Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Rolul energiei nucleare în stabilitatea prețurilor la energie în UE”

(aviz exploratoriu la solicitarea Președinției cehe a Consiliului UE)

(2022/C 486/15)

Raportoare: Alena MASTANTUONO

Sesizare Președinția cehă a Consiliului UE scrisoarea din 26.1.2022 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Aviz exploratoriu Decizia Adunării Plenare 21.9.2022 Secțiunea competentă Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională Data adoptării în secțiune 7.9.2022 Data adoptării în sesiunea plenară 21.9.2022 Sesiunea plenară nr. 572 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 143/73/42 (vot nominal – cf. anexa II)

1. Concluzii și recomandări

1.1. Pentru a menține atât puterea de cumpărare a gospodăriilor, cât și competitivitatea și reziliența structurii industriale europene, este esențial ca prețurile la energie să fie stabile și accesibile. După un deceniu de stabilitate relativă a prețurilor la importurile de energie și de creștere anuală relativ scăzută a prețurilor producției interne la energie, de 0,9 % între 2010 și 2019, Europa a înregistrat o creștere bruscă a prețurilor la energie începând cu a doua jumătate a anului 2021. Volatilitatea prețurilor la energie și incertitudinea legată de aprovizionarea cu energie s-au intensificat odată cu războiul din Ucraina.

1.2. Provocarea cu care se confruntă Europa în prezent este dublă: nevoia de a combate schimbările climatice și de a asigura o aprovizionare stabilă cu energie la prețuri accesibile. După cum afirmă Comisia în planul său REPowerEU, provocarea constă în reducerea rapidă a dependenței noastre de combustibilii fosili din Rusia, prin accelerarea tranziției către o energie curată și prin unirea tuturor forțelor pentru a realiza un sistem energetic mai rezilient și o veritabilă uniune energetică. Soluția trebuie găsită ținând seama de trei dimensiuni temporale. Esența perspectivei pe termen scurt este, în primul rând, să se aducă rezolvare situației referitoare la aprovizionarea cu energie, întrucât o posibilă penurie poate exacerba creșterea prețurilor. Situația actuală a pieței este influențată de factori actuali și preconizați legați de ofertă. Prin urmare, este necesar să se utilizeze toate sursele de energie disponibile în UE, așa cum se subliniază în planul REPowerEU. Este un scenariu de criză, al cărui scop este, în primul rând, să asigure aprovizionarea cu energie. În perspectiva pe termen mediu se respectă în mai mare măsură sustenabilitatea și echilibrul resurselor de energie, iar în perspectiva pe termen lung va putea fi pus accentul pe obiective ecologice, cu condiția reducerii riscurilor de securitate geopolitică.

1.3. Costurile suplimentare pentru siguranță și securitate cauzate de război amenință să contribuie semnificativ la creșterea prețurilor la energie. Pe termen scurt, centralele nucleare existente în statele membre ale UE care au ales să includă energia nucleară în mixul lor energetic și unde acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic vor contribui la stabilitatea aprovizionării cu energie, ceea ce influențează în mare măsură stabilitatea prețurilor. Fără capacitatea nucleară existentă, șocul asupra sistemului energetic cauzat de invadarea Ucrainei de către Rusia ar fi cu siguranță tot mai mare.

1.4. Energia nucleară ca sursă de energie electrică cu emisii scăzute este disponibilă la cerere pentru a completa rolul de lider al surselor regenerabile de energie, cum ar fi energia eoliană și cea solară, în tranziția către sisteme electrice cu emisii nete egale cu zero. CESE subliniază că energia nucleară, ca sarcină de bază stabilă, poate contribui în prezent la o aprovizionare stabilă. Costurile marginale ale energiei nucleare sunt stabile și mult mai mici decât cele ale centralelor pe bază de gaz și de cărbune. Deoarece centralele nucleare nu emit cantități însemnate de CO 2 în timpul funcționării, costul lor marginal nu include pe cel al CO 2 , în mod similar energiei din surse regenerabile, și nu este afectat de tarifarea volatilă a carbonului, cum s-a putut constata în 2021, când prețul carbonului a crescut cu peste 200 %. Volatilitatea schemei EU ETS afectează în mod semnificativ prețul gazului și al cărbunelui pe piața UE.

1.5. Din punctul de vedere al reglementării, prețurile energiei electrice pe piața angro a UE sunt determinate în ordinea rezultatelor, în care ultima centrală electrică stabilește prețul. În cele mai multe cazuri de comportament standard al pieței, prețul pe o piață la vedere este determinat de gaz sau cărbune. Aceasta înseamnă că energia nucleară nu influențează prețurile energiei pe piața la vedere, cu excepția cazului în care mixul energetic include o proporție mare de surse cu emisii scăzute. Cu toate acestea, piața la vedere reprezintă doar o parte a vânzărilor pe piață. Societățile energetice fac adesea livrări fizice de energie electrică pe baza unor contracte bilaterale. În acest caz, diferite modele de finanțare și contracte bilaterale utilizate în statele membre ale UE care au energie nucleară în mixul lor energetic contribuie la stabilizarea prețului energiei pentru client.

1.6. Actuala criză energetică a afectat funcționarea pieței energiei electrice din UE, denaturând regulile sale de bază prin numărul de intervenții menite să atenueze prețurile ridicate la energie sau să scadă în mod semnificativ cererea. Această situație indică legătura importantă dintre scăderea ofertei și creșterea cererii, determinând creșterea prețurilor la energie. Cu o aprovizionare mai solidă din surse stabile de energie cu emisii scăzute de CO 2 , prețurile la energie vor fi mai puțin volatile și, datorită interconectării piețelor energetice naționale, beneficiile pot fi partajate în întreaga UE.

1.7. CESE consideră că prelungirea funcționării centralelor nucleare existente este o soluție de înțeles în această situație specifică și, în același timp, va contribui la tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. Această prelungire poate răspunde așteptărilor actuale cu privire la aprovizionarea cu energie și la reducerea consumului de gaze în sectorul energiei electrice, reducând astfel riscul penuriei de gaze. De asemenea, ea poate contribui și la atenuarea volatilității fără precedent a prețurilor, cauzată de factori neeconomici, și poate răspunde așteptărilor actuale în ceea ce privește aprovizionarea cu energie. CESE recomandă statelor membre să caute soluții pentru capacitatea de stocare și să consolideze interconexiunile de transport, pentru a reacționa eficace pe termen lung la întreruperile de energie din surse regenerabile, dar și, pe termen scurt, de gaze.

1.8. CESE propune ca, în cadrul Forumului european pentru energie nucleară (ENEF), Președinția cehă să discute stabilitatea prețurilor în sectorul nuclear și rolul energiei nucleare în stabilizarea aprovizionării, ca răspuns la reducerea dependenței UE de gazul rusesc. CESE dorește să fie implicat îndeaproape în această dezbatere.

1.9. CESE propune consolidarea cooperării bilaterale cu partenerii internaționali din sectorul nuclear, pentru a împărtăși rezultatele în termeni de inovare și progrese în domeniul noilor tehnologii. CESE recomandă Președinției cehe a Consiliului UE să organizeze o conferință privind reactoarele modulare mici, care ar putea lua forma unui forum la nivel înalt UE-SUA consacrat acestor reactoare și să exploreze acest domeniu promițător de cercetare.

2. Context și note explicative

2.1. Articolul 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene constituie temeiul juridic pentru politica energetică a UE. Dispoziții specifice sunt prevăzute în alte articole din TFUE, cum ar fi articolul 122 (securitatea aprovizionării), articolele 170-172 (rețelele energetice), articolul 114 (piața internă a energiei) și articolele 216-218 (politica externă în domeniul energiei). Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (Tratatul Euratom) constituie temeiul juridic al celor mai multe acțiuni europene în domeniul energiei nucleare.

2.2. Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene le garantează, de asemenea, statelor membre dreptul de a stabili condițiile de exploatare a propriilor resurse energetice, alegerea între diverse surse de energie și structura generală a aprovizionării cu energie ( 1 )

2.3. Planul UE de a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050 necesită o tranziție energetică către surse de energie cu emisii zero și cu emisii scăzute. Creșterea cotei de energie regenerabilă în mixul energetic nu este posibilă fără rezerva formată în prezent din surse stabile de energie disponibilă, cum ar fi energia fosilă și nucleară. În plus, trebuie să investim în centrale pe bază de gaze nefosile pentru a face față fluctuațiilor în energia din surse regenerabile. De asemenea, este mare nevoie de capacități de stocare, pentru a evita întreruperile și a satisface consumul tot mai mare de energie determinat de electrificare. Printre actualele surse stabile de energie, energia nucleară este singura sursă cu emisii scăzute care ar putea reduce dependența de gazul rusesc.

2.4. Energia nucleară, cu o capacitate de 413 gigawați (GW) în 32 de țări, contribuie la decarbonizare și reduce dependența de combustibilii fosili importați, evitând astfel producția a 1,5 gigatone (Gt) de emisii globale și o cerere globală de gaze de 180 de miliarde de metri cubi pe an ( 2 ) . Energia nucleară ca sursă de energie electrică cu emisii scăzute este disponibilă la cerere pentru a completa rolul de lider al surselor regenerabile volatile, cum ar fi energia eoliană și cea solară, în tranziția către sisteme electrice cu emisii nete egale cu zero. Potrivit Agenției Internaționale a Energiei, reducerea energiei nucleare ar face ca ambițiile nete zero să fie mai dificil de atins și mai costisitoare, iar capacitatea globală de generare a energiei nucleare ar urma să se dubleze până în 2050.

2.5. Regulamentul delegat (UE) 2022/1214 al Comisiei ( 3 ) recunoaște potențialul energiei nucleare de a contribui la decarbonizarea economiei Uniunii și consideră energia nucleară o activitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon. În Raportul final al Grupului de experți tehnici privind finanțarea durabilă, din martie 2020 ( 4 ) , se afirmă că „generarea de energie nucleară are emisii de gaze cu efect de seră aproape de zero în faza de generare a energiei” și că „dovezile privind potențiala contribuție substanțială a energiei nucleare la obiectivele de atenuare a schimbărilor climatice au fost ample și clare”. Taxonomia prevede cerințe suplimentare și mai stricte privind eliminarea deșeurilor, finanțarea și planurile de dezafectare.

2.6. Pentru a menține atât puterea de cumpărare a gospodăriilor, cât și competitivitatea și reziliența structurii industriale europene, este esențial ca prețurile la energie să fie stabile și accesibile. După stabilitatea relativă a prețurilor la importurile de energie din ultimul deceniu (cu excepția scăderii cu 31 % din 2020) și creșterea anuală relativ scăzută a prețurilor producției interne la energie, de 0,9 % între 2010 și 2019 (în 2020, prețurile la producătorii de energie au scăzut cu aproape 10 %), Europa a înregistrat o creștere bruscă a prețurilor la energie începând cu toamna anului 2021 ( 5 )

2.7. Pentru prima dată în istoria sa, Uniunea Europeană se confruntă cu mai multe riscuri grave legate de aprovizionarea cu energie, de securitatea energetică și de creșterea vertiginoasă a prețurilor la energie. Unul dintre motive este lipsa de precauție a unor state membre care au cedat în fața unor presiuni externe, reducându-și prea rapid toate resursele de rezervă; ingerințele străine au jucat, desigur, un rol în acest sens.

2.8. Au avut loc evoluții intense și volatile ale prețurilor la energie încă din perioada premergătoare războiului, începând cu toamna anului 2021, cauzate de mai multe perturbări de aprovizionare și de creșterea globală a cererii de gaze. Motivul creșterii neobișnuite a prețului energiei începând din toamna trecută este creșterea puternică la nivel mondial a cererii de gaze naturale, cauzată de o serie de factori-cheie: redresarea economică, scăderea aprovizionării UE, lipsa investițiilor și condițiile meteorologice nefavorabile care au dus la reducerea producției de energie din surse regenerabile. În unele cazuri, speculațiile au dus la golirea instalațiilor de stocare a gazelor ( 6 ) . Volatilitatea actuală a prețurilor la energie este determinată în principal de impactul agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei, de incertitudinea legată de posibila escaladare în alte țări și de efortul UE de a-și reduce cât mai curând posibil dependența energetică de Rusia.

2.9. Costurile suplimentare pentru siguranță și securitate cauzate de război amenință să contribuie semnificativ la creșterea prețurilor la energie. Următoarea perioadă de diversificare a surselor de energie ale UE, legată de investiții masive în noi infrastructuri (de exemplu, terminale GNL, conducte de hidrogen) și de realinierile rețelei existente de furnizare a energiei, ar putea fi însoțită de o creștere suplimentară a prețurilor. Situația este exacerbată și de reducerea semnificativă a producției de energie nucleară, care se preconizează că va scădea cu 12 % (peste 100 TWh) în 2022. Conform raportului AIE din iulie 2022 privind piața energiei electrice, acest declin se datorează scăderii temporare a disponibilității centralelor în Franța, reducerii cu 4 GW a energiei nucleare în Germania și impactului invaziei rusești asupra centralelor nucleare din Ucraina.

2.10. În condițiile actuale, cel puțin până când se vor înregistra progrese în tranziția energetică fundamentală a UE, utilizarea surselor de energie deja existente, disponibile pe întreg teritoriul UE și care pot fi utilizate imediat fără impedimente și în cadrul infrastructurii deja instalate, reprezintă prioritatea absolută. Reducerea aprovizionării cu produse energetice din Rusia este – totodată – în plină desfășurare și include riscul de a limita aprovizionarea cu bare de combustibil pentru centralele nucleare, iar asigurarea aprovizionării stabile cu energie a tuturor europenilor generează o provocare în termeni de respectare a obiectivelor climatice.

2.11. Într-o anumită măsură, energia nucleară permite ca producția de energie electrică să fie adaptată la cantitatea de energie produsă din surse regenerabile. Centralele nucleare sunt mai puțin flexibile decât cele pe gaz, dar aduc un element de stabilitate în sistem, deoarece contribuie semnificativ la sarcina de bază energetică, iar reglementările actuale din unele state membre ale UE permit regimuri flexibile pentru operațiunile centralelor nucleare.

2.12. Sursele nucleare deja instalate sunt capabile să satisfacă imediat cererea mai mare de energie electrică și se caracterizează prin costuri de exploatare scăzute. Desigur, costurile globale medii ale energiei în cazul surselor nucleare sunt destul de ridicate, mai ales din cauza costurilor uriașe de investiții cerute de respectarea unor măsuri stricte de securitate, dar costurile medii în cazul gazului sunt și mai ridicate ( 7 ) . În același timp, având în vedere războiul din Ucraina, nu avem certitudinea că vom continua să ne aprovizionăm cu gaz sau cu bare de combustibil rusești până la găsirea unor surse alternative de aprovizionare.

2.13. Energia nucleară este tehnologia cu emisii scăzute de dioxid de carbon livrabilă la cele mai mici costuri preconizate pentru 2025. Numai marile rezervoare hidroelectrice pot oferi o contribuție similară la costuri comparabile, dar rămân în mare măsură dependente de caracteristicile naturale ale fiecărei țări. În comparație cu generarea pe bază de combustibili fosili, se preconizează că centralele nucleare vor produce energie la costuri mai accesibile decât cele pe bază de cărbune. În timp ce turbinele cu gaz în ciclu combinat (CCGT) sunt competitive în unele regiuni, costurile totale egalizate ale producerii de energie (LCOE) depind în mare măsură de prețurile gazelor naturale și ale emisiilor de carbon din fiecare regiune. Energia electrică produsă din exploatarea nucleară pe termen lung (LTO) prin prelungirea duratei de viață este extrem de competitivă și rămâne nu doar opțiunea cu cel mai mic cost pentru generarea cu emisii scăzute de dioxid de carbon – în comparație cu construirea de noi centrale electrice – ci și pentru întreaga producție de energie electrică la toate nivelurile ( 8 )

2.14. Ca și în cazul surselor regenerabile de energie, costurile de funcționare ale energiei nucleare sunt scăzute. Costurile variabile sunt practic independente de piața mondială a materiilor prime energetice. Din acest motiv, centralele nucleare își depun ofertele pe piața energiei electrice la un preț stabil. Prețul combustibililor și cel al carbonului au – în general – cel mai mare impact asupra costurilor de producție a energiei electrice. Aceste costuri variabile sau costuri marginale variază foarte mult de la o tehnologie la alta. Costul marginal al centralelor nucleare depinde de prețul combustibilului nuclear, care este mult mai mic decât cel al gazului sau al cărbunelui. Întrucât producția nucleară este substanțială, prețul combustibilului poate fi repartizat pe un volum mare de producție, adică pe o cantitate mare de MWh. Întrucât centralele nucleare nu emit CO 2 , costurile lor marginale nu includ niciun cost legat de prețurile certificatelor de CO 2 , ca în cazul energiei din surse regenerabile.

2.15. Din punctul de vedere al reglementării, prețurile energiei electrice pe piața angro a UE sunt determinate în ordinea rezultatelor, în care ultima centrală electrică stabilește prețul. În cele mai multe scenarii de comportament standard, prețul pe o piață la vedere este determinat de gaz sau cărbune. Aceasta înseamnă că energia nucleară nu influențează prețurile energiei pe piața la vedere, cu excepția cazului în care mixul energetic include o proporție mare de surse cu emisii scăzute, care urmează să fie viitorul model european. În prezent, modelul de piață standard a fost distrus de șocul la nivelul ofertei, în special în cazul gazelor, fiind necesară prezența altor surse disponibile care să contribuie la echilibrul pieței și la stabilitatea prețurilor, împreună cu intervenții de reglementare, cum ar fi reducerea cererii în întreaga Uniune ( 9 )

2.16. Piața la vedere reprezintă doar o parte a vânzărilor pe piață. Societățile energetice fac adesea livrări fizice de energie electrică pe baza unor contracte bilaterale. În acest caz, diferite modele de finanțare și contracte bilaterale utilizate în statele membre ale UE care au energie nucleară în mixul lor energetic contribuie la stabilizarea prețului energiei pentru client, dar nu neapărat la reducerea acestui preț. De asemenea, trebuie să facem distincție între diversele niveluri ale pieței energiei electrice (cu ridicata și cu amănuntul). Piețele cu amănuntul din UE depind de numeroși factori, cum ar fi nivelul concurenței, dar și de factori care determină prețul final. Prețurile energiei electrice plătite de consumatorii casnici din UE includ impozite și taxe. Conform datelor Eurostat, ponderea medie a taxelor și impozitelor plătite de consumatorii casnici pentru energie electrică în UE este de 36 %.

3. Observații generale

3.1. CESE este pe deplin conștient de gravitatea situației și ține seama de ea. În condițiile actuale, ca parte a gestionării crizelor și a situațiilor de urgență, aprovizionarea fiabilă cu energie la preț acceptabil reprezintă calea de a supraviețui. Din acest motiv, ar trebui utilizată orice sursă disponibilă care poate fi fiabilă nu doar pentru a satisface cererea, ci și pentru a contribui la stabilitatea prețurilor în această perioadă de timp foarte incertă.

3.2. CESE sprijină pe deplin Pactul verde european și trecerea economiei europene la neutralitate climatică până în 2050. În același timp, tranziția climatică trebuie să meargă mână în mână cu cei cinci piloni ai uniunii energetice, și anume cu pilonii privind securitatea aprovizionării și prețuri accesibile la energie. Viitoarele politici ar trebui să vizeze reducerea dependenței puternice de importuri, astfel cum a subliniat CESE în mai multe avize.

3.3. Având în vedere principalele obiective ale comunicării REPowerEU a Comisiei Europene, există două etape ale efortului de asigurare a stabilității prețurilor la energie în UE; în prima etapă vom percepe primele rezultate vizibile ale reducerii dependenței UE de Rusia, iar a doua se va fi încheiat cu independența energetică a UE de Rusia. CESE recunoaște că, în prima etapă, în care stabilitatea și securitatea vor juca un rol fundamental, și energia nucleară din sursele existente ale UE va juca un rol [așa cum se subliniază în planul REPowerEU ( 10 ) ], dat fiind că pregătirea sistemului energetic al UE pentru iarna următoare nu va fi ușoară (a crea stocuri și rezerve suficiente de gaze, a începe diversificarea livrărilor, a utiliza mai mult hidrogen și metan, a realiza investiții suplimentare masive în proiecte cu energie din surse regenerabile și de eficiență energetică), astfel cum indică Agenția Internațională a Energiei în recomandările sale din martie 2022 ( 11 ) . În al doilea rând, o revenire la integrarea Pactului verde ar putea deveni posibilă când sunt eliminate orice riscuri legate de securitatea aprovizionării.

3.4. CESE subliniază că aprovizionarea cu bare de combustibil a centralelor nucleare din UE cu reactoare cu apă sub presiune (de tipul VVER) exploatate pe teritoriul unor țări (Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, Finlanda și Slovacia) ar putea fi pusă în pericol din cauza războiului din Ucraina. În același timp, Comitetul constată cu satisfacție că sunt posibile ( 12 ) livrări din surse alternative și încurajează statele membre relevante să găsească furnizori alternativi cât mai curând posibil. Centralele nucleare nu necesită capacități mari de stocare și pot stoca cu ușurință combustibil timp de trei până la cinci ani, astfel încât este posibil să se treacă la un alt furnizor sau să se cumpere combustibil la un preț favorabil.

3.5. CESE subliniază că, astăzi, stabilitatea pieței energetice a UE este o prioritate absolută, deoarece poate elimina volatilitatea prețurilor la energie. Energia nucleară, ca sursă de energie de bază foarte stabilă (o alternativă de rezervă la energia din surse regenerabile volatile), poate contribui în mod substanțial la aprovizionare stabilă în perioade cu riscuri extraordinare.

3.6. CESE subliniază că energia nucleară nu este expusă riscului de volatilitate a prețurilor din schema EU ETS, care a atins un nivel record de 100 EUR pe tonă de CO 2 la începutul lunii februarie 2022. Întrucât centralele nucleare nu emit CO 2 , costurile lor marginale nu includ niciun cost al CO 2 , ca în cazul energiei din surse regenerabile. Volatilitatea schemei EU ETS afectează în mod semnificativ prețul gazului pe piața UE.

3.7. În mare, energia nucleară are costuri de investiții ridicate, dar costurile sale de exploatare sunt relativ mici. Cu toate acestea, nu pornim de la zero, iar capacitățile nucleare existente (modernizate) pot fi utilizate pentru a stabiliza piața. Politicile ar trebui să permită statelor membre să prelungească funcționarea centralelor existente, deoarece exploatarea în condiții de siguranță pe termen lung a centralelor nucleare este de departe cea mai accesibilă soluție până în 2030 și ulterior, ceea ce va permite o tranziție lină către neutralitatea climatică. Trebuie evitate orice măsuri care ar putea avea efecte negative asupra capacității existente de reducere a emisiilor de dioxid de carbon sau care i-ar descuraja pe investitori să investească în tehnologiile necesare.

3.8. CESE sugerează să se țină seama de rolul energiei nucleare în elaborarea viitoare a normelor privind piața energiei electrice. Centralele nucleare pot oferi energie electrică consumatorilor finali la un preț fix, dat fiind că mai multe țări europene utilizează diferite modele de contracte care asigură stabilitatea pentru consumatori. Un preț de achiziție fix asigură un randament al investiției și costuri de capital mai mici, stabilind în parte prețul energiei electrice pentru consumatorii finali.

3.9. Energia nucleară a reprezentat aproximativ 25 % din electricitatea produsă în UE în 2020. O mai mare solidaritate și îmbunătățirea interconexiunilor de transport pe piața energiei va permite să se răspundă eficace pe termen lung la volatilitatea aprovizionării din surse regenerabile de energie și, pe termen scurt, la întreruperile în alimentarea cu gaze. De asemenea, CESE solicită statelor membre să acționeze asupra capacității de stocare și să înlocuiască centralele pe gaz cu energie din surse cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Orice dispoziții ale revizuirii organizării pe piața energiei electrice ar trebui să stimuleze investițiile în tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon, necesare pentru decarbonizarea sectorului energetic într-un mod sigur și accesibil.

3.10. CESE subliniază celălalt element al stabilității prețurilor în cazul energiei nucleare, asigurat de stabilitatea aprovizionării. În comparație cu gazul, centralele nucleare nu necesită capacități mari de stocare și își pot stoca cu ușurință combustibilul timp de trei ani ( 13 ) . O capacitate mai mare de realimentare și stocare contribuie la achiziții de combustibil în condiții mai favorabile și facilitează schimbarea furnizorilor. Din acest motiv, Comitetul încurajează cele cinci state membre cu tehnologii VVER să caute furnizori alternativi.

3.11. Momentul în care dependența energetică a UE de Rusia va scădea va fi un bun punct de plecare nu doar pentru reflecție, ci și pentru a implementa și materializa potențialul de inovare în energie nucleară, și anume utilizarea surselor nucleare pentru a produce hidrogen și reciclarea deșeurilor ca parte a unui lanț al economiei circulare. Utilizarea electricității produse din energie nucleară pentru a produce hidrogen și căldură prezintă noi oportunități, conform Agenției Internaționale a Energiei. Surplusul de energie electrică nucleară ar putea fi utilizat pentru a produce în 2050 circa 20 de milioane de tone de hidrogen, iar căldura cogenerată de centralele nucleare ar putea înlocui sistemele centralizate de termoficare și alte utilizări la temperaturi ridicate ( 14 ) , deși costurile de construcție ar trebui să scadă pentru a deveni competitive.

3.12. CESE propune ca, în cadrul Forumului european pentru energie nucleară (ENEF), Președinția cehă să discute stabilitatea prețurilor în sectorul nuclear și rolul energiei nucleare în stabilitatea aprovizionării, ca răspuns la reducerea dependenței UE de gazul rusesc. CESE dorește să fie implicat îndeaproape în această dezbatere.

3.13. CESE sugerează consolidarea cooperării bilaterale cu partenerii internaționali din sectorul nuclear, în special cu SUA, pentru a partaja rezultatele în materie de inovare și progres în domeniul noilor tehnologii. CESE recomandă Președinției cehe a Consiliului UE să organizeze o conferință privind reactoarele modulare mici, care ar putea lua forma unui forum la nivel înalt UE-SUA consacrat acestor reactoare și să exploreze acest domeniu promițător de cercetare.

4. Observații specifice

4.1. CESE este pe deplin conștient de anumite riscuri legate de utilizarea energiei nucleare și, pentru ca ea să devină și mai sigură, sprijină necesitatea continuării cercetării. Ar fi imprudent să credem că riscurile nu există. Energia nucleară a fost utilizată pentru a produce energie încă din anii 1950, iar de atunci nivelul de securitate și siguranță a fost consolidat, mai ales pentru a rezista la evenimente externe extreme, atât naturale, cât și provocate de om, cum ar fi accidentele de avion sau exploziile. CESE invită statele membre să desfășoare neîntrerupt cercetări și inovări în acest domeniu și să respecte cerințe stricte privind siguranța și eliminarea deșeurilor.

4.2. Situația actuală de pe piața energiei afectează și prețurile uraniului, care pot fi stabilizate printr-o mai bună diversificare a furnizorilor sau, pe termen lung, prin construirea unor centrale electrice care necesită realimentare mai puțin frecventă. Centralele electrice bazate pe reactoare modulare mici (SMR) pot necesita realimentare mai puțin frecventă, la fiecare 3-7 ani, în comparație cu 1-2 ani pentru centralele tradiționale. Unele SMR sunt chiar concepute să funcționeze pentru o perioadă de până la 30 de ani fără a fi realimentate. În plus, construcția de centrale electrice de a treia generație răspunde nevoilor țărilor cu consum mare de energie și cu rețele dezvoltate (după cum arată programele în curs sau planificate în diverse țări).

4.3. Proiectele de reactoare modulare de mici dimensiuni sunt, în general, mai simple, iar conceptul de siguranță pentru SMR se bazează adesea mai mult pe sisteme pasive și pe trăsăturile inerente de siguranță ale reactorului, cum ar fi puterea electrică scăzută și presiunea de funcționare scăzută. SMR oferă economii de costuri și ca timp de construcție și pot fi implementate treptat, pentru a răspunde cererii tot mai mari de energie.

4.4. Volumul de combustibil necesar centralelor nucleare este mai degrabă mic în comparație cu nevoile centralelor electrice care funcționează pe bază de combustibili fosili. O mică peletă de dioxid de uraniu de cinci grame produce aceeași cantitate de energie ca o tonă de cărbune sau aproximativ 480 de metri cubi de gaze naturale. Centralele nucleare nu necesită capacități mari de stocare și pot stoca cu ușurință combustibil timp de 3 până la 5 ani. Capacitatea de stocare poate fi considerată sursă de stabilitate pentru instalație, dat fiind că reduce dependența de un anumit furnizor și oferă posibilitatea de a cumpăra combustibil atunci când prețul este favorabil.

4.5. Investițiile realizate în acest sector înseamnă și că orice modernizare poate fi utilizată în beneficiul tranziției verzi. Tehnologiile și metodele nucleare sunt utilizate pentru a contribui la tranziția către un sistem energetic bazat tot mai mult pe hidrogen în două domenii principale: (i) producția de hidrogen provenit din disocierea termică/chimică a apei, asistată nuclear și (ii) contribuția metodelor și tehnicilor nucleare la îmbunătățirea înțelegerii și la adaptarea ulterioară a materialelor, pentru a îndeplini mai bine cerințele în materie de stocare și conversie a hidrogenului ( 15 )

Bruxelles, 21 septembrie 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) Articolul 194 alineatul (2) din TFUE.

(2) https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

(3) Regulamentul delegat (UE) 2022/1214 al Comisiei din 9 martie 2022 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2021/2139 în ceea ce privește activitățile economice din anumite sectoare energetice și a Regulamentului delegat (UE) 2021/2178 în ceea ce privește publicarea de informații specifice referitoare la activitățile economice respective (JO L 188, 15.7.2022, p. 1).

(4) Raportul GET este disponibil la adresa: Raportul final GET privind taxonomia UE | Comisia Europeană (europa.eu)

(5) Date Eurostat din februarie 2022 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/edn-20220210-2

(6) Pentru mai multe detalii, cf. avizul TEN/761 (JO C 275, 18.7.2022, p. 80).

(7) AIE/AEN, 2020.

(8) https://iea.blob.core.windows.net/assets/ae17da3d-e8a5-4163-a3ec-2e6fb0b5677d/Projected-Costs-of-Generating-Electricity-2020.pdf

(9) Regulamentul (UE) 2022/1369 al Consiliului din 5 august 2022 privind măsuri coordonate de reducere a cererii de gaze (JO L 206, 8.8.2022, p. 1).

(10) Planul REPowerEU – COM(2022) 230 final

(11) IEA 10-Point Plan to European Union for reducing reliance on Russian supplies by over a third while supporting European Green Deal, with emergency options to go further (Planul AIE în 10 puncte către Uniunea Europeană pentru a reduce cu peste o treime dependența de aprovizionarea rusă, sprijinind totodată Pactul verde european, cu opțiuni de urgență pentru a depăși acest obiectiv), martie 2022.

(12) Centrala nucleară de la Temelín (Republica Cehă) a găsit furnizori alternativi.

(13) Conform raportului anual pe 2020 al Agenției de Aprovizionare a Euratom, „stocurile de uraniu pot alimenta reactoarele nucleare de utilități ale UE”, în medie, timp de 2,75 ani.

(14) https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

(15) IAEA-TECDOC-1676.