P9_TA(2021)0427

Protecția lucrătorilor împotriva azbestului

Rezoluția Parlamentului European din 20 octombrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind protecția lucrătorilor împotriva azbestului (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Parlamentul European,

— având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

— având în vedere articolele 152 și 154 din TFUE cu privire la rolul și consultarea partenerilor sociali,

— având în vedere articolul 153 alineatele (1) și (2) din TFUE,

— având în vedere articolul 192 alineatele (1), (3), (4) și (5) din TFUE,

— având în vedere articolul 194 alineatul (2) din TFUE,

— având în vedere articolul 114 alineatul (1) din TFUE,

— având în vedere articolul 168 din TFUE,

— având în vedere articolul 169 alineatul (3) din TFUE,

— având în vedere Directiva 2009/148/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la azbest la locul de muncă (1),

— având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (2),

— având în vedere Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (3),

— având în vedere Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă [a șasea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE a Consiliului] (4),

— având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat la 17 noiembrie 2017 împreună de Parlamentul European, Consiliu și Comisie,

— având în vedere comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (COM(2021)0102),

— având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la amenințările la adresa sănătății la locul de muncă legate de azbest și perspectivele de eliminare completă a azbestului existent (5),

— având în vedere orientările practice ale Comisiei privind informarea și formarea lucrătorilor implicați în îndepărtarea azbestului sau în lucrările de întreținere (2012),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 iunie 2014 referitoare la un cadru strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2014-2020 (COM(2014)0332),

— având în vedere raportul Comisiei din noiembrie 2015 intitulat „Evaluarea punerii în aplicare practice a directivelor UE privind securitatea și sănătatea în muncă (SSM) în statele membre ale UE”,

— având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 mai 2019 intitulat „Lucrul cu azbestul în contextul reabilitării energetice”,

— având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 februarie 2015 referitor la Eliminarea azbestului din UE,

— având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 305/2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții (Regulamentul privind produsele pentru construcții) (6),

— având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice (7),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice. Către un mediu fără substanțe toxice” (COM (2020)0667),

— având în vedere concluziile Consiliului din 12 martie 2021, intitulate „Strategia Uniunii privind substanțele chimice sustenabile: vremea rezultatelor”,

— având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 intitulată „Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai” (COM(2020)0662),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 februarie 2021 intitulată „Planul european de combatere a cancerului” (COM(2021)0044),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară: Pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi” (COM(2015)0550),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274),

— având în vedere raportul Agenției Europene pentru Produse Chimice din 1 februarie 2021 intitulat „Raportul științific al ECHA privind evaluarea valorilor-limită pentru azbest la locul de muncă”,

— având în vedere raportul Comisiei din septembrie 2020 intitulat „Conquering Cancer – Mission Possible” („Învingerea cancerului – Misiune posibilă”),

— având în vedere recomandările Organizației Mondiale a Sănătății din martie 2014 prezentate în fișa informativă „Eliminarea bolilor asociate azbestului”,

— având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, în special obiectivul nr. 3 privind asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării tuturor, la orice vârstă,

— având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și ale Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor,

— având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0275/2021),

A. întrucât, în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii, ar trebui să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane;

B. întrucât azbestul provoacă între 30 000 și 90 000 de decese pe an în Uniune;

C. întrucât cel mai des întâlnit cancer profesional este cancerul pulmonar, acesta reprezentând între 54 % și 75 % din formele de cancer profesional, și întrucât azbestul constituie principala cauză a cancerului pulmonar (45 %) (8); întrucât expunerea la azbest combinată cu consumul de tutun crește considerabil riscul de a dezvolta cancer pulmonar (9);

D. întrucât Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) a recunoscut azbestul ca fiind un agent cancerigen dovedit (grupa 1), responsabil de azbestoză, cancerul pulmonar și mezoteliom, precum și de cancerul laringian și ovarian; întrucât ar trebui promovate cercetările privind alte tipuri de cancer cauzate de azbest, precum și alte afecțiuni de sănătate necanceroase (10); întrucât s-a observat un risc crescut de cancer chiar și la populațiile expuse unor niveluri foarte scăzute ale fibrelor de azbest, inclusiv fibrele de crisotil; întrucât azbestul poate cauza alte tulburări pulmonare și pleurale nemaligne, inclusiv plăci pleurale, îngroșare pleurală și revărsat pleural benign;

E. întrucât azbestul este interzis în Uniune din 2005; întrucât unele state membre au interzis azbestul încă din anii 80; întrucât statele membre trebuie să se asigure că fibrele de azbest sunt eliminate complet cât mai curând posibil; întrucât natura și amploarea utilizării azbestului variază foarte mult de la un stat membru la altul;

F. întrucât Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (11) („REACH”) a precizat că fabricarea, vânzarea și utilizarea fibrelor de azbest și a produselor care conțin aceste fibre adăugate intenționat este interzisă și întrucât Regulamentul (UE) 2016/1005 (12) de modificare a anexei XVII la REACH vizează asigurarea eliminării complete a produselor din azbest în statele membre până la 1 iulie 2025;

G. întrucât azbestul este un agent cancerigen extrem de periculos utilizat în întreaga lume în construcții și în alte materiale în multe domenii ale vieții de zi cu zi; întrucât multe grupuri diferite riscă să fie expuse la azbest, inclusiv lucrătorii din sectorul construcțiilor și al renovărilor, al mineritului, al gestionării deșeurilor, pompierii, precum și proprietarii de locuințe și chiriașii; întrucât efectele cele mai nocive asupra sănătății ale fibrelor de azbest inhalate și ale bolilor asociate azbestului pot dura până la 40 ani; întrucât se preconizează că numărul cazurilor din Uniune va atinge un nivel maxim în jurul anului 2025 (13);

H. întrucât, în pofida reglementărilor existente la nivelul Uniunii și la nivel național, numeroase cazuri de boli cauzate de azbest nu sunt, prea frecvent, recunoscute ca boli profesionale și, prin urmare, victimele nu sunt eligibile pentru compensații profesionale, ceea ce contribuie și mai mult la suferința fizică ca urmare a bolii; întrucât sindicatele și asociațiile care reprezintă victimele joacă un rol important în asistarea victimelor bolilor profesionale în procedurile de recunoaștere și în cererile de despăgubire;

I. întrucât gestionarea azbestului din clădiri, inclusiv din clădirile abandonate, și eliminarea sa în condiții de siguranță necesită luarea în considerare pe deplin a sănătății și siguranței la locul de muncă, în contextul planului Uniunii de a îmbunătăți izolarea termică a mediului său construit, pentru a realiza economii de energie și a deveni primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050; întrucât renovarea clădirilor în vederea creșterii eficienței energetice implică adesea manipularea de materiale, cum ar fi acoperișuri, pereți sau setări electrice care ar putea conține azbest dacă au fost construite înainte de reglementările sau interdicțiile Uniunii sau cele naționale privind utilizarea azbestului; întrucât o parte substanțială a mediului construit existent în Uniune are o vechime de peste 50 de ani; întrucât deteriorarea parcului imobiliar al Uniunii crește riscul ca expunerea mediului să reprezinte o amenințare pentru numeroase grupuri de populație, care ar putea conduce, în special, la creșterea numărului de cazuri de mezoteliom; întrucât au fost observate boli asociate cu azbestul la populațiile care trăiesc în apropierea siturilor industriale; întrucât efectele expunerii la mediu asupra sănătății au fost în mare măsură subestimate (14); întrucât nivelurile de expunere la azbestul din mediu pot atinge niveluri de expunere profesională; întrucât sunt necesare mai multe cercetări cu privire la riscurile legate de azbest prin intermediul unor astfel de căi de mediu;

J. întrucât eliminarea deșeurilor de azbest în gropile de gunoi nu este o soluție viabilă pe termen lung la această problemă, deoarece generațiile viitoare vor trebui să se ocupe de deșeuri, fibrele de azbest fiind practic indestructibile în timp; întrucât ar trebui evitată eliberarea fibrelor de azbest în mediu; întrucât este necesar să se dezvolte metode eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru inertizarea deșeurilor care conțin azbest, pentru a dezactiva fibrele de azbest active și pentru a le transforma în materiale care nu prezintă riscuri pentru sănătatea publică;

K. întrucât, în sens mai larg, cercetarea și inovarea ar trebui încurajate pentru a îmbunătăți depistarea azbestului, a identifica alte tipuri de cancer asociate azbestului, nu numai cancerul pulmonar și mezotelioamele, tehnicile de eliminare în condiții de siguranță, gestionarea deșeurilor și siguranța ocupanților clădirilor și a lucrătorilor expuși, inclusiv tehnologii de alertă și detectare în timp real a azbestului;

L. întrucât, în temeiul articolului 191 alineatul (1) din TFUE, politica Uniunii în domeniul mediului contribuie la urmărirea unor obiective precum ocrotirea sănătății cetățenilor săi, protecția și îmbunătățirea calității mediului, utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale și promovarea pe plan internațional a unor măsuri destinate să rezolve problemele de mediu la scară regională sau mondială;

M. întrucât, în temeiul articolului 191 alineatul (2) din TFUE, politica Uniunii în domeniul mediului trebuie să se bazeze pe principiul precauției și pe principiile conform cărora ar trebui adoptate măsuri preventive, daunele aduse mediului ar trebui corectate cu prioritate, la sursă, iar poluatorul ar trebui să plătească;

N. întrucât articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene solicită integrarea în politicile Uniunii a unui nivel ridicat de protecție a mediului și îmbunătățirea calității sale, precum și garantarea acestora, în conformitate cu principiul dezvoltării durabile;

O. întrucât dreptul la un mediu sigur, curat, sănătos și sustenabil devine universal recunoscut, deoarece numărul țărilor care recunosc acest drept a crescut în ultimii ani, peste 155 de țări recunoscând acest drept sau elemente ale sale în sistemele lor juridice naționale;

P. întrucât, potrivit Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA), azbestul este un agent cancerigen fără valoare-prag; întrucât valoarea-limită obligatorie existentă de expunere profesională (VLEP) pentru azbest este de 0,1 fibre/cm3 ca medie ponderată în timp de 8 ore; întrucât Comitetul pentru evaluarea riscurilor al ECHA a pregătit un aviz referitor la reducerea VLEP obligatorii pentru azbest; întrucât expunerea ar trebui să fie întotdeauna redusă în cea mai mare măsură posibilă tehnic, în special atunci când nu există un prag sigur; întrucât, în consecință, VLEP ar trebui revizuită pentru a ține seama de cele mai recente evoluții științifice și tehnice și revăzută în consecință;

Q. întrucât 80 % din formele de cancer profesional recunoscute în statele membre sunt legate de azbest; întrucât 98 % din costurile umane, inclusiv impactul asupra calității vieții și asupra familiilor lucrătorilor, sunt suportate de lucrători; întrucât estimările sugerează că, la nivelul Uniunii, costul cancerului profesional se ridică la 270-610 miliarde EUR pe an, ceea ce reprezintă între 1,8 % și 4,1 % din PIB (15); întrucât acțiunile de consolidare a politicilor de prevenire a îmbolnăvirilor sunt esențiale pentru a garanta că lucrătorii și familiile lor pot duce o viață mai sănătoasă;

R. întrucât azbestul a fost utilizat pe scară largă în locuințe și prezintă riscuri pentru sănătate; întrucât dreptul la o locuință adecvată, care prin definiție include, printre altele, dreptul la protecție împotriva amenințărilor la adresa sănătății, a fost recunoscut de către organizațiile internaționale și statele membre ca un drept al omului, esențial în combaterea inegalităților în materie de sănătate; întrucât eliminarea sigură a azbestului va contribui la asigurarea unor locuințe de calitate pentru toți, în special pentru proprietarii și chiriașii cu venituri mici, ale căror condiții de locuit s-au deteriorat în ultimele decenii;

S. întrucât eliminarea azbestului în condiții de siguranță nu ar trebui folosită ca pretext pentru practici precum evacuarea chiriașilor pe motiv că locuințele lor trebuie renovate;

T. întrucât introducerea unor cerințe de eliminare în siguranță a azbestului trebuie să fie echitabilă din punct de vedere social și însoțită de măsuri adecvate de sprijinire a proprietarilor de clădiri în vederea finanțării renovărilor necesare, precum și de măsuri de consolidare a capacităților pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM) care desfășoară lucrări; întrucât, în același timp, fondurile Uniunii din inițiativa „Valul de renovări ale clădirilor pentru Europa”, prevăzute în Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2020 (denumit în continuare „Valul de renovări ale clădirilor”), ar trebui să fie garantate pentru beneficiarii care respectă reglementările naționale și ale Uniunii vizând protejarea lucrătorilor împotriva expunerii la azbest;

U. întrucât azbestul rămâne prezent în numeroase clădiri administrative, școli, locuințe, infrastructuri, mijloace de transport public și rețele de apă; întrucât, odată cu trecerea timpului, cunoștințele privind utilizarea și prezența acestei substanțe sunt în scădere; întrucât prezența azbestului și lipsa de cunoștințe în acest sens reprezintă un pericol pentru toți ocupanții și utilizatorii clădirilor;

V. întrucât Rezoluția Parlamentului din 17 decembrie 2020 referitoare la o Europă socială puternică pentru tranziții juste (16) a invitat statele membre să elimine decesele profesionale și să reducă bolile profesionale până în 2030 și a invitat Comisia să revizuiască Directiva 2004/37/CE;

W. întrucât în comunicarea Comisiei din 3 februarie 2021 se afirmă că 52 % din decesele profesionale anuale din Uniune pot fi atribuite cancerului profesional; întrucât îmbunătățirea diagnosticării timpurii, a tratamentului și a reabilitării reprezintă priorități ale Planului UE de combatere a cancerului și ar trebui să aducă beneficii pacienților care suferă de boli legate de azbest; întrucât Comisia intenționează să prezinte o propunere legislativă în 2022 pentru a reduce și mai mult expunerea lucrătorilor la azbest, ca parte a planului său;

X. întrucât Pilonul european al drepturilor sociale (denumit în continuare „Pilonul”) a fost adoptat ca răspuns la provocările sociale din Uniune; întrucât acesta cuprinde 20 de principii împărțite în trei categorii: egalitatea de șanse și accesul pe piața muncii, condițiile de lucru echitabile și protecția și incluziunea socială; întrucât principiul 10 prevede un nivel ridicat de protecție a sănătății și securității lucrătorilor la locul de muncă, care ar trebui să includă protecția lucrătorilor împotriva expunerii la agenți cancerigeni și mutageni la locul de muncă;

Y. întrucât criza a evidențiat importanța prevenirii bolilor profesionale și a investițiilor în sănătatea publică la prețuri accesibile pentru toți; întrucât inspectoratele de muncă, sindicatele și reprezentanții în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă joacă un rol esențial în inspecția și aplicarea eficace a normelor și reglementărilor privind azbestul; întrucât sancțiunile eficiente, proporționale și disuasive sunt esențiale pentru a descuraja încălcarea de către angajatori a reglementărilor privind sănătatea și securitatea la locul de muncă și pentru a asigura o concurență loială pe piața internă;

Z. întrucât mediul construit are un impact semnificativ asupra multor sectoare ale economiei, asupra locurilor de muncă locale și asupra calității vieții; întrucât noua strategie a Comisiei privind mediul construit sustenabil urmărește, printre altele, să promoveze principiile circularității pe tot parcursul ciclului de viață al clădirilor; întrucât noul Plan de acțiune al Comisiei pentru economia circulară stabilit în comunicarea sa din 11 martie 2020 implică inițiative specifice de abordare a lanțurilor valorice esențiale ale produselor, cum ar fi construcțiile și clădirile; întrucât comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 recunoaște că sectorul construcțiilor va trebui să investească în perfecționarea competențelor forței de muncă, pentru a răspunde nevoilor tranziției verzi, în ceea ce privește proiectarea ecologică și materialele ecologice, eficiența energetică, circularitatea și renovarea; întrucât disponibilitatea forței de muncă calificate în domeniul construcțiilor este esențială pentru succesul inițiativei privind Valul de renovări ale clădirilor;

AA. întrucât azbestul și materialele și produsele care conțin azbest pot fi încă fabricate, prelucrate, importate și exportate în mod legal în peste 100 de țări din întreaga lume, inclusiv în țări din vecinătatea Uniunii; întrucât Regulamentul (UE) nr. 649/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (17) prevede punerea în aplicare a Convenției de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice și pesticide periculoase care fac obiectul comerțului internațional, revizuită în 2019 (Convenția de la Rotterdam), prin care este necesar acordul specific al unei țări înainte de exportul unui produs care conține substanțe chimice toxice; întrucât intensificarea eforturilor pentru a împiedica introducerea pe piața Uniunii a produselor neconforme a fost identificată ca o prioritate în comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015; întrucât, în pofida interdicțiilor și a reglementărilor existente la nivelul Uniunii și la nivel național, azbestul continuă să intre pe piața internă (18); întrucât, atât timp cât azbestul este produs și comercializat în mod legal la nivel mondial, există întotdeauna un risc ca acesta să intre pe piața internă;

AB. întrucât este important să existe registre fiabile ale persoanelor cu expunere anterioară și/sau actuală la azbest pentru a asigura supravegherea medicală și a facilita recunoașterea bolilor profesionale, respectând totodată Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului (19); întrucât statele membre au diferite modalități de organizare a sistemelor naționale de asigurări sociale în ceea ce privește vătămările sau bolile profesionale, inclusiv în privința rolului complementar al acordurilor colective; întrucât trebuie respectate principiile care stau la baza acestor sisteme și autonomia partenerilor sociali;

AC. întrucât avizul Comitetului Economic și Social European din 18 februarie 2015 privind „Eliminarea azbestului în UE” prevede că ar trebui să se asigure, la nivelul statelor membre, înregistrarea tuturor cazurilor de azbestoză, mezoteliom și alte boli asociate azbestului, prin intermediul colectării sistematice de date privind bolile profesionale și neprofesionale legate de azbest, clasificarea și înregistrarea oficială a plăcilor pleurale ca boală asociată azbestului, cartografierea fiabilă a prezenței azbestului, cu ajutorul observatoarelor speciale, și faptul că personalul medical ar trebui să beneficieze de formare corespunzătoare pentru a-și îndeplini datoria de a stabili diagnostice corecte;

AD. întrucât legislația în vigoare în unele state membre impune anumite obligații proprietarilor, administratorilor sau gestionarilor de clădiri care conțin azbest numai atunci când aceștia încep să utilizeze clădirea sau intenționează să înceapă demolarea acesteia, și nu atunci când vând o clădire echipată cu produse care conțin azbest,

Strategia europeană pentru eliminarea în totalitate a azbestului: ESRAA

1. subliniază că eliminarea azbestului în condiții de siguranță este un exemplu al necesității de a aplica principiul „sănătatea în toate politicile”, menționat la articolul 168 alineatul (1) din TFUE, deoarece este direct legată de următoarele inițiative de politică, recente și viitoare, ale Uniunii: noul cadru al Uniunii pentru sănătate și siguranță, Pactul verde cu Valul de renovări ale clădirilor, Next Generation EU și cadrul financiar multianual, Planul european de combatere a cancerului, strategia UE privind deșeurile și pachetul privind economia circulară; reliefează că tratarea deșeurilor de azbest ar trebui să aplice pe deplin principiul precauției; invită Comisia să propună o revizuire corespunzătoare a legislației relevante a Uniunii privind deșeurile;

2. subliniază că eliminarea azbestului în condiții de siguranță este o sarcină dificilă și urgentă și solicită din nou o abordare cuprinzătoare și integrată, care să conecteze mai multe domenii de politică; subliniază că siguranța condițiilor de muncă ar trebui să fie principala prioritate;

3. invită Comisia să prezinte o strategie europeană pentru eliminarea în totalitate a azbestului: ESRAA, care să includă următoarele elemente: (a) un cadru european pentru strategiile naționale de eliminare în totalitate și în condiții de siguranță a azbestului în statele membre, care ar trebui să includă o propunere legislativă de introducere a unor standarde minime pentru registrele naționale accesibile publicului privind azbestul; (b) o propunere de actualizare a Directivei 2009/148/CE pentru a consolida măsurile Uniunii de protecție a lucrătorilor împotriva amenințării reprezentate de azbest și de prevenire a unui nou val de victime ale azbestului în cursul Valului de renovări ale clădirilor; (c) o propunere legislativă privind: (i) recunoașterea bolilor profesionale, inclusiv a tuturor bolilor cunoscute legate de azbest, cu standarde minime privind procedurile de recunoaștere și (ii) standarde minime privind compensarea victimelor bolilor profesionale legate de azbest; (d) o propunere de actualizare a Directivei 2010/31/UE în vederea introducerii unei cerințe privind verificarea obligatorie și eliminarea ulterioară a azbestului și a altor substanțe periculoase, înainte de începerea lucrărilor de renovare, pentru a proteja sănătatea lucrătorilor din construcții; (e) o propunere legislativă care să ia în considerare reglementările naționale existente, precum și o evaluare a impactului privind cele mai eficiente modele pentru verificarea obligatorie a clădirilor, constând într-un diagnostic de suprafață al prezenței azbestului de către o entitate profesională cu calificări și autorizații corespunzătoare, înainte de vânzare sau închiriere și pentru introducerea unor certificate privind prezența azbestului în clădirile construite înainte de 2005 sau înainte de anul interzicerii echivalente a azbestului pe plan național, în funcție de care din cele două date survine mai devreme;

4. ia act de faptul că strategiile cuprinzătoare de eliminare vor avea consecințe financiare și administrative pentru proprietarii de clădiri, autoritățile publice și întreprinderi, în special IMM-uri, inclusiv microîntreprinderi, precum și un volum de muncă semnificativ pentru organismele de certificare; subliniază, prin urmare, că ar trebui asigurate perioade de tranziție adecvate și un sprijin financiar și de reglementare corespunzător;

5. subliniază necesitatea mobilizării tuturor mecanismelor financiare disponibile de la nivelul Uniunii și al statelor membre și subliniază faptul că Comisia a clarificat deja faptul că statele membre pot aloca fonduri structurale și de investiții europene (ESI) pentru manipularea și eliminarea azbestului ( 20 ) ; în acest sens, solicită mobilizarea fondurilor ESI pentru a îmbunătăți fiabilitatea și rapiditatea depistării azbestului și a măsurării, eliminării și gestionării în condiții de siguranță a deșeurilor, în conformitate cu obiectivele programelor naționale sau regionale relevante; subliniază că este esențial să se acorde sprijin cercetării și dezvoltării, în special în ceea ce privește dezvoltarea și îmbunătățirea pieței pentru tehnologiile de sănătate și siguranță la locul de muncă, inclusiv sistemele de măsurare și alertă în timp real pentru azbest, precum și metodele și tehnologiile de inertizare a azbestului eficiente din punctul de vedere al costurilor; invită Comisia și statele membre să utilizeze toate instrumentele pentru a sprijini investițiile în tehnologii de tratare sustenabilă, inclusiv prin proiecte importante de interes european comun (PIIEC);

6. evidențiază că fondurile Uniunii din inițiativa „Valul de renovări ale clădirilor” ar trebui să fie garantate pentru beneficiarii care respectă reglementările naționale și ale Uniunii vizând protejarea lucrătorilor împotriva azbestului; solicită un sistem care să asigure că fondurile Uniunii sunt recuperate de la beneficiarii care nu respectă normele Uniunii sau normele naționale privind protecția lucrătorilor împotriva azbestului;

7. solicită consolidarea Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă (EU-OSHA) cu scopul de a furniza instrumente eficiente, cum ar fi sprijinul tehnic și științific pentru îmbunătățirea eforturilor de prevenire, monitorizarea mai bună a înregistrării locurilor de muncă care conțin azbest și urmărirea lucrătorilor care au fost sau ar fi putut fi în contact cu acesta, îmbunătățirea formării și a echipamentului de protecție oferit lucrătorilor; solicită înființarea unei platforme europene, în cadrul domeniului de competență al EU-OSHA, pentru a prezenta bunele practici privind eliminarea azbestului, inclusiv în condiții de siguranță, care au fost deja puse în aplicare în mai multe state membre, și pentru a asigura schimbul de astfel de bune practici;

8. subliniază că inspectoratele de muncă joacă un rol crucial în prevenirea și controlul expunerii la azbest și, de asemenea, la îmbunătățirea informării și a expertizei în cadrul întreprinderilor; invită statele membre să îmbunătățească numărul inspectorilor de muncă, calitatea inspectoratelor de muncă și a inspecțiilor, precum și frecvența inspecțiilor; consideră că statele membre ar trebui să depășească cu mult recomandarea Organizației Internaționale a Muncii de a avea minim un inspector la fiecare 10 000 de lucrători; îndeamnă statele membre să impună sancțiuni eficace, proporționale și disuasive întreprinderilor care nu își respectă obligațiile în ceea ce privește, în special, securitatea și sănătatea în muncă;

9. consideră că toate victimele azbestului au nevoie urgent de acces efectiv la justiție și la măsuri reparatorii pentru toate prejudiciile aduse sănătății, nu numai cele legate de anxietate; subliniază că toate costurile medicale legate de expunerea la azbest ar trebui să fie acoperite de angajatori dacă nu au luat toate măsurile adecvate și nu au depus eforturi, în limita mijloacelor de care dispun, pentru a preveni expunerea la azbest; invită Comisia să evalueze necesitatea eventuală a unei legislații care să instituie un regim general de răspundere pentru poluarea difuză, cu scopul de a oferi despăgubiri victimelor în cazul tuturor daunelor provocate de poluarea difuză, inclusiv cele provocate de azbest;

O directivă-cadru europeană pentru strategiile naționale de eliminare a azbestului

10. salută Valul de renovări ale clădirilor, care urmărește renovarea a 35 de milioane de clădiri până în 2030; împărtășește punctul de vedere exprimat în comunicare, conform căruia ar trebui să se acorde o atenție deosebită protejării împotriva expunerii la azbest a lucrătorilor care renovează clădirile vechi și care intervin în operațiunile de urgență;

11. subliniază că îmbunătățirea măsurilor preventive și a gestionării riscurilor legate de azbest necesită accesul la informații relevante adaptate la nevoile persoanelor direct vizate;

12. invită Comisia să sprijine diseminarea informațiilor privind diferitele sisteme de eliminare sau evacuare în condiții de siguranță și de ordine a produselor din azbest pe baza celor mai bune tehnici disponibile;

13. accentuează că sunt necesare informații și despre riscurile generate de populațiile expuse la materialele de azbest prezente în mod natural;

14. insistă asupra faptului că orice inițiativă a Uniunii de sprijinire a renovării energetice ar trebui să fie echitabilă din punct de vedere social și să includă măsuri pentru protecția sănătății ocupanților și a lucrătorilor, inclusiv prin identificarea clădirilor care conțin azbest, cu scopul de a permite eliminarea în condiții de siguranță a azbestului și a altor materiale periculoase;

15. invită Comisia și statele membre să se asigure că accesul la locuințe decente, sănătoase și la prețuri accesibile este una dintre pietrele de temelie ale planului de acțiune al pilonului;

16. salută faptul că mai multe state membre și regiuni urmăresc, în prezent, planuri ambițioase de eliminare a azbestului din mediul construit, cu termene clare, inclusiv Țările de Jos, Polonia și Flandra;

17. solicită din nou Comisiei să instituie un cadru juridic pentru evaluarea, în consultare cu părțile interesate relevante, inclusiv cu partenerii sociali, a totalității azbestului prezent în clădirile și infrastructura statelor membre și să estimeze costurile eliminării sale în condiții de siguranță în fiecare stat membru;

18. invită Comisia să prezinte o propunere de directivă-cadru pentru ca statele membre să stabilească planuri naționale de eliminare a azbestului, care să includă calendare clare și realiste, inclusiv priorități și obiective intermediare, detectarea și inventarierea azbestului, finanțarea și sprijinirea proprietarilor de locuințe și a IMM-urilor, măsuri de protecție a lucrătorilor împotriva riscului de expunere la azbest, în conformitate cu Directiva 2009/148/CE, precum și eliminarea în condiții de siguranță a azbestului pentru a evita pătrunderea acestuia în procesele de reciclare;

19. insistă asupra necesității de a efectua o supraveghere epidemiologică pe termen lung pentru a evalua eficacitatea măsurilor luate; subliniază că mezoteliomul este o boală al cărei factor de risc principal este azbestul și că numărul de mezotelioame diagnosticate este un indicator relevant pentru supravegherea epidemiologică; solicită, prin urmare, ca mezotelioamele să fie semnalate autorităților competente în mod obligatoriu;

20. subliniază că, potrivit unor studii recente, expunerea neprofesională la azbest poate explica aproximativ 20 % din mezotelioamele din țările industrializate ( 21 )

21. reamintește creșterea anticipată a lucrărilor de construcții având în vedere inițiativa Valul de renovări ale clădirilor, care va fi însoțită de creșterea expunerii profesionale și de mediu la fibrele de azbest; subliniază necesitatea înlocuirii azbestului cu materiale eficiente din punct de vedere energetic, în contextul Valului de renovări ale clădirilor;

22. solicită din nou înființarea unor registre publice naționale privind azbestul; invită Comisia să introducă, ca parte a unei propuneri de directivă-cadru, standarde minime în materie de registre naționale digitale accesibile publicului privind azbestul și alte substanțe periculoase în clădirile publice și private; subliniază că registrele privind azbestul ar trebui să fie compatibile cu bazele de date și registrele, cum ar cele privind eficiența energetică, și populate prin intermediul unor instrumente comune, cum ar fi prin pașapoarte de renovare a clădirilor, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679;

23. invită Agenția Europeană de Mediu să efectueze cercetări suplimentare privind prezența azbestului în râuri și în afluenții din împrejurimi, precum și efectele sale asupra vegetației și faunei sălbatice, după exemplul celei efectuate de Agenția pentru Protecția Mediului din SUA ( 22 )

24. subliniază că ar trebui monitorizate și măsurate nivelurile concentrației de fond de azbest din atmosferă în toate statele membre, că ar trebui pus la dispoziție acces la informații și că ar trebui introduse valori-limită de expunere pentru spațiile de locuit;

25. ia act de recomandările Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) din 2017 ( 23 ) , care prevăd că nu este necesară includerea fibrelor de azbest în anexa I la Directiva 98/83/CE a Consiliului ( 24 ) și care au concluzionat că fibrele de azbest din apa potabilă nu prezintă niciun risc pentru sănătate; reamintește că oamenii de știință italieni au ridicat o întrebare importantă într-un studiu, anume dacă ingestia apei care conține fibre de azbest crește riscurile de cancer gastric și colorectal ( 25 ) ; subliniază că posibilele boli asociate azbestului cauzate eventual de ingerarea apei care conține astfel de fibre provenind de la țevile de azbest ar putea necesita mai multe decenii până la declanșare; subliniază că, deși acest studiu italian nu permite de unul singur să se ajungă la o concluzie definitivă, în această etapă, cu privire la legătura dintre ingerarea azbestului prin apă și dezvoltarea cancerelor tractului gastrointestinal, ar trebui să se aplice principiul precauției, având în vedere incertitudinile implicate; consideră că ar trebui să se efectueze mai multe cercetări cu privire la această chestiune importantă; invită statele membre, prin urmare, să efectueze o monitorizare periodică a calității apei utilizate pentru captarea apei potabile și să ia măsurile preventive și de atenuare necesare în cazul în care există un risc la adresa sănătății umane;

26. este preocupat de starea rețelei de distribuție a apei potabile din Uniune și de prezența conductelor de azbociment, a căror deteriorare duce la eliberarea de fibre de azbest în apă; reamintește și că, în conformitate cu recomandările OMS, conductele de azbociment nu ar mai trebui să fie utilizate sau aprobate pentru apa potabilă ( 26 ) ; consideră că, în cadrul strategiei europene pentru eliminarea completă a azbestului și prin intermediul Planului european de redresare și al planurilor statelor membre, ar trebui elaborat și pus în aplicare un plan cuprinzător de renovare și eliminare a azbestului din rețeaua europeană de apă potabilă;

Actualizarea Directivei 2009/148/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la azbest la locul de muncă

27. reamintește că azbestul rămâne una dintre cele mai importante provocări în materie de sănătate în muncă și că 125 de milioane de persoane din întreaga lume au fost expuse la azbest la locul de muncă ( 27 ) , în ciuda faptului că riscurile sale pentru sănătate sunt cunoscute de zeci de ani;

28. subliniază că aproximativ 250 000 de persoane la nivel mondial mor în fiecare an ca urmare a bolilor provocate de expunerea la azbest ( 28 ) ; subliniază că, în ultimii ani, rata deceselor cauzate de fibrele de azbest chiar s-a accelerat;

29. invită Comisia să actualizeze Directiva 2009/148/CE, ținând seama de cele mai recente cunoștințe științifice și evoluții tehnice, incluzând o evaluare a diferitelor tipuri de fibre de azbest și a efectelor nocive ale acestora asupra sănătății, precum și să înceapă procesul de consultare pentru actualizarea listei silicaților fibroși care intră în domeniul de aplicare al directivei și, în acest context, să evalueze includerea riebeckitului, a winchitei, a richteritei, a fluoro-edenitului și a erionitei în această listă, care cuprinde deja actinolitul, antofilitul, tremolitul, gruneritul;

30. subliniază că Directiva 2009/148/CE se aplică tuturor activităților în care lucrătorii sunt sau pot fi expuși în timpul lucrului la praful rezultat din azbest sau la materiale care conțin azbest; solicită dispoziții mai stricte care să asigure protecția tuturor lucrătorilor de la locurile de eliminare a azbestului, inclusiv a lucrătorilor care intră pe șantier în etapa ulterioară eliminării; solicită să se pună un accent mai puternic pe necesitatea de a include toate profesiile expuse riscului, inclusiv lucrătorii din renovare și demolări, gestionarii de deșeuri, minerii și pompierii, în punerea în aplicare la nivel național a directivei respective;

31. este preocupat de faptul că, în conformitate cu cele mai recente cercetări și recomandări științifice medicale, nu există niciun prag sub care concentrația din aer a fibrei de azbest să fie inofensivă ( 29 ) ; consideră, în acest sens, că nicio derogare de la măsurile de protecție prevăzute de Directiva 2009/148/CE nu poate fi justificată prin referire la VLEP; solicită ca Directiva 2009/148/CE să reflecte pe deplin principiul conform căruia măsurile corespunzătoare de protecție individuală se aplică întotdeauna activităților în care lucrătorii sunt sau pot fi expuși la praful rezultat din azbest sau la materiale care conțin azbest în timpul lucrului; consideră că, la evaluarea riscurilor, ar trebui să se țină seama de caracterul periculos al materialelor nefriabile care conțin azbest; solicită o evaluare individuală a riscurilor legate de procesul de lucru planificat pentru a stabili măsurile de protecție necesare și obligatorii;

32. insistă asupra faptului că îndepărtarea și eliminarea în condiții de siguranță a pieselor și materialelor care conțin azbest reprezintă o prioritate, deoarece repararea, întreținerea, încapsularea sau sigilarea conduc doar la amânarea eliminării, ceea ce perpetuează riscurile pentru locuitori și lucrători ani mai târziu; solicită interzicerea încapsulării și sigilării materialelor care conțin azbest și care pot fi eliminate din punct de vedere tehnic; insistă că această interdicție ar trebui să evite plasarea celor mai modeste gospodării într-o situație în care nu își pot permite renovarea necesară; subliniază, prin urmare, necesitatea unor măsuri de însoțire adecvate; insistă asupra importanței identificării, inventarierii și monitorizării periodice a structurilor conținând azbest care nu pot fi îndepărtate pe termen scurt, cum ar fi pereții din beton ai clădirilor;

33. încurajează crearea de sinergii cu baza de date instituită de ECHA pentru a colecta informații și a îmbunătăți cunoștințele despre substanțele potențial periculoase din produse și din produse în momentul în care acestea devin deșeuri;

34. reamintește principiul juridic fundamental conform căruia, în contextul sănătății și securității la locul de muncă, trebuie aplicată întotdeauna tehnologia de vârf pentru a atinge cel mai înalt nivel de protecție posibil; solicită consolidarea cerințelor tehnice minime pentru a reduce concentrația de fibre de azbest în aer la cel mai scăzut nivel posibil din punct de vedere tehnic, inclusiv prin eliminarea prafului și aspirarea prafului la sursă, sedimentare continuă și mijloace de decontaminare; solicită cerințe minime pentru diferența de presiune dintre containerele pentru azbest și perimetrul înconjurător, alimentarea cu aer proaspăt și filtrele HEPA;

35. subliniază necesitatea unor cerințe tehnice minime actualizate, conținând dispoziții care să țină pasul cu evoluțiile tehnologice; subliniază că trebuie explorată și mai mult utilizarea necesară a roboților și a altor tehnologii avansate, inclusiv prin cercetare și un schimb mai sistematic de bune practici între statele membre, în scopul dezvoltării în permanență de noi standarde privind protecția sănătății și a siguranței lucrătorilor; observă că microscopia optică nu reprezintă cea mai recentă tehnologie disponibilă pentru numărarea fibrelor de azbest din aerul respirabil și că microscopia electronică cu transmisie analitică (ATEM) este mai sensibilă și face posibilă distincția și numărarea fibrelor de azbest; solicită utilizarea, acolo unde este posibil, a ATEM sau a unor metode la fel de avansate pentru numărarea fibrelor;

36. reamintește că eșantionarea trebuie să fie reprezentativă pentru expunerea personală a lucrătorului, ceea ce înseamnă că eșantioanele trebuie prelevate în situații reprezentative și realiste de expunere a lucrătorilor la praful de azbest, prin măsurători repetate, la intervale periodice, în timpul fazelor operaționale specifice; consideră că, dacă eșantionarea nu poate fi reprezentativă pentru expunerea personală a lucrătorului, ar trebui aplicate toate măsurile de protecție corespunzătoare;

37. consideră că informațiile din notificare ar trebui să includă toate elementele adăugate în anexa II, cum ar fi, de exemplu, domeniile în care se vor desfășura lucrările, echipamentele utilizate pentru protecția și decontaminarea lucrătorilor, precum și un plan de eliminare a deșeurilor; consideră că autoritățile naționale competente ar trebui să stocheze informațiile respective timp de cel puțin 40 ani;

38. insistă că este necesar să se acorde angajatorilor un sprijin administrativ suficient și bine direcționat în vederea transpunerii măsurilor de protecție și cerințelor de notificare, în special IMM-urilor, inclusiv microîntreprinderilor, pentru a evita neconformitatea; subliniază că stabilirea unor procese standardizate privind operațiunile cu materiale din azbest ar contribui la reducerea nivelului de praf din fibră de azbest, a costurilor acestor operațiuni și ar facilita îndeplinirea cerințelor de notificare;

39. ia act de faptul că standardul minim actual al Uniunii privind VLEP pentru azbest este de 100 000 fibre pe m 3 (0,1 fibre/cm 3 ) și că majoritatea statelor membre aplică standardul minim actual; subliniază că unele state membre aplică VLEP mult mai scăzute pentru a proteja sănătatea lucrătorilor, de exemplu o VLEP de 2 000 fibre/m 3 (0,002) în Țările de Jos;

40. subliniază că cercetătorii de vârf din domeniul medical din Comisia internațională pentru sănătate în muncă concluzionează că limitele de expunere nu protejează în mod corespunzător împotriva cancerului și propun o valoare-limită profesională de 1 000 fibre/m 3 (0,001 fibre/cm 3 ); salută angajamentul Comisiei de a prezenta, în 2022, o propunere legislativă care să reducă și mai mult expunerea lucrătorilor la azbest și invită Comisia să actualizeze cu prioritate aceste limite de expunere, care ar trebui stabilite la 0,001 fibre/cm 3 (1 000 fibre/m 3 ), ținând seama de recomandările diferitelor părți interesate și după consultarea Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă; subliniază necesitatea unei perioade de tranziție adecvate pentru a implementa noua metodologie și noile valori de expunere;

41. subliniază că atât angajatorii, cât și proprietarii, contractanții principali și autoritățile contractante care comandă lucrări ar trebui să fie obligați să efectueze un diagnostic al azbestului înainte de începerea oricărei lucrări legate de clădiri, nave, aeronave, echipamente sau produse; solicită ca, înainte de începerea lucrărilor în clădirile construite înainte de 2005 sau înainte de anul unei interdicții echivalente a azbestului la nivel național, în funcție de care dată este prima, să se efectueze o verificare completă a prezenței materialelor care conțin azbest de către un operator calificat și autorizat; consideră că verificările ar trebui să includă întotdeauna un diagnostic adaptat la locul de muncă specific și că un raport ar trebui să indice fie absența, fie prezența azbestului, și a tipului său de fibră dacă este prezent, împreună cu o descriere detaliată a naturii contaminării, a amplasării sale exacte și a cantităților estimate; consideră că, pe lângă cerințele prevăzute la articolul 14 din Directiva 2009/148/CE, anexa la directiva respectivă ar trebui să includă cerințe privind durata minimă a formării, validate printr-un examen cu privire la tipul de muncă respectiv; subliniază, în acest context, necesitatea unei metodologii coerente de evaluare a riscurilor pentru a asigura condiții de concurență echitabile la nivelul Uniunii și pentru a evita fragmentarea pieței interne;

42. este preocupat de faptul că cerințele de formare și certificarea formării efectuate variază încă foarte mult de la un stat membru la altul, ceea ce reprezintă un risc grav pentru sănătate și siguranță în contextul mobilității transfrontaliere a lucrătorilor; solicită elaborarea unei noi anexe la Directiva 2009/148/CE, care să includă cerințe minime obligatorii privind formarea în munca cu azbestul, inclusiv cerințe specifice pentru lucrătorii din societățile specializate de eliminare a azbestului, precum și pentru lucrătorii care ar putea intra în contact cu materiale conținând azbest în timpul desfășurării activității lor; în plus față de cerințele prevăzute la articolul 14 din Directiva 2009/148/CE, consideră că anexa la directiva respectivă ar trebui să includă cerințe privind o durată minimă de formare în ceea ce privește tipul de muncă respectiv, documentarea adecvată a acestei formări și intervalele regulate în care un lucrător trebuie să participe la o formare;

Recunoașterea și compensațiile în cazul bolilor cauzate de azbest

43. invită Comisia să-și actualizeze Recomandarea din 19 septembrie 2003 privind lista europeană a bolilor profesionale ( 30 ) pentru a include cele mai recente cunoștințe științifice medicale disponibile cu privire la bolile profesionale, în special în ceea ce privește bolile legate de azbest;

44. invită statele membre să faciliteze procedurile de recunoaștere prin inversarea sarcinii probei, în special dacă registrele naționale privind persoanele care lucrează cu azbest au fost înființate doar recent, și să instituie compensații adecvate pentru lucrătorii care suferă de boli legate de azbest;

45. subliniază că bolile asociate azbestului reprezintă o provocare transfrontalieră din cauza liberei circulații și că, prin urmare, rolul lucrătorilor mobili ar trebui luat în considerare în special în această privință; reamintește că bolile profesionale și riscurile de sănătate asociate locului de muncă sunt întotdeauna legate de o anumită profesie, activitate profesională, loc de muncă și timp; invită Comisia să prezinte, după consultarea partenerilor sociali, o propunere de directivă, în temeiul articolului 153 alineatul (1) literele (a) și (b) din TFUE, de stabilire a standardelor minime ale Uniunii privind recunoașterea și compensarea bolilor profesionale, inclusiv a bolilor asociate cu azbestul;

46. invită Comisia să prezinte o propunere statelor membre de instituire a unei funcții naționale sau de Avocat al Poporului, care să acorde asistență, în procedurile de recunoaștere, victimelor bolilor profesionale, în special victimelor bolilor legate de azbest, care au o perioadă lungă de latență; invită statele membre să sprijine înființarea de asociații ale pacienților și de grupuri sindicale pentru victimele bolilor asociate cu azbestul și familiile acestora și insistă asupra necesității de a consulta aceste asociații în vederea facilitării și simplificării procedurilor de recunoaștere; solicită creșterea finanțării naționale pentru a despăgubi victimele bolilor legate de azbest, în vederea asigurării unei acoperiri suficiente a costurilor directe, indirecte și umane ale bolii;

47. reamintește că efectul sinergic al fumatului și al expunerii la azbest crește considerabil riscul de apariție a cancerului pulmonar; invită statele membre să propună un program de renunțare la fumat pentru toți lucrătorii expuși la azbest; reamintește faptul că fumatul nu trebuie să fie niciodată un motiv pentru a exclude un lucrător de la recunoașterea unei boli profesionale legate de azbest, sau de la acordarea dreptului de despăgubiri și tratamente medicale pentru această boală;

48. solicită o mai bună evaluare a riscurilor legate de expunerea neprofesională secundare, în special pentru membrii de familie care locuiesc cu lucrătorii expuși la azbest; invită statele membre să faciliteze recunoașterea și despăgubirea victimelor documentate ale expunerii secundare, prin contact neprofesional cu azbestul, și să se bazeze pe cele mai bune practici din state membre precum Danemarca; reiterează perspectiva de gen a expunerii secundare;

49. subliniază existența unor tipuri diferite de expunere neprofesională la azbest, cu impact potențial important asupra sănătății umane, de origine para-profesională (inclusiv expunerea la praful de azbest transportat accidental la domiciliu de către lucrători), domestică (inclusiv obiecte de uz casnic care conțin azbest) sau de mediu (inclusiv materialele existente în clădiri și instalații sau de origine industrială);

50. subliniază că femeile expuse riscurilor legate de azbest sunt deosebit de vulnerabile la anumite forme de expunere la azbest; solicită o mai bună recunoaștere a perspectivei de gen în toate domeniile sănătății și siguranței la locul de muncă, precum și integrarea perspectivei de gen în toate instrumentele legislative și nelegislative din statele membre, pentru a se asigura că nicio discriminare de gen nu are un impact asupra depistării, identificării, tratării sau luării în considerare a unei boli ca fiind legată de azbest, cu impact ulterior asupra nivelului despăgubirii victimelor; solicită să se acorde mai multă atenție activităților de curățare ca factori de risc în diagnosticarea bolilor; solicită o mai bună evaluare a riscurilor și identificarea expunerii la azbest a lucrătorilor care sunt agenți de curățenie, în special a femeilor, precum și a persoanelor care desfășoară sarcini casnice neremunerate, cum ar fi curățarea produselor contaminate cu azbest;

51. subliniază că principiul „poluatorul trebuie să plătească” ar trebui luat în considerare la atribuirea costurilor de eliminare a azbestului, pe cât posibil;

Depistarea azbestului înainte de lucrările de renovare energetică și vânzarea sau închirierea unei clădiri

52. reamintește că, în Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului ( 31 ) de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor, considerentul 14 invită statele membre să sprijine modernizarea performanței energetice a clădirilor existente, inclusiv prin eliminarea azbestului și a altor substanțe nocive, prevenind eliminarea ilegală a substanțelor dăunătoare și facilitând respectarea actelor legislative în vigoare;

53. invită Comisia să prezinte o propunere de modificare a articolului 7 din Directiva 2010/31/UE în contextul Valului de renovări ale clădirilor, introducând o cerință privind obligația de depistare, inventariere și eliminare a azbestului și a altor substanțe periculoase înainte de începerea oricărei lucrări de renovare, luând în considerare articolul 153 alineatul (1) litera (a) din TFUE privind îmbunătățirea specială a mediului de muncă pentru a proteja sănătatea și siguranța lucrătorilor;

54. invită Comisia să prezinte o propunere legislativă care să ia în considerare reglementările naționale existente, precum și o evaluare a impactului privind cele mai eficiente modele pentru verificarea obligatorie a clădirilor, constând într-un diagnostic de suprafață al prezenței azbestului de către o entitate profesională cu calificări și autorizații corespunzătoare, înainte de vânzare sau închiriere și pentru introducerea unor certificate privind prezența azbestului pentru clădirile construite înainte de 2005 sau înainte de anul interzicerii echivalente a azbestului pe plan național, în funcție de care din cele două date survine mai devreme;

55. invită statele membre să adopte măsuri de protecție a locatarilor în cazul în care se găsește azbest înainte de lucrările de renovare energetică; subliniază că cheltuielile de depistare și de eliminare nu ar trebui să fie suportate de chiriași; invită statele membre să se asigure că locatarii primesc informații complete cu privire la azbestul din clădiri și că acestea sunt furnizate de certificatul privind azbestul;

Uniunea ca lider mondial în lupta împotriva azbestului

56. salută concluziile Consiliului din 12 martie 2021, care subliniază necesitatea de a consolida capacitățile naționale de supraveghere a pieței și rolul autorităților vamale; invită statele membre să consolideze controalele și supravegherea pieței și să coopereze cu autoritățile vamale și de frontieră ale altor state membre pentru a preveni intrarea pe piața internă a produselor ilegale care conțin azbest; subliniază importanța sprijinirii și a dezvoltării de soluții sustenabile pentru dezmembrarea navelor în cadrul Uniunii, în conformitate cu noul Plan de acțiune privind economia circulară, pentru a evita efectele negative asupra sănătății lucrătorilor, cauzate de expunerea la azbest în timpul dezmembrării navelor; invită Comisia să asigure standarde înalte privind protecția lucrătorilor împotriva expunerii la azbest în instalațiile de reciclare a navelor din țările terțe, aprobate de Uniune; invită Comisia să lanseze un studiu care să cartografieze amploarea importurilor ilegale în Uniune de produse și materiale conținând azbest și să evidențieze posibilele măsuri de consolidare a supravegherii pieței, ce ar putea include posibilitatea de a restricționa accesul la acostare, la instalațiile portuare și la depozitarea temporară pe teritoriul Uniunii a navelor care transportă produse sau materiale care conțin azbest drept marfă în tranzit;

57. solicită Comisiei să trateze ca prioritate absolută includerea azbestului crisotil în anexa III a Convenției de la Rotterdam și interzicerea azbestului la nivel mondial; invită Uniunea să conlucreze cu organizațiile internaționale în vederea descoperirii de instrumente cu ajutorul cărora piața azbestului să fie catalogată ca fiind „comerț toxic”; invită Uniunea să integreze lupta împotriva azbestului și a bolilor legate de azbest în politicile sale externe; invită Comisia și statele membre să își intensifice sprijinul, inclusiv financiar, acordat actorilor de la nivel mondial care acționează împotriva azbestului și a bolilor legate de azbest, inclusiv OMS; condamnă investițiile financiare în industria mondială a azbestului;

58. reamintește că o treime din populația regiunii europene a OMS trăiește în țări care nu au interzis încă utilizarea tuturor formelor de azbest ( 32 ) ; subliniază că 16 țări europene încă folosesc azbest, în special ca material de construcție, și continuă să-l producă și să-l exporte;

Aspecte financiare

59. invită Comisia să evalueze implicațiile financiare ale solicitărilor Parlamentului în conformitate cu punctele 17 și 18 din prezenta rezoluție și cu punctul 3 din anexa I;

o

o o

60. îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta propunere, precum și recomandările din anexă.

(1) JO L 330, 16.12.2009, p. 28.

(2) JO L 153, 18.6.2010, p. 13.

(3) JO L 183, 29.6.1989, p. 1.

(4) JO L 158, 30.4.2004, p. 50.

(5) JO C 36, 29.1.2016, p. 102.

(6) Texte adoptate, P9_TA(2021)0074.

(7) Texte adoptate, P9_TA(2020)0201.

(8) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/614772/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf

(9) https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases.

(10) https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012.

(11) Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

(12) Regulamentul (UE) 2016/1005 al Comisiei din 22 iunie 2016 de modificare a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), în ceea ce privește fibrele de azbest (crisotil) (JO L 165, 23.6.2016, p. 4).

(13) Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium, Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14) Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma, Bayram, Mehmeta; Bakan and Nur Dilekb, Current Opinion in Pulmonary Medicine, 2014.

(15) https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16) Texte adoptate, P9_TA(2020)0371.

(17) Regulamentul (UE) nr. 649/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind exportul și importul de produse chimice care prezintă risc (reformare) (JO L 201, 27.7.2012, p. 60).

(18) http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19) Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(20) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21) Impactul expunerii neprofesionale la azbest asupra sănătății: ce se cunoaște? (site-ul internet nih.gov)

(22) Ministerul Sănătății din statul Washington (2009), Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos. United States Environmental Protection Agency, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639)

(23) OMS, Biroul Regional pentru Europa, Proiectul de cooperare privind parametrii aplicabili apei potabile, Recomandări în sprijinul revizuirii anexei I la Directiva 98/83/CE a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman (Directiva privind apa potabilă), 2017.

(24) Directiva 98/83/CE a Consiliului din 3 noiembrie 1998 privind calitatea apei destinate consumului uman (JO L 330, 5.12.1998, p. 32).

(25) Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro. Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile. Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26) https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf – punctul 13.1

(27) OMS, Azbestul: eliminarea bolilor legate de azbest 2018.

(28) Furuya, Sugio; Chimed-Ochir, Odgerel; Takahashi, Ken; David, Annette; Takala, Jukka. 2018. „Global Asbestos Disaster”Int. J. Environ. Res. Public Health 15, nr. 5: 1000. https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29) Raportul științific al ECHA privind evaluarea valorilor-limită pentru azbest la locul de muncă, 1 februarie 2021.

(30) Recomandarea C(2003)3297 a Comisiei din 19 septembrie 2003 privind lista europeană a bolilor profesionale (JO L 238, 25.9.2003, p. 28).

(31) Directiva (UE) 2018/844 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor și a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (JO L 156, 19.6.2018, p. 75).

(32) https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment