RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 9.1.2009 
SEC(2008) 3097 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERCIVIILOR COMISIEI  
 
Document de înso țire pentru 
Propunere de 
 
DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
  
DE INSTITUIRE A UNUI PROGRAM  DE COOPERARE ÎN DOMENIUL 
AUDIOVIZUALULUI CU ȚĂRI TERȚE 
 
MEDIA MUNDUS 
  
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
 
{COM(2008) 892 final} 
{SEC(2008) 3098} {SEC(2008) 3102} 
 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
Sectorul audiovizual reprezint ă un vector esen țial pentru crearea de locuri de munc ă înalt 
calificate orientate spre viitor și pentru transmiterea și dezvoltarea valorilor culturale. În 
cadrul strategiei de la Lisabona, sectorul  audiovizual este deosebit de relevant și contribuie la 
agenda de la Lisabona, respectiv, la stimularea form ării profesionale, prosperit ății, creșterii și 
locurilor de munc ă într-o economie bazat ă pe cunoa ștere. Sectorul audiovizual joac ă un rol 
major în cadrul ini țiativei i2010 — umbrela politic ă pentru politicile Uniunii Europene 
privind societatea informa țională și mass-media — ca parte a ag endei de la Lisabona.  
De asemenea, sectorul audiovizual este important în contextul Convenției UNESCO privind 
protecția și promovarea diversit ății expresiilor culturale . Această convenție eviden țiază 
caracterul specific și dual (cultural și economic) al bunurilor și serviciilor culturale. 
Marea problem ă cu care se confrunt ă industria audiovizual ă european ă pe piețele 
internaționale o reprezint ă slaba circula ție a operelor audiovizuale. Filmele str ăine — în afar ă 
de cele provenite din studiourile  hollywoodiene — se confrunt ă cu o problem ă similară de 
circulație limitată pe piețele europene, de și există cerere pentru un con ținut audiovizual mai 
divers. 
Peisajul audiovizual interna țional a înregistrat transform ări semnificative în ultimele dou ă 
decenii, în special datorit ă impactului dezvolt ărilor tehnologice, cum ar fi televiziunea digital ă 
cu mai multe canale, proiec ția cinematografic ă digitală și video la cerere. Pe unele pie țe 
externe, acest lucru a generat o cre ștere financiar ă puternică și investiții promițătoare și, prin 
urmare, o cerere din ce în ce mai mare de con ținut audiovizual mai vast. Sl ăbiciunile 
structurale care afecteaz ă circulația operelor europene pe pie țele externe și finanțarea 
inadecvat ă a companiilor europene din domeniul audiovizualului nu permit industriei s ă 
beneficieze pe deplin de aceast ă nouă expansiune a oportunit ăților interna ționale. 
În acest context, evaluarea impactului a identificat dou ă obiective globale de politic ă și 
obiective generale pent ru cooperarea interna țională: 
• Creșterea competitivit ății industriei audiovizuale a Uniunii Europene pe pie țele mondiale. 
• Extinderea posibilit ăților de alegere ale consumatorului și a diversit ății culturale pe pie țele 
europene și internaționale.  
Consultările cu principalele p ărți interesate și cu profesioni știi, cum sunt participan ții la 
programul MEDIA 2007 actual, profesioni ști din țări terțe și membri ai comitetului MEDIA 
au fost intense; o consultare public ă on-line deschis ă a fost lansat ă în aprilie 2008 și, în 
contextul unei audieri publice, al mai multor conferin țe și întruniri, p ărțile interesate au adus 
un aport considerabil. De asemenea, au fost consultate mai multe servicii ale Comisiei, iar Direcția General ă pentru societatea informa țională și mass-media (DG INFSO), autoarea 
propunerii, a încheiat un contract de servicii cu Technopolis / Media Consulting Group  în 
vederea achizi ționării de expertiz ă externă cu privire la și de contribu ții pentru evaluarea 
impactului integrând cerin țele de evaluare ex ante. 
2. 
CONTEXTUL INI țIATIVEI  
Ținând seama de problemele și provocările pentru sectorul audiovizual european ap ărute ca 
urmare a interna ționalizării piețelor, Parlamentul European a adopt at la data de 13 decembrie 
2007, pentru bugetul pe 2008, o Ac țiune preg ătitoare MEDIA Interna țional axat ă pe 
dezvoltarea rela țiilor Uniunii Europene cu pie țele audiovizuale din țări terțe. În urma invita ției 
 
RO 3   RO comune adresate de Viviane Reding și Gilles Jacob, Pre ședintele Festivalului de Film de la 
Cannes, și în prezen ța lui José Manuel Barroso, mini ștrii responsabili  pentru probleme 
audiovizuale din Uniunea European ă și țările AELS s-au reunit neoficial la Cannes, pe 19 mai 
2008, și au adoptat o declara ție prin care salut ă inițiativa Parlamentului European privind 
Acțiunea preg ătitoare MEDIA Interna țional și încurajeaz ă Comisia „să urmărească 
dezvoltarea acestei ini țiative și să examineze oportunitatea și posibilitatea prezent ării, înainte 
de sfârșitul anului, a unei propuner i de program de sprijin pentru promovarea cooper ării 
între profesioni știi din industria audiovizual ă european ă și profesioni știi din industrie din țări 
terțe în interesul comun al tuturor participan ților” . Rezultatele apelului pentru propuneri 
pentru Ac țiunea preg ătitoare au ar ătat un răspuns rapid și în forță din partea profesioni știlor 
cu proiecte de formare profesional ă, de promovare și de rețele cinematografice, care acoper ă 
deja marile pie țe latinoamericane și asiatice. 
În vederea propunerii unei baze juridice în urma Ac țiunii preg ătitoare MEDIA Interna țional, 
DG INFSO a întocmit aceast ă evaluare a impactului privind un posibil viitor program MEDIA 
Mundus. 
3. DEFINIREA PROBLEMEI șI MOTIVA țIA INTERVEN țIEI 
Marea problem ă a industriei audiovizu ale europene pe pie țele interna ționale, identificat ă de 
evaluarea impactului, o reprezint ă slaba circula ție a operelor audiovizuale. Aceast ă problemă 
nu afecteaz ă doar profesioni știi europeni care nu pot beneficia pe deplin de pe urma 
internaționalizării piețelor audiovizuale, ci și consumatorii care se confrunt ă cu posibilit ăți de 
alegere restrânse și cu o diversitate cultural ă limitată. Uniunea European ă în sine, un actor 
major în negocierea Conven ției UNESCO privind diversitatea cultural ă, se confrunt ă astfel cu 
așteptări mari în leg ătură cu implementa rea acesteia și ar putea risca s ă-și piardă credibilitatea 
în această privință. 
Motivele care stau la baza slabei circula ții a operelor audiovizuale sunt urm ătoarele: diferitele 
piețe europene sunt fragmentate nu doar în func ție de limb ă, ci și ca structur ă a pieței. 
Problema rezid ă în dimensiunea ini țială a pieței care determin ă forța industriei pe scena 
internațională. La nivel individual, toate statele membre ( și majoritatea omoloagelor externe 
ale acestora) au pie țe relativ mici comparativ cu cea a Statelor Unite. Structura de distribu ție 
în Europa este format ă din mici societ ăți individuale, spre deosebire de omoloagele lor 
multinaționale mari integrate pe vertical ă din SUA, de unde și lipsa de competitivitate a 
industriei audiovizuale eu ropene. În plus, societ ățile europene se lupt ă cu problema 
subfinanțării. Operele audiovizuale sunt finan țate în principal din resurse publice na ționale, 
limitând necesitatea investi țiilor străine și a exportului. De asemenea, cererea și obiceiurile de 
vizionare ale spectatorilor, dominate de superproduc ții americane și/sau naționale, reprezint ă 
un obstacol semnificativ în calea prezent ării unei diversit ăți reale. Spectatorii (în special, 
publicul tân ăr) nu cunosc gama larg ă de filme diverse din punct de vedere cultural, de și există 
cerere bine documentat ă pentru o mai mare diversitate. 
Programele UE existente de sprijinire a a udiovizualului, precum MEDIA 2007, au avut un 
impact de succes asupra industriei audiovizuale și a circula ției operelor cinematografice 
europene în interiorul grani țelor Europei. A cestea nu pot îns ă răspunde provoc ărilor ridicate 
de interna ționalizarea rapid ă a sectorului audiovizual. Programe de genul EUROMED 
Audiovizual II sau programul de spriji n al ACP-UE pentru cinematografie și industria 
audiovizual ă sunt programe de dezvoltare regional ă și, ca atare, au o axare și obiective 
diferite. Un nou program ar putea crea sine rgii considerabile cu aceste programe.  
 
RO 4   RO Alte activit ăți internaționale cum sunt fondurile interna ționale existente pentru filme au, în 
general, aloc ări bugetare limitate. Tratatele de coproduc ție sunt rareori înzestrate cu mijloace 
bugetare și sunt deci ineficiente în solu ționarea problemelor descrise mai sus. 
4. OBIECTIVE  
Obiectivele generale includ consolidarea cooper ării interna ționale în vederea cre șterii 
competitivit ății sectorului audiovizual european și extinderea posibilit ăților de alegere ale 
consumatorului și a diversit ății culturale pe pie țele europene și internaționale. 
Au fost identificate patru obiective specifice: 
(1) Extinderea schimbului de informa ții și a cunoa șterii pieței, în special prin 
activități de formare profesional ă, facilitarea cre ării de contacte între 
profesioni știi europeni și din țări terțe din domeniul audiovizualului pentru 
îmbunătățirea accesului pe pie țele externe și construirea încrederii și a unor 
relații comerciale pe termen lung. 
(2) Contribuirea la facilitarea coproduc țiilor interna ționale pe pie țele 
audiovizuale.  
(3) Îmbunătățirea distribu ției transna ționale a operelor audiovizuale și sporirea 
vizibilității operelor audiovizuale europene în țări terțe și invers, precum și 
extinderea posibilit ăților de alegere ale consum atorului pentru publicul 
european și din țări terțe.  
(4) Atragerea de noi spectatori și promovarea culturii cinematografice. 
5. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Trei opțiuni de politic ă diferite (incluzând dou ă scenarii diferite de  implementare a acestor 
obiective specifice) au fost evaluate din punct de  vedere al impactului lor economic, social, 
cultural și asupra mediului și al rentabilit ății acestora.  
(1) Stare de fapt (Business as usual) (în sensul continu ării activităților europene 
existente din sectorul audiovizual). 
(2) Extinderea instrumentelor existente . 
(3) Crearea unui instrument nou,  MEDIA Mundus. 
Cu privire la op țiunea stare de fapt , având în vedere evolu ția situației pe pie țele lumii și 
provocările tehnologice, situa ția companiilor europene din domeniul audiovizualului s-ar 
deteriora semnificativ în timp. Nemodificarea st ării de fapt  nu ar necesita costuri noi, dar ar 
avea un cost negativ: în cazul în care companiile europene nu profit ă de oportunit ățile de 
internaționalizare de pe noile pie țe cu creștere rapid ă. 
O extindere a instrumentelor existente  prin deschiderea program ului MEDIA 2007 spre o mai 
mare participare și cooperare ar atrage dup ă sine o serie de dificult ăți legate de regulile OMC, 
precum și negocieri cu un consum intens de resu rse la nivel guvernamental, fiind deci 
considerat ă o opțiune ineficient ă. De asemenea, a fost analizat ă o deschidere a programului 
 
RO 5   RO MEDIA 2007, nu în sensul unei ader ări sau cooper ări depline, ci în sensul eventualei 
introduceri a unor aspecte de cooperare interna țională în programul actual. În materie de 
costuri și procedur ă, opțiunile sunt similare. Totu și, s-a renun țat la aceast ă opțiune de politic ă, 
deși reprezint ă o alternativ ă la crearea unui instrument nou, de oarece un program care s-ar axa 
pe politici interne și externe în acela și timp ar deveni extrem de complex, ar duce la confuzia 
mărcilor și ar fi mai pu țin eficient în îndeplin irea obiectivelor de politic ă stabilite. 
În cadrul op țiunii crearea unui instrument nou,  cele patru obiective specifice au fost defalcate 
în obiective opera ționale  / linii de ac țiune mai detaliate care se refer ă la rezultatele efective: 
(1) Extinderea schimbului de informa ții și a cunoașterii pieței, în special prin activit ăți de 
formare profesional ă, facilitarea cre ării de contacte între profesioni știi europeni și din 
țări terțe din domeniul audiovi zualului pentru îmbun ătățirea accesului pe pie țele 
externe și construirea încrederii și a unor rela ții comerciale pe termen lung. 
• Construirea de site-uri web și baze de date (vizând colectarea și difuzarea informa țiilor 
despre pie țele audiovizuale europene și din țări terțe) 
• Rețea de puncte de contact (în diferite regiuni ale lumii pe ntru a monitoriza industria 
audiovizual ă regională) 
• Activități de formare profesional ă (vizând sprijinirea diferitelor m ăsuri de formare 
profesional ă, cum ar fi certificarea institu țiilor de formare profesional ă, oferirea de burse 
sau proiecte de formare profesional ă inițială și continuă) 
• Evenimente și mecanisme de acces pe pia ță (vizând sprijinirea accesului pe pia ța filmelor 
și alte evenimente importante) 
(2) Facilitarea coproduc țiilor interna ționale pe pie țele audiovizuale.  
• Susținerea fazei de dezvoltare a coproduc ției (vizând sprijinirea elabor ării de scenarii, 
căutarea de parteneri sau alte activit ăți din cadrul fazei de de zvoltare, precum finan țarea 
sau distribu ția rolurilor) 
• Sprijinirea finan țării coproduc țiilor (vizând o finan țare direct ă a coproduc țiilor sau m ăsuri 
care ar putea facilita accesul la finan țarea comercial ă a coproduc țiilor) 
(3) Îmbunătățirea distribu ției transna ționale a operelor audiov izuale. Sporirea vizibilit ății 
operelor audiovizuale europene în țări terțe și invers, precum și extinderea 
posibilităților de alegere ale consumatorului  pentru publicul european / din țări terțe. 
• Asistență pentru distribu ție (vizând suportarea costurilor de achizi ție, tipărire, publicitate, 
dublaj și subtitrare etc.) 
• Rețele de cinematografe (vizând sprijinirea re țelelor de cinematografe din Europa și din 
țări terțe care se angajeaz ă să programeze un num ăr/procent semnificativ de opere 
audiovizuale europene și invers) 
• Sprijinirea posturilor de transmisie și platformelor digitale (vizând încurajarea difuz ării de 
opere europene la televizor și pe platforme precum VOD (video la cerere), TV mobil etc. 
în țări terțe și invers) 
(4) Atragerea de noi spectatori și promovarea culturii cinematografice 
• Festivaluri și evenimente speciale (vizând sprijinirea festivalurilor care programeaz ă opere 
audiovizuale europene și din țări terțe sau evenimente de sensibilizare) 
• Rețele pentru vizarea publicului tân ăr incluzând activit ăți educaționale 
• Sprijinirea programelor de televiziune dedicate tinerilor 
 
RO 6   RO Stabilirea obiectivelor specifice și operaționale a fost în mare m ăsură inspirată de consultarea 
părților interesate și se bazeaz ă pe analize de rentabilitate ef ectuate prin diferitele evalu ări ex 
post ale programelor MEDIA și evaluarea ex ante a programului MEDIA 2007. 
Au fost examinate dou ă scenarii diferite în cadrul ob iectivului specific „facilitarea 
coproducțiilor interna ționale” și „asisten ță pentru distribu ție”. Cu privire la facilitarea 
coproducțiilor, scenariile alternative au vizat fie crearea de fonduri de c ătre Comisie (fond de 
dezvoltare pentru coproduc ții, fonduri de coproduc ție pentru lungmetraje, filme documentare 
și de anima ție, fond de finan țare a nevoilor), fie, ca alternativ ă, finanțarea form ării 
profesionale în elaborarea de scenarii, mecanisme de acces pe pia ță și fonduri pentru 
coproducții existente. Având în ve dere considerabila povar ă administrativ ă, crearea de 
instrumente de finan țare a coproduc țiilor de c ătre Comisie a fost abandonat ă. Cu privire la 
asistența pentru distribu ție, un scenariu a fost orientat mai mult spre abordarea MEDIA 
clasică. S-a constatat îns ă că cerințele de cooperare interna țională referitoare la distribu ție 
erau diferite pe pia ța internă față de cea extern ă. Prin urmare, o op țiune cu o concentrare a 
asistenței asupra parteneriatelor dintre de ținătorii de drepturi și distribuitori a fost considerat ă 
mai eficient ă și adecvată.  
Calculul costurilor implicate, ca re a fost utilizat pe ntru a compara diferitele scenarii, s-a bazat 
în special pe evalu ările programelor MEDIA anterioare, pe experien țele MEDIA 2007, pe 
consultările cu publicul și pe Acțiunea preg ătitoare MEDIA Interna țional. 
Pe scurt, evaluarea impactului a ajuns la concluzia c ă ar trebui urmat scenariul de mai jos în 
vederea realiz ării obiectivelor identificate: 
Obiectivul  specific 1: Schimb de informa ții și cunoașterea pieței 
1) Construirea de site-uri web și baze de date 
2) Rețea de puncte de contact 
4) Formare profesional ă inițială 
5) Formare profesional ă continuă  
6) Mecanisme de acces pe pia ță 
Obiectivul specific 2: Facilitarea activit ăților de coproduc ție interna țională 
 1) Dezvoltare 
a) Elaborarea de scenarii 
b) Căutarea de pie țe/parteneri de coproduc ție (pitching) 
 2) Coproduc ție 
a) Suplimentarea fondurilor pentru coproduc ții existente 
b) Acces la finan țare  
Obiectivul specific 3: Asisten ță pentru distribu ție și circulație 
1) Sprijinirea parteneriatelor de ținătorilor de drepturi, agen ților de vânz ări și distribuitorilor 
2) Rețea de cinematografe 
3) Sprijinirea posturilor de transmisie și a platformelor digitale 
Obiectivul specific 4: Atragerea de noi spectatori și promovarea culturii cinematografice 
1) Festivaluri 
2) Evenimente speciale 
3) Rețele pentru vizarea publicului tân ăr incluzând activit ăți educaționale 
4) Sprijinirea programelor de televiziune dedicate tinerilor 
 
RO 7   RO  
Pentru a ține seama de criza economic ă actuală a fost construit un al treilea scenariu, pe baza unui 
buget mai mic decât cel pentru scenariile 1 și 2. Acest scenariu „de criz ă” vizează maximizarea 
eficacității interven ției având în vedere cons trângerile bugetare. Prin urmare, au fost selec ționate doar 
obiectivele opera ționale și acțiunile cele mai eficace analizate în cadrul scenariilor 1 și 2. Acestea au 
fost reunite într-un cadru mai restrâns, limitat la trei obiective specifice. O asemenea op țiune ar asigura 
continuitatea ac țiunii de preg ătire și ar putea deschide calea spre un program mai vast în cadrul unor 
noi perspective financiare. 
Obiectivul  specific 1: Schimb de informa ții și cunoașterea pieței 
1) Formare profesional ă continuă 
Obiectivul specific 2: Competitivitate și distribu ție 
1) Căutarea de pie țe/parteneri de coproduc ție (pitching ) 
2) Sprijinirea parteneriatelor de ținătorilor de drepturi, agen ților de vânz ări și distribuitorilor 
Obiectivul specific 3: Circula ție 
1) Rețea de cinematografe 
2) Sprijinirea posturilor de transmisie și a platformelor digitale 
3) Sprijinirea re țelelor/parteneriatelor dedi cate culturii cinematografice 
 
6. CONCLUZIE  
Evaluarea impactului privind instituirea u nui program de cooperare în domeniul 
audiovizualului cu țări terțe s-a încheiat cu urm ătoarele concluzii: exist ă o lipsă de circula ție a 
operelor audiovizuale europene în țări terțe și invers. Acest lucru are un impact asupra 
competitivit ății sectorului audiovizual european și, în consecin ță, societățile europene nu pot 
beneficia pe deplin de oportunit ățile interna ționalizării. De asemenea, consumatorii nu pot 
beneficia de o gam ă largă de filme și, prin urmare, diversitatea cultural ă este limitat ă. Astfel, 
un instrument nou ar trebui s ă urmărească cele dou ă obiective globale: cre șterea 
competitivit ății sectorului audiovizual european și extinderea posibilit ăților de alegere ale 
consumatorului și a diversit ății culturale.