RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 13.4.2011 
SEC(2011) 410 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI: 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
Document de înso ţire pentru 
  
Propunerea de  
 
DIRECTIV Ă A CONSILIULUI 
 
de modificare a Directivei 2003/96/CE a Co nsiliului din 27 octombrie 2003 privind 
restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a 
electricității 
  
{COM(2011) 169  final} 
{SEC(2011) 409 final} 
RO 2   RO 1. DEFINIREA PROBLEMEI  
Serviciile Comisiei au efectuat o evaluare a im pactului pentru a examina efectele posibilelor 
opțiuni de revizuire a Directiv ei privind impozitarea energiei1 (denumit ă în continuare „ETD” 
sau „directiva”). 
UE și-a stabilit o serie de obiective exigente, ob ligatorii din punct de vedere juridic, în 
legătură cu energia și schimbările climatice. Directiva actual ă nu corespunde acestui cadru 
strategic și prezintă anumite deficien ţe din perspectiva func ționării pieței interne. În special, 
se recomand ă soluţionarea urm ătoarelor probleme: 
(1) Ratele minime actuale sunt bazate pe vo lumul produselor energetice consumate. Acestea 
nu reflect ă conținutul energetic și nici emisiile de CO 2 ale produselor energetice, conducând 
la un consum ineficient de energie şi la denatur ări ale pieței interne. De asemenea, aceste rate 
actuale creeaz ă stimulente care contravi n obiectivelor UE în leg ătură cu energia și schimbările 
climatice întrucât, de exemplu, promoveaz ă utilizarea c ărbunelui (cu o rat ă de impozitare mai 
redusă), care este produsul cu cel mai mare con ținut de CO 2. În ceea ce prive ște carburan ții, 
nivelurile minime mai reduse pentru motorin ă consolideaz ă în continuare avantajul natural pe 
care îl are motorina fa ță de benzin ă datorită conținutului s ău energetic mai ridicat. Ratele 
minime actuale discrimineaz ă, de asemenea, energia din surse regenerabile care este, în 
principiu, impozitat ă la rata combustibilului conven ţional pe care îl înlocuie ște, deși are un 
conținut energetic mai sc ăzut (de exemplu, etanolul comparativ cu benzina și motorina 
comparativ cu combustibilul gazos). În plus, ratele minime actuale nu creeaz ă un mediu 
concurențial echitabil pentru consumat orii persoane juridice, într ucât, în realitate, unii 
operatori economici pot avea o situa ție financiar ă mai favorabil ă decât alții, în func ţie de sursa 
de energie pe care o utilizeaz ă. 
(2) Exist ă o lipsă de coordonare între ETD și Directiva UE ETS (schema UE de 
comercializare a certificatelor de emisii)2. UE ETS, precum și taxa pentru emisiile de CO 2 pe 
care statele membre îl pot percepe în temeiul ETD urm ăresc reduceri rentabile ale gazelor cu 
efect de ser ă pentru un ansamblu specific de activit ăți. Totuși, impozitarea în leg ătură cu 
emisiile de CO 2 pe baza ETD este aplicat ă de statele membre într- un mod necoordonat. Prin 
urmare, este necesar ca ETD s ă prevadă orientări și norme mai clare. Domeniul de aplicare al 
ETD cuprinde, în principi u, toate produsele energetice și electricitatea ut ilizate pentru a 
produce c ăldură și pentru a ac ționa motoare. Directiva UE ETS se aplic ă emisiilor de gaze cu 
efect de ser ă de la majoritatea instala țiilor industriale și energetice importante. Unii operatori 
consumatori de energie sunt reglementa ți de ambele instrumente (de exemplu, fabricile de 
hârtie), în timp ce al ții se situeaz ă în afara domeniului în dome niul de aplicare al ambelor 
cadre de reglementare (de exemplu, instala țiile de mici dime nsiuni care consum ă energie în 
anumite procese industriale). Ambele situa ții pot genera pierderi în leg ătură cu raportul cost-
eficiență și pot denatura pia ța internă. În timp ce aplicarea combinat ă a impozit ării și a 
Directivei UE ETS ofer ă un stimulent puternic pentru reducerea emisiilor, situa ția nu ar fi 
similară în cazul în care emisiile ar fi mai pu țin costisitoare. Aceasta submineaz ă însăși logica 
UE ETS și denatureaz ă funcționarea sa. 
                                                 
1 Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de 
impozitare a produselor energetice și a electricit ății (JO L 283, 31.10.2003 p. 51). 
2 Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a 
unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de ser ă în cadrul Comunit ății și de 
modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32-46). 
RO 3   RO (3) ETD con ţine două dispoziții care permit tratamentul special al anumitor consumatori 
energetici, care trebuie revizuite de Consiliu  pe baza unei propuneri a Comisiei. Articolul 9 
alineatul (2) din ETD permite unui num ăr de trei state membre (BE, LU și DK) să aplice 
niveluri de impozitare la  motorina pentru înc ălzire inferioare nivelului minim de impozitare. 
Articolul 15 alineatul (3) din ETD permite statelor membre s ă aplice un nivel de impozitare 
de până la zero pentru produsele și electricitatea utilizate în lucr ări agricole, horticole, 
piscicole sau în silvicultur ă. Aceasta este singura dispozi ție din ETD care permite anumitor 
consumatori persoane juridice s ă beneficieze de reduceri/scutiri necondi ționate inferioare 
minimelor UE. 
2. SE JUSTIFIC Ă ACțIUNILE UE DIN PERSPECTIVA SUBSIDIARIT ĂŢII? 
Problemele identificate pot fi remediate doar prin tr-o revizuire a ETD. În cadrul actualei ETD, 
statele membre pot majora ratele taxelor pe energie sau pot introduce taxe în leg ătură cu 
emisiile de CO 2. Totuși, aceste abord ări naționale risc ă să denatureze pia ța internă, din cauza 
structurii nearmonizate și a nivelului taxelor na ționale:  
(1) Ratele minime actuale limiteaz ă nivelul de ambi ție pe care îl pot urm ări statele 
membre cu privire la taxa pe en ergie, în special în cazul utiliz ării comerciale, în care 
impozitarea energiei afecteaz ă în mod direct competitiv itatea întreprinderilor.  
(2) Taxele în leg ătură cu emisiile de CO 2 introduse în cadrul ETD existente nu abordeaz ă 
în mod adecvat emisiile din sectorul în care nu se aplic ă ETS, întrucât o parte 
considerabil ă din consumul de energie r ămâne neafectat ă de aceste taxe în leg ătură cu 
emisiile de CO 2. De asemenea, pentru consumul de energie reglementat de ETD, este 
dificil să se aplice o tax ă în legătură cu emisiile de CO 2 doar instala țiilor care nu intr ă 
sub inciden ţa ETS. 
(3) Există o serie de metode prin care poate fi pus în aplicare o „tax ă în legătură cu 
emisiile de CO 2”, iar lipsa unui cadru comunitar asigur ă crearea unor solu ții naționale 
care pot conduce la denatur ări ale pieței și/sau la impozitare dubl ă. 
3. PRINCIPALELE OBIECTIVE DE POLITIC Ă 
Principalul obiectiv al revizuirii ETD es te adaptarea acesteia în mai mare m ăsură la 
obiectivele UE în leg ătură cu energia și schimbările climatice, în special abordarea emisiilor 
de CO 2 în sectorul în care nu se aplic ă ETS, evitarea interferen ței negative cu UE ETS, 
facilitarea economiilor de energie și utilizarea la scar ă mai larg ă a energiilor din surse 
regenerabile, precum și garantarea gener ării de venituri într-un mod care nu produce 
denaturări. În general, revizuirea ar trebui s ă îmbunătățească structura directivei actuale, 
pentru a permite statelor membre s ă utilizeze cu mai mare efi cacitate impozitarea energiei 
pentru a atinge obiectivele de mediu și alte obiective legate de politici și pentru îmbun ătăţirea 
funcționării pieței interne. 
Obiectivele revizuirii ETD pot fi detaliate mai clar dup ă cum urmeaz ă: 
(1) Asigurarea tratamentului consecvent al  surselor de energie în cadrul ETD și, astfel, 
crearea unui mediu concuren țial echitabil real între diferi ţii consumatori de energie. 
(2) Asigurarea unui cadru adaptat de impozita re a energiei din surse regenerabile. 
RO 4   RO (3) Asigurarea unui cadru de utilizare a impozit ării în leg ătură cu emisiile de CO 2 în 
domenii în care nu se aplic ă UE ETS și evitarea suprapunerii celor dou ă instrumente, 
care ar determina sc ăderea rentabilit ății.  
4. OPțIUNILE DE POLITIC Ă 
Pentru a examina cea mai bun ă modalitate de abordare a obiectivelor strategice, au fost 
examinate o serie de op țiuni, care au fost apoi compar ate cu scenariul de referin ță (nicio 
modificare suplimentar ă a ETD dup ă expirarea treptat ă a perioadelor tranzitorii r ămase). 
Opţiunile 1 și 2 constau în revizuirea coerent ă a ratelor minime ale diverselor surse de 
energie, în func ție de conținutul energetic, respectiv pe baza emisiilor de CO 2. Opțiunile 3A și 
3B propun revizuirea structurii  directivei prin divizare a minimelor existente în dou ă 
componente (con ținutul energetic și emisiile de CO 2) care să reflecte obiective de mediu 
diferite urm ărite de taxele pe energie – economii de energie, pe de o parte, și reducerea 
emisiilor de CO 2, pe de alt ă parte (op țiunea 3B având rate minime inferioare pentru 
impozitarea în leg ătură cu emisiile de CO 2). Opțiunea 4 const ă în introducerea unei taxe 
uniforme suplimentare în leg ătură cu emisiile de CO 2, impusă pe lângă taxele deja percepute 
conform ETD, pentru a completa schema UE de comercializare a certificatelor de emisii 
(opțiunea strategic ă 4). Dou ă opțiuni specifice transportului (op țiunile 5 și 6) modeleaz ă 
impactul pe care l-ar avea asupra mixului de combustibili alinierea ratelor de impozitare pe 
benzină și motorină în funcție de conținutul energetic și de emisiile de CO 2. Spre deosebire de 
opțiunea 5, op țiunea 6 solicit ă statelor membre s ă respecte raportul dintre ratele minime în 
ratele lor de impozitare na ționale. 
În vederea examin ării efectelor op țiunilor strategice, a fost necesar ă formularea unor ipoteze 
privind nivelurile de impozitare. Pe ntru componenta „impozitarea în leg ătură cu emisiile de 
CO 2”, a fost utilizat ă în procesul de modelare o gam ă de prețuri pentru emisiile de CO 2 
cuprinzând intervalul previziunilor de pre ț din cadrul și din afara ETS (10, 20 și 30 EUR/t). 
Componenta „con ținutul energetic” a impozit ării s-a bazat pe ratele  actuale ale anumitor 
produse de înc ălzire și, pentru carburan ți, pe ratele din propunerea privind combustibilul 
comercial de tip diesel3. Ratele rezultate utilizate pentru op țiunile de modelare 1-6 exprimate 
în unitățile utilizate în ETD sunt precizate în tabelul urm ător: 
Tabelul 1: Ratele minime de impozitare utilizate pentru op țiunile de modelare 1-6 (ratele la 1 ianuarie 
2013) din unit ățile ETD actuale 
Opțiunea 
Produs energetic Unitate Minimele 
stabilite în 
ETD Propunerea 
privind 
motorina 
comercial ă 
de tip diesel 1 2 3A 3B 4 5 6 
Utilizarea 
carburan ților           
Benzină  EUR/1000 
l 359 380 380 380 380 380 380 380 380
Motorină  EUR/1000 
l 330 380 380 380 380 380 380 438 438
Kerosen  EUR/1000 
l 330 330 330 330 330 330 330 409 409
GPL  EUR/1000 
kg 125 125 125 125 125 125 125 528 528
                                                 
3 COM(2007) 52. 
RO 5   RO Gaz natural  EUR/GJ 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 na na  
Utilizare în scopul 
încălzirii (utilizare 
necomercial ă)  
         
Motorină  EUR/1000 
l 21 21 22,2 54,9 66 38,6 60,3 na  na 
Păcura grea EUR/1000 
kg 15 15 24,0 61,8 73,8 42,9 68,0 na  na 
Kerosen EUR/1000 
l 0 0 20,9 50 59,0 34,7 55,0 na  na 
GPL EUR/1000 
kg 0 0 27,6 58,0 71,2 42,5 63,8 na  na 
Gaz natural EUR/GJ 0,3 0,3 0,6 1,1 1,4 0,9 1,2 na  na 
Cărbune EUR/GJ 0,3 0,3 0,6 1,9 2,2 1,3 2,1 na  na 
Electricitate EUR/MWh 1,0 1,0 2,16 0 1,0 1,0 0 na  na 
Utilizare în scopuri de 
încălzire (utilizare 
comercial ă)  
         
Motorină  EUR/1000 
l 21 21 22,2 54,9 60,4 33 60,3 na  na 
Păcura grea EUR/1000 
kg 15 15 24 61,8 67,8 36,9 68,0 na  na 
Kerosen EUR/1000 
l 0 0 20,9 50 55,2 30,2 55,0 na  na 
GPL EUR/1000 
kg 0 0 27,6 58 64,9 35,9 63,8 na  na 
Gaz natural EUR/GJ 0,15 0,15 0,6 1,1 1,3 0,7 1,2 na  na 
Cărbune EUR/GJ 0,15 0,15 0,6 1,9 2 1,1 2,1 na  na 
Electricitate EUR/MWh 0,5 0,5 2,16 0 0,5 0,5 0 na na 
De asemenea, au fost identificate dou ă opțiuni suplimentare de politic ă pentru a r ăspunde 
clauzelor de revizuire prev ăzute la articolul 9 alineatul (2) și la articolul 15 alineatul (3) din 
directivă. În sfârșit, au fost evaluate o serie de op țiuni de acordare a unui tratament special 
sectoarelor considerate a fi expuse unui risc de  relocare a emisiilor de dioxid de carbon.  
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
Evaluarea se bazeaz ă pe o gam ă largă de contribu ții ale mai multor p ărți interesate (state 
membre, întreprinderi, alte servicii ale Comisi ei). De asemenea, Comisia a realizat o analiz ă 
calitativă și cantitativ ă, utilizând rezultatele a trei modele în vederea evalu ării impactului 
(E3ME, TREMOVE și QUESTIII). 
În general, o structur ă fiscală mai eficient ă în sine ar ofer i semnale de pre ț mai adecvate și 
mai consecvente și ar garanta o impozitare mai eficient ă a consumului de energie, atât pentru 
obiectivele de mediu, cât și pentru cele fiscale. Aceast ă evaluare a impactului indic ă faptul că 
restructurarea sistemului fiscal existent ar n ecesita, în prezent, costuri extrem de reduse sau 
chiar negative. În ceea ce prive ște costurile administrative, ut ilizarea sistemului de accize 
existent în scopul impozit ării în legătură cu emisiile de CO 2 permite introducerea unui nou 
element în impozitarea energiei, f ără costuri suplimentare și fără nicio nou ă sarcină 
administrativ ă pentru întreprinderi și pentru administra țiile fiscale. 
Impactul macroeconomic al tuturor op țiunilor de politic ă depinde în special de modul în care 
statele membre utilizeaz ă venitul suplimentar. Dac ă venitul este reciclat prin reduceri ale 
costurilor salariale, efectele asupra PIB-ului și ocupării forței de munc ă sunt întotdeauna 
RO 6   RO pozitive, de și de dimensiuni limitate. Întrucât am ploarea efectelor depinde de valoarea 
venitului suplimentar generat, op țiunea 4 garanteaz ă cele mai semnificative efecte. Totu și, 
modificarea PIB-ului r ămâne sub o treime de punct procentual, în timp ce num ărul locurilor 
de muncă suplimentare create ar cre ște până la aproape un milion în 2030. Efectele altor 
opțiuni de politic ă ar rămâne considerabil mai reduse. Aceste tendin țe au fost confirmate de 
modelarea suplimentar ă, desfășurată în funcție de proiec țiile de baz ă actualizate, având în 
vedere efectele crizei economice și financiare. Reciclarea veniturilor sub form ă de transferuri 
forfetare c ătre gospod ării sau utilizarea veni turilor suplimentare  în scopul consolid ării fiscale 
nu genereaz ă efecte pozitive asupra PIB-ului și asupra cre ării de locuri de munc ă.  
S-a constatat c ă nivelul veniturilor suplimentare pentru  statele membre în cadrul diverselor 
opțiuni de politic ă (independent de aspectul recicl ării) depinde considerabil de modul în care 
acestea pun în aplicare noua structur ă și de măsura în care recurg la scutiri sau reduceri. O 
taxă suplimentar ă în legătură cu emisiile de CO 2 de 20 EUR/t pentru to ate emisiile care nu 
sunt reglementate de ETS are un poten țial bugetar de aproximativ 40 de miliarde EUR în 
2020 pentru UE-27.  
Cel mai relevant efect extern în leg ătură cu mediul, pe care îl abordeaz ă impozitarea este 
reprezentat de emisiile de CO 2. Conform tuturor op țiunilor, emisiile totale de CO 2 s-ar reduce, 
ajungând la o reducere de aproximativ 2% conform op țiunii 4. Aceasta reprezint ă aproximativ 
37% (sau 92 de milioane tone de CO 2) din efortul de reducere necesar în afara ETS dac ă se 
ține cont de emisiile de baz ă, astfel cum au fost recent ajus tate în sensul reducerii. De 
asemenea, toate op țiunile ar genera, în propor ții diferite, un mediu fis cal mai propice pentru 
utilizarea la scar ă mai largă a energiilor regenerabile, în  special a biocombustibililor. 
În general, s-a constatat c ă revizuirea ETD nu produce efecte ne gative asupra ve niturilor, îns ă 
impactul distributiv variaz ă în funcție de metoda selectat ă de reciclare a veniturilor. De și prin 
reciclarea impozitelor pe ve niturile salariale se ob țin cele mai bune rezulta te generale pentru 
venitul la nivel de gospod ărie, aceasta tinde s ă favorizeze veniturile mai ridicate, nu 
gospodăriile cu venituri redus e. Reciclarea forfetar ă evită efectele distributive regresive, îns ă 
cu prețul producerii unei u șoare reduceri generale a veniturilor. O cre ștere paralel ă a 
costurilor de transport atenueaz ă efectele distribu ției regresive ale cre șterii costurilor pentru 
încălzire. 
În ansamblu, impactul sectorial nu reprezint ă un motiv de îngrijorare în leg ătură cu efecte 
adverse asupra competitivit ăţii în niciuna dintre op țiunile strategice, de și efectele nu sunt 
distribuite în mod egal în tre sectoarele de produc ție. Luând în considerare ipoteza recicl ării 
impozitelor pe veniturile salariale, nivelurile de ocupare a for ței de munc ă sunt mai ridicate 
sau constante în toate sectoarele și doar un num ăr mic de sectoare înregistreaz ă pierderi de 
producție minore. 
În ceea ce prive ște sectorul produc ției de automobile, trebuie remarcat faptul c ă alinierea 
obligatorie între ratele na ționale pentru carburan ți conform op țiunii 6, presupunând c ă statele 
membre p ăstrează neschimbate ratele de impozitare a benzinei și majoreaz ă doar ratele de 
impozitare a motorinei, nu ar face decât s ă încetineasc ă creșterea vânz ărilor automobilelor pe 
motorină (acestea ar sc ădea cu 11,7% pân ă în 2020 fa ță de scenariul de referin ță, care înc ă 
reprezintă o creștere de 9% a vânz ărilor automobilelor pe motorin ă în cifre absolute). 
Opţiunea 6, eliminarea avantajului de pre ț pentru motorin ă atât în minimele UE, cât și în 
ratele naționale ar avea, de asemenea, un ef ect de reechilibrare asupra cererii și ofertei pe 
piața carburan ților. Un astfel de tratamen t neutru al tuturor combustib ililor pentru transporturi 
RO 7   RO oferă un avantaj neutru din punct de vedere  tehnologic tuturo r combustibililor f ără emisii de 
CO 2 și încurajeaz ă, de asemenea, eficien ța energetic ă. 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Opțiunile de politic ă au fost evaluate în conformitate cu urm ătoarele criterii cheie, reflectând 
obiectivele de politic ă descrise în capitolul 3: pia ța internă și concuren ța loială, eficiența 
ecologică (reducerea emisiilor de CO 2), implica țiile bugetare și echitatea (între statele 
membre și consumatorii de energie). Rezultate le sunt rezumate în tabelul 2: 
Tabelul 2: Compararea op țiunilor de politic ă în funcție de criteriile de evaluare selectate 
Opțiunea de 
politică Piața internă și 
concurența 
loială Eficiența 
ecologică Implicațiile 
bugetare Echitatea 
Opțiunea 1  + (+) ++  
Opțiunea 2  - + - -  
Opțiunea 3A  + + + -  
Opțiunea 3B  + (+) (+) ++ 
Opțiunea 4  (+) ++ ++ - -  
Opțiunea 5  ++ ++ +  
Opțiunea 6  (-) ++ ++ +  
 Observa ție: Parantezele indic ă faptul că s-a acordat doar jum ătate de punct. 
Toate op țiunile de politic ă îmbunătățesc funcționarea pie ței interne,  deoarece elimin ă 
denaturările între tratamentele fiscale ale surselor de energie. Denatur ările dintre statele 
membre sunt, de asemenea, reduse, de și într-o m ăsură mai mic ă în opțiunea 3B, din cauza 
perioadei tranzitorii stabilite pentru nou ă state membre și în opțiunea 4, care impune o tax ă 
suplimentar ă, pe lâng ă ratele na ționale existente. Cea mai bun ă metodă de a ob ține un 
tratament mai echitabil al întreprinderilor c ărora li se aplic ă ETS, comparativ cu 
întreprinderile care nu intr ă sub inciden ţa ETS este oferit ă de variantele op țiunii 3, care reduc 
parțial sarcina fiscal ă suportată de cele dintâi prin introd ucerea unui nou element, o tax ă 
complementar ă în legătură cu emisiile de CO 2 pentru toate instala țiile nereglementate. În ceea 
ce privește opțiunile specifice transportului, op țiunea 6 poate garanta într-o m ăsură mai mare 
tratamentul egal al surselor de energie (benzin ă și diesel) îns ă, pe de alt ă parte, ar putea 
conduce la o diferen ţă oarecum mai pronun ţată între ratele aplicate de statele membre. 
În ceea ce prive ște eficacitatea ecologic ă, cele mai mari reduceri ale emisiilor de CO 2 sunt 
obținute în cadrul op țiunii 4, care introduce o tax ă în legătură cu emisiile de CO 2 uniformă pe 
teritoriul UE. În ceea ce prive ște emisiile generate de transport, modelul TREMOVE a indicat 
faptul că opțiunea strategic ă 6 nu are un impact doar asupra combina ției de combustibili, ci și 
asupra consumului real, determinând astfel o reducere a emisiilor de CO 2, în pofida unei 
anumite reajust ări a cererii între benzin ă și diesel, în concordan ță cu obiectivele politicilor UE 
și cu strategia privind emisiile de CO 2 şi autovehiculele. 
Deși implicațiile bugetare  ar depinde într-o foarte mare m ăsură de politicile fiscale na ţionale 
și, prin urmare, sunt destul de dificil de prev ăzut, unele op țiuni de politic ă au un mai mare 
potenţial decât altele de a gene ra venituri suplimentare  sau pierderi bugetare. Op țiunea 2 ofer ă 
implicațiile bugetare cele mai reduse, întrucât restric ționează baza de impozitare exclusiv la 
combustibilii fosili consuma ți în sectorul pentru care nu se aplic ă ETS. Op țiunea 4, care 
introduce o tax ă suplimentar ă în legătură cu emisiile de CO 2, pentru toate emisiile în leg ătură 
cu care nu se aplic ă ETS, are cel mai mare im pact bugetar. Se estimeaz ă că o taxă în legătură 
RO 8   RO cu emisiile de CO 2 de 20 EUR/tCO 2 pentru toate emisiile care nu sunt reglementate de ETS ar 
putea genera aproximativ 40 de miliarde EUR în 2020 pentru UE-27. 
Echitatea  între statele membre ar fi cel mai bine îmbun ătățită în cadrul op țiunii strategice 3B, 
care introduce perioade tr anzitorii care reflect ă abordarea legat ă de solidaritate specific ă 
pachetului de politici în domeniul energiei și schimb ărilor climatice. Echitatea între 
consumatorii de energie poate spori considerabil dac ă atât consumul de carburan ți, cât și cel 
de combustibili pentru înc ălzire sunt vizate de revizuirea ETD,  întrucât o astfel de combina ţie 
limitează posibilele efecte ale distribu ției negative.  
Opțiuni de politic ă suplimentare 
Abrogarea ratelor minime specifice fiec ărei țări pentru motorina pentru înc ălzire [articolul 9 
alineatul (2)]: Existența unor rate minime mai mici pentru acest tip de motorin ă în BE, LU și 
DK confer ă un avantaj nejustificat consumat orilor persoane juridice din aceste țări, riscând 
denaturarea pie ței interne.  
Introducerea condi ţiei unor taxe echivalente de mediu pentru aplicarea  ratelor fiscale reduse 
în sectorul primar [art icolul 15 alineatul (3)] : deoarece con ţine posibilitatea unei scutiri 
necondiţionate, articolul 15 alineatul (3), nu este conform cu obiectivele directivei în leg ătură 
cu armonizarea ratei de impozitare și cu stimulentele în favoarea eficien ței energetice și a 
reducerilor emisiilor de CO 2. Prin urmare, scutirile de la sau reducerile impozit ării 
consumului general de energie trebuie s ă se acorde sub rezerva introducerii unei taxe 
echivalente în termeni de cre ștere a eficien ței energetice, men ținând totodat ă o anumit ă marjă 
de flexibilitate pentru statele memb re, pentru a înregistra specificit ățile sectorului.  
Acordarea unui tratament special sectoarelor co nsiderate a fi expuse unui risc de relocare a 
emisiilor de dioxid de carbon: pentru a reflecta abordarea adoptat ă în cadrul ETS, a fost 
necesară abordarea posibilului risc de relocare a emisiilor de dioxid de carbon pentru 
instalațiile de mici dimensiuni din sectoarele di n cadrul ETS, dar excluse de la aplicarea ETS. 
S-a constatat c ă acest obiectiv poate fi atins cel mai bi ne printr-un credit fiscal acordat acestor 
instalații de mici dimensiuni, în func ție de consumul de energie anterior al întreprinderii 
înmulțit cu un etalon de combustibil, care s ă reflecte con ținutul de CO 2 al unui combustibil de 
referință. 
Set de politici preferat 
În urma analizei diverselor op țiuni, a fost identificat un set de elemente preferat e care, privite 
împreună, obțin cel mai bun punctaj pe ba za întregului set de cr iterii. În ansamblu, s-a 
constatat c ă opțiunea strategic ă 3 oferă cea mai bun ă structură, propunând dou ă rate minime 
distincte – una bazat ă pe conținutul de energie, iar cealalt ă pe emisiile de CO 2. Combinarea 
ratelor oarecum mai ambi țioase prezentate de op țiunea 3A cu perioadele tranzitorii din 
opțiunea 3B este considerat ă cea mai bun ă metodă de combinare a eficien ței ecologice a 
măsurii cu respectarea  criteriului echit ății. Aceasta ar trebui combinat ă cu opțiunea strategic ă 
6 specific ă transportului,  care garanteaz ă cel mai coerent tratament al  surselor de energie.  
RO 9   RO Întregul set de m ăsuri strategice preferate cuprinde urm ătoarele: 
• Structura și nivelul general de impozitare pentru com bustibilii pentru înc ălzire prezenta ți în 
opțiunea strategic ă 3A [20 EUR/tCO 2 (2013-2020) și 30 EUR/tCO 2 (2021-2030), (0,15 
EUR/GJ pentru utilizare comercial ă 0,3 EUR/GJ pentru utilizare necomercial ă]. 
• O perioad ă tranzitorie pe ntru un num ăr de nouă state membre în privin ţa combustibililor 
pentru înc ălzire, în vederea introducerii impozit ării în legătură cu emisiile de CO 2 până în 
2020, cuprins ă în opțiunea strategic ă 3B. 
• Impozitarea combustibililor pe baza op țiunii de politic ă 6, specific ă transportului. 
• Abrogarea ratelor minime specifice fiec ărei țări pentru motorina pentru înc ălzire în 
conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din ETD. 
• Reducerea obliga ției de impozitare în leg ătură cu emisiile de CO 2 pentru instala țiile de 
mici dimensiuni considerate a fi expuse unui risc important de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, pe baza unui etalon de combustibil. 
• Aplicarea reducerilor fiscale pentru sectorul pr imar [articolul 15 alineatul (3) din ETD] sub 
rezerva aplic ării simplificate a unor taxe echivalente priv ind aspecte de mediu. 
• Includerea biocombustibililor în li sta produselor en ergetice din ETD. 
• Indexarea ratelor minime pe baza con ținutului energetic (anexa 14 explic ă modul în care 
poate fi pus ă în practic ă această indexare). Pentru componenta CO
2 din taxă, aceasta va lua 
forma unei alinieri periodice a ratei minime la evolu ția prețului pieței în UE a certificatelor 
de emisii, pe baza unei evalu ări introduse în raportul Co misiei care trebuie prezentat ă în 
conformitate cu articolul 29 din ETD. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Monitorizarea impozit ării consumului energetic se realizeaz ă cel puțin o dată pe an prin 
colectarea de informa ții de la statele membre cu ocazia re uniunilor Comitetului pentru accize. 
De asemenea, de dou ă ori pe an, DG TAXUD actualizeaz ă baza de date cu informa ții 
referitoare la ratele taxelor pe energie apli cate de statele membre (tabelele de accize). 
De asemenea, articolul 29 din ETD prevede o examinare periodic ă, pe baza unui raport și, 
după caz, o propunere a Comisiei cu privire la diversele dispozi ții ale Directivei și nivelurile 
minime de impozitare. Aceast ă examinare ține seama de buna func ționare a pie ței interne și 
de obiectivele mai ample ale tratatului. Odat ă ce ETD este revizuit ă, această examinare va 
trebui să vizeze, în special, modul în care statele membre au pus în aplicare noul cadru de 
impozitare a produselor energetice și electricit ății în sistemele lor na ționale, modul în care 
acest cadru le-a permis s ă integreze mai bine în aceste sist eme considerente privind eficien ța 
energetică și protecția mediului, precum şi impactul economic, ținând seama de modul în care 
statele membre au utilizat  orice venit suplimentar.