RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 30.6.2009 
SEC(2009) 895 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire la propunerea de recomandare a Consiliului privind mediile f ără 
fum de tutun 
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
{COM(2008) 328 final} 
{SEC(2008) 894} {SEC(2008) 896} 
 
RO 2   RO 1. I NTRODUCERE  
În Planul s ău de acțiune privind mediul și sănătatea (2004-2010), Comisia s-a angajat s ă 
îmbunătățească calitatea aerului din spa țiile închise, îndeosebi prin încurajarea interzicerii 
fumatului la toate locurile de munc ă. Consultarea lansat ă de Cartea verde a Comisiei „C ătre o 
Europă fără fum de tutun: op țiuni privind politicile comunitare” a ar ătat că există un sprijin 
semnificativ pentru politicile împotriva fumatului și pentru o continuare a ac țiunii comunitare 
de promovare a mediilor f ără fum de tutun. Strategia comunitar ă referitoare la s ănătatea și 
siguranța la locul de munc ă (2007-2012) a propus depunerea de eforturi sporite pentru a 
îmbunătăți protecția sănătății și a siguran ței lucrătorilor. La nivel interna țional, Conven ția-
cadru a OMS pentru controlul tutunu lui (CCCT) prevede angajamentul p ărților de a aborda 
problema expunerii la fumul de tutun la locurile de munc ă și în spațiile publice închise. 
2. C ONTEXT șI DEFINIREA PROBLEMEI  
2.1. Context 
2.1.1. Consecin țele asupra s ănătății publice ale expunerii la fumul de tutun din mediul 
ambiant 
Expunerea la fumul de tutun din me diul ambiant (FTMA) – cunoscut ă și sub denumirea de 
fum de tutun secundar sa u fumat pasiv – reprezint ă o sursă important ă de mortalitate, 
morbiditate și dizabilit ăți în Uniunea European ă. Există o asociere a FT MA cu cancerul 
pulmonar, bolile coronarien e, accidentele vasculare cerebrale, astmul bron șic și 
bronhopneumopatia cronic ă obstructiv ă la adult. De asemenea, FTMA este d ăunător pentru 
copii, fiind o cauz ă a sindromului de moarte subit ă a sugarului, a infec țiilor respiratorii acute, 
a afecțiunilor urechii medii și a astmului bron șic sever. 
Potrivit unor estim ări mai vechi, 7 300 de adul ți, inclusiv 2 800 de nefum ători, au decedat în 
2002 în EU-25 ca urmare a expuneri i la FTMA la locul de munc ă. Decesul a înc ă 72 000 de 
persoane, inclusiv 16 400 de nefum ători, a fost asociat expunerii la FTMA la domiciliu1. 
Prezenta evaluare a impactului estimeaz ă numărul total al deceselor atribuite fumatului pasiv 
la birou și în baruri/restaurante la 6 000 în  UE-27 în 2008, inclusiv 2 500 de lucr ători 
nefumători. Expunerea persoanelor care nu fac parte din personal, cum ar fi clien ții barurilor 
și restaurantelor, ar putea avea consecin țe negative suplimentare asupra s ănătății publice.
  
                                                 
1 The Smoke Free Partnership (2006). Lifting the smokescreen: 10 reasons for a smoke-free Europe 
Brussels, Belgium, European Respiratory Society: 146 . 
 
RO 3   RO Mortalitatea atribuit ă expunerii la FTMA a lucr ătorilor fum ători și nefumători în UE în 2008 
 Nefumători Fumători Fumători și 
nefumători 
 Birouri  Baruri și 
restaurante  Total Birouri  Baruri și 
restaurante  Total Total 
Cancer pulmonar  387   156   542   600   161   761  1303 
Accident vascular cerebral  378  160  538   601   197   798  1336 
Boli cardiovasculare   384   138   522  612   159   771  1293 
Boli cronice ale  
căilor respiratorii 
inferioare   565  332  897  881   296   1 176  2073 
Total  1 714   786   2 500  2 694   813   3 507  6 007  
Compara țiile cu decesele cauzate de alte riscuri pentru s ănătate - atât cele specifice 
locului de munc ă, cât și cele care afecteaz ă populația general ă - demonstreaz ă existența 
unor consecin țe negative semnificative asupra sănătății publice cauzate de expunerea la 
FTMA. 
2.1.2. Consecin țele economice ale expunerii la FTMA 
Expunerea la FTMA implic ă sarcini financiare semnificative. Costurile macroeconomice ale 
expunerii la FTMA la locul de munc ă în UE-27 au fost estimate la 2,46 miliarde de euro pe 
an. Acestea sunt alc ătuite din peste 1,3 miliarde de euro, reprezentând cheltuieli medicale cu 
boli cauzate de tutun (inclusiv 560 milioane de euro pentru lucr ătorii nefum ători) și din peste 
1,1 miliarde de euro, reprezentând costuri nemedi cale legate de pierderi ale productivit ății 
(inclusiv 480 de milioane de euro pentru lucr ătorii nefum ători). Sarcina microeconomic ă a 
expunerii la FTMA incl ude productivitatea redus ă a lucrătorilor, pagubele produse de 
incendiile provocate de fum ători, precum și costurile adi ționale de cur ățare și redecorare 
asociate fumatului. 
2.2. Definirea problemei 
2.2.1. Conformitatea incomplet ă cu obliga țiile interna ționale rezultate din CCCT 
Convenția-cadru a OMS pentru contro lul tutunului (CCCT) – ratificat ă de Comunitate și de 
26 de state membre – creeaz ă o obliga ție legală a părților de a asigura protec ția împotriva 
fumului de tutun secundar în toate locurile de munc ă închise, precum și în mijloacele de 
transport în comun și în locurile publice în chise. A doua conferin ță a părților la conven ție din 
iulie 2007 a adoptat orient ări care stabilesc un „standard de referin ță" care ar trebui realizat de 
fiecare parte.  
Cu toate acestea, în prezent numai pu țin peste o treime din statele membre au adoptat politici 
în vederea punerii în aplicare a anga jamentelor asumate în cadrul Conven ției-cadru a OMS 
pentru controlul tutunului. Câteva țări au întâmpinat dificult ăți serioase la introducerea și/sau 
aplicarea unor legi cuprinz ătoare de interzicere a fumatului. Barurile și restaurantele au 
reprezentat un domeniu de reglementare deosebit de  dificil. În prezent, în lipsa unui stimulent 
politic și a unui sistem de monitorizare  la nivel comunitar, este pu țin probabil ca toate statele 
membre s ă-și poată respecta obliga țiile asumate în  cadrul Conven ției-cadru a OMS pentru 
controlul tutunului.  
 
RO 4   RO Până în prezent, Comunitatea a întreprins numai ac țiuni parțiale pentru a promova un mediu 
fără fum de tutun. Aceast ă problemă a fost abordat ă în rezolu ții și recomand ări neobligatorii, 
însă acestea nu prev ăd orientări detaliate în vederea realiz ării unui mediu lipsit de fum de 
tutun. În plus, câteva  directive privind s ănătatea și siguranța la locul de munc ă abordeaz ă 
această problemă, unele numai în mod indirect, în timp ce în altele nivelul de protec ție nu este 
cuprinzător.  
2.2.2. O prevalen ță ridicată și neuniform ă a FTMA în UE-27 
În țările în care nu exist ă o legisla ție cuprinz ătoare antifumat, fumatul este permis în 
majoritatea locurilor publice, care sunt în acela și timp și un loc de munc ă. Conform datelor 
Eurobarometrului de la sfâr șitul anului 2006, se estimeaz ă că 28% din lucr ătorii UE sunt 
expuși zilnic la FTMA la locurile de munc ă închise sau la birou, iar procentajul corespunz ător 
pentru baruri și restaurante este de 39% la sfâr șitul anului 2008. În plus, clien ții unităților care 
servesc b ăuturi și mâncare sunt expu și la niveluri ridicate de FTMA și la riscurile pentru 
sănătate asociate.  
Există diferențe uriașe între prevalen țele FTMA din diferite state membre, de la 3% în Irlanda 
până la 85% în Grecia. Obiectul și strictețea legisla ției naționale antifumat reprezint ă un 
factor esen țial care determin ă diferențele de expunere la FMTA din UE.  
Mai mult, riscul de expunere la FMTA este se mnificativ mai ridicat pentru grupurile socio-
economice defavorizate, accentuând inegalit ățile existente privind starea de s ănătate.  
2.2.3. Protec ția inadecvat ă a copiilor și tinerilor împotriva fumului de tutun 
Expunerea copiilor și tinerilor la fumul de tutun reprezint ă o problem ă de sănătate deosebit ă. 
De asemenea, copiii nu pot s ă-și controleze nivelul de expunere  la FMTA provenit de la 
adulți. În plus, copiii sunt deosebit de vulnerabili la efectele FMTA asupra s ănătății. Pe lâng ă 
riscurile pentru s ănătate prezentate de FTMA, expunerea la  fumul de tutun poate determina 
copiii să perceapă fumatul ca pe un comportament normal al adultului, ace știa începând s ă 
fumeze înc ă din adolescen ță.  
Majoritatea expunerii la FMTA provine de la p ărinți și are loc la domicil iu. Conform celui 
mai recent Eurobarometru, peste o treime din fum ători au declarat c ă fumează acasă, în 
prezența copiilor. Ancheta mondial ă a OMS privind consumul de tutun în rândul tinerilor 
(The WHO Global Youth Tobacco Study) a ar ătat că între 40% și 90% dintre tinerii între 10 și 
20 de ani au fost expu și la FTMA la domiciliu în 12 state membre ale UE. Pe lâng ă expunerea 
de la domiciliu, copiii și tinerii sunt expu și la niveluri ridicate de FMTA în autovehiculele în 
care părinții fumează.  
De asemenea, copiii pot lua ca model adul ții care fumeaz ă în locuri publice deschise cum ar fi 
locurile de joac ă pentru copii, cur țile școlilor, spitalelor și ale altor institu ții care ofer ă servicii 
copiilor, precum și în cursul unor activit ăți sportive sau culturale în aer liber.  
3. J USTIFICAREA AC țIUNII UE 
Articolele 137 și 152 din Tratatul CE prevede o baz ă juridică clară pentru o m ăsură la nivel 
UE în domeniul protec ției împotriva fumului de tutun. Acest sprijin la nivel UE va contribui 
la punerea în aplicare coerent ă și la termen a prevederilor Conven ției-cadru a OMS pentru 
controlul tutunului, în  conformitate cu angajamente interna ționale ale statelor membre și ale 
 
RO 5   RO UE. De asemenea, acesta va contribui la reducerea diferen țelor existente în domeniul 
protecției împotriva FTMA între statele membre și în interiorul aceluia și stat membru, precum 
și a inechit ăților în ceea ce prive ște sănătatea și a implica țiilor transfrontaliere care rezult ă din 
expunerea la FTMA. Ac țiunea comunitar ă va oferi o valoare ad ăugată clară eforturilor 
naționale prin punerea la dispozi ție a bazei de cuno ștințe, prin facilitarea schimburilor de 
experiență și de cele mai bune practici într e statele membre, prin orient ări oferite statelor 
membre care nu au implementat înc ă o legislație cuprinz ătoare antifumat (cu posibilitatea ca 
aceste orient ări să fie însoțite de standarde minime la nivelul UE pentru protec ția lucrătorilor) 
și prin monitorizarea progreselo r realizate în întreaga UE.  
4. O BIECTIVE 
 
 
 
Obiectiv general 
 
 
Obiective specifice  
 
 
Obiective opera ționale 
 
 
 
 Îmbunătățirea stării de sănătate a cet ățenilor și a 
lucrătorilor în conformitate cu articolele 152 și 137 
din Tratatul CE prin reducerea morbidit ății și 
mortalității cauzate de tutun 
Sprijinirea statelor membre în 
eliminarea expunerii la 
FTMA la locul de munc ă/în 
spații publice și promovarea 
unor gospodării fără fum 
Transpunerea prevederilor 
Convenției-cadru a OMS 
pentru controlul tutunului 
în contextul UE Monitorizarea progresului 
pentru realizarea unui mediu 
fără fum Respectarea obliga țiilor 
UE și ale statelor membre 
din cadrul  Conven ției-
cadru a OMS pentru controlul tutunului 
 
5. O PțIUNI POLITICE  
1) Menținerea statu-quoului 
Această opțiune reprezint ă lipsa activit ăților noi din partea Uniunii Europene, continuând în 
același timp activit ățile actuale privind FTMA în cadrul diferitelor programe comunitare, a 
campaniilor de informare și educare și a inițiativelor privind crearea de re țele. 
2) Metoda deschis ă de coordonare (MDC)   
Această opțiune ar încuraja statele membre s ă coopereze în vederea realiz ării unor medii f ără 
fum prin schimburi de informa ții, prin stabilirea de obiective și indicatori comuni, precum și 
prin reexamin ări periodice. Op țiunea ar implica instituirea unui organism de coordonare care 
să întruneasc ă statele membre și Comisia European ă. Conținutul acestei op țiuni va depinde de 
 
RO 6   RO acordurile dintre statele membre, dar teor etic ar putea avea obiective cuprinz ătoare și ar putea 
depăși obiectivele orient ărilor Conven ției-cadru a OMS pentru controlul tutunului 
(concentrate pe protec ția împotriva FTMA din spa țiile publice și locurile de munc ă închise). 
3) / 4) Recomandare a Comisiei sau a Consiliului   
O recomandare a Comisiei sau a Consiliului în temeiul articolului 152 ar încuraja și ar sprijini 
statele membre în vederea in troducerii unor politici cuprinz ătoare antifumat, în conformitate 
cu cerințele lor din cadrul Conven ției-cadru a OMS pentru controlul tutunului, prin 
introducerea unui termen uniform pentru punere în aplicare la nivel comunitar și a unui 
mecanism clar de raportare și monitorizare. Pe lâng ă prevederile orient ărilor Conven ției-cadru 
a OMS pentru controlul tutunului, o as tfel de recomandare ar trebui s ă includă măsuri care s ă 
abordeze problema expunerii copiilor și adolescen ților la FTMA, precum și măsuri adiacente 
cum ar fi ac țiuni de sensibilizare și asistență pentru sevraj tabagic. 
3+ / 4+ Combinarea recomand ării Comisiei sau Consiliului cu metoda deschis ă de 
coordonare 
O recomandare a Comisiei sau a Consiliului ar putea reprezenta un stimulent pentru o 
cooperare mai strâns ă între statele membre. Potrivit acestui scenariu, textul recomand ării ar 
servi drept baz ă și punct de referin ță, în timp ce statele membre ar schimba informa ții și bune 
practici privind implementare a acesteia, ar adopta obiective și criterii comune de realizare sau 
chiar depășire a cerin țelor și ar dezvolta indicatori comuni de monitorizare a progresului.  
5) Legisla ție cu caracter obligatoriu   
Adoptarea m ăsurilor legislative cu caracter obligat oriu ar putea consta  în revizuirea 
directivelor existente privind s ănătatea și siguranța (în special Directiva 89/654/CEE privind 
cerințele minime de securitate și sănătate la locul de munc ă și/sau Directiva 2004/37 privind 
expunerea la agen ți cancerigeni sau mutageni) sau adoptar ea unei directive separate privind 
fumatul la locul de munc ă în temeiul articolului 137. Aceast ă opțiune ar avea domeniul de 
aplicare limitat la mediul de la locul de munc ă și nu s-ar aplica locurilor publice care nu sunt 
locuri de munc ă sau lucrătorilor care desf ășoară activități independente.  
6. E VALUAREA OP țIUNILOR  
Opțiunile politice identificate au fost analizate având în vedere cinci parametri principali: 
valoarea ad ăugată a implic ării UE, timpul de adoptare preconi zat al instrumentului politic, 
conținutul preconizat al op țiunii politice, nivelul obliga țiilor politice sau juridice ale statelor 
membre de a se conforma și posibilele consecin țe neprevăzute. În baza acestei analize 
calitative și a evolu țiilor preconizate din statele membre, au fost formulate urm ătoarele 
ipoteze privind eficien ța relativă a fiecărei opțiuni politice de reducere a prevalen ței FTMA 
până în 2013 (ultimul an al prezentei strategii de s ănătate):  
Politica 1 (status quo) ar ob ține cea mai mic ă reducere a ratelor de prevalen ță a FTMA, ceea 
ce ar corespunde în principal cu situa ția conform c ăreia țările care de țin propuneri avansate 
sau relativ avansate de legisla ție antifumat și-ar fi pus în aplicare po liticile propuse înainte de 
2013. Este de a șteptat ca tendin ța antifumat din prezent s ă continue, dar într- un ritm mai lent.  
Este probabil ca efectele celor cinci op țiuni nereglementare s ă fie similare în sensul c ă acestea 
ar oferi sprijin pentru dezvoltarea politicil or, dar nu ar putea obliga statele membre s ă adopte 
și să aplice legi antifumat. Se preconizeaz ă că acestea ar putea reduce ratele de prevalen ță a 
 
RO 7   RO FTMA de 2 pân ă la 4 ori, în compara ție cu statu-quoul. Este pr obabil ca politica 2 (MDC) și 
politica 3 (recomandare a Comisiei) s ă fie cele mai pu țin eficiente dintre op țiunile 
nereglementare. Aplicarea MDC ar putea fi de durat ă relativ lung ă și nu pare s ă fie potrivit ă 
pentru abordarea unei probleme „mature” , cum este cazul FTMA. Pe de alt ă parte, impactul 
recomand ării Comisiei ar fi limitat de faptul c ă nu ar crea un angajament  din partea statelor 
membre. Politica 4 (recomandare a Consiliului) ar putea fi mai eficient ă, în special datorit ă 
efectului de asumare a responsabilit ății. Efecte similare sunt de a șteptat și în cazul politicii 3+ 
(recomandare a Comisiei cu MDC). Este probab il ca politica 4+ (recomandare a Consiliului 
cu MDC) s ă fie cea mai eficient ă dintre op țiunile nereglementare. Aceasta ar oferi statelor 
membre cel mai puternic sentim ent de asumare a responsabilit ății, cu implicarea acestora atât 
la adoptarea textului recomand ării, cât și la dezvoltarea criteriilor și indicatorilor pentru 
punerea în aplicare a acesteia. 
Se preconizeaz ă că politica 5 (legisla ție cu caracter obligatoriu) va ob ține cea mai puternic ă 
reducere a prevalen ței FTMA. În cel mai bun caz, aceasta ar putea practic s ă elimine 
expunerea la FTMA la locul de munc ă în întreaga Uniune European ă. Cu toate acestea, 
politica ar avea un domeniu de aplicare mai limitat decât op țiunile nereglementare deoarece 
lucrătorii care desf ășoară activități independente și măsurile adiacente nu ar fi incluse în 
legislație. Mai mult, este probabil ca termenul de real izare a beneficiilor care ar rezulta dintr-
un instrument legislativ nou s ă fie relativ lung.  
6.1. Compararea op țiunilor 
Impactul social, economic, și de mediu preconizat pentru fiecare op țiune politic ă se bazeaz ă 
pe ipotezele refe ritoare la poten țialul de reducere a prevalen ței expunerii la FTMA. Prin 
urmare, se preconizeaz ă că opțiunea politic ă 5 (legisla ție cu caracter obligatoriu) va avea 
efectul cel mai puternic, urmat ă de opțiunea 4+ (recomandare a Consiliului + MDC), 4/3+ 
(recomandare a Consiliului / recomandare a Comisiei + MDC) și 2/3 (MDC / recomandare a 
Comisiei), iar statu-quoul ar  aduce cele mai mici schimb ări.  
6.1.1. Impactul social 
Prin reducerea prevalen ței expunerii la FTMA, se preconizeaz ă că inițiativa UE va reduce 
morbiditatea și mortalitatea cauzat ă de principalele boli asociate FTMA (cancer pulmonar, 
accident vascular cerebral, boli de inim ă și boli cronice ale c ăilor respiratorii inferioare). De 
asemenea, este probabil ca ini țiativa să aibă un efect indirect asupra morbidit ății și mortalității 
asociate fumatului activ prin reducerea consumului de tutun și prin încurajarea renun țării la 
fumat printre fum ători. O ini țiativă UE ar oferi probabil avantaje deosebite celor mai 
dezavantajate grupuri ale societ ății. Aceasta ar putea contribui la o mai bun ă susținere a 
politicilor antifumat, inclus iv la domiciliu. O consecin ță nedorită posibilă pentru fum ători ar fi 
un sentiment de stigmatizare și înstrăinare. 
 Nivel de 
referință Politica 
1 Politica 
2/ 
Politica 
3 Politica 
3+ 
/Politica 4  Politica 
4+ Politica 
5 
Impact social  
Reducerea mortalit ății anuale cauzat ă 
de expunerea lucr ătorilor la FTMA  6 007  -386 -774 Între -774 
și -1 550  -1 550 -4 884 
Reducerea morbidit ății cauzate de 
expunerea la FTMA   + ++ +++ ++++ +++++ 
Reducerea mortalit ății prin reducerea 
fumatului activ   + ++ +++ ++++ +++++ 
 
RO 8   RO Reducerea morbidit ății prin reducerea 
fumatului activ   + ++ +++ ++++ +++++ 
Reducerea FTMA la domiciliu   + ++ ++ ++ +++ 
Reducerea inegalit ăților socio-
economice   + ++ ++ ++ ++++ 
Creșterea sprijinului în favoarea 
politicilor antifumat   + ++ ++ ++ ++++ 
6.1.2. Impactul economic 
La nivel macroeconomic, îmbun ătățirea stării de sănătate care ar rezulta dintr-o ini țiativă UE 
ar reduce probabil substan țial costurile medicale și nemedicale ca urmare a principalelor boli 
asociate FTMA. Este pu țin probabil ca reducerea anticipat ă a fumatului activ s ă aibă un 
impact semnificativ asupra ven iturilor statelor membre provenite  din taxele pe tutun. Impactul 
microeconomic include reducerea costurilor de cur ățare, mentenan ță și redecorare, precum și 
reducerea costurilor legate de pagubele produse de incendii.  
Principalele sectoare implicate sunt sectorul hotelier și al localurilor de alimenta ție publică și 
industria tutunului. Pe baza datelor publicate în literatura de specialitate, impactul asupra 
locurilor de munc ă și asupra veniturilor din sectorul hotelier și al localurilor de alimenta ție 
publică ar putea duce atât la reduceri, cât și la creșteri. În ansamblu nu se preconizeaz ă un 
impact economic major. Este posibil ă o reducere a profiturilor  în industria tutunului și, în 
consecință, o reducere a num ărului de locuri de munc ă din acest sector.  
 Nivel de 
referință Politica 1  Politica 2/ 
Politica 3  Politica 3+ 
/Politica 4  Politica 4+  Politica 5  
Impactul economic  
Reducerea costur ilor medicale 
anuale datorit ă reducerii 
expunerii lucr ătorilor la FTMA  1336 
milioane €  -85 
milioane €  -172 milioane € Între -172 milioane € 
și -344 
milioane € -344 milioane € -1073 milioane € 
Reducerea costurilor 
nemedicale anuale datorit ă 
reducerii expunerii lucr ătorilor 
la FTMA  1124 
milioane €  -73 
milioane  -144 milioane Între -144 și 
-290 
milioane  -290 
milioane  -893 milioane  
Reducerea veniturilor din taxele 
pe tutun   - -- --- ---- ----- 
Productivitatea lucr ătorilor 
legată de pauzele pentru fumat   +/- ++/-- +++/--- ++++/---- ++++/----- 
 
Reducerea costurilor legate de 
incendii, cur ățare și redecorare   + ++ +++ ++++ +++++ 
965 milioane 
€ 
Variații anuale ale veniturilor 
din sectorul hotelier și al 
localurilor de alimenta ție 
publică 114 
miliarde € 
 +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
Între -11 
miliarde € și 
+10 miliarde 
€ 
Variații ale num ărului de locuri 
de munc ă în sectorul hotelier și 
al localurilor de alimenta ție 
publică 6 887 912  +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
Între 
-265 000 și 
+271 000  
Pierderi anuale în veniturile 
industriei tutunului 
 67 
miliarde €  - -- --- ---- ----- 
-3,3 miliarde 
€ 
Reduceri ale locurilor de munc ă 53 521  - -- --- ---- ----- 
 
RO 9   RO în industria tutunului 
 -2 609  
Costuri legate de aplicare și 
respectare   - --- -- --- -- --- --- 
6.1.3. Impactul de mediu 
Principalul impact preconizat as upra mediului este o îmbun ătățire semnificativ ă a aerului din 
spațiile închise. Un poten țial impact negativ ar fi o intensificare a utiliz ării încălzitoarelor de 
terase și mai multe mucuri de țigară aruncate pe strad ă. Totuși, se preconizeaz ă că acest 
impact va fi relativ redus. 
 Nivel de 
referință Politica 1  Politica 2/ 
Politica 3  Politica 3+ 
/Politica 4  Politica 4+  Politica 5  
Impactul de mediu  
Reducerea polu ării aerului în 
spații închise   + ++ ++ +++ ++++ 
Străzi mai murdare și 
intensificarea utiliz ării 
încălzitoarelor de terase   - - - -- --- 
6.2. Op țiunea preferat ă 
Deși legislația cu caracter obligator iu ar duce la cea mai pronun țată reducere a prevalen ței 
FTMA, împreun ă cu avantajele economice și de sănătate aferente, punerea în  aplicare ar fi de 
lungă durată și domeniul de aplicare ar fi mai restrâns decât în cazul unei recomand ări. 
Opțiunea preferat ă identificat ă pe termen scurt este o recoma ndare a Consiliului cu elemente 
de MDC, deoarece aceasta pare s ă fie cea mai rapid ă și mai cuprinz ătoare metod ă de a susține 
statele membre s ă pună în aplicare legi stricte antifumat, în conformitate cu angajamentele 
asumate în cadrul Conven ției-cadru a OMS pentru controlul tutunului și oferind, în acela și 
timp, o abordare propor țională a problemei. 
7. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Indicatorii utiliza ți pentru monitorizarea efectelor op țiunii politice alese trebuie s ă includă 
prevalența și calitatea politicilor na ționale, expunerea la fumul de tutun în diferite medii, 
consumul de tutun, cuno ștințele și atitudinile referitoare la tutun (fum), precum și incidența și 
mortalitatea bolilor asociate tutunului. Se preconizeaz ă evaluarea impactului global al 
inițiativei într-o comunicare privind stra tegia de control al tutunului, prev ăzută pentru anul 
2010 sau 2011.