RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind acțiunile întreprinse în urma descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar 2012 (Sinteză) /* COM/2014/0607 final */





Raport privind acțiunile întreprinse în urma solicitărilor formulate de Parlamentul European în rezoluțiile sale referitoare la descărcarea de gestiune și de Consiliu în recomandarea sa privind descărcarea de gestiune pentru exercițiul financiar 2012 Observații preliminare Prezentul document este raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind acțiunile întreprinse în urma rezoluțiilor Parlamentului European referitoare la descărcarea de gestiune[1] și a recomandării Consiliului[2] pentru exercițiul financiar 2012, în temeiul articolului 319 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), al articolului 166 din Regulamentul financiar (RF) și al articolului 119 alineatul (5) din Regulamentul financiar al Fondului european de dezvoltare (FED). Raportul pune accentul pe angajamentele cu caracter obligatoriu evidențiate de Parlamentul European în rezoluțiile sale referitoare la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general. Raportul este însoțit de două documente de lucru ale serviciilor Comisiei care conțin răspunsurile la 353 de observații și solicitări specifice privind descărcarea de gestiune formulate de Parlamentul European (dintre care 8 observații) și la 77 de astfel de observații și solicitări formulate de Consiliu (79 în total, însă 2 adresate Curții de Conturi). Comisia este de acord să înceapă noi acțiuni privind 142 de solicitări (108 formulate de Parlamentul European și 34 formulate de Consiliu). Comisia consideră că pentru 240 de solicitări (199 formulate de Parlamentul European și 41 formulate de Consiliu), măsurile necesare au fost luate deja sau sunt în curs, deși, în unele cazuri, rezultatele acestora vor trebui evaluate. În fine, din motive legate de cadrul juridic și bugetar existent sau de rolul ori de prerogativele sale instituționale, Comisia nu poate accepta 40 de solicitări (38 formulate de Parlamentul European[3] și 2 formulate de Consiliu[4]). Cele două documente de lucru ale serviciilor Comisiei care sunt atașate la prezentul raport conțin o justificare detaliată. 1. Angajamente cu caracter obligatoriu În rezoluția referitoare la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general aferent exercițiului financiar 2012, Parlamentul European subliniază în mod specific numeroase angajamente cu caracter obligatoriu de natură juridică, instituțională și financiară, precum și din sfera auditului și a asumării responsabilității. Aceste solicitări au fost discutate pe larg în timpul procedurii de descărcare de gestiune, în special cu raportorul și cu membrii Comisiei pentru control bugetar (CONT). În scrisoarea președintelui Barroso (din data de 26.11.2013)[5] și în scrisoarea comisarului Ṧemeta (din data de 10.3.2014)[6] s-au furnizat dovezi privind angajamentul formal al Comisiei de a pune în aplicare pe deplin și în timp util o serie de acțiuni și de măsuri care au legătură cu aspectele identificate de aceste angajamente cu caracter obligatoriu. Prezenta comunicare ține seama de promisiunile făcute în cele două scrisori menționate anterior, actualizând totodată, după caz, situația, în măsura în care s-au întreprins acțiuni suplimentare. 1.1. Abordarea problemelor semnalate în rezervele formulate în rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor generale (punctele 25-26, 33, 39, 196, 223) În ceea ce privește rezervele formulate în rapoartele anuale de activitate ale mai multor direcții generale, Parlamentul European consideră că este esențial ca Comisia să demonstreze că a adoptat măsurile necesare pentru a soluționa problemele semnalate de rezervele care au fost sprijinite în mod specific de Parlamentul European. În plus, Parlamentul European intenționează să utilizeze urmărirea măsurilor care au fost întreprinse în urma rezervelor formulate ca instrument de control bugetar pentru a monitoriza aceste măsuri. Comisia a luat deja o serie de măsuri fundamentale, astfel cum s-a explicat în scrisorile menționate anterior, împreună cu angajamentul formal al actualului Colegiu al comisarilor față de Parlamentul European recent ales de a întreprinde acțiuni suplimentare, ceea ce a permis Parlamentului European să acorde Comisiei descărcarea de gestiune. Comisia raportează deficiențele grave identificate în execuția bugetului UE prin intermediul rezervelor formulate în rapoartele anuale de activitate ale directorilor generali din cadrul Comisiei și prezintă riscurile care rezultă pentru bugetul UE. O rezervă este întotdeauna însoțită de un plan de acțiune clar pentru a soluționa problema identificată în gestionarea fondurilor UE și, dacă sunt îndeplinite condițiile de reglementare, Comisia poate întrerupe sau suspenda plățile respective. Comisia dă curs acestor rezerve și planurilor de acțiune aferente prin monitorizarea progreselor înregistrate în activitatea de punere în aplicare a acestora. Rezerva va fi ridicată numai atunci când Comisia a obținut dovezi fiabile conform cărora deficiențele au fost remediate prin punerea în aplicare a unor acțiuni corespunzătoare de către statul membru, s-au lansat procedurile de corecție corespunzătoare, iar noul sistem și-a dovedit fiabilitatea în practică. Rapoartele anuale de activitate prezintă în mod transparent felul în care Comisia își îndeplinește responsabilitatea de a asigura legalitatea și regularitatea politicilor care fac obiectul gestiunii partajate, la nivelul fiecărui stat membru și la nivelul programelor (în cazul politicii de coeziune) sau al agențiilor de plăți (în cazul agriculturii). În plus, Comisia prezintă estimări ale ratelor de eroare și ale riscurilor reziduale în ceea ce privește agențiile de plăți, măsurile sau programele, iar statele membre dispun de informații care indică riscul efectiv după punerea în aplicare a acțiunilor corective. De asemenea, acest instrument ajută autoritatea care acordă descărcarea de gestiune să evalueze mai detaliat situația. În general, Comisia salută sprijinirea de către Parlamentul European a rezervelor exprimate de directorii generali ai DG AGRI și DG REGIO. Cu toate acestea, solicitarea Parlamentului European de a verifica toate programele operaționale cel puțin o dată în cursul perioadei de programare nu este în conformitate cu abordarea auditului unic, propusă de Curtea de Conturi Europeană în 2004, și este în contradicție cu solicitarea Parlamentului European de a îmbunătăți eficiența din punctul de vedere al costurilor în ceea ce privește utilizarea resurselor limitate în materie de audit prin direcționarea verificărilor către programele care prezintă un grad ridicat de risc. 1.2. O mai bună definire și aplicare a reglementărilor și a normelor de către autoritățile statelor membre → În domeniul gestiunii partajate, Parlamentul European a solicitat ca în cadrul normelor detaliate din actul delegat referitor la Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC) să se prevadă definiția deficiențelor semnificative și a evaluării cerințelor-cheie privind sistemele de gestiune și control (punctul 56 a patra liniuță, punctele 216 și 223). Comisia a adoptat acte delegate care reglementează domenii care fac obiectul gestiunii partajate în temeiul noului cadru financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020. Actul delegat întemeiat pe RDC prevede norme detaliate, menite să permită funcționarea eficace a mecanismului corecțiilor financiare prin definirea în mod clar a criteriilor pentru stabilirea „deficiențelor semnificative” care declanșează procedura corecțiilor financiare nete (a se vedea articolul 30 din Regulamentul delegat 480/2014 al Comisiei din 3 martie 2014). →Parlamentul European a solicitat aplicarea unor reduceri treptate ale plăților și sancțiuni administrative din ce în mai semnificative în cazul nerespectării criteriilor de eligibilitate de către beneficiarul final care primește plăți directe sau sprijin pentru dezvoltare rurală și care înregistrează deficiențe recurente ale sistemului de identificare a parcelelor agricole (punctul 44, punctul 56 a cincea liniuță). Actualul cadru de reglementare prevede deja un sistem de reduceri treptate ale plăților și de excluderi de la plată atunci când există dovezi suficiente conform cărora persistența deficiențelor (beneficiarii nu au îndeplinit condițiile de eligibilitate) crește riscul financiar pentru bugetul UE[7]. Comisia a propus să se mențină acest sistem de reduceri, refuzuri, retrageri de plăți și penalități la nivelul beneficiarilor finali[8]. Statele membre ar trebui să aplice aceste dispoziții fără a aduce atingere corecțiilor financiare pe care Comisia le poate impune la nivelul statelor membre. →Parlamentul European a solicitat ca mecanismul de suspendare să fie utilizat ca instrument ex ante pentru protejarea bugetului UE (punctul 42, punctul 56 a șasea liniuță). Articolul 41 din Regulamentul nr. 1306/2013 prevede un nou mecanism de suspendare în domeniul agriculturii care poate fi utilizat ca instrument ex ante pentru a proteja bugetul UE de deficiențele din cadrul sistemului de control al statelor membre. În domeniul agriculturii, plățile vor fi suspendate în toate cazurile în care acțiunile corective naționale de remediere a deficiențelor semnificative identificate nu sunt efectuate în mod corespunzător și în timp util. 1.3. Elaborarea și punerea în aplicare a unor strategii de control și de audit mai riguroase pentru perioada 2014-2020 În ceea ce privește DG REGIO, Parlamentul European a solicitat: →creșterea numărului de audituri bazate pe eșantionare aleatorie efectuate de Comisie la fața locului și utilizarea mai sistematică a corecțiilor financiare nete (punctul 13, punctul 38, punctul 56 a treia liniuță). Auditurile Comisiei sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor, fiind efectuate direct la nivelul autorităților de management, al organismelor intermediare și al beneficiarilor care prezintă un grad ridicat de risc. Acest aspect este abordat, de asemenea, în raportul anual de activitate, în strategia de audit și în raportul general al anchetei de audit „Rezolvarea problemelor legate de lipsa asigurărilor privind funcționarea sistemelor” („Bridging the assurance gap”). →prezentarea unei propuneri privind limitarea sau, eventual, interzicerea înlocuirii proiectelor (punctul 15, punctul 54, punctul 56 a treisprezecea liniuță, punctul 215). Această solicitare necesită o revizuire a legislației adoptate de Parlamentul European și de Consiliu în decembrie 2013, care vizează perioada 2014-2020[9]. Modificarea semnificativă introdusă pentru perioada de programare 2014-2020 este aceea că, în anumite condiții, se elimină posibilitatea ca statele membre să evite o corecție netă prin acceptarea acesteia și să aibă apoi dreptul de a reutiliza suma aferentă. În opinia Comisiei, posibilitatea ca statele membre să înlocuiască proiectele neregulamentare pe care le-au identificat înainte de data de 15 februarie a exercițiului N+1 rămâne un stimulent important pentru ca statele membre să identifice și să corecteze neregulile la nivelul lor. Prin urmare, nu se va prezenta o astfel de propunere până nu se va evalua eficacitatea noilor instrumente. →intensificarea controalelor de nivel primar și asigurarea unei mai mari rigurozități a acestora (punctul 46). Această solicitare este adresată statelor membre și este în concordanță cu inițiativele Comisiei și cu recomandările Curții de Conturi Europene. Comisia încurajează în mod constant statele membre să efectueze controale mai stricte. Setul de regulamente adoptate pentru perioada de programare 2014-2020 conține unele dispoziții care ar trebui să ducă, pe de o parte, la îmbunătățirea eficacității controalelor la nivel național, inclusiv introducerea corecțiilor financiare nete, care sunt menite să constituie un stimulent pentru statele membre în vederea punerii în aplicare a unor sisteme de gestiune și control eficace și, pe de altă parte, la recurgerea în mai mare măsură la simplificare, în special în ceea ce privește opțiunile simplificate în materie de costuri, ceea ce ar trebui să aibă ca rezultat reducerea erorilor. →identificarea în cadrul comunicării privind gestionarea partajată a fondurilor a celor 3 state membre care înregistrează cea mai ridicată rată de eroare și cele mai mari corecții financiare (punctul 53). Comunicarea privind protecția bugetului UE, adoptată în luna septembrie a fiecărui an, se referă la corecțiile financiare, ratele de eroare defalcate pe fiecare stat membru fiind prezentate în cadrul rapoartelor anuale de activitate. →introducerea unui model pentru declarațiile naționale de gestiune și a unor recomandări referitoare la acestea (punctul 56 a douăsprezecea liniuță, punctul 60). Acest aspect a fost abordat de Grupul de lucru interinstituțional, care a fost instituit la data de 16.12.2013 și care și-a încheiat activitatea la sfârșitul lunii iunie 2014. Rezultatele activității grupului vor fi trimise Parlamentului European, Consiliului, Curții de Conturi Europene și parlamentelor naționale în cursul toamnei 2014. În ceea ce privește DG AGRI, și în special în ceea ce privește deficiențele din sistemele de identificare a parcelelor agricole, Parlamentul European a solicitat: → punerea în aplicare promptă a unor planuri de acțiune și, în cazul nerespectării termenelor prevăzute de planurile de acțiune, impunerea de corecții financiare nete proporționale în cadrul procedurii de verificare a conformității (punctul 42). Conform procedurii actuale, statelor membre li se solicită să elaboreze și să pună în aplicare un plan de acțiune atunci când deficiențe semnificative au fost detectate în sistemele lor de identificare a parcelelor agricole. Punerea în aplicare a unui astfel de plan de acțiune de către statul membru în cauză este monitorizată îndeaproape de DG AGRI și este prezentată în raportul anual de activitate al acestei direcții generale. În plus, statele membre trebuie, de asemenea, să evalueze anual calitatea sistemelor lor de identificare a parcelelor agricole și să întreprindă, dacă este cazul, acțiuni corective. În ceea ce privește procedura de verificare a conformității, orice risc identificat pentru bugetul UE declanșează în mod sistematic o corecție financiară netă, care urmează să fie aplicată proporțional cu riscul pentru bugetul UE. Orice întârziere în punerea în aplicare a acțiunii corective necesare prelungește durata riscurilor identificate de efectuare a unor plăți neconforme și, prin urmare, determină în mod sistematic o corecție financiară netă mai mare pentru deficiențele persistente. Noul cadru juridic[10] permite, de asemenea, suspendarea plăților în cazul în care Comisia ajunge la concluzia că statul membru în cauză nu este în măsură să pună în aplicare măsurile corective necesare în conformitate cu un plan de acțiune bazat pe indicatori clari de progres. → compensarea riscului financiar generat de erorile identificate în 2006 de către Curtea Europeană de Conturi în Franța și în Portugalia prin corecții nete (punctul 31). Astfel cum s-a menționat în raportul anual de activitate pentru 2013 al DG AGRI, bugetul UE a fost protejat prin intermediul procedurilor de verificare a conformității. În ceea ce privește Portugalia, procedura de verificare a conformității a asigurat recuperarea a peste 100 de milioane EUR în corecții financiare nete pentru anii de cerere 2006-2008. Pentru anii de cerere ulteriori, procedurile de verificare a conformității sunt în curs. În cazul Franței, înainte de 2008 nu au fost identificate deficiențe grave care ar fi necesitat o rezervă, un plan de acțiune sau corecții financiare semnificative. O serie de corecții financiare semnificative au fost propuse în ceea ce privește exercițiile financiare 2008-2010, pentru care procedura de verificare și validare a conturilor este foarte avansată. Procedurile de verificare a conformității pentru anii ulteriori sunt, de asemenea, în curs. → instituirea de planuri de acțiune cuprinzătoare pentru Franța și pentru Portugalia, care să includă, printre altele, actualizarea sistemelor lor de identificare a parcelelor agricole (punctul 44, punctul 56 a unsprezecea liniuță, punctul 192) și prezentarea unui raport privind situația punerii lor în aplicare până la 30 iunie 2014 (punctul 43). S-au instituit deja planuri de acțiune cuprinzătoare: pentru Portugalia în 2010, în 2013 aducându-se o completare, în timp ce în ceea ce privește Franța se preconizează că actualizarea și completarea sistemului de identificare a parcelelor agricole se va finaliza pe deplin pentru anul de cerere 2016, odată ce se va reevalua fiecare suprafață eligibilă a fiecărui teren agricol. Până atunci, corecția financiară netă va proteja interesul financiar al UE. Comisia monitorizează îndeaproape situația și riscul financiar este acoperit integral prin procedurile în curs de verificare a conformității (a se vedea cele de mai sus). DG AGRI a furnizat informații cu privire la punerea în aplicare a acestor planuri de acțiune în raportul său anual de activitate pentru 2013, publicat în iunie 2014. → prezentarea de către Comisie a unei propuneri menite să soluționeze deficiențele recurente în materie de identificare a parcelelor agricole prin creșterea progresivă a penalităților corective, mult peste corecțiile nete și forfetare actuale (punctul 44). O propunere a Comisiei ar implica redeschiderea discuțiilor asupra unui regulament care tocmai a fost adoptat de către cei doi colegiuitori în cadrul reformei PAC. Cu toate acestea, creșterea corecțiilor financiare pentru încălcările repetate ale normelor UE este deja prevăzută în actul delegat privind gestionarea financiară a PAC și se aplică în toate cazurile în care există dovezi suficiente conform cărora persistența deficiențelor crește riscul financiar pentru bugetul UE (a se vedea, de asemenea, punctul 1.2.). →soluționarea problemelor care apar în agențiile de plăți în cazul cărora riscul rezidual de eroare depășește pragul de semnificație de 2 %, acordându-se o atenție specială Franței, Bulgariei, României, Portugaliei și Letoniei (punctul 41). În cadrul gestiunii partajate, statele membre sunt cele care trebuie să își asume responsabilitatea principală pentru asigurarea faptului că acțiunile finanțate de la buget sunt puse în aplicare în mod corect, în conformitate cu normele. Comisia îndeplinește mai degrabă un rol de supraveghere generală, verificând buna funcționare a sistemelor de gestiune și control ale statelor membre prin intermediul procedurilor de verificare a conformității și prin aplicarea de corecții financiare nete pentru a proteja bugetul UE. În raportul său anual de activitate pentru 2013, în cazul agențiilor de plăți cu o rată de eroare reziduală ajustată cuprinsă între 2 % și 5 %, DG AGRI a evaluat dacă riscul a fost acoperit într-o măsură suficientă de factori atenuanți și, prin urmare, dacă era necesară o rezervă financiară. S-a analizat, printre altele, dacă o procedură de verificare a conformității este în curs de desfășurare pentru cheltuielile respective și dacă acțiunile corective necesare au fost puse în aplicare de statul membru în cauză. Agențiile de plăți cu o rată de eroare reziduală ajustată de peste 5 % au făcut în mod automat obiectul unei rezerve. DG AGRI a formulat 62 de rezerve: 11 la nivel de măsură în legătură cu măsurile de piață, 20 (la nivelul agențiilor de plăți) în legătură cu plățile directe și 31 la nivelul agențiilor de plăți în legătură cu dezvoltarea rurală. În plus, activitățile de audit ale DG AGRI se bazează pe o analiză centrală a riscurilor, care acoperă toate cheltuielile PAC în toate statele membre, ceea ce înseamnă că statele membre, măsurile și programele care prezintă riscuri mai mari vor fi auditate în mod prioritar. →încheierea procedurii de verificare a conformității în cazurile standard într-un interval de doi ani (punctul 40, punctul 56 a zecea liniuță, punctul 158). Prin intermediul noului cadru juridic al PAC (actul de punere în aplicare adoptat la data de 6.8.2014), Comisia ia măsuri menite să raționalizeze întreaga procedură și să limiteze riscul unor întârzieri inutile. În special, unele etape ale procedurii contradictorii existente vor fuziona, pentru fiecare etapă a procedurii se introduc termene atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre și, dacă un stat membru nu va transmite informațiile necesare în timp util, Comisia va putea să treacă la următoarea etapă pe baza informațiilor disponibile. Comisia va depune eforturi pentru a limita durata maximă a întregii proceduri de verificare a conformității la minimul strict necesar, respectând, în același timp, diferitele etape ale procedurii de verificare a conformității (și anume, etapa contradictorie și etapa de conciliere), prevăzute de reglementările relevante; pentru cazurile standard, procedura se va încheia în maximum doi ani. În ceea ce privește DG REGIO, DG EMPL și DG AGRI, Parlamentul European a solicitat: →elaborarea de către DG-urile vizate a unei strategii de audit noi și îmbunătățite, care să combată deficiențele identificate în unele dintre statele membre, inclusiv creșterea numărului controalelor de calitate a rapoartelor de audit și control ale statelor membre și elaborarea unor orientări pentru auditurile efectuate de Comisie (care să fie prezentate în cadrul procedurii de descărcare de gestiune pentru 2013) (punctul 45, punctele 49-50 și punctul 56 prima și a doua liniuță). Comisia confirmă elaborarea unor strategii de audit noi și îmbunătățite, atât pentru politica de coeziune, cât și pentru agricultură, care sunt descrise în detaliu în scrisoarea comisarului Ṧemeta. Prin „orientări pentru audituri” se înțelege strategia de audit a Comisiei pentru perioada 2014­2020, care va fi comunicată în curând Parlamentului European. În planul de acțiune pentru 2008, DG REGIO și-a asumat angajamentul ca procedurile contradictorii referitoare la corecțiile financiare să fie finalizate în termen de maximum 24 de luni după audit. DG REGIO respectă acest obiectiv. Direcția de audit a DG EMPL a alocat întotdeauna resurse pentru programele cu gradul de risc cel mai ridicat și/sau pentru statele membre cu performanțe scăzute în vederea abordării în mod specific a problemelor în cauză. Aceasta monitorizează în permanență performanța autorităților de audit și fiabilitatea activității de audit. În această privință, se cuvine menționat faptul că pentru trei ani consecutiv, rata de eroare stabilită în raportul anual de activitate al DG EMPL este în conformitate cu rata de eroare stabilită de Curtea de Conturi Europeană. Prin urmare, se poate concluziona că sistemele de auditare și monitorizare din cadrul DG EMPL funcționează în mod eficace. DG AGRI a adoptat o nouă strategie multianuală de audit în martie 2014. Această strategie de audit confirmă abordarea bazată pe risc și pe sistem, mai ales pentru a asigura un echilibru mai bun între acoperirea de către audit a riscurilor și acoperirea geografică. Un program de audit continuu, desfășurat pe o perioadă de trei ani, se aplică începând cu iulie 2014. Acesta va fi revizuit periodic pentru a ține seama de punerea în aplicare a reformei PAC și, de asemenea, de dovezile suplimentare care vor fi disponibile începând din 2016, datorită noii activități a organismelor de certificare privind legalitatea și regularitatea. Strategia include indicatori-cheie de performanță privind aria de acoperire geografică, acoperirea cheltuielilor și acoperirea riscului. Acestea vor fi monitorizate și prezentate în viitoarele rapoarte anuale de activitate, începând cu raportul anual de activitate pentru 2014. →monitorizarea mai frecventă a procesului de certificare a autorităților naționale de audit ale statelor membre care înregistrează în repetate rânduri rate de eroare ridicate și prezentarea unei comunicări și a unor propuneri legislative în acest scop (punctul 61). În ceea ce privește fondurile structurale și de coeziune, valoarea ratei de eroare nu are legătură cu fiabilitatea autorităților de audit. Rate de eroare ridicate pot fi raportate atât de autorități de audit fiabile, cât și de autorități de audit nefiabile. Același lucru este valabil și în cazul ratelor de eroare scăzute. Comisia monitorizează toate autoritățile de audit și verifică în special independența acestora (condiție prevăzută în RDC), dar autoritățile de audit nu fac în mod formal obiectul unui proces de certificare în temeiul RDC. Nu este necesară o propunere legislativă. În domeniul agriculturii, astfel cum se prevede în Regulamentul financiar (UE) nr. 966/2012 și la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, începând cu anul de cerere 2014, organismele de certificare vor trebui să verifice rezultatele controalelor la fața locului efectuate de agențiile de plăți, pe baza unui eșantion reprezentativ de tranzacții la nivelul beneficiarului final, și să emită un aviz cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor declarate Comisiei. DG AGRI va efectua un audit cu privire la fiabilitatea acestui aviz emis de organismele de certificare și îl va utiliza pentru a-și consolida nivelul de asigurare și pentru a perfecționa analiza riscurilor. →aplicarea articolului 32 alineatul (5) din RF (punctul 62). Într-adevăr, Comisia aplică dispozițiile RF și face trimitere la modul în care este conceput sistemul de punere în aplicare pentru perioada de programare 2014-2020. →prezentarea unei comunicări privind reducerea cerințelor de raportare și a densității controalelor pentru statele membre care operează în permanență cu rate de eroare foarte scăzute (punctul 63). În domeniul politicii de coeziune, Comisia consideră că, pentru a evalua funcționarea sistemelor și pentru a decide asupra căror aspecte trebuie să se concentreze activitatea de audit, fiabilitatea ratelor de eroare raportate este la fel de importantă ca și rata de eroare raportată în sine. În ceea ce privește agricultura, întrucât cerințele de raportare nu pot fi reduse, solicitarea referitoare la reducerea densității controalelor este deja prevăzută la articolul 41 din actul de punere în aplicare, adoptat la data de 6.8.2014, care detaliază normele deja prevăzute la articolul 59 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013; acest articol conține condițiile cumulative ce trebuie îndeplinite pentru reducerea numărului de controale la fața locului. Prin urmare, nu este necesară o nouă propunere legislativă sau comunicare a Comisiei cu privire la acest aspect. →examinarea de către Comisie a mecanismelor sale interne de gestiune partajată și formularea de către Comisie a unor recomandări adresate Parlamentului European cu privire la numirea unor funcționari ai Uniunii la conducerea unor autorități naționale de plăți, gestionare și audit ale statelor membre care răspund de plata fondurilor Uniunii (punctul 65). Numirea directorilor autorităților naționale este de competența statelor membre. Solicitarea ar încălca principiul gestiunii partajate și al subsidiarității și ar aduce atingere autonomiei administrațiilor publice naționale. În ceea ce privește politica regională, s-a constituit deja un grup operativ menit să ajute administrațiile din Grecia și din Portugalia. De asemenea, DG REGIO organizează pentru autoritățile statelor membre seminare de formare referitoare la gestiunea financiară și la controlul financiar privind perioada de programare 2014-2020. Totodată, sunt în curs seminare pe tema combaterii fraudei și a corupției care vizează în special anumite state membre. O altă inițiativă este furnizarea de orientări privind modul de evitare a erorilor care se comit cel mai frecvent în sectorul achizițiilor publice. În ceea ce privește agricultura, serviciile DG AGRI se întâlnesc cu regularitate cu reprezentanți ai rețelei de învățare a directorilor agențiilor de plăți și ai organismelor de coordonare pentru a analiza diverse aspecte tehnice legate de gestionarea și controlul instrumentelor PAC. În cadrul conferinței anuale a directorilor agențiilor de plăți, organizată de DG AGRI, auditorii acestei direcții generale informează cu privire la constatările cele mai frecvente ale auditurilor pe care le efectuează și prezintă constatările Curții de Conturi. Astfel de prezentări se efectuează, de asemenea, cu ocazia unor conferințe bianuale similare organizate de Președinție. În plus, consilierul antifraudă al DG AGRI ține periodic seminare antifraudă la sediile agențiilor de plăți. Mai mult, începând din 2014, DG AGRI a înființat o nouă unitate care are în mod specific sarcina de a consilia și de a sprijini statele membre în punerea în aplicare a schemelor de plăți directe. →înființarea unui registru pentru toate fondurile Uniunii care sunt alocate mass-media în statele membre din fondurile structurale sau din fondurile agricole, inclusiv cele pentru dezvoltare rurală (punctul 58), și punerea accentului pe statele membre care sunt vulnerabile sau care atrag atenția în acest sens (punctul 59). În cadrul gestiunii partajate, Comisia nu dispune de informații la nivel de proiect. Rapoartele anuale de activitate se referă deja la statele membre care înregistrează niveluri ridicate de eroare, inclusiv rezervele privind sistemele de gestiune și control ale statelor membre și privind anumite programe operaționale. Pe baza unei evaluări aprofundate a riscului efectuată în fiecare an, Comisia direcționează auditurile sale către autoritățile de management și de audit care prezintă gradul de risc cel mai ridicat. În cazul în care se identifică deficiențe, care pot fi, de asemenea, comunicate de către autoritățile statelor membre, Comisia întrerupe sau suspendă plățile. 1.4. Îmbunătățirea în continuare a rapoartelor anuale de activitate Parlamentul European a solicitat Comisiei: →să prezinte informații cu privire la măsura în care statisticile de control sau rapoartele de audit ale statelor membre au fost examinate, verificate și validate (punctul 47). S-a făcut deja acest lucru, fiind prezentat în rapoartele anuale de activitate. →să evidențieze modul în care analizele de riscuri pe care le-a efectuat au influențat utilizarea capacităților proprii de audit și să se efectueze mai multe audituri directe ale unor eșantioane aleatorii provenite de la autoritățile naționale de acordare și de la beneficiarii finali (punctul 48). Cu toate că majoritatea rapoartelor de audit ale statelor membre sunt fiabile, Comisia nu se bazează în mod automat pe rezultatele acestora, ci evaluează întotdeauna riscurile înainte de a trage o concluzie cu privire la nivelul de asigurare care poate rezulta din acestea. În ceea ce privește solicitarea privind creșterea numărului de audituri, Comisia își efectuează propriile audituri direct la nivelul autorităților de management/organismelor intermediare și al beneficiarilor care prezintă un grad ridicat de risc. Aproape toate cele 77 de audituri de sistem efectuate începând din noiembrie 2010 până la sfârșitul anului 2013 au dus la planuri de acțiune și la întreruperi ale plăților de către DG REGIO. În perioada 2009-2013, DG EMPL a efectuat 87 de audituri de sistem care au vizat programele operaționale cu gradul de risc cel mai ridicat. În ceea ce privește agricultura, Comisia inițiază, în fiecare an, aproximativ 250 de audituri referitoare la eficacitatea sistemelor de gestiune și control ale agențiilor de plăți și efectuează aproximativ 120 de misiuni de audit privind conformitatea cu normele UE. Aceste activități de audit se bazează pe o analiză centrală a riscurilor (și anume, statele membre, măsurile și programele care prezintă un grad de risc mai ridicat fac obiectul mai multor audituri), care acoperă toate cheltuielile PAC din toate statele membre. Personalul suplimentar necesar pentru efectuarea unor audituri directe bazate pe un eșantion aleatoriu pe o scară care ar permite extrapolarea rezultatelor ar depăși cu mult personalul care ar putea fi redistribuit și/sau degrevat de sarcini prin reducerea numărului de audituri în statele membre cu rate de eroare scăzute. →să includă informații referitoare la rezervele legate de riscurile pentru bugetul Uniunii și să retragă rezervele doar atunci când deficiențele sunt abordate prin acțiunile statelor membre, precum și să includă în rapoartele anuale de activitate estimări ale ratelor de eroare și ale riscului rezidual, îndeosebi în cazul în care statele membre au realizat acțiuni corective (punctul 56 a opta liniuță). Acest aspect este abordat la punctul 1.1. →ca DG AGRI să își dezvolte strategia de control, să își redefinească evaluările de risc și să asigure o monitorizare adecvată prin indicatori-cheie de performanță, care să fie mai bine prezentați în raportul anual de activitate (punctul 45). Acest aspect este abordat la punctul 1.3. 1.5. Luarea măsurilor de protecție necesare Parlamentul European a solicitat: → scurtarea procedurilor contradictorii care precedă aplicarea corecțiilor financiare nete sau întreruperea plăților și prezentarea unui raport în perioada premergătoare procedurii de descărcare de gestiune pentru 2013 (punctul 51, punctul 210). În planul de acțiune pentru 2008, DG REGIO și-a asumat angajamentul ca procedurile contradictorii referitoare la corecțiile financiare să fie finalizate în termen de maximum 24 de luni după audit. DG REGIO respectă acest obiectiv. Aspectul în cauză va fi luat în considerare în mod corespunzător în actele delegate. În ceea ce privește întreruperea plăților, nu se aplică procedura contradictorie. Pentru DG AGRI, o accelerare suplimentară a procedurii de verificare a conformității, în special prin raționalizarea fazei contradictorii (și anume, prin fuzionarea diferitelor etape, stabilirea de termene-limită atât pentru statele membre, cât și pentru CE etc.), este prevăzută în proiectul de act de punere în aplicare. Procedura va avea o durată maximă de 2 ani în cazurile standard (a se vedea, de asemenea, punctul 1.3.). →prezentarea în mod detaliat în următorul raport anual privind protecția bugetului Uniunii a utilizării întreruperilor, a suspendărilor, a corecțiilor financiare și a recuperărilor, în special în cazul fondurilor structurale și de coeziune în rapoartele începând cu 2016 (punctul 52, punctul 56 a șaptea liniuță). Comunicarea va furniza informații privind întreruperile, suspendările, corecțiile financiare și recuperările. În plus, Comisia va include date privind corecțiile financiare nete care conduc la alocarea de venituri pentru bugetul UE și rezultatele activității corective a statelor membre. →elaborarea unui nou raport orizontal privind aplicarea măsurilor preventive și corective în CFM pentru 2014-2020 (punctul 56 a noua liniuță). Se va elabora un raport în care se va analiza modul în care noile instrumente preventive și corective sunt puse în aplicare în cadrul CFM pentru perioada 2014-2020. În plus, o evaluare a decalajului va compara propunerea inițială a Comisiei de legislație relevantă și rezultatul final, astfel cum a fost modificat de organismele legislative, și va identifica orice riscuri potențiale conexe. →utilizarea mai eficientă a angajamentelor restante (RAL) și limitarea perioadei care este acoperită de prefinanțare (punctul 56 a paisprezecea liniuță). Prefinanțarea este un instrument menit să furnizeze beneficiarilor un fond de rulment și să le permită acestora să execute proiectele pe care s-au angajat să le realizeze. Dacă perioada acoperită de prefinanțare ar fi mai scurtă decât perioada proiectului, atunci beneficiarul ar rămâne, mai devreme sau mai târziu, fără resurse și proiectul în cauză ar putea eșua. În plus, această abordare implică modificarea regulamentelor relevante adoptate recent și modificarea fiecărui nou acord individual. 1.6. Alte măsuri →Parlamentul European a solicitat să se soluționeze problema „persoanelor interpuse” la care se apelează în scopul obținerii de contracte de achiziții publice. Fiecare etapă a procedurilor de achiziții publice trebuie să fie publicată pe internet (punctul 64). S-au luat deja măsuri în această direcție, și anume în ceea ce privește punerea la dispoziție în format electronic a tuturor documentelor relevante de la începutul procedurii, publicarea ex ante și ex post și, odată ce contractul a fost atribuit, obligația de a divulga numele și adresele subcontractanților. În ceea ce privește Directiva 2014/23 privind concesiunile, noile norme prevăd obligația de a asigura accesul gratuit și nerestricționat la toate documentele online referitoare la concesionare (din momentul publicării anunțului de concesionare sau al invitației de participare la licitație). →Parlamentul European a solicitat încheierea de către Comisie a unor acorduri bilaterale obligatorii cu statele membre a căror situație necesită o atenție deosebită, după modelul semestrului european (punctul 56 a cincisprezecea liniuță). Astfel cum s-a menționat în scrisoarea președintelui Barrroso și în scrisoarea comisarului Ṧemeta, Comisia s-a angajat să remedieze deficiențele din statele membre. Scrisoarea comisarului Ṧemeta prezintă pe larg instrumentele instituite și acțiunile întreprinse în contextul cadrului juridic existent al programelor de cheltuieli aferente noului cadru financiar. Diferite procese sunt puse în aplicare pentru a raporta cu privire la Strategia Europa 2020, care este o inițiativă comună a statelor membre și a Comisiei. 2. OLAF (punctele 284-296) 2.1. Cazul Dalli și aspecte conexe (punctele 284-287, punctele 289-292, punctul 296) Parlamentul European a ridicat mai multe probleme care vizează acest caz, în special în ceea ce privește informațiile care i-au fost furnizate, asumarea responsabilității atât de către Comisie, cât și de OLAF, respectarea principiului prezumției de nevinovăție, legalitatea înregistrărilor, cooperarea cu autoritățile judiciare ale statelor membre și respectarea drepturilor fundamentale. În primul rând, Comisia ar dori să sublinieze faptul că președintele Comisiei a explicat situația în cadrul Conferinței președinților din noiembrie 2012. Acest punct nu a fost niciodată inclus pe ordinea de zi a ședințelor plenare și Comisia a respectat în permanență principiul prezumției de nevinovăție. Dl Dalli a contestat caracterul voluntar și legalitatea demisiei sale, introducând o acțiune în despăgubire în fața Tribunalului Uniunii Europene. Cauza respectivă, T-562/12, este în curs de soluționare. Ca întotdeauna, Comisia și OLAF cooperează pe deplin cu autoritățile judiciare ale statelor membre în aceste investigații. Ambele au răspuns în mod corespunzător tuturor solicitărilor pe care le-au primit din partea autorităților cu privire la furnizarea de informații sau acordarea de asistență. În ceea ce privește aspectul referitor la lipsa de asumare a responsabilității, OLAF reamintește faptul că a răspuns deja pe larg și în mod repetat la întrebări în termenele stabilite la articolul 8 din Regulamentul 1073/1999 și, respectiv, la articolul 10 din Regulamentul 883/2013. În ceea ce privește analiza juridică a legalității înregistrărilor, OLAF a informat deja CONT că, în temeiul articolului 4 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999, avea dreptul de a obține informații pertinente pentru investigațiile sale. OLAF consideră că a acționat în conformitate cu normele și reglementările aplicabile. O primă versiune a unui amplu studiu intern privind legalitatea înregistrărilor conversațiilor telefonice private de către autoritățile publice din statele membre a fost comunicată personalului de investigare al OLAF, studiul respectiv fiind în permanență îmbunătățit și actualizat. În ceea ce privește constatările Comitetului de supraveghere a OLAF (OLAF Supervisory Committee - OSC), OLAF subliniază faptul că și-a desfășurat activitățile de investigare cu respectarea tuturor cerințelor procedurale. În raportul său de activitate, OSC nu a identificat nicio încălcare a drepturilor fundamentale sau a garanțiilor procedurale care să vizeze persoanele în cauză. Prin urmare, preocupările formulate sunt pur ipotetice. În plus, orientările OLAF adresate personalului privind procedurile de investigare sunt menite să asigure faptul că toate investigațiile efectuate de OLAF îndeplinesc standardele profesionale cele mai ridicate și respectă pe deplin drepturile procedurale ale persoanelor în cauză. În fine, în ceea ce privește solicitarea de informații cu privire la reuniunile grupului „Clearing House” din 2012 și 2013, având în vedere necesitatea de a proteja investigațiile în curs, independența OLAF și prezumția de nevinovăție a persoanelor în cauză, Comisia are obligația de a sublinia faptul că informațiile referitoare la lucrările acestui grup trebuie să facă în continuare obiectul unui acces limitat. Cu toate acestea, Comisia este pregătită să evalueze orice solicitare suplimentară formulată de Parlamentul European cu privire la reuniunile grupului „Clearing House” în temeiul condițiilor prevăzute de acordul-cadru. 2.2 Alte aspecte (punctul 288, punctele 293-295) Parlamentul European și-a exprimat îngrijorarea cu privire la indicatorii financiari pentru deschiderea unei investigații, cu privire la măsurile ulterioare luate în cazuri de suspiciune de fraudă care au fost respinse și trimise înapoi Comisiei în perioada 2012-2013, precum și cu privire la anchetele de opinie realizate în rândul personalului OLAF, solicitând, de asemenea, o versiune neredactată a documentului referitor la utilizarea abuzivă a fondurilor UE. Prioritățile politicii de investigare a OLAF în 2012 și în 2013 au inclus următoarele principii de selecție: proporționalitatea, utilizarea eficientă a resurselor de investigare și subsidiaritatea/valoarea adăugată. Aceste priorități ale politicii de investigare (2012, 2013) conțineau indicatori financiari. Indicatorii respectivi nu au fost concepuți sau utilizați ca un „criteriu de excludere”, ci ca un criteriu printre alte criterii aplicate pentru a evalua dacă ar trebui sau nu să se deschidă o investigație. Impactul financiar nu a fost niciodată o condiție sine qua non pentru deschiderea unei investigații. Pentru 2014, directorul general a decis să nu includă indicatori financiari în prioritățile politicii de investigare, având în vedere faptul că a existat, și într-o anumită măsură încă mai există, o neînțelegere persistentă în această privință în rândul părților interesate din cadrul OLAF și faptul că, în majoritatea cazurilor, este dificil să se evalueze impactul financiar potențial al unui caz nou. OLAF intenționează să monitorizeze dacă absența unor indicatori financiari expliciți în procesul de selecție duce la deschiderea unui număr prea mare de cazuri pentru a le putea gestiona. Dacă se va constata acest lucru, directorul general va analiza eventuala lor reintroducere, în strânsă cooperare cu părțile interesate din cadrul OLAF și cu OSC. În situația în care există o suspiciune de fraudă, OLAF nu respinge cazurile și nu le trimite înapoi serviciilor Comisiei pentru a fi investigate de acestea. OLAF este și rămâne singurul organism competent să efectueze investigații administrative în astfel de cazuri. Atunci când primește din partea unui alt serviciu al Comisiei informații cu privire la o suspiciune de fraudă, OLAF decide dacă deschide o investigație sau dacă respinge un caz pe baza criteriilor prevăzute la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul 883/2013. OLAF comunică serviciului Comisiei care a transmis informațiile respective decizia de respingere a cazului și motivele pentru care acesta a fost respins. În rarele situații în care un caz este respins în temeiul principiilor subsidiarității și proporționalității și ar putea necesita o investigație, acesta este transmis de OLAF autorității care este cea mai bine plasată pentru a efectua investigația, autorităților naționale competente sau organismelor disciplinare. În fine, în ceea ce privește solicitarea de a furniza versiunea neredactată a documentului menționat anterior, Comisia subliniază faptul că, în răspunsul său scris nr. E-012041/2013 din data de 28 ianuarie 2014 la întrebarea dnei deputat european Ingeborg Gräßle, a precizat următoarele: „În ceea ce privește versiunea neredactată a documentului D/000955, Comisia va evalua orice solicitare formulată de Parlamentul European în temeiul condițiilor prevăzute de acordul-cadru dintre Parlament și Comisie”. Până în prezent, OLAF nu a primit din partea Parlamentului European nicio solicitare în temeiul acordului menționat anterior. * * * [1] Descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general aferent exercițiului financiar 2012, rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene în contextul descărcării de gestiune a Comisiei, a FED și a agențiilor. Documentele de referință P7_TA(2014)0287, P7_TA-PROV(2014)0288), P7_TA-PROV(2014)0290 și, respectiv, P7_TA-PROV(2014)0299) pot fi consultate la următoarea adresă de internet: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=20140403&secondRef=TOC&language=ro. [2] Documentele de referință 5848/14, 5848/14 ADD1, 5850/14 și 5850/14 ADD 1 publicate la adresa: http://www.europarl.europa.eu/committees/ro/cont/publications.html?id=CONT00006. [3] Cu toate că unele dintre aceste solicitări sunt menționate parțial sau în mod indirect în alte părți ale rezoluției. A se vedea punctele 6, 11, 15, 17, 20, 24, 46-49, 51, 53, 55, 59, 65, 67, 70, 73, 81, 88, 90, 117, 120, 128, 137-139, 141, 149, 176-180, 183, 205, 253, 258, 260-261, 264, 270, 272, 282, 302, 314, 318, 319, 323, 326-327, 332-333, 335 și 343 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind rezoluțiile Parlamentului European. [4] A se vedea punctele 19, 22, 61 și 77 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind Recomandarea Consiliului. [5] Ares(2013)3567754. [6] Ares(2014)654055. [7] Regulamentul (CE) nr. 1122/2009 al Comisiei în sectorul plăților directe și Regulamentul (CE) nr. 65/2011 al Comisiei în sectorul dezvoltării rurale. [8] Proiect de regulament de punere în aplicare al Comisiei de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European în ceea ce privește Sistemul Integrat de Administrare și Control (IACS), măsurile de dezvoltare rurală și ecocondiționalitatea. [9] Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013, JO L 347, 20.12.2013, p. 320. [10] Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, așa-numitul Regulament orizontal privind PAC.