[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 14.9.2007

COM(2007) 550 final

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de impunere a unor taxe antidumping asupra importurilor de lămpi fluorescente compacte cu balast integrat (CFL-i) originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului şi de extindere asupra importurilor aceluiaşi produs expediat din Republica Socialistă Vietnam, Republica Islamică Pakistan şi Republica Filipine

(prezentată de Comisie)

EXPUNERE DE MOTIVE

CONTEXTUL PROPUNERII |

Fundamente şi obiective ale propunerii Prezenta propunere vizează aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 (denumit în continuare „regulamentul de bază”) în cadrul procedurii privind importurile de lămpi fluorescente compacte cu balast electronic integrat (CFL-i) originare din Republica Populară Chineză. |

Context general Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază şi este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerinţele de fond şi de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |

Dispoziţii existente în domeniul de aplicare al propunerii Nu există dispoziţii în sfera de aplicare a propunerii. |

Concordanţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii Nu se aplică. |

CONSULTAREA PăRţILOR INTERESATE şI EVALUAREA IMPACTULUI |

Consultarea părţilor interesate |

Părţile interesate vizate de procedură au avut deja posibilitatea de a-şi apăra interesele în cursul desfăşurării anchetei, în conformitate cu dispoziţiile regulamentului de bază. |

Obţinerea şi utilizarea expertizei |

Expertiza externă nu a fost necesară. |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar include o listă completă a condiţiilor care necesită o evaluare. |

ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |

Rezumatul măsurilor propuse La 19 iulie 2006, Comisia a anunţat, printr-o notificare publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[1], iniţierea unei proceduri antidumping în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază privind importurile în Comunitate a lămpilor fluorescente compacte cu balast electronic integrat (CFL-i) originare din Republica Populară Chineză. Cererea a fost depusă la 18 aprilie 2006 de Federaţia comunitară a industriei de iluminat cu lămpi fluorescente compacte cu balast integrat (CFL-i) (denumită în continuare „solicitantul”) în numele unei părţi importante, în cazul de faţă peste 25%, din producţia comunitară totală de CFL-i. Propunerea anexată a Comisiei pentru un Regulament al Consiliului cuprinde concluziile definitive privind practicile de dumping, prejudiciul şi interesul Comunităţii Statele membre au fost consultate în timpul Comitetelor antidumping din XX septembrie 2007. XX state membre s-au declarat în favoarea cursului de acţiune propus, în timp ce XX state membre s-au opus. Se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii anexate în vederea emiterii unui regulament care trebuie publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cel târziu la 18 octombrie 2007. |

Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. |

Principiul subsidiarităţii Propunerea intră în sfera competenţei exclusive a Comunităţii. În consecinţă, principiul subsidiarităţii nu se aplică. |

Principiul proporţionalităţii Propunerea este în conformitate cu principiul proporţionalităţii din următoarele motive: |

Tipul acţiunii este prezentat în regulamentul de bază sus menţionat şi nu lasă loc luării de decizii la nivel naţional. |

Nu sunt necesare indicaţii privind măsura în care sarcina financiară şi administrativă care revine Comunităţii, guvernelor naţionale, autorităţilor locale şi regionale, operatorilor economici şi cetăţenilor este limitată şi proporţională cu scopul propunerii. |

Selectarea instrumentelor |

Instrumente propuse: regulament. |

Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul/următoarele motiv(e). Regulamentul de bază menţionat anterior nu prevede opţiuni alternative. |

IMPLICAţIA BUGETARă Propunerea nu are nicio implicaţie pentru bugetul Comunităţii. |

1. Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de impunere a unor taxe antidumping asupra importurilor de lămpi fluorescente compacte cu balast integrat (CFL-i) originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului şi de extindere asupra importurilor aceluiaşi produs expediat din Republica Socialistă Vietnam, Republica Islamică Pakistan şi Republica Filipine

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din ţările care nu sunt membre ale Comunităţii Europene[2] („regulamentul de bază”), în special articolul 4 alineatul (1), articolul 5 alineatul (4) şi articolul 11 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURA

Măsuri în vigoare

(1) Prin Regulamentul (CE) nr. 1470/2001([3]) (denumit în continuare „regulamentul original”), Consiliul a impus taxe antidumping definitive cu valoarea între 0 şi 66,1% asupra importurilor de lămpi fluorescente compacte cu balast integrat (CFL-i) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „ţara în cauză”) (denumită în continuare „ancheta iniţială”). În prealabil, Comisia impusese taxe antidumping provizorii prin Regulamentul (CE) nr. 255/2001([4]) („regulamentul provizoriu”).

(2) Prin Regulamentul (CE) nr. 866/2005([5]) (denumit în continuare „regulamentul de extindere”), Consiliul a extins măsurile antidumping în vigoare, astfel încât acestea să acopere importurile de CFL-i expediate din Republica Socialistă Vietnam, Republica Islamică Pakistan şi Republica Filipine. Extinderea s-a efectuat în urma unei anchete privind eludarea, desfăşurată în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din regulamentul de bază.

(3) Prin Regulamentul (CE) nr. 1322/2006([6]) (denumit în continuare „regulamentul de modificare”), Consiliul a modificat măsurile antidumping în vigoare. Modificarea s-a efectuat în urma unei reexaminări intermediare desfăşurate cu privire la domeniul de aplicare al produsului. Rezultatul anchetei şi efectul regulamentului de modificare au indicat faptul că lămpile cu curent continuu („DC-CFL-i”) ar trebui excluse din domeniul de aplicare a măsurilor. Pe viitor, măsurile antidumping ar acoperi numai lămpile cu curent alternativ (inclusiv lămpile electronice compact-fluorescente cu descărcare care funcţionează cu curent alternativ şi curent continuu) („AC-CFL-i”).

Anchetele actuale

(4) În urma unui aviz de expirare iminentă, Comisia a primit o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă la 18 aprilie 2006 de Federaţia comunitară a industriei de iluminat cu lămpi fluorescente compacte cu balast integrat (CFL-i) (denumită în continuare „solicitantul”) în numele unei părţi importante, în cazul de faţă a peste 25% din producţia comunitară totală de CFL-i.

(5) Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor ar putea conduce la continuarea dumpingului şi a prejudiciului cauzat industriei comunitare. Întrucât a decis, după consultarea comitetului consultativ, că existau suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări, la 19 iulie 2006, Comisia a întreprins[7] o anchetă în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. De asemenea, solicitantul a depus o cerere pentru o reexaminare intermediară parţială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Întrucât a decis, după consultarea comitetului consultativ, că existau suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări, la 8 septembrie 2006, Comisia a întreprins[8] o anchetă în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Domeniul de aplicare al reexaminării intermediare este limitat la nivelul de dumping al unui singur producător-exportator, Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen). Această reexaminare este în curs şi nu poate face obiectul prezentului regulament.

Ancheta şi părţile în cauză

(6) Comisia a informat oficial solicitantul, producătorii comunitari, producătorii-exportatori din Republica Populară Chineză (RPC) (denumiţi în continuare „exportatori chinezi”), importatorii, comercianţii, utilizatorii şi asociaţiile lor interesate în mod notoriu, precum şi reprezentanţii guvernului ţării exportatoare cu privire la deschiderea reexaminării.

(7) Comisia a trimis chestionare tuturor acestor părţi, precum şi celor care şi-au manifestat interesul în termenul limită stabilit în avizul de deschidere.

(8) Comisia a dat posibilitatea părţilor în cauză de a-şi face cunoscute în scris punctele de vedere şi de a solicita o audiere până la termenul limită fixat în avizul de iniţiere.

(9) Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din RPC şi de importatori ai produsului în cauză, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eşantionarea, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a putea decide dacă este necesară eşantionarea şi pentru a putea selecta un eşantion, Comisia a distribuit formulare de eşantioane, solicitând informaţii cu privire la volumul mediu de vânzări şi preţurile fiecărui producător-exportator şi importator în cauză.

(10) S-au primit răspunsuri complete numai de la trei exportatori şi trei importatori chinezi.

(11) S-a trimis un chestionar şi producătorilor cunoscuţi din ţara potenţial analoagă, şi anume în Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”).

(12) S-au primit răspunsuri la chestionare şi de la patru producători comunitari, doi producători din ţara analoagă Coreea, un vânzător cu amănuntul (care era şi importator) şi şapte furnizori de componente către producătorii comunitari.

(13) Comisia a căutat şi a verificat toate informaţiile pe care le-a considerat necesare în sensul stabilirii probabilităţii de continuare a dumpingului şi a prejudiciului şi al examinării interesului comunitar. S-au efectuat verificări la sediile următoarelor societăţi:

2. producător-exportator din RPC având legătură cu producătorul comunitar solicitant

3. Osram China Lighting Ltd., Foshan City, Guangdong Province

4. producător-exportator din RPC având legătură cu producătorii comunitari

5. Zhejiang Yankon Group Co Ltd., Shangyu City, Zhejiang Province

6. producător-exportator din RPC fără nicio legătură cu producătorii comunitari

7. Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd. Shenzhen City, Guangdong Province

8. comerciant având legătură cu alţi producători comunitari

9. Philips Hong Kong Ltd., Hong Kong SAR

10. comerciant fără nicio legătură cu producători comunitari

11. Super Trend Lighting Ltd., Hong Kong SAR

12. producători din ţara analoagă

13. Osram Korea Ltd., Seul, Republica Coreea

14. Hyosun Electric Co., Ltd., Paju-City, Republica Coreea

15. producători comunitari

16. Osram GmbH, München şi Augsburg, Germania şi Osram Slovakia, Nove Zamky, Slovacia

17. Philips Lighting B.V., Eindhoven, Ţările de Jos şi Pila, Polonia

18. General Electric Zrt., Budapesta şi Nagykaniza, Ungaria,

19. Sylvania Lighting International, Frankfurt/Main, Germania şi Leeds, Regatul Unit

20. importatori comunitari

21. Electro Cirkel B.V., Rotterdam, Ţările de Jos

22. Kemner B.V., Amsterdam, Ţările de Jos

23. Omicron UK Ltd., Huntingdon, Regatul Unit

24. furnizori comunitari

25. ST Microelectronics Srl, Milano, Italia

26. Vitri Electro-Metalurgica S.A., Barcelona, Spania

27. Vânzător cu amănuntul comunitar

28. IKEA AB, Älmhult City, Region of Småland, Suedia

Perioada de anchetă

(14) Ancheta privind probabilitatea continuării şi/sau reapariţiei dumpingului şi a prejudiciului în cadrul reexaminării în temeiul expirării măsurilor a acoperit perioada 1 iulie 2005 - 30 iunie 2006 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendinţelor relevante pentru evaluarea probabilităţii unei continuări sau reapariţii a prejudiciului a cuprins perioada începând cu 1 ianuarie 2003 până la sfârşitul PAR (denumită în continuare „perioada în cauză”).

B. PRODUSUL VIZAT ŞI PRODUSE SIMILARE

Produsul vizat

(15) Produsul în cauză este acelaşi cu cel stabilit în regulamentul de modificare, şi anume lămpi electronice compact-fluorescente cu descărcare care funcţionează cu curent alternativ (inclusiv lămpile electronice compact-fluorescente cu descărcare care funcţionează cu curent alternativ şi cu curent continuu), cu unul sau mai multe tuburi de sticlă, cu toate componentele electronice şi elementele de iluminat fixate pe piciorul lămpii sau integrate în piciorul lămpii, originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”), clasificate în prezent cu codul NC ex 8539 31 90.

Produsul similar

(16) Comisia a constatat că

- CFL-i produse şi vândute pe piaţa internă din RPC,

- CFL-i produse în RPC şi exportate către Comunitate,

- CFL-i produse şi vândute în Comunitate şi

- CFL-i produse şi vândute pe piaţa internă din ţara analoagă

au în esenţă aceleaşi caracteristici fizice şi tehnice şi sunt destinate aceloraşi utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

(17) Mai multe părţi au pretins că tipurile de CFL-I importate din RPC şi CFL-I produse în Comunitate nu sunt produse similare deoarece calitatea produsului în cauză (durata de viaţă) este diferită, iar produsul în cauză are o categorie diferită de utilizatori finali (lămpi CFL-i de larg consum) decât lămpile CFL-i produse în Comunitate (lămpi CFL-i pentru uz profesional).

(18) În ceea ce priveşte pretinsa diferenţa de calitate dintre lămpile CFL-i importate din RPC şi lămpile CFL-i produse în comunitate, acelaşi argument a fost invocat în ancheta iniţială şi respins în regulamentul original. Deoarece pretenţia nu a conţinut elemente noi care să arate că descrierea produsului similar, aşa cum este definit în considerentul 13 din regulamentul provizoriu, a fost incorectă, definiţia din regulamentul original, aşa cum a fost modificată prin Regulamentul (CE) nr. 1322/2006, a fost păstrată în cadrul prezentei anchete.

(19) În ceea ce priveşte o pretinsă diferenţă de utilizare finală între lămpile CFL-i importate şi lămpile CFL-i produse în Comunitate, această situaţie nu schimbă faptul că lămpile CFL-i importate şi lămpile CFL-i produse în Comunitate sunt interschimbabile din punct de vedere tehnic şi sunt în concurenţă directă unele cu celelalte. De altfel, chiar dacă există categorii diferite de utilizatori cărora produsele le sunt furnizate prin canale de vânzări diferite, acest lucru nu schimbă faptul că astfel de lămpi CFL-i sunt similare din punct de vedere tehnic şi sunt folosite în acelaşi scop, adică generarea de lumină în mod economic.

C. PROBABILITATE DE CONTINUARE ŞI/SAU DE REAPARIŢIE A DUMPINGULUI

1. Dumpingul importurilor în perioada anchetei

(20) În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a reexaminat dacă există sau nu dumping şi, după caz, dacă expirarea măsurilor riscă sau nu să atragă după sine continuarea dumpingului.

(21) În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, a fost utilizată aceeaşi metodologie ca la ancheta iniţială. Deoarece o reexaminare în temeiul expirării măsurilor nu prevede nicio examinare a modificării împrejurărilor, nu s-a reanalizat dacă producătorii merită sau nu să li se acorde statutul de societate care funcţionează în condiţiile economiei de piaţă.

Eşantionare/Cooperare

(22) Se reaminteşte că, în total, nouă producători-exportatori chinezi au cooperat în întregime în cadrul anchetei iniţiale. Doi dintre aceşti producători-exportatori au primit statutul de societate care funcţionează în condiţiile economiei de piaţă, şi anume Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd şi Philips & Yaming Lighting Co., Ltd (considerentul 15 din regulamentul provizoriu şi considerentul 14 din regulamentul original). Şase dintre cei nouă au beneficiat de tratament individual (considerentul 35 din regulamentul provizoriu şi considerentul 17 din regulamentul original). Se reţine faptul că niciuna dintre societăţile care au primit statutul de societate funcţionând în condiţiile economiei de piaţă nu a cooperat în cadrul prezentei anchete de reexaminare în temeiul expirării măsurilor şi numai trei dintre cele care au beneficiat de tratament individual au cooperat în cadrul aceleaşi anchete.

(23) Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din China menţionaţi în reclamaţie, în avizul de iniţiere s-a prevăzut utilizarea eşantionării pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă prelevarea de eşantioane este necesară, şi, în cazul afirmativ, de a selecta un eşantion, toţi producătorii-exportatori din RPC au fost rugaţi să se prezinte Comisiei şi să furnizeze, după cum se specifică în avizul de iniţiere, informaţii de bază privind activităţile acestora legate de produsul vizat în perioada anchetei.

(24) 17 producători-exportatori chinezi au răspuns la formularele de eşantionare. Ancheta s-a bazat pe informaţiile de la doi producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei şi care beneficiaseră în prealabil de tratament individual, precum şi pe informaţii de la un al treilea care, iniţial, nici nu beneficiase de acest tratament, nici nu primise statutul de societate care funcţionează în condiţiile economiei de piaţă. Acest lucru s-a făcut de comun acord cu autorităţile chineze. Aceşti trei producători-exportatori au reprezentat peste 30% din cantităţile totale exportate din RPC către Comunitate şi peste 40% din cantităţile exportate, dacă se face abstracţie de producătorul chinez supus unei taxe de 0%. Cele două societăţi care au beneficiat de tratament individual reprezintă marea majoritate a acestor cantităţi, ceea ce arată că un gradul de cooperare între societăţile care nici nu au primit statutul de societate funcţionând în condiţiile unei economii de piaţă, nici nu au beneficiat de tratament individual a fost scăzut.

(25) S-au efectuat verificări la sediile celor trei producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei:

- Zhejiang Yankon Group Co Ltd

- Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd

- Osram China Lighting Ltd.

Valoarea normală

Preţuri de vânzare pe piaţa internă pe baza ţării analoage

(26) Deoarece valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza datelor privind ţara analoagă pentru toţi producătorii care nu au îndeplinit criteriile de atribuire a statutului de societate care funcţionează în condiţiile economiei de piaţă, metodologie folosită a fost aceeaşi ca şi în ancheta iniţială. Prin urmare, valoarea normală pentru toţi exportatorii chinezi a trebuit să fie determinată pe baza datelor obţinute de la producători dintr-o ţară terţă cu economie de piaţă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

(27) În avizul de deschidere, Mexicul a fost considerat ca ţară terţă cu economie de piaţă adecvată în ceea ce priveşte exporturile comunitare către RPC. Mexicul a fost deja considerat ca ţară analoagă în ancheta iniţială.

(28) Cu toate acestea, nu s-a putut obţine o cooperare din partea acestei ţări. S-a constatat că producţia produsului în cauză fusese oprită în Mexic înainte de începerea anchetei de reexaminare.

(29) Prin urmare, au fost contactaţi producători din alte ţări terţe cu economie de piaţă, inclusiv Indonezia, Malaiezia, India şi Republica Coreea („Coreea”), în vederea cooperării la ancheta de reexaminare.

(30) Nivel de cooperare cel mai înalt s-a întâlnit în cazul Coreei, unde doi producători au completat răspunsurile în chestionare, arătându-şi disponibilitatea de a fi supuşi unor verificări la faţa locului. Un producător din Malaiezia a răspuns, de asemenea, la solicitarea serviciilor Comisiei, însă datele furnizate erau de departe insuficiente. Un alt producător din China a trimis răspunsuri, dar vânzările sale pe piaţa internă nu erau reprezentative. De altfel, s-a constatat că existenţa mai multor taxe, cum ar fi taxa compensatorie, taxa compensatorie specială şi „Custom educational duty” a avut un impact negativ asupra deschiderii pieţei indiene. Prin urmare şi având în vedere că pe piaţa coreeană nu s-au constatat obstacole majore în calea concurenţei sau a comerţului, Coreea a fost considerată ca fiind alegerea cea mai adecvată ca ţară analoagă.

(31) În consecinţă, diverşi producători şi diverse asociaţii de producători din Coreea au fost contactaţi şi invitaţi să coopereze, completând un chestionar. Doi producători din Republica Coreea au trimis un chestionar completat şi au cooperat în întregime în cadrul anchetei. Ca urmare, calculele s-au bazat pe informaţiile verificate de la aceşti doi producători care au cooperat în cadrul anchetei.

Preţul de export

(32) Pentru cei doi producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei şi care au beneficiat de tratament individual, preţurile de export trebuia să fie stabilite pe baza preţurilor efectiv plătite de către clienţi independenţi din Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

(33) Pentru a asigura o comparaţie corectă între valoarea normală şi preţul de export, s-a ţinut seama de diferenţele în caracteristicile fizice, costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare, precum şi costurile suplimentare, în cazurile în care au fost aplicabile şi justificate.

Marja de dumping

(34) Au fost stabilite marje de dumping pentru cei doi producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei şi care beneficiaseră de tratament individual. Pentru a calcula marja de dumping, media ponderată a valorilor normale a fost comparată cu media ponderată a preţului de export către Comunitate pentru produsul vizat.

(35) Această comparaţie a arătat existenţa unui dumping de peste 50% pentru ambele societăţi.

(36) În ceea ce priveşte marjele de dumping pentru societăţile care nu beneficiază de statutul de societate funcţionând în condiţiile economiei de piaţă sau de tratament individual, nivelul de cooperare din partea acestor societăţi a fost scăzut. În acest context, marjele de dumping au fost stabilite cel puţin la nivelul menţionat la punctul anterior. Acest lucru s-a făcut pe baza valorii normale, aşa a fost descrisă mai sus, comparată cu preţurile de export comunicate de exportatorii şi operatorii comunitari care au cooperat în cadrul anchetei şi preţurile de export care reieşeau din statisticile oficiale, confruntate la rândul lor cu informaţii statistice confidenţiale aflate la dispoziţia Comisiei. Comparaţia a fost, de asemenea, efectuată la modul explicat mai sus.

(37) De asemenea, din cauza lipsei de cooperare din partea societăţilor care obţinuseră, în timpul anchetei iniţiale, statutul de societate funcţionând în condiţiile economiei de piaţă, nu există indicii că marjele de dumping ar fi diferite faţă de cele stabilite iniţial.

(38) Prin urmare, în special pe baza informaţiilor furnizate de cei trei producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei, aceasta din urmă scoate la iveală elemente de probă solide care atestă continuarea dumpingului.

2. Evoluţia importurilor în cazul abrogării măsurilor

Observaţii preliminare

(39) Cei trei producători-exportatori dispun de capacităţi de producţie şi stocuri care le permit să aibă în continuare volume de vânzări semnificative pe piaţa comunitară. În plus, se subliniază faptul că piaţa comunitară este foarte atractivă, având în vedere mărimea ei şi cererea din ce în ce mai mare pentru produsul în cauză. În consecinţă, mulţi producători-exortatori au creat o reţea de distribuţie bine dezvoltată, care uşurează vânzările produsului în cauză. Acest lucru este oglindit şi de faptul că măsurile existente au fost eludate, ceea ce a dus la extinderea măsurilor la Vietnam, Pakistan şi Filipine prin Regulamentul (CE) nr. 866/2005 al Consiliului din 6 iunie 2005[9]. De asemenea, nivelul de cooperare din partea producătorilor-exortatorilor chinezi mai degrabă scăzut (a se vedea mai sus). În plus, amploarea dumpingului identificat în cursul PAR sugerează probabilitatea continuării dumpingului în cazul expirării măsurilor.

Relaţia dintre preţurile din cadrul Comunităţii şi preţurile din ţara exportatoare

(40) Preţurile din cadrul Comunităţii au fost în general mai mari decât cele atinse pe piaţa internă pentru modele comparabile de către cei trei producători-exportatori chinezi care au cooperat în cadrul anchetei. Acest lucru sugerează că, pentru producătorii-exportatori chinezi, reorientarea vânzărilor către Comunitate ar reprezenta o alternativă atractivă în cazul abrogării măsurilor antidumping.

Relaţia dintre preţurile de export către ţări terţe şi preţurile din ţara exportatoare

(41) În cursul PAR, preţurile de export către ţări terţe au fost, în general, mai mari decât cele atinse pe piaţa internă pentru modele comparabile de către cei trei producători-exportatori chinezi care au cooperat în cadrul anchetei. Totuşi, ele au fost mai mici decât valoarea normală determinată în ţara analoagă. Nu există nici un motiv de a presupune că acest din urmă model ar fi diferit în cazul exporturilor către Comunitate, dacă măsurile ar fi ridicate. Prin urmare, aceste fapte confirmă concluzia conform căreia, în ceea ce priveşte majoritatea exporturilor din China, dumpingul continuă să existe şi există cel puţin riscul reapariţiei acestuia.

Relaţia dintre preţurile de export către ţări terţe şi nivelul preţului din cadrul Comunităţii

(42) Preţurile de export din China către ţări terţe au fost aproximativ la acelaşi nivel ca şi preţurile din Comunitate. Cu toate acestea, dacă măsurile sunt abrogate, este probabil ca piaţa europeană să devină şi mai atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.

Capacităţi şi stocuri neutilizate

(43) În cursul PAR, toţi cei trei producători-exortatori care au cooperat în cadrul anchetei au fost aproape de întreaga lor capacitate de producţie şi vânzare. Noi linii de asamblare pot fi stabilite destul de rapid dacă evoluţia pieţei o cere. De aceea este probabil ca producătorii chinezi să îşi extindă rapid capacităţile în cazul abrogării măsurilor. Dacă aşa ar sta lucrurile, dumpingul probabil că ar continua.

Practici de eludare

(44) Aşa cum a fost stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 866/2005([10]) măsurile existente au fost eludate prin intermediul transporturilor prin Vietnam, Pakistan şi Filipine. În consecinţă, măsurile au fost extinse asupra transporturilor produsului în cauză. Din nou, practicile de eludare constatate subliniază atractivitatea pieţei comunitare pentru producătorii-exortatorii chinezi. După toate probabilităţile, această atractivitate îi va face pe producătorii chinezi să îşi mărească volumele exporturilor în cazul abrogării măsurilor. Având în vedere că deja au avut loc exporturi la preţ de dumping în cursul PAR (când măsurile erau în vigoare), e probabil ca dumpingul să continue la expirarea măsurilor şi în consecinţă volumele exporturilor să crească.

Concluzie

(45) S-a constatat că, în cursul PAR, dumpingul ajunsese la un nivel semnificativ (peste 50%). Piaţa comunitară a fost şi va fi foarte atractivă, având în vedere mărimea ei şi cererea din ce în ce mai mare pentru produsul în cauză. În plus, nivelul preţurilor de pa piaţa comunitară, care este substanţial mai mare decât nivelul preţurilor din RPC sporeşte şi mai mult această atractivitate. În cazul abrogării măsurilor, este probabil ca producătorii chinezi să îşi extindă capacităţile pentru a profita de această schimbare de pe piaţă. Toţi aceşti factori cumulaţi subliniază probabilitatea foarte mare a continuării dumpingului în cazul abrogării măsurilor.

3. Concluzie privind probabilitatea continuării şi/sau reapariţiei dumpingului

(46) În baza celor de mai sus, se concluzionează că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul abrogării măsurilor.

D. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIŢIEI PREJUDICIULUI

1. Analiză în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) şi articolul 5 alienatul (4) din regulamentul de bază

(47) CFL-i se produce în Comunitate de patru producători:

- General Electric Zrt., Ungaria, având unitatea de producţie în Ungaria,

- OSRAM GmbH, Germania, având unităţile de producţie în Germania şi Slovacia,

- Philips Lighting B.V., Ţările de Jos, având unitatea de producţie în Polonia,

- Sylvania Lighting International, Germania, având unitatea de producţie în Regatul Unit.

(48) Cei patru producători care au cooperat în cadrul anchetei aparţin unor grupuri multinaţionale şi activează în domeniul dezvoltării şi fabricării unei game variate de produse. Aceştia au sisteme de distribuţie şi vânzare proprii în Comunitate, precum şi în alte părţi ale lumii.

(49) Pe durata anchetei, producătorii menţionaţi mai sus au fost supuşi unor verificări în baza articolelor 4 alineatul (1) şi 5 alienatul (4) din regulamentul de bază Rezultatele detaliate (a se vedea anexa) au oferit o imagine complexă a unui sector a cărui structură pare să fie în evoluţie şi în care părerile sunt împărţite, cel mai mare producător din punct de vedere al volumelor de producţie fiind în favoarea continuării măsurilor, iar ceilalţi fiind împotrivă.

(50) Se constată că cel mai mare producător comunitar amintit anterior, menţionat ca societatea B în Anexă, realizează în jur de 48% din producţia comunitară, ceea ce reprezintă, prin urmare, o proporţie majoră din producţia comunitară. De altfel, în baza articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comunitatea poate lua măsuri chiar şi în cazul retragerii unei plângeri, dacă acest lucru este în interesul Comunităţii. Această regulă se aplică mutatis mutandis şi în cazul unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, în care nu are loc o retragere completă a unei plângeri, dar un producător comunitar major continuă să fie în favoarea măsurilor. Co condiţia ca producătorul respectiv să reprezinte o proporţie majoră din industria comunitară, ceea ce este cazul aici, datele sale despre prejudiciu constituie cele mai bune date disponibile.

(51) Prin urmare, în scopul analizării continuării şi/sau reapariţiei prejudiciului, a fost analizată situaţia societăţii care a sprijinit ancheta. Analiza impactului măsurilor asupra celorlalţi producători comunitari este descrisă mai jos la capitolul „Interesul comunităţii”.

2. Situaţia pe piaţa comunitară

Consumul comunitar

(52) Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumelor de vânzări ale producătorilor comunitari şi a cifrelor furnizate de Eurostat privind volumul importurilor din ţara în cauză şi alte ţări terţe, ajustate în mod corespunzător, după caz.

(53) Codul NC 8539 31 90 poate include importuri de produse altele decât produsul în cauză. În consecinţă, procentajul importurilor produsului în cauză din cadrul acestui cod a fost estimat pe baza răspunsurilor la chestionar oferite de părţile interesate şi a informaţiilor furnizate de reclamant, care au fost confruntate la rândul lor cu informaţii statistice confidenţiale aflate la dispoziţia Comisiei. Întrucât în unele cazuri s-ar putea afirma că datele complete referitoare la codul NC ar putea reflecta în mod valabil volumele şi valorile importurilor produsului în cauză, evaluarea a fost făcută cu prudenţă, minimizând aceste cifre. În orice caz, concluziile sunt aceleaşi, indiferent dacă se păstrează această abordare prudentă ori se folosesc datele complete referitoare la codul NC. Unele cifre de mai jos au fost indexate sau limitate pentru a proteja informaţiile şi/sau statisticile confidenţiale despre societăţi (cum ar fi cele provenite din coduri de 10 sau 14 cifre).

(54) Consumul comunitar a evoluat după cum urmează:

2003 | 2004 | 2005 | PER |

Consumul comunitar (milioane de unităţi) | 112 | 144 | 198 | 214 |

Index (2003 = 100) | 100 | 129 | 176 | 190 |

(55) În perioada în cauză, consumul produsului în cauză a crescut cu 90 %. Această creştere a consumului se bazează, în parte, pe o creştere a importurilor produsului în cauză destinat consumatorilor. CFL-i de dimensiuni mai mici care seamănă cu lămpile incandescente clasice a început să pătrundă pe piaţă şi, datorită atracţiei aparente pentru consumatori (se presupune datorită design-ului şi preţului redus) au înregistrat o creştere semnificativă a cererii.

Evoluţia importurilor

Volumele, cotele de piaţă şi preţurile importurilor originare din RPC

(56) Tabelul 2 de mai jos prezintă evoluţia volumelor şi a cotelor de piaţă ale importurilor produsului în cauză originare din RPC. Conform concluziilor din regulamentul de extindere, importurile înregistrate la codul NC 8539 31 90, expediate din Republica Socialistă Vietnam, Republica Islamică Pakistan şi Republica Filipine, în perioada cuprinsă între 2003 şi momentul extinderii măsurilor, au fost incluse mai jos ca importuri care fac obiectul unui dumping. Se subliniază faptul că această includere nu are nici un impact asupra naturii tendinţelor descrise. Deoarece reexaminarea intermediară cu privire la firma Lisheng Electronics (a se vedea mai sus) nu este încă finalizată, se presupune că rezultatul anchetei iniţiale (nu s-a constatat niciun dumping) este valabil şi în cazul prezentei reexaminări în temeiul expirării măsurilor.

Tabelul 2 | 2003 | 2004 | 2005 | PER |

Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping (din motive de confidenţialitate, este dat numai un indice) | 100 | 148 | 262 | 335 |

Volumul importurilor care nu fac obiectul unui dumping (din motive de confidenţialitate, este dat numai un indice) | 100 | 147 | 194 | 205 |

Total importuri (mii de unităţi) | 55.046 | 81.361 | 127.860 | 153.451 |

Cota de piaţă a importurilor care fac obiectul unui dumping | între 20 % şi 30 % | între 27 % şi 37 % | între 37 % şi 47 % | între 47 % şi 57 % |

Cota de piaţă a importurilor care nu fac obiectul unui dumping | între 17 % şi 27 % | între 17 % şi 27 % | între 17 % şi 27 % | între 17 % şi 27 % |

Preţurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping | între 1,2 € şi 1,3 € | între 1,0 € şi 1,1 € | între 0,9 € şi 1,0 € | între 0,9 € şi 1,0 € |

(57) Între 2003 şi sfârşitul PER, importurile care fac obiectul unui dumping, originare din RPC, au crescut cu 235%. În acelaşi timp, cota din consumul comunitar a importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut de la 20-30% la 47-57%.

(58) În aceeaşi perioadă, cota din piaţa comunitară a importurilor care nu fac obiectul unui dumping a crescut şi ea, cu toate că nu în aceeaşi măsură ca şi importurile care fac obiectul unui dumping. În cursul PER, cota din piaţa comunitară a importurilor care nu fac obiectul unui dumping a variat între 17-27%, cu mult mai puţin faţă de cota de piaţă a importurilor care fac obiectul unui dumping.

(59) Pe ansamblu, cota din piaţa comunitară a importurilor care fac sau nu obiectul unui dumping, originare din RPC, s-a situat o valoare de aprox. 72%.

(60) Metoda de calculare a subcotării preţurilor este identică cu metoda descrisă în considerentul 60 din regulamentul provizoriu. Tipul de CFL-i exportat către Comunitate de producătorii-exortatori din RPC (pentru care a fost stabilit dumpingul) a fost comparat cu tipul corespunzător de CFL-i produs de societatea care a sprijinit ancheta şi exprimat ca procentaj din preţul franco fabrică al acestei societăţi. Pe această bază, s-a constat un nivel de subcotare variind între 48,2 – 61,5%.

Volumele, cotele de piaţă şi preţurile importurilor din alte ţări

(61) Pentru a oferi o imagine completă a situaţiei de pe piaţa comunitară, au fost analizate şi tendinţele importurilor produsului în cauză originare din alte ţări avute în vedere în cadrul prezentei reexaminări.

(62) Tabelul 3 de mai jos prezintă evoluţia volumelor, a cotelor de piaţă şi a preţurilor medii ale importurilor din terţe ţări (au fost alese cele două principale ţări exportatoare).

Tabelul 3 | 2003 | 2004 | 2005 | PER |

Volumul importurilor din Malaiezia | între 1 şi 2 milioane unităţi | între 0 şi 1 milioane unităţi | între 1 şi 2 milioane unităţi | între 2 şi 3 milioane unităţi |

Cota de piaţă | între 1 % şi 2 % | între 0 % şi 1 % | între 0 % şi 1 % | între 0 % şi 1 % |

Preţurile medii ale importurilor | între 1,2 € şi 1,3 € | între 1,1 € şi 1,2 € | între 1,2 € şi 1,3 € | între 1,2 € şi 1,3 € |

Volumul importurilor din Taiwan | între 0 şi 1 milioane unităţi | între 1 şi 2 milioane unităţi | între 3 şi 4 milioane unităţi | între 3 şi 4 milioane unităţi |

Cota de piaţă | între 0 % şi 1 % | între 0 % şi 1 % | între 1 % şi 3 % | între 1 % şi 3 % |

Preţurile medii ale importurilor | între 0 € şi 1,0 € | între 0 € şi 1,0 € | între 0 € şi 1,0 € | între 0 € şi 1,0 € |

Volumul importurilor din restul lumii | între 3 şi 4 milioane unităţi | între 4 şi 5 milioane unităţi | între 7 şi 10 milioane unităţi | între 7 şi 10 milioane unităţi |

Cota de piaţă | între 3 % şi 4 % | între 2 % şi 3 % | între 4 % şi 5 % | între 4 % şi 5 % |

Preţurile medii ale importurilor | între 1,0 € şi 1,1 € | între 1,0 € şi 1,1 € | între 1,0 € şi 1,1 € | între 1,0 € şi 1,1 € |

(63) Între 2003 şi sfârşitul PER, s-au constatat creşteri mici ale importurilor originare din Malaiezia şi Taiwan. În total, importurile din terţe ţări au putut câştiga cote de piaţă, în ciuda faptului că importurile originare din RPC au intrat cu succes pe piaţa comunitară. Cu toate acestea, în comparaţie cu importurile din RPC, importurile din terţe ţări au numai un rol minor.

(64) Din cauza cantităţilor mici importate, s-a constatat că, în anumite ţări, preţurile extrase din statisticile privind importurile nu sunt reprezentative, deoarece ele diferă clar şi în mare măsură de preţurile constatate ale importurilor originare din RPC. Cu toate acestea, nu există nici un motiv să se creadă că producătorii-exortatori din terţe ţări ar putea impune preţuri care să fie sensibil diferite faţă de preţurile practicate de producătorii-exortatori din RPC. Chiar dacă aceste preţuri ar fi considerate ca reprezentative, având în vedere amploarea limitată a volumelor disponibile şi natura volumelor şi preţurilor exporturilor originare din China, nu ar exista nici un impact asupra concluziilor detaliate mai jos.

3. Situaţia economică a societăţii care a sprijinit ancheta

Observaţii preliminare

(65) În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, au examinaţi toţi indicii economici relevanţi care influenţează situaţia singurei societăţi care a sprijinit ancheta.

(66) Având în vedere că cifrele se referă la o singură societate, din motive de confidenţialitate, toate cifrele au fost indexate.

Producţia, capacitatea de producţie instalată şi gradul de utilizare a capacităţilor

Tabelul 6 | 2003 | 2004 | 2005 | PER |

Producţia | 100 | 107 | 90 | 83 |

Capacitatea de producţie instalată | 100 | 100 | 100 | 100 |

Gradul de utilizare a capacităţilor | 100 | 107 | 90 | 83 |

(67) După o creştere a producţie între anii 2003 – 2004, producţia societăţii care a sprijinit ancheta a scăzut cu 22% din 2004 şi până la sfârşitul PER. Cum capacitatea de producţie instalată a rămas neschimbată, gradul de utilizare a capacităţilor a scăzut în aceeaşi proporţie ca şi producţia, adică cu 22% începând cu anul 2004.

(68) Motivul nivelului scăzut de producţie (şi a gradului scăzut de utilizare a capacităţilor) îl constituie volumele scăzute de vânzări pe piaţa comunitară ale tipului de lămpi CFL-i produse de societatea care a sprijinit ancheta.

Stocuri

Tabelul 7 | 2003 | 2004 | 2005 | PER |

Stocuri | 100 | 49 | 0 | 116 |

Stocuri ca procentaj din volumele totale de vânzări pe piaţa comunitară | 100 | 49 | 0 | 168 |

(69) În timp ce cererea de lămpi CFL-i fabricate de acest producător s-a diminuat (a se vedea considerentul precedent), nivelul stocurilor de lămpi CFL-i fabricate în Comunitate a crescut în perioada luată în considerare. Creşterea stocurilor în cursul PAR trebuie parţial înţeleasă prin prisma faptului că lămpile CFL-i reprezintă un produs sezonier (care înregistrează volume de vânzări mai mari înainte şi în timpul perioadei mai întunecate a anului). Astfel, creşterea stocurilor între 2005 şi PAR se datorează parţial efectelor sezoniere. Într-o anumită măsură, ea se datorează însă şi volumelor de vânzări mai scăzute în ceea ce priveşte lămpile CFL-i produse în Comunitate în cursul PAR.

(70) Volumele vânzărilor de lămpi CFL-i produse în Comunitate, cota de piaţă a consumului comunitar şi creşterea

Tabelul 8 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |

Volumele vânzărilor | 100 | 102 | 103 | 83 |

Cota de piaţă a consumului comunitar | 100 | 80 | 59 | 44 |

Creşterea cifrei de afaceri din vânzări | 100 | 101 | 93 | 74 |

(71) Volumele vânzărilor de lămpi CFL-i produse în Comunitate de societatea care a sprijinit ancheta pentru piaţa comunitară s-au menţinut relativ stabile în primii ani ai perioadei luate în considerare. În cursul PAR, s-a înregistrat însă o scădere de 20 % a volumelor de vânzări.

(72) În ceea ce priveşte consumul comunitar, cota de piaţă a lămpilor CFL-i produse în Comunitate de societatea care a sprijinit ancheta a scăzut.

preţurile de vânzare

Tabelul 9 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |

Preţul mediu de vânzare | 100 | 98 | 90 | 88 |

(73) Preţul mediu de vânzare al lămpilor CFL-i produse în Comunitate a scăzut în perioada luată în considerare. Preţul de vânzare mediu pe unitate a scăzut cu 12 % în perioada în cauză.

Ocuparea forţei de muncă, salariile şi productivitatea pe angajat

Tabelul 10 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |

Angajaţi | 100 | 97 | 90 | 82 |

Salarii | 100 | 97 | 90 | 85 |

Productivitate (lămpi CFL-I produse/angajat afectat în producţie) | 100 | 109 | 101 | 106 |

(74) Numărul de angajaţi a scăzut pe parcursul întregii perioade luate în considerare, ca urmare directă a scăderii producţiei în interiorul graniţelor comunitare.

(75) Costurile salariale au scăzut în conformitate cu diminuarea numărului de angajaţi.

(76) Productivitatea pe angajat afectat în producţie a crescut cu 11% în perioada luată în considerare, cu alte cuvinte numărul de angajaţi în producţie a scăzut mai mult decât numărul de lămpi CFL-I produse.

Dimensiunea marjei actuale a dumpingului şi redresarea în urma efectelor dumpingului anterior

(77) În ceea ce priveşte impactul asupra societăţii care a sprijinit ancheta cauzat de dimensiunea marjei actuale de dumping, dat fiind volumul şi preţurile importurilor din ţările în cauză, acest impact nu poate fi considerat neglijabil.

(78) Având în vedere cele de mai sus, nu se poate trage concluzia că societatea care a sprijinit ancheta s-a redresat complet în urma efectelor dumpingului anterior.

Rentabilitate, randamentul investiţiilor şi flux de lichidităţi

Tabelul 12 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |

Profit înaintea impozitării din vânzările în Comunitate (procent din vânzările în Comunitate) | 100 | 126 | 38 | - 36 |

Randamentul activelor totale | 100 | 110 | 36 | - 17 |

Fluxul de lichidităţi (procent din vânzările totale) | 100 | 94 | 57 | 1 |

(79) Toţi indicatorii de performanţă de mai sus demonstrează tendinţa de scădere a rentabilităţii. Plecând de la o situaţie de performanţă financiară rezonabilă (după instituirea măsurilor antidumping în 2001), societatea care a sprijinit ancheta a cunoscut o perioadă de performanţe financiare solide în cursul primilor ani ai perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, din cauza concurenţei din partea CFL-i importate din RPC, volumele vânzărilor şi preţurile de vânzare medii au scăzut, ceea ce a influenţat negativ performanţa financiară a societăţii. În ciuda măsurilor antidumping în vigoare, societatea a înregistrat pierderi în cursul PAR.

Investiţiile şi capacitatea de mobilizare a capitalului

Tabelul 13 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |

Investiţii | 100 | 55 | 95 | 71 |

(80) Nivelul investiţiilor a scăzut, per ansamblu, în perioada luată în considerare. Trebuie menţionat, de asemenea, că nivelul investiţiilor privind produsul în cauză a fost în general scăzut, fapt demonstrat de capacitatea de producţie instalată care nu a variat în perioada luată în considerare.

(81) Societatea care a sprijinit ancheta nu a declarat probleme specifice în ceea ce priveşte capacitatea sa de a mobiliza capital.

Concluzie privind situaţia economică a societăţii care a sprijinit ancheta

(82) Perioada luată în considerare s-a caracterizat prin creşterea importurilor din RPC, ceea ce s-a produs parţial în detrimentul performanţei financiare a societăţii care a sprijinit ancheta, în ceea ce priveşte lămpile CFL-i produse în Comunitate. Atât volumele vânzărilor, cât şi preţurile de vânzare s-au diminuat iar rentabilitatea a scăzut până la un nivel la care societatea a înregistrat pierderi în cursul PAR.

(83) Prin urmare, este clar că, în cazul în care măsurile antidumping ar expira, performanţa financiară a societăţii care a sprijinit ancheta s-ar deteriora în ceea ce priveşte lămpile CFL-i produse în Comunitate.

4. Activitatea de import a societăţii care a sprijinit ancheta

Tabelul 14 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |

Revânzarea lămpilor CFL-i importate | 100 | 323 | 346 | 941 |

Proporţia veniturilor totale din vânzări care provin din revânzarea lămpilor CFL-i importate | 100 | 104 | 104 | 188 |

(84) Producătorul care a sprijinit ancheta a declarat că, pentru a se apăra împotriva concurenţei din partea importurilor şi pentru a-şi proteja cota din piaţa comunitară, a început să importe lămpi CFL-i din ţara în cauză.

(85) Volumele importurilor reprezintă numai o parte relativ mică din volumele vânzărilor totale de pe piaţa comunitară.

5. Activitatea de export a societăţii care a sprijinit ancheta

Tabelul 14 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |

Vânzările la export de lămpi CFL-i produse în Comunitate | 100 | 68 | 46 | 60 |

Preţul mediu al lămpilor CFL-i produse în Comunitate şi exportate | 100 | 96 | 102 | 87 |

(86) Performanţa la export a societăţii care a sprijinit ancheta s-a deteriorat în cursul perioadei luate în considerare. Această deteriorare se explică în parte prin faptul că, în cazul anumitor pieţe de export, societatea şi-a schimbat locaţiile de unde furnizează lămpi CFL-i, renunţând la locaţia de producţie din Comunitate pentru a se apropia de piaţa de export.

(87) Preţul mediu pe unitate pentru vânzările la export a fost în general stabil în perioada luată în considerare, manifestând o tendinţă de scădere spre sfârşitul PAR.

6. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariţiei prejudiciului

(88) Conform anchetei, capacitatea exportatorilor chinezi este considerabilă şi poate fi sporită cu uşurinţă. În plus, nivelurile preţurilor practicate în Comunitate se menţin atractive în comparaţie cu alte pieţe în timp ce, în Comunitate, există canale de distribuţie bine stabilite pentru exporturile chinezeşti. Este, de aceea, probabil ca exporturile chinezeşti să crească.

(89) Nivelurile importante de dumping şi de subcotare observate, precum şi nivelul scăzut al preţurilor practicate la exporturile chinezeşti către alte ţări terţe, arată că volumele exporturilor către Comunitate menţionate anterior fac obiectul unui dumping, care se face la preţuri mult sub preţurile şi costurile societăţii care a sprijinit ancheta.

(90) Efectul combinat al unor astfel de volume şi preţuri va duce probabil la o deteriorare a situaţiei acestei societăţi. Indiferent dacă reacţia acesteia din urmă va consta în diminuarea vânzărilor (şi, de aici, a producţiei sale), reducerea preţurilor sau ambele, deteriorarea situaţiei sale financiare ar fi considerabilă.

(91) Ancheta nu a identificat alţi factori care ar pune problema efectului probabil pe care l-ar avea importurile care fac obiectul unui dumping asupra situaţiei societăţii care a sprijinit ancheta. În special, este probabil ca importurile din China care fac obiectul unui dumping să câştige teren în faţa produselor din alte surse de aprovizionare, inclusiv de la alţi producători comunitari şi de la producătorul chinez supuşi unui drept de 0%, în cazul în care măsurile ar expira. Chiar dacă această previziune nu se va verifica, dimensiunile şi nivelul preţurilor în ceea ce priveşte importurile chinezeşti care fac obiectul unui dumping ar fi de o asemenea amploare încât importurile provenind din surse care nu practică dumpingul nu ar întrerupe, după toate probabilităţile, legătura de cauzalitate. În plus, nu au fost identificaţi alţi factori cărora le poate fi atribuit prejudiciul. În special, nu există indicii conform cărora s-ar aplica vreunul din factorii enumeraţi la articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază şi, în cazurile în care există, respectivul factor nu este atât de semnificativ încât să întrerupă legătura de cauzalitate dintre dumping şi prejudiciu.

(92) De asemenea, nu se poate considera că importurile efectuate de producătorul care a sprijinit ancheta ar avea un impact semnificativ asupra probabilităţii ca prejudiciul să continue. În această privinţă, s-a stabilit că importurile sunt rezultatul necesităţii, în cazul societăţii care a sprijinit ancheta, de a completa gama de produse.

(93) Având în vedere cele de mai sus, concluzia este că există probabilitatea ca dumpingul prejudiciabil să continue sau să reapară, în cazul în care măsurile antidumping instituite în ceea ce priveşte importurile de CFL-i din Republica Populară Chineză ar expira.

E. INTERESUL COMUNITĂŢII

1. Observaţii preliminare

(94) În primul rând, trebuie reamintit (a se vedea considerentul (50) de mai sus) că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comunitatea poate lua măsuri chiar dacă o plângere este retrasă, dacă aceste măsuri sunt în interesul Comunităţii. De aceea, această posibilitate ar trebui să fie disponibilă Comunităţii în cadrul reexaminării unor măsuri care urmează să expire, atunci când producătorul comunitar principal rămâne favorabil măsurilor, chiar dacă ceilalţi producători se opun menţinerii acestora. Pentru acest motiv şi în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menţinerea măsurilor antidumping existente ar fi în interesul Comunităţii per ansamblu şi, dacă da, pentru ce perioadă. Determinarea interesului Comunităţii s-a bazat pe o apreciere a tuturor diferitelor interese implicate. Ancheta de faţă analizează o situaţie în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare încă din 2001 şi, astfel, permite evaluarea oricărui impact negativ nedorit asupra părţilor vizate, rezultând de pe urma actualelor măsuri antidumping.

(95) Pe această bază, s-a analizat dacă, în ciuda concluziilor cu privire la probabilitatea unei continuări sau reapariţii a dumpingului prejudiciabil, au existat motive puternice care să ducă la concluzia că nu este în interesul Comunităţii să menţină măsurile în cazul de faţă.

2. Interesul producătorului comunitar care susţine plângerea

(96) După cum s-a subliniat în secţiunea D de mai sus, există o probabilitate de continuare şi reapariţie a dumpingului prejudiciabil, în cazul abrogării măsurilor.

(97) În cazul în care măsurile sunt abrogate, există o probabilitate ca situaţia deficitară să continue. În prezent, uzinele producătoare au un personal de ordinul sutelor de persoane. Prin urmare, ar fi în interesul producătorului comunitar care susţine plângerea ca măsurile antidumping luate împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din ţara în cauză să fie reinstituite.

3 Interesul celorlalţi producători din Comunitate

(98) În general, trebuie subliniat faptul că, dată fiind activitatea de import a producătorilor comunitari, existenţa drepturilor a avut un impact negativ asupra activităţii lor în ansamblu. Pe lângă cheltuielile care decurg din drepturile antidumping aferente importurilor, măsurile i-au împiedicat pe aceştia să-şi optimizeze gama de producţie, portofoliul de clienţi şi, în consecinţă, rentabilitatea. Investiţiile, producţia, cercetarea şi dezvoltarea şi alte decizii strategice au fost, la rândul lor, afectate de existenţa acestor drepturi. Aceste efecte negative reprezintă un aspect important, care trebuie luat în considerare în prezenta analiză.

(99) Trebuie reamintit faptul că societatea A a anunţat, pe lângă producţia europeană, o strategie de aprovizionare din RPC. Prin urmare, reinstituirea măsurilor nu ar fi în interesul acestui producător.

(100) Alţi doi producători comunitari (denumiţi în anexă „societatea C” şi „societatea D”) s-au opus reinstituirii măsurilor. Deşi ambele societăţi achiziţionează lămpi CFL-i din RPC, acestea au o producţie considerabilă în Comunitate. De aceea, nu se poate exclude faptul că măsurile antidumping ar fi contrare intereselor acestor doi producători, în special pe termen scurt.

4. Interesul furnizorilor

(101) Mai mulţi producători, reprezentând o parte semnificativă a livrărilor totale către industria comunitară, au cooperat cu Comisia în cadrul anchetei. Cu excepţia unuia dintre ei, toţi s-au declarat în favoarea continuării măsurilor şi şi-au exprimat îngrijorarea de a înregistra pierderi comerciale în cazul în care existenţa producţiei de CFL-i în Comunitate ar fi în joc. Aceşti furnizori aveau împreună câteva sute de angajaţi în Germania, Spania, Italia, Slovacia şi Ungaria.

(102) Prin urmare, se poate trage concluzia că reinstituirea măsurilor antidumping împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din ţara în cauză ar fi în interesul furnizorilor.

5. Interesul importatorilor/comercianţilor şi al detailiştilor

(103) Comisia a trimis chestionare la 8 importatori/comercianţi ai produsului vizat. Au fost primite răspunsuri de la 3 importatori, care reprezintă puţin peste 1% din volumul total al importurilor în Comunitate ale produsului în cauză originar din ţara în cauză. Produsul în cauză este important pentru toate cele trei societăţi, iar vânzările acestuia reprezintă între 10 şi 70% din cifra de afaceri totală a fiecărei societăţi. Această cifră de afaceri trebuia să crească odată cu creşterea preconizată a consumului acestui produs pe termen mediu. S-a prezentat, de asemenea, şi o societate reprezentând sectorul detailiştilor.

(104) Doi dintre importatori şi societatea care reprezenta sectorul detailiştilor şi-au exprimat opoziţia clară faţă de continuarea măsurilor, în timp ce cel de-al treilea importator a recunoscut atât avantajele, cât şi dezavantajele măsurilor. Toate cele trei societăţi au subliniat dependenţa Comunităţii de importurile produsului în cauză din RPC, dat fiind că producţia comunitară nu este în măsură să satisfacă cererea pieţei. În plus, acestea au preconizat iminenta creştere semnificativă a consumului comunitar. Cu toate acestea, s-a recunoscut faptul că măsurile în vigoare au împiedicat pătrunderea masivă pe piaţa comunitară a aşa-numitelor lămpi spectrale de categoria C, de calitate inferioară. Întrucât consumatorii ar putea întâlni dificultăţi la diferenţierea acestora de lămpile de categoria B, de calitate superioară, abrogarea măsurilor ar putea însemna că lămpile de categoria B, care constituie principala vânzare a importatorilor în cauză, se pot confrunta cu dificultăţi pe plan concurenţial.

6. Interesul consumatorilor şi evoluţia produsului în cauză pe piaţa comunitară

(105) Mai multe părţi interesate au susţinut că drepturile antidumping contravin politicilor comunitare privind economia de energie, deoarece au contribuit la creşterea excesivă a preţurilor de vânzare cu amănuntul către consumatori şi, prin urmare, la diminuarea vânzărilor de lămpi economice (CFL-i). În schimb, una dintre părţile interesate a susţinut că suprimarea măsurilor ar fi în detrimentul politicii comunitare de mediu, întrucât lămpile CFL-i produse în China conţin mai mult mercur, având astfel un efect negativ mai mare asupra mediului în momentul eliminării, faţă de cele produse în Comunitate.

(106) Măsurile antidumping vizează eliminarea avantajelor concurenţiale neloiale care decurg din practicile de dumping având ca obiect importuri în Comunitate. Pin urmare, existenţa altor politici comunitare nu ar prejudicia, în sine, instituirea şi menţinerea drepturilor, în cazul în care acestea ar fi necesare.

(107) Cu toate acestea, ancheta a arătat că cererea şi consumul produsului în cauză au crescut într-un ritm rapid pe piaţa europeană şi că această creştere a cererii este probabil o consecinţă a interesului sporit al consumatorilor europeni de a reduce consumul de energie şi de a contribui, astfel, la dezvoltarea durabilă. De asemenea, este evident că măsurile în vigoare au un efect considerabil asupra preţurilor de vânzare cu amănuntul în Comunitate ale produsului în cauză. Aceasta înseamnă că acei consumatori care ar fi abandonat, probabil, lămpile incandescente în favoarea produsului în cauză nu au putut-o face din cauza diferenţei substanţiale de preţ cu amănuntul între aceste produse – diferenţă accentuată, printre altele, de măsurile în vigoare. În acest sens, este necesar să se ia în considerare, la evaluarea interesului Comunităţii în acest domeniu, aprovizionarea pieţei cu produsul în cauză în cantităţi suficiente şi la preţuri rezonabile.

(108) Această chestiune trebuie examinată în contextul politicii comunitare de favorizare a utilizării lămpilor cu consum scăzut de energie, ceea ce vine în sprijinul argumentelor expuse mai sus.

(109) Dacă se ia în calcul evoluţia probabilă a pieţei, este foarte probabil ca menţinerea măsurilor să impună consumatorilor o sarcină considerabilă pe termen mediu şi lung.

(110) Ca reacţie la comunicarea de informaţii, producătorul comunitar care a sprijinit plângerea a susţinut că măsurile în vigoare nu au avut un efect semnificativ de creştere asupra preţurilor de consum din Comunitate. În ceea ce priveşte acest argument, trebuie observat că, în timp ce poate fi adevărat că preţurile de consum la anumite modele a scăzut după instituirea măsurilor, nu se poate nega că drepturile de până la 66%, care au fost extinse şi la importurile care eludează drepturile, trebuie să fi avut un efect de creştere asupra preţurilor. În plus, în statul membru cu cea mai mare piaţă comunitară cu amănuntul, preţurile pentru trei din cinci modele, conform datelor comunicate de societatea care a susţinut plângerea, au fost mai mari la începutul lui 2006 decât la începutul lui 2001. Societatea denumită în anexă societatea A a afirmat că nu era clar dacă reclamantul şi-a retras plângerea. După cum s-a menţionat anterior, producătorul comunitar îşi menţine plângerea.

(111) Unele părţi interesate au afirmat, de asemenea, că măsurile sunt contrare interesului Comunităţii, întrucât producătorii comunitari nu dispun de o capacitate de producţie suficientă pentru a satisface cererea şi importurile sunt, prin urmare, necesare pentru a asigura aprovizionarea pieţei.

(112) Scopul măsurilor antidumping nu este de acela de a împiedica importurile, nici de a limita oferta de lămpi CFL-i pe piaţa comunitară. După cum s-a arătat mai sus, măsurile existente nu au prejudiciat importurile. În schimb, consumul din ce în ce mai mare a dus la creşterea importurilor din RPC în perioada luată în considerare, atât în termeni absoluţi, cât şi în termeni de cotă de piaţă. Cu toate acestea, este evident că pe termen mediu, impactul menţinerii măsurilor asupra ofertei poate fi unul considerabil.

(113) Unele părţi interesate au adăugat că măsurile existente denaturează concurenţa pe piaţa comunitară, deoarece numai anumiţi operatori economici au posibilitatea de a importa lămpi CFL-i de la producători din RPC, cărora li se aplică drepturi foarte reduse sau zero. Alţi operatori au doar un acces limitat pe piaţă, deoarece nu se pot aproviziona decât de la producători-exportatori cărora li se aplică drepturi ridicate.

(114) Trebuie reamintit faptul că articolul 21 din regulamentul de bază se referă la necesitatea de a elimina efectele dumpingului prejudiciabil în termeni de denaturare a schimburilor. În acest sens, instituirea măsurilor va contribui la compensarea avantajului conferit exportatorilor de practicile de dumping. Instituirea drepturilor ar contribui, astfel, la menţinerea unor condiţii echitabile între producătorii comunitari, exportatorii din ţările terţe şi exportatorii din ţara în cauză în cazul cărora nu s-a constatat existenţa practicilor de dumping, pe de o parte, şi exportatorii în cazul cărora s-a constatat practicarea dumpingului, pe de altă parte. Faptul că anumitor exportatori li se aplică drepturi mai ridicate decât altora nu face decât să reflecte diferenţele între marjele de dumping ale diverşilor exportatori şi, prin urmare, nu atrage după sine o discriminare sau o denaturare a concurenţei între importatorii care au acces la surse de aprovizionare diferite din RPC. Pe lângă aceasta, ancheta a arătat că operatorii comunitari se pot aproviziona cu lămpi CFL-i de la mai mulţi producători din Comunitate, precum şi din ţara în cauză şi din ţări terţe şi nu au fost aduse dovezi care să susţină ipoteza că anumiţi operatori sunt excluşi de la accesul pe piaţă. În lumina celor de mai sus, concluzia evidentă este că menţinerea măsurilor va avea un efect semnificativ asupra consumatorilor în termeni de preţuri cu amănuntul şi de disponibilitate a ofertei, în special pe termen mediu şi lung.

7. Concluzii privind interesul comunitar şi durata măsurilor

(115) Articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază prevede că trebuie acordată o atenţie deosebită necesităţii eliminării efectelor de denaturare ale unui dumping care aduce prejudicii şi un producător, care reprezintă o parte considerabilă din producţia comunitară, suportă efectele dumpingului prejudiciabil constatate prin anchetă. Cu toate acestea, există consideraţii importante care duc la concluzia că desfiinţarea măsurilor este în interesul Comunităţii; însăşi industria comunitară depinde puternic de importurile din RPC pentru a satisface cererea care creşte în ritm rapid, anumiţi producători comunitari nu sunt în favoarea menţinerii măsurilor şi s-a demonstrat că acestea au o influenţă considerabilă asupra preţurilor de consum şi, prin urmare, asupra alegerii consumatorilor între lămpi CFL-i şi lămpile incandescente, cu o eficienţă mai scăzută.

(116) Având în vedere toate interesele în cauză, se trage concluzia că eliminarea măsurilor ar fi conformă interesului global al părţilor. Cu toate acestea, în lumina consideraţiilor expuse mai sus cu privire la interesele producătorului care susţine menţinerea măsurilor, comparându-le pe acestea cu interesele care se află în joc, în special cele ale celorlalţi producători comunitari, este în interesul pe termen scurt al Comunităţii ca măsurile să fie menţinute pentru o perioadă de adaptare suplimentară. Prin urmare, este necesar ca măsurile să fie menţinute numai pentru o perioadă de un an. După această perioadă, efectele negative probabile asupra consumatorilor şi a altor operatori ar fi disproporţionate faţă de avantajele acestor măsuri pentru producătorii comunitari.

F. DISPOZIŢII FINALE

(117) Toate părţile interesate au fost informate cu privire la faptele şi consideraţiile esenţiale, pe baza cărora s-a urmărit să se recomande ca măsurile existente să fie eliminate după un an. De asemenea, acestora li s-a acordat un termen de la data comunicării în care să prezinte observaţii şi cereri. Niciuna dintre observaţiile primite în urma informaţiilor comunicate nu a fost în măsură să modifice concluziile astfel cum au fost formulate în prezentul regulament.

(118) Din cele de mai sus, rezultă că drepturile antidumping trebuie eliminate după un an,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1. Se instituie un drept antidumping definitiv la importurile de lămpi fluorescente compacte, cu descărcare şi cu balast electronic, care funcţionează cu curent alternativ (inclusiv lămpile fluorescente compacte cu descărcare şi cu balast electronic care funcţionează atât cu curent alternativ, cât şi cu curent continuu), prevăzute cu unul sau mai multe tuburi de sticlă, ale căror elemente de iluminat şi componente electronice sunt, în totalitate, fixate sau integrate în soclul lămpii, care se clasifică în conformitate cu codul NC ex 8539 31 90 (cod TARIC 8539 31 90 95), originare din Republica Populară Chineză.

2. Nivelul dreptului antidumping aplicabil preţului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societăţile următoare, se stabileşte după cum urmează:

Societate | Drept antidumping (%) | Codul adiţional TARIC |

Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures Co., Ltd Luoyang, Changzhou, Jiangsu Changzhou 213104 Republica Populară Chineză | 59,5 | A234 |

City Bright Lighting (Shenzhen) Ltd Shenzhen Republica Populară Chineză | 17,1 | A235 |

Deluxe Well Enterprises Ltd Block 17-18, Hong Qiao Tao Industrial Zone Bao An Yuan Shenzhen People's Republic of China | 37,1 | A236 |

Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co., Ltd Xiamen Republica Populară Chineză | 0,0 | A237 |

Philips & Yaming Lighting Co., Ltd 1805 Hu Yi Highway Malu Jia Ding District Shangai 201801 People's Republic of China | 32,3 | A238 |

Sanex Electronics Co., Ltd 1 Xiangyang Road, Xiangcheng Town, Xiangcheng District, Suzhou, Jiangsu, People's Republic of China | 20,2 | A239 |

Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd Shenzhen, Guangdong Republica Populară Chineză | 8,4 | A240 |

Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd 129 Fengshan Road, Zhejiang Shangyu 213104 Republica Populară Chineză | 35,3 | A241 |

Toate celelalte societăţi | 66,1 | A999 |

3. Dreptul antidumping definitiv de 66,1%, aplicabil importurilor originare din China, se extinde la importurile aceluiaşi produs menţionat la alineatul (1) expediate din Republica Socialistă Vietnam, Republica Islamică Pakistan şi Republica Filipine, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca fiind originare din Republica Socialistă Vietnam, Republica Islamică Pakistan şi Republica Filipine (cod TARIC 8539 31 90 92).

4. Sub rezerva unor dispoziţii contrare, se aplică dispoziţiile în vigoare cu privire la drepturile vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Comunităţilor Europene . El va produce efecte timp de un an de la intrarea în vigoare.

Prezentul Regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, […]

Pentru Consiliu

Preşedintele

ANEXĂ

Societatea A

a) Cantităţile importate

În cursul PAR, societatea A a importat între 50 şi 60 de milioane de lămpi CFL-i din ţara în cauză. În ceea ce priveşte volumul de vânzări pe piaţa comunitară, societatea A a importat între 70% şi 80% din aceste vânzări. În termeni valorici, produsele importate au generat mai puţine venituri. În timp ce volumul importurilor a fost aproximativ de trei ori mai mare decât volumul fabricat în Comunitate, din punctul de vedere al venitului pentru societatea A, aceste importuri au generat un venit cu puţin peste 50% din totalul veniturilor obţinute din vânzările din Comunitate.

b) Relaţia cu producătorii-exportatori din ţara în cauză

Societatea A are legături cu doi producători-exportatori din ţara în cauză. Majoritatea importurilor societăţii A provin de la aceşti doi producători-exportatori. Pe parcursul PAR, cei doi producători-exportatori au exportat 47% din producţia proprie în CE.

c) Politica de aprovizionare prin importuri, defensivă (temporară) sau strategică (pe termen lung)

Societatea A a adoptat o decizie strategică, pe termen lung de a efectua importuri din ţara în cauză, cu scopul de a putea oferi clienţilor întreaga gamă de produse.

d) Producţia în Comunitate

Societatea A este al doilea producător de CFL-i din Comunitate, având un număr de aproximativ 600 de angajaţi pentru fabricarea şi vânzarea produsului în cauză. Conform afirmaţiilor societăţii A, în fabrica sa se vor instala două noi linii de producţie, ceea ce va creşte producţia cu 15-20 de milioane de bucăţi, reprezentând o jumătate din capacitatea de producţie actuală. Noile linii de producţie sunt destinate fabricării produsului în cauză.

Ca în cazul celorlalţi producători din Comunitate, producţia comunitară a societăţii A constă în cea mai mare parte din asamblarea părţilor componente provenind din mai multe surse. În cazul de faţă, mai puţin de jumătate dintre aceste părţi componente provin din Comunitate. Regulile de origine sunt reglementate prin legislaţia vamală, în special Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului[11] de instituire a Codului Vamal Comunitar, în special articolele 22 - 27. Ancheta a arătat că produsul în cauză are o altă clasificare vamală faţă de părţile componente importate. Această reclasificare este rezultatul unei transformări substanţiale a părţilor componente. Din aceste motive şi pe baza informaţiilor colectate pe parcursul acestei anchete, este posibilă concluzia că produsele în cauză fabricate de societatea A sunt de origine comunitară.

e) Locaţia sediului social şi acţionarii principali

Societatea A este o divizie a unui mare grup de societăţi europene cu sediul pe teritoriul Comunităţii.

f) Locaţia departamentelor de cercetare şi dezvoltare

Centrul principal de cercetare şi dezvoltare al societăţii A este situat într-un stat membru. Pe lângă acesta, majoritatea unităţilor de cercetare şi dezvoltare, în special cele legate de dezvoltarea procesului de producţie, sunt situate în apropierea unităţilor de producţie, şi anume într-un alt stat membru şi în ţara în cauză.

Societatea B

a) Cantităţile importate

În cursul PAR, societatea B a importat între 11 şi 18 de milioane de lămpi CFL-i din ţara în cauză. În ceea ce priveşte volumul de vânzări pe piaţa comunitară, societatea B a importat între 20 % şi 30 % din vânzările realizate pe parcursul PAR.

În termeni valorici, produsele importate au generat mai puţine venituri. Produsele importate au generat între 15% şi 20 % din totalul veniturilor.

b) Relaţia cu producătorii-exportatori din ţara în cauză

Societatea B are legături cu un producător-exportator din ţara în cauză. Capacitatea de producţie a acestui producător-exportator a fost de aproximativ 40 de milioane de bucăţi pe parcursul PAR, adică puţin sub capacitatea de producţie a societăţii B în cadrul unităţilor de producţie din Comunitate. Cu toate acestea, pe parcursul PAR, societatea B nu a importat lămpi CFL-i de la acest producător-exportator, ci de la producători-exportatori independenţi.

Un producător-exportator independent din ţara în cauză, având o capacitate de producţie şi vânzări semnificative către Comunitate, a afirmat că societatea B şi-a exprimat dorinţa de achiziţionare a întreprinderii sale. Producătorul-exportator a afirmat că societatea B nu ar trebui inclusă în definiţia producţiei comunitare, întrucât aceasta şi-a exprimat interesul de a achiziţiona producători-exportatori independenţi din ţara în cauză şi, prin urmare, ar fi protejată în continuare de un dumping prejudiciabil odată ce s-ar efectua această achiziţie sau oricare alta. Afirmaţia nu a fost susţinută prin documente doveditoare şi astfel nu a putut fi luată în considerare.

c) Politica de aprovizionare prin importuri, defensivă (temporară) sau strategică (pe termen lung)

Societatea B consideră că importurile sale se încadrează în strategia defensivă. Aceasta susţine că importurile sale au un caracter temporar şi vor fi înlocuite cu CFL-i fabricate în Comunitate. Într-adevăr, după încheierea PAR, societatea B a procedat la instalarea unor noi capacităţi într-una din unităţile sale din Comunitate.

d) Producţia în Comunitate

Societatea B este cel mai mare producător din Comunitate. Are aproximativ 700 de angajaţi pentru producţia şi vânzarea produsului în cauză. Ca în cazul celorlalţi producători din Comunitate, producţia comunitară a societăţii B constă în cea mai mare parte din asamblarea părţilor componente provenind din mai multe surse. În cazul de faţă, aproape toate părţile componente provin din Comunitate.

e) Locaţia sediului social şi acţionarii principali

Societatea B este o divizie a unui mare grup de societăţi europene cu sediul pe teritoriul Comunităţii.

f) Locaţia departamentelor de cercetare şi dezvoltare

Centrul principal de cercetare şi dezvoltare al societăţii B este situat într-un stat membru. Pe lângă acesta, unele unităţi de cercetare şi dezvoltare, în special cele legate de dezvoltarea procesului de producţie, sunt situate în apropierea unităţilor de producţie, şi anume în alte două state membre (inclusiv producţia de părţi componente) şi în ţara în cauză.

Societatea C

a) Cantităţile importate

În perioada luată în considerare, societatea C a importat între 3 şi 7 de milioane de lămpi CFL-i din ţara în cauză. În ceea ce priveşte volumul de vânzări pe piaţa comunitară, societatea C a importat între 30 % şi 40 % din aceste vânzări.

În termeni valorici, produsele importate au generat mai puţine venituri. Produsele importate au generat între 20 % şi 30 % din totalul veniturilor.

b) Relaţia cu producătorii-exportatori din ţara în cauză

Societatea C are legături cu un producător-exportator din ţara în cauză, de la care provin majoritatea importurilor. Capacitatea acestui producător-exportator a fost de aproximativ cinci ori mai mare decât cea a societăţii C în cadrul unităţii sale de producţie din Comunitate.

c) Politica de aprovizionare prin importuri, defensivă (temporară) sau strategică (pe termen lung)

Societatea C a adoptat o decizie strategică, pe termen lung de a efectua importuri din ţara în cauză, cu scopul de a putea oferi clienţilor întreaga gamă de produse. Având în vedere preţurile de cumpărare şi costurile de transport scăzute, conform societăţii, circumstanţele nu prezintă niciun avantaj economic pentru producţia acestui tip de produse în UE la un volum care să satisfacă cererea.

d) Producţia în Comunitate

Societatea C are aproximativ 450 de angajaţi pentru producţia şi vânzarea produsului în cauză, în principal în fabricile situate într-un stat membru. Producţia comunitară a societăţii C constă în principal în asamblarea părţilor componente provenind din mai multe surse. Mai puţin de jumătate dintre aceste părţi componente provin din Comunitate. Ancheta a arătat că produsul în cauză are o altă clasificare vamală faţă de părţile componente importate. Această reclasificare este rezultatul unei transformări substanţiale a părţilor componente. Din aceste motive şi pe baza informaţiilor colectate pe parcursul prezentei anchete, s-a concluzionat că produsele în cauză fabricate de societatea C sunt de origine comunitară.

e) Locaţia sediului social şi acţionarii principali

Societatea C este o divizie a unui mare grup de societăţi europene cu sediul pe teritoriul unei ţări terţe. Cu toate acestea, sediul societăţii C, care este o persoană juridică separată, este situat în Comunitate.

Cu toate că societatea C face parte dintr-un grup mondial având sediul într-o ţară terţă, aceasta are competenţe depline de a lua decizii comerciale în ceea ce priveşte strategia de producţie, de import şi de vânzări de CFL-i pe piaţa comunitară.

f) Locaţia departamentelor de cercetare şi dezvoltare

Centrul principal de cercetare şi dezvoltare al societăţii C pentru produsul în cauză este situat într-un stat membru al Comunităţii. Pe lângă acesta, o parte a activităţii de cercetare şi dezvoltare se desfăşoară la sediul din ţara terţă. De asemenea, unele unităţi de cercetare şi dezvoltare, în special cele legate de procesul de producţie, sunt situate în apropierea unităţilor de producţie, şi anume în Comunitate şi în ţara în cauză.

Societatea D

a) Cantităţile importate

În perioada luată în considerare, societatea D a importat între 2 şi 3 de milioane de lămpi CFL-i din ţara în cauză. În ceea ce priveşte volumul de vânzări pe piaţa comunitară, societatea D a importat între 50 % şi 60 % din aceste vânzări.

În termeni valorici, produsele importate au generat mai puţine venituri. Produsele importate au generat mai puţin de 40% -50% din totalul veniturilor.

b) Relaţia cu producătorii-exportatori din ţara în cauză

Societatea D nu are legături cu niciun producător-exportator din ţara în cauză. Importurile din ţara în cauză provin de la producători-exportatori independenţi.

c) Politica de aprovizionare prin importuri, defensivă (temporară) sau strategică (pe termen lung)

Societatea D a adoptat o decizie strategică, pe termen lung de a efectua importuri din ţara în cauză, cu scopul de a putea oferi clienţilor întreaga gamă de produse. Conform afirmaţiilor societăţii, producţia acestui tip de produse în UE la nivelul unui volum care să satisfacă cererea nu este avantajoasă din punct de vedere economic.

d) Producţia în Comunitate

Societatea D are între 35 şi 85 de angajaţi pentru producţia şi vânzarea produsului în cauză, în principal în cadrul fabricii din Comunitate. Activitatea de producţie constă în principal într-un proces de asamblare a părţilor componente, mai puţin de jumătate dintre acestea provenind din UE. Ancheta a arătat că produsul în cauză are o altă clasificare vamală faţă de părţile componente importate. Această reclasificare este rezultatul unei transformări substanţiale a părţilor componente. Din aceste motive şi pe baza informaţiilor colectate pe parcursul prezentei anchete, s-a concluzionat că produsele în cauză fabricate de societatea D sunt de origine comunitară.

e) Locaţia sediului social şi acţionarii principali

Pe parcursul PAR, societatea D a fost deţinută de un grup privat de investiţii. Cu toate acestea, după încheierea PAR, societatea D a fost achiziţionată de un producător dintr-o ţară terţă. Societatea D are sediul social pe teritoriul Comunităţii.

f) Locaţia departamentelor de cercetare şi dezvoltare

Toate centrele de cercetare şi dezvoltare ale societăţii D sunt situate în Comunitate.

[1] JO C 167, 19.7.2006, p. 3.

[2] JO L 56, 6.3.1996, p.1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

[3] JO L 195, 19.7.2001, p.8

[4] JO L 38, 8.2.2001, p. 8.

[5] JO L 145, 9.6.2005, p.1

[6] JO L 244, 07.09.2006, p.1

[7] JO C 167, 19.7.2006, p. 13.

[8] JO C 217, 8.9.2006, p. 2.

[9] JO L 145, 9.6.2005, p. 1.

[10] JO L 145, 9.6.2005, p. 1.

[11] JO L 302, 19.10.1992, p.1