RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 15.11.2011 
SEC(2011) 1365 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
de însoțire a documentelor 
  
Propunere de Regulament al Parlamentului  European și al Consiliului  de instituire  
a  programului Justi ție pentru perioada 2014-2020 
 
Propunere de Regulament al Parlamentului  European și al Consiliului  de instituire  
a  programului Drepturi și cetățenie pentru perioada 2014-2020 
{COM(2011) 758 final} 
{COM(2011) 759 final} 
{SEC(2011) 1364 final} 
 
 
RO 1   RO În perspectiva financiar ă 2007-2013, finan țarea în domeniul justi ției, drepturilor fundamentale 
și cetățeniei este asigurat ă prin 6 programe: „Justiție civilă” (JCIV), „Justiție penală” 
(JPEN), „Drepturi fundamentale și cetățenie” (DFC), Daphne III  (DAP), „Prevenirea și 
informarea cu privire la consumul de stupefiante”  (DPIP), precum și prin sec țiunile 
„Combaterea discrimin ării și diversitatea”  și „Egalitatea de șanse între femei și bărbați” 
ale Programului pentru ocuparea for ței de munc ă și solidaritate social ă (PROGRESS).  
1. ASPECTE DE PROCEDUR Ă șI CONSULTAREA P ĂRțILOR INTERESATE  
În vederea preg ătirii propunerilor pent ru perioada 2014- 2020, s-au efectuat evaluări 
intermediare  privind programele în curs de desf ășurare. Rezultatele evalu ărilor pentru 
programele JCIV, JPEN, FRC, DAP și DPIP sunt deja publicate.  PROGRESS a fost evaluat 
pe baza rapoartelor anuale de performan ță, iar constat ările au fost completate de rezultatele 
interimare ale evalu ării intermediare a programului. 
Între 20 aprilie 2011 și 20 iunie 2011 a avut loc o consultare public ă a părților interesate  
privind viitorul finan țării în domeniul justi ției, drepturilor și egalității, la care și-au prezentat 
contribuția 187 de responden ți (37 de persoane fizice și 150 de organiza ții). Răspunsurile au 
confirmat, în mare parte, valoarea ad ăugată UE în toate domeniile de finan țare și au exprimat 
necesitatea de simplificare a gestiunii și procedurilor. Majoritatea m ăsurilor propuse au fost 
apreciate și a existat un acord cu privire la tipurile de activit ăți propuse și mecanismele de 
distribuire. O consultare public ă cu privire la un posibil instrument ulterior PROGRESS a 
avut loc între 4 aprilie 2011 și 27 mai 2011. 
Consultarea grupului de coordonare pent ru evaluarea impactului  compus din SJ, SG, 
BUDG, EMPL, HOME, SANCO, COMM, EAC, COMP și MARKT a început pe 20 mai 
2011, a fost convocat ă de două ori și s-a desf ășurat în timpul etap elor finale ale preg ătirii 
evaluării impactului. 
2. SISTEMUL ACTUAL DE FINAN țARE 
În perspectiva financiar ă 2007-2013 în curs de desf ășurare, exist ă șase programe de finan țare 
pentru sprijinirea politicilor UE în  domeniul justi ției, drepturilor și egalității, cu un  buget total 
relativ mic  de 791 de milioane  EUR pentru întreaga perioad ă. Acestea sunt implementate 
prin gestiune direct ă și centralizat ă realizată prin programare anual ă și trei tipuri de ac țiuni: 
proiecte transna ționale (subven ții pentru ac țiune), sprijin pentru ONG-uri (subven ții de 
funcționare) și inițiative ale Comisiei. Programele sunt urm ătoarele: 
• Programul „Justiție civilă” (JCIV) – 109,5 milioane EUR (2007-2013); 
• Programul „Justiție penală” (JPEN) - 199,3 milioane EUR (2007-2013); 
• Programul „Drepturi fundamentale și cetățenie”  (DFC) – 97,25 milioane EUR (2007-
2013);  
• Programul Daphne III (DAP) – 121,43 milioane EUR (2007-2013); 
• Programul „Prevenirea și informarea cu privire la  consumul de stupefiante”  (DPIP) – 
22,35 milioane EUR (2007-2013); 
 
RO 2   RO • Secțiunile „Combaterea discrimin ării și diversitatea”  și „Egalitatea de șanse între 
femei și bărbați” ale programului PROGRESS – 241,52 milioane EUR (2007-2013), 
35% din bugetul genera l pentru PROGRESS;  
3. DEFINIREA PROBLEMEI  
Astfel cum a confirmat Programul de  la Stockholm, dezvoltarea unui spațiu al libert ății, 
securității și justiției rămâne o prioritate pentru Uniunea European ă. Deși s-au realizat 
progrese semnificative în domeniu, Europa se confrunt ă în continuare cu provoc ări, care 
ar trebui abordate într-o manier ă cuprinzătoare.  
Provocări legate de politic ă 
Cooperarea judiciar ă în materie civil ă si penală este încă insuficient ă. Accesul la justi ție ar 
trebui să devină o realitate, trebuie aplicate drepturile consumatorilor și trebuie abordate 
diferențele dintre statele membre în materie de dr ept contractual. În sfera dreptului penal, 
trebuie ameliorat ă implementarea instrumentelor existent e, în timp ce tratamentul de calitate 
al victimelor se afl ă pe ordinea de zi. În sfera justi ției penale, prevenirea infracțiunilor legate 
de droguri  necesită o abordare pe termen lung, integrat ă și multidisciplinar ă la nivelul UE.  
Drepturile pe care le implic ă cetățenia UE  sunt în prezent ferm ancorate în legisla ția primară 
a UE și sunt dezvoltate în mod substan țial în legisla ția secundar ă. Cu toate acestea, cet ățenii 
UE încă se mai confrunt ă cu dificult ăți în exercitarea acestor  drepturi. Lipsa inform ării este 
considerat ă de către cetățenii UE ca fiind unul dintre ce le mai mari obstacole în calea 
deplasării transfrontaliere și a exercit ării dreptului la libera circula ție. 
Interesul și așteptările oamenilor în ceea ce prive ște punerea în aplicare a Cartei  Drepturilor 
Fundamentale a UE  sunt ridicate. Cu toate acestea,  foarte frecvent se interpreteaz ă în mod 
greșit scopul Cartei și situațiile în care aceasta se aplic ă sau nu. Nivelul redus de cunoa ștere 
este deosebit de accentuat în domeniul specific al drepturilor copilului .  
În ciuda progreselor remarcabile spre egalitatea între femei și bărbați, persistă totuși 
inegalități semnificative la nivel global și la nivelul UE. Violența împotriva femeilor rămâne 
în continuare una dintre cele mai grave expresii ale acestei inegalit ăți.  
O parte important ă a popula ției UE se confrunt ă în mod regulat cu discriminarea . Cu toate 
acestea, europenii nu sunt pe deplin con știenți de drepturile pe care le au în eventualitatea în 
care devin o victim ă a discrimin ării sau a h ărțuirii. 
UE a devenit parte a Conven ției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap . 
Cu toate acestea, persoanele cu handicap nu se pot bucura înc ă pe deplin de drepturile și 
libertățile fundamentale consacrate în conven ție.  
Rolul finan țării  
Finanțarea are rolul de a sprijini activitatea legislativ ă și politică. Problemele specifice pe care 
trebuie să le vizeze finan țarea sunt: 
- Cunoașterea insuficient ă a acquis-ului UE și a politicilor UE de c ătre persoanele care 
beneficiaz ă de drepturi în temeiul acestora;  
 
RO 3   RO - Cunoașterea insuficient ă a acquis-ului UE și a politicilor UE de c ătre practicienii relevan ți, 
ceea ce conduce la aplicarea necorespunz ătoare și insuficient ă a legislației și politicilor UE; 
- Cooperarea și schimbul de informa ții insuficiente la nivel transna țional și lipsa de încredere 
reciprocă între autorit ăți precum autorit ățile judiciare; 
- Necesitatea de informa ții concrete, dovezi, cercetare și bune practici privind situa ția și 
nevoile la fa ța locului, pentru a contri bui la dezvoltarea legisla ției și politicilor UE. 
Prin urmare, finan țarea ar trebui axat ă pe domeniile în care ace asta poate produce valoare 
adăugată în mod clar.  
• Finanțarea ar trebui s ă îmbunătățească eficacitatea legisla ției prin sprijinirea: 
• informării și creșterii gradului de sensibilizare a publicului  
• instruirii și consolid ării capacit ăților pentru profesioni știi din domeniul juridic și alți 
practicieni. 
• Finanțarea joacă un rol principal în promovarea cooperării la nivel transna țional , prin:  
• consolidarea re țelelor;  
• cooperarea transfrontalier ă privind aplicarea legii. 
• În plus, finan țarea ar trebui s ă sprijine:  
• cercetarea, analiza și alte activit ăți de sprijin , pentru a furniza legiuitorului 
informații clare și detaliate privind problemele și situația la fața locului. 
Relevanța, eficacitatea și eficiența activităților de finan țare 
În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind „Un buget pentru Europa 2020”, bugetul 
trebuie să fie sensibil și ușor adaptabil la evolu țiile permanente ale politicii, și anume acesta 
trebuie să asigure flexibilitatea . În prezent, acest dezide rat este împiedicat de abordarea 
fragmentat ă impusă de șase programe separate. De asemenea, aceast ă organizare conduce la 
suprapuneri  de finanțare, care contracareaz ă necesitatea concentr ării sporite pe priorit ăți 
politice  identificat ă pentru toate cele șase programe.  
Evaluările intermediare au confirmat eficacitatea generală a programelor, dar, în acela și timp, 
au identificat și probleme, precum o diluare a fondurilor  (saupoudrage) în rândul multor 
proiecte la scar ă mică cu impact și dimensiune european ă limitate. În ciuda faptului c ă 
finanțarea se aloc ă pentru o multitudine de proiecte, nu exist ă o distribuție geografic ă 
echilibrat ă în rândul organiza țiilor care primesc finan țare. Evalu ările intermediare arat ă că 
trebuie ac ționat în continuare pentru a ameliora diseminarea și utilizarea rezultatelor și 
produselor  activităților finanțate. Ameliorarea disemin ării corespunde ameliorării evaluării 
și monitoriz ării.  
Evaluările intermediare și consultarea public ă au eviden țiat, în materie de eficiență, 
procedurile complexe și birocratice cu care se confrunt ă solicitan ții. Din punct de vedere 
administrativ, multiplicarea procedurilor pentru diferitele programe impune o sarcină 
 
RO 4   RO administrativ ă mare pentru Comisie.  Multiplicarea procedurilor și sarcina administrativ ă 
mare contribuie la mărirea duratei procedurilor .  
4. DREPTUL LA AC țIUNE AL UE 
Dreptul la ac țiune al UE deriv ă din anumite articole ale TFUE:  
În cadrul titlului V:  
• cooperarea judiciar ă în materie civil ă [articolul 81 alineatele (1) și (2) din TFUE]; 
• cooperarea judiciar ă în materie penal ă [articolul 82 alineatul (1) din TFUE]; 
• prevenirea criminalit ății (articolul 84 din TFUE); 
În afara titlului V: 
• combaterea discrimin ării (articolul 19 alineatul 2 din TFUE); 
• cetățenia european ă (articolul 21 alineatul 2 din TFUE); 
• piața internă (articolul 114 din TFUE); 
• sănătatea public ă (articolul 168 din TFUE); 
• protecția consumatorului (art icolul 169 din TFUE); 
• cooperare administrativ ă (articolul 197 din TFUE); 
Principiul subsidiarit ății 
Acțiunea la nivelul UE aduce beneficii clare în compara ție cu acțiunea la nivelul fiec ărui stat 
membru în parte, în sp ecial în promovarea cooper ării transna ționale, a oportunit ăților de 
creare de re țele și a încrederii reciproce.  Mai mult, aceasta asigur ă interpretarea consecvent ă 
și aplicarea coerent ă a instrumentelor legislative al e UE în toate statele membre și permite 
realizarea unor economii de scar ă.  
5. OBIECTIVE  
Obiectivul general:  
• Să asigure sus ținerea eficace, eficient ă și axată pe dezvoltarea unui spa țiu european 
de justiție care respect ă drepturile și egalitatea.  
Obiective specifice și operaționale:  
• Să se asigure c ă domeniul de aplicare  al programelor este adecv at pentru a asigura 
sprijinul politicilor în domeniul justi ției, drepturilor și egalității și poate răspunde la 
evoluțiile acestora: 
 
RO 5   RO Să asigure flexibilitate în alocarea de fonduri; s ă reducă suprapunerile și fragmentarea.  
• Să axeze finan țarea pe anumite domenii de ac țiune care au valoare ad ăugată clară și 
sunt sensibile la priorit ățile anuale ale politicii:  
Să îmbunătățească gradul de sensibilizare public ă și cunoașterea legisla ției și politicilor UE; 
să sprijine punerea în aplicare a legisla ției și politicilor UE în statele membre; s ă promoveze 
cooperarea transna țională; să promoveze schimbul de informa ții și buna practic ă; să 
amelioreze cunoa șterea și înțelegerea legisla ției UE cu scopul de a asigura elaborarea de 
politici bazate pe  date concrete. 
• Să amelioreze eficacitatea  și orientarea spre performan ță a programelor:  
Să prevină diluarea fondurilor; s ă asigure o acoperire geografic ă mai bun ă; să amelioreze 
diseminarea și utilizarea rezultatelor; s ă amelioreze monitorizarea și evaluarea programelor.  
• Să amelioreze eficiența programelor:  
Să simplifice și să reducă durata procedurilor pent ru beneficiarii finan țării și să reducă sarcina 
administrativ ă pentru Comisie.  
6. OPțIUNI 
Opțiunea O - Scenariul de referin ță 
Scenariul de referin ță reprezint ă menținerea programelor existente în forma lor actual ă. 
Opțiunea A - 6 programe - Situa ția actuală și amelior ări la nivel de gestiune  
Prin men ținerea a 6 programe similare celor exis tente, unele, dar nu toate problemele 
identificate pot fi abordate prin optimizarea obiectivelor din actele legislative și introducerea 
uniformiz ării în gestiunea programelor. 
Opțiunea B - 2 programe   
Această opțiune ar adopta toate m ăsurile prev ăzute la op țiunea A. În plus, aceasta ar urm ări o 
ameliorare suplimentar ă prin îmbinarea celor șase programe în dou ă, un „Program pentru 
justiție” (care s ă îmbine programele actuale JCIV, JPEN și DPIP) și un „Program pentru 
drepturi și cetățenie” (care s ă îmbine programele actuale DFC, DAP și cele dou ă secțiuni din 
PROGRESS). Drept rezultat al acestei îmbin ări, toate procedurile ar trebui s ă fie 
implementate doar de dou ă ori (în loc de șase ori), iar aceast ă simplificare ar avea un impact 
pozitiv semnificativ asupra tutu ror problemelor identificate lega te de dimensiune, eficacitate 
și eficiență. 
Opțiunea B - 1 program  
În cadrul acestei op țiuni ar fi implementat un singur pr ogram, fie ca un program în domeniul 
justiției, fie ca un program în domeniul drepturilor și cetățeniei. Aceast ă opțiune ar asigura 
avantajele op țiunii B pentru domeniul finan țat, însă finanțarea ar înceta co mplet în celalalt 
domeniu de politic ă. 
 
RO 6   RO Opțiuni respinse  
Înlocuirea gestiunii centralizate cu gestiunea partajat ă este respins ă din cauza sumei mici 
din bugetul UE alocate acestui domeniu și a sarcinii administrative dispropor ționat de mari pe 
care ar crea-o aceasta. 
O modificare moderat ă a modului de gestiune centralizat ă directă ar consta în introducerea 
obiectivelor care contribuie la pr omovarea politicilor de justi ție, drepturi și egalitate  în 
obiectivele altor programe de finan țare ale UE.  Această opțiune este respins ă deoarece ar 
conduce la o fragmentare excesiv ă a obiectivelor, cauzând o eficacitate redus ă.  
Întreruperea finan țării în domeniul justi ției, drepturilor și egalității este, de asemenea, o 
opțiune respins ă, din moment ce finan țarea este un instrument esen țial pentru sprijinul 
dezvoltării și punerii în aplicare a politicilor UE, precum și pentru furnizarea de informa ții și 
mărirea gradului de sensibilizare în  acest domeniu care se dezvolt ă rapid. 
7. EVALUAREA IMPACTURILOR  
Opțiunea 0 - Scenariul de referin ță 
Impactul acestei op țiuni ar reflecta situa ția actuală. Programele ar continua s ă obțină o 
implementare general ă reușită, însă deficiențele le-ar împiedica în continuare s ă se dezvolte la 
potențialul maxim.  
Opțiunea A - 6 programe - Situa ția actuală și amelior ări la nivel de gestiune  
Axarea pe domenii de ac țiune concrete ar facilita îndeplinirea priorit ăților de finan țare. O 
gestiune ameliorat ă ar pune în aplicare m ăsuri pentru a îmbun ătăți eficacitatea programelor, 
iar o gestiune optimizat ă ar viza unele dintre problemele re feritoare la domeniul de aplicare 
(și anume, suprapuneri) și de eficien ță (și anume, proceduri mai simple pentru solicitan ți). 
Totuși, aceste amelior ări ar fi limitate, din moment ce nu s-ar viza multitudinea de programe, 
care constituie una dintre cauzele principale ale multor probleme.  
Opțiunea B - 2 programe   
Comasarea programelor ar fi o m ăsură mai eficace pentru a asigura faptul c ă prioritățile 
politicii sunt vizate în mod suficient și pentru a ob ține flexibilitate în al ocarea de fonduri. De 
asemenea, mai pu ține programe ar însemna mai pu țină fragmentare și mai puține cazuri de 
suprapunere.  
În materie de eficien ță, comasarea programelor ar reduce num ărul procedurilor necesare. Mai 
puține proceduri, dar mai optimizate, ar avea  ca rezultat o simplificare mai mare pentru 
solicitanți, o sarcin ă administrativ ă redusă și, în consecin ță, proceduri mai scurte, spre 
deosebire de op țiunea A.  
Această simplificare și eficiență mărită a programelor ar avea un im pact pozitiv semnificativ 
asupra eficacit ății programelor. S-ar aplica toate m ăsurile prev ăzute la op țiunea A, iar 
impactul lor ar fi m ărit, având în vedere c ă s-ar aloca resurse umane suplimentare pentru 
aceste sarcini.  
Opțiunea C - 1 program  
 
RO 7   RO Implementarea unui singur program ar fi benefic ă în materie de simplificare, uniformizare a 
procedurilor și flexibilitate. Cu toate acestea, nu ar fi posibil ă vizarea suficient ă a priorităților 
politice și a necesit ăților întregului domeniu de politic ă, ci doar a domeniului selectat pentru 
finanțare. În domeniul finan țat, programul ar fi la fe l de eficace ca în cazul op țiunii B, îns ă 
eficacitatea general ă a finanțării ar fi compromis ă de faptul c ă nu ar putea viza cel ălalt 
domeniu de politic ă.  
8. OPțIUNEA PREFERAT Ă 
Opțiunea preferat ă este implementarea a două programe  care ar acoperi întregul domeniu 
de aplicare al programelor de finan țare actuale (op țiunea B) . Această opțiune cuprinde 
toate beneficiile posibile și nu prezint ă niciun dezavantaj în compara ție cu scenariul de 
referință. Dimpotriv ă, opțiunea A nu este preferat ă deoarece prezint ă doar amelior ări limitate, 
dar nu vizeaz ă în totalitate cauzele principale ale problemelor; iar op țiunea C, de și oferă 
beneficii maxime, permite doar o acoperire par țială a domeniului de politic ă.  
9. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Actele care reglementeaz ă programele ar include obliga ții de monitorizare și evaluare, 
rapoarte regulate și evaluări intermediare și ex-post. Gestionarea bazat ă pe rezultate  și 
măsurarea performan ței ar fi promovate pe baza unor indicatori de performan ță.