Industria aeronautică investește, de asemenea, intens în tehnologii noi pentru aeronave electrice, hibride și alimentate cu hidrogen. O primă aeronavă de mici dimensiuni, integral electrică, a fost certificată de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) în 2020și se preconizează că, în următorii ani, vor fi utilizate aeronave cu emisii zero de CO2 pentru zborurile comerciale scurt-curier. Pe lângă aceste evoluții, apar noi concepte în ceea ce privește aeronavele complet autonome (dronele), care oferă soluții noi pentru transportul de mărfuri și, eventual, și pentru transportul de pasageri. Instalarea acestor tipuri de aeronave va necesita o aprovizionare cu energie din surse regenerabile în cantități suficiente, precum și investiții în infrastructura de realimentare și reîncărcare din aeroporturi. Acestea sunt necesare în special pentru producția și furnizarea de hidrogen.

În ceea ce privește utilizarea combustibililor alternativi în transportul feroviar, aproximativ 60 % din rețeaua care deservește 80 % din volumul total al traficului este electrificată și se înregistrează în continuare progrese în ceea ce privește electrificarea infrastructurii feroviare. În plus, primele comenzi de pe piață ale trenurilor cu celule de hidrogen au fost introduse recent în mai multe state membre.

În ceea ce privește transportul naval, disponibilitatea datelor este redusă privind utilizarea biocombustibililor, navele alimentate cu combustibili alternativi și alimentarea cu energie electrică din rețeaua terestră (onshore power supply – OPS) a navelor aflate la dană. Numărul total de nave alimentate cu GNL date în folosință la nivel mondial a fost de aproximativ 300 în 2019. Doar jumătate dintre acestea erau în activitate; restul navelor rămân la comandă. Numărul navelor electrice (inclusiv hibride) aflate în funcțiune la nivel mondial este la fel de scăzut: în 2019, 160 de nave erau în funcțiune, iar alte 104 în construcție, însă interesul pieței este în creștere. Gradul de instalare și de utilizare de surse de alimentare cu energie electrică din rețeaua terestră este în continuare scăzut. La începutul anului 2021, aproximativ 50 de porturi interioare și maritime din UE dispuneau de cel puțin un punct de racordare la sursele de alimentare cu energie electrică din rețeaua terestră. Principalul obiectiv al viitoarei inițiative FuelEU Maritime este de a stimula cererea de combustibili alternativi în transportul maritim, ca parte a unui pachet de aliniere a sectorului la obiectivul ambițios al UE de realizarea a neutralității climatice până în 2050. Prin urmare, se preconizează că tendința de creștere a gradului de utilizare a combustibililor alternativi și a navelor cu emisii zero sau cu emisii scăzute se va accelera în următorii ani.

Implementarea poate fi accelerată cu adevărat prin îmbunătățirea procedurilor de planificare și de autorizare, prin oferirea de sprijin public specific și prin soluționarea rapidă a problemelor tehnice restante care pun sub semnul întrebării investițiile. Comisia a concentrat la începutul perioadei sprijinul financiar din bugetul UE pentru implementarea unei astfel de infrastructuri. Progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență ar trebui să contribuie în mare măsură la dezvoltarea pieței, precum și la redresarea după criza provocată de pandemia de COVID-19. Planificarea și autorizarea eficiente vor reprezenta, de asemenea, un factor al progresului atât la nivel național, cât și la nivel local. În prezenta comunicare se solicită o mai bună cooperare între autoritățile naționale și locale și numeroasele părți interesate în vederea diseminării rapide a cazurilor de bune practici în întreaga UE. Comisia a început deja să sprijine această colaborare: la elaborarea acestui plan, Comisia s-a bazat pe expertiza oferită de Forumul pentru transporturi durabile (STF), care reunește principalii actori de pe piață din sectorul public și din cel privat.

Stimularea adoptării combustibililor din surse regenerabile și cu conținut scăzut de carbon trebuie să fie corelată cu realizarea unei rețele cuprinzătoare de infrastructuri de reîncărcare și realimentare, pentru a valorifica pe deplin potențialul adoptării pe scară largă a vehiculelor cu emisii scăzute și a celor cu emisii zero în toate modurile de transport. Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă sporește nivelul de ambiție stabilit prin inițiativa emblematică europeană „Reîncărcare și realimentare” din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, conform căreia, până în 2025, ar trebui instalate pe autostrăzi cel puțin 1 milion din cele aproximativ 3 milioane de puncte de reîncărcare accesibile publicului și 500 din cele 1 000 de puncte de realimentare cu hidrogen care vor fi necesare până în 2030. Strategia subliniază, de asemenea, obiectivul ambițios de a sprijini porturile și aeroporturile în tranziția lor către transportul multimodal cu emisii zero sau cu emisii scăzute, de a sprijini nodurile de transport și de a încuraja utilizarea combustibililor din surse regenerabile și cu conținut scăzut de carbon.

Strategia Comisiei Europene pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă pune bazele abordării prin care sistemul de transport al UE își poate realiza transformarea verde și digitală și poate deveni mai rezilient la crizele viitoare. După cum s-a subliniat în Pactul verde european, rezultatul ar trebui să fie o reducere cu 90 % a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) generate de transporturi până în 2050, în conformitate cu obiectivul de atingere a neutralității climatice în UE până în 2050. Prin urmare, Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă transformă acest obiectiv într-o prioritate pentru stimularea adoptării fără întârziere a vehiculelor cu emisii zero sau cu emisii scăzute, a combustibililor din surse regenerabile și cu conținut scăzut de carbon și a infrastructurii aferente pentru toate modurile de transport. În acest context, este imperativ ca nicio regiune și niciun teritoriu al UE să nu fie lăsat în urmă și ca disparitățile regionale în ceea ce privește instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi să fie abordate în mod corespunzător, în special în regiunile mai puțin dezvoltate sau în regiunile cu nevoi și situații specifice.

SACD 2021 a propus, de asemenea, crearea, în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, a unei inițiative emblematice europene intitulate „Reîncărcare și realimentare”, cu scopul de a promova tehnologii curate adaptate exigențelor viitorului pentru a accelera utilizarea unor stații de transport, de încărcare și de realimentare durabile, accesibile și inteligente și pentru a extinde transportul public. În plus, inițiativa emblematică „Power up” pune bazele pentru cele mai importante piețe ale hidrogenului în Europa și pentru infrastructura aferentă, care vor contribui, de asemenea, la mobilitatea durabilă.

Strategia anuală privind creșterea durabilă pentru 2021 (SACD 2021) a identificat investițiile în transportul durabil ca fiind una dintre prioritățile planurilor naționale de redresare și reziliență, ale pachetelor de reforme și de investiții care vor fi elaborate de statele membre în contextul Mecanismului de redresare și reziliență. În strategie se solicită, în special, includerea în programele de redresare și reziliență a unor reforme și investiții în scopul stimulării cererii de vehicule cu emisii zero sau cu emisii scăzute și al accelerării implementării infrastructurii de reîncărcare și realimentare pentru a contribui la tranziția către o economie verde.

Recomandările sunt concepute sub formă de orientări practice pentru autoritățile publice care intenționează fie să achiziționeze infrastructuri de reîncărcare, fie să atribuie concesiuni pentru implementarea și/sau exploatarea acestora, eventual corelate cu acordarea de sprijin guvernamental. Recomandările includ exemple de bune practici gata de utilizare de către autoritățile naționale, regionale și locale.

Pentru a răspunde acestei necesități, Forumul pentru transporturi durabile a elaborat deja un set de recomandări pentru autoritățile publice cu privire la achiziționarea, atribuirea concesiunilor, acordarea licențelor și/sau acordarea de sprijin pentru infrastructura de reîncărcare electrică pentru autoturisme și camionete [the 2020 STF recommendations for recharging point tenders (recomandările STF din 2020 privind licitațiile pentru punctele de reîncărcare)], precum și un manual de sinteză.

Implementarea poate fi accelerată prin îmbunătățirea cadrului general pentru planificarea, autorizarea și achiziționarea unor astfel de infrastructuri în UE, precum și prin sporirea și direcționarea sprijinului public. În plus, specificațiile tehnice comune privind vehiculele, infrastructura și serviciile de utilizare a infrastructurii sunt esențiale pentru intensificarea acțiunilor de consolidare a pieței, deoarece acestea oferă certitudine pentru investițiile de pe piață. Obținerea din timp a unei interpretări comune cu privire la modul de eliminare a lacunelor rămase în materie de standardizare va facilita astfel de acțiuni. Acest plan prezintă un potențial semnificativ de sprijinire a propunerii de regulament nou privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi prin adoptarea de măsuri suplimentare.

Ca răspuns, o serie de state membre intenționează să includă în componentele privind transporturile și energia ale programelor lor naționale de reformă rurală investiții și reforme care să contribuie la realizarea acestor priorități. În acest context, sunt deosebit de importante măsuri de accelerare a reînnoirii transportului public și a parcurilor private de vehicule, material rulant și nave cu emisii zero sau cu emisii scăzute și de sprijinire a instalării infrastructurii de reîncărcare și realimentare cu combustibili alternativi, atât pentru drumuri, cât și pentru porturi. În plus, programele de redresare și reziliență oferă posibilitatea de a include cerințe specifice privind simplificarea procedurilor de autorizare pentru infrastructura de încărcare și de realimentare cu hidrogen, contribuind la eliminarea barierelor administrative. O serie de exemple bune pot fi găsite în cadrul planurilor de redresare și reziliență prezentate deja de statele membre, care stau la baza valorii adăugate a investițiilor sprijinite de respectivele planuri pentru tranziția către un sistem de mobilitate sustenabilă și inteligentă. În majoritatea statelor membre, măsurile urmează să fie puse în aplicare în cooperare cu autoritățile regionale și locale și/sau în parteneriat cu operatori privați pentru a valorifica la maximum efectele de levier.

Toate statele membre au fost încurajate să utilizeze pe deplin toate fondurile puse la dispoziția lor, fie sub formă de sprijin nerambursabil, fie sub formă de împrumuturi nerambursabile. Ca și în cazul proiectelor din sectorul energiei electrice, sunt încurajate interconexiunile transfrontaliere ale proiectelor privind infrastructura pentru combustibili alternativi. Contactele din timpul procesului de planificare și punere în aplicare pot contribui în mod semnificativ la creșterea beneficiilor investițiilor sprijinite de planurile de redresare și reziliență. Acest proces de schimb de bune practici poate fi sprijinit de Instrumentul de sprijin tehnic al Comisiei, care dispune de un buget de 864 de milioane EUR pentru perioada 2021-2027. În cadrul acestui instrument, statele membre pot solicita sprijin tehnic, printre altele, pentru a-și pune în aplicare planurile naționale de redresare și reziliență, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de tranziția către o economie verde. În plus, în cadrul ciclului de finanțare al Instrumentului de sprijin tehnic pentru 2022, statele membre pot solicita sprijin în conformitate cu o propunere de proiect emblematic de sprijin tehnic privind „Reîncărcarea și realimentarea”, care se axează pe măsuri de consolidare a implementării infrastructurii pentru combustibili alternativi, inclusiv în contextul mobilității urbane durabile.

Descrierile clare ale priorităților și obiectivelor, precum și investițiile și proiectele de reformă concepute în mod corespunzător oferă claritatea necesară și asigură un impact și o valoare adăugată ridicate. Măsura în care planurile de redresare și reziliență sprijină dezvoltarea infrastructurii pentru combustibili alternativi va fi luată în considerare de Comisie în momentul evaluării contribuției planurilor la tranziția către o economie verde, care se numără printre criteriile de evaluare prevăzute în Regulamentul privind instituirea Mecanismului de redresare și reziliență.

Normele privind ajutoarele de stat se aplică, de asemenea, proiectelor finanțate de mecanism în cazul cărora, din cauza disfuncționalităților pieței, piața nu produce singură investițiile necesare pentru a sprijini tranziția către o mobilitate curată. Comisia a oferit orientări specifice privind ajutoarele de stat pentru infrastructura de reîncărcare și realimentare a vehiculelor rutiere, care ar trebui luate în considerare în mod corespunzător. Normele privind ajutoarele de stat acoperă investițiile în instalarea infrastructurii pentru furnizarea de energie electrică, hidrogen sau, dacă este necesar, ca soluție tranzitorie, pentru vehicule, inclusiv vehicule electrice cu două roți, autoturisme, camionete, camioane, autobuze sau nave (infrastructura de reîncărcare sau de realimentare), indiferent dacă infrastructura este destinată uzului propriu al beneficiarului, în infrastructura semipublică sau în infrastructura accesibilă publicului.

În funcție de proiectul în cauză, statele membre au la dispoziție mai multe instrumente de ajutor de stat. Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare trebuie să fie modificat în timp util pentru a permite un anumit sprijin pentru infrastructura de reîncărcare și realimentare și pentru a simplifica punerea în aplicare a unor astfel de proiecte. De asemenea, se lucrează la revizuirea orientărilor privind ajutoarele de stat în domeniul energiei și al mediului pentru a include norme specifice de evaluare a schemelor de ajutoare pentru infrastructura de reîncărcare și realimentare.

3.3. Consolidarea și o mai bună direcționare a finanțării la nivelul UE, atragerea de investiții private și creșterea capacității

UE mobilizează deja indirect și direct investiții publice suplimentare pentru a contribui la deblocarea fondurilor private pentru instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi. În perioada de finanțare a cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) a jucat un rol esențial în sprijinirea implementării a 20 450 de puncte de reîncărcare și realimentare: 19 236 de puncte de reîncărcare pentru vehicule electrice, 130 de puncte de realimentare cu hidrogen, 1 050 de puncte de realimentare cu combustibil GNCL (809 pentru GNC și 241 pentru GNL) și puncte de realimentare cu GNL și/sau surse de alimentare cu energie electrică din rețeaua terestră în 7 porturi interioare și 27 de porturi maritime. Bugetul multianual al UE pentru perioada 2021-2027 prevede o creștere substanțială a sprijinului pentru implementarea infrastructurii pentru combustibili alternativi. Statele membre și alte părți interesate se pot baza pe o gamă largă de fonduri și de instrumente financiare complementare.

În deplină concordanță cu Pactul verde european, programul Mecanismul pentru interconectarea Europei 2021-2027 (MIE II) va aborda problema schimbărilor climatice și va contribui cu 60 % din bugetul său general la cofinanțarea inițiativelor care sprijină obiectivele climatice și accelerează tranziția către o mobilitate cu emisii zero. În acest scop, MIE II va crea un mecanism pentru combustibili alternativi. Acesta va finanța infrastructura pentru combustibili alternativi pentru combustibilii din surse regenerabile și cu conținut scăzut de carbon prin combinarea granturilor acordate în cadrul MIE cu finanțarea din partea instituțiilor de finanțare pentru a obține un impact mai mare al investiției. Banca Europeană de Investiții (BEI) nu va fi singurul partener de implementare; alte bănci naționale de promovare pot, de asemenea, să faciliteze operațiunea de finanțare mixtă.

Noul mecanism vizează adaptarea la evoluțiile pieței, reflectând nevoile specifice de infrastructură de reîncărcare și realimentare pentru vehiculele grele. În acest sens, Comisia intenționează, de asemenea, să definească o rată fixă de cofinanțare adecvată pentru proiectele de infrastructură pentru energie electrică și combustibili alternativi pe bază de hidrogen pentru toate modurile de transport, atât în cadrul pachetului general al MIE, cât și în cadrul pachetului de coeziune, cu o rată de cofinanțare aliniată proporțional. Comisia va sprijini doar punctele de reîncărcare cu o putere de minimum 150 kW, în special în acele părți ale rețelei rutiere TEN-T care nu beneficiază încă de infrastructură suficientă. Pentru a simplifica gestionarea și punerea în aplicare a mecanismului, pentru finanțarea punctelor de reîncărcare ultrarapidă, Comisia va utiliza contribuțiile unitare, inclusiv costurile de conectare la rețea, ca formă simplificată de finanțare.

Pe rețeaua de drumuri TEN-T, numărul insuficient de puncte de reîncărcare ultrarapidă disponibile se dovedește a fi o provocare importantă în ceea ce privește facilitarea călătoriilor transfrontaliere pe distanțe mai lungi. Doar câteva secțiuni ale rețelei sunt prevăzute cu cel puțin câte un punct de reîncărcare rapidă la distanță de 60 km unul față de celălalt. În mod similar, aprovizionarea pe rețeaua rutieră a stațiilor de realimentare cu hidrogen este fragmentată. Dotarea porturilor interioare și maritime cu o infrastructură pentru combustibili alternativi durabili suficienți reprezintă o altă prioritate. Pentru a permite instalarea specifică din punct de vedere geografic a punctelor de reîncărcare ultrarapidă, Comisia va furniza o analiză a lacunelor în materie de infrastructură pentru infrastructura pentru combustibili alternativi, pe baza hărților TEN-Tec. În viitor, această analiză va include hotspoturi de rutare și de identificare/vârfuri sezoniere bazate pe fluxul istoric al traficului.

În multe cazuri, se preconizează că zonele urbane vor atrage mai multe investiții private decât alte zone datorită unei concentrări mai mari de potențiali utilizatori. Prin urmare, infrastructura de reîncărcare pentru parcul de vehicule de transport public reprezintă o prioritate pentru finanțarea publică, completând utilizarea de autobuze cu emisii zero în orașe. De exemplu, aceasta ar acoperi infrastructura de reîncărcare din depouri, dispozitivele de încărcare ocazionale și sistemele conexe ale instalațiilor de stocare a energiei.

Pentru a spori la maximum impactul investițiilor private, Comisia va căuta în mod activ sinergii cu parteneriatele și misiunile realizate în cadrul programului Orizont Europa, în special cu misiunea propusă privind orașele inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei, care urmărește transformarea a 100 de orașe în orașe neutre din punct de vedere climatic până în 2030, ca parte a Pactului verde european. Stimularea transportului și a mobilității urbane durabile va reprezenta un aspect esențial al misiunii, care va oferi oportunități orașelor care doresc să investească în transportul public cu emisii zero și în infrastructura conexă.

Investițiile realizate în cadrul acestei misiuni pot contribui în mod pozitiv la implementarea infrastructurii de reîncărcare în orașe. Acest proces ar include instalarea atât a unor puncte de reîncărcare accesibile publicului, cât și de conducte și cabluri în clădiri și parcări pentru reîncărcarea vehiculelor private. De asemenea, parteneriatele stabilite în cadrul programului Orizont Europa cu industria și statele membre prin intermediul Parteneriatului pentru tranziția către o energie curată oferă oportunități de finanțare pentru cercetare și dezvoltare în aceste domenii. Parteneriatele „2Zero” și „Baterii” și Întreprinderea comună pentru hidrogen curat acordă o atenție deosebită dezvoltării infrastructurii de reîncărcare și realimentare în domenii precum tehnologia V2G și infrastructura de reîncărcare omniprezentă pe autostrăzi sau protocoalele pentru încărcarea rapidă a camioanelor și realimentarea cu hidrogen. Comisia a lansat, de asemenea, o inițiativă emblematică privind bateriile, cu o sumă suplimentară de 200 de milioane EUR pentru a sprijini dezvoltarea și inovarea în materie de baterii la nivel european („Bateria 2030+”). Fondul pentru inovare va sprijini tehnologiile inovatoare și cu conținut scăzut de carbon și va ajuta întreprinderile să introducă pe piață soluții industriale pentru a sprijini tranziția către neutralitatea climatică.

Politica de coeziune va juca un rol central în sprijinirea tuturor regiunilor în tranziția lor către o Europă mai verde și neutră din punct de vedere climatic și în asigurarea faptului că nicio regiune nu este lăsată în urmă. Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune sunt puse la dispoziție pentru a sprijini investițiile în cercetare, inovare și implementare, în special în statele membre și regiunile mai puțin dezvoltate. Politica de coeziune va oferi sprijin, acoperind toate modurile de transport și toate nivelurile rețelei de transport, de la TEN-T la mobilitatea locală, în conformitate cu cerințele și prioritățile specifice identificate în programele naționale și regionale.

Programul InvestEU, în special prin intermediul componentei sale pentru infrastructură durabilă, poate stimula investițiile orientate spre viitor în întreaga Uniune Europeană, poate contribui la mobilizarea investițiilor private și poate oferi servicii de consiliere promotorilor de proiecte și operatorilor care își desfășoară activitatea în domeniul infrastructurilor durabile și activelor mobile. Garanția InvestEU poate sprijini finanțarea unor promotori de proiecte mai riscante, cum ar fi IMM-urile și întreprinderile inovatoare în domeniul transporturilor inteligente și durabile. Garanția poate sprijini, de asemenea, măsuri de promovare a competențelor, a educației, a formării și a serviciilor conexe în cadrul componentei „Investiții sociale și competențe” a programului InvestEU. În plus, va fi posibilă și combinarea granturilor acordate în cadrul MIE cu garanția (InvestEU) în cadrul operațiunii de finanțare mixtă a programului InvestEU.

În ultimii ani, Grupul BEI și-a intensificat, de asemenea, sprijinul pentru accelerarea dezvoltării de tehnologii mai noi, cum ar fi electromobilitatea și digitalizarea, în cadrul Instrumentului pentru un transport mai curat. Grupul BEI va continua să pună la dispoziție o serie de structuri de finanțare pentru a contribui la accelerarea implementării de active mobile mai curate.

În cele din urmă, Comisia a luat măsuri importante pentru a spori sustenabilitatea sistemului financiar, în special prin adoptarea, în 2020, a Regulamentului privind taxonomia, care a instituit un sistem de clasificare pentru activitățile economice verzi. Acesta va facilita extinderea produselor financiare verzi, cum ar fi obligațiunile verzi și securitizarea verde, adecvate pentru promovarea investițiilor în instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi pentru toate modurile de transport.

3.4. Identificarea provocărilor tehnologice importante și accelerarea standardizării

Standardizarea este o modalitate esențială de a crea economii de scară și o piață internă matură pentru acest sector. În temeiul Directivei 2014/94/UE privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, au fost adoptate seturi importante de specificații tehnice comune pentru aprovizionarea cu energie electrică, hidrogen și gaze naturale pentru transportul rutier, transportul maritim și transportul pe căile navigabile interioare. Acesta este rezultatul activității desfășurate de organizațiile europene de standardizare, în urma unei solicitări de standardizare din partea Comisiei în 2015 (mandatul 533) . În pofida progreselor realizate și a sprijinului acordat creșterii pieței, există încă multe nevoi nesatisfăcute, în special ca urmare a noilor evoluții tehnologice și a cerințelor mai stricte în materie de digitalizare și comunicare pentru toate modurile de transport.