[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 20.5.2009

COM(2009) 223 final

2009/0070 (COD)

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind Programul european de observare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011 – 2013) (Text cu relevanță pentru SEE)

{SEC(2009) 639}{SEC(2009) 640}

EXPUNERE DE MOTIVE

1. Contextul propunerii

1.1. CONTEXT

GMES este o inițiativă de observare a Pământului lansată de UE. Europa a luat decizia de a elabora propriile sale capacități operaționale de observare a Pământului. Punerea la punct a unui asemenea sistem reflectă o alegere strategică, cu un impact de durată asupra viitoarelor evoluții politice, economice, sociale și științifice ale UE[1].

Observarea Pământului permite colectarea unor informații privind sistemele fizice, chimice și biologice sau, mai pe scurt, monitorizarea mediului natural. Ea se bazează atât pe infrastructuri spațiale (de exemplu sateliți), cât și pe infrastructuri nespațiale, care includ instalații aeriene, maritime și terestre („ in situ ”). Datele culese cu ajutorul sateliților și al infrastructurii in situ sunt prelucrate pentru a furniza servicii de informații care să permită o mai bună gestiune a mediului și să ducă la un grad sporit de securitate pentru cetățeni. Acest lucru va permite gestionarea mai eficace a resurselor naturale și a biodiversității, monitorizarea stării oceanelor și a compoziției chimice a atmosferei, doi factori cu un rol esențial în schimbările climatice, luarea de măsuri în urma catastrofelor naturale și a celor provocate de om, inclusiv în cazul valurilor tsunami, precum și garantarea unei supravegheri mai eficiente a frontierelor.

În ultimii treizeci de ani, Agenția Spațială Europeană (ESA) și statele ei membre au depus eforturi importante în cercetarea și dezvoltarea domeniului observării Pământului în scopul elaborării unei infrastructuri și a unor servicii preoperaționale de observare a Pământului[2].

Totuși, cu excepția domeniului meteorologiei operaționale, datele furnizate de serviciile actuale fie nu acoperă toți parametrii necesari responsabililor politici[3], fie nu sunt furnizate în flux continuu, în special din cauză că durata de viață a serviciului sau infrastructura de observare aferentă sunt limitate din cauza constrângerilor bugetare și/sau tehnice. Altfel spus, majoritatea serviciilor de observare a Pământului din Europa nu sunt fiabile din cauza lipsei infrastructurilor și a garanțiilor privind disponibilitatea lor pe termen lung. Acest lucru este preocupant pentru utilizatori cum ar fi autoritățile publice, dar și pentru prestatorii de servicii din aval, care nu sunt motivați să investească masiv în piețe riscante și insuficient de mature și care ar avea, de altfel, dificultăți în obținerea capitalului necesar unor asemenea investiții.

GMES a fost conceput pentru a asigura observarea operațională a Pământului în domenii legate de mediu și securitate, dincolo de observarea meteorologică operațională. În acest context, obiectivele generale ale GMES sunt următoarele:

- exploatarea serviciilor de observare a Pământului care să corespundă nevoilor utilizatorilor, inclusiv ale responsabililor politici și ale cetățenilor în mod individual. Serviciile GMES vor permite responsabililor politici:

- să pregătească legislațiile națională, europeană și internațională privind problemele de mediu, inclusiv schimbările climatice;

- să monitorizeze punerea în aplicare a acestor legislații;

- să aibă acces la informații complete și exacte în materie de securitate (referitoare, de exemplu, la supravegherea frontierelor);

- garantarea durabilității infrastructurii de observare necesară pentru furnizarea serviciilor GMES. Acest lucru va fi posibil fie prin stabilirea de parteneriate cu proprietarii structurilor, fie prin crearea unor infrastructuri noi, în cazul în care infrastructura actuală nu este suficientă pentru a produce datele necesare serviciilor GMES;

- crearea condițiilor care să permită sectorului privat să utilizeze mai des sursele de informații, facilitând astfel intrarea pe piață a prestatorilor de servicii cu valoare adăugată, care sunt, în majoritate, întreprinderi mici și mijlocii (IMM).

1.2. Motivele și obiectivele propunerii

GMES include activități de dezvoltare și o fază operațională. În ceea ce privește activitățile de dezvoltare, finanțarea asigurată prin al șaptelea Program-cadru (PC7)[4] contribuie la dezvoltarea infrastructurii spațiale, ca element al componentei spațiale a programului GMES al ESA, precum și la finanțarea serviciilor preoperaționale în domeniile monitorizării teritoriului, monitorizării mediului marin, atmosferei, precum și în domeniile intervențiilor în caz de urgență, al securității și adaptării la schimbările climatice și al atenuării efectelor acestor schimbări.

Ca urmare a Comunicării Comisiei intitulată „Monitorizarea globală pentru mediu și securitate: de la concept la realitate”[5] și a orientărilor celui de-al treilea Consiliu pentru spațiu, punerea în aplicare a operațiunilor GMES urmează o abordare în etape, bazată pe priorități clar definite, începând cu elaborarea a trei servicii accelerate legate de intervențiile în caz de urgență, de monitorizarea teritoriului și de monitorizarea mediului marin.

Primele servicii operaționale de gestionare a intervențiilor în caz de urgență și de monitorizare a teritoriului sunt finanțate ca acțiuni pregătitoare[6]. Între 2011 și 2013, serviciile GMES operaționale ar trebui prestate la o scară mai largă, utilizând drept bază și completând activitățile de dezvoltare finanțate în cadrul temei „Spațiu” a celui de-al șaptelea Program-cadru, precum și utilizând activitățile interguvernamentale și naționale. Această acțiune comunitară se va concentra asupra întregului lanț de servicii destinate intervențiilor în caz de urgență, precum și monitorizării teritoriului, accesului la date și operațiunilor de infrastructură. Selectarea lor se bazează pe următoarele criterii specifice:

- maturitatea tehnică suficientă;

- continuitatea cu acțiunile pregătitoare și cu alte activități existente din afara programelor cadru de cercetare, precum Corine land cover ;

- potențialul demonstrat de dezvoltare al serviciilor din aval;

- prestatorii de servicii sunt parteneri industriali și, prin urmare, și-ar înceta activitățile în lipsa unei intervenții suplimentare din partea UE, în timp ce în domeniul mediului marin și al atmosferei, serviciile sunt furnizate, în principal, de instituții publice care își vor putea continua activitățile înainte de 2013 fără sprijin comunitar (chiar dacă ar fi desfășurate la un nivel mai puțin ambițios), precum și

- în privința serviciilor de urgență, este clar că ar fi preferabil să se obțină accesul la hărțile de urgență operaționale pentru autoritățile de protecție civilă începând din 2011, și nu abia în 2014.

Aceste priorități au fost discutate pe larg în urma forumului GMES de la Lille, organizat de Președinția franceză, cât și în cadrul consultărilor din Consiliul consultativ GMES. Părțile interesate au stabilit de comun acord că va fi necesară completarea fondurilor de cercetare actuale în perioada 2011 – 2013 pentru a lansa servicii operaționale în domenii în care există riscul întreruperii serviciilor. Acestea au remarcat, de asemenea, că activitățile de monitorizare a mediului marin și atmosferei sunt pe drumul cel bun. Ținând cont de natura instituțională sau științifică a actorilor europeni implicați în punerea lor în aplicare, PC7 pare suficient de adecvat, în această etapă, atât în privința volumului, cât și ca instrument legislativ, pentru a permite atingerea unei capacități foarte apropiate de condițiile operaționale ale serviciilor destinate mediului marin și atmosferei.

Se estimează că, pe parcursul următorului cadru financiar multianual (începând cu 2014), va fi pus în aplicare un program GMES complet.

Obiectivul prezentei propuneri este stabilirea unei baze juridice pentru programul GMES și pentru finanțarea de către CE a operațiunilor GMES inițiale (2011 – 2013), astfel cum este indicat în Comunicarea 2008, salutată de Consiliu în concluziile sale din 2 decembrie 2008, în scopul de a :

- permite furnizarea de servicii de intervenții de urgență (inclusiv hărți pentru situații de urgență și hărți de referință) destinate diferiților actori ai intervențiilor de urgență la nivel comunitar și al statelor membre, precum și principalelor agenții specifice ale Națiunilor Unite, inclusiv în domeniile protecției civile, ajutorului umanitar și gestiunii de criză între 2011 și 2013, 24 de ore pe zi, astfel încât ele să poată interveni în cazul urgențelor și catastrofelor umanitare în mod mai eficient și mai eficace;

- permite furnizarea serviciilor de monitorizare a teritoriului (în special, date preprelucrate, produse referitoare la ocuparea solurilor în Europa, hărți de înaltă rezoluție ale orașelor, hărți ale solurilor și hărți tematice) autorităților publice (inclusiv agențiile de mediu) din Europa în 2011 – 2013, astfel încât ele să fie mai în măsură să își îndeplinească sarcinile la nivelul elaborării politicilor, punerii lor în aplicare și monitorizării lor; serviciile de monitorizare a teritoriului ar putea sprijini, inter alia , punerea în aplicare a Strategiei tematice pentru protecția solului[7], precum și evaluarea ecosistemelor;

- contribui la producerea și punerea la dispoziția publicului a informațiilor privind mediul, în conformitate, în special, cu principiile Convenției de la Aarhus[8], cu Directiva INSPIRE și cu sistemul comun de informații referitoare la mediu (SEIS)[9];

- stimula, prin scăderea costului de acces la informații, creșterea sectorului de observare a Pământului în aval, în 2011 – 2013, în ceea ce privește locurile de muncă, inovațiile și competitivitatea internațională.

1.3. Finanțarea GMES. De la cercetare și dezvoltare la exploatare

În prezent, aspectele privind cercetarea și dezvoltarea GMES sunt, și vor continua să fie, cofinanțate la niveluri european, interguvernamental și național, pe baza parteneriatelor dintre actorii din domeniu. O parte din costurile de dezvoltare și exploatare a tuturor instalațiilor spațiale[10] și in situ care furnizează date pentru serviciile GMES vor fi suportate de statele membre și de organizațiile interguvernamentale, întrucât finanțarea de către CE a costurilor totale ale întregii infrastructuri necesare ar putea încălca principiile proporționalității și subsidiarității. CE se va concentra mai curând asupra domeniilor în care intervenția comunitară va oferi o valoare adăugată clară.

UE va coordona aceste parteneriate și își va gestiona, în același timp, propria contribuție la GMES. Cu excepția unei contribuții limitate la operațiunile privind intervențiile de urgență și la serviciile de monitorizare a teritoriului finanțate ca acțiuni pregătitoare, în prezent, această contribuție constă, în special, în finanțarea următoarelor activități de cercetare care fac obiectul temei „Spațiu” din PC7:

- dezvoltarea unei infrastructurii spațiale[11] de către ESA care să elimine lacunele din actuala infrastructură spațială;

- cercetarea consacrată integrării datelor in situ și datelor spațiale;

- dezvoltarea unui serviciu preoperațional.

În cazul serviciilor preoperaționale, cercetarea este utilizată pentru dezvoltarea lanțurilor de servicii, prin punerea în funcțiune a prototipurilor individuale, testate în zone selecționate din Europa pentru a se asigura că funcționează la parametri normali. Finanțarea se concentrează, în principal, asupra dezvoltării lanțului de prelucrare și asupra eforturilor de validare a conceptelor și a tehnologiilor și serviciilor elaborate.

Următoarea provocare a proiectului GMES este lansarea serviciilor operaționale în perioada 2011 – 2013. Sunt necesare investiții pentru lansarea produselor bazate pe prototipurile elaborate în activitățile anterioare de cercetare, pentru a face față cererii în termeni de volume de prelucrat pentru o acoperire completă paneuropeană sau globală și o exploatare permanentă de 24 de ore pe zi, cu timpi de reacție cât mai limitați posibil.

PC7 este un instrument de cercetare și dezvoltare și, prin urmare, nu este conceput să sprijine exploatarea inițială a GMES la nivelul necesar unei exploatării de durată. În același timp, activitățile de cercetare și dezvoltare vor continua, de exemplu în domeniul validării produselor. Prin urmare, în viitor va fi necesară utilizarea simultană a finanțării exploatării și a finanțării cercetării, fiecare tip de finanțare corespunzând unor nevoi diferite, dar complementare. Pentru intervalul 2011 – 2013, aceasta înseamnă că fondurile PC7 deja alocate temei „Spațiu” ar trebui suplimentate cu fonduri neconsacrate cercetării în conformitate cu propunerea de regulament, pentru a acoperi exploatarea inițială a GMES. Cadrul de administrare a GMES va asigura coerența dintre activitățile de cercetare și cele de exploatare. În ceea ce privește proiectarea și punerea tehnică în aplicare a serviciilor, Comisia va apela la Centrul comun de cercetare (JRC) și la serviciile Eurostat.

1.4. Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii

Comisia va asigura complementaritatea și coerența cu alte politici ale Comunității, în special în ceea ce privește concurența, programele europene GNSS, protecția datelor personale, protecția civilă și ajutorul umanitar, politica de coeziune și politica agricolă. În plus, GMES este un instrument de cooperare cu întreaga lume și, în special, cu Africa, legat de dezvoltare, ajutor umanitar și situații de urgență.

Mai mult, serviciile GMES sunt considerate esențiale nu doar pentru că principalii utilizatori finali sunt responsabilii politici, ci și pentru că ele stimulează inovarea și creșterea în sectorul din aval. Prin urmare, GMES este pe deplin conform cu strategia de la Lisabona.

GMES va contribui la sistemul comun de informații referitoare la mediu (SEIS) și se va folosi de acest sistem. În primul rând, GMES contribuie la punerea la dispoziție a datelor/produselor relevante furnizate prin intermediul serviciilor sale. În al doilea rând, SEIS ar putea contribui la fluxurile de date in situ destinate GMES, permițând o disponibilitate aproape instantanee a datelor (începând cu datele acoperite de legislația privind mediul, obiectivul inițial al SEIS). În plus, Comisia va asigura coerența GMES cu colectarea de date necesare politicilor de mediu în cadrul centrelor europene de date, în special în măsura în care acestea privesc monitorizarea teritoriului.

Astfel cum a fost subliniat în Comunicarea 2008, GMES trebuie să respecte cadrul Infrastructurii pentru informații spațiale din Europa (INSPIRE). INSPIRE are la bază o directivă[12] care acoperă datele spațiale deținute de autoritățile publice din statele membre. Ea nu impune statelor membre nicio obligație de a crea noi ansambluri de date geospațiale, în timp ce obiectivul GMES este asigurarea unei disponibilități permanente a serviciilor operaționale de observare a Pământului.

2. Conținutul Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind programul european de observare a pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011 – 2013)

ASTFEL CUM A FOST SUBLINIAT LA PUNCTUL 1.2, OBIECTIVUL SPECIFIC AL PROPUNERII DE REGULAMENT ESTE STABILIREA UNEI BAZE JURIDICE PENTRU PROGRAMUL GMES șI PENTRU FINANțAREA COMUNITARă A EXPLOATăRII INIțIALE A GMES, CARE AR TREBUI Să ASIGURE CONTINUITATEA COMPONENTELOR GMES DUPă 2011, SELECțIONATE PE BAZA CRITERIILOR DESCRISE MAI SUS. EXPLOATAREA INIțIALă A GMES (2011 – 2013) VA FI GESTIONATă DE COMISIE ÎN CADRUL ACTIVITățILOR GMES GENERALE ALE UE, CARE ACOPERă șI ACTIVITățILE DE CERCETARE ALE UE, PRECUM șI ACTIVITățILE PARTENERILOR PROGRAMULUI GMES. ESTE DEOSEBIT DE IMPORTANT Să SE ASIGURE COMPLEMENTARITATEA CU PC7 ATÂT ÎN PRIVINțA FINANțăRII, CÂT șI A MODALITățILOR DE ORGANIZARE.

Articolul 1 al propunerii de regulament GMES definește tema regulamentului, și anume stabilirea unui program comunitar de observare a Pământului („programul GMES”), precum și regulile de punere în aplicare a exploatării inițiale a GMES (2011 – 2013).

Articolul 2 determină conținutul general al programului GMES, care va include o componentă de servicii, o componentă spațială și o componentă in situ .

Articolul 3 descrie domeniul de aplicare a exploatării inițiale a GMES, care se va baza pe activitățile finanțate în cadrul temei „Spațiu” a celui de-al șaptelea Program-cadru, precum și pe activități naționale, completând în același timp aceste activități. Obiectivele din cadrul fiecărui domeniu sunt prevăzute în anexa la propunere. Activitățile enumerate la articolul 2 au fost determinate în conformitate cu abordarea modulară adoptată pentru punerea în aplicare a GMES. În funcție de criteriile descrise la punctul 1.2 de mai sus, exploatarea inițială a GMES (2011 – 2013) ar trebui să cuprindă acțiuni din următoarele domenii:

1. servicii de intervenții de urgență;

2. servicii de monitorizare a teritoriului;

3. măsuri de susținere pentru adoptarea serviciilor de către utilizatori;

4. accesul la date;

5. componenta spațială a GMES.

Faptul că lansarea serviciilor de intervenții de urgență și de monitorizare a teritoriului este prevăzută mai devreme decât lansarea celorlalte servicii GMES nu înseamnă că UE nu va contribui la exploatarea altor servicii (inclusiv a serviciilor de monitorizare a mediului marin și atmosferei) după 2013. După 2013, UE intenționează să sprijine întregul ansamblu de servicii GMES într-un context operațional.

Articolul 4 stabilește modalitățile de organizare a exploatării inițiale a GMES. El stabilește, în special, că rolul Comisiei nu va fi doar de a-și gestiona contribuția la GMES, ci și de a coordona activitățile partenerilor GMES, și anume statele membre, care vor lua măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a inițiativei GMES la nivelul statelor membre. Astfel cum s-a subliniat în Comunicarea 2008, cadrul de gestionare globală trebuie separat de nivelul punerii în aplicare din punct de vedere tehnic, care ar trebui încredințat, în principal, entităților europene aflate în interacțiune cu actorii din sectorul privat, inclusiv cu Agenția Spațială Europeană, precum și agențiilor specializate ale UE[13]. În consecință, punerea tehnică în practică a componentei spațiale a GMES va fi încredințată ESA. În plus, articolul 4 precizează că asigurarea coerenței între programul GMES și alte politici comunitare intră sub incidența Comisiei.

Articolul 5 definește formele juridice pe care le-ar putea avea finanțarea comunitară.

Articolul 6 conține regulile referitoare la participarea țărilor terțe la programul GMES. Ținând cont de caracterul global al GMES, este esențial să se prevadă participarea țărilor terțe, atunci când acordurile și procedurile permit acest lucru. Articolul 7 privind finanțarea stabilește pachetul financiar global destinat finanțării comunitare a exploatării inițiale a GMES. Vor fi autorizate credite anuale în conformitate cu Regulamentul financiar. La fel ca în cazul programelor europene GNSS, țările terțe și organizațiile internaționale ar trebui să poată contribui financiar sau în natură la programe, în temeiul unor acorduri corespunzătoare.

Articolul 8 prezintă obiectivele politicii în materie de date și informații pentru acțiunile finanțate în cadrul programului GMES Principalul obiectiv este accesul total și deschis[14], luând în considerare faptul că acest acces total și deschis poate fi restrâns, în special pentru a garanta protecția adecvată a datelor și informațiilor din motive de securitate.

Articolul 9 prevede monitorizarea continuă a acțiunii finanțate în temeiul regulamentului, în conformitate cu normele CE și cu cele mai bune practici. Rapoartele de evaluare intermediară și ex-post vor fi transmise Parlamentului European și Consiliului.

Articolul 10 abordează măsurile de punere în aplicare. Detaliile punerii în aplicare și programele de activitate anuale vor fi decise în conformitate cu procedura unui comitet. Programul de activitate anual va include, în special, o descriere mai detaliată a activităților conform priorităților GMES. Comitetul instituit în conformitate cu articolul 11 din propunerea de regulament va ajuta Comisia la punerea în practică a exploatării inițiale a GMES, în timp ce comitetul programului PC7 în configurația sa „Spațiu” va continua să ajute Comisia la gestionarea creditelor atribuite în baza PC7.

Articolul 11 prevede instituirea unui comitet de comitologie în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei[15].

Articolul 12 conține regulile privind protecția intereselor financiare ale Comunității, pentru a garanta că se iau măsuri corespunzătoare în vederea prevenirii neregulilor și fraudelor.

3. Consultarea părților interesate și evaluarea impactului

PROPUNEREA DE REGULAMENT PRIVIND PROGRAMUL DE OBSERVARE A PăMÂNTULUI șI EXPLOATAREA SA INIțIALă SE BAZEAZă PE AMPLE CONSULTăRI șI ESTE ÎNSOțITă DE O ANALIZă A IMPACTULUI. ÎN 2006, COMISIA șI-A INTENSIFICAT CONSULTăRILE CU PăRțILE INTERESATE, CEEA CE A INCLUS:

- ateliere tematice cu utilizatorii viitorului serviciu;

- stabilirea unor „grupuri de punere în aplicare” formate din reprezentanți ai utilizatorilor. Grupurile de punere în aplicare au pregătit recomandări privind domeniul, arhitectura și planurile de punere în practică a serviciilor, inclusiv cerințele privind infrastructura necesară;

- consultarea coordonatorilor GMES naționali din cadrul Consiliului consultativ GMES;

- reuniuni bilaterale organizate în mod regulat între biroul GMES al Comisiei Europene și părțile interesate din industrie, regiuni și din alte sectoare, precum și

- organizarea de conferințe privind GMES de către președințiile europene succesive.

Consultarea părților interesate a demonstrat în mod clar că utilizatorii nu se pot baza numai pe proiectele de cercetare. Ei au nevoie de date și informații fiabile și exacte, care să fie puse la dispoziție în timp util sau, în cazul serviciilor de intervenții de urgență, chiar în cel mai scurt timp posibil. Pentru îndeplinirea acestui obiectiv, părțile interesate consideră că sunt necesare următoarele elemente:

- luarea măsurilor necesare pentru a extinde linia bugetară operațională pregătitoare creată în 2008 în vederea acoperirii operațiunilor inițiale ale serviciilor GMES;

- definirea domeniului de activitate într-un mod care să completeze planurile de finanțare și de programare existente;

- stabilirea de parteneriate pentru a asigura servicii operaționale durabile;

- garantarea faptului că specificațiile de serviciu corespund nevoilor utilizatorilor, ținând cont că acest program este o inițiativă axată pe utilizator, precum și

- facilitarea intrării pe piață a industriei serviciilor cu valoare adăugată (inclusiv a IMM-urilor) prin asigurarea unei politici deschise în privința datelor și informațiilor.

În paralel cu scenariul de bază („menținerea status quo -ului”), raportul privind analiza impactului ia în considerare trei opțiuni pentru punerea în practică a exploatării inițiale a GMES: (i) aplicare exclusivă a unei metode deschise de coordonare, (ii) intervenție reglementară și (iii) finanțare comunitară. Analiza de impact demonstrează că finanțarea comunitară se consideră ca fiind cea mai bună opțiune, întrucât se pare că este cea mai rentabilă, chiar în comparație cu scenariul ideal din cazul celorlalte opțiuni. Analiza impactului finanțării comunitare a demonstrat că această opțiune ar prezenta cel mai bun raport preț/calitate și ar oferi sectorului din aval o bază durabilă pe care să fie create servicii personalizate.

4. Subsidiaritate și proporționalitate

PRINCIPIUL SUBSIDIARITățII SE APLICă ÎN MăSURA ÎN CARE PROPUNEREA NU INTRă SUB INCIDENțA COMPETENțELOR EXCLUSIVE ALE COMUNITățII.

Fiind vorba de servicii cu acoperire paneuropeană (și chiar globală), în special în cazul serviciilor paneuropene privind ocuparea solurilor, statele membre nu pot realiza toate obiectivele acțiunii propuse dat fiind faptul că informațiile furnizate de diferitele state membre trebuie agregate la nivel european. Comunitatea poate asigura mai bine serviciile de observare a Pământului acoperite de propunere (de exemplu hărțile de urgență sau hărțile tematice de monitorizare a teritoriului pentru zone geografice mai limitate) din două motive. În primul rând, administrarea mai coerentă și mai centralizată a datelor primite de la senzori spațiali sau in situ vor permite realizarea unor economii de scară. În al doilea rând, furnizarea necoordonată a serviciilor la nivelul statelor membre sau la nivel regional ar duce la o repetare a acelorași activități și ar crea dificultăți sau chiar blocaje în monitorizarea punerii în aplicare a legislației comunitare privind mediul pe baza unor criterii transparente și obiective. Dacă informațiile generate la nivelul statelor membre nu vor putea fi comparate, Comisia nu va avea posibilitatea să evalueze dacă legislația privind mediul a fost pusă în aplicare în mod corect în fiecare stat membru.

Propunerea respectă în întregime principiul proporționalității întrucât (i) serviciile GMES operaționale în domeniile monitorizării teritoriului și al intervențiilor de urgență nu înlocuiesc serviciile existente, ci le completează sau asigură continuitatea lor și (ii) prestarea de servicii va fi centralizată la nivel comunitar numai în cazul în care este absolut necesar.

5. Alegerea instrumentului juridic

COMISIA PROPUNE STABILIREA UNUI PROGRAM EUROPEAN DE OBSERVARE A PăMÂNTULUI (GMES) PRIN INTERMEDIUL UNUI REGULAMENT, ADICă A UNUI INSTRUMENT CU APLICARE GENERALă OBLIGATORIU ÎN TOATE ELEMENTELE SALE șI DIRECT APLICABIL ÎN TOATE STATELE MEMBRE. ÎNTR-ADEVăR, PROPUNEREA DE ACT DE BAZă DEFINEșTE NU DOAR ROLURILE șI RESPONSABILITățILE COMISIEI, CI șI ALE STATELOR MEMBRE. PRIN URMARE, UN REGULAMENT ESTE INSTRUMENTUL CEL MAI ADAPTAT PENTRU ATINGEREA OBIECTIVULUI DORIT.

6. Implicațiile bugetare

FIșA FINANCIARă CARE ÎNSOțEșTE PREZENTA PROPUNERE DE REGULAMENT STABILEșTE CREDITELE BUGETARE ACORDATE PENTRU EXPLOATAREA INIțIALă A GMES. PREZENTA PROPUNERE ESTE COMPATIBILă CU CADRUL FINANCIAR MULTIANUAL PENTRU 2007 – 2013.

2009/0070 (COD)

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind Programul european de observare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011 – 2013) (Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 157 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei[16],

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[17],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[18],

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat[19],

întrucât:

(1) La reuniunea din 15 – 16 iunie 2001 de la Göteborg, Consiliul European a adoptat o strategie de dezvoltare durabilă în favoarea consolidării reciproce a politicilor economice, sociale și de mediu și a adăugat o dimensiune de mediu procesului de la Lisabona.

(2) În rezoluția privind politica spațială europeană[20] adoptată la cea de-a patra sesiune comună și concomitentă a Consiliului Uniunii Europene și a Consiliului Agenției Spațiale Europene la nivel ministerial [Consiliul pentru spațiu, instituit în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) al Acordului-cadru dintre Comunitatea Europeană și Agenția Spațială Europeană[21]], Consiliul pentru spațiu a recunoscut contribuțiile reale și potențiale ale activităților spațiale la strategia de la Lisabona pentru creștere și ocuparea forței de muncă prin aportul de tehnologii și servicii care stimulează dezvoltarea noii societăți europene a cunoașterii și prin contribuția la coeziune în Europa și a subliniat că spațiul este un element esențial al strategiei dezvoltării durabile.

(3) Monitorizarea Globală pentru Mediu și Securitate (GMES) este o inițiativă de observare luată de Comunitatea Europeană și executată în parteneriat cu statele membre. Obiectivul ei este stimularea mai bunei exploatări a potențialului industrial al politicilor de inovare, cercetare și dezvoltare tehnologică în domeniul observării Pământului, precum și prestarea de servicii de informații, care să permită accesul la date și informații exacte din domeniile mediului și al securității, sub control comunitar, și să fie personalizate în funcție de nevoile unei game largi de utilizatori. Printre utilizatori se numără responsabilii politici la nivel european, național, regional și local care elaborează și pun în aplicare politici de mediu.

(4) În scopul îndeplinirii obiectivului în mod durabil, este necesară coordonarea activităților diferiților parteneri implicați în GMES, precum și elaborarea, punerea în practică și exploatarea unei capacități de observare și de servicii care să răspundă nevoilor utilizatorilor. GMES va reprezenta un instrument esențial pentru sprijinirea biodiversității, monitorizarea ecosistemului, precum și pentru adaptarea la schimbările climatice și atenuarea efectelor lor.

(5) Serviciile GMES sunt necesare pentru a încuraja utilizarea în permanență, de către de sectorul privat, a surselor de informații, facilitând, prin urmare, inovațiile prestatorilor de servicii cu valoare adăugată, a căror majoritate este formată din întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri).

(6) GMES include activități de dezvoltare și o fază operațională. În ceea ce privește exploatarea, în orientările de la reuniunea din 28.11.2005 a celui de-al treilea Consiliu pentru spațiu, Consiliul a sprijinit punerea în aplicare pe etape a operațiunilor GMES, bazată pe priorități clar definite, începând cu elaborarea a trei servicii accelerate legate de intervențiile în caz de urgență, de monitorizarea teritoriului și de monitorizarea mediului marin.

(7) Primele servicii de intervenție în caz de urgență și de monitorizare a teritoriului au fost finanțate ca acțiuni pregătitoare, în conformitate cu articolul 49 alineatul (6) litera (b) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene[22] (denumit în continuare „Regulamentul financiar”).

(8) În paralel cu dezvoltarea activităților finanțate în cadrul domeniului tematic inclus în Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (denumit în continuare „al șaptelea program-cadru”), în perioada 2011 – 2013 este necesară acțiunea Comunității pentru asigurarea continuității cu acțiunile pregătitoare și stabilirea unor servicii operaționale mai regulate în domenii suficient de mature din punct de vedere tehnic, cu un potențial de dezvoltare demonstrat al serviciilor din aval, inclusiv al celor de intervenții în caz de urgență și de monitorizare a teritoriului. Serviciile privind mediul marin și atmosfera vor fi dezvoltate în continuare, în paralel cu gestionarea situațiilor de urgență și cu serviciile de monitorizare a teritoriului, prin intermediul finanțării acordate cercetării și dezvoltării în cadrul celui de-al șaptelea Program-cadru, incluzând crearea unei capacități preoperaționale înainte de 2013.

(9) În Comunicarea intitulată „Monitorizarea Globală pentru Mediu și Securitate (GMES): grija pentru o planetă mai sigură”[23], Comisia și-a subliniat abordarea privind administrarea și finanțarea GMES și și-a manifestat intenția de a delega punerea în aplicare a GMES unor entități specializate, inclusiv ESA, pentru componenta spațială a GMES, având în vedere poziția și experiența sa unice.

(10) Serviciile operaționale din domeniile reducerii situațiilor de urgență și al măsurilor cu caracter umanitar sunt necesare în scopul coordonării capacității actuale a Comunității și a statelor membre pentru a fi mai bine pregătite și a reacționa mai bine la catastrofele cauzate de elemente naturale sau de om, care au, deseori, un impact negativ asupra mediului, precum și a depăși mai ușor aceste catastrofe. Întrucât schimbările climatice ar putea duce la o creștere a numărului situațiilor de urgență, GMES va juca un rol esențial în adaptarea la schimbările climatice. Prin urmare, serviciile GMES ar trebui să furnizeze informații geospațiale pentru a sprijini diferiții actori care aplică măsuri de urgență și de ajutor umanitar.

(11) Serviciile de monitorizare a teritoriului au o importanță strategică pentru monitorizarea biodiversității și a ecosistemului, pentru adaptarea la schimbările climatice și atenuarea efectelor lor, precum și pentru gestionarea unei game largi de resurse și politici care, în majoritate, sunt legate de mediul natural: sol, apă, agricultură, păduri, situri ecologice, energie și servicii de bază, zone construite, spații de recreere, infrastructură și transport. Serviciile operaționale de monitorizare a teritoriului sunt necesare atât la nivel european, cât și la nivel global, urmând să fie dezvoltate în colaborare cu state membre, țări terțe din Europa și parteneri din afara Europei, precum și cu Organizația Națiunilor Unite.

(12) Furnizarea serviciilor operaționale finanțate în temeiul prezentului regulament depinde de accesul la datele colectate cu ajutorul infrastructurii spațiale și a instalațiilor aeriene, maritime și terestre („infrastructura in situ ”), precum și prin intermediul programelor de studiu. Prin urmare, ar trebui asigurat accesul la astfel de date și, după caz, ar trebui sprijinită colectarea de date in situ care să completeze activitățile comunitare și naționale. Acest lucru este deosebit de important în cazurile în care colectarea datelor nu este impusă de legislația comunitară sau națională. În fine, trebuie garantată disponibilitatea permanentă a infrastructurilor in situ și spațiale aferente, inclusiv a infrastructurii spațiale specific dezvoltată pentru GMES în cadrul componentei spațiale a programului GMES al ESA (misiunile Santinela). Primii sateliți Santinela vor intra în faza de exploatare inițială în 2011.

(13) Comisia ar trebui să asigure complementaritatea cercetării legate de GMES și a activităților de dezvoltare incluse în cel de-al șaptelea program-cadru, a contribuției CE la exploatarea inițială a GMES, a activităților partenerilor programului GMES, precum și a structurilor deja existente, cum ar fi centrele europene de date.

(14) Exploatarea inițială a GMES ar trebui pusă în aplicare în mod coerent cu alte politici, instrumente și acțiuni comunitare relevante, în special cu politicile de competitivitate și inovare, de coeziune, cu politicile de cercetare, transport și concurență, cu programul Sisteme globale de navigație prin sateliți (GNSS) și cu protecția datelor cu caracter personal. În plus, GMES ar trebui să sprijine dezvoltarea infrastructurii pentru informații spațiale în Comunitate stabilită de Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri de informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE)[24]. De asemenea, GMES ar trebui să completeze sistemul comun de informații referitoare la mediu (SEIS)[25] și activitățile comunitare din domeniul intervențiilor de urgență.

(15) Acordul privind Spațiul Economic European și acordurile-cadru cu țările candidate și potențial candidate prevăd participarea acestor țări la programele comunitare. Ar trebui creată posibilitatea participării altor țări terțe și organizații internaționale prin încheierea de acorduri internaționale în acest scop.

(16) Pentru întreaga durată a exploatării inițiale a GMES ar trebui stabilit un pachet financiar de 107 milioane EUR, reprezentând cadrul de referință prioritar în sensul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[26]. Se preconizează o viitoare suplimentare a acestui pachet financiar cu o sumă de 43 de milioane EUR din tema „Spațiu" a celui de-al șaptelea program-cadru, destinată acțiunilor de cercetare care însoțesc exploatarea inițială a GMES.

(17) În conformitate cu Regulamentul financiar, statele membre, țările terțe și organizațiile internaționale ar trebui să poată contribui la programe pe baza unor acorduri corespunzătoare.

(18) Serviciile GMES ar trebui să fie accesibile integral și în mod deschis. Acest lucru este necesar pentru promovarea utilizării și schimbului de date și informații privind observarea Pământului, în conformitate cu principiile SEIS, INSPIRE și ale rețelei globale a sistemelor de observare a Pământului (GEOSS).

(19) Acțiunea finanțată în temeiul prezentului regulament ar trebui monitorizată și evaluată pentru a permite reajustările.

(20) Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei[27].

(21) Comisia ar trebui, în special, să fie împuternicită să adapteze prezenta anexă la progresul științific și tehnic. Întrucât măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale din prezenta directivă, acestea ar trebui adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control, prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.

(22) De asemenea, ar trebui să se ia măsuri adecvate pentru a preveni abaterile și fraudele, precum și măsurile necesare pentru a recupera fondurile pierdute, plătite în mod necorespunzător sau utilizate de o manieră incorectă, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene[28] și Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de către Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri[29] și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de către Oficiul European Antifraudă (OLAF)[30].

(23) Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume punerea în aplicare a exploatării inițiale a GMES, nu poate fi realizat în mod suficient de eficace de statele membre din cauză că exploatarea inițială a GMES necesită, de asemenea, o capacitate paneuropeană și depinde de prestarea coordonată a serviciilor la nivel comunitar și, prin urmare, poate fi realizat mai bine la nivel comunitar din motive legate de amploarea acțiunii, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este precizat la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1 Obiect

Prezentul regulament instituie programul comunitar de observare a Pământului (denumit în continuare „programul GMES”) și stabilește regulile de punere în practică a exploatării inițiale a GMES.

Articolul 2Programul GMES

1. Programul GMES se bazează pe activitățile de cercetare desfășurate în temeiul Deciziei nr. 1982/2006/CE (denumită în continuare „al șaptelea program-cadru”) și în cadrul componentei spațiale a programului GMES al Agenției Spațiale Europene.

2. Programul GMES cuprinde următoarele elemente:

6. o componentă de servicii care asigură accesul la informații din următoarele domenii tematice:

7. monitorizarea teritoriului;

8. gestionarea situațiilor de urgență;

9. securitate;

10. monitorizarea mediului marin;

11. monitorizarea atmosferei;

12. adaptarea la schimbările climatice și atenuarea efectelor lor;

13. o componentă spațială care asigură observări spațiale durabile în domeniile tematice menționate la litera (a);

14. o componentă in situ care asigură observări prin intermediul instalațiilor aeriene, marine și terestre în domeniile tematice menționate la litera (a).

Articolul 3 Exploatarea inițială a GMES (2011 – 2013)

1. Exploatarea inițială a GMES acoperă perioada 2011 – 2013 și cuprinde acțiuni din următoarele domenii:

15. servicii de intervenții de urgență;

16. servicii de monitorizare a teritoriului;

17. măsuri de susținere pentru adoptarea serviciilor de către utilizatori;

18. accesul la date, inclusiv sprijinirea colectării de date in situ ;

19. componenta spațială a GMES.

3. Obiectivele specifice ale acțiunii precizate la alineatul 1 sunt definite în anexa la prezentul regulament.

Comisia poate adapta anexa la progresul tehnico-științific.

Măsurile destinate să modifice elementele neesențiale ale prezentului regulament sunt adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 11 alineatul (2).

Articolul 4Modalități de organizare

2. Comisia Europeană asigură coordonarea programului GMES cu activitățile de la nivel național, european și internațional.

4. Comisia gestionează fondurile alocate activităților desfășurate în temeiul prezentului regulament în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (denumit în continuare „Regulamentul financiar”) și asigură complementaritatea și coerența programului GMES cu alte politici, instrumente și acțiuni comunitare, legate în special de competitivitate și inovare, coeziune, cercetare, transport și concurență, de programele europene privind sistemele globale de navigație prin sateliți (GNSS), de protecția datelor personale, de sistemul comun de informații referitoare la mediu (SEIS) și de activitățile comunitare din domeniul intervențiilor de urgență.

5. Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a GMES la nivelul statelor membre și potențialele sinergii cu inițiativele naționale, comunitare și internaționale relevante.

Agenției Spațiale Europene i se încredințează punerea în aplicare a componentei spațiale a GMES cu sprijinul Organizației europene pentru exploatarea sateliților meteorologici (EUMETSAT), dacă este necesar.

Articolul 5Forme de finanțare comunitară

3. Finanțarea comunitară poate lua, în special, următoarele forme juridice:

20. subvenții;

21. contracte de achiziții publice.

6. Subvențiile comunitare pot fi acordate sub forme specifice, inclusiv acorduri-cadru de parteneriat sau cofinanțare a subvențiilor de funcționare sau a celor de acțiune. Subvențiile de funcționare acordate organismelor care urmăresc obiective de interes european general nu intră sub incidența dispozițiilor de degresiune prevăzute în Regulamentul financiar. În cazul subvențiilor, rata maximă de cofinanțare este adoptată în conformitate cu procedura de la articolul 11 alineatul (3).

Articolul 6Participarea țărilor terțe

Următoarele țări pot participa la acțiunile precizate la articolul 2 alineatul (1):

22. țările din Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS) care sunt membre ale Acordului SEE (Spațiul Economic European), în conformitate cu condițiile prevăzute de Acordul SEE.

23. țările candidate, precum și cele potențial candidate incluse în procesul de stabilizare și asociere în conformitate cu acordurile-cadru sau cu protocolul la un acord de asociere, pe baza principiilor generale de participare a țărilor respective la programele comunitare, încheiate cu țările în cauză

24. Confederația Elvetică, alte țări terțe neprecizate la punctele (1) și (2), precum și organizații internaționale, în conformitate cu acordurile încheiate de Comunitatea Europeană cu astfel de țări terțe sau organizații internaționale, în temeiul articolului 300 din Tratatul CE, care stabilește condițiile și regulile detaliate ale participării lor.

Articolul 7Finanțarea

4. Pachetul financiar alocat pentru punerea în aplicare a prezentului regulament este de 107 milioane EUR.

1. Creditele sunt autorizate anual de autoritatea bugetară în limitele stabilite în cadrul financiar multianual.

2. De asemenea, o finanțare suplimentară a programului GMES poate fi asigurată de țări terțe și organizații internaționale.

Fondurile suplimentare menționate în primul paragraf sunt tratate ca venituri alocate, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul financiar.

Articolul 8Politica în materie de date și informații GMES

3. Politica în materie de date și informații GMES pentru acțiuni finanțate în cadrul programului GMES are următoarele obiective:

25. promovarea utilizării și schimbului de informații și date GMES;

26. asigurarea unui acces total și deschis la informațiile produse de serviciile GMES și la datele colectate cu ajutorul infrastructurii GMES, cu respectarea limitărilor relevante legate de securitate;

27. consolidarea piețelor observării Pământului în Europa, în special a sectorului din aval, în scopul stimulării creșterii și creării de locuri de muncă;

28. Contribuția la durabilitatea furnizării de date și informații GMES;

29. sprijinirea mediului cercetării din Europa.

2. Comisia pune în aplicare obiectivele politicii în materie de date și informații GMES pentru componenta serviciilor, componenta spațială și componenta in situ , în special prin garantarea faptului că acordurile de subvenționare, contractele de achiziții și acordurile de delegare încheiate cu prestatorii de servicii GMES, cu operatorii infrastructurii GMES și cu furnizorii de date sunt conforme cu obiectivele precizate la alineatul 1.

Articolul 9Monitorizare și evaluare

1. Comisia monitorizează și evaluează punerea în aplicare a acțiunilor precizate la articolul 3 alineatul (1).

2. Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport de evaluare intermediar până la 31 decembrie 2012, precum și un raport de evaluare ex-post .

Articolul 10Măsuri de punere în aplicare

1. Comisia adoptă programul de lucru anual în temeiul articolului 110 din Regulamentul financiar și al articolelor 90 și 166 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002[31] în conformitate cu procedura precizată la articolul 11 alineatul (3);

2. Alocația financiară pentru programul GMES poate include și cheltuielile legate de activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare care sunt necesare în mod nemijlocit pentru gestionarea programului GMES și pentru atingerea obiectivelor lui, mai ales în ceea ce privește studiile, reuniunile, acțiunile de informare și publicare, alături de toate celelalte cheltuieli de asistență tehnică și administrativă pe care Comisia le poate suporta în contextul gestionării programului GMES.

Articolul 11Comitetul

4. Comisia este sprijinită de un comitet („comitetul GMES”).

1. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1) -(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8.

2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 4 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8.

Perioada prevăzută la articolul 4 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la două luni.

Articolul 12Protejarea intereselor financiare ale Comunității

1. Comisia se asigură că, la punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, interesele financiare ale Comunității sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive de luptă împotriva fraudei, corupției și altor activități ilegale, prin controale eficiente și prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, iar în cazul în care se constată nereguli, prin aplicarea de sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95, cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, precum și cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

2. În ceea ce privește acțiunile comunitare finanțate în temeiul prezentului regulament, prin neregulă, în sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95, se înțelege orice încălcare a unei dispoziții de drept comunitar sau orice neexecutare a unei obligații contractuale rezultate dintr-un act sau dintr-o omisiune a unui agent economic care are sau ar putea avea drept efect prejudicierea, printr-o cheltuială nejustificată, a bugetului general al Comunităților.

3. Acordurile încheiate în temeiul prezentului regulament, inclusiv acordurile încheiate cu țări terțe participante și cu organizații internaționale, prevăd monitorizarea și controlul financiar exercitate de Comisie sau de orice reprezentant abilitat al acesteia, precum și audituri realizate de Curtea de Conturi, inclusiv la fața locului, dacă este cazul.

Articolul 13Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu

Președintele Președintele

ANEXĂ

Obiectivele exploatării inițiale a GMES (2011 – 2013)

Acțiunile precizate la articolul 2 alineatul (1) au următoarele obiective:

30. serviciile de intervenții de urgență, bazate pe activitățile existente din Europa, garantează că datele și produsele derivate legate de observarea Pământului sunt puse la dispoziția actorilor din domeniul intervențiilor de urgență, la nivel internațional, european, național și regional, corespunzători diferitelor tipuri de dezastre, incluzând riscurile meteorologice (inclusiv furtuni, incendii și inundații), riscurile geofizice (inclusiv cutremure, tsunami, erupții vulcanice și alunecări de teren), catastrofele provocate de om în mod deliberat sau accidental, precum și alte catastrofe umanitare. Întrucât schimbările climatice ar putea duce la o creștere a numărului situațiilor de urgență, serviciul de intervenții de urgență GMES va fi esențial pentru sprijinirea măsurilor de adaptare la schimbările climatice în acest domeniu, ca parte a activităților de prevenire, pregătire, intervenție și redresare în Europa;

31. serviciile de monitorizare a teritoriului asigură disponibilitatea datelor și produselor derivate rezultate din observarea Pământului pentru autoritățile europene, naționale și regionale responsabile cu monitorizarea mediului în privința biodiversității, solului, apelor, pădurilor și resurselor naționale, precum și cu punerea în aplicare a politicilor de mediu, cu colectarea informațiilor geografice, cu agricultura, energia, planificarea urbană, infrastructura și transportul. Serviciile de monitorizare a teritoriului includ monitorizarea variabilelor legate de schimbările climatice;

32. măsurile pentru sprijinirea adoptării serviciilor de către utilizatori includ punerea în practică a interfețelor adaptate la mediul specific al utilizatorilor, formarea, comunicarea și dezvoltarea sectorului din aval;

33. accesul la date, inclusiv sprijinirea colectării datelor in situ, garantează faptul că datele de observare a Pământului provenite dintr-o gamă largă de misiuni europene și din alte tipuri de infrastructuri, inclusiv din infrastructuri in situ , sunt colectate și puse la dispoziție pentru a îndeplini obiectivele GMES și, în special, cele privind serviciile de intervenții de urgență și de monitorizare a teritoriului;

34. exploatarea inițială a GMES asigură operațiile componentei spațiale a GMES, care constă din infrastructura spațială de observare a Pământului și are drept scop garantarea observării subsistemelor Pământului (inclusiv suprafața terestră, atmosfera și oceanele). ea se bazează pe infrastructuri spațiale europene existente sau planificate și pe infrastructuri spațiale dezvoltate în cadrul componentei spațiale a programului GMES.

FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1. DENUMIREA PROPUNERII:

Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind programul european de observare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011 – 2013).

2. CADRUL GBA/SBA (CADRUL DE GESTIONARE PE ACTIVITĂȚI/ÎNTOCMIRE A BUGETULUI PE ACTIVITĂȚI

Domeniul (domeniile): Întreprindere.

Activitate (activități): Competitivitate, politică industrială, inovație și antreprenoriat.

3. LINII BUGETARE

3.1. Linii bugetare [linii operaționale și linii de asistență tehnică și administrativă aferente (foste linii B.A)], inclusiv rubricile:

Noua linie bugetară: 02.02.15

3.2. Durata acțiunii și a implicațiilor financiare:

2011 – 2013 pentru angajamente și 2011 – 2016 pentru plăți.

3.3. Caracteristici bugetare ( se adaugă rânduri, dacă este cazul ):

Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Nouă | Contribuție AELS | Contribuții ale țărilor candidate | Rubrica din cadrul financiar |

02.02.15.XX | Comp | Diferențiate[32] | DA | DA | DA | 1a |

02.01.04.05 | Comp Non-comp | Diferențiate | DA | DA | DA | 1a |

4. SINTEZA RESURSELOR

4.1. Resurse financiare

4.1.1. Sinteza creditelor de angajament (CA) și a creditelor de plată (CP)

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Numărul total al resurselor umane | 18 | 22 | 24 |

5. CARACTERISTICI ȘI OBIECTIVE

5.1. Obiective care trebuie îndeplinite pe termen scurt sau lung

Astfel cum s-a subliniat în capitolul 1 din expunerea de motive, GMES este o inițiativă de observare a Pământului. Ea se bazează atât pe infrastructuri spațiale (de exemplu sateliți), cât și pe infrastructuri nespațiale, care includ instalații aeriene, maritime și terestre („ in situ ”). Datele colectate cu ajutorul sateliților și al infrastructurilor in situ sunt prelucrate pentru a furniza servicii de informații în domeniile monitorizării teritoriului, monitorizării mediului marin, monitorizării atmosferei, intervențiilor de urgență, securității, precum și în domeniul schimbărilor climatice și al atenuării efectului lor.

În prezent, GMES este cofinanțat la nivel european, interguvernamental și național, pe baza parteneriatelor dintre diferiți actori. Cu excepția unei contribuții limitate consacrate, în special, unui serviciu de intervenții de urgență și de monitorizare a teritoriului, finanțat ca acțiune pregătitoare[37], în prezent, această contribuție constă, în special, din activități de cercetare și dezvoltare din cadrul PC7.

Între 2011 și 2013, pachetul disponibil prin intermediul celui de-al șaptelea program-cadru (PC7) va trebui suplimentat pentru a răspunde următoarelor nevoi: în primul rând, serviciile de exploatare inițială a GMES ar trebui prestate la o scară mai largă pentru a facilita atingerea nivelului complet de funcționalitate al programului GMES în intervalul următorului cadru financiar multianual (începând cu 2014). În al doilea rând, unele dintre proiectele de servicii preoperaționale finanțate prin intermediul PC7, în special serviciile de intervenții de urgență și de monitorizare a teritoriului, au atins un nivel de maturitate care permite tranziția către servicii operaționale (și anume, care nu sunt bazate pe cercetare) chiar înaintea următorului cadru financiar multianual.

Accesul la hărțile de urgență ar trebui organizat cât mai curând posibil pe o bază operațională pentru a permite autorităților de protecție civilă din statele membre să răspundă cu mai multă eficacitate la catastrofele provocate de om sau la cele naturale și să promoveze o coordonare mai strânsă între țările afectate de situații de urgență transnaționale. Este clar că prestarea eficace a serviciilor de protecție civilă nu are un impact economic neglijabil întrucât ea poate fi critică nu doar pentru protecția siguranței cetățenilor, ci și pentru conservarea infrastructurii economice strategice.

Serviciile de monitorizare a teritoriului vor sprijini responsabilii politici (inclusiv agențiile de mediu) la formularea, punerea în aplicare și monitorizarea conformității acțiunilor care privesc utilizarea solului, schimbările referitoare la ocuparea solului și problemele de gestionare a mediului urban.

Serviciile de intervenții de urgență și de monitorizare a teritoriului depind de activități auxiliare, cum ar fi accesul la date. Seturile de date obținute pentru servicii ar trebui să fie accesibile în continuare pentru utilizatori în vederea unei elaborări suplimentare, de exemplu prin achiziționarea de licențe multiutilizator, în cadrul limitelor impuse de buget. În plus, infrastructura necesară colectării datelor, trebuie să fie, de asemenea, funcțională.

Prezenta propunere se adresează organizațiilor și întreprinderilor publice și private care prestează servicii bazate pe observarea Pământului.

5.2. Valoarea adăugată prin implicarea comunitară, compatibilitatea propunerii cu alte instrumente financiare și eventuala sinergie

Astfel cum se demonstrează în memoriul justificativ, finanțarea comunitară este cea mai adecvată formă de intervenție pentru a răspunde la aceste necesități.

În cazul produselor paneuropene, statele membre nu pot îndeplini în mod satisfăcător obiectivele acțiunii propuse întrucât contribuțiile diferitelor state membre trebuie agregate la nivel european. Comunitatea poate asigura mai bine alte servicii (de exemplu, hărțile de urgență sau hărțile tematice de monitorizare a teritoriului pentru zone geografice mai limitate) din două motive. În primul rând, administrarea mai coerentă și mai centralizată a datelor primite de la senzori spațiali sau in situ vor permite realizarea unor economii de scară. În al doilea rând, furnizarea necoordonată a serviciilor la nivelul statelor membre sau la nivel regional ar duce la o repetare a acelorași activități și ar crea dificultăți sau chiar blocaje în monitorizarea punerii în aplicare a legislației comunitare privind mediul pe baza unor criterii transparente și obiective.

Prin asigurarea unei utilizări la scară largă a acestor servicii pe teritoriul UE, de către o gamă și mai largă de utilizatori potențiali, Comunitatea poate contribui, de asemenea, la maximizarea valorii adăugate a unor astfel de servicii și la obținerea întregilor avantaje economice și sociale generate de piețele din aval, favorizând crearea de noi locuri de muncă și de noi servicii inovatoare în sectorul privat.

Actualmente, nu există alte instrumente financiare care să se concentreze asupra nevoilor abordate de prezenta propunere. Totuși, vor exista legături între acțiunile destinate punerii în aplicare a acestui program și activitățile de cercetare din aceste domenii finanțate de programele-cadru ale CE. Aceste legături sunt foarte recomandate întrucât ele demonstrează încheierea cu succes a etapei de cercetare și lansarea treptată a fazei de exploatare, care poate fi sprijinită prin intermediul acestui program.

Comisia va asigura complementaritatea și coerența cu alte politici ale Comunității, în special în ceea ce privește concurența, transportul, programele europene GNSS, protecția datelor personale, politica de coeziune[38], INSPIRE și SEIS. În plus, GMES ar trebui să fie un instrument de cooperare cu întreaga lume și, în special, cu Africa, legat de dezvoltare, ajutor umanitar și intervenții de urgență.

Mai mult, serviciile GMES sunt considerate esențiale nu doar pentru că principalii utilizatori finali sunt responsabilii politici, ci și pentru că ele stimulează inovarea și creșterea în sectorul din aval. Prin urmare, GMES este pe deplin conform cu strategia de la Lisabona.

5.3. Obiective, rezultate estimate și indicatorii aferenți propunerii în contextul GBA

Prezenta propunere este legată de politicile comunitare privind competitivitatea, inovarea industrială și antreprenoriatul și are următoarele obiective:

35. punerea în practică a serviciilor de exploatare inițială a GMES, care să corespundă nevoilor utilizatorilor, inclusiv ale responsabililor politici și ale cetățenilor în mod individual;

36. contribuția la durabilitatea infrastructurii de observare necesară funcționării serviciilor GMES;

37. crearea oportunităților pentru utilizarea mai intensă a surselor de informare, facilitând astfel inovarea de către prestatori de servicii cu valoare adăugată.

În special, dezvoltarea serviciilor bazate pe observarea Pământului joacă un rol primordial în îmbunătățirea competitivității și inovării în sectoarele industriale din acest domeniu și de pe piețele din aval. Prestarea unor servicii durabile în Europa bazate pe observarea Pământului, necesită încă o intervenție publică de amploare. Aceasta nu se datorează exclusiv eșecului pieței în a răspunde diferitelor nevoi publice, ci și faptului că piața din aval nu este matură și depinde foarte mult de finanțări publice, dezvoltarea ei fiind încetinită, până în prezent, de incertitudinile privind accesibilitatea și disponibilitatea pe termen lung a serviciilor de bază și a datelor obținute prin aceste servicii. Prin urmare, îndeplinirea obiectivelor specifice subliniate mai sus va contribui la creștere și la crearea de locuri de muncă într-un sector inovator, al cărui segment din aval este alcătuit, în principal, din IMM-uri. Aceste servicii vor facilita accesul la date esențiale necesare în formularea politicilor la niveluri local și regional în domenii precum agricultura, inclusiv silvicultura, și gospodărirea apelor. De exemplu, ele ar putea contribui la îmbunătățirea proiectării și întreținerii rețelei de căi rutiere. În fine, acest lucru va duce, de asemenea, la îmbunătățirea evaluării schimbărilor climatice.

Se preconizează că, în ceea ce privește componenta intervențiilor de urgență, aceasta va duce la o creștere a eficacității serviciilor de protecție civilă prestate, contribuind la salvarea de vieți și la atenuarea daunelor provocate infrastructurii economice strategice, datorită disponibilității unor previziuni mai precise din domeniile care prezintă riscuri de mediu, precum și accesului la servicii de cartografiere mai rapide și mai exacte în momentul catastrofelor și mai bunei gestionări a crizei după evenimentul respectiv. Obiectivele operaționale, produsele, rezultatele și indicatorii aferenți sunt sintetizați în tabelul de mai jos.

Obiectiv operațional | Realizare | Indicator de realizare | Rezultate | Indicator de rezultat | Impact | Indicator de impact |

1. Crearea posibilității de asigurare de servicii de intervenție de urgență | 1.1. Serviciu european de cartografiere pentru intervenții de urgență | Cartografiere activată la cerere la nivel european | Disponibilitate și promptitudine îmbunătățite pentru livrarea hărților | Cerere satisfăcută cu respectarea bugetului disponibil | Acces mai prompt și mai fiabil la date și informații produse în cadrul acțiunii | Grad de satisfacție a utilizatorului relevant |

1.2. Integrarea produsului pentru intervenții de urgență | Cartografiere dedicată activată la cerere | Disponibilitate îmbunătățită a serviciului de cartografiere regională dedicată |

2. Crearea posibilității de asigurare de servicii de monitorizare a teritoriului | 2.1. Serviciu periodic de cartografiere a scoarței terestre | Cartografiere terestră pentru întreg teritoriul UE și serviciu de cartografiere a punctelor de interes | Disponibilitate îmbunătățită a serviciului de cartografiere Flux constant de date | Cerere satisfăcută cu respectarea bugetului disponibil |

2.2. Activități de monitorizare dinamică a teritoriului | Variabile climatice esențiale produse zilnic |

3. Susținere pentru adoptarea serviciilor de către utilizatori | 3. Măsuri de susținere pentru adoptarea serviciilor de către utilizatori | Măsuri de însoțire (inclusiv interfețe și formare profesională) pentru a stimula utilizarea informației de către utilizatori | Interfețe tehnice instalate și utilizatorii instruiți cu privire la servicii | Instruire îmbunătățită a utilizatorilor și utilizare a serviciilor |

4. Asigurarea de susținere financiară pentru operațiunile din componenta spațială a GMES | 4. Operațiuni de rutină ale santinelelor 1A, 2A și 3A[39] și operațiuni din cadrul segmentului terestru legate de accesul la date | Subvenții de susținere a operațiunilor santinelă | Asigurarea operațiunilor de rutină ale celor trei santinele | Nicio întrerupere a operațiunilor | Operațiuni de rutină asigurate pe durata acțiunii |

5. Achiziție și furnizare de date | 5. Colectare de date în sprijinul operațiunilor de serviciu | Contract pentru achiziționarea de date/accesul la date | Licențe pentru date pentru utilizatori multipli | Disponibilitate și acces la date îmbunătățite |

5.4. Metodă de punere în aplicare (cu titlu orientativ)

Indicați mai jos modalitatea (modalitățile)[40] de punere în aplicare aleasă (alese).

X Gestionare centralizată

X Direct de către Comisie

X Indirect, prin delegare către:

( Agenții executive

X Organisme instituite de Comunități, prevăzute la articolul 185 din regulamentul financiar

X Organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public

X Organizații internaționale

Gestionare repartizată sau descentralizată

Cu state membre

Cu țări terțe

X Gestionare în comun cu organizații internaționale (Agenția Spațială Europeană)

Diferitele acțiuni vor fi puse în aplicare direct de către Comisie prin:

- subvenții acordate printr-o cerere deschisă de propuneri;

- subvenții acordate unor beneficiari desemnați, identificați în programul anual de lucru;

- proceduri de licitație.

6. MONITORIZARE ȘI EVALUARE

6.1. Sistem de monitorizare

Se va stabili un sistem de monitorizare pentru asigurarea unor rezultate de cea mai înaltă calitate și a celei mai eficiente utilizări a resurselor. Monitorizarea va acționa pe întreg parcursul programului. Ea se va baza pe feedback cu privire la program din partea utilizatorilor instituționali și din partea beneficiarilor, inclusiv treceri în revistă ale datelor și colectare a datelor prin intermediul anchetelor tematice.

6.2. Evaluare

6.2.1. Evaluare ex ante

S-a realizat o evaluare extinsă a impactului, care integrează normele de evaluare ex-ante . În urma evaluării comparative a opțiunilor de politici disponibile, s-a identificat opțiunea politică preferată și s-au evaluat impactul, riscurile, ipotezele și rentabilitatea. Prezenta propunere este pe deplin compatibilă cu concluziile evaluării.

6.2.2. Măsuri adoptate în urma unei evaluări interimare/ex-post (lecții învățate din experiențe anterioare similare)

Prezenta propunere se bazează pe experiența acumulată în timpul dezvoltării GMES ca inițiativă de cercetare pe parcursul ultimilor zece ani. Această experiență demonstrează că, în timp ce finanțarea pentru cercetare este încă necesară pentru continuarea dezvoltării GMES, a devenit necesară susținerea furnizării unor servicii cheie de observare a Pământului, pentru a se profita din plin de beneficiile investițiilor realizate până în prezent și pentru satisfacerea necesităților identificate anterior.

6.2.3. Condițiile și frecvența evaluărilor viitoare

La 18 luni după începerea programului se va efectua o evaluare externă interimară a rezultatelor obținute și a aspectelor calitative ale punerii în aplicare a programului. La doi ani de la finalul programului, se va prezenta o evaluare externă ex-post a rezultatelor și impactului acestuia.

7. MĂSURI ANTIFRAUDĂ

Monitorizarea administrativă a contractelor, subvențiilor și plăților aferente va intra în responsabilitatea serviciilor centrale ale Comisiei și/sau a delegațiilor CE din țările beneficiare.

Se va acorda o atenție specială naturii cheltuielilor (eligibilității), încadrării în buget (costuri efective) și verificării documentelor justificative și a documentației relevante.

8. DETALII PRIVIND RESURSELE

8.1. Obiectivele propunerii din perspectiva costurilor financiare

Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)

(Se indică denumirea obiectivelor, a acțiunii și realizările) | Tipul realizării | Cost mediu | 2011 | 2012 | 2013 | TOTAL |

2011 | 2012 | 2013 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 |

Funcționari sau agenți temporari[41] (XX 01 01) | A*/AD | 11 | 12 | 12 |

B*, C*/AST | 6 | 8 | 9 |

Personal finanțat[42] prin articolul XX 01 02 | 1 | 2 | 3 |

Alte tipuri de personal[43] finanțate prin articolul XX 01 04/05 | 0 | 0 | 0 |

TOTAL | 18 | 22 | 24 |

DG-ul va încerca să își raționalizeze structura organizatorică prin explorarea de sinergii sporite și reexaminarea situației personalului în condițiile existente la momentul respectiv și mai ales ținând cont de constatările procesului continuu de screening al resurselor umane desfășurat de Comisie. Este de așteptat ca, prin explorarea acestor metode, să se identifice suficiente posibilități pentru redistribuire internă a sarcinilor pentru a cuprinde cea mai mare parte a personalului necesar pentru această inițiativă. Dacă nu se poate identifica numărul total de angajați necesar prin acest proces, DG utilizatoare vor face o cerere pentru echilibrarea necesităților de personal în exercițiul SPA respectiv .

8.2.2. Descrierea sarcinilor care decurg din acțiune

- Ofițeri politici (AD/SNE): responsabili pentru concepția politicilor legate de program și pentru coordonarea generală;

- Gestionari de program (AD): responsabili pentru punerea în aplicare a programului, monitorizare și evaluare;

- Asistenți ai gestionarilor de program (AST): responsabili pentru sprijinirea gestionarilor de program în îndeplinirea sarcinilor care le revin acestora;

- Asistenți în domeniul financiar și contractual (AST/agenți contractuali): responsabili pentru gestionarea subvențiilor și a contractelor;

- Asistenți administrativi (AST): responsabili pentru sprijinul administrativ și de secretariat.

8.2.3. Originea resurselor umane (statutar)

( Posturi alocate în prezent pentru gestionarea programului care urmează să fie înlocuite sau prelungite

( Posturi prealocate în cadrul exercițiului financiar SPA/PPB pentru anul n

X Posturi care urmează să fie solicitate în cadrul următoarei proceduri SPA/PPB

X Posturi de redistribuit pe baza resurselor existente în cadrul DG în cauză (reorganizare internă)

( Posturi necesare pentru anul n, dar care nu sunt prevăzute în cadrul SPA/PPB pentru anul în cauză

Necesitățile în termeni de resurse umane și administrative se vor acoperi din alocarea care poate fi acordată direcției generale în cauză în procedura de alocare anuală, ținând cont de constrângerile bugetare.

8.2.4. Alte cheltuieli administrative incluse în suma de referință (XX 01 04/05 - Cheltuieli de gestiune administrativă)

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Linia bugetară (nr. și denumire) | 2011 | 2012 | 2013 | Anul n+3 | Anul n+4 și anii urm. | TOTAL |

1. Asistență tehnică și administrativă (inclusiv costurile cu personalul aferente) |

Agenții executive[44] |

Altă asistență tehnică și administrativă |

- intra muros |

- extra muros[45] | 1 | 2 | 2 |

Total asistență tehnică și administrativă | 1 | 2 | 2 |

8.2.5. Costuri financiare ale resurselor umane și costuri conexe ne incluse în suma de referință

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Tip de resurse umane | 2011 | 2012 | 2013 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 și anii urm. |

Funcționari și agenți temporari (XX 01 01) | 2,1 | 2,4 | 2,6 |

Personal finanțat prin articolul XX 01 02 (auxiliari, END, agenți contractuali etc.) (a se preciza linia bugetară) | 0,06 | 0,14 | 0,2 |

Costul total al resurselor umane și costurile conexe (NEincluse în suma de referință) | 2,1 | 2,5 | 2,8 |

Calcul – Funcționari și agenți temporari

Se face trimitere la punctul 8.2.1. dacă este cazul.

122 000 de euro pe an pentru fiecare funcționar

73 000 de euro pe an pentru fiecare SNE

64 000 de euro pe an pentru fiecare agent contractual

Calcul – Personal finanțat în temeiul articolului XX 01 02

2011 – 1 agent contractual

2012 – 1 agent contractual + 1 SNE

2013 – 2 agenți contractuali + 1 SNE

8.2.6. Alte cheltuieli administrative care nu sunt incluse în suma de referință

milioane EUR (cu 3 zecimale)

2011 | 2012 | 2013 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 și anii urm. | TOTAL |

XX 01 02 11 01 – Misiuni | 0,023 | 0,025 | 0,030 | 0,078 |

XX 01 02 11 02 – Reuniuni și conferințe | 0,208 | 0,208 | 0,208 | 0,624 |

XX 01 02 11 03 - Comitete[46] | 0,139 | 0,139 | 0,139 | 0,417 |

XX 01 02 11 04 – Studii și consultări |

XX 01 02 11 05 – Sisteme de informații |

2. Total alte cheltuieli de gestiune (XX 01 02 11) | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 |

3. Alte cheltuieli de natură administrativă (precizați, indicând linia bugetară) |

Totalul cheltuielilor administrative, altele decât resursele umane și costurile conexe (care NU sunt incluse în suma de referință) | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 |

Calcul – Alte cheltuieli administrative care nu sunt incluse în suma de referință

Maximum 20 de misiuni pe an cu durata de două zile și cu un cost mediu de 750 de euro pe zi fiecare = 30 000 de euro

6 întâlniri cu durata de două zile cu o medie de 30 de participanți la 1 044 de euro (860 de euro + 93 de euro diurnă * 2 zile) = 187 920 de euro

3 întâlniri ale comitetului: 860 de euro pentru fiecare participant * 54 de participanți (pe an) = 139 320 de euro

Necesitățile în termeni de resurse umane și administrative se vor acoperi din alocarea care poate fi acordată direcției generale în cauză în procedura de alocare anuală, ținând cont de constrângerile bugetare.

8.2.7. Punere în aplicare – resurse umane

Pentru a se calcula resursele umane necesare pentru această acțiune, s-au efectuat următoarele analize:

- identificarea mecanismelor de punere în aplicare pentru obținerea diferitelor rezultate;

- identificarea principalelor categorii extinse de sarcini necesare pentru mecanismele de punere în aplicare;

- identificarea numărului de repetări pentru fiecare sarcină pe durata acțiunii;

- estimarea necesităților de personal în echivalenți normă întreagă (FTE) pentru fiecare sarcină pentru un an.

Descriere pe scurt a mecanismelor de punere în aplicare

Obiective operaționale | Realizare | Mecanisme de punere în aplicare |

1. Crearea posibilității de asigurare de servicii de intervenție de urgență | 1.1. Serviciu european de cartografiere pentru intervenții de urgență | Achiziții pentru crearea serviciul rapid de cartografiere la cerere; alte servicii de cartografiere rapidă la cerere, acoperind diferite faze ale ciclului de reacție; cartografiere de referință; validarea și controlul hărților; arhivarea datelor, funcții de referință și difuzare. Gestionarea ciclului de achiziție. Măsuri ulterioare serviciului. Coordonarea altor furnizori de servicii relevanți. |

1.2. Integrarea produsului pentru intervenții de urgență | Cerere de propuneri pentru subvenții destinate unor entități relevante în domeniu, care se concentrează asupra informării specifice a utilizatorilor finali la nivel regional pe baza datelor furnizate la nivelul UE. Gestionarea ciclului de cerere de propuneri. Măsuri ulterioare punerii în aplicare a subvențiilor. Este necesară coordonarea între diferitele organizații de protecție civilă. |

2. Crearea posibilității de asigurare de servicii de monitorizare a teritoriului | 2.1. Serviciu periodic de cartografiere a scoarței terestre | Activități la nivel european: achiziții publice în vederea înființării următoarelor servicii la nivel european: prelucrare intermediară a imaginilor; accesul la date de referință; diferite produse referitoare la ocuparea solurilor și la modificarea ocupării solurilor; validarea și controlul hărților; arhivarea datelor, funcțiile de referință și difuzare. Gestionarea ciclului de achiziție. Măsuri ulterioare serviciului. Coordonarea altor furnizori de servicii relevanți. Activități la nivel regional: cerere de propuneri pentru subvenții destinate unor entități relevante în acest domeniu în vederea realizării de produse europene prin cumularea inventarelor existente în statele membre folosind un model comun orientat pe obiect. Măsuri ulterioare punerii în aplicare a subvențiilor. Este necesară coordonarea între organizațiile relevante. |

2.2. Activități de monitorizare dinamică a teritoriului | Achiziție publică în vederea înființării unui serviciu de producție zilnică a unui set de parametri bio-geofizici în timp real și la nivel global. Gestionarea ciclului de achiziție. Măsuri ulterioare serviciului. Coordonarea altor furnizori de servicii relevanți. |

3. Susținere pentru adoptarea serviciilor de către utilizatori | 3. Măsuri de susținere pentru adoptarea serviciilor de către utilizatori | Achiziție publică pentru furnizarea unui serviciu destinat să stimuleze folosirea datelor și informațiilor de către utilizatorii finali și conectarea serviciilor GMES la mediul și fluxul de informații specific utilizatorului. Gestionarea ciclului de achiziție. Măsuri ulterioare serviciului. Coordonarea altor furnizori de servicii relevanți. |

4 și 5. Asigurarea sprijinului financiar pentru componenta spațială a GMES și accesul la date | 4. Operațiuni de rutină ale santinelelor 1A, 2A și 3A[1], operațiuni din cadrul segmentului terestru legate de accesul la date și acorduri de acces la date cu proprietarii de date | Finanțare pentru activități realizate de ESA, posibil cu gestionare comună. Gestionarea acordului de gestionare comună. Achiziții publice de date in situ și gestionarea ciclului de achiziție. Măsuri ulterioare activităților relevante. |

Resurse umane necesare pentru fiecare realizare și sarcină

Realizare | Categorie extinsă de sarcini | Nr. de sarcini | 2011 (FTE) | 2012 (FTE) | 2013 (FTE) |

1.1. Serviciu european de cartografiere pentru intervenții de urgență | (a) Achiziție publică pentru proiectare, publicare, evaluare și contractare | 1 | 1 |

(b) Măsuri ulterioare serviciului de cartografiere contractat | 2 | 0,5 | 0,5 |

(c) Coordonarea cartografierii europene | 3 | 0,25 | 0,5 | 1 |

(d) Procesare financiară și măsuri administrative ulterioare activității | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

Total 1.1 | 1,75 | 1,5 | 2 |

1.2. Integrarea produselor pentru intervenții de urgență | (a) Subvenții – Cerere de propuneri pentru proiectare, publicare, evaluare și contractare | 3 | 0,75 | 0,5 | 0,5 |

(b) Măsuri ulterioare subvențiilor pentru activități de cartografiere specifice | 15 | 0,25 | 1 | 1 |

(c) Coordonare la nivel european a operatorilor relevanți | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

(d) Prelucrare financiară și măsuri administrative ulterioare activității | 15 | 1 | 1,5 | 1,5 |

Total 1.2 | 2,5 | 3,5 | 3,5 |

Total obiectivul 1: | 4,25 | 5 | 5,5 |

2.1. Serviciu periodic de cartografiere a scoarței terestre | (a) Achiziție publică pentru proiectare, publicare, evaluare și contractare | 3 | 1 |

(b) Măsuri ulterioare serviciilor contractate | 9 | 0,5 | 1 | 2 |

(c) Subvenții – Cerere de propuneri pentru proiectare, publicare, evaluare și contractare | 3 | 0,25 | 0,5 | 0,5 |

(d) Măsuri ulterioare subvențiilor | 9 | 0 | 0,5 | 0,5 |

(e) Coordonare la nivel european a operatorilor relevanți | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

(f) Procesare financiară și măsuri administrative ulterioare pentru achiziția publică și subvențiile legate de activitate | 18 | 1,5 | 2,5 | 3 |

Total 2.1 | 3,75 | 5 | 6,5 |

2.2 Activități de monitorizare dinamică a teritoriului | (a) Achiziție publică pentru proiectare, publicare, evaluare și contractare | 1 | 0,75 |

(b) Măsuri ulterioare serviciilor contractate | 2 | 0,25 | 0,5 | 0.5 |

(c) Difuzare și măsuri însoțitoare | 3 | 0,75 | 0,75 |

(d) Procesare financiară și măsuri administrative ulterioare activității | 3 | 0,75 | 0,75 | 0,75 |

Total 2.2 | 1,75 | 2 | 2 |

Total obiectivul 2 | 5,5 | 7 | 8,5 |

3. Adoptarea serviciilor operaționale | (a) Achiziție publică pentru proiectare, publicare, evaluare și contractare | 1 | 1 |

(b) Măsuri ulterioare serviciilor contractate | 2 | 0,5 | 0,5 |

(c) Activități de coordonare | 2 | 0,5 | 0,5 |

(d) Procesare financiară și măsuri administrative ulterioare activității | 2 | 0,25 | 0,5 | 0,5 |

Total obiectivul 3 | 1,25 | 1,5 | 1,5 |

4. și 5 operațiuni spațiale GMES și acces la date | (a) Pregătirea acordului de gestionare comună cu ESA | 1 | 1 |

(b) Supervizare operațională a acordului | 3 | 1 | 1 |

(c) Coordonare la nivel național/de stat membru | 3 | 0,5 | 0,5 |

(d) Monitorizare administrativă și financiară a acordului | 3 | 0,5 | 0,5 |

Total obiectivele 4 și 5 | 1 | 2 | 2 |

Gestionare, avize de specialitate și costuri generale | (a) Conducere – Șef de unitate | 3 | 1 | 1 | 1 |

(b) Coordonare financiară | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

(c) Consultant juridic | 3 | 0,5 | 1 | 1 |

(d) Specialist spațial | 3 | 1 | 1 | 1 |

(e) Interfața cu utilizatorul – persoană de contact | 3 | 1 | 1 | 1 |

(f) Secretariat | 3 | 2 | 2 | 2 |

Total costuri generale | 6 | 6,5 | 6,5 |

Total resurse umane necesare | 18 | 22 | 24 |

[1] A se vedea Comunicarea cu titlul „Monitorizarea globală pentru mediu și securitate (GMES): pentru o planetă mai sigură”, COM(2008) 748 din 12.11.2008 („Comunicarea 2008”).

[2] În PC6, UE a consacrat 100 de milioane EUR pentru proiecte GMES, în timp ce ESA a investit alți 100 de milioane EUR în proiecte privind elemente ale serviciilor GMES. În cadrul temei „Spațiu” a programului specific „Cooperare” din PC7, între 2007 și 2013, UE va aloca 430 de milioane EUR proiectelor privind serviciile GMES și achiziției de date destinate acestor servicii. O sumă suplimentară de 624 de milioane EUR din tema „Spațiu” a PC7 va fi destinată elaborării programului ESA privind componenta spațială a GMES, care reprezintă un total de 2 246 de milioane EUR (în condițiile economice din 2008) (inclusiv fondurile alocate de statele membre ale ESA).

[3] În special, responsabilii politici europeni nu dispun, în prezent, de informații de calitate suficientă, sintetizate la nivel european sau mondial.

[4] A se vedea Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006, referitoare la cel de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative (2007-2013).

[5] COM(2005) 565, 10.11.2005.

[6] În conformitate cu articolul 49 alineatul (6) litera (b) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene, JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

[7] COM(2006)231, 22.9.2006.

[8] Convenția de la Aarhus din 25 iunie 1998 privind accesul la informații, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului garantează dreptul de acces la informații în acest domeniu deținute de autoritățile publice („accesul la informații referitoare la mediu”), de participare la luarea de decizii în materie de mediu și de demarare a procedurilor pentru contestarea deciziilor publice care nu respectă drepturile susmenționate sau dreptul mediului în general („accesul la justiție”).

[9] A se vedea și punctul 1.4.

[10] Misiunile spațiale actuale care vor furniza date pentru GMES includ Spot, TerraSAR-X, sateliții EUMETSAT, CosmoSkymed, DMC Deimos, Ikonos, GeoEye, Quickbird și ENVISAT.

[11] Actualmente, ESA pregătește cinci misiuni „santinelă” în cadrul componentei spațiale a programului său GMES.

[12] JO L 108, 25.4.2007, p. 1.

[13] Care cuprind Agenția Europeană de Mediu (AEM), Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA), Centrul Satelitar al Uniunii Europene (CSUE), Agenția Europeană de Apărare (AEA) și Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX).

[14] Astfel cum s-a subliniat în Comunicarea 2008, Comisia va continua să studieze dacă dezvoltarea oportunităților de pe piață și taxele de utilizare bazate pe costuri ar putea să permită, în final, scăderea proporției investițiilor publice după 2014.

[15] JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

[16] JO C […], […], p. […].

[17] JO C […], […], p. […].

[18] JO C […], […], p. […].

[19] JO C […], […], p. […].

[20] JO C 136, 20.6.2007, p. 1.

[21] JO L 261, 6.8.2004, p. 64.

[22] JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

[23] COM(2008) 748, 12.11.2008.

[24] JO L 108, 25.4.2007, p. 1.

[25] COM(2008) 46 final.

[26] JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

[27] JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

[28] JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

[29] JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

[30] JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

[31] JO L 357, 31.12.2002, p. 1.

[32] Credite diferențiate.

[33] Cheltuieli care nu sunt cuprinse în Capitolul xx 01 din Titlul xx.

[34] Cheltuieli care intră sub incidența articolului xx 01 04 din titlul xx.

[35] Cheltuieli care intră sub incidența capitolului xx 01, cu excepția articolelor xx 01 04 sau xx 01 05.

[36] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.

[37] În conformitate cu articolul 49 alineatul (6) litera (b) din Regulamentul financiar.

[38] La punctul 1.1.2 din Orientările strategice comunitare în materie de coeziune pentru 2007 – 2013 se subliniază necesitatea întăririi legăturilor dintre protecția mediului și creștere, făcându-se referință, în mod specific, la GMES.

[39] Santinelele sunt misiuni spațiale realizate în cadrul unui program opțional ESA cofinanțat de către UE.

[40] Dacă se indică mai multe metode, vă rugăm să furnizați detalii suplimentare la secțiunea „Observații“ a prezentului punct.

[41] Ale cărui costuri NU sunt acoperite de suma de referință.

[42] Ale cărui costuri NU sunt acoperite de suma de referință.

[43] Ale căror costuri sunt incluse în suma de referință.

[44] Este necesar să se facă trimitere la fișa financiară legislativă specifică agenției (agențiilor) executive în cauză.

[45] Asistență tehnică și administrativă legată de coordonarea subvențiilor la nivel de state membre pentru activitatea 1 și pentru monitorizarea teritoriului.

[46] Se indică tipul de comitet și grupul de care aparține.