RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 27.4.2009 
SEC(2009) 546 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
de însoțire a  
COMUNIC ĂRII COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR  
O strategie a UE pentru tineret – investi ție și mobilizare 
 
O metodă deschisă de coordonare reînnoit ă pentru abordarea provoc ărilor și 
oportunit ăților tineretului  
 
Evaluarea impactului - Rezumat  
 
{COM(2009) 200} 
{SEC(2009) 545} {SEC(2009) 548} {SEC(2009) 549} 
 
 
RO 2   RO REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI CU PRIVIRE LA STRATEGIA UE PENTRU TINERET  
Prezenta evaluare a impactului va înso ți Comunicarea privind o strate gie a UE pentru tineret - 
investiție și mobilizare. 
Definirea problemei  
Un cadru de cooperare european ă în domeniul tineretului (denum it în continuare „cadru de 
cooperare pentru tineret”) axat pe cet ățenia activ ă a tinerilor a fost stab ilit în iunie 2002 prin 
intermediul metodei deschise de coordonare (M DC). În 2005, acest cadru a fost completat de 
Pactul european pentru tineret – un instrument în cadrul Strategiei de la Lisabona dedicat 
integrării sociale și profesionale a tinerilor. În mod trep tat, acest cadru a permis elaborarea 
altor elemente, precum activit ățile destinate integr ării dimensiunii tineretului în alte politici, 
instrumentele cunoa șterii, dialogul structurat cu tinerii și învățarea reciproc ă.  
Ciclul actual al metodei desc hise de coordonare în domeniul tineretului se apropie de sfâr șit în 
2009, iar acest an a fost considerat de mult timp ca un an de evaluare și reexaminare. 
În acest context, este important s ă se identifice toate provoc ările cu care se confrunt ă tinerii în 
prezent și în anii care urmeaz ă, fie că este vorba de provoc ări la nivel european care au impact 
asupra lor, fie de probleme care afecteaz ă direct situa ția acestora. 
Ca rezultat al acestor provoc ări, tinerii din Europa au de suferit din cauza lipsei de 
oportunități: prea mul ți tineri sunt înc ă afectați de șomaj, sărăcie și un nivel sc ăzut de 
educație. În leg ătură cu aceast ă lipsă de oportunit ăți educaționale și profesionale, tinerii 
europeni întâmpin ă, de asemenea, dificult ăți în ceea ce prive ște accesul la oportunit ățile 
sociale și civice; ace știa se pot confrunta cu excluziu nea sau marginalizarea, precum și cu 
probleme legate de s ănătate. Tinerii pot fi, de asemenea, exclu și de la participarea în cadrul 
societății sau se pot exclude singuri, sau se po t confrunta chiar cu  o izolare provocat ă de 
slăbirea legăturilor de solidaritate.  
În forma sa actual ă, cadrul nu ar putea face fa ță tuturor acestor provoc ări, chiar dac ă evaluarea 
generală a rezultatelor cadrul ui de cooperare pentru tineret s-a dovedit, în ansamblu, pozitiv ă. 
Cadrul de cooperare al UE în dome niul tineretului a inspirat legisla ție la nivel na țional 
referitoare la tineret sau a ajutat statele membre s ă-și dezvolte strategii na ționale. Acesta a 
consolidat vizibilitatea tinerilor și politicile în domeniul tineretului la nivelul UE și la nivel 
național. Rolul cadrului de cooperare ca platform ă de schimb și de dialog a fost, de asemenea, 
subliniat în repetate rânduri.  Cu toate acestea, cadrul de evaluare nu este suficient de clar și de 
coerent și nu este suficient de eficient în anum ite domenii, precum Pactul european pentru 
tineret.  Dialogul structurat cu tinerii trebuie s ă fie revizuit și mai deschis, iar caracterul 
intersectorial al politicii în domeniul tineretului trebuie s ă beneficieze de o mai mare 
recunoaștere la nivelul UE și la nivel na țional.   
Analiza principiului subsidiarit ății 
Statele membre au principala re sponsabilitate în ceea ce prive ște modific ările de politic ă 
necesare pentru a r ăspunde acestor provoc ări. Toate op țiunile reținute pentru analiz ă și 
prezentate mai jos respect ă principiul subsidiarit ății; în plus, acestea sunt propor ționale și lasă 
statelor membre și/sau entit ăților lor sub-na ționale responsabilitatea de a pune în aplicare 
obiectivele și principiile comune de cooperare.  
Cu toate acestea, este necesar un rol mai proact iv la nivelul UE pentru  a sprijini cooperarea 
statelor membre. Ac țiunea individual ă a unui stat membru nu ar atinge acelea și rezultate 
precum cooperarea în cadrul Uniu nii Europene în ceea ce prive ște consolidarea vizibilit ății 
 
RO 3   RO tinerilor și a strategiilor pentru tineret, definirea obiectivelor comune, înv ățarea reciproc ă, 
schimbul de bune practici și experien ță și accesul la baza de date european ă etc.  
Apare, astfel, necesitatea revizuir ii cadrului de cooperare pentru a lua mai bine în considerare 
nevoile actuale și viitoare ale tinerilor.  
Obiectivele ini țiativei Uniunii Europene  
Ținând cont de provoc ările expuse anterior, se definesc urm ătoarele obiective pentru un cadru 
de cooperare pentru tineret reînnoit: 
În scopul de a spori bun ăstarea tinerilor din Eur opa pe parcursul urm ătorului deceniu, 
obiectivele generale vor viza  crearea mai multor oportunit ăți pentru tineri în domeniul 
educației și al ocupării forței de munc ă; creșterea accesului și o participare deplin ă a tuturor 
tinerilor în societate; și cultivarea solidarit ății reciproce între societate și tineri (în special prin 
intermediul incluziunii, voluntariatului și acțiunilor dedicate restului lumii).  
Obiectivele specifice ale cad rului european de cooperare  pentru tineret propus urm ăresc să 
dezvolte 1) o abordare transversal ă a aspectelor cu impact asupra vie ții tinerilor, 2) 
ameliorarea eficien ței cadrului și 3) mobilizarea tinerilor și a organiza țiilor de tineret. 
Obiectivele opera ționale vizeaz ă crearea de mecanisme de coordonare între politici, 
intensificarea dialogului structurat cu tinerii,  favorizarea unei mai bune puneri în aplicare a 
instrumentelor de cooperare, precum și elaborarea de politici bazate pe cunoa ștere. 
Opțiuni strategice  
Patru opțiuni strategice au fost luate în consid erare pentru a face obiectul unei examin ări 
aprofundate1:  
- Opțiunea 1: men ținerea situa ției existente (cadrul actual ar fi l ărgit conservând forma sa 
actuală și ar funcționa astfel cu acelea și instrumente și obiective);  
- Opțiunea 2: consolidarea metodei deschise de coordonare în domeniul tineretului 
(consolidând instrumentele de cooperare și menținând deopotriv ă accentul pe cet ățenia activ ă 
și pe câteva activit ăți menite s ă integreze dimensiunea „tineret” în alte politici);  
- Opțiunea 3: elaborarea unei abord ări intersectoriale (men ținând instrumentele metodei 
deschise de coordonare, dar instituind un mecanism de coordonare al politicilor axate în mod deosebit pe dimensiunea tineret); 
- Opțiunea 4: construirea unei strate gii globale (elaborarea simultan ă a instrumentelor metodei 
deschise de coordonare și a abord ării intersectoriale în  scopul de a profita de efectele de 
sinergie ale celor dou ă elemente). 
Evaluarea impactului  
Pe baza evalu ării impactului calitativ poten țial pe plan social, economic de mediu și în 
domeniul drepturilor omului, reiese c ă niciuna dintre op țiunile analizate nu ar avea un impact 
negativ.  Opțiunea 1 ar avea un impact pozitiv mai limitat asupra ansamblului acestor aspecte.  
Opțiunea 3 și 4 ar avea un impact mai marcant pe plan social și economic. 
Compararea op țiunilor  
                                                
 
1 Trei alte op țiuni au fost examinate dar nu au fost re ținute pentru o analiz ă aprofundat ă: încheierea 
cooperării, adoptarea unei abord ări specifice, sau elaborarea unui set de instrumente obligatorii (pentru 
mai multe detalii, a se vedea punctul 4.2). 
 
RO 4   RO Comparația opțiunilor în func ție de impactul asupra obiectivelor și de fezabilitatea acestora 
indică faptul că, deși toate op țiunile sunt realizabile , este de preferat op țiunea 4 care relev ă 
capacitatea de a face fa ță provocărilor și de a atinge obiectivele. Op țiunea 1 nu ar aduce nicio 
îmbunătățire situației actuale în ceea ce prive ște obiectivele, în timp ce op țiunile 2 și 3 ar 
aduce doar o îmbun ătățire parțială.  
Monitorizare și evaluare  
Mecanismele de monitorizare și evaluare a punerii în aplicare a cadrului de cooperare pentru 
tineret vor consta în principal din rapoarte comu ne trienale privind progr esele înregistrate, un 
tablou de bord al indicatorilor existen ți și al criteriilor de referin ță. O mai puternic ă implicare 
a părților interesate în monitorizare va fi, de asemenea, util ă. Se vor efectua în mod regulat 
propuneri de îmbun ătățire a cadrului.