(25)Deficitul de forță de muncă este în creștere, iar angajatorii raportează lipsa de lucrători calificați ca fiind principalul obstacol în calea recrutării în peste 50 % din cazuri, în special pentru locurile de muncă care necesită competențe tehnice, cum ar fi cele necesare pentru tranziția verde și digitală (industrie, construcții). Investițiile actuale în perfecționarea și recalificarea lucrătorilor necesită timp pentru a da roade, iar eficacitatea lor este subminată de nivelul scăzut al competențelor de bază a mai mult de o cincime din elevii în vârstă de 15 ani, care tind apoi să beneficieze mai puțin de formare mai târziu în viață. Performanțele scăzute la matematică [elevii francezi au obținut cel mai scăzut punctaj în rândul celor 22 de țări participante ale UE la Trends in International Results in Mathematics and Science (TIMSS) 2019] și la științe reprezintă o preocupare specifică, având în vedere deficitul de competențe tehnice. În plus, evaluările indică faptul că persoanele slab calificate tind să beneficieze mai puțin de pe urma formării care conduce la obținerea unei calificări.

(26)În ciuda rezultatelor bune la nivel general, inegalitățile socioeconomice și regionale ridicate din sistemul de învățământ francez au un impact asupra nivelului competențelor de bază. Potrivit PISA, Franța este unul dintre statele membre ale UE în care mediul socioeconomic influențează cel mai mult performanța elevilor. Indicatorii arată că 35,3 % dintre tinerii în vârstă de 15 ani defavorizați și 44,5 % dintre elevii migranți de primă generație nu au suficiente competențe de bază în materie de citit, comparativ cu media de 20,9 %. Pentru a aborda această problemă, Franța a introdus, în 2017, o reformă-pilot care constă în „înjumătățirea claselor” în primii ani de școlarizare pentru elevii din zonele prioritare, pentru ca elevii să poată beneficia de un sprijin mai personalizat într-o atmosferă favorabilă învățării. În 2021, Curtea de Conturi din Franța a evidențiat deficiențe în sistemul școlar, care afectează în special rezultatele la învățătură ale elevilor defavorizați, și a solicitat o mai mare autonomie și evaluarea școlilor. Ratele mai scăzute de participare a cadrelor didactice la formarea continuă și numărul ridicat de elevi alocați unui cadru didactic pot exacerba inegalitățile socioeconomice. Profesorii de științe care lucrează în zone defavorizate tind să aibă niveluri mai scăzute de certificare într-o măsură mai mare decât în alte țări ale UE. În urma reformei din 2018 a educației și formării profesionale și a stimulentelor semnificative pentru angajatori, a crescut numărul de ucenici, acest lucru având un impact pozitiv asupra ratelor de ocupare a forței de muncă în rândul absolvenților.

(27)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop, în dialog cu statele membre sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

(28)Conform datelor din 2020, dependența Franței de importurile de petrol, gaze și cărbune din Rusia este de 9 %, 17 % și, respectiv, 34 %, situându-se sub nivelurile medii ale UE-27. Franța are o expunere mai limitată la combustibilii fosili ruși decât media UE, în mare parte pentru că mixul energetic francez se bazează în principal pe energia nucleară (40,6 % din consumul intern brut de energie). Ponderea combustibililor fosili în mixul energetic este mai mică decât media UE 27: petrolul, gazele și combustibilii fosili solizi (inclusiv cărbunele) reprezintă 28,6 %, 15,4 % și, respectiv, 2,3 % din consumul intern brut de energie în Franța. În plus, Franța are 4 terminale GNL, ceea ce permite o mai mare diversificare a surselor de importuri de gaze. Cu toate acestea, situația geopolitică actuală și prețurile ridicate la energie sporesc nevoia urgentă a Franței de a-și intensifica în continuare eforturile de îndeplinire a obiectivelor în materie de energie din surse regenerabile stabilite în planul său național privind energia și clima. Energia din surse regenerabile a reprezentat 19,1 % din consumul final brut de energie al Franței în 2020, sub obiectivul de 23 % stabilit în planul său național privind energia și clima. Va fi necesară stabilirea unor obiective mai ambițioase în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și creșterea surselor regenerabile de energie și a eficienței energetice pentru ca Franța să fie în conformitate cu obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”. Decarbonizarea rapidă a proceselor industriale și a încălzirii clădirilor poate fi stimulată prin creșterea sprijinului public pentru tehnologii precum pompele de căldură la scară mică și la scară largă și energia geotermală, inclusiv prin sprijinirea rețelelor de încălzire centralizată, precum și prin implementarea mai rapidă a digestiei anaerobe durabile („metanizare”) și a altor tehnologii legate de producția durabilă de biogaze durabile, cum ar fi biometanul. Astfel de investiții ar contribui, de asemenea, la reducerea dependenței de importurile de gaze naturale din Rusia. O eliminare treptată accelerată a subvențiilor care se acordă încă pentru combustibilii fosili ar îmbunătăți competitivitatea energiei din surse regenerabile în comparație cu alternativele la combustibilii fosili. Investițiile în energia din surse regenerabile, atât cele la scară utilitară, cât și cele descentralizate, pot consolida, de asemenea, reziliența macroeconomică și competitivitatea prin creșterea securității energetice și a inovării în sectorul energetic.

(29)Implementarea proiectelor de energie din surse regenerabile la scară utilitară în Franța, în special a parcurilor eoliene onshore și offshore și a proiectelor solare fotovoltaice, este afectată de reglementări restrictive și de bariere ridicate în materie de administrație și de autorizare. Investițiile insuficiente în rețeaua de energie electrică la nivel național au condus, de asemenea, la o penurie de puncte de acces, la creșterea costurilor de conectare la rețea și la întârzieri în conectarea la rețea, care în prezent pot dura până la câteva luni. Parcurile eoliene onshore nu pot fi construite pe o rază de 5­30 km din locurile în care sunt amplasate radare meteorologice, militare și de aviație civilă, ceea ce face ca aproximativ 45 % din noile proiecte să se confrunte cu dificultăți în găsirea unor locuri adecvate. Procedurile ar trebui îmbunătățite pentru evitarea situațiilor în care apar constrângeri legate de siguranța militară într-un stadiu foarte avansat al dezvoltării unui proiect. Un proces de aprobare care implică administrațiile naționale, regionale și locale înseamnă că cererile frecvente de actualizare a documentelor de urbanism trebuie să se reflecte și în documentele de la nivelurile administrative inferioare, ceea ce generează sarcini administrative suplimentare. Procesul de acordare a autorizațiilor ar putea fi accelerat prin alocarea mai multor resurse umane și financiare la nivelul administrațiilor centrale la nivel regional (și anume, pentru serviciile de stat descentralizate), precum și al autorităților competente și al operatorilor de rețea, prin implicarea mai strânsă a administrațiilor regionale și locale în amenajarea teritoriului și prin aplicarea mai rapidă a procedurilor de licitație. Consolidarea mecanismelor de participare a publicului și de descentralizare ar reduce plângerile terților, o sursă de întârzieri majore în demararea unor noi proiecte. Un cadru de reglementare stabil la nivel național ar oferi mai multă certitudine investitorilor, în special în ceea ce privește planificarea pe termen mai lung.

(30)Îmbunătățirea eficienței energetice și reducerea consumului de energie vor contribui la reducerea emisiilor și a dependenței de combustibilii fosili. În Franța, construcția și utilizarea clădirilor reprezintă 25 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră. Planul de redresare și reziliență cuprinde o componentă completă dedicată renovării energetice a clădirilor, contribuind la abordarea provocărilor asociate printr-o abordare amplă, transversală. Măsurile acoperă toate tipurile de clădiri, acordându-se prioritate clădirilor publice, și acțiuni semnificative de renovare a parcului imobiliar privat și a locuințelor sociale și de îmbunătățire a eficienței energetice a întreprinderilor mici. În contextul noului său plan național de reziliență, Franța consolidează mecanismele de sprijin pentru încălzirea clădirilor cu energie din surse regenerabile, de exemplu prin majorarea „fondului pentru încălzire” cu 150 de milioane EUR și a subvenției pentru instalarea de sisteme de încălzire bazate pe surse regenerabile de energie cu 1 000 EUR. Strategia națională franceză privind emisiile scăzute de dioxid de carbon (Stratégie Nationale Bas Carbone) definește o traiectorie ambițioasă de reducere a emisiilor generate de clădiri și de realizare a decarbonizării complete a energiei consumate în clădiri până în 2050. Schema actuală „Ma Prime Renov”, care vizează gospodăriile, subvenționează în principal acțiuni unice de renovare. Pentru a încuraja câștiguri mai semnificative în materie de eficiență energetică, cadrul de politică ar putea fi îmbunătățit pentru a stimula renovarea aprofundată și pentru a ajuta Franța să își îmbunătățească și mai mult eficiența energetică a parcului imobiliar. Legea privind clima și reziliența, adoptată în august 2021, vizează reducerea consumului de energie în multe moduri, de exemplu prin acordarea de bonusuri pentru bicicletele electrice și prin crearea de zone cu emisii scăzute în zonele metropolitane.

(31)Sprijinul suplimentar pentru interconexiunile transfrontaliere de energie electrică (în curs de dezvoltare sau planificate) rămâne de o importanță crucială pentru integrarea într-o mai mare măsură a energiei din surse regenerabile. Concentrarea la începutul perioadei a investițiilor în infrastructura energetică, atât la nivel național, cât și la nivel transfrontalier, va contribui la reducerea dependenței de combustibilii fosili, mai ales de gazele rusești. Se recomandă ca noile investiții în infrastructură și în rețele să fie adaptate exigențelor viitorului, atunci când acest lucru este posibil, pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea viitoare către combustibili durabili. Interconexiunile sunt esențiale pentru o funcționare eficientă a pieței interne a energiei prin punerea în comun a resurselor pentru a garanta securitatea generală a aprovizionării.

(32)Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și către alte surse de energie decât combustibilii fosili va crea costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Franța poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Franța poate utiliza Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

(33)Consiliul a examinat politicile bugetare ale Franței, ținând seama de previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2022, iar evaluarea sa se reflectă în special în recomandarea 1 de mai jos.

(34)Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a recomandat statelor membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a pune în aplicare recomandarea privind politica economică a zonei euro. Pentru Franța, acest lucru se reflectă în toate cele patru recomandări de mai jos.

(35)Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2022. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1, 2 și 3 de mai jos. Recomandările 1, 2 și 3 contribuie, de asemenea, la punerea în aplicare a Recomandării pentru zona euro, în special a primei, a celei de a doua și a celei de a patra recomandări pentru zona euro. Politicile fiscal-bugetare menționate în recomandarea 1 ajută, printre altele, la corectarea dezechilibrelor legate de nivelul ridicat al datoriei publice. Politicile menționate în recomandarea 2 contribuie, printre altele, la reducerea gradului de îndatorare publică și la îmbunătățirea competitivității, întrucât punerea în aplicare integrală a planului de redresare și reziliență va sprijini creșterea, consolidând în același timp reziliența economiei. Politicile menționate în recomandarea 3 ajută, printre altele, la corectarea dezechilibrelor legate de competitivitate,

RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Franța să întreprindă acțiuni astfel încât:

1.În 2023, să asigure o politică bugetară prudentă, în special prin limitarea creșterii cheltuielilor curente finanțate la nivel național sub nivelul creșterii potențiale a producției pe termen mediu, ținând seama de sprijinul temporar continuu și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile prețurilor la energie, precum și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente la evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență, a RePowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada de după 2023, să urmeze o politică bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea unei reduceri credibile și treptate a datoriei, precum și a sustenabilității fiscale pe termen mediu prin consolidare treptată, investiții și reforme. Să reformeze sistemul de pensii în direcția uniformizării progresive a normelor aplicabile diferitelor regimuri de pensii pentru a spori echitatea acestuia, contribuind în același timp la sustenabilitatea acestuia.

2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele, care au fost prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021. Să finalizeze rapid negocierile cu Comisia cu privire la documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, în vederea începerii punerii în aplicare a acestor documente.

3.Să abordeze deficitul de competențe prin îmbunătățirea nivelului competențelor de bază, prin furnizarea de opțiuni suplimentare de învățare la locul de muncă și prin îmbunătățirea rezultatelor învățării pentru toți elevii, în special prin adaptarea resurselor și a metodelor la nevoile elevilor și ale școlilor defavorizate și prin îmbunătățirea condițiilor de muncă și a formării continue a cadrelor didactice.

4.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili. Să accelereze implementarea energiilor din surse regenerabile la scară utilitară și descentralizate prin creșterea investițiilor publice și prin facilitarea investițiilor private, inclusiv prin simplificarea în continuare a procedurilor de autorizare și prin asigurarea unor efective de personal corespunzătoare în administrațiile care eliberează autorizații. Să îmbunătățească cadrul de politică pentru a stimula renovarea aprofundată a clădirilor. Să extindă capacitatea de interconectare energetică.

Adoptată la Bruxelles,