RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 318/39

Avizul Comitetului Economic și Social European privind promovarea politicilor și programelor privind eficiența energetică la nivelul utilizatorilor finali (aviz din proprie inițiativă)

2009/C 318/08

Raportor: dl Claudio CAPPELLINI

La 10 iulie 2008, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

„Promovarea politicilor și programelor privind eficiența energetică la nivelul utilizatorilor finali” (aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 8 septembrie 2009. Raportor: dl Claudio CAPPELLINI.

În cea de a 456-a sesiune plenară, care a avut loc la 30 septembrie și 1 octombrie 2009 (ședința din 1 octombrie 2009), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu unanimitate de voturi.

1. Concluzii și recomandări

1.1 Pe parcursul ultimului său mandat, CESE s-a ocupat de diferite teme ale politicilor europene privind eficiența energetică și de diversele dimensiuni ale acestora (dimensiunea externă, provocări energetice pe termen scurt și pe termen lung, politici de aprovizionare și de siguranță), în contextul unei politici energetice ale cărei criterii definitorii sunt viabilitatea economică și durabilitatea, și subliniază importanța promovării și punerii în valoare a rezultatelor obținute cu ocazia zilelor dedicate eficienței energetice promovate de CESE, cu colaborarea tuturor celor interesați, a utilizatorilor finali și a statelor membre. Pe această bază, CESE invită Comisia Europeană și noul Parlament să pună ferm în aplicare recomandările formulate în avizele sale anterioare (1).

1.2 În plus, CESE consideră că punerea în aplicare a unei politici energetice de promovare a eficienței și a noilor tehnologii „curate” poate reprezenta o soluție atât pentru problemele de mediu, cât și pentru reducerea dependenței în aprovizionarea energetică, precum și un răspuns la costurile ridicate ale materiilor prime și la repercusiunile acestora asupra utilizatorilor finali. CESE recomandă intensificarea eforturilor depuse în vederea implicării sistematice a utilizatorilor finali (în special, consumatorii și întreprinderile mici), în contextul noilor obligații stabilite de Consiliul European din martie 2007, și pentru combaterea crizei economice actuale.

1.3 Comitetul consideră că parteneriatul social european și național poate încuraja o mai mare implicare a consumatorilor finali de energie, în special a întreprinderilor mici, a asociațiilor acestora, a formelor de asociere private și publice de la nivel local și a formelor cooperatiste, pentru o contribuție mai activă la îndeplinirea obiectivelor europene din domeniile eficienței energetice și „economiei verzi”. Odată înscris în contextul cel mai potrivit, în agenda dialogului social european de pildă, inclusiv la nivel sectorial, un astfel de angajament poate contribui efectiv la o mai bună ocupare a forței de muncă și la crearea unor profesii noi, care necesită calificare, legate de sectorul energiei și de răspândirea unor noi servicii.

1.4 CESE consideră că opțiunea consolidării dimensiunii europene a politicilor din domeniul energiei ar trebui să stimuleze și consolidarea, pe piața internă și pe piețele naționale, a unei strategii de dezvoltare durabilă și a unei cooperări științifico-tehnologice mai ample, inclusiv sub forma unei „cooperări consolidate” între statele membre ale UE, în măsură să relanseze investițiile publice și private.

1.5 CESE își exprimă dezamăgirea și îngrijorarea provocate de lipsa de informații și de date omogene și detaliate privind eficiența energetică la nivelul utilizării finale, care creează dificultăți la elaborarea unor indicatori ai eficienței energetice care să fie „solizi” din punct de vedere statistic și armonizați, inclusiv din cauza insuficienței seriilor istorice disponibile la nivel european și accesibile utilizatorilor finali. CESE își reafirmă preocuparea, deoarece constată că statele membre nu au elaborat la timp planurile naționale de acțiune pentru eficiență energetică (PNAEE), potrivit prevederilor directivei supuse examinării.

1.6 CESE consideră că, pentru a facilita punerea în aplicare integrală, omogenă și mai activă a politicilor europene de eficiență energetică la nivel național, este necesară și urgentă adoptarea, în colaborare cu Comisia Europeană, cu statele membre și prin consultarea sistematică a reprezentanților utilizatorilor finali, a unui sistem european de monitorizare unanim împărtășit, în măsură să asigure corectitudinea, transparența și, totodată, comparabilitatea facturilor la energie.

1.7 Comitetul consideră de asemenea că, pentru o mai bună aplicare a politicilor europene de eficiență energetică, trebuie consolidată dimensiunea lor sectorială, astfel încât să fie posibile o activitate de monitorizare și un studiu de impact mai semnificative. Politicile din domeniul energetic au, într-adevăr, un impact diferit asupra diverselor tipuri de activități economice, atât în cazul întreprinderilor consumatoare de energie (cu problematică diferită, în funcție de volumul consumului, de tipologia proceselor etc.), cât și în cazul întreprinderilor care operează în diverse sectoare ale filierei energetice (de exemplu, producători și instalatori de echipamente, furnizori de servicii energetice, firme de construcții etc.), al căror uriaș potențial de economisire de energie este încă latent.

1.8 De asemenea, CESE este convins că programele europene (Programul-cadru pentru competitivitate și inovare – PCI, Energie inteligentă pentru Europa – EIE ș.a.) necesită o simplificare urgentă, o mai mare implicare a utilizatorilor finali și un cadru de intervenție mai puțin fragmentat și mai integrat (cum se întâmplă, de pildă, cu programul ECAP – planul de acțiune european privind capacitățile). Se propune așadar un nou program integrat, care să asigure o mai bună coordonare a acestor activități, în beneficiul utilizatorilor finali. CESE invită UE, statele membre și întreprinderile să investească resurse suficiente în cercetarea aplicată și în transferul acesteia către utilizatorii finali, în economia de energie rezultată din utilizarea noilor tehnologii ale informației și comunicării (TIC) în profesiile tehnice și avansate, precum și în dezvoltarea și în inovarea din domeniul energetic, și recomandă o cooperare globală mai incluzivă în acest sens.

1.9 CESE consideră că UE trebuie să dispună de urgență de instrumente și politici fiscale și să aibă acces la credite mai în măsură să susțină economia de energie, acordând facilități pentru toți utilizatorii finali, în special IMM-urilor și parteneriatului public-privat care, individual sau în colaborare, utilizează modele de producție mai eficiente și mai durabile. Conștient de rolul esențial al educației și formării în răspândirea unei culturi a eficienței energetice la nivel european, Comitetul Economic și Social European propune lansarea unei consultări extraordinare cu partenerii sociali și cu toate părțile interesate de la nivel european și național, pentru reorientarea resurselor financiare existente ale UE, prin consolidarea specializărilor și profesiilor din domeniul eficienței energetice, și pentru promovarea informării și sensibilizării marelui public.

2. Obiectivele Directivei europene 2006/32/CE

2.1 Scopul Directivei europene 2006/32/CE este: — de a consolida „îmbunătățirea eficienței energetice la utilizatorii finali” pentru a contribui la îmbunătățirea siguranței aprovizionării cu energie; — de a reduce emisiile de CO2 și de alte gaze cu efect de seră, pentru a combate schimbările climatice și pentru a beneficia în mod eficient din punct de vedere economic de posibilitatea de a economisi energie sub aspectul costurilor, stimulând totodată inovarea și competitivitatea. Pentru a-și atinge scopul, directiva stabilea unele obiective generale, precum: — de a furniza statelor membre obiective indicative naționale de economisire și mecanismele adecvate pentru îndeplinirea acestora; — de a defini cadrul instituțional, financiar și juridic pentru eliminarea barierelor și imperfecțiunilor pieței care împiedică utilizarea finală eficientă a energiei; — de a crea condiții de dezvoltare a unei piețe de servicii energetice, în special pentru IMM-uri; — de a îndeplini un obiectiv național indicativ general de economisire a energiei cu 9 % în cel de-al nouălea an de aplicare a directivei, prin intermediul serviciilor energetice și al altor măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice.

3. Observații generale

3.1 S-a constatat însă că faza de punere în aplicare a Directivei 2006/32/CE nu a răspuns ambițioaselor obiective inițiale stabilite de CE, cauzele fiind următoarele:

— măsuri nu tocmai ferme uneori și ușor de eludat în procesul de transpunere la nivel național;

— planuri de acțiune naționale și prevederi de transpunere la nivel național prea puțin coerente și riguroase, în comparație cu dispozițiile directivei;

— programe și măsuri de însoțire insuficient coordonate și fragmentare;

— lipsa de date și informații unitare indispensabile pentru realizarea unei activități de monitorizare și a unui studiu de impact al acestei directive asupra utilizatorilor finali, ceea ce face ca inițiativa să fie inadecvată și să nu ofere elementele necesare unei dezvoltări coerente și durabile a eficienței energetice în UE.

Experiența actuală demonstrează că doar câteva dintre cele 27 de state membre ale Uniunii Europene au pus în aplicare politici energetice solide și structurate de stimulare a eficienței energetice și de dezvoltare a surselor regenerabile, lansând un proces de dezvoltare a unor sectoare noi, în relație cu tehnologiile respective, și contribuind totodată la reducerea costului energiei suportat de întreprinderile mici și de familii.

În Cartea verde „Către o rețea energetică europeană sigură, sustenabilă și competitivă” (2), Comisia pledează în favoarea creării unui operator european de sisteme de energie.

În trei avize recente ale sale (3), CESE considera că ar trebui elaborate studii privind fezabilitatea unui serviciu european de interes general pentru energie, care ar putea fi pus în slujba politicii energetice comune. În mare, în cadrul acestor avize, CESE menționează necesitatea unei reflecții în amonte, pentru că astfel de servicii vor constitui expresia solidarității europene, pentru a răspunde provocărilor cu care se confruntă UE în unele domenii vitale cu caracter multinațional sau transnațional precum siguranța aprovizionării cu energie, gestionarea resurselor hidrologice, păstrarea biodiversității și a calității aerului, securitatea internă și externă etc. Existența unor astfel de servicii comunitare ar putea duce la formarea unei conștiințe responsabile în cazul tuturor utilizatorilor finali.

3.2 Utilizatorii finali și viziunea europeană asupra politicilor energetice

Deoarece unele state membre au rămas mult în urmă în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor eficienței energetice, iar criza economică gravă s-a prelungit, se confirmă nevoia urgentă de intervenții mai bine coordonate, programate și coerente, menite să atragă resurse din partea Comunității Europene și a statelor membre și să stimuleze reluarea investițiilor publice și private. O strategie și o viziune a dezvoltării durabile, bazate pe principiul eficienței, pe producție distribuită și pe noi surse de energie „curată” (inclusiv energia produsă pe bază de biomasă) și împărtășirea rezultatelor la nivel european de către statele membre și de reprezentanții utilizatorilor finali, ar putea contribui la evitarea fragmentării activităților de cercetare care trebuie desfășurate și care se adaugă eforturilor depuse la nivel internațional.

Un aspect important al luptei împotriva crizei economice și pentru relansarea politicilor de eficiență energetică și a politicilor de investiții adiacente este regândirea politicilor fiscale și de credit europene în funcție de utilizatorii finali, de sectorul de credit și de operatorii din domeniul energiei, precum și de administrațiile interesate de la nivel local, încurajând dezvoltarea sistemului societăților de servicii energetice la nivel european.

3.3 Cultura și noile cunoștințe referitoare la eficiența energetică din perspectiva utilizatorilor finali

Este evidentă lipsa de informații cu caracter general și sectorial și a unui studiu de evaluare a impactului tuturor politicilor de eficiență energetică ale Uniunii Europene asupra utilizatorilor finali (în special IMM-uri și alte părți interesate), a unei metodologii care să permită verificarea coerenței dintre obiectivele internaționale și cele europene și a unui proces de monitorizare a rezultatelor obținute de utilizatorii sus-menționați.

Pe baza unei prime verificări efectuate în unele state membre se observă că sunt prea puține date disponibile cu privire la producția industrială și la consumul de energie din cauza lipsei de informații detaliate.

Se resimte așadar nevoia inițierii unor anchete prin sondaj pentru culegerea și elaborarea de date și indicatori necesari monitorizării și evaluării eficienței energetice în utilizările finale și în serviciile energetice, astfel încât să se poată evalua impactul directivei respective asupra strategiilor și măsurilor aplicate în fiecare stat membru.

3.4 Indicatorii de eficiență energetică și nevoile utilizatorilor finali

Comisia Europeană și statele membre ar putea, inclusiv prin constituirea unui grup operativ de experți independent, să susțină și să încurajeze elaborarea de indicatori armonizați și fiabili, în măsură să cuantifice și să evalueze economia de energie care poate rezulta și din utilizarea noilor tehnologii ale informației și comunicării. Elaborarea unor astfel de indicatori, care trebuie să fie ușor de înțeles, ar putea reprezenta o garanție pentru utilizatorii finali care, la rândul lor, ar putea beneficia de aceștia în mod corespunzător. Această abordare ar contribui și la diminuarea tendinței înșelătoare și confuze, din ce în ce mai frecventă, de a se recurge la conceptele de energie „verde” sau „curată”, care nu sunt decât o strategie de marketing, fără o justificare reală, care să poată fi demonstrată și cuantificată în termeni de economie de energie și de reducere a emisiilor, evitându-se astfel și practicile comerciale neloiale.

3.5 Un sistem integrat de monitorizare și de observare, adoptat de toate statele membre, ar permite Uniunii Europene și statelor membre în special:

— să pună în valoare un grup operativ european de experți și o rețea de organisme independente de eficiență energetică, destinată utilizatorilor finali și, mai ales, IMM-urilor și meșteșugarilor;

— să elaboreze rapoarte periodice asupra politicilor UE și a impactului lor asupra utilizatorilor finali (în special IMM-urile);

— să dispună de o platformă de informare în mai multe limbi, ușor de folosit și de accesat;

— să contribuie la consolidarea și la îmbunătățirea relațiilor dintre organizațiile reprezentative de la nivel european și național și principalele părți interesate.

3.6 Recuperarea întârzierilor și eliminarea lacunelor în pregătirea PNAEE

Din planurile naționale (PNAEE) nu reiese un angajament ferm și serios (acestea sunt de multe ori foarte generale, lipsite de date și de un set de indicatori științifici care să permită o evaluare corectă a impactului potențial al măsurilor prevăzute, nefiind în măsură să asigure îndeplinirea obiectivelor stabilite de directivă) al statelor membre privind îndeplinirea obiectivelor impuse de directivă și, în special, în ceea ce privește reducerea consumului în sectoarele cele mai semnificative, adică în cel al transporturilor și în cel al locuințelor. De aici necesitatea ca inițiativele din domeniul eficienței energetice să fie mai concrete și realizabile și ca măcar unele măsuri să devină obligatorii, cu verificarea diferențelor dintre planurile naționale și rezultatele concrete, așa cum s-a procedat în cazul emisiilor produse de autovehicule, al reducerii emisiilor de CO2 în general, al emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și în cazul energiei regenerabile.

Recenta consultare on-line lansată de CE și intitulată Public Consultation on the Evaluation and Revision of the Action Plan for Energy Efficiency [Consultare publică privind evaluarea și revizuirea planului de acțiune pentru eficiență energetică – COM(2006) 545] pune în evidență carențele directivei în ceea ce privește calitatea consultării utilizatorilor finali. Un raport anual, la care și CESE ar putea contribui, care să dispună de o metodologie adecvată de consultare a tuturor utilizatorilor finali, ar putea reprezenta un instrument în măsură să remedieze o parte din deficiențele constatate în pregătirea PNAEE.

3.7 „Noua generație” de programe europene, mai adaptate la utilizatorul final (end-user friendly)

Este așadar necesară o simplificare a procedurilor de acces la programe (PCI – Programul-cadru pentru competitivitate și inovare și, mai ales, EIE – Energie inteligentă pentru Europa), astfel încât acestea să poată fi accesate mai ușor și de întreprinderile mai mici, de asociațiile lor reprezentative, precum și de administrațiile din zonele mai dezavantajate (montane și periferice). De asemenea, Comitetul susține încurajarea parteneriatului public-privat și a societăților de servicii energetice (Energy Saving Company – ESCO), în special la nivel european, național și local, promovând participarea IMM-urilor la punerea în practică a politicii europene de achiziții publice ecologice. În plus, în contextul procesului de simplificare și de mai bună legiferare (better regulation), Comisia Europeană este invitată să ia în considerare, împreună cu reprezentanții asociațiilor utilizatorilor finali, de la nivel european și național, proceduri și practici mai eficiente de sprijinire a utilizatorilor finali și a celor interesați de directivă, în procesul de punere în aplicare a politicilor de eficiență energetică.

4. Observații specifice

4.1 Directiva recunoaște rolul pe care operatorii din domeniul energiei îl dețin în sectorul serviciilor energetice (art. 6). Această dispoziție atrage cele mai multe critici, căci pe multe piețe naționale s-a întâmplat ca marii operatori din domeniul energiei să opereze pe piețele din aval ale filierei energetice, precum serviciile energetice și așa-numitele activități post-contor, avantajați fiind de poziția dominantă pe care o dețin în alte faze ale filierei (producție, distribuție și vânzare) și ridicând bariere greu de trecut pentru întreprinderile mici, sub aspectul dezvoltării sectorului de servicii energetice.

4.1.1 În ceea ce îi privește pe utilizatorii finali, în faza de transpunere a directivei la nivel național persistă probleme majore și neajunsuri care se referă la: — disponibilitatea și transparența informațiilor relevante pentru punerea în practică a serviciilor energetice (deseori rezervate operatorilor din domeniul energiei și autorităților desemnate) – art. 7; — contorizarea corectă și facturarea detaliată a consumului de energie. Sunt totuși bine-venite consolidarea acțiunii de supraveghere, control și aplicare de sancțiuni de către organele competente din statele membre și de către UE, precum și o monitorizare mai eficace și mai riguroasă a operatorilor din domeniul energiei (a se vedea articolele 11 și 13 din directivă).

4.1.2 Eficiența mijloacelor de acces la „instrumente financiare pentru economiile de energie” și funcționarea „mecanismelor” conexe ar trebui consolidate și aprofundate, din punct de vedere tehnic și politic, în beneficiul utilizatorilor finali, o atenție specială trebuind a fi acordată fiscalității energetice. S-ar impune așadar o monitorizare specifică acestor instrumente și a rezultatelor obținute, în strânsă colaborare cu asociațiile de la nivel european și național ale utilizatorilor finali, urmărindu-se mai ales modalitățile de atenuare a efectului de recul. Efectul de recul (rebound effect), pus în evidență cu ocazia audierii organizate de CESE la sediul CNEL (Consiglio Nazionale dell' Economia e del Lavoro – Consiliul Național pentru Economie și Muncă din Italia), la 9 iulie 2009, pe tema „Politici și programe de promovare a eficienței energetice la nivelul utilizatorilor finali”, se referă la faptul că, uneori, acțiunile de creștere a eficienței energetice presupun o creștere a consumului de energie, și nu reducerea acestuia.

4.1.3 Și auditul energetic, ca și certificatele albe (art. 12), sunt deosebit de importante pentru dezvoltarea serviciilor energetice și, prin urmare, ar trebui consolidate de către statele membre. În acest context, este de dorit ca și dialogul social european, inclusiv cel sectorial, să poată contribui în mod util la punerea în aplicare a politicilor de eficiență energetică, astfel încât să promoveze crearea de locuri de muncă și o competitivitate sporită a sistemului de producție.

4.1.4 Elaborarea unor metode de calcul pentru măsurarea economiilor de energie. Aceste metode sunt încă prea puțin evoluate și nearmonizate. Trebuie deci definite și identificate mai exact metode de calcul unanim acceptate de utilizatorii finali, pe care statele membre să le utilizeze în mod armonizat. În încheiere, trebuie menționat că, pentru netranspunerea sau transpunerea parțială a directivei, Comisia Europeană a inițiat numeroase proceduri privind încălcarea dreptului comunitar, cu consecințe asupra utilizatorilor finali în ceea ce privește costurile și sarcinile administrative.

Bruxelles, 1 octombrie 2009. Președintele Comitetului Economic și Social European Mario SEPI

(1) JO C 77, 31.3.2009, p. 54; JO C 175, 28.7.2009, p. 87, JO C 228, 22.9.2009, p. 84; JO C 182, 4.8.2009, p. 8.

(2) COM(2008)782 final/2.

(3) JO C 175, 28.7.2009, p. 43, Avizul CESE privind Cartea verde „Către o rețea energetică europeană sigură, sustenabilă și competitivă”, CESE 1029/2009 (încă nepublicat); Avizul CESE, în curs de elaborare, pe tema „Serviciile de interes economic general: cum ar trebui împărțite competențele între UE și statele membre?”, CESE 966/2009 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).