Pentru a contribui la generarea și expansiunea mai multor inovații revoluționare creatoare de piețe și, astfel, la obținerea unui impact mai amplu prin programul Orizont 2020, Comisia Europeană a lansat prima etapă a Consiliului european pentru inovare (CEI) în cadrul programului de lucru pentru perioada 2018-2020. Prima etapă are un buget de 2,7 miliarde EUR și reunește mai multe scheme de sprijin pentru inovare: Instrumentul pentru IMM-uri, Calea rapidă spre inovare (CRI), Tehnologiile viitoare și emergente (FET Open) și premiile acordate în cadrul programului Orizont. Un grup independent de experți inovatori la nivel înalt a asistat Comisia Europeană, contribuind la elaborarea în comun a configurației unui Consiliu european pentru inovare complet și a formulat un set integral de recomandări în cadrul unui raport publicat la 24 ianuarie 2018, intitulat Europe is back: Accelerating breakthrough innovation (Europa revine: accelerarea inovării revoluționare) .

Sunt derulate activități prospective pentru a sprijini în mod specific elaborarea de propuneri pentru programul-cadru și pentru programele sale de lucru bianuale. În 2017, activitățile prospective s-au axat pe sprijinirea activităților de reflecție în vederea elaborării Programului-cadru pentru cercetare și inovare (PC9). Etapele principale pentru acest an au inclus publicarea a trei rapoarte: Publicarea raportului grupului de experți privind previziunile strategice în politica UE și două rapoarte din cadrul proiectului BOHEMIA care vizează susținerea elaborării propunerilor Comisiei privind viitoarele politici ale UE în domeniul cercetării și inovării.

În noiembrie 2017, Comisia a prezentat analiza sa din 2012 privind Strategia și planul de acțiune european în domeniul bioeconomiei , sub forma unui document de lucru al serviciilor sale. Au fost demarate activitățile de revizuire a strategiei și a planului său de acțiune, a căror adoptare este preconizată pentru 2018.

În 2007, Comisia s-a alăturat Forumului internațional pentru progresul inovării în materie de primă intervenție (International Forum to Advance First Responder Innovation), pentru a asigura coerența și complementaritatea cercetării UE privind securitatea în domeniul personalului de primă intervenție cu eforturile de la nivel mondial din acest domeniu, forum pe care Comisia îl prezidează în prezent. Forumul este format din 14 membri, printre care se numără o serie de state membre și parteneri internaționali.

Acest an a marcat, de asemenea, cea de a 20-a aniversare a Acțiunilor Marie Skłodowska-Curie (MSCA), care au susținut financiar peste 100 000 de cercetători și care, în 2017, au sprijinit mobilitatea, formarea profesională și dezvoltarea carierei a aproximativ 9 000 de cercetători de nivel înalt. Până la 14 candidați cu studii doctorale finanțați de MSCA au sprijinit detectarea semnificativă a undelor gravitaționale, demers pentru care au primit Premiul Nobel pentru fizică în 2017, iar trei laureați, care au fost anterior implicați ca oameni de știință responsabili de opt proiecte MSCA, au primit Premiul Nobel pentru chimie în 2017.

În 2017, marca excelenței a fost utilizată în 19 scheme naționale din 11 țări [CY (4), CZ (2), ES (1), HU (1), SI (2), SE (2), NO (1), PL (2), EL (1), UK (1) și, în curând, SK (2)] și în 10 scheme regionale din 4 țări [IT (6), ES (3), FR (1), CZ (1)].

În primii patru ani de funcționare a programului Orizont 2020, au fost depuse peste 50 000 de candidaturi în cadrul Instrumentului pentru IMM-uri, înregistrându-se o creștere de la an la an (15 395 în 2017). În primii patru ani, rata medie de succes a propunerilor complete din cadrul Instrumentului pentru IMM-uri a fost de 6,9 % (5,6 % în 2017). Până la sfârșitul anului 2017, un procent de 24,94 % (4,32 miliarde EUR) din totalul bugetelor combinate pentru obiectivul specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” și prioritatea „Provocări societale” din cadrul programului Orizont 2020 (pe parcursul primilor patru ani de punere în aplicare) a fost alocat pentru IMM-uri, ceea ce înseamnă că obiectivul bugetar de 20 % stabilit de Consiliul UE și de Parlamentul European la începutul programului a fost depășit cu aproximativ 25 % sau 5 puncte procentuale.

În perioada 2014-2017, participanții din statele membre au primit 92 % din finanțare, restul fiind alocat participanților din țări asociate și țări terțe. Statele Unite, China, Canada, Australia și Africa de Sud au reprezentat peste 50 % din totalul participanților din țări terțe. 12,0 % din toate acordurile de grant includ unul sau mai mulți parteneri din țări terțe, iar participanții din țări terțe la proiectele Orizont 2020 investesc 44 de milioane EUR pe an.

Sinergii cu alte programe

În iulie 2017, a fost adoptată comunicarea intitulată „Consolidarea capacităților de inovare în regiunile Europei: strategii pentru o creștere stabilă, durabilă și favorabilă incluziunii”, care subliniază importanța sinergiilor și a complementarităților între politicile și instrumentele UE ca element primordial pentru valorificarea la maximum a potențialului de creștere al regiunilor și al statelor membre ale UE. Există cadre generale de planificare a cercetării și inovării, precum și a dezvoltării regionale care includ măsuri în amonte și în aval în raport cu programul Orizont 2020 și facilitează cooperarea transnațională în legătură cu prioritățile de specializare inteligentă conexe. S3 sunt esențiale pentru sinergii. Există, de asemenea, un instrument denumit „radar de inovare”, menit să atragă investitorii.

Punerea în aplicare a mărcii de excelență a progresat satisfăcător în 2017, fiind instituite un număr tot mai mare de scheme regionale/naționale de sprijin financiar pentru propunerile legate de „marca de excelență” din cadrul Instrumentului pentru IMM-uri, inclusiv prin fondurile ESI. Pe parcursul anului, marca de excelență a fost extinsă pentru a acoperi acțiunile de formare de echipe comune de cercetare din cadrul componentei Orizont 2020 destinate țărilor care beneficiază de extinderea cooperării și al Acțiunilor Marie Skłodowska-Curie, iar lucrările pregătitoare pentru extinderea acesteia la propunerile CEC privind validarea conceptului (Proof of Concept) au progresat. În ianuarie 2017, Comisia Europeană a publicat o notă explicativă privind aplicarea normelor privind ajutoarele de stat pentru a explica în termeni simpli cum se concepe o schemă de sprijin public într-un mod care să permită finanțarea propunerilor legate de „marca de excelență” la cea mai ridicată intensitate de finanțare posibilă. Câteva luni mai târziu, în iunie, proiectele legate de „marca de excelență” au fost scutite de cerința de notificare. De asemenea, în cadrul mecanismului de sprijin al politicilor din cadrul programului Orizont 2020, a fost demarată o nouă activitate majoră axată pe sinergii: exercițiul de învățare reciprocă privind extinderea participării și asigurarea sinergiilor între programele de cercetare și inovare ale UE și politica sa de coeziune.

5. Euratom

Conform declarației de program a programului Euratom, au fost înregistrate progrese în ceea ce privește obiectivele specifice ale programului. Îndeosebi, în anul 2017, au fost semnate 23 de proiecte noi în domeniul securității nucleare (cercetare comună și/sau acțiuni coordonate) care ar putea conduce la o îmbunătățire demonstrabilă a practicii în domeniul securității nucleare în Europa. În plus, 10 proiecte noi au fost semnate în 2017, contribuind la dezvoltarea unor soluții sigure pe termen lung pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale. A fost adoptat programul de lucru al Euratom pentru 2018 , acțiunile propuse abordând provocări din domeniul cercetării care sunt importante pentru securitatea nucleară, gestionarea deșeurilor și protecția radiologică. În plus, programul de lucru al Euratom pentru 2018 pune accentul pe cercetarea referitoare la dezafectarea instalațiilor nucleare, precum și pe promovarea formării etc..

Întrucât Tratatul Euratom permite numai un program de cercetare cu durata de 5 ani, Comisia a adoptat o propunere de Regulament al Consiliului de instituire a Programului pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice 2019-2020. Această propunere are aceleași obiective și aceeași listă de activități ca și actualul program Euratom 2014-2018. Propunerea de extindere a programului Euratom a fost însoțită de un raport din partea Comisiei către Consiliu și Parlament privind evaluarea intermediară a Programului pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice 2014-2018. Documentele de lucru ale serviciilor Comisiei care îl însoțesc oferă o evaluare detaliată a acțiunilor directe și indirecte ale programului.

6. Centrul Comun de Cercetare (JRC)

Pe lângă faptul că face parte din programul EURATOM, JRC a continuat în 2017 să ofere sprijin științific principalelor inițiative de politică, precum piața unică digitală, uniunea energetică, economia circulară, impozitarea, agricultura, pilonul social, migrația și securitatea. De asemenea, JRC a răspuns la chestiunile emergente, precum produsele alimentare cu dublu standard de calitate.

JRC a înregistrat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Strategiei 2030 adoptate în 2016. În 2017, JRC și-a consolidat în continuare capacitatea de gestionare a cunoștințelor pentru procesul decizional, prin lansarea unui Centru de cunoaștere pentru bioeconomie și a unui Centru de competență privind modelizarea. În total, patru centre de cunoaștere și patru centre de competență reunesc experți, competențe, instrumente, abilități, date și cunoștințe din întreaga Comisie.

În plus, JRC a contribuit la o mai bună reglementare, oferind Comisiei metodologii pentru cuantificare și pentru planificarea datelor. De asemenea, JRC și-a consolidat sprijinul acordat semestrului european, prin intermediul unor platforme de utilizare în comun a cunoștințelor și al modelizării fiscale pentru fiecare țară. Împreună cu alte direcții generale ale Comisiei, JRC a elaborat un cadru conceptual privind reziliența, care poate fi utilizat în procesul decizional al UE. O colaborare strânsă cu Mecanismul de consiliere științifică (SAM) al Comisiei a continuat pe tot parcursul anului 2017. JRC a sprijinit inovarea regională prin extinderea domeniului de aplicare tematic al inițiativei „Calea către excelență” și prin adăugarea de noi instrumente la „Platforma de specializare inteligentă”.

În 2017, JRC a lansat o cerere de exprimare a interesului, oferind acces liber la mai multe dintre infrastructurile sale de cercetare de nivel mondial. Alte inițiative noi în 2017 includ înființarea unui Centru pentru studii avansate. JRC a încheiat, de asemenea, acorduri cu omologii săi europeni din Estonia, Slovenia, Franța, Danemarca, Polonia, Finlanda, precum și cu entități regionale și parteneri internaționali. Relațiile cu țările africane au fost puse în prim-plan, odată cu publicarea unui raport intitulat „Știința pentru parteneriatul UA-UE: consolidarea cunoștințelor pentru o dezvoltare durabilă”, elaborat în contextul Summit-ului UA-UE din 2017. O gamă largă de evenimente desfășurate în întreaga Europă au contribuit la stabilirea unor legături mai strânse între cetățeni, comunitatea științifică și factorii de decizie de la nivelul UE. Astfel de evenimente includ „Știința întâlnește parlamentele” și „Știința întâlnește regiunile”, organizate împreună cu comitetului pentru Evaluarea opțiunilor științifice și tehnologice (STOA) din cadrul PE și, respectiv, cu Comitetul Regiunilor.

7. EIT

În 2017, EIT a continuat să își pună în aplicare Agenda strategică de inovare (ASI). Aceasta rămâne singurul instrument al UE care integrează pe deplin educația, cercetarea și întreprinderile în comunitățile sale de cunoaștere și inovare (CCI), în vederea abordării provocărilor legate de schimbările climatice, mediul digital, sănătate, energie, alimente și materii prime. Atât evaluarea la jumătatea perioadei a EIT, cât și studiul de impact al EIT au confirmat faptul că modelul unic de inovare al EIT produce rezultate și are un impact, după cum o demonstrează cei 18 antreprenori din comunitatea EIT care figurează pe lista „Europe 30 under 30” publicată de Forbes în 2017. Printre rezultate se numără inovații disruptive, de la avioane electrice cu zero emisii de dioxid carbon, la soluții revoluționare de stocare a energiei, bazate pe grafen. Valoarea totală a granturilor acordate s-a ridicat la 320 de milioane EUR. Schema de extindere a EIT, intitulată Schema de inovare regională a EIT, sprijină, în prezent, activități în 18 țări. EIT a gestionat înființarea EIT Food, asigurând evoluția sa către o CCI stabilă ce desfășoară activități la nivelul întregului lanț alimentar în 5 centre de colocație nou deschise în Europa.

8. Diseminare, exploatare și comunicare

Au fost puse în aplicare două contracte-cadru menite să sprijine consorțiile de proiect în activitățile lor de diseminare și exploatare: „Common Exploitation Booster”, care, pe parcursul anului 2017, a furnizat sprijin specific pentru 195 de proiecte, și „Common Dissemination Booster”, care va sprijini 272 de proiecte, au fost lansate în al 3-lea trimestru al anului 2017.

Serviciile Comisiei au pus în aplicare măsuri suplimentare pentru a permite urmărirea rezultatelor cercetării după finalizarea proiectelor, astfel încât să se obțină o perspectivă mai cuprinzătoare.

Pentru părțile interesate externe, CORDIS, principalul depozit și portal public al Comisiei Europene menit să disemineze informații privind toate proiectele de cercetare finanțate de UE, a fost sprijinit cu 5 milioane EUR. CORDIS a continuat să fie principalul instrument care facilitează accesul utilizatorilor la datele și rezultatele proiectelor, printr-o vizibilitate mai rapidă și mai amplă a rezultatelor proiectelor și prin funcții de căutate optimizate.

Din 2017, noul Tablou de bord al programului Orizont 2020 facilitează utilizarea unei game largi de date privind proiectele și propunerile din cadrul programului Orizont 2020, pentru a demonstra impactul programului și pentru a sprijini procesul de elaborare a politicilor bazat pe dovezi. Acesta vine în completarea mecanismelor de raportare existente, oferind un punct de acces unic online, unificat, transparent și ușor de utilizat, la datele privind punerea în aplicare și rezultatele programului Orizont 2020, atât pentru utilizatorii externi, cât și pentru cei interni.

Începând cu 2017, accesul liber a devenit regula implicită în programele de lucru, existând posibilitatea de a opta pentru derogarea de la aceasta în anumite condiții. Pe baza acordurilor de grant semnate în 2017, până la sfârșitul anului 2017, aproximativ 63 % dintre publicații au permis accesul liber. În ceea ce privește toate proiectele din cadrul programului Orizont 2020, până la sfârșitul anului 2017, 74,85 % dintre publicații au permis accesul liber.