[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 26.6.2008

COM(2008) 398 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Evaluare finală a programului de acțiune comunitară Tineret (2000-2006) și a programului de acțiune comunitară pentru promovarea organismelor active la nivel european în domeniul tineretului (2004-2006)

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Evaluare finală a programului de acțiune comunitară Tineret (2000-2006) și a programului de acțiune comunitară pentru promovarea organismelor active la nivel european în domeniul tineretului (2004-2006)

1. INTRODUCERE

În perioada 2000 - 2006, acțiunile comunitare în favoarea tineretului au îmbrăcat două forme:

- sprijinirea de proiecte care fac obiectul Deciziei nr. 1031/2000/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 aprilie 2000 privind programul de acțiune comunitară Tineret[1]

- contribuția la cheltuielile de funcționare ale ONG-urilor europene pentru tineret și ale Forumului European al Tineretului (FET). Acest sprijin a fost reglementat, în perioada 2004 - 2006, prin Decizia nr. 790/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 de instituire a unui program de acțiune comunitară pentru promovarea organismelor active la nivel european în domeniul tineretului[2].

Concomitența evaluării finale a celor două instrumente și fuziunea acestora într-un singur program începând cu 2007 conduc la redactarea de către Comisie a unui singur raport pentru prezentarea concluziilor evaluărilor și recomandărilor care se vor aplica programului Tineret în acțiune (2007-2013).

Evaluările pot fi consultate la următoarea adresă:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#youthHeader

2. REAMINTIREA OBIECTIVELOR PROGRAMULUI

2.1. Programul Tineret

Obiectivele programului Tineret au fost de a promova contribuția activă a tinerilor la construcția Europei, de a dezvolta solidaritatea acestora, de a încuraja spiritul de inițiativă și de întreprindere, precum și creativitatea acestora și de a întări cooperarea în domeniul tineretului. Acestea au fost puse în aplicare prin diverse acțiuni:

- Tineri pentru Europa, care sprijinea schimbul de tineri;

- Serviciul European de Voluntariat (SEV), care permitea unui voluntar să participe, într-o altă țară decât a sa, la o activitate de solidaritate;

- Inițiative în favoarea tinerilor, dimensiune care sprijinea inițiativele inovatoare și creatoare sau axate pe angajamentul social al tinerilor;

- Acțiuni comune cu alte intervenții comunitare privind Europa cunoașterii, în special Socrates și Leonardo;

- Măsuri însoțitoare, dimensiune care finanța diverse măsuri de sprijin, mai ales de formare și de cooperare a actorilor din domeniul politicii tineretului.

Deoarece programul acorda numeroase subvenții și necesita o legătură strânsă cu beneficiarii acestuia, gestionarea a fost în mare parte asigurată în mod „descentralizat” prin intermediul agențiilor naționale (AN). Câteva AN, pe lângă misiunea lor de AN pentru țara proprie, au asigurat sprijin pentru ansamblul AN, dezvoltând o competență specială; această funcție a fost denumită SALTO (Sprijin, învățare avansată și oportunități de formare - Support, Advanced Learning and Training Opportunities). Programul a susținut, de asemenea, centre de informare cu privire la posibilitățile oferite tinerilor la nivel european (rețeaua Eurodesk, constituită dintr-o antenă în fiecare țară).

Anumite dimensiuni ale programului presupuneau o gestionare „centralizată” la nivel european. Pentru aceasta, Comisia s-a sprijinit pe un Birou de Asistență Tehnică (BAT) până în 2006, anul intrării în funcțiune a Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură (AE), când un departament al acesteia a preluat responsabilitatea gestionării acțiunilor în cauză.

Buget disponibil 2000-2006 (credite de angajament; în mil. EUR)

Bugetul Uniunii | 624,2 |

Alte contribuții (AELS/SEE și țări candidate) | 90,6 |

Total | 714,8 |

din care: buget utilizat | 701,4 |

Estimarea numărului de participanți 2000-2006 (în mii)

Schimb de tineri | 465,8 |

Serviciul voluntar european | 25,7 |

Inițiative în favoarea tinerilor | 153,4 |

Măsuri însoțitoare | 206,9 |

Total | 851,8 |

2.2. Programul pentru promovarea organismelor active în domeniul tineretului

Obiectivul general al programului a constat în sprijinirea, prin subvenții de funcționare, a activităților ONG-urilor internaționale de tineret și a FET (platformă de aproape o sută de organizații de tineret). Aceste activități trebuiau, în special, să contribuie la participarea activă a tinerilor la viața publică și în societate, precum și la dezvoltarea de acțiuni de cooperare comunitară în domeniul tineretului.

Programul a fost, în totalitate, gestionat în mod „centralizat”.

Buget disponibil 2004-2006 (credite de angajament; în mil. EUR)

Bugetul Uniunii | 12,9 |

Alte contribuții (AELS/SEE și țări candidate) | 0,2 |

Total | 13,1 |

din care: buget utilizat | 12,9 |

Număr de subvenții acordate 2004-2006

Forumului European al Tineretului | 3 |

ONG-urilor europene de tineret | 234 |

3. EVALUARE

3.1. Modalități

Evaluarea finală a Programului Tineret se bazează pe:

- rapoarte de evaluare ale statelor membre (SM) și ale altor țări participante;

- un raport redactat de către un evaluator extern care, pe lângă rapoartele naționale, dispunea de rezultatele propriilor cercetări, mai ales prin intermediul chestionarelor adresate principalelor părți implicate. Această evaluare externă a fost realizată de ECORYS, în conformitate cu un contract-cadru încheiat cu Comisia în 2006, ca urmare a unei proceduri de ofertare.

Evaluarea finală a programului pentru promovarea organismelor active în domeniul tineretului se bazează pe un raport redactat de către un evaluator extern, Parteneriatul în Evaluare, selecționat în urma unei proceduri restrânse de ofertare lansate în 2006.

3.2. Metode

Procesul reținut pentru evaluarea externă a Programului Tineret a cuprins, în special activitățile următoare: studiu documentar; definirea indicatorilor; interviuri; sondaje pe internet prin intermediul chestionarelor; studii naționale. Au fost interpretate răspunsurile la chestionare furnizate de aproximativ 2 500 organizații de tineret, 900 de tineri participanți și 450 animatori socio-educativi („youth workers”).

Procesul reținut pentru celălalt program a cuprins un studiu documentar, chestionare pe internet, grupuri de reflecție, interviuri directe și furnizarea de scurte chestionare în format electronic.

3.3. Concluziile evaluatorilor

Evaluările celor două programe sunt pozitive din mai multe puncte de vedere.

Programul Tineret a corespuns bine politicii de ansamblu a Uniunii în favoarea tineretului. Acesta răspundea necesităților majorității beneficiarilor. Pentru tineri, programul a fost eficient în planul percepției acestora asupra conceptului de cetățenie, inclusiv cea europeană, în ceea ce privește orientarea lor profesională și prin contribuția la dezvoltarea solidarității acestora; programul a fost mai puțin eficient în implicarea tinerilor cu oportunități reduse. Acesta a avut importante rezultate pozitive pentru animatorii socio-educativi și a generat efecte pozitive indirecte asupra organizațiilor de tineret. Evaluatorii celuilalt program notează că acesta a reușit să apropie beneficiarii de proiectul european și de instituțiile europene.

Resursele disponibile pentru programul Tineret erau convenabile, chiar dacă anumite rapoarte naționale subliniază oportunitatea creșterii acestora. Structurile adoptate pentru gestionarea programului sunt considerate, pe ansamblu, adecvate și eficiente. Principalele recomandări de îmbunătățire privesc SALTO și rețeaua Eurodesk, precum și modalitățile generale de monitorizare a realizărilor programului.

3.3.1. Complementaritatea și pertinența programului Tineret

În timpul perioadei de punere în aplicare a programului Tineret s-a dezvoltat acțiunea politică a Uniunii în favoarea tinerilor, mai ales prin cartea albă din 2001 „Un nou elan pentru tineretul european”[3] și prin Pactul european pentru tineret din 2005[4]. Evaluatorii subliniază complementaritatea programului Tineret cu obiectivele acestei acțiuni politice.

Aceștia notează o complementaritate doar parțială cu programele Socrates și Leonardo; cooperarea dintre aceste programe ar fi putut fi dezvoltată.

Programul Tineret este considerat ca fiind, în mare parte, complementar instrumentelor naționale în favoarea tineretului. Programul viza necesitățile majorității beneficiarilor, în special ale tinerilor. Animatorii socio-educativi acordă, de asemenea, o mare valoare programului; o mai mare suplețe ar fi, cu toate acestea, utilă pentru o mai bună definire a necesităților acestora.

3.3.2. Eficacitatea programului Tineret

Programul este considerat ca fiind un mare succes în ceea ce privește îmbunătățirea competențelor în materie de cetățenie ale tinerilor participanți, mai ales în termeni de atitudine, comunicare și aptitudini sociale.

90% dintre participanții la schimburi au declarat că au devenit mai toleranți

Programul a fost eficient în ceea ce privește sentimentul de apartenență la Uniune.

Din perspectiva participării active, un număr important de tineri au rămas sau au devenit activi în organizații locale sau internaționale la finalizarea activităților lor; nu întotdeauna programul este cauza acestei situații, dar aproximativ o treime dintre participanți afirmă că au devenit activi la nivel internațional ca urmare a programului.

Participarea la program are efecte asupra gradului de ocupare a tinerilor, mai ales a tinerilor voluntari. Aceasta influențează alegerile privind parcursul școlar.

62% dintre voluntari afirmă că programul a avut o influență asupra carierei lor profesionale.

Tinerii confirmă existența unui mai mare sentiment de solidaritate după participarea la program.

Programul nu a atins decât parțial tinerii cu oportunități reduse (21% pentru schimburi și 13% pentru SEV). Participanții au, în general, un nivel ridicat de studii. Programul a fost eficient în ceea ce privește egalitatea dintre femei și bărbați.

Referitor la animatorii socio-educativi, programul a permis un mai mare grad de conștientizare a dimensiunii interculturale și un contact cu noi metode de lucru.

91% dintre animatorii socio-educativi care au participat la program confirmă valoarea adăugată în comparație cu alte formări solicitate.

Evaluatorii consideră măsurile însoțitoare ca fiind eficiente pentru sprijinirea evoluției profesionale a animatorilor socio-culturali: angajament crescut în rețele europene... Cu toate acestea, o mai mare atenție acordată necesităților animatorilor socio-educativi ar spori utilizarea practică a cunoștințelor dobândite. Se notează, de asemenea, o informare insuficientă a animatorilor socio-educativi cu privire la posibilitățile pe care le oferă programul.

În sfârșit, sunt observate efecte pozitive indirecte cum ar fi o orientare mai internațională a organizațiilor care au primit voluntari.

3.3.3. Utilitatea și durabilitatea programului Tineret

Programul a contribuit la consolidarea învățării non-formale. Acesta a influențat mai mult practica profesională în rândul tinerilor decât politica pentru tineret: programul nu a exercitat o influență prea mare asupra politicii (chiar dacă este notat un anumit impact în noile state membre) și pare să fi avut o influență mai mare în termeni de abordări inovatoare.

79% dintre organizațiile de tineret care au participat la un proiect în cadrul SEV consideră că proiectul a condus la un schimb de bune practici.

Potrivit organizațiilor chestionate, programul a contribuit la stabilirea de noi contacte internaționale între organizații, chiar dacă existau contacte anterioare. Programul a contribuit la consolidarea rețelelor și a favorizat durabilitatea acestora.

În general, nu există o influență veritabilă asupra structurilor administrative din cadrul statelor membre, cu excepția câtorva state membre noi. Programul nu pare să fi influențat reducerea obstacolelor administrative în ceea ce privește mobilitatea.

3.3.4. Eficiența programului Tineret

Dacă fondurile alocate dimensiunilor descentralizate sunt, în general, considerate ca fiind convenabile, aproximativ jumătate dintre autoritățile naționale și dintre agențiile naționale (AN) estimează drept necesară consolidarea bugetului alocat schimburilor de tineri, iar aproximativ o treime estimează drept necesară consolidarea bugetului pentru măsurile însoțitoare. Evaluatorii externi estimează că ar fi trebuit alocate mai multe fonduri pentru funcționarea AN, pentru dezvoltarea anumitor activități cum ar fi consilierea, importantă pentru a evita ca procedurile de depunere de proiecte să exercite un efect negativ asupra accesibilității programului.

În general, structurile de gestionare sunt considerate eficiente, dar sunt posibile îmbunătățiri. Este prea devreme pentru a se contura o serie de concluzii cu privire la eficacitatea AE care a înlocuit, începând cu 2006, vechiul BAT. Se consideră că recursul la AN funcționează bine, chiar dacă punerea la dispoziție, de către Comisie, a fondurilor pe care acestea le gestionează a fost uneori tardivă. Principalele observații privesc SALTO și rețeaua Eurodesk. SALTO sunt considerate structuri adecvate și este recunoscută importanța activităților acestora; cu toate acestea, pot fi aduse îmbunătățiri. Observații mai critice sunt formulate cu privire la rolul și valoarea adăugată a rețelei Eurodesk, pentru care evaluatorii consideră necesară o reexaminare a activităților.

Ar fi oportună creșterea vizibilității programului, mai ales pentru a implica într-un mod mai eficient tinerii cu oportunități reduse.

În sfârșit, sunt necesare progrese pentru garantarea unei mai bune monitorizări a realizărilor programului în baza unor proceduri, instrumente și indicatori raționalizați.

3.3.5. Convergența opiniilor privind impactul programului

Evaluările naționale prezintă o convergență notabilă între acestea și evaluarea derulată la nivel european, în special cu privire la impactul programului.

Rapoartele naționale consideră că programul a avut un impact net asupra cunoștințelor, competențelor și atitudinilor către consolidarea gradului de ocupare a tinerilor și a sentimentului de cetățenie al acestora; impactul major este obținut la nivel personal.

Acestea subliniază contribuția la învățarea non-formală a tinerilor: „Elementul principal al acestui program este învățarea non-formală. (...) proiectele susținute de către program vizează învățarea și nu „întâmplări” fără implicații mai profunde. Învățarea non-formală subliniază faptul că învățarea are loc, de asemenea, în afara structurilor instituționale cum ar fi școala.” (NO) „Participarea la programul Tineret (...) este utilă în cadrul unui CV și poate fi utilizată pentru viitorii angajatori.” (DK) „Participarea la programul Tineret este, în general, considerată drept o contribuție la ocuparea forței de muncă prin dezvoltarea competențelor de bază.” (UK)

Acestea pun accentul pe contribuția la dezvoltarea cetățeniei și a dialogului intercultural: „Prin toate acțiunile (...) pot fi notate efecte tangibile și durabile: disponibilitatea de angajament la nivel social, de învățare a limbilor străine, de a munci într-o țară (europeană) străină, precum și înțelegerea culturilor străine au crescut. În același timp, xenofobia a fost redusă.” (DE) „Contactul personal al participanților cu tineri de aceeași vârstă dintr-o altă țară (...) depășește nivelul întâlnirilor obișnuite de vacanță sau al vizitelor și creează noi spații intensive de experiență și de învățare.” (LU)

Acestea subliniază că beneficiul obținut ca urmare a participării la program se situează, în primul rând, pe un plan personal: „Învățarea este, în principal, situată la nivelul «cunoașterii tacite» și al competențelor pentru viața de zi cu zi (...) cum să-ți faci prieteni, să înveți o limbă străină, dar și aspecte mai vagi, cum ar fi învățarea (...) unor noi culturi, cum să fii mai deschis la alte «culturi», (...) la alții, cum să poți face abstracție de propria situație și de cea a celorlalți etc.” (BE-NL) „...pentru un mare număr [de participanți], experiența trăită în cadrul programului a antrenat, într-o anumită măsură, bifurcații în viața lor (autonomizare, o mai bună imagine de sine, o nouă viziune a lumii...) sau a influențat, de asemenea, alegeri de viață: angajare cetățenească, noi perspective școlare sau profesionale...” (BE-FR)

În cadrul acestei învățări, dimensiunea mobilității joacă un rol important: „Anterior schimburilor, mulți dintre participanți nu fuseseră niciodată în afara Irlandei.” (IE) „Pentru un anumit număr de tineri cu mai puține oportunități, schimbul de tineri a constituit prima călătorie în străinătate.” (EE)

Practic toate rapoartele concluzionează că programul a avut un impact net pozitiv asupra animatorilor socio-culturali și a organizațiilor de tineret: „Programul a permis o profesionalizare a organizațiilor în domeniul european, în beneficiul, de asemenea, al «profesioniștilor din domeniul tineretului» care informează, consiliază și însoțesc tinerii în cadrul proiectelor lor.” (FR) „Organizațiile de tineret profită, în special de aprofundarea contactelor și de parteneriate internaționale.”(AT) „Programul (...) a favorizat dimensiunea europeană a activităților derulate de către organizațiile responsabile, a facilitat spiritul de echipă, precum și o atitudine nediscriminatorie și profesionistă cu privire la activitățile comunitare.” (SI) „Programul Tineret este un factor promoțional pentru o organizație și îmbunătățește imaginea acesteia... Faptul că programul Tineret este un program al UE contribuie semnificativ la creșterea prestigiului.” (PL)

Acestea subliniază că programul a încurajat munca în rețea: „70% dintre respondenți confirmă că nu ar fi avut niciodată inițiativa de a începe o cooperare europeană fără Tineret. (...) 40% dintre organizații admit ca participarea lor la programul Tineret constituie singura lor experiență europeană.” (BE-NL) „Animatorii socio-educativi (...), precum și organizațiile și grupurile acestora dezvoltă parteneriate funcționale în aproape toată țările participante la program.” (CZ)

Impactul asupra politicii naționale este ridicat mai degrabă în noile SM: „Programul Tineret (...) a avut un impact pozitiv incontestabil asupra atitudinilor, competențelor tinerilor (...) și, de asemenea, asupra dezvoltării politicii naționale în favoarea tinerilor și a legislației.” (SK) „Programul Tineret ca activitate comunitară este o sursă de informare cu privire la modalitățile de derulare a politicilor privind tineretul în alte state membre ale UE.” (PL)

Evaluările comentează pozitiv diversele acțiuni ale programului și caracteristicile acestora: „Experiența și stima de sine îmbunătățită a voluntarilor, precum și rețeaua extinsă de contacte europene a acestora au, probabil, un impact pe termen mai lung decât schimburile de tineri, de exemplu. Dar este foarte posibil ca anumiți participanți la schimburile de tineri să fi dobândit impresii pozitive susceptibile să dureze întreaga lor viață.” (SE)

3.3.6. Concluziile principale ale evaluării programului pentru promovarea organismelor active în domeniul tineretului

Programul a permis apropierea tinerilor de proiectul european și de instituțiile europene. Obiectivele acestuia au reflectat adecvat obiectivele și metodele de lucru ale ONG-urilor. Pertinența acestuia se extinde dincolo de ajutoarele financiare (consolidarea imaginii beneficiarilor și a capacității acestora de gestionare). Obligația de a dispune de o rețea mare a stimulat ONG-urile să se extindă dincolo de granițele țărilor lor de origine.

Mai mult de 40% dintre beneficiarii care au răspuns consideră că nu ar fi putut să supraviețuiască fără ajutoarele Uniunii, fapt care sugerează că programul este deseori perceput ca o oportunitate de finanțare unică, chiar dacă nu este exclus ca beneficiarii să supraestimeze impactul unei absențe a ajutorului; este posibil ca subvențiile acordate să se substituie finanțărilor disponibile din alte surse. Programul a atras ONG-urile mici care au avut cea mai mare nevoie de ajutor. Acesta a încurajat, într-o anumită măsură, ONG-urile și FET să vizeze tinerii care nu sunt încă implicați într-o organizație.

Evaluatorii estimează că subvențiile au contribuit la creșterea credibilității și a vizibilității ONG-urilor și a FET în rândul membrilor acestora și a donatorilor potențiali, dar nu este clar dacă acest fapt a îmbunătățit imaginea acestora în rândul tinerilor în general. 65% dintre ONG-urile chestionate afirmă că acestea nu au trebuit să-și schimbe obiectul de activitate sau structura organizației pentru a participa la program, care nu a avut un mare efect asupra numărului lor de activități, dar care a permis ca aceste activități să fie derulate cu mai mult profesionalism.

Sprijinul acordat FET nu are, în mod necesar, un impact asupra aptitudinii membrilor acestora de a implica mai mulți tineri și nici de a fi mai eficienți în găsirea de finanțări. Subvenția nu a îndemnat, în mod necesar, tinerii să se implice mai personal în problemele europene, dar a încurajat membrii FET să fie mai bine informați.

Mai mult de 50% dintre respondenți consideră că procedura de candidatură este complexă, dar suportabilă. Foarte puține cereri au fost respinse din motive de calitate, dar un număr destul de mare sunt respinse ca urmare a nerespectării cerințelor administrative. Participanții doresc să poată primi subvenții multianuale.

Programul a consolidat ONG-urile și FET, fapt ce corespunde filozofiei Comisiei, care plasează ONG-urile în centrul strategiei sale de implicare a societății civile.

4. RECOMANDĂRI PRINCIPALE – OBSERVAȚIILE COMISIEI

4.1. O mai bună includere a tinerilor cu oportunități reduse

Ar trebui elaborată o strategie pentru includerea unui număr mai mare de tineri cu un nivel de educație mai scăzut. Acest lucru presupune o strategie de publicare care să vizeze cât mai direct posibil toți participanții potențiali la program.

Comisia a dezvoltat o strategie de incluziune pentru a îmbunătăți gradul de participare a tinerilor mai puțin favorizați; implicarea acestora este identificată ca un criteriu de atribuire pentru acțiunile în cauză. Aceasta a îmbunătățit capacitatea de măsurare a gradului de participare a unor astfel de tineri. În sfârșit, aceasta va respecta prezenta recomandare în strategia sa de informare.

4.2. O mai bună implicare a tinerilor în elaborarea proiectelor

Participanții ar trebui să fie mai des implicați în elaborarea proiectelor. Oferirea de informații exacte privind elaborarea, organizarea și punerea în aplicare a proiectelor ar sprijini atingerea acestui obiectiv.

Ghidul programului insistă, în sfaturile pe care le oferă, asupra importanței implicării tinerilor. Regulile de finanțare prevăd uneori posibilitatea ca tineri care vor fi implicați în proiecte să participe la vizite pregătitoare.

4.3. O mai bună susținere a animatorilor socio-educativi

Este recomandată o mai bună evaluare a necesităților formatorilor și ca acest lucru să se concretizeze în oferte de formare adecvate.

Comisia va ține cont de această recomandare în reflecțiile sale privind SALTO și va examina modalitatea de a garanta o mai bună consultare a animatorilor socio-educativi cu privire la formatul, conținutul, metodologia, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea formărilor.

4.4. Îmbunătățirea sprijinului acordat promotorilor

AN au un important rol de asistență. Ar fi utilă identificarea principalelor obstacole întâmpinate în cursul depunerii unui proiect.

Comisia a reafirmat principiul „abordării de sprijin”, prin care AN asigură asistență promotorilor, pentru ca programul să fie accesibil unui număr cât mai mare de beneficiari și să-și atingă obiectivul de deschidere către tinerii cu mai puține oportunități. Aceasta a clarificat criteriile și condițiile de participare la program. Comisia va examina, mai ales în colaborare cu AN, modalitățile de identificare a dificultăților principale pe care încă le-ar mai percepe promotorii.

4.5. Consolidarea eficacității acțiunii ONG-urilor și a FET

Rapoartele privind activitățile ONG-urilor și ale FET ar trebui să pună accentul pe măsurarea și evaluarea de elemente concrete. ONG-urile și FET ar putea pune în aplicare mecanisme pentru a măsura gradul de satisfacție a participanților. Acestea și-ar putea stimula membrii să se asocieze cu tineri fără experiență prealabilă în politică sau în cadrul ONG-urilor; FET ar putea defini bune practici de consultare a tinerilor prin organizațiile sale membre. Comisia ar trebui să continue să asiste promotorii în ceea ce privește candidatura acestora, iar acest sprijin posibil ar trebui să facă obiectul unei campanii mai ample de publicitate.

Comisia este de acord cu aceste recomandări.

4.6. Îmbunătățirea monitorizării realizărilor

Eforturile deja depuse pentru colectarea de date privind punerea în aplicare a programului ar trebui să fie consolidate. Se sugerează integrarea într-un sistem unic de monitorizare a datelor referitoare la dimensiunile centralizate și descentralizate.

Comisia va elabora o strategie de evaluare permanentă a programului, cu identificarea de indicatori de monitorizare. Aceasta a inițiat îmbunătățirea instrumentului informatic pus la dispoziția AN și pe care acestea trebuie să-l utilizeze. Comisia va veghea integrarea în cadrul acestui sistem a informațiilor provenind de la AN și a celor referitoare la gestionarea centralizată.

4.7. Îmbunătățirea vizibilității programului

Se recomandă consolidarea vizibilității programului, pentru extinderea sferei de tineri participanți vizați și pentru o mai bună informare a animatorilor socio-culturali cu privire la posibilitățile oferite. O mai mare atenție acordată schimbului de bune practici ar contribui, de asemenea, la o vizibilitate mai mare.

Comisia elaborează o strategie de informare care vizează o mai bună cunoaștere a programului și a rezultatelor acestuia. Au fost puse în aplicare prime măsuri: îmbunătățirea site-ului web de prezentare a programului; obligația de vizibilitate pentru promotori; reactualizarea unei baze de date, accesibilă tuturor, pornind de la informațiile privind rezultatele proiectelor.

4.8. Consolidarea resurselor AN

Anumite AN duc lipsă de resurse pentru a oferi un sprijin adecvat promotorilor. Ar trebui consolidate resursele puse la dispoziția acestora.

Comisia, dorind în același timp să limiteze costurile administrative ale programului, va examina cursul pe care îl va da acestei recomandări începând cu elaborarea bugetului pentru 2009.

4.9. Accelerarea plății fondurilor către AN

Se recomandă ca Comisia să plătească fără întârziere fondurile către AN.

Modificările introduse odată cu intrarea în vigoare a programului Tineri în Acțiune scurtează procedurile de plată a fondurilor către AN. Comisia s-a angajat să transfere fondurile până în luna mai, perioada de start a proiectelor din prima tranșă de selecție anuală.

4.10. Reexaminarea activităților derulate de SALTO

SALTO sunt, în general, considerate ca fiind structuri adecvate, dar este recomandată reconsiderarea anumitor aspecte.

Comisia va examina ce modificări ar fi oportun de adus la acestea.

4.11. Reexaminarea activităților derulate de rețeaua Eurodesk

Cu toate că Eurodesk sunt, în general, considerate ca fiind structuri eficiente, apar întrebări referitoare la valoarea adăugată pe care acestea o aduc programului. O revizuire a activităților acestora ar permite consolidarea pertinenței activităților lor.

Comisia este de acord cu această recomandare, notând în același timp că utilitatea structurilor Eurodesks nu rezidă doar în informațiile furnizate cu privire la program.

5. CONCLUZIILE COMISIEI

Comisia împărtășește aprecierea pozitivă a evaluatorilor cu privire la punerea în aplicare a celor două programe. Aceasta este convinsă că programele au sprijinit în mod eficient tinerii participanți în dezvoltarea lor personală, în potențialul acestora de ocupare datorită posibilităților de învățare non-formală pe care le-au oferit și în dezvoltarea sentimentelor lor de cetățenie și de solidaritate; Comisia este, de asemenea, conștientă de impactul pozitiv al acestor programe asupra intermediarilor importanți pentru o politică reușită în favoarea tinerilor care sunt animatorii socio-educativi și organizațiile de tineret.

Aceste rezultate confirmă concluziile altor analize care au condus Comisia să propună, odată cu programul Tineret în Acțiune, o reînnoire a celor mai promițătoare acțiuni din cadrul vechilor programe.

Recomandările formulate, pe care Comisia intenționează să le pună în aplicare, ar trebui să consolideze, pe viitor, impactul programului Tineret în Acțiune.

[1] JOUE L 117, 18.5.2000, p. 1.

[2] JOUE L 138, 30.4.2004, p. 24.

[3] COM(2001)681 Final, 21.11.2001.

[4] Adoptat de către Consiliul European în martie 2005