforme structurale. Mediul de afaceri s-a îmbunătățit. Cu toate acestea, lipsa de fiabilitate a aprovizionării cu energie, infrastructura slab dezvoltată, carențele în respectarea statului de drept și în executarea contractelor au continuat să împiedice dezvoltarea economică.

În ceea ce privește criteriile economice , Albania a realizat noi progrese pe calea instituirii unei economii de piață funcționale. Sunt necesare continuarea reformelor structurale și investiții importante în infrastructură și în educație pentru a permite economiei să facă față pe termen lung presiunii concurențiale și forțelor pieței din Uniune.

S-a menținut consensul politic cu privire la elementele fundamentale ale politicilor economice orientate spre piață și ale stabilității macroeconomice. Economia a făcut față cu bine presiunilor puternice exercitate de creșterea mondială a prețurilor la alimente și s-a îmbunătățit funcționarea pieței muncii. Administrarea finanțelor publice s-a îmbunătățit, ducând la creșterea veniturilor din impozite. A continuat privatizarea întreprinderilor mari de stat, iar procedurile de înregistrare a întreprinderilor au fost mult simplificate.

Au fost luate măsuri de îmbunătățire a competențelor lucrătorilor și de promovare a investițiilor în infrastructură și a continuat restructurarea întreprinderilor. Guvernul și-a intensificat lupta împotriva corupției și a evaziunii fiscale. Sectorul financiar este în continuare solid, crescând transparența pe piața creditelor. Denaturările concurenței provocate de stat au rămas limitate.

Cu toate acestea, riscurile macroeconomice au crescut întrucât deficitul de cont curent s-a adâncit, în principal din cauza creșterii cererii de importuri de energie și utilaje. Nivelul exporturilor a rămas limitat și s-a situat cu mult sub cel al importurilor. În ceea ce privește finanțarea, intrările de capital au continuat să fie destul de reduse. Efectuarea cu întârziere a consolidării fiscale a contribuit, la rândul său, la decalajul existent între economii și investiții, având în vedere creșterea investițiilor publice în infrastructură. Faptul că nu a fost încheiată restructurarea corporației furnizoare de energie deținută de stat care funcționează în pierdere a rămas un risc financiar.

Lipsa de fiabilitate a aprovizionării cu energie a continuat să împiedice dezvoltarea economică. Competitivitatea economiei a continuat să fie frânată ca urmare a insuficienței personalului calificat și a stocului limitat de capital, inclusiv din cauza infrastructurii defectuoase. Ocuparea forței de muncă în sectorul agricol a rămas disproporționat de mare. Existența unei economii subterane de mari dimensiuni este alimentat de deficiențele existente în politicile fiscale și de cheltuieli, precum și în aplicarea legii, inclusiv în ceea ce privește corupției și criminalității organizate. Existența unei economii subterane rămâne o provocare importantă deoarece reduce baza de impozitare și eficiența politicilor economice.

Albania a făcut progrese privind alinierea legislației, politicilor și capacităților sale la standardele europene și în ceea ce privește aplicarea angajamentelor care îi revin în temeiul Acordului interimar. S-au realizat în continuare progrese în domenii precum vama și concurența. În alte domenii, precum cel energetic, al transporturilor și al drepturilor de proprietate intelectuală, progresele înregistrate au fost limitate. Sunt în continuare necesare progrese în ceea ce privește controlul veterinar și fitosanitar pentru a se beneficia deplin de concesiile comerciale prevăzute de Acordul de stabilizare și asociere (ASA). Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți capacitatea administrativă în ceea ce privește dispozițiile nelegate de comerț ale ASA și punerea în aplicare eficientă a legislației.

S-au înregistrat progrese în unele sectoare ale pieței interne , însă sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îndeplini obligațiile care îi revin Albaniei în temeiul ASA. S-au obținut în continuare progrese în ceea ce privește adoptarea standardelor tehnice europene și a acreditării. S-au înregistrat unele ameliorări în domeniile metrologiei și al monitorizării pieței, dar sunt necesare eforturi suplimentare. Cadrul legislativ privind protecția consumatorilor s-a îmbunătățit. Nu pot fi raportate progrese semnificative în privința dreptului de stabilire . Se aplică în continuare anumite restricții privind liberalizarea circulației capitalurilor .

S-au înregistrat în continuare progrese privind capacitatea administrativă a vămilor . Infrastructura la punctele de trecere a frontierei este în curs de îmbunătățire. Veniturile vamale au continuat să crească, reducerile tarifare prevăzute de Acordul interimar fiind aplicate la timp. Cu toate acestea, trebuie definite strategiile pentru tehnologia informației și pentru formare și sunt necesare îmbunătățiri suplimentare în ceea ce privește infrastructura și alinierea la practicile UE. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește impozitarea . Au crescut impozitele pe venit și cele aplicate societăților comerciale. Cu toate acestea, colectarea impozitelor continuă să fie redusă, în special la nivelul administrației locale. Colectarea impozitelor, strategia de control și alinierea suplimentară la legislația și practicile UE trebuie consolidate și mai mult.

S-au obținut în continuare progrese în domeniul concurenței . Autoritatea în domeniul concurenței a fost consolidată suplimentar prin impunerea unor amenzi antitrust în sectoare cheie. Cadrul legislativ este, în general, conform cu acquis-ul, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru punerea sa în aplicare. Albania a înregistrat noi progrese în privința respectării obligațiilor în domeniul ajutoarelor de stat care îi revin în temeiul Acordului de stabilizare și asociere. A fost finalizat inventarul schemelor de ajutor de stat.

Pot fi raportate progrese limitate în ceea ce privește achizițiile publice . Au fost introduse proceduri electronice privind achizițiile, însă este necesară apropierea suplimentară a legislației, în special în domeniile concesionărilor și utilităților. Capacitatea Agenției pentru Achiziții Publice a fost îmbunătățită, dar necesită o consolidare suplimentară. Trebuie asigurată imparțialitatea procedurilor de revizuire. Procedurile actuale privind tratarea plângerilor nu respectă standardele internaționale. Au fost adoptate modificări ale Codului vamal în privința drepturilor de proprietate intelectuală și o lege privind drepturile de proprietate industrială. Cu toate acestea, asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală continuă să fie insuficientă, iar numărul cazurilor de încălcare a acestora care sunt aduse în fața justiției este mic. Capacitățile oficiilor pentru brevete și drepturi de autor sunt în continuare insuficiente. Sunt necesare eforturi suplimentare considerabile pentru a îndeplini obligațiile privind drepturile de proprietate intelectuală care decurg din Acordul interimar.

S-au realizat unele progrese cu privire la apropierea de standardele europene în ceea ce privește politica în domeniul ocupării forței de muncă și politica socială . Au fost instituite programe care să consolideze ocuparea forței de muncă a grupurilor vulnerabile. Inspectoratul pentru Muncă a fost consolidat, dar capacitatea acestuia de a asigura respectarea drepturilor în domeniul muncii este limitată. Standardele în domeniul sănătății lucrătorilor și al securității la locul de muncă rămân necorespunzătoare. S-au înregistrat în continuare progrese în privința sănătății publice . S-au înregistrat unele progrese în privința educației . Bugetul pentru educație a continuat să crească. A fost introdus un sistem central digital pentru admiterile la universitate. A fost îmbunătățit accesul studenților cu handicap. Cu toate acestea, nivelul înscrierii la școlile secundare rămâne scăzut. Au fost înregistrate unele progrese în domeniul cercetării, dar este necesară consolidarea suplimentară a capacităților.

Au putut fi constatate progrese cu privire la anumite politici sectoriale . În ceea ce privește industria și IMM-urile , s-au înregistrat progrese în privința aplicării Cartei europene pentru întreprinderile mici. Pot fi raportate unele progrese în ceea ce privește agricultura , în special referitor la cadrul legislativ al acesteia și instituirea de structuri de dezvoltare rurală. A fost îmbunătățit cadrul juridic privind politica în domeniul siguranței alimentelor, veterinară și fitosanitară , dar respectarea standardelor UE rămâne insuficientă și sunt necesare eforturi suplimentare pentru consolidarea capacității instituționale. S-au înregistrat unele progrese în domeniul pescuitului , în ceea ce privește inspecția, controlul și cooperarea internațională. Mai trebuie acordată atenție asigurării respectării legislației și punerii în aplicare a acesteia.

În ceea ce privește mediul , a fost îmbunătățită legislația orizontală, dar punerea în aplicare și asigurarea respectării acesteia se află în întârziere. Trebuie consolidată capacitatea administrativă pentru elaborarea politicii în domeniul mediului și aplicarea legislației în domeniu.

Pot fi raportate unele progrese în domeniul transporturilor . Albania continuă să participe activ în cadrul Observatorului transporturilor din Europa de Sud – Est. Cu toate acestea, continuă să fie necesare ameliorări considerabile în toate sectoarele transporturilor.

S-au înregistrat progrese limitate în sectorul energetic . Albania a făcut progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE în conformitate cu angajamentele care îi revin în temeiul Tratatului de instituire a Comunității Energiei. Au fost înregistrate în continuare progrese în privința restructurării societății furnizoare de energie electrică și se depun în prezent eforturi pentru îmbunătățirea situației financiare a acesteia. Cu toate acestea, sectorul energetic rămâne într-o stare critică. Securitatea aprovizionării cu energie electrică este incertă întrucât capacitatea de generare a energiei nu este suficientă pentru a satisface cererea internă, iar capacitatea limitată de interconectare continuă să pună obstacole în calea importurilor.

Pot fi raportate unele progrese în ceea ce privește societatea informațională și media . Au fost adoptate noi acte legislative privind comunicațiile electronice și semnătura electronică și a început liberalizarea pieței. Cu toate acestea, cadrul de reglementare nu este deocamdată conform cu acquis-ul, iar capacitatea organismului de reglementare în domeniul telecomunicațiilor este inadecvată. În ceea e privește politica în domeniul audiovizualului, a fost întărită capacitatea autorității de radiodifuziune, dar resursele tehnice ale acesteia rămân limitate. Referitor la controlul financiar , a fost adoptată o nouă lege privind bugetul. Cu toate acestea, răspunderea personalului de conducere și controlul financiar sunt într-o fază incipientă de dezvoltare. S-au înregistrat progrese satisfăcătoare în domeniul statistic . Capacitatea Biroului de Statistică al Albaniei a fost îmbunătățită. Majoritatea clasificărilor statistice sunt deja folosite și sunt conforme cu standardele UE. Alinierea este într-un stadiu relativ avansat.

În ceea ce privește justiția, libertatea și securitatea , au fost înregistrate unele progrese în majoritatea domeniilor, chiar dacă acestea nu au fost uniforme. În general, sunt necesare îmbunătățiri suplimentare. În ceea ce privește vizele , este în curs de instituire un sistem fiabil de registre de stare civilă și de adrese, pentru a îmbunătăți securitatea documentelor. A fost adoptată Legea privind străinii. Acordul de readmisie CE-Albania a intrat în vigoare în 2006. Acordul CE-Albania de facilitare a eliberării vizelor a intrat în vigoare și a fost lansat dialogul privind liberalizarea vizelor. Trebuie eliberate pașapoarte biometrice care să respecte standardele UE. Regimul vizelor continuă să nu fie conform cu standardele UE.

A fost ameliorat controlul la frontiere ca urmare a adoptării unei noi legi privind gestionarea frontierelor, îmbunătățirea infrastructurii și cooperarea între agenții. A început punerea în aplicare a strategiei integrate de gestionare a frontierelor. Cu toate acestea, trebuie consolidate efectivele de personal și activitățile de formare pentru poliția de frontieră. Trebuie sporită cooperarea transfrontalieră. Pot fi raportate puține progrese cu privire la politica în domeniul azilului . Revizuirea cadrului juridic în vederea apropierii de standardele UE nu a fost încheiată încă. Capacitatea de punere în aplicare continuă să fie slabă și trebuie sporită cooperarea între agenții. Pot fi raportate unele progrese în domeniul migrației. A fost instituită o unitate centrală de returnare și readmisie, care să supravegheze centrele de readmisie regionale. Controalele migrației la frontiere sunt mai eficace, dar sunt necesare eforturi suplimentare considerabile.

S-au realizat progrese limitate în lupta împotriva spălării banilor . Cadrul juridic și cooperarea dintre bănci și instituțiile financiare privind spălarea banilor s-au îmbunătățit. Cu toate acestea, capacitatea de asigurare a aplicării legislației privind confiscarea activelor rămâne deficitară. Resursele necesare anchetelor, cooperarea între agenții și capacitatea de asigurare a respectării legii trebuie îmbunătățite suplimentar.

Pot fi raportate progrese limitate în lupta împotriva drogurilor , iar traficul de droguri rămâne un aspect foarte îngrijorător. A crescut numărul urmăririlor în justiție legate de droguri. A fost îmbunătățită infrastructura pentru stocarea în perioada premergătoare proceselor a drogurilor confiscate. Cu toate acestea, este nevoie de o voință puternică pentru a obține rezultate suficiente în acest domeniu, iar măsurile și echipamentele de detectare la frontiere trebuie îmbunătățite.

S-au înregistrat în continuare progrese privind activitățile polițienești , punându-se în aplicare noua Lege privind poliția. A început aplicarea Acordului strategic cu Europol și a Convenției de cooperare polițienească în Europa de Sud-Est. Cu toate acestea, gestionarea poliției, recrutarea, formarea și structurile de control intern mai trebuie consolidate. Trebuie depuse în continuare eforturi pentru a avea statistici fiabile privind infracțiunile.

Pot fi raportate progrese limitate în ceea ce privește lupta împotriva criminalității organizate , care rămâne o problemă gravă și afectează statul de drept și mediul de afaceri. A fost adoptată o strategie națională de luptă împotriva criminalității organizate. S-a îmbunătățit cadrul juridic. Cooperarea cu Interpol s-a ameliorat, permițând executarea unui număr de mandate de arest internațional. Cu toate acestea, eforturile de luptă împotriva criminalității organizate sunt subminate de corupție și de deficiențe privind protecția martorilor. Dificultățile din cadrul cooperării între poliție și procurori au continuat să diminueze eficacitatea anchetelor.

A fost adoptată o strategie de luptă împotriva traficului de persoane . Mai sunt multe de făcut, în special în ceea ce privește protecția victimelor. Sunt necesare o voință politică mai puternică și o mai bună coordonare pentru a pune în aplicare strategia de combatere a traficului de persoane, în special în ceea ce privește protecția victimelor. Albania rămâne una dintre principalele țări de origine în privința traficului de persoane, atât din punctul de vedere al exploatării sexuale a femeilor și fetelor, cât și al muncii forțate. Traficul intern de femei și copii este în creștere.

Pot fi raportate progrese satisfăcătoare în domeniul protecției datelor cu caracter personal . Cadrul juridic este instituit și a fost desemnată o autoritate independentă de control al protecției datelor. Cu toate acestea, sunt necesare resurse adecvate pentru a pune în aplicare în mod corespunzător mandatul acesteia.

Bosnia și Herțegovina

Bosnia și Herțegovina a realizat progrese limitate în îndeplinirea criteriilor politice în conformitate cu Parteneriatul european. Ca urmare a progreselor înregistrate în patru domenii cheie stabilite de Comisie și Consiliu în 2005[8], în iunie 2008 a fost semnat Acordul de stabilizare și asociere. Cu toate acestea, lipsa consensului cu privire la principalele elemente ale consolidării statale, contestările frecvente ale Acordului de pace de la Dayton/Paris și retorica incendiară au afectat negativ funcționarea instituțiilor și au încetinit reforma. O viziune comună a liderilor politici asupra direcției în care trebuie să se îndrepte țara și asupra reformelor cheie legate de UE, precum și capacitatea de a vorbi cu o singură voce cu privire la chestiunile legate de UE și la cele internaționale sunt elemente esențiale pentru ca această țară să înregistreze noi progrese pe calea aderării la Uniunea Europeană. Bosnia și Herțegovina trebuie, de asemenea, să continue să își consolideze capacitatea administrativă, în special la nivel de stat, și să își intensifice eforturile anticorupție.

În ceea ce privește democrația și statul de drept , s-au înregistrat progrese limitate în privința creării unor structuri statale mai funcționale și eficiente și nu s-a înregistrat niciun progres privind reforma constituțională . Sistemul de guvernanță al Bosniei și Herțegovinei continuă să presupună o prezență internațională. Închiderea Biroului Înaltului Reprezentant (BIR) depinde de progresele realizate de Bosnia și Herțegovina în îndeplinirea anumitor cerințe specifice[9].

Alegerile municipale din octombrie 2008 s-au desfășurat în conformitate cu standardele internaționale. S-au înregistrat unele progrese în îmbunătățirea eficienței Adunării Parlamentare a Bosniei și Herțegovinei. Adunarea a adoptat o serie de legi importante pe baza Parteneriatului european în prima jumătate a anului 2008, însă lucrările acesteia au fost afectate negativ de climatul politic, de faptul că s-a votat sistematic pe criterii etnice și de insuficiența resurselor administrative. În ceea ce privește guvernarea la nivel de stat, datorită consensului privind integrarea europeană s-a avansat în ceea ce privește agenda legislativă până în primăvara anului 2008. Cu toate acestea, reformele au stagnat în ultimele luni. Tensiunile interne și faptul că procesul de elaborare a politicilor este fragmentat și nu este coordonat între stat și entități continuă să fie principalele obstacole în calea unei activități eficiente a guvernului la nivel de stat. Lipsa voinței politice și problemele în materie de capacitate la nivel de guvern și parlament continuă să întârzie adoptarea actelor legislative. Direcția Integrare Europeană a continuat să joace un rol important în promovarea integrării europene, dar a fost afectată negativ de faptul că a dispus de resurse limitate de personal, precum și de climatul politic dificil. Lipsa unui recensământ recent al populației reprezintă un handicap grav pentru planificarea politicilor în întreaga Bosnie și Herțegovina.

Au fost înregistrate unele progrese în domeniul administrației publice , dar sunt necesare eforturi suplimentare. Biroul coordonatorului reformei administrației publice a fost consolidat. Strategia de reformă a administrației publice, prioritate cheie a Parteneriatului european, este în curs de realizare. Fondul pentru reforma administrației publice a devenit operațional. A fost îmbunătățită coordonarea între agențiile publice la nivelul statului și entităților, acestea implicându-se împreună într-o serie de sisteme de formare la scară mare. Rămân însă necesare eforturi susținute pentru a preveni interferența politică, a limita rolul jucat de identitatea etnică în privința numirilor și a institui un corp al funcționarilor publici profesionist și eficient, recrutat pe bază de merit și competență. Procesul elaborării Legii privind bunurile aflate în proprietatea statului, care reprezintă o condiție pentru închiderea BIR, a fost foarte lent. Se înregistrează întârzieri în privința numirii celor patru ombudsmani ai statului și a transferului competențelor ombusdmanilor la nivelul statului.

Bosnia și Herțegovina a continuat să facă progrese în ceea ce privește îmbunătățirea sistemului judiciar . A fost adoptată o Strategie națională pentru dezvoltarea sectorului justiției, menită să consolideze și mai mult independența, răspunderea, eficiența, profesionalismul și armonizarea sistemului judiciar. Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor și-a continuat eforturile de îmbunătățire a situației sistemului judiciar. Cu toate acestea, fragmentarea sistemului judiciar și complexitatea cadrului juridic continuă să îngreuneze funcționarea sistemului judiciar. Subzistă probleme în privința urmării în justiție a cazurilor de criminalitate organizată și de crime de război în entități și cantoane. Independența, răspunderea și eficiența sistemului judiciar trebuie întărite suplimentar. Jurisdicția și competența agențiilor judiciare de la nivel de stat de a funcționa liber în Republika Srpska au fost contestate de guvernul acesteia, ceea ce constituie un motiv important de îngrijorare.

Bosnia și Herțegovina a realizat puține progrese în lupta împotriva corupției , care continuă să fie generalizată și constituie o problemă gravă. Strategia națională anticorupție nu este pusă în aplicare în mod corespunzător. Numărul condamnărilor în cazurile de corupție rămâne foarte mic. Transparența activităților administrației publice este îngreunată de presiunea politică asupra instituțiilor de audit externe și asupra entităților de monitorizare a corupției. Bosnia și Herțegovina trebuie să dea dovadă de mai multă hotărâre și să întreprindă acțiuni ferme împotriva corupției.

S-au realizat progrese limitate în ceea ce privește drepturile omului și protecția minorităților . Bosnia și Herțegovina a ratificat toate convențiile importante internaționale și ale ONU privind drepturile omului, inclusiv, în iulie 2008, Carta socială europeană revizuită. Cu toate acestea, trebuie îmbunătățită punerea în aplicare a convențiilor internaționale privind drepturile omului. Într-o serie de cazuri, hotărârile Comisiei pentru Drepturile Omului a Curții Constituționale a Bosniei și Herțegovinei nu au fost puse în aplicare în mod corespunzător.

S-au realizat unele progrese în soluționarea problemei drepturilor civile și politice . Au fost luate măsuri de sprijinire a dezvoltării societății civile . Instituirea Consiliului Societății Civile este o evoluție pozitivă, chiar dacă organizațiile societății civile au o influență limitată, în general, și participarea lor la elaborarea politicilor necesită o consolidare suplimentară. Au fost obținute fondurile necesare pentru construcția unei închisori la nivelul statului . Cu toate acestea, nu există nici acum o practică uniformă a sancțiunilor penale între stat și entități. Relele tratamente aplicate prizonierilor și deținuților continuă să reprezinte o problemă. Numărul urmăririlor în justiție a persoanelor care încalcă legea rămâne scăzut. Accesul la justiție în procesele civile și penale rămâne un motiv de îngrijorare, iar egalitatea în fața legii nu este întotdeauna garantată.

Constituțiile statului și ale entităților prevăd libertatea de expresie și a media, libertatea de întrunire și asociere și libertatea religiei . Cu toate acestea, nu s-au mai înregistrat progrese semnificative în aceste domenii și este necesară îmbunătățirea punerii în aplicare a legislației existente. A fost adoptată legea federală privind radiodifuziunea publică, deși continuă să fie necesară armonizarea completă a acesteia cu legislația relevantă elaborată la nivel de stat. Toate actele legislative privind radiodifuziunea vor trebui puse în aplicare corespunzător pentru a se respecta această prioritate cheie a Parteneriatului european. Au fost tentative de a priva sistemul de radiodifuziune publică de unele resurse financiare. S-au mai înregistrat cazuri de atacuri fizice la adresa jurnaliștilor și editorilor.

S-au realizat progrese limitate în domeniul drepturilor economice și sociale . Sunt necesare eforturi susținute în vederea protejării femeilor împotriva tuturor formelor de violență. Deși a fost pus în practică un Plan de acțiune pentru copii , subzistă probleme în domeniul sănătății, protecției sociale, educației și violenței domestice împotriva copiilor. Deficiențele din sistemele de protecție socială afectează negativ condițiile grupurilor vulnerabile , inclusiv ale persoanelor bolnave mental. Ratificarea Cartei sociale europene revizuite reprezintă un pas înainte, dar sistemul complex de guvernare și fragmentarea legislației continuă să îngreuneze dialogul social în întreaga țară. S-au realizat în continuare progrese în domeniile drepturilor de proprietate și ale reformei administrării funciare. Mandatul Comisiei pentru soluționarea litigiilor privind bunurile imobiliare revendicate de persoanele strămutate și de refugiați a fost prelungit pentru a soluționa cazurile de repunere în proprietate rămase. Cadrul juridic al Bosniei și Herțegovinei include dispoziții privind protejarea drepturilor economice și sociale, însă în general punerea în aplicare rămâne inadecvată.

S-au realizat unele progrese în domeniul drepturilor culturale și al drepturilor minorităților . A fost instituit Consiliul Minorităților Naționale ca organism național, iar în Republika Srpska este operațional un Consiliu al Minorităților Naționale. Trebuie luate măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea punerii în aplicare a Legii privind minoritățile naționale, iar constituția statală trebuie modificată pentru a permite accesul minorităților la toate funcțiile politice. Separarea copiilor în cadrul școlilor pe criterii etnice rămâne o problemă. Bosnia și Herțegovina s-a alăturat Decadei incluziunii romilor 2005-2015. Au fost instituite un Plan de acțiune privind accesul la locuințe, sănătatea și încadrarea în muncă a romilor și un mecanism de coordonare. Cu toate acestea, minoritatea romă continuă să se confrunte cu condiții foarte dificile de viață și cu tratamente discriminatorii, având un acces redus la educație, protecție socială, asistență medicală, locuințe și locuri de muncă. Neînscrierea în registrul stării civile reprezintă în continuare un obstacol în calea accesului acestora la drepturi economice și sociale de bază.

În ceea ce privește refugiații și persoanele strămutate intern , au fost constatate noi ameliorări în ceea ce privește securitatea acestora, dar s-au înregistrat puține progrese suplimentare în îmbunătățirea integrării socioeconomice a persoanelor care s-au întors.

În ceea ce privește chestiunile regionale și obligațiile internaționale , Bosnia și Herțegovina a continuat să participe în mod activ la inițiativele de cooperare regională, inclusiv la Consiliul de Cooperare Regională, al cărui sediu a fost stabilit la Sarajevo în februarie 2008, și la CEFTA. Bosnia și Herțegovina a continuat să coopereze în mod satisfăcător cu TPII, una dintre prioritățile cheie ale Parteneriatului european. În ceea ce privește Curtea Penală Internațională, acordul bilateral privind imunitatea încheiat cu Statele Unite nu este conform cu poziția comună și principiile directoare ale UE în această privință. Bosnia și Herțegovina continuă să facă obiectul procedurii de monitorizare privind obligațiile și angajamentele legate de calitatea sa de membru al Consiliului Europei.

În general, relațiile Bosniei și Herțegovinei cu vecinii săi au fost bune, însă s-au înregistrat foarte puține progrese în privința soluționării problemelor rămase, inclusiv a problemelor legate de comerț și frontiere cu Croația și Serbia.

Economia Bosniei și Herțegovina a continuat să se dezvolte rapid. Stabilitatea macroeconomică s-a diminuat ca urmare a accentuării deficitelor externe, a creșterii inflației și a politicilor fiscale expansioniste. Faptul că rata șomajului este în continuare foarte mare, că participarea pe piața muncii rămâne redusă și că există divergențe între entități în ceea ce privește direcția reformei continuă să reprezinte un motiv important de îngrijorare.

În ceea ce privește criteriile economice , Bosnia și Herțegovina a realizat progrese inegale către o economie de piață funcțională. Trebuie întreprinse în continuare eforturi considerabile de reformă, pentru a-i permite țării să facă față pe termen lung presiunii concurențiale și forțelor pieței din Uniune.

S-au realizat unele progrese privind obținerea unui consens cu privire la elementele fundamentale ale politicii economice și s-a îmbunătățit cooperarea între entități în privința politicii economice. A fost luat angajamentul de a îmbunătăți coordonarea fiscală prin adoptarea Legii privind Consiliul Fiscal Național și inaugurarea Consiliului Fiscal în temeiul noii legi, la începutul lui septembrie. S-a ajuns la un acord cu privire la alocarea impozitelor indirecte. Regimul de consiliu monetar a continuat să funcționeze fără probleme și s-a menținut, în general, stabilitatea financiară, în ciuda volatilității internaționale și a ratelor de creștere ridicate ale împrumuturilor interne. Au fost îmbunătățiți unii indicatori ai pieței muncii. Au fost reduse ratele ridicate ale impozitelor pe venit și ale celor aplicate societăților comerciale în federație și au fost adoptate măsuri legislative pentru a evita dubla impozitare în țară.

Mediul de afaceri s-a îmbunătățit într-o anumită măsură în domeniile înregistrării întreprinderilor, procedurilor de faliment și cadastrului. Sectorul IMM-urilor beneficiază de un acces îmbunătățit la finanțare. Investițiile străine directe au crescut semnificativ în 2007, ca urmare a marilor privatizări din Republika Srpska, acoperind în totalitate deficitul de cont curent. Ameliorarea calității capitalului fizic s-a accelerat, sprijinită și de creșterea rapidă a investițiilor publice în Republika Srpska.

Derapajul fiscal, care a început în 2006, a continuat în 2007 și 2008. În federație, riscurile fiscale au crescut din cauza angajamentelor considerabile privind cheltuielile sociale făcute pe fondul scăderii veniturilor bugetare. În plus, politica privind salariile din sectorul public a fost relaxată la toate nivelurile guvernamentale prin creșterea salariilor și mecanisme de indexare care diminuează sustenabilitatea fiscală și competitivitatea sectorului privat. Restructurarea și lichidarea întreprinderilor aflate în proprietatea statului a avansat lent, înregistrându-se doar progrese marginale în ceea ce privește privatizarea în federație. Rata șomajului a rămas foarte ridicată.

Efectuarea unei schimbări în structura de producție către activități cu o valoare adăugată mai mare rămâne extrem de lentă. Capacitatea de producție slabă și rigiditățile structurale – nivelurile ridicate ale contribuțiilor sociale, mecanismele denaturate de stabilire a salariilor, transferurile sociale ridicate și direcționate necorespunzător și nivelul redus de mobilitate a lucrătorilor - îngreunează crearea de locuri de muncă. Mediul de afaceri continuă să fie afectat de ineficiențe de ordin administrativ. Sectorul informal de mari dimensiuni este alimentat de un cadru de reglementare slab dezvoltat, de politici fiscale și de cheltuieli neadecvate și de deficiențe în aplicarea legii, inclusiv în ceea ce privește lupta împotriva corupției și a criminalității organizate. Acest sector rămâne o provocare importantă deoarece reduce baza de impozitare și eficiența politicilor economice.

Bosnia și Herțegovina a făcut unele progrese în a-și alinia legislația și politicile la standardele europene . Punerea în aplicare a dispozițiilor legate de vamă ca urmare a intrării în vigoare la 1 iulie 2008 a Acordului interimar a fost, în general, satisfăcătoare. Cu toate acestea, capacitatea administrativă a Bosniei și Herțegovinei trebuie consolidată și țara trebuie să obțină rezultate în ceea ce privește punerea în aplicare a ASA.

Bosnia și Herțegovina a înregistrat unele progrese în realizarea priorităților Parteneriatului european în domeniile pieței interne . În ceea ce privește libera circulație a mărfurilor, s-au obținut progrese limitate în domeniile standardizării, certificării și supravegherii pieței. Trebuie depuse în continuare eforturi susținute în vederea apropierii cadrului juridic de legislația UE în acest domeniu și a dezvoltării capacității administrative necesare. A fost adoptată Legea privind produsele farmaceutice și dispozitivele medicale, ceea ce va contribui la realizarea unei piețe interne unice în Bosnia și Herțegovina în acest sector. Consiliul pentru Protecția Consumatorului a devenit complet operațional.

S-au realizat progrese limitate în ceea ce privește serviciile, dreptul de stabilire și dreptul societăților comerciale . S-au înregistrat progrese în privința înregistrării întreprinderilor. Cu toate acestea, nu s-a realizat nici un progres în vederea instituirii unei agenții de supraveghere unice la nivel de stat pentru sectorul bancar și în vederea adoptării unei legislații naționale privind leasing-ul și obligațiile.

Nu s-au înregistrat progrese suplimentare în domeniul liberei circulații a capitalurilor , însă pregătirile Bosniei și Herțegovinei în această privință sunt pe drumul cel bun. S-au obținut progrese în domeniul vamal , atât în ceea ce privește alinierea legislativă, cât și capacitatea administrativă. Strategiile vamale – în special în ceea ce privește formarea, tehnologia informației și alte domenii – trebuie acum definite. S-au obținut progrese în realizarea priorităților Parteneriatului european legate de impozitare . În septembrie 2008 a fost inaugurat un Consiliu Fiscal Național. Colectarea TVA-ului s-a îmbunătățit ca urmare a activității economice în creștere și a numărului tot mai mare de contribuabili înregistrați care plătesc TVA-ul.

În ceea ce privește concurența , Bosnia și Herțegovina a înregistrat unele progrese în domeniul controlului antitrust. A crescut numărul activităților Consiliului Concurenței, deși nu a fost efectuată o aliniere suplimentară la acquis. Nu s-au obținut progrese în domeniul ajutoarelor de stat, iar legislația privind o autoritate în domeniul ajutoarelor de stat care să își desfășoare activitatea în mod independent, precum și instituirea acesteia sunt obiective nerealizate încă. Au fost înregistrate progrese limitate în domeniul achizițiilor publice . Nu a fost încă asigurată punerea în aplicare corespunzătoare a procedurilor de achiziții publice în întreaga țară. S-au înregistrat puține progrese în materie de aplicare a drepturilor de proprietate intelectuală . Cadrul legislativ este incomplet, iar capacitatea de punere în aplicare trebuie consolidată.

S-au înregistrat progrese limitate privind politica în domeniul ocupării forței de muncă și politica socială . S-a îmbunătățit coordonarea și planificarea strategică în sectorul sănătății publice. A fost instituită o Conferință a miniștrilor sănătății, care se întrunește regulat. Au fost luate unele măsuri în vederea punerii în aplicare a Convenției-cadru a OMS, însă acestea trebuie îmbunătățite. Cu toate acestea, legislația și politicile sociale și în domeniul ocupării forței de muncă sunt în continuare extrem de fragmentate. Configurația instituțională a țării reprezintă în continuare un handicap serios, care împiedică definirea abordărilor coordonate necesare.

Au fost înregistrate unele progrese privind standardele europene în domeniul educației . Coordonarea între cei paisprezece miniștri ai educației din țară a cunoscut o ușoară îmbunătățire ca urmare a instituirii Conferinței miniștrilor. A fost adoptată o lege la nivel de stat privind formarea profesională. De asemenea, Bosnia și Herțegovina a luat măsuri suplimentare în vederea punerii în aplicare a reformelor de la Bologna. Cu toate acestea, armonizarea legislației la nivel de entități și de cantoane nu a fost încheiată, iar punerea în aplicare la nivel de țară este inegală. În ceea ce privește cercetarea, a fost lansată procedura de asociere a țării la al șaptelea program-cadru de cercetare (PC7), ceea ce ar trebui