COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN PROTECȚIA BUGETULUI UNIUNII EUROPENE PÂNĂ LA SFÂRȘITUL EXERCIȚIULUI 2012 /* COM/2013/0682 final */





Cuprins 1.... OBIECTIV, DOMENIU DE APLICARE ȘI CONCLUZIE.. 3 2.... LEGISLAȚIA PRIVIND PROTECȚIA BUGETULUI UE.. 4 3.... METODE DE EXECUȚIE ȘI CONTROL AL BUGETULUI UE.. 6 3.1. Gestiune partajată.. 6 3.2. Alte metode de execuție bugetară.. 8 4.... CORECȚIILE FINANCIARE ȘI RECUPERĂRILE efectuate ÎN 2012.. 9 5.... Corecțiile financiare și recuperările cumulate efectuate până la sfârșitul exercițiului 2012.. 10 6.... Impactul corecțiilor financiare și al recuperărilor asupra bugetului UE ȘI ASUPRA BUGETELOR NAȚIONALE.. 12 6.1. Impactul asupra bugetului UE.. 12 6.2. Impactul asupra bugetelor naționale.. 13 6.3. Alte consecințe ale corecțiilor financiare.. 19 7.... Rolul corecțiilor financiare și al recuperărilor dacă ratele de eroare sunt constant ridicate.. 22 8.... MĂSURILE CORECTIVE ÎNTREPRINSE DIN PROPRIE INIȚIATIVĂ DE STATELE MEMBRE ÎN CADRUL POLITICII DE COEZIUNE.. 23 9.... ALTE RECUPERĂRI. 25 9.1. Recuperarea sumelor de prefinanțare.. 25 9.2. Recuperările referitoare la venituri din resurse proprii 25 1. OBIECTIV, DOMENIU DE APLICARE ȘI CONCLUZIE Prezenta comunicare privind protecția bugetului Uniunii Europene a fost solicitată de Parlamentul European în contextul procedurii de descărcare de gestiune din 2011[1] și, prin urmare, se adresează acestei instituții, precum și Consiliului și Curții de Conturi Europene (CCE). Aceasta ar trebui citită împreună cu cifrele prezentate în nota 6 din conturile anuale ale UE pentru 2012. Obiectivul prezentei comunicări constă în a oferi: (1) o imagine de ansamblu a mecanismelor prevăzute în legislație care definesc procesul de identificare și, ulterior, de soluționare a erorilor administrative, a neregulilor și a suspiciunilor de fraudă[2] detectate de organismele UE și de statele membre și (2) cea mai bună estimare a sumelor totale[3] în cauză pentru 2012 și a sumelor cumulate pentru a ilustra în termeni reali modul în care: a. bugetul UE este protejat de cheltuielile realizate cu încălcarea legii și b. statele membre sunt implicate și afectate. În plus, sunt furnizate și informații privind sumele recuperate în legătură cu avansurile (prefinanțările) plătite care nu au fost utilizate de către beneficiar. Mai mult decât atât, sunt oferite informații despre corecțiile suplimentare raportate ca fiind efectuate în cadrul politicii de coeziune de către statele membre în urma propriilor controale și audituri, pentru perioada de programare 2007-2013. Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, care însoțește prezenta comunicare, conține informații mai detaliate despre etapele și formele măsurilor preventive și corective, precum și despre impactul financiar asupra bugetului UE și/sau a bugetelor naționale, în cadrul diferitelor domenii de politică și metode de punere în aplicare. Importanța corecțiilor financiare și a recuperărilor se evidențiază în special atunci când se iau în considerare ratele de eroare reziduală multianuale, deoarece aceste rate iau în considerare atât ratele de eroare detectate, cât și corecțiile financiare și recuperările pe durata întregului ciclu de viață al programelor și proiectelor. Prin urmare, acestea indică impactul real al cheltuielilor neregulamentare și reprezintă indicatori-cheie pentru evaluarea modului în care sistemele de supraveghere și de control gestionează riscurile legate de legalitatea și regularitatea operațiunilor finanțate din bugetul UE. Cifrele menționate în prezenta comunicare demonstrează faptul că activitățile preventive și corective multianuale pe care le efectuează Comisia au ca rezultat un buget al UE protejat în mod corespunzător împotriva cheltuielilor care sunt efectuate cu încălcarea legislației aplicabile. 2. LEGISLAȚIA PRIVIND PROTECȚIA BUGETULUI UE Obligația care revine atât Comisiei, cât și statelor membre de a gestiona în mod adecvat riscurile legate de legalitatea și regularitatea operațiunilor finanțate din bugetul UE este prevăzută în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE[4][5]), care prevede următoarele: Articolul 317 Comisia, în cooperare cu statele membre, execută bugetul, în conformitate cu dispozițiile regulamentelor adoptate pentru punerea în aplicare a articolului 322, pe propria răspundere și în limita creditelor alocate, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare. Statele membre cooperează cu Comisia astfel încât creditele să fie folosite în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare. Regulamentul prevede obligațiile de control și de audit ale statelor membre în execuția bugetului, precum și răspunderile care decurg din acestea. Acesta stabilește, de asemenea, răspunderile și normele potrivit cărora fiecare instituție participă la execuția propriilor cheltuieli. … În conformitate cu Regulamentul financiar[6], normele de aplicare ale acestuia[7] și diferitele regulamente sectoriale, Comisia protejează bugetul UE, și anume cheltuielile UE, de cheltuieli necuvenite sau neregulamentare prin intermediul a două metode principale: (1) acțiuni preventive și (2) mecanisme de corecție (în principal corecțiile financiare impuse statelor membre și, într-o mai mică măsură, recuperările de la beneficiarii plăților UE). Se subliniază faptul că obiectivul principal al corecțiilor financiare este acela de a garanta că fondurile UE sunt utilizate în mod corect și în scopurile pentru care au fost alocate. Acesta este motivul pentru care, de exemplu, în conformitate cu legislația în vigoare privind politica de coeziune, cheltuielile neregulamentare detectate trebuie să fie întotdeauna excluse, fiind deseori înlocuite cu cheltuieli regulamentare la nivel de stat membru. Cu toate acestea, recuperările [și corecțiile financiare legate de politica agricolă comună („PAC”)] conduc la returnarea la bugetul UE a sumelor neregulamentare plătite anterior. În conformitate cu articolul 32 din Regulamentul financiar, referitor la controlul intern al execuției bugetare, Comisia și statele membre, în cazul gestiunii partajate (a se vedea secțiunea 3.1), trebuie să respecte următoarele principii: Articolul 32 – Controlul intern al execuției bugetare (1) Bugetul se execută pe baza unui control intern eficace și eficient, corespunzător fiecărei metode de execuție și în conformitate cu normele sectoriale relevante. (2) În scopul execuției bugetare, controlul intern este definit drept un proces aplicabil la toate nivelurile gestiunii și menit să asigure în mod rezonabil realizarea următoarelor obiective: (a) eficacitatea, eficiența și economia operațiunilor; (b) fiabilitatea informațiilor; (c) protecția activelor și a informațiilor; (d) prevenirea, depistarea, corectarea și monitorizarea fraudelor și a neregulilor; (e) buna gestionare a riscurilor legate de legalitatea și regularitatea tranzacțiilor aferente, avându-se în vedere caracterul multianual al programelor, precum și natura plăților respective. … Articolul 80 din același regulament precizează în continuare: Articolul 80 – Reguli privind recuperările … (3) Răspunderea pentru realizarea controalelor și auditurilor și pentru recuperarea sumelor cheltuite necorespunzător, în conformitate cu normele sectoriale, revine în primul rând statelor membre. În măsura în care statele membre depistează și corectează nereguli pe cont propriu, acestea sunt scutite de aplicarea unor corecții financiare de către Comisie cu privire la respectivele nereguli. (4) Comisia aplică corecții financiare statelor membre pentru a exclude din finanțarea de la bugetul Uniunii cheltuielile care sunt realizate cu încălcarea legislației aplicabile. Comisia își bazează corecțiile financiare pe identificarea sumelor cheltuite în mod necuvenit și a implicațiilor financiare asupra bugetului Uniunii. În cazul în care aceste sume nu pot fi identificate cu exactitate, Comisia poate aplica corecții extrapolate sau forfetare, în conformitate cu normele sectoriale. Atunci când decide cuantumul unei corecții financiare, Comisia ia în considerare natura și gravitatea încălcării legislației aplicabile și implicațiile financiare pentru buget, inclusiv în cazul deficiențelor identificate la nivelul sistemelor de gestiune și control. Criteriile pentru stabilirea corecțiilor financiare și procedura aplicabilă pot fi prevăzute în normele sectoriale. (5) Metodologia pentru aplicarea corecțiilor extrapolate sau forfetare este stabilită în conformitate cu normele sectoriale pentru a permite Comisiei să protejeze interesele financiare ale Uniunii. Este, de asemenea, important să se sublinieze faptul că, pentru o proporție semnificativă din cheltuielile UE, de exemplu, politicile de coeziune și de cercetare, programele în cauză au un caracter multianual și, astfel cum se subliniază mai sus la articolul 32 litera (e) din Regulamentul financiar, acest lucru trebuie luat în considerare la elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor preventive și corective, precum și la evaluarea rezultatelor acestor acțiuni. Ciclul de viață al unui proiect/program finanțat de UE ar putea fi reprezentat după cum urmează: Corecțiile financiare și recuperările pot fi efectuate în orice moment după ce s-au realizat cheltuielile și/sau s-a efectuat o plată. Cu toate acestea, majoritatea corecțiilor sunt, în general, efectuate la încheierea proiectului/programului, care poate surveni după mai mulți ani de la efectuarea primelor cheltuieli și/sau de la efectuarea primei plăți. 3. METODE DE EXECUȚIE ȘI CONTROL AL BUGETULUI UE Acțiunile preventive și responsabilitățile depind de metoda de execuție a bugetului UE[8]. Aceasta are consecințe și asupra modului și a momentului în care sunt puse în aplicare acțiunile corective. În plus, atunci când instituie astfel de proceduri și controale, Comisia este obligată să respecte articolul 32 alineatul (4) litera (g) din Regulamentul financiar, pentru a ține seama de eficiență și, în special, de „ameliorarea rentabilității controalelor”. Pe scurt, bugetul UE pentru 2012 a fost executat prin intermediul următoarelor metode[9]: 3.1. Gestiune partajată În cadrul gestiunii partajate (și anume cheltuielile din domeniul agriculturii și al politicii de coeziune), care reprezintă aproximativ 80 % din bugetul anual al UE, Comisia încredințează statelor membre punerea în aplicare a programelor UE, respectiv, după primirea cererilor de plată, contribuția UE este plătită autorităților naționale de certificare și de gestiune sau agențiilor de plăți, care sunt responsabile ulterior de plățile efectuate către beneficiarii finali. Prin urmare, statele membre sunt în primul rând responsabile de prevenirea, detectarea și soluționarea erorilor și a neregulilor comise de beneficiari, iar Comisia Europeană îndeplinește un rol general de supraveghere (adică verifică buna funcționare a sistemelor de gestiune și control ale statelor membre și aplică, dacă este necesar, corecțiile financiare) - a se vedea articolul 59 din Regulamentul financiar, care prevede următoarele[10]: Articolul 59 - Gestiunea partajată cu statele membre (1) În cazul în care Comisia execută bugetul prin gestiune partajată, sarcinile de execuție sunt delegate statelor membre. Comisia și statele membre respectă principiile bunei gestiuni financiare, transparenței și nediscriminării și asigură vizibilitatea acțiunilor Uniunii atunci când gestionează fonduri ale Uniunii. În acest scop, Comisia și statele membre își îndeplinesc obligațiile care le revin în materie de control și de audit și își asumă responsabilitățile care rezultă din acestea, astfel cum sunt prevăzute de prezentul regulament. Dispoziții complementare sunt prevăzute în normele sectoriale. (2) În îndeplinirea sarcinilor legate de execuția bugetului, statele membre adoptă toate măsurile necesare, inclusiv legislative, de reglementare și administrative, pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii, în special: (a) garantează că acțiunile finanțate de la buget sunt executate corect și eficient, în conformitate cu normele sectoriale aplicabile, iar în acest scop desemnează în conformitate cu alineatul (3) și supraveghează organisme responsabile de gestiunea și controlul fondurilor Uniunii; (b) previn, detectează și soluționează neregulile și frauda. Pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii, statele membre, respectând principiul proporționalității și în conformitate cu prezentul articol și cu normele sectoriale, efectuează controale ex ante și ex post și, dacă este cazul, verificări la fața locului pe eșantioane reprezentative și/sau eșantioane bazate pe riscuri ale tranzacțiilor. De asemenea, acestea recuperează fondurile plătite în mod necuvenit și inițiază procedurile judiciare necesare în acest scop. … În cadrul gestiunii partajate, măsurile preventive utilizate variază, astfel cum se explică în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei. De exemplu, statele membre au obligația legală de a institui sisteme de gestiune și control. Un alt exemplu, pentru cheltuielile în materie de coeziune și, în viitor, pentru PAC, este acela în care dacă în cadrul sistemelor de gestiune și control există deficiențe grave care au dus sau ar putea duce la nereguli individuale sau sistemice, Comisia poate întrerupe sau suspenda plățile. Comisia poate adopta și alte măsuri, printre care se numără orientarea și formarea pentru a sprijini statele membre. În ceea ce privește măsurile corective, Comisia însăși abordează deficiențele sistemice, erorile, neregulile și cazurile de fraudă, recurgând aproape exclusiv la așa-numita procedură de corecție financiară, recuperările fiind utilizate într-un număr limitat de cazuri. Rezultatele acestor acțiuni corective ale Comisiei sunt rezumate mai jos (a se vedea, de asemenea, secțiunile 4, 5 și 6) și prezentate pe larg în documentul de lucru al serviciilor Comisiei. Trebuie subliniat faptul că responsabilitatea principală a Comisiei în cadrul execuției bugetului UE constă în protejarea intereselor financiare ale Uniunii sau, cu alte cuvinte, în protejarea bugetului UE de cheltuieli neregulamentare. În contextul gestiunii partajate, acest aspect are două consecințe importante: (1) deși Comisia aplică corecții financiare (precum și întreruperi și suspendări) legate de deficiențele sistemelor statelor membre, acestora din urmă le revine sarcina de a reacționa la aceste măsuri și de a aduce îmbunătățiri propriilor sisteme și (2) protecția bugetelor naționale, în special prin recuperarea de fonduri de la beneficiarii finali, rămâne responsabilitatea statelor membre. Se subliniază totuși faptul că, prin corecțiile financiare, statele membre nu sunt degrevate de obligația de a recupera plățile necuvenite de la beneficiari de fiecare dată când acest lucru este fezabil și eficient din punctul de vedere al costurilor. Chiar în cazul în care statele membre nu recuperează cheltuielile neregulamentare de la beneficiarul final, protecția bugetului UE se asigură prin deducerea efectivă a cheltuielilor neregulamentare fie de către statele membre, fie de către Comisie. Prin urmare, cheltuielile care sunt realizate cu încălcarea legislației nu mai sunt finanțate din bugetul UE. 3.2. Alte metode de execuție bugetară Comisia Europeană pune, de asemenea, în aplicare politici în temeiul altor modalități de gestiune, astfel cum se indică mai sus. În aceste domenii, care reprezintă aproximativ 20 % din bugetul anual al UE, printre principalele acțiuni preventive de menționat se numără sistemul de control intern al Comisiei, precum și sprijinul și consilierea oferite beneficiarilor, formarea personalului și evaluarea eligibilității. Procesele sunt explicate mai detaliat în documentul de lucru al serviciilor Comisiei. Acțiunile corective sunt realizate prin intermediul recuperării efective a sumelor plătite în mod necuvenit, fiind executate prin ordin de recuperare sau prin compensarea cu o plată ulterioară către beneficiar — a se vedea articolele 78 și 80 din Regulamentul financiar, precum și documentul de lucru al serviciilor Comisiei. Articolul 78 – Constatarea creanțelor (1) Constatarea unei creanțe este actul prin care ordonatorul de credite competent: (a) verifică existența datoriei; (b) determină sau verifică realitatea și cuantumul datoriei; (c) verifică condițiile de exigibilitate a datoriei. (2) … (3) Sumele plătite în mod necuvenit se recuperează. … Articolul 80 – Reguli privind recuperările (1) Contabilul se ocupă de ordinele de recuperare a creanțelor constatate în mod corespunzător de ordonatorul de credite competent. Contabilul depune toate eforturile pentru a se asigura că Uniunea își încasează veniturile și se asigură că drepturile Uniunii sunt respectate. Contabilul recuperează sumele prin compensarea lor cu creanțele echivalente ale Uniunii asupra oricărui debitor care are, la rândul lui, asupra Uniunii o creanță. Aceste creanțe trebuie să fie certe, în sumă fixă și exigibile. … 4. CORECȚIILE FINANCIARE ȘI RECUPERĂRILE efectuate[11] ÎN 2012 Corecțiile financiare și recuperările depind, în principal, de nivelul neregulilor din anii precedenți, și anume în cazul în care punctele slabe/deficiențele observate se înmulțesc, Comisia are obligația de a se asigura că sunt efectuate corecțiile financiare și recuperările corespunzătoare. Dar, având în vedere caracterul multianual al cadrului de control și complexitatea mecanismelor și a procedurilor corective, acest lucru se poate întâmpla numai în timp. Secțiunile 6.2.3 și 6.2.4 ilustrează impactul măsurilor corective pe o perioadă mai lungă: pentru agricultură (FEGA) (1,5 % din totalitatea plăților pentru perioada 1999-2012 care acoperă toate deciziile de verificare și închidere a conturilor) și pentru FEDER și FSE (4 % din totalitatea plăților pentru perioada de programare 2000-2006, care se află în etapa de închidere). Cu toate acestea, în ceea ce privește exclusiv exercițiul 2012 și pentru a avea o idee despre amploarea corecțiilor financiare și a recuperărilor efectuate în 2012, se remarcă faptul că sumele, deși se referă în principal la nereguli din anii precedenți, reprezintă, din punct de vedere financiar, 3,2 % din totalitatea plăților efectuate din bugetul pentru 2012. Tabelul 4: Corecțiile financiare și recuperările efectuate în 2012 Milioane EUR || Plățile din bugetul UE pentru 2012 || Corecții financiare || Recuperări || 2012 Total || % din plățile din bugetul UE Agricultură: || || || || || FEGA[12] || 44 551 || 610 || 161 || 771 || 1,7 % Dezvoltare rurală || 13 123 || 59 || 166 || 225 || 1,7 % Politica de coeziune*: || || || || || FEDER || 27 457 || 2 416 || Nu se aplică || 2 416 || 8,8 % Fondul de coeziune || 9 626 || 207 || Nu se aplică || 207 || 2,2 % FSE || 11 295 || 430 || Nu se aplică || 430 || 3,8 % IFOP/FEP** || 481 || 1 || Nu se aplică || 1 || 0,2 % FEOGA- Orientare** || 138 || 17 || 3 || 20 || 14,5 % Altele || 106 || Nu se aplică || 11 || 11 || 10,4 % Subtotal || 106 777 || 3 741 || 341 || 4 081 || 3,8 % Domenii de politică internă || 16 278 || 1 || 229 || 230 || 1,4 % Domenii de politică externă || 7 064 || Nu se aplică || 99 || 99 || 1,4 % Administrație || 8 564 || Nu se aplică || 9 || 9 || 0,1 % Total || 138 683 || 3 742 || 678 || 4 419 || 3,2 % * Corecțiile financiare puse în aplicate în cadrul politicii de coeziune includ și ordinele de recuperare emise de Comisie. ** IFOP/FEP și FEOGA - Orientare fac parte din politica de coeziune numai pentru perioada de programare 2000-2006 și anterior acesteia. 5. Corecțiile financiare și recuperările cumulate efectuate până la sfârșitul exercițiului 2012 Cifrele cumulate furnizează informații cu privire la importanța și impactul real al mecanismelor corective utilizate de către Comisie, ținând seama de caracterul multianual al programelor și al proiectelor. Graficul de mai jos prezintă evoluția corecțiilor financiare și a recuperărilor efectuate în ultimii 4 ani: Graficul 5: Corecțiile financiare și recuperările efectuate în perioada 2009­2012 Valoarea medie de corecțiilor financiare și a recuperărilor efectuate anual de către Comisie în perioada 2009-2012 a fost de 2,6 miliarde EUR sau 2 % din valoarea medie a plăților de la bugetul UE, în valoare de 127,2 miliarde EUR [gestiune partajată: 2,3 miliarde EUR sau 2,3 % din valoarea medie a plăților (97,2 miliarde EUR)]. Sumele din 2012 au fost în mod semnificativ mai ridicate din cauza corecțiilor în materie de coeziune privind încheierea programelor din perioada 2000-2006 pentru unul dintre statele membre, și anume Spania, și din cauza accelerării efectuării corecțiilor financiare pentru programele actuale. Tabelul prezintă corecțiile financiare cumulate efectuate până la sfârșitul exercițiului 2012: Tabelul 5.1 Corecțiile financiare cumulate efectuate până la sfârșitul exercițiului 2012 || || Milioane EUR || Efectuate până la sfârșitul exercițiului 2012 || Total decis la sfârșitul exercițiului 2012 || Procentaj efectuat Perioadă de programare || Sume anuale cumulate || Total Perioada 1994-1999 || Perioada 2000-2006 || Perioada 2007-2013 Agricultură: || - || 93 || 81 || 7 728 || 7 902 || 8 525 || 92,7 % FEGA || - || - || - || 7 728 || 7 728 || 8 286 || 93,3 % Dezvoltare rurală || - || 93 || 81 || - || 174 || 239 || 72,8 % Politica de coeziune: || 2 535 || 6 359 || 779 || - || 9 673 || 10 787 || 89,7 % FEDER || 1 764 || 4 626 || 154 || - || 6 544 || 7 305 || 89,6 % Fondul de coeziune || 264 || 464 || 87 || - || 815 || 984 || 82,8 % FSE || 407 || 1 206 || 538 || - || 2 150 || 2 224 || 96,7 % IFOP/FEP || 100 || 5 || 0 || - || 105 || 201 || 52,2 % FEOGA - Orientare || 0 || 58 || - || - || 58 || 72 || 80,6 % Altele || - || - || - || 2 || 2 || 2 || 100 % Total || 2 535 || 6 452 || 861 || 7 730 || 17 577 || 19 313 || 91,0 % Diferitele perioade de programare din cadrul politicii de coeziune arată în mod clar caracterul multianual al ciclului bugetar al UE. Întrucât perioada 2000-2006 se apropie de sfârșitul procesului de închidere, valoarea corecțiilor financiare este considerabil mai ridicată decât valoarea corecțiilor pentru perioada 2007-2013. Corecțiile financiare pentru această perioadă se vor intensifica, desigur, în următorii ani pe măsură ce programele aferente vor începe să se închidă. În secțiunea 6.2 este prezentată situația corecțiilor financiare cumulate corespunzătoare fiecărui stat membru în domeniul agriculturii (FEGA), pentru toate deciziile adoptate până în 2012, și în domeniul coeziunii, pentru perioada de programare 2000-2006. Tabelul de mai jos ilustrează defalcarea recuperărilor pe ani pentru perioada 2009­2012: Tabelul 5.2 Recuperările efectuate în perioada 2009-2012 Milioane EUR || || Total la sfârșitul exercițiului 2012 || Încă de recuperat Recuperări || Ani || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 Agricultură: || || || || || || FEGA || 148 || 172 || 178 || 161 || 659 || 50 Dezvoltare rurală || 25 || 114 || 161 || 166 || 466 || 0 Coeziune || 102 || 25 || 48 || 14 || 189 || 9 Domenii de politică internă || 100 || 162 || 268 || 229 || 759 || 50 Domenii de politică externă || 81 || 136 || 77 || 99 || 393 || 38 Administrație || 9 || 5 || 2 || 9 || 25 || 4 Total || 464 || 614 || 734 || 678 || 2 491 || 151 6. Impactul corecțiilor financiare și al recuperărilor asupra bugetului UE ȘI ASUPRA BUGETELOR NAȚIONALE 6.1. Impactul asupra bugetului UE Tipul execuției bugetare și domeniul de politică influențează modul în care bugetul UE este afectat de diferite mecanisme de corecție, însă, în orice caz, prin intermediul mecanismelor de corecție se asigură că bugetul UE finanțează doar cheltuieli regulamentare și eligibile. În unele cazuri, în special în cadrul PAC, acțiunea corectivă conduce la restituirea în bugetul UE a sumelor plătite anterior. Cu toate acestea, pentru alte domenii de politică, numeroase corecții financiare nu generează rambursări la bugetul UE, deoarece, în conformitate cu legislația, sumele corectate pot fi reutilizate pentru a finanța alte proiecte eligibile[13]. Tabelul 6.1 Impactul corecțiilor financiare și al recuperărilor asupra bugetului UE Domeniu de politică || Suma totală executată în 2012 (în milioane EUR) || Excluderea cheltuielilor realizate cu încălcarea legii (Da/Nu) || Rambursarea la bugetul UE (Da/Nu) Agricultură: || || || Corecții financiare în cadrul FEGA || 610 || Da || Da Recuperări în cadrul FEGA || 161 || Da || Da Corecții financiare în materie de dezvoltare rurală || 59 || Da || Da Recuperări în materie de dezvoltare rurală || 166 || Da || Nu* Politica de coeziune || || || Corecții financiare efectuate prin retrageri || 738 || Da || Nu Corecții financiare efectuate prin recuperări || 49 || Da || Da Corecții financiare efectuate prin dezangajare/deducere la încheiere || 2 284 || Da || Nu* Recuperări || 14 || Da || Da Alte domenii de politică || || || Corecții financiare efectuate prin dezangajare/deducere la încheiere || 1 || Da || Nu* Corecții financiare efectuate prin recuperări || 0 || Da || Da Recuperări || 337 || Da || Da TOTAL || 4 419 || || * Conform cadrului juridic actual, corecțiile financiare pot conduce la reducerea cheltuielilor/pachetului numai: - dacă statele membre nu sunt în măsură să prezinte cheltuieli eligibile suficiente; - după închiderea programelor, în cazul în care înlocuirea cheltuielilor nu mai este posibilă; - în cazul unui dezacord cu Comisia. 6.2. Impactul asupra bugetelor naționale 6.2.1 Introducere În cadrul gestiunii partajate, toate corecțiile financiare și recuperările au un impact asupra bugetelor naționale, indiferent de modul lor de executare. Trebuie subliniat faptul că, la nivelul statului membru, impactul corecțiilor financiare este întotdeauna negativ, chiar în cazul în care nu există nicio rambursare la bugetul UE. Pentru a nu pierde finanțarea UE, statul membru trebuie să înlocuiască cheltuielile neeligibile cu operațiuni eligibile. Aceasta înseamnă că statul membru suportă din resurse proprii (din bugetul național) consecințele financiare generate de pierderile de cofinanțare din partea UE aferente cheltuielilor considerate neeligibile, cu excepția cazului în care recuperează sumele respective de la beneficiari individuali. Acest lucru nu este întotdeauna posibil, de exemplu în cazul corecțiilor forfetare la nivel de program (din cauza unor deficiențe în cadrul administrației naționale de gestionare a programului), care nu sunt legate de nereguli individuale la nivel de proiect. Aceste corecții forfetare protejează totuși în mod adecvat bugetul UE. Mai jos este ilustrat impactul acestor corecții financiare atât pentru exercițiul curent (2012), cât și cumulat [pentru fiecare stat membru în domeniul agriculturii (FEGA) și pentru perioada de programare 2000-2006 în cadrul FEDER și FSE]. 6.2.2 Corecțiile financiare efectuate pentru fiecare stat membru în 2012 În tabelul de mai jos este prezentată o defalcare a corecțiilor financiare efectuate pentru fiecare stat membru în diferite domenii legate de gestiunea partajată: Tabelul 6.2.2: Corecțiile financiare efectuate în cadrul gestiunii partajate pentru fiecare stat membru în 2012 || || Milioane EUR Stat membru || Plăți primite de la bugetul UE || Corecții financiare FEGA || Dezvoltare rurală || FEDER || Fondul de coeziune || FSE || Altele || TOTAL 2012 || % comparativ cu plățile primite de la bugetul UE || % comparativ cu valoarea totală a corecțiilor financiare Belgia || 1 114 || 0 || 3 || 0 || - || 11 || 0 || 14 || 1,3 % || 0,4 % Bulgaria || 1 590 || 15 || 7 || 0 || 6 || 1 || - || 30 || 1,9 % || 0,8 % Republica Cehă || 4 433 || 0 || - || 116 || 8 || - || 0 || 125 || 2,8 % || 3,3 % Danemarca || 1 101 || 22 || - || 0 || - || - || - || 22 || 2,0 % || 0,6 % Germania || 10 358 || (16) || 3 || 23 || - || 0 || 0 || 10 || 0,1 % || 0,3 % Estonia || 915 || 0 || 1 || 0 || 0 || 0 || - || 1 || 0,1 % || 0,0 % Irlanda || 1 750 || (1) || 10 || - || - || - || - || 9 || 0,5 % || 0,2 % Grecia || 6 022 || 85 || 5 || 0 || 13 || 159 || 0 || 262 || 4,4 % || 7,0 % Spania || 12 967 || 47 || 2 || 1 952 || 81 || 84 || 7 || 2 172 || 16,8 % || 58,0 % Franța || 10 868 || 64 || 1 || 20 || - || 37 || 2 || 123 || 1,1 % || 3,3 % Italia || 8 835 || 209 || 0 || 57 || - || 3 || 7 || 275 || 3,1 % || 7,3 % Cipru || 111 || 8 || 0 || - || - || - || 0 || 8 || 7,2 % || 0,2 % Letonia || 1 128 || - || - || 1 || 1 || 9 || 0 || 12 || 1,1 % || 0,3 % Lituania || 1 644 || 3 || 4 || 3 || 1 || 0 || 0 || 10 || 0,6 % || 0,3 % Luxemburg || 52 || 0 || - || 0 || - || - || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Ungaria || 3 973 || 6 || 0 || 0 || - || - || 0 || 6 || 0,2 % || 0,2 % Malta || 101 || 0 || - || - || - || - || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Țările de Jos || 1 247 || 17 || 2 || 0 || - || - || 0 || 20 || 1,6 % || 0,5 % Austria || 1 513 || 1 || - || - || - || - || 0 || 1 || 0,1 % || 0,0 % Polonia || 15 417 || 12 || 2 || 45 || 79 || 23 || 0 || 162 || 1,1 % || 4,3 % Portugalia || 6 526 || 15 || 1 || 117 || 0 || - || 0 || 134 || 2,1 % || 3,6 % România || 3 290 || 24 || 12 || 22 || - || 81 || - || 139 || 4,2 % || 3,7 % Slovenia || 836 || 0 || 0 || - || - || - || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Slovacia || 2 190 || 0 || - || 29 || 17 || 11 || - || 57 || 2,6 % || 1,5 % Finlanda || 1 107 || 1 || 0 || 0 || - || - || 0 || 1 || 0,1 % || 0,0 % Suedia || 1 166 || 72 || 2 || 0 || - || 0 || - || 74 || 6,3 % || 2,0 % Regatul Unit || 5 384 || 27 || 4 || 4 || - || 12 || 2 || 50 || 0,9 % || 1,3 % Nedefalcate || 1 140 || - || - || 24 || - || - || - || 24 || - || - TOTAL || 106 777 || 610 || 59 || 2 416 || 207 || 430 || 19 || 3 742 || 3,5 % || 100 % Graficul de mai jos ia în considerare atât „contribuția” absolută a fiecărui stat membru la valoarea totală a corecțiilor financiare, cât și ponderea relativă a corecțiilor financiare pentru fiecare stat membru, în comparație cu plățile primite de la bugetul UE. În 2012, 11 state membre prezintă procente globale sub 1 %, iar, în cazul altor 11 state membre, acestea se situează între 1 % și media de 3,5 % — în total, aceste 22 de state membre contribuie la 29 % din totalul corecțiilor. În cele din urmă, 5 state membre prezintă procente mai ridicate decât media, peste 4,2 % în toate cazurile, și contribuie la 71 % din valoarea corecțiilor financiare efectuate în 2012. Având un procent de 16,8 %, Spania este, în mod evident, exemplul cel mai important, din cauza corecțiilor specifice și complexe care au fost puse efectuate în 2012, în contextul încheierii perioadei de programare 2000-2006. Graficul 6.2.2: Proporția corecțiilor financiare ale statelor membre efectuate în comparație cu plățile primite de la bugetul UE în 2012* * Dimensiunea „bulei” este proporțională cu fondurile UE primite. Se atrage atenția asupra faptului că datele de mai sus se referă la un singur exercițiu, 2012. Este posibil ca atât nivelul corecțiilor globale, cât și cel al defalcării pe state membre să se schimbe în mod semnificativ de la un exercițiu la altul. Prin urmare, o evaluare semnificativă a capacității de corecție a sistemelor de supraveghere și de control trebuie să se bazeze pe o perspectivă multianuală (a se vedea, de asemenea, secțiunea 5 de mai sus). Din acest motiv, mai jos sunt prezentate informații privind corecțiile financiare cumulate per stat membru pentru agricultură (de la prima decizie de verificare și închidere a conturilor din 1999) și pentru programele din cadrul FEDER și FSE din perioada 2000-2006, care sunt în faza de închidere. 6.2.3 Agricultură (FEGA): corecții financiare în cadrul verificării și închiderii conturilor În ceea ce privește agricultura (FEGA), valoarea corecțiilor financiare impuse de Comisie de la prima decizie de verificare și închidere a conturilor din 1999 se ridică la 8 286 milioane EUR. Odată stabilite de Comisie, sumele sunt aplicate în mod automat. Trebuie observat faptul că, în câteva cazuri, data punerii în aplicare a fost amânată cu 18 luni, iar unele decizii sunt, de asemenea, rambursate în 3 tranșe anuale amânate. Acest lucru este în special valabil pentru statele membre care fac obiectul asistenței financiare, în conformitate cu Acordul-cadru european de stabilitate financiară semnat la 7 iunie 2010. Tabelul de mai jos prezintă o defalcare a corecțiilor financiare care sunt rambursate la bugetul UE de către statele membre în cauză. De la un exercițiu la altul, valoarea totală a corecțiilor financiare rămâne relativ stabilă și chiar înregistrează o tendință pozitivă pe parcursul perioadei, în sume absolute, dar și în ceea ce privește procentul de cheltuieli. Tabelul 6.2.3 Corecțiile financiare cumulate decise în cadrul verificării și închiderii conturilor FEGA de la prima decizie din 1999 până la sfârșitul exercițiului 2012: defalcare pe state membre Milioane EUR Stat membru || Plăți primite de la bugetul UE || Corecții financiare cumulate la sfârșitul exercițiului 2012 || % comparativ cu plățile primite de la bugetul UE || % comparativ cu valoarea totală a corecțiilor financiare Belgia || 11 018 || 34 || 0,3 % || 0,4 % Bulgaria || 1 441 || 37 || 2,6 % || 0,4 % Republica Cehă || 3 904 || 1 || 0,0 % || 0,0 % Danemarca || 15 414 || 173 || 1,1 % || 2,1 % Germania || 76 997 || 178 || 0,2 % || 2,1 % Estonia || 428 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Irlanda || 18 225 || 42 || 0,2 % || 0,5 % Grecia || 35 793 || 2 102 || 5,9 % || 25,4 % Spania || 79 733 || 1 366 || 1,7 % || 16,5 % Franța || 124 663 || 1 115 || 0,9 % || 13,5 % Italia || 64 791 || 1 672 || 2,6 % || 20,2 % Cipru || 287 || 10 || 3,5 % || 0,1 % Letonia || 601 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Lituania || 1 732 || 7 || 0,4 % || 0,1 % Luxemburg || 399 || 5 || 1,3 % || 0,1 % Ungaria || 6 007 || 31 || 0,5 % || 0,4 % Malta || 22 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Țările de Jos || 15 549 || 179 || 1,2 % || 2,2 % Austria || 9 731 || 9 || 0,1 % || 0,1 % Polonia || 13 569 || 67 || 0,5 % || 0,8 % Portugalia || 9 511 || 193 || 2,0 % || 2,3 % România || 3 573 || 97 || 2,7 % || 1,2 % Slovenia || 568 || 5 || 0,9 % || 0,1 % Slovacia || 1 714 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Finlanda || 7 376 || 21 || 0,3 % || 0,3 % Suedia || 9 847 || 116 || 1,2 % || 1,4 % Regatul Unit || 51 953 || 826 || 1,6 % || 10,0 % Total || 564 847 || 8 286 || 1,5 % || 100 % Graficul următor ia în considerare atât „contribuția” absolută a fiecărui stat membru la valoarea totală a corecțiilor financiare, cât și ponderea relativă a corecțiilor financiare pentru fiecare stat membru, în comparație cu plățile primite de la bugetul UE. 15 state membre prezintă rate globale de corecție sub 1 % — corecțiile pentru aceste 15 state membre contribuie la 18 % din totalul corecțiilor. Încă 4 state membre prezintă rate între 1 % și rata medie de 1,5 % și reprezintă 6 % din totalul corecțiilor. În cele din urmă, 8 state membre prezintă o rată de corecție mai ridicată decât media de 1,5 % și contribuie la 76 % din valoarea totală a corecțiilor. Graficul 6.2.3 Proporția corecțiilor financiare cumulate ale statelor membre în cadrul verificării și închiderii conturilor FEGA de la prima decizie din 1999 până la sfârșitul exercițiului 2012, în comparație cu plățile primite de la bugetul UE* * Dimensiunea „bulei” este proporțională cu fondurile UE primite. 6.2.4 Politica de coeziune: închiderea perioadei de programare 2000-2006 Întrucât încheierea perioadei 2000-2006 pentru politica de coeziune este în faza de finalizare, pot fi comparate rezultatele globale ale acțiunilor corective și totalul sumelor cheltuite și se poate obține o imagine cât mai completă a impactului mecanismelor corective, astfel cum se indică într-un raport recent al serviciilor Comisiei[14]. La sfârșitul exercițiului 2012, pentru FEDER și FSE, rata combinată de corecție financiară, bazată numai pe supravegherea Comisiei, a reprezentat 4 % din fondurile alocate (196,9 miliarde EUR). Această valoare corespunde unor corecții financiare în valoare de aproape 8 miliarde EUR la sfârșitul exercițiului 2012. Procesul de închidere a fost esențial pentru a se asigura că riscurile reziduale sunt acoperite în mod corespunzător pentru ambele fonduri, deoarece corecțiile financiare impuse în stadiul de închidere de către Comisie reprezintă aproximativ o treime din valoarea totală a corecțiilor financiare impuse de Comisie. Aceasta include sumele corecțiilor în derulare la sfârșitul exercițiului 2012, care reprezintă 0,9 % din alocările (1,7 miliarde EUR) incluse în scrisorile de închidere comunicate oficial autorităților statelor membre, dar care nu au fost încă acceptate de statele membre.[15] [16] Tabelul 6.2.4 FEDER și FSE — perioada de programare 2000-2006: corecțiile financiare decise/confirmate și în derulare la 31.12.2012 — defalcare pe state membre Milioane EUR Stat membru || Valoarea contribuției FEDER + FSE || Corecții financiare decise/confirmate || Corecții financiare în derulare (scrisori de închidere trimise) || Total corecții financiare impuse pentru perioada 2000-2006 || Procentul corecțiilor financiare în ceea ce privește contribuțiile FEDER + FSE || Proporția corecțiilor financiare impuse comparativ cu totalul corecțiilor financiare Belgia || 1 945 || 12 || 2 || 14 || 0,7 % || 0,2 % Republica Cehă || 1 456 || 5 || 10 || 15 || 1,0 % || 0,2 % Danemarca || 570 || 0 || - || 0 || 0,1 % || 0,0 % Germania || 26 960 || 36 || 88 || 124 || 0,5 % || 1,6 % Estonia || 305 || 1 || - || 1 || 0,4 % || 0,0 % Irlanda || 3 067 || 21 || 160 || 181 || 5,9 % || 2,3 % Grecia || 20 211 || 1 154 || 81 || 1 235 || 6,1 % || 15,5 % Spania || 40 686 || 2 921 || 368 || 3 289 || 8,1 % || 41,3 % Franța || 14 825 || 309 || 33 || 342 || 2,3 % || 4,3 % Italia || 27 501 || 1 011 || 740 || 1 751 || 6,4 % || 22,0 % Cipru || 53 || 0 || - || - || 0,0 % || 0,0 % Letonia || 518 || 4 || - || 4 || 0,8 % || 0,1 % Lituania || 773 || 3 || - || 3 || 0,3 % || 0,0 % Luxemburg || 71 || 2 || - || 2 || 2,6 % || 0,0 % Ungaria || 1 695 || 12 || - || 12 || 0,7 % || 0,2 % Malta || 57 || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Țările de Jos || 2 702 || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Austria || 1 647 || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Polonia || 7 032 || 180 || - || 180 || 2,6 % || 2,3 % Portugalia || 18 178 || 181 || 3 || 184 || 1,0 % || 2,3 % Slovenia || 215 || 2 || - || 2 || 0,9 % || 0,0 % Slovacia || 1 245 || 43 || - || 43 || 3,4 % || 0,5 % Finlanda || 1 789 || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Suedia || 1 634 || 12 || 0 || 12 || 0,7 % || 0,1 % Regatul Unit || 16 129 || 293 || 40 || 333 || 2,1 % || 4,2 % Interreg || 5 645 || 25 || 202 || 227 || 4,0 % || 2,9 % Total || 196 911 || 6 229 || 1 726 || 7 955 || 4,0 % || 100 % Graficul următor ia în considerare atât „contribuția” absolută a fiecărui stat membru la valoarea totală a corecțiilor financiare, cât și ponderea relativă a corecțiilor financiare pentru fiecare stat membru, în comparație cu plățile primite de la bugetul UE. 15 state membre prezintă rate globale de corecție egale sau mai mici de 1 % — corecțiile pentru aceste 15 state membre contribuie la numai 2 % din totalul corecțiilor. Încă 5 state membre și INTERREG prezintă rate între 1 % și rata medie de 4 % și reprezintă 14 % din totalul corecțiilor. În cele din urmă, 5 state membre prezintă o rată de corecție mai ridicată decât media de 4 % și contribuie la 84 % din valoarea totală a corecțiilor. Graficul 6.2.4 Proporția corecțiilor financiare cumulate decise/confirmate și în derulare ale statelor membre (la 31.12.2012) pentru perioada de programare 2000-2006 a FEDER și FSE* * Dimensiunea „bulei” este proporțională cu fondurile UE primite. 6.3. Alte consecințe ale corecțiilor financiare Se subliniază faptul că sumele raportate în secțiunile precedente nu reflectă în totalitate valoarea corecțiilor financiare acceptate de statele membre ca urmare a rolului de supraveghere al Comisiei. Planurile de acțiune de remediere pot avea un efect preventiv asupra cheltuielilor deja suportate de beneficiari și înregistrate la nivel național în conturile autorității de certificare, dar care nu au fost încă declarate Comisiei. Pentru astfel de cheltuieli, autoritatea de certificare (în cadrul politicii de coeziune) aplică, înainte de declararea cheltuielilor, corecția financiară solicitată de Comisie. În special în cazul corecțiilor extrapolate sau forfetare, dacă există deficiențe ale sistemelor de gestiune și control care acoperă o gamă largă de proiecte, sumele în cauză pot fi semnificative. Efectul preventiv al corecțiilor financiare din cadrul politicii de coeziune Ca urmare a planului de acțiune al Comisiei și a întreruperilor, la sfârșitul exercițiului 2012, Republica Cehă a acceptat o solicitare a Comisiei referitoare la o corecție de aproximativ 450 de milioane EUR, care cuprinde două programe FEDER. Comisia a putut raporta în mod formal doar 108 milioane EUR sub formă de retrageri din cheltuielile certificate anterior; corecțiile rămase nu apar în rapoartele oficiale ale Comisiei, deoarece suma de 151,4 milioane EUR nu a fost inclusă în certificarea din octombrie 2012, iar o sumă suplimentară de aproximativ 189 de milioane EUR va fi dedusă de autoritatea de certificare înainte de certificarea creanțelor viitoare adresate Comisiei în 2013. Un efect preventiv similar, care nu se reflectă în rapoartele oficiale privind corecțiile financiare, există în cadrul unui program FEDER/FC din Slovacia, în cazul căruia, în vederea protejării adecvate a bugetului UE, Comisia a considerat necesară o deducere de 7,3 % din totalul cheltuielilor care au fost certificate și care urmează să fie certificate pentru sute de contracte; această operațiune este în prezent pusă în aplicare de către statul membru respectiv. Un alt exemplu se referă la o corecție forfetară din cadrul FSE pentru România: Comisia a identificat probleme grave în cazul unui program operațional din România în 2012. Comisia și autoritățile române au convenit asupra unei corecții forfetare de 25 % care să acopere toate cheltuielile efectuate până la sfârșitul exercițiului 2012, precum și alte creanțe afectate de aceleași nereguli identificate de către Comisie. Prin urmare, România a întocmit o nouă declarație de cheltuieli (care depășesc cu 25 % valoarea totală a cheltuielilor declarate anterior), pe baza căreia, în decembrie 2012, Comisia a plătit României o sumă foarte mică după compensarea corecției financiare convenite. Impactul corecției financiare constă în excluderea din cheltuielile Uniunii a cheltuielilor realizate cu încălcarea legii. Acest efect preventiv pe care îl implică rolul de supraveghere al Comisiei nu se reflectă în raportarea oficială, chiar dacă acesta conduce la o protecție sporită a bugetului UE. De exemplu, scrisorile de avertizare trimise de direcțiile generale atunci când au fost identificate deficiențe sistemice înainte ca o cerere de plată să fie prezentată Comisiei pot avea același efect preventiv asupra protecției bugetului UE, însă, în acest caz, nu este raportată nicio corecție financiară nici de Comisia Europeană, nici de statele membre. Recuperările de la beneficiari pot rezulta și din auditurile și corecțiile financiare efectuate de către serviciile Comisiei. Atunci când statul membru recuperează sume neregulamentare de la agricultori înainte ca o corecție financiară să fie decisă de către Comisie, aceste sume sunt rambursate la bugetul UE și sunt deduse din corecția financiară. Sumele recuperate de la beneficiari după executarea corecției financiare nu se rambursează la bugetul UE. Acest sistem încurajează statele membre să depună eforturi în vederea recuperării efective a plăților neregulamentare. Recuperările legate de corecțiile financiare din domeniul agriculturii În Italia, pentru exercițiul financiar 2008, riscul calculat pentru bugetul UE cauzat de deficiențele din cadrul sistemului de identificare a parcelelor agricole (LPIS) a fost de 29,6 milioane EUR. Datorită sumelor recuperate de autoritățile italiene ca urmare a unei actualizări a LPIS (23 de milioane EUR), corecția financiară s-a ridicat, în final, la 6,6 milioane EUR. În Irlanda, pentru anii de cerere 2005-2007, riscul calculat cauzat de deficiențele LPIS a fost de 5 milioane EUR. Având însă în vedere sumele recuperate de la fermieri, corecția financiară s-a ridicat, în final, la 0,02 milioane EUR. O situație similară a apărut în Austria, unde pentru anii de cerere 2006, 2007 și 2008, riscul total calculat a reprezentat 6,9 milioane EUR. Și în acest caz, după o actualizare a LPIS și în urma unor verificări încrucișate retroactive, autoritățile austriece au recuperat 3,3 milioane EUR de la fermieri. Corecția financiară finală s-a ridicat la 3,6 milioane EUR. În plus, în cazul în care consideră că termenul necesar pentru ca un stat membru să recupereze sume de la un beneficiar final este prea lung, Comisia poate să inițieze și chiar inițiază proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statului membru în cauză. Desigur, acesta este un demers suplimentar față de posibilitatea protejării bugetului UE prin intermediul corecției financiare inițiale. În domeniul PAC, există, de asemenea, un mecanism specific prin care 50 % din plățile necuvenite pe care statele membre nu le-au recuperat de la beneficiari în termen de 4 ani (sau 8 ani, în cazul procedurilor juridice) sunt imputate automat bugetelor lor naționale. Acesta constituie un stimulent puternic pentru ca autoritățile naționale să finalizeze procedurile de recuperare în timp util. În plus, Comisia poate imputa întreaga sumă care trebuie încă recuperată (și nu doar 50 %) în cazul în care consideră că autoritățile statelor membre au dat dovadă de neglijență în gestionarea procedurii de recuperare în anumite cazuri individuale. Procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în urma corecțiilor financiare În 2013, prin intermediul unei scrisori de punere în întârziere, Comisia Europeană a invitat Italia să ia măsuri pentru a remedia deficiențele referitoare la punerea în aplicare a legislației UE privind impunerea taxei pe excedent pentru lapte și alte produse lactate în rândul producătorilor de lapte care au contribuit la depășirile cotelor naționale și, în mod special, pentru a recupera efectiv taxele datorate de la astfel de producători răspunzători. Incapacitatea de a asigura recuperarea efectivă subminează posibilitatea ca sistemul să își atingă obiectivele de stabilizare a pieței și, de asemenea, creează o denaturare a concurenței cu alți producători europeni și italieni care au respectat sistemul de limitare a producției sau au plătit cu regularitate taxele pe excedent datorate în caz de depășire. Valoarea totală a taxelor care nu au fost încă recuperate se ridică la cel puțin 1,4 miliarde EUR și este datorată bugetului Italiei. Comisia a impus deja corecții financiare în valoare de 750 de milioane EUR în legătură cu această problemă. În plus, în numeroase scrisori adresate autorităților italiene, Comisia a ridicat problema incapacității Italiei de a respecta obligația de a lua toate măsurile necesare pentru a asigura plata la timp a taxei pe excedent de către producătorii vizați. În mod evident, Italia nu a luat măsurile adecvate pentru a recupera taxele datorate de la astfel de producători răspunzători, în ciuda solicitărilor repetate ale Comisiei. În consecință, Comisia a decis să inițieze procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în temeiul articolului 258 din TFUE. 7. Rolul corecțiilor financiare și al recuperărilor dacă ratele de eroare sunt constant ridicate Rezoluția Parlamentului European referitoare la cadrul de control intern integrat, adoptată la 3 iulie 2013[17], a solicitat o aplicare strictă a articolului 32 alineatul (5) din Regulamentul financiar care prevede următoarele: Articolul 32 – Controlul intern al execuției bugetare … (5) În cazul în care, în timpul punerii în aplicare, nivelul de eroare este constant ridicat, Comisia identifică deficiențele de la nivelul sistemelor de control, analizează costurile și beneficiile posibilelor măsuri corective și adoptă sau propune măsuri adecvate, cum ar fi simplificarea dispozițiilor aplicabile, îmbunătățirea sistemelor de control și redefinirea programului sau a sistemelor de execuție. Comisia trebuie să pună în aplicare această dispoziție din Regulamentul financiar cât mai economicos cu putință, ținând seama de resursele disponibile, în special într-o perioadă de reducere a personalului. Cu toate acestea, pentru perioada 2014-2020, au apărut în procedura legislativă dificultăți care ar putea afecta simplificarea propusă. Riscurile rămase care sunt cauzate de normele excesiv de complexe complică prevenirea erorilor și conduc, prin urmare, la un cost ridicat de control. Din acest motiv, Comisia consideră că, în special în domeniul gestiunii repartizate, punerea în aplicare a acestei noi cerințe prevăzute la articolul 32 alineatul (5) nu poate fi limitată la acțiunile care vizează identificarea și corectarea erorilor la nivelul beneficiarilor finali. Corecțiile financiare și recuperările la nivelul statelor membre, care sunt efectuate pe parcursul duratei de viață a programelor multianuale, vor fi întotdeauna un factor important care trebuie luat în considerare, în plus față de eforturile continue de a simplifica normele și de a reproiecta și consolida sistemele. 8. MĂSURILE CORECTIVE ÎNTREPRINSE DIN PROPRIE INIȚIATIVĂ DE STATELE MEMBRE ÎN CADRUL POLITICII DE COEZIUNE În cadrul gestiunii partajate, statele membre au ca obligație principală să prevină și să detecteze neregulile și, prin urmare, să aplice corecții financiare și să recupereze sumele necuvenite de la beneficiari. Astfel, statele membre efectuează verificări, controale și audituri de gestiune în primă instanță, acestea fiind în plus față de cele realizate de Comisie și prezentate în detaliu mai sus. În conformitate cu reglementările pentru perioada de programare actuală, statele membre trebuie să raporteze anual corecțiile care rezultă din toate controalele efectuate. O astfel de cerință a fost introdusă numai pentru perioada 2007-2013, iar Comisia efectuează audituri bazate pe analiza riscurilor pentru a testa fiabilitatea acestor cifre în scopul procesului de asigurare. Mai jos sunt prezentate corecțiile cumulate efectuate până la sfârșitul exercițiului 2012, în urma controalelor efectuate de statele membre pentru perioada de programare 2007-2013 din cadrul politicii de coeziune. Aceste sume se adaugă la corecțiile raportate cumulat de Comisie și prezentate mai sus și rezultă după deducerea acestora din urmă. Tabelul 8: Corecțiile cumulate la sfârșitul exercițiului 2012 raportate de statele membre pentru perioada 2007-2013 în cadrul politicii de coeziune Milioane EUR || Stat membru || FEDER/FC || FSE || FEP || Total 2012 || Belgia || 3 || 11 || - || 14 || Bulgaria || 13 || 2 || 0 || 15 || Republica Cehă || 191 || 37 || - || 228 || Danemarca || 0 || 0 || 0 || 0 || Germania || 290 || 49 || 1 || 340 || Estonia || 4 || 0 || 0 || 4 || Irlanda || 0 || 5 || 0 || 5 || Grecia || 63 || - || 0 || 63 || Spania || 204 || 39 || 9 || 252 || Franța || 42 || 37 || 0 || 79 || Italia || 141 || 27 || 0 || 168 || Cipru || 0 || 0 || 0 || 1 || Letonia || 10 || - || 0 || 10 || Lituania || 6 || 0 || 0 || 6 || Luxemburg || - || 0 || - || 0 || Ungaria || 26 || - || 0 || 26 || Malta || 1 || 0 || - || 1 || Țările de Jos || 1 || 2 || 0 || 3 || Austria || 4 || 1 || 0 || 5 || Polonia || 204 || - || 0 || 204 || Portugalia || 46 || 28 || 1 || 75 || România || 43 || - || 0 || 43 || Slovenia || 5 || 5 || - || 10 || Slovacia || 33 || 4 || 0 || 37 || Finlanda || 1 || 0 || 0 || 1 || Suedia || 2 || 1 || 1 || 4 || Regatul Unit || 38 || 13 || 1 || 52 || Operațiuni transfrontaliere || 8 || - || - || 8 || TOTAL CORECȚII EFECTUATE || 1 377 || 261 || 14 || 1 652 || 9. ALTE RECUPERĂRI 9.1. Recuperarea sumelor de prefinanțare Un alt control important efectuat de Comisie, care nu este acoperit de niciunul dintre mecanismele menționate mai sus, constă în recuperarea prefinanțărilor neutilizate (adică necheltuite). În cazul în care un beneficiar nu a utilizat (cheltuit) avansurile primite de la UE drept cheltuieli eligibile, Comisia emite un ordin de recuperare prin care fondurile trebuie returnate la bugetul UE. Această procedură reprezintă un important pas în cadrul sistemului de control al UE, prin care se asigură că beneficiarul nu păstrează nicio sumă de bani în exces, fără o justificare adecvată a cheltuielilor, fapt care contribuie astfel la protecția bugetului UE. Sumele respective rezultă în urma emiterii de către Comisie a unui ordin de recuperare și sunt înregistrate în sistemul contabil ca atare. Recuperarea unor sume de prefinanțare neutilizate, menționată mai sus, nu ar trebui confundată cu recuperarea cheltuielilor neregulamentare. În cazul în care serviciile Comisiei identifică și recuperează astfel de cheltuieli în raport cu sume de prefinanțare plătite, acestea sunt incluse în procedurile normale de corecție financiară sau de recuperare descrise mai sus. Tabelul 9.1: Recuperarea prefinanțărilor Milioane EUR || || || 2012 Agricultură: || || || FEGA || || || 0 Dezvoltare rurală || || || 0 Politica de coeziune || || || FEDER || || || 38 Fondul de coeziune || || || 5 FSE || || || 214 IFOP/FEP || || || 0 FEOGA - Orientare || || || 5 Domenii de politică internă || || || 207 Domenii de politică externă || || || 104 Administrație || || 2 Total prefinanțare recuperată || || || 575 9.2. Recuperările referitoare la venituri din resurse proprii Pentru a oferi o imagine completă a tuturor instrumentelor utilizate de Comisie pentru a proteja bugetul UE, este, de asemenea, necesar să se țină cont de recuperările efectuate în domeniul veniturilor din resurse proprii. Veniturile din resurse proprii reprezintă elementul principal al veniturilor din exploatare ale UE și, prin urmare, cea mai mare parte a cheltuielilor este finanțată din acestea. Comisia efectuează inspecții la fața locului, pentru a verifica dacă sumele furnizate la bugetul UE sunt corecte. Sumele pot fi, de asemenea, auditate, ca parte a procesului de audit anual al CCE. În 2012, sumele recuperate au fost după cum urmează: Tabelul 9.2: Recuperările referitoare la venituri din resurse proprii || || Milioane EUR || || || 2012 Sume recuperate: - Principal - Dobândă || || || 133 160 Total recuperări || || || 293 [1] Rezoluția Parlamentului European din 17 aprilie 2013 conținând observațiile care fac parte integrantă din deciziile sale privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, secțiunea III — Comisia și agențiile executive [COM(2012) 0436 — C7-0224/2012 - 2012/2167 (DEC)] — Acțiunea prioritară 1. [2] A se vedea, de asemenea, Raportul anual pe 2012 privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene — Combaterea fraudei, care a fost adoptat la 24 iulie 2013. [3] Din cauza rotunjirii cifrelor la milioane de euro, este posibil ca sumele exprimate în anumite tabele să pară că nu corespund sumei totale. [4] A se vedea Jurnalul Oficial C 115, 9 mai 2008. [5] A se vedea, de asemenea, articolul 325 din TFUE, care prevede următoarele: „(1) Uniunea și statele membre combat frauda și orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii prin măsuri luate în conformitate cu prezentul articol, măsuri care descurajează fraudele și oferă o protecție efectivă în statele membre, precum și în instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii. (2) Pentru a combate frauda care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii, statele membre adoptă aceleași măsuri pe care le adoptă pentru a combate frauda care aduce atingere propriilor lor interese financiare. … (5) Comisia, în cooperare cu statele membre, prezintă anual Parlamentului European și Consiliului un raport privind măsurile adoptate pentru punerea în aplicare a prezentului articol.” [6] Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 (Jurnalul Oficial L 298, 26 octombrie 2012). [7] Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei din 29 octombrie 2012 (Jurnalul Oficial L 362, 31 decembrie 2012). [8] Se remarcă faptul că strategia antifraudă a Comisiei, adoptată în iunie 2011, a condus, cu implicarea și contribuția OLAF, la înregistrarea unor progrese importante în materie de prevenire și detectare a fraudei. [9] Metodele de execuție a bugetului UE au fost adaptate în urma adoptării noului Regulament financiar și noile metode vor intra în vigoare în 2014. [10] Responsabilitatea clară a statelor membre de a efectua controale și de a recupera sume de bani de la beneficiari este, de asemenea, prevăzută la articolul 80 din Regulamentul financiar, astfel cum a fost citat anterior. [11] Astfel cum se explică în detaliu în documentul de lucru al serviciilor Comisiei, efectuarea este ultima etapă a procesului de corecție financiară sau de recuperare. Efectuarea înseamnă că pentru o corecție financiară sau o recuperare care a fost deja detectată și apoi decisă/convenită, se corectează definitiv situația constatată în legătură cu cheltuielile necuvenite. [12] Sumele aferente FEGA care sunt executate în cadrul gestiunii partajate se ridică în total la 44 495 milioane EUR. [13] De exemplu, pentru mecanismul de aplicare a corecțiilor financiare aferente politicii de coeziune, a se vedea explicațiile furnizate în secțiunea 4.2.1 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezenta comunicare. [14] „Raportul privind corecțiile financiare efectuate pentru FEDER și FSE în cadrul programelor din perioada 2000-2006”, nota de referință ARES(2013)689652 din 12.4.2013, trimisă Comisiei CONT și nota ARES(2013)1041808 din 14.5.2013 trimisă CCE. [15] Aceste rate estimate de corecție financiară nu includ eventuale corecții FEDER suplimentare, legate de proiecte nefinalizate, nici corecțiile suplimentare care ar putea rezulta în urma finalizării procesului de închidere. În contextul FSE, la sfârșitul exercițiului 2012, existau încă 61 de programe care urmau să fie închise și în cazul cărora ar putea fi identificate corecții financiare. [16] O estimare prudentă a serviciilor Comisiei cu privire la corecțiile suplimentare efectuate direct de către statele membre și raportate Comisiei până în martie 2010 este de 0,96 miliarde EUR pentru FEDER și de 0,32 miliarde EUR pentru FSE, reprezentând cel puțin 0,7 % și, respectiv, 0,5 % din sumele alocate. Aceasta înseamnă că, până la sfârșitul exercițiului 2012, rata globală de corecție pentru perioada 2000-2006 este de cel puțin 5,6 % pentru alocările decise în cadrul FEDER și de 2,9 % pentru FSE (pentru detalii, a se vedea Raportul privind corecțiile financiare efectuate pentru FEDER și FSE cu privire la programele din perioada 2000-2006 trimis angajamentului Comisiei CONT din cadrul PE prin documentul ARES(2013)689652 din 12.4.2013, p. 12-18). [17] Ref. P7_TA(2013)0319