Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, depășirea preconizată a valorii de referință din tratat ar avea un caracter temporar, estimându-se că deficitul public va scădea sub 3 % din PIB în 2021. Cu toate acestea, previziunile respective sunt însoțite de un grad deosebit de ridicat de incertitudine.

COM

COM

Pe scurt, deficitul planificat pentru 2020 depășește valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat și nu este aproape de aceasta. Depășirea preconizată este considerată a fi excepțională, astfel cum este definită în tratat și în Pactul de stabilitate și de creștere, în timp ce, în prezent, se consideră că această depășire are un caracter temporar. Prin urmare, analiza sugerează că, la prima vedere, criteriul deficitului, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97, nu este îndeplinit.

3. Factori relevanți

Articolul 126 alineatul (3) din tratat prevede că, în cazul în care un stat membru nu îndeplinește cerințele acestor criterii sau ale unuia dintre ele, Comisia trebuie să elaboreze un raport. De asemenea, raportul trebuie să examineze „dacă deficitul public depășește cheltuielile publice de investiții și ține seama de toți ceilalți factori relevanți, inclusiv de poziția economică și bugetară pe termen mediu a statului membru”.

Acești factori sunt clarificați mai amănunțit la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, care prevede, de asemenea, că „orice alți factori care, în opinia statului membru în cauză, sunt relevanți pentru evaluarea globală a respectării criteriilor privind deficitul și datoria și pe care statul membru i-a prezentat Consiliului și Comisiei” trebuie să fie luați în considerare în mod adecvat.

Astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în ceea ce privește respectarea criteriului deficitului în 2020, întrucât se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va depăși valoarea de referință de 60 % în 2020, iar condiția dublă nu este îndeplinită - și anume ca deficitul să rămână apropiat de valoarea de referință și ca depășirea valorii de referință să fie temporară - respectivii factori relevanți nu pot fi luați în considerare în etapele care conduc la adoptarea deciziei privind existența unui deficit excesiv pe baza criteriului deficitului în cazul Germaniei.

În situația actuală, un factor suplimentar esențial care trebuie luat în considerare în ceea ce privește anul 2020 este impactul economic al pandemiei de COVID-19, care are efecte majore asupra situației bugetare și are drept rezultat o perspectivă foarte nesigură. Pandemia a condus, de asemenea, la activarea clauzei derogatorii generale.

3.1. Pandemia de COVID-19

Pandemia de COVID-19 a dus la un șoc economic major care are un impact negativ semnificativ în întreaga Uniune Europeană. Consecințele asupra creșterii PIB-ului vor depinde atât de durata pandemiei, cât și de măsurile luate de autoritățile naționale și la nivel european și mondial pentru a-i încetini răspândirea, pentru a proteja capacitățile de producție și pentru a sprijini cererea agregată. Statele membre au adoptat deja sau sunt pe cale să adopte măsuri bugetare pentru a spori capacitatea sistemelor de sănătate și pentru a oferi ajutor persoanelor fizice și sectoarelor deosebit de afectate. Au fost adoptate, de asemenea, măsuri semnificative de sprijin sub formă de lichidități și alte garanții. Sub rezerva unor informații mai detaliate, autoritățile statistice competente vor examina dacă măsurile respective au un impact imediat asupra soldului bugetului general sau nu. Alături de scăderea activității economice, respectivele măsuri vor contribui la creșterea substanțială a pozițiilor deficitului și datoriilor publice.

3.2 Poziția economică pe termen mediu

Creșterea economică a ajuns la 0,6 % în 2019, fiind susținută, în principal, de performanța robustă a cererii interne. Cu toate acestea, ca urmare a pandemiei de COVID-19, previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 estimează că PIB-ul va scădea cu 6,5 % în 2020, reflectând perturbarea activității economice cauzată de măsurile de restricționare a deplasării persoanelor și de scăderea fără precedent a cererii externe în prima jumătate a anului 2020. Conform previziunilor, consumul privat va fi grav afectat ca urmare a incertitudinilor tot mai mari în rândul consumatorilor, a unei creșteri a șomajului și a unei încetiniri pronunțate a creșterii salariilor. De asemenea, se prevede că investițiile întreprinderilor vor scădea puternic în 2020, odată cu creșterea nivelului de incertitudine, deoarece perspectiva unei scăderi a cererii ar putea avea un impact asupra planurilor de investiții ale întreprinderilor. În plus, perspectiva macroeconomică este marcată de un nivel excepțional de incertitudine legată de durata pandemiei de COVID-19 și de impactul său economic. Acesta este un factor atenuant în evaluarea respectării de către statul membru a criteriului deficitului în 2020.

3.3 Poziția bugetară pe termen mediu

Pe baza datelor privind rezultatele bugetare și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, Germania și-a atins obiectivul bugetar pe termen mediu în 2019.

La 25 martie 2020, parlamentul german a adoptat un buget suplimentar pe anul 2020, pentru a finanța măsurile variate și importante de protejare a economiei împotriva efectelor pandemiei de COVID-19, precum și pentru a compensa pierderile de venituri fiscale ca urmare a încetinirii activității economice. Aceste măsuri includ sprijin pentru sectorul sănătății și dezvoltarea unui vaccin împotriva virusului COVID-19, dar se axează în principal pe stabilizarea economiei prin furnizarea de sprijin sub formă de lichidități pentru întreprinderi și de granturi pentru întreprinderile mici și pentru persoanele care desfășoară activități independente, precum și prin menținerea persoanelor încadrate în muncă prin utilizarea regimurilor de lucru cu program redus.

Programul de stabilitate enumeră diferitele măsuri adoptate, care se sunt în cuantum total de peste 450 de miliarde EUR (14 % din PIB) în măsuri de sprijin direct și 800 de miliarde EUR (25 % din PIB) în garanții suplimentare pentru împrumuturi. Impactul bugetar preconizat, inclusiv scăderea veniturilor fiscale ca urmare a stabilizatorilor automați și a cererilor de amânare la plata impozitelor, se ridică la -7,2 % din PIB pentru 2020. Impactul bugetar efectiv va depinde, de asemenea, de implementarea măsurilor de sprijin și de cererile de executare a garanțiilor. Prin urmare, perspectiva bugetară este înconjurată de un grad ridicat de incertitudine creat de pandemia de COVID-19.