Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Contextul general Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (Regulamentul privind organizarea comună unică a pieței)[1] prevede un cadru juridic și financiar care reglementează distribuirea anumitor produse agricole către copii în școli prin intermediul programului de distribuire a laptelui în școli și al programului de încurajare a consumului de fructe în școli. Cele două programe au evoluat independent și în perioade de timp diferite. Programul de distribuire a laptelui în școli există încă de la crearea organizării comune a pieței laptelui în 1968 și a fost pus în aplicare efectiv începând cu 1977. Programul de încurajare a consumului de fructe în școli este un program mai recent, care a fost creat ca angajament politic în contextul reformei din 2007 a organizării comune a pieței în sectorul fructelor și legumelor. Programele actuale funcționează în cadre financiare și juridice diferite și prezintă o serie de diferențe importante în privința modului lor de concepere și funcționare. Ambele programe pentru școli au fost înființate pentru a promova consumul de fructe și legume și de produse lactate, sectoare importante pentru agricultura europeană, fiecare reprezentând aproximativ 15 % din valoarea producției agricole a Uniunii Europene (UE). Pe lângă importanța lor economică, acestea sunt benefice în contextul sănătății publice și sunt adecvate pentru distribuirea către elevi. Motivele care au dus la crearea celor două programe pentru școli sunt încă valabile în contextul actual, caracterizat de un consum în scădere de fructe și legume și de produse lactate. În ciuda diferitor eforturi de promovare din sectorul sănătății și din cel agricol depuse atât la nivel național, cât și la nivelul UE, având ca scop creșterea consumului, tendințele de scădere nu au fost inversate, în special pentru fructele și legumele proaspete și pentru laptele de consum. Această situație este amplificată, printre altele, de tendințele moderne de consum orientate către alimente cu grad ridicat de prelucrare, care sunt adesea bogate în sare și grăsime și au un adaos ridicat de zahăr, tendințe care se vor accentua la categoriile de vârstă mai tinere. În ciuda integrării pozitive a programelor actuale în școli și a recunoașterii importanței lor, concluziile trase din diferite rapoarte și evaluări externe pun în evidență anumite deficiențe existente în conceperea acestora și anumite ineficiențe ale funcționării lor. PAC 2020 conține deja elemente importante care se estimează că vor soluționa unele dintre problemele identificate, în special prin modificări semnificative ale finanțării programului de încurajare a consumului de fructe în școli și prin consolidarea dimensiunii sale educative. Noua cerință din cadrul programului de distribuire a laptelui în școli ca statele membre participante să elaboreze o strategie va contribui la direcționarea punerii în aplicare a programului, astfel cum se întâmplă deja în cazul programului de încurajare a consumului de fructe în școli. Cu toate acestea, propunerea Comisiei pentru PAC 2020 a fost adoptată înainte de finalizarea evaluărilor externe ale schemelor actuale și a precedat totodată raportul Curții de Conturi Europene (denumită în continuare „CCE”). Obiectivele propunerii Propunerea vizează nu numai remedierea problemelor endogene inerente funcționării schemelor în scopul de a crește eficiența și eficacitatea acestora, ci și furnizarea unui răspuns politic mai integrat pentru a se asigura că acestea pot îndeplini obiectivele pe termen lung și pot răspunde în mod eficace provocărilor externe. Acest lucru este în conformitate cu recomandarea CCE conform căreia „ar trebui să existe o mai bună coordonare și sinergie între cele două scheme pentru a se asigura o abordare globală coerentă a alimentației și gestionarea eficientă a programelor”. Prin prezenta propunere, Comisia își îndeplinește, de asemenea, obligația de raportare care decurge din articolul 225 litera (c) din regulament referitoare la posibilitatea extinderii sferei de aplicare a programelor pentru școli, în vederea includerii uleiului de măsline și a măslinelor de masă. În primul rând, propunerea urmărește să reorienteze structura actuală către realizarea obiectivelor pe termen lung, în vederea consolidării dimensiunilor educative ale ambelor programe, precum și să-i ajute pe tinerii să cunoască alimentele și sursa acestora, îmbunătățind astfel percepția asupra agriculturii și a produselor sale, a PAC și a UE. În prezent, există o discrepanță între modul de concepere a schemelor și aceste obiective, deoarece acestea din urmă sunt abordate în mod diferit în cadrul celor două programe. Dimensiunea educativă a fost integrată încă de la început în programul de încurajare a consumului de fructe în școli, în timp ce programul de distribuire a laptelui în școli nu obligă statele membre să utilizeze instrumente educative specifice, ceea ce face ca legătura dintre produsele distribuite și schemă să fie slabă. În plus, sistemul de evaluare și monitorizare a programului de distribuire a laptelui în școli este slab, iar sistemul de evaluare și monitorizare a programului de încurajare a consumului de fructe în școli necesită îmbunătățiri, aspecte importante pentru măsurarea eficacității lor pe termen mediu sau lung. În al doilea rând, obiectivul este de a unifica și consolida actualele cadre juridice și financiare separate și de a spori vizibilitatea intervenției UE, în vederea asigurării unei abordări globale coerente în cadrul PAC a programelor de distribuire în școli și a optimizării eficienței gestionării. Deoarece schemele actuale au evoluat independent și în perioade de timp diferite, există o lipsă de coordonare și de coerență între ele, chiar dacă ele au obiective și grupuri-țintă similare. Actualul sistem fragmentat determină o multitudine de abordări și mesaje diferite, care ar putea afecta eficacitatea schemei în ansamblu. Această problemă este generată de cadrele juridice și financiare diferite, de diferențele de pe piață dintre produsele implicate și de deciziile la nivel de stat membru legate de modul de punere în aplicare a celor două programe. În cele din urmă, dar nu în ultimul rând, este nevoie să crească eficiența cheltuielilor dedicate promovării consumului de produse agricole în școli, respectiv ca potențialul financiar al schemelor să fie mai bine direcționat pentru a optimiza impactul acestora, iar eficiența din punctul de vedere al costurilor de distribuire să fie sporită. Unele dintre deficiențele actuale sunt comune (precum sarcina administrativă și organizațională ridicată), în timp ce altele sunt specifice fie programului de încurajare a consumului de fructe în școli (în principal subutilizarea de aproximativ 30 % din potențial, precum și disparitățile enorme dintre costurile produselor implicate în distribuire), fie programului de distribuire a laptelui în școli (posibilul efect de balast, nivelul redus al raportului cost-beneficiu). 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI Revizuirea programelor pentru școli a început în octombrie 2012. Pe parcursul procesului de evaluare a impactului, s-a desfășurat o consultare publică în cadrul căreia părțile interesate au fost invitate să contribuie la revizuire. Procesul de consultare publică s-a bazat pe un document de consultare care a fost structurat în jurul a nouă întrebări deschise. Consultarea s-a desfășurat timp de 12 săptămâni și a fost efectuată pe baza unui chestionar online. În plus, au fost organizate reuniuni și ședințe separate în cursul procesului, inclusiv reuniunea din 15 martie 2013 cu părțile interesate. Cele trei scenarii elaborate în cadrul evaluării impactului sunt: 1) opțiunea de statu-quo, care menține cadrele separate pentru distribuirea în școli, dar include îmbunătățirile aduse de PAC 2020 programelor pentru școli; 2) un scenariu „de ajustare”, care analizează dacă obiectivele revizuirii ar putea fi îndeplinite în actuala configurație separată, dar prin măsurile/modificările menite să elimine discrepanța dintre dimensiunile educative ale schemelor actuale, să amplifice sinergiile dintre cele două programe, să simplifice și mai mult și să aducă îmbunătățiri suplimentare programelor dincolo de PAC 2020; și 3) un scenariu privind un „nou cadru”, care presupune o modificare considerabilă a politicii sub forma unui cadru juridic și de finanțare comun pentru distribuirea unui număr restrâns de produse, completat de orientarea către obiective pe termen lung, prin consolidarea dimensiunii educative a schemei. Pe baza evaluărilor cadrelor politicii actuale și a analizei provocărilor și necesităților viitoare, evaluarea impactului analizează și compară efectele acestor trei scenarii alternative de politică în funcție de potențialul lor de a atinge obiectivele, precum și în ceea ce privește eficacitatea, eficiența și coerența cu obiectivele globale: – Scenariul de statu-quo, cu un program consolidat de încurajare a consumului de fructe în școli, ar accentua și mai mult discrepanțele existente în privința dimensiunii educative între programul de încurajare a consumului de fructe în școli și programul de distribuire a laptelui în școli și nu ar crea avantaje în ceea ce privește eficiența gestionării. Scenariul respectiv contribuie de asemenea într-o măsură limitată la furnizarea unei intervenții uniforme și vizibile din partea UE. Deși este neutru din punct de vedere bugetar, acesta este caracterizat de o anumită incertitudine bugetară, neexistând nicio limitare a finanțării programului de distribuire a laptelui în școli. El menține nivelul ridicat al sarcinii administrative în raport cu beneficiile (raport scăzut cost-beneficiu), variații puternice ale eficienței din cauza discrepanțelor mari în ceea ce privește costurile produselor pentru programul de încurajare a consumului de fructe în școli și efectul potențial continuu de balast în programul de distribuire a laptelui în școli. Există îndoieli cu privire la capacitatea acestei opțiuni de a oferi o reacție adecvată la unele dintre provocările emergente legate de modelele de consum și de cererea de produse agricole proaspete. Aceasta a fost considerată ca având o contribuție limitată la obiectivele orizontale privind o mai bună legiferare și simplificare, însă prezintă anumite avantaje datorită potențialului său de a contribui la obiectivele de sănătate publică de reducere a inegalităților în materie de sănătate prin intermediul strategiilor naționale și al direcționării. – Pe de altă parte, se estimează că principalele efecte care decurg din opțiunea de ajustare s-ar produce prin consolidarea dimensiunii educative a programului de distribuire a laptelui în școli și prin sinergii între punerea în aplicare a celor două programe, menținându-se totodată configurația actuală separată. Aceasta ar oferi o mai bună contribuție la obiectivele pe termen lung privind creșterea în mod durabil a cererii pentru aceste produse agricole și formarea unor obiceiuri alimentare mai sănătoase. Opțiunea menționată prezintă avantaje în ceea ce privește creșterea sinergiilor, însă acestea sunt limitate din cauza măsurilor financiare diferite dintre scheme. Sarcina administrativă mai redusă produce mai multe beneficii, un grad de complexitate mai redus prin sinergii și proceduri comune. – Opțiunea privind un nou cadru deplasează accentul de pe actuala schemă destinată finanțării programelor pentru școli către o structură implicând măsuri care îndeplinesc mai bine obiectivele pe termen lung ale schemelor și acoperă discrepanțele de concepere existente în prezent între cele două programe. În plus, aceasta conferă o mai mare flexibilitate statelor membre pentru a gestiona programul pentru școli și a-și concentra măsurile în funcție de nevoile prioritare, conferind o flexibilitate bugetară necesară pentru a lucra cu drepturi financiare diferite și a răspunde unor situații schimbătoare. În plus, aceasta este concepută pentru a crea cel mai mare impact al intervenției în școli cu un buget fix. Ea elimină incertitudinile legate de bugetul UE, deoarece stabilește o limită anuală fixă a intervenției în școli, care reflectă potențialul actual (PAC 2020) de absorbție. Prin intermediul unor măsuri de finanțare și al unor condiții de participare mai bune, potențialul existent ar putea fi utilizat cu o mai mare eficiență. Pe această bază, evaluarea impactului concluzionează că scenariul privind „noul cadru” este cel mai echilibrat prin faptul că reorientează în chip progresiv schema destinată programelor pentru școli spre obiectivele pe termen lung, permițându-le să reacționeze mai bine la problemele globale presupuse de scăderea consumului de fructe și legume și de lapte de consum și de creșterea cazurilor de obezitate și stabilind o legătură esențială cu agricultura și cu varietatea produselor sale. Simplificarea a fost un aspect important luat în considerare pe parcursul întregului proces și ar trebui consolidat în mai multe moduri, dintre care majoritatea vor decurge în special din simplificarea pe bază de acte ale Comisiei în care anumite cerințe vor fi fuzionate sau eliminate. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Se propune stabilirea unui cadru juridic și financiar comun pentru distribuirea de fructe și legume și de lapte copiilor în școli, sprijinit de măsuri educative consolidate menite să reafirme legătura cu agricultura și cu varietatea produselor sale, precum și cu aspecte mai vaste, cum ar fi chestiunile de sănătate publică și de mediu. Noul cadru ar fi neutru din punct de vedere bugetar și ar funcționa în limitele bugetului prevăzut în cadrul PAC 2020 pentru programele pentru școli. Structura noii scheme se bazează în mare măsură pe elementele existente ale celor două programe, care sunt considerate ca funcționând bine și ca fiind eficiente. Propunerea se bazează pe articolul 42 și pe articolul 43 alineatul (2) din tratat. Ea respectă principiile subsidiarității și proporționalității conform cărora cadrul de acțiune și principiile de bază sunt stabilite la nivelul UE, în timp ce statele membre au în continuare libertatea de a adapta schema în funcție de propriile priorități și în conformitate cu specificitățile naționale/regionale și de a-și stabili obiectivele și modalitățile de punere în aplicare. Elementele-cheie ale noii propuneri sunt următoarele: – Reorientarea distribuirii: se propune concentrarea distribuirii de produse în școli pe două „produse principale”: numai fructe și legume proaspete (inclusiv banane) și lapte de consum al cărui conținut de grăsime urmează a fi stabilit de autoritățile naționale din sectorul sănătății. Această orientare ar fi benefică din mai multe motive, în special deoarece distribuirea s-ar încadra într-un buget fix, ar reduce sarcina organizațională pentru școli și ar corespunde necesității de a contribui la inversarea tendințelor de scădere a consumului care caracterizează aceste două grupuri de produse. În plus, aceasta ar fi coerentă cu practica generală, întrucât fructele și legumele proaspete și laptele de consum sunt cele mai distribuite produse în cadrul schemelor actuale. Statele membre ar putea însă include și o mai mare varietate de produse agricole în cadrul măsurilor educative tematice. – Unificarea dispozițiilor financiare și îmbunătățirea condițiilor de finanțare pentru a crește eficiența cheltuielilor: – Având în vedere diferențele dintre produse și lanțurile lor de aprovizionare, precum și situația diferită din statele membre în ceea ce privește consumul, s-ar aloca statelor membre „pachete financiare” separate pentru fructe și legume (inclusiv banane) și lapte. Pachetul financiar pentru fructe și legume este în conformitate cu bugetul PAC 2020 (150 de milioane de euro), iar pachetul financiar pentru lapte corespunde utilizării preconizate a fondurilor (80 de milioane de euro). S-ar prevedea un anumit grad de flexibilitate prin care statele membre ar putea transfera părți limitate din alocările lor financiare între pachetele financiare pe baza nevoilor proprii (stabilirea priorităților de intervenție prin strategii). În cadrul pachetelor financiare respective, s-ar fixa praguri pentru măsurile de sprijin și pentru alte măsuri eligibile, precum evaluarea, monitorizarea și comunicarea. – Pe baza experienței acumulate până în prezent, nivelul contribuției din partea UE la prețul produselor ar fi limitat printr-un ajutor maxim din partea UE pe porție pentru fructe și legume și pentru lapte, iar nu prin intermediul nivelurilor de cofinanțare din partea UE așa cum a fost cazul până în prezent pentru programul de încurajare a consumului de fructe în școli. Acesta ar fi un element nou pentru fructe și legume, care ar contribui la atenuarea disparităților enorme dintre prețurile produselor distribuite și ar implica o simplificare în materie de gestionare. Nivelul subvenției UE pentru lapte ar fi majorat pentru a reduce efectul de balast (prin facilitarea distribuirii gratuite sau aproape gratuite) și a crește raportul cost-beneficiu al distribuirii. Aceste elemente ale propunerii răspund angajamentului asumat de Comisie[2] în contextul adoptării Regulamentului (UE) nr. 1370/2013 al Consiliului[3] de a revizui măsurile de finanțare a schemelor actuale, și anume ajutorul pentru distribuirea laptelui, precum și cofinanțarea costurilor implicate de programul de încurajare a consumului de fructe în școli. Statelor membre li se va permite să continue furnizarea de contribuții financiare naționale suplimentare sau atragerea de finanțare privată în scopul de a extinde domeniul de aplicare și/sau intensitatea intervenției lor în programele pentru școli. – Consolidarea dimensiunii educative: măsurile educative de sprijin ar deveni o cerință și pentru distribuirea laptelui, eliminând astfel discrepanța dintre schemele actuale. Aceste măsuri ar avea o dimensiune educativă puternică, cu accent pe probleme din domeniul agriculturii, alimentației/sănătății (diete echilibrate) și pe aspecte de mediu. În plus, acestea ar oferi un instrument esențial pentru (re)conectarea copiilor cu alimentele, cu producția agricolă și cu agricultorii. Măsurile educative ar trebui să vizeze populația școlară și, dacă este posibil, să implice familia și comunitatea, precum și să abordeze problema mai vastă a ofertei existente de variante sănătoase de produse alimentare și de băuturi în școli. Ele sunt utile întrucât există dovezi că mulți copii cresc fără să știe de unde provine hrana lor, unde și cum este produsă și care sunt produsele de sezon. În consecință, statele membre ar putea alege măsuri educative tematice care ar putea să includă ocazional și produse agricole, altele decât cele două produse de bază, cum ar fi, de exemplu, iaurturile, fructele și legumele prelucrate, mierea, uleiul de măsline și alte produse similare. Lista tuturor produselor furnizate în cadrul schemei, precum și aspectele lor nutriționale trebuie să fie aprobate de autoritățile naționale din domeniul sănătății. Măsurile educative de sprijin ar trebui să fie legate în mod direct de obiectivele cu caracter agricol ale schemei și să fie coerente cu obiectivul de promovare a unei alimentații sănătoase. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Impactul propunerii este neutru din punct de vedere bugetar față de situația de statu-quo. Pentru fructe și legume, plafonul bugetar stabilit în prezent în Regulamentul nr. 1308/2013 (150 de milioane de euro pe an școlar) este menținut în prezenta propunere. Pentru lapte, propunerea include un pachet financiar de 80 de milioane de euro pe an școlar, corespunzător execuției bugetare preconizate și conform cu sumele totale ale cheltuielilor legate de piață și ale ajutoarelor directe luate în considerare în cadrul financiar multianual 2014-2020. În ceea ce privește repartizarea cheltuielilor, cel mai mare sprijin se va acorda pentru distribuire și pentru măsurile educative de sprijin. Alte costuri, precum cele de evaluare, de monitorizare și de comunicare, vor fi și ele eligibile într-o mai mică măsură. Plafoanele pentru costurile implicate de măsurile educative de sprijin și pentru alte costuri aferente se vor stabili de către Comisie, ținând seama de experiența acumulată cu programele actuale. În fișa financiară legislativă care însoțește propunerea sunt furnizate detalii referitoare la implicațiile bugetare și financiare. 2014/0014 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 42 și articolul 43 alineatul (2), având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[4], având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[5], hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1) Partea II titlul I capitolul II secțiunea 1 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului[6] prevede un program de încurajare a consumului de fructe și legume, inclusiv banane, în școli și un program de distribuire a laptelui în școli. (2) Experiența dobândită în aplicarea schemelor actuale, împreună cu concluziile evaluărilor externe și cu analiza ulterioară a diferitor opțiuni de politică, duce la concluzia că motivele care au dus la înființarea celor două programe pentru școli sunt în continuare valabile. În actualul context de scădere a consumului de fructe și legume, inclusiv banane, și de produse lactate, amplificată, printre altele, de tendința modernă către consumul de produse alimentare cu grad înalt de prelucrare care, în plus, au, de obicei, un adaos mare de zahăr și sunt bogate în sare și grăsime, ajutorul din partea Uniunii pentru finanțarea furnizării către copiii din instituțiile de învățământ a anumitor produse agricole ar trebui, prin urmare, să continue să existe. (3) Din analizarea diferitor opțiuni de politică reiese că o abordare unitară într-un cadru juridic și financiar comun este mai adecvată și mai eficace pentru îndeplinirea obiectivelor specifice urmărite de politica agricolă comună prin intermediul programelor pentru școli. Acest lucru ar permite statelor membre să obțină un impact maxim al distribuirii în limitele unui buget constant și să crească eficiența gestionării. Cu toate acestea, pentru a ține seama de diferențele dintre fructe și legume, inclusiv banane, și produsele lactate și lanțurile lor de aprovizionare, anumite elemente, precum pachetele financiare respective, ar trebui să rămână separate. Ținând seama de experiența acumulată cu schemele actuale, participarea la schemă ar trebui să fie în continuare voluntară pentru statele membre. Luând în considerare diferitele situații de consum din statele membre, ar trebui să se ofere statelor membre participante posibilitatea de a alege dacă doresc să distribuie toate sau doar unul dintre produsele eligibile pentru a le furniza copiilor din instituțiile de învățământ. (4) S-a identificat o tendință de scădere a consumului în special de fructe și legume proaspete, inclusiv banane, și de lapte de consum. Prin urmare, este oportună concentrarea pe aceste produse a distribuirii din cadrul programelor pentru școli. La rândul său, acest lucru ar contribui și la reducerea sarcinii organizaționale pentru școli, ar crește impactul distribuirii în cadrul unui buget limitat și ar fi în conformitate cu practica actuală, dat fiind faptul că aceste produse sunt cel mai frecvent distribuite. (5) Sunt necesare măsuri educative care să sprijine distribuirea în scopul de a eficientiza schema pentru ca aceasta să își realizeze obiectivele pe termen scurt și lung de creștere a consumului de produse agricole selectate și de formare a unei alimentații mai sănătoase. Având în vedere importanța lor, măsurile respective ar trebui să sprijine atât distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, cât și distribuirea de lapte. Ele ar trebui să fie eligibile pentru ajutoare din partea Uniunii. Întrucât măsurile de sprijin reprezintă un instrument esențial pentru restabilirea unei legături între copii, pe de o parte, și agricultură și diferitele produse agricole, pe de altă parte, precum și pentru îndeplinirea obiectivelor urmărite de schemă, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a include o varietate mai largă de produse agricole în măsurile lor tematice. Cu toate acestea, pentru a se promova obiceiuri alimentare sănătoase, autoritățile naționale din domeniul sănătății ar trebui să fie implicate în acest proces și să aprobe lista acestor produse, precum și cele două grupuri de produse eligibile pentru distribuire și să decidă asupra aspectelor lor nutriționale. (6) Pentru a asigura o bună gestiune financiară, ar trebui prevăzut un plafon fix al ajutorului din partea Uniunii pentru distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, și de lapte, pentru măsurile educative de sprijin și pentru costurile aferente. Acest plafon ar trebui să reflecte situația actuală. Ținând seama de experiența dobândită și pentru a simplifica gestionarea, modelele de finanțare ar trebui să fie apropiate și să se bazeze pe o abordare unică în ceea ce privește nivelul finanțării din partea Uniunii. Prin urmare, este oportun ca nivelul ajutorului din partea Uniunii pentru prețul produselor să fie limitat printr-un ajutor maxim din partea Uniunii pe porție atât pentru fructe și legume, inclusiv banane, cât și pentru lapte, și să se elimine principiul cofinanțării obligatorii pentru fructe și legume, inclusiv banane. Având în vedere volatilitatea prețurilor produselor în cauză, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind măsurile de stabilire a nivelurilor ajutorului din partea Uniunii pentru prețul unei porții de produse și de stabilire a definiției unei porții. (7) Pentru a se asigura utilizarea eficientă și direcționată a fondurilor Uniunii, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind măsurile de fixare a repartizărilor indicative ale ajutorului acordat de Uniune fiecărui stat membru și metodele de realocare a ajutorului între statele membre pe baza cererilor de ajutoare primite. Repartizările indicative ar trebui fixate separat pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte, în conformitate cu abordarea voluntară a distribuirii. Principiul de bază al alocării pentru fructe și legume, inclusiv banane, ar trebui să reflecte alocările actuale efectuate de statele membre, pe baza criteriilor obiective bazate pe numărul de copii din grupa de vârstă cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din populație, luând în considerare și stadiul de dezvoltare a regiunilor în cauză. Pentru a permite statelor membre să mențină scara programelor lor actuale și pentru a încuraja alte state membre să adopte programul de distribuire a laptelui, este oportun să se utilizeze combinarea a două principii de bază ale alocării fondurilor pentru lapte, și anume utilizarea anterioară a fondurilor de către statele membre în cadrul programului de distribuire a laptelui în școli și criteriile obiective bazate pe numărul de copii din grupa de vârstă cuprinsă între șase și zece ani utilizat pentru fructe și legume, inclusiv banane, ca proporție din populație. Pentru a se identifica proporția corectă dintre aceste două principii de bază, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind adoptarea unor norme suplimentare referitoare la echilibrul dintre cele două criterii. În plus, având în vedere modificările periodice ale situației demografice sau a dezvoltării regiunilor din statele membre, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind evaluarea, o dată la trei ani, a caracterului încă actual al alocărilor statelor membre realizate pe baza criteriilor respective. (8) Pentru a permite statelor membre cu o dimensiune demografică limitată să pună în aplicare o schemă rentabilă, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind stabilirea sumei minime a ajutorului Uniunii pe care au dreptul să îl primească statele membre pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte. (9) În scopul unei bune administrări și gestiuni financiare, statele membre care doresc să participe la distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, și/sau de lapte ar trebui să depună în fiecare an o cerere pentru ajutor din partea Uniunii. În vederea simplificării procedurilor și a gestionării, această cerere ar trebui să fie întocmită pe baza unor cereri de ajutor separate. Ca urmare a solicitărilor statelor membre, Comisia ar trebui să decidă asupra alocărilor definitive pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte în limita creditelor disponibile în buget și după luarea în considerare a transferurilor limitate între alocările lor, ceea ce încurajează stabilirea priorităților de distribuire în funcție de nevoile nutriționale. Ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind măsurile de stabilire a condițiilor și a limitelor referitoare la aceste transferuri. (10) Strategia națională ar trebui considerată o condiție pentru participarea statului membru la schemă și un document strategic multianual, care stabilește obiective ce trebuie atinse de statele membre, precum și prioritățile acestora. Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a le actualiza în mod regulat, în special în lumina evaluărilor și a reevaluărilor priorităților sau ale obiectivelor. (11) Pentru a asigura vizibilitatea schemei, statele membre ar trebui să explice în strategia proprie cum vor garanta valoarea adăugată a programului lor, în special dacă produsele finanțate în cadrul schemei Uniunii sunt consumate în același timp cu alte mese oferite copiilor în cadrul unei instituții de învățământ. Pentru a se asigura că se atinge scopul educativ al schemei Uniunii și că aceasta este eficace, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind normele referitoare la distribuirea produselor finanțate în cadrul schemei Uniunii în raport cu furnizarea altor mese în instituțiile de învățământ și cu prepararea acestora. (12) Pentru a garanta că prețul produselor furnizate copiilor în cadrul schemei reflectă pe deplin suma ajutorului acordat, precum și că produsele subvenționate nu sunt deviate de la utilizarea prevăzută, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind stabilirea unei monitorizări a prețurilor în cadrul schemei. (13) Având în vedere că principiul cofinanțării este eliminat pentru distribuirea de fructe și legume, este necesar să se modifice dispozițiile corespunzătoare din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013[7]. (14) Regulamentele (UE) nr. 1308/2013 și (UE) nr. 1306/2013 ar trebui modificate în consecință. Pentru a ține seama de periodicitatea anului școlar, noile norme ar trebui, prin urmare, să se aplice începând cu 1 august 20XX, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Modificarea Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 se modifică după cum urmează: (1) Titlul secțiunii 1 din capitolul II din titlul I din partea II se înlocuiește cu următorul text: „AJUTOR PENTRU APROVIZIONAREA CU PRODUSE AGRICOLE A INSTITUȚIILOR DE ÎNVĂȚĂMÂNT” (2) titlul „Subsecțiunea 1” și titlul „Programul de încurajare a consumului de fructe și legume în școli” se elimină; (3) Articolul 23 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 23 Ajutor pentru aprovizionarea cu fructe și legume, cu banane și lapte, pentru măsurile educative de sprijin și pentru costurile aferente 1. Ajutoarele din partea Uniunii se acordă pentru copiii din instituțiile de învățământ menționate la articolul 22: (a) pentru aprovizionarea cu fructe, legume, banane și lapte; (b) pentru măsurile educative de sprijin, precum și (c) pentru acoperirea anumitor costuri legate de logistică, distribuție, echipamente, publicitate, monitorizare și evaluare. 2. Statele membre care doresc să participe la schema de ajutoare stabilită la alineatul (1) («programul pentru școli») pot distribui fie fructe și legume, inclusiv banane, fie lapte care se încadrează la codul NC 0401, fie și una și alta. 3. Ca o condiție a participării lor la acest program pentru școli, statele membre întocmesc, înainte de participarea lor la programul pentru școli și, ulterior, din șase în șase ani, la nivel național sau regional, o strategie pentru punerea în aplicare a programului. Strategia poate fi modificată de un stat membru, în special în lumina monitorizării și a evaluării. Strategia include cel puțin identificarea nevoilor care trebuie satisfăcute, clasificarea necesităților în funcție de priorități, populația-țintă, rezultatele preconizate și obiectivele cuantificate care trebuie atinse în raport cu situația inițială și stabilește cele mai adecvate instrumente și acțiuni pentru realizarea obiectivelor respective. 4. Pentru eficientizarea programului pentru școli, statele membre prevăd de asemenea măsurile educative de sprijin, care pot include măsuri și activități care vizează conectarea copiilor cu agricultura și cu o mai mare varietate de produse agricole, educarea cu privire la aspecte conexe, cum ar fi obiceiurile alimentare sănătoase, lupta împotriva risipei de alimente, lanțurile alimentare locale sau agricultura ecologică. 5. Cu ocazia elaborării strategiilor lor, statele membre stabilesc o listă a produselor agricole, în plus față de fructe și legume, banane și lapte, care pot fi incluse ocazional în măsurile educative de sprijin. 6. Statele membre trebuie să aleagă produsele care urmează să facă obiectul distribuirii sau urmează să fie incluse în măsurile educative de sprijin pe baza unor criterii obiective, care pot include considerente de sănătate și de mediu, caracterul sezonier, soiul sau disponibilitatea produselor locale, acordând prioritate, pe cât posibil, produselor originare din Uniune, în special achizițiilor locale, produselor ecologice, lanțurilor de aprovizionare scurte sau beneficiilor pentru mediu. 7. În scopul promovării unor obiceiuri alimentare sănătoase, statele membre asigură faptul că autoritățile lor competente din sectorul sănătății aprobă lista tuturor produselor furnizate în cadrul programului pentru școli și decid cu privire la aspectele nutriționale ale acestora.” (4) Se introduce articolul 23a: „Articolul 23 a Dispoziții financiare 1. Ajutorul din cadrul programului pentru școli alocat pentru distribuirea de produse, pentru măsurile educative de sprijin și pentru costurile aferente menționate la articolul 23 alineatul (1), fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (4), nu trebuie să depășească: (a) pentru fructe și legume și pentru banane: 150 de milioane de euro pe an școlar; (b) pentru lapte: 80 de milioane de euro pe an școlar. Comisia este împuternicită, în conformitate cu articolul 227, să adopte acte delegate prin care să se stabilească nivelul ajutorului din partea Uniunii care poate fi plătit pentru prețul porției de fructe și legume, inclusiv banane, și de lapte distribuit și prin care să se stabilească definiția unei porții. Comisia este, de asemenea, împuternicită, în conformitate cu articolul 227, să adopte acte delegate prin care să se fixeze o sumă minimă și o sumă maximă pentru finanțarea măsurilor educative de sprijin din alocările anuale definitive ale statelor membre. 2. Ajutorul menționat la alineatul (1) se alocă fiecărui stat membru, ținând seama de următoarele elemente: (a) pentru fructe și legume, inclusiv banane: criteriile obiective bazate pe: (i) numărul de copii cu vârsta cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din populație, (ii) gradul de dezvoltare a regiunilor dintr-un stat membru astfel încât să se asigure un ajutor mai mare pentru regiunile mai puțin dezvoltate în sensul articolului 3 alineatul (5) din prezentul regulament, pentru regiunile ultraperiferice enumerate la articolul 349 din tratat și pentru insulele mici din Marea Egee în sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 229/2013 și (b) pentru lapte: utilizarea anterioară a fondurilor în cadrul programelor anterioare pentru furnizarea de lapte și produse lactate către copii, precum și criteriile obiective bazate pe proporția copiilor cu vârste cuprinse între șase și zece ani în aceste programe. Comisia evaluează cel puțin o dată la trei ani dacă repartizările indicative pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte continuă să respecte criteriile obiective menționate la prezentul alineat. 3. Statele membre depun în fiecare an o cerere pentru participarea la programul pentru școli, prezentând o cerere de ajutoare din partea Uniunii pentru fiecare produs pe care doresc să îl distribuie, astfel cum se menționează la articolul 23 alineatul (1) litera (a). 4. Fără a depăși plafonul global de 230 de milioane de euro rezultat din sumele menționate la literele (a) și (b) de la alineatul (1), statele membre pot transfera până la 15 % din repartizările lor indicative pentru fructe și legume, inclusiv banane, sau pentru lapte către celălalt sector, în condiții care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 227. 5. Programul pentru școli nu aduce atingere altor programe naționale separate pentru școli care sunt compatibile cu dreptul Uniunii. 6. Statele membre pot acorda, pe lângă ajutoarele din partea Uniunii, un ajutor național, în conformitate cu articolul 217. 7. Uniunea poate finanța, de asemenea, în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, măsuri de informare, monitorizare și evaluare legate de programul pentru școli, inclusiv măsuri de sensibilizare a publicului cu privire la acest program și măsuri conexe privind crearea de rețele la nivelul acestuia. 8. Statele membre care participă la programul pentru școli aduc la cunoștința publicului, în locurile în care sunt distribuite produsele alimentare, implicarea lor în program și faptul că acesta este subvenționat de Uniune. Statele membre garantează valoarea adăugată și vizibilitatea programului Uniunii pentru școli în raport cu furnizarea altor mese oferite în instituțiile de învățământ.” (5) Articolele 24 și 25 se înlocuiesc cu următorul text: „Articolul 24 Competențe delegate 1. Pentru a promova obiceiurile alimentare sănătoase în rândul copiilor și pentru a se asigura că ajutorul acordat în cadrul programului pentru școli îi vizează pe copiii din grupul-țintă menționat la articolul 22, Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 227, acte delegate prin care se stabilesc norme referitoare la: (a) criteriile suplimentare referitoare la direcționarea ajutorului de către statele membre; (b) aprobarea și selectarea solicitanților ajutorului de către statele membre; (c) elaborarea de strategii naționale sau regionale și de măsuri educative de sprijin. 2. Pentru a asigura utilizarea eficientă și direcționată a fondurilor europene, Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate articolul 227, acte delegate privind: (a) repartizarea indicativă a ajutorului între statele membre pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte și, dacă este cazul, revizuirea acesteia în urma evaluării menționate la articolul 23a alineatul (2) al doilea paragraf, sumele minime ale ajutorului din partea Uniunii pentru fiecare stat membru, metoda de realocare a ajutorului alocat între statele membre pe baza cererilor de ajutor primite, precum și normele suplimentare privind modul în care sunt luate în considerare criteriile menționate la articolul 23a alineatul (2) primul paragraf la alocarea fondurilor, (b) condițiile privind transferurile dintre alocările pentru fructe și legume, inclusiv banane, și lapte; (c) costurile și/sau măsurile care sunt eligibile pentru ajutor din partea Uniunii și posibilitatea de a fixa sume minime și sume maxime pentru costuri specifice; (d) obligația statelor membre de a monitoriza și evalua eficacitatea propriului program pentru școli. 3. Pentru a spori gradul de sensibilizare cu privire la programul pentru școli, Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 227, acte delegate care să impună statelor membre ce desfășoară un program pentru școli să aducă la cunoștința publicului caracterul de subvenționare al ajutorului din partea Uniunii. 4. Pentru a garanta valoarea adăugată și vizibilitatea schemei Uniunii, Comisia este împuternicită, în conformitate cu articolul 227, să adopte acte delegate prin care se stabilesc norme referitoare la distribuirea de produse în raport cu furnizarea altor mese în instituțiile de învățământ. 5. Ținând seama de necesitatea de a se asigura că ajutorul se reflectă în prețul la care produsele sunt disponibile în cadrul programului pentru școli, Comisia poate adopta, în conformitate cu articolul 227, prin intermediul unor acte delegate, norme privind înființarea unui sistem de monitorizare a prețurilor în cadrul schemei. Articolul 25 Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile necesare pentru aplicarea prezentei secțiuni, inclusiv: (a) alocarea definitivă a ajutorului pentru fructe și legume, inclusiv banane, și/sau pentru lapte între statele membre participante, în limitele stabilite la articolul 23a alineatul (1), ținând seama de transferurile menționate la articolul 23a alineatul (4); (b) informațiile care urmează să fie incluse în strategiile statelor membre; (c) cererile de ajutor și plățile; (d) metodele de promovare a programului pentru școli și măsurile de constituire a unor rețele la nivelul acestuia; (e) prezentarea, formatul și conținutul rapoartelor de evaluare și de monitorizare realizate de statele membre care participă la programul pentru școli; (f) gestionarea monitorizării prețurilor.” (6) Se elimină subsecțiunea 2. (7) Articolul 217 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 217 Plăți naționale pentru distribuirea de produse către copii Pe lângă ajutorul din partea Uniunii prevăzut la articolul 23, statele membre pot efectua plăți naționale pentru furnizarea produselor către copiii din instituțiile de învățământ sau pentru costurile aferente, menționate la articolul 23 alineatul (1) litera (c). Statele membre pot finanța plățile respective prin intermediul unei taxe în sectorul respectiv sau prin orice altă contribuție din sectorul privat. Pe lângă ajutorul din partea Uniunii prevăzut la articolul 23, statele membre pot efectua plăți naționale pentru finanțarea măsurilor educative de sprijin, astfel cum se menționează la articolul 23 alineatul (4).” (8) Anexa V se elimină. Articolul 2 Modificarea Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 La articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, litera (d) se înlocuiește cu următorul text: „(d) contribuția financiară a Uniunii la măsurile privind bolile animalelor și pierderea încrederii consumatorilor, astfel cum sunt menționate la articolul 220 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.” Articolul 3 Intrare în vigoare și aplicare Prezentul regulament intră în vigoare în a […] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament se aplică de la data de 1 august anul X. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Președintele Președintele FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Denumirea propunerii/inițiativei 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB 1.3. Tipul propunerii/inițiativei 1.4. Obiectiv(e) 1.5. Motivele propunerii/inițiativei 1.6. Durata și impactul financiar 1.7. Modul (modurile) de gestiune preconizat(e) 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și de raportare 2.2. Sistemul de gestiune și de control 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.4. Compatibilitatea cu actualul cadru financiar multianual 3.2.5. Contribuția terților 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Denumirea propunerii/inițiativei Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte Regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1370/2013 privind măsuri pentru stabilirea anumitor ajutoare și restituții în legătură cu organizarea comună a piețelor produselor agricole 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[8] 1.3. Tipul propunerii/inițiativei ¨Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ¨Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[9] ¨ Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea unei acțiuni existente X Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă 1.4. Obiectiv(e) 1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă Propunerea vizează creșterea în mod durabil a proporției de fructe și legume și de produse lactate din alimentația copiilor, contribuind astfel la obiectivele politicii agricole comune (PAC) de stabilizare a piețelor și de asigurare a cererii pe termen lung. Aceasta urmărește totodată să contribuie la obiectivele mai ample de sănătate publică de reducere a excesului de greutate și a obezității, precum și a bolilor legate de alimentație prin formarea unor obiceiuri alimentare sănătoase și durabile. 1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză Obiectiv specific: de a îmbunătăți accesul la alimente al grupurilor sociale sensibile Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză: 05 02. „Intervenții pe piețele agricole” 1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate Se preconizează că propunerea va modifica atitudinile, cunoștințele și preferințele tinerilor cetățeni față de alimente și sursa acestora, precum și percepțiilor acestora asupra agriculturii și a produselor sale. Se preconizează, de asemenea, că va crește rentabilitatea distribuirii de produse printr-o mai bună direcționare a ajutorului acordat de UE. În plus, acest lucru ar determina creșterea părții din buget cheltuite pe măsuri de însoțire, îmbunătățind astfel impactul acestora asupra consumului grupului-țintă și eliminând discrepanța dintre dimensiunile educative ale programului de încurajare a consumului de fructe în școli și ale programului de distribuire a laptelui în școli. În fine, aceasta ar duce în același timp la crearea unui cadru comun pentru fiecare stat membru și la o mai mare vizibilitate a intervenției UE. 1.4.4. Indicatori de rezultat și de impact Au fost stabilite trei niveluri de indicatori cu privire la obiective: Indicatori de impact: - Modificarea consumului direct și indirect de fructe și legume proaspete de către copii după 5 ani de intervenție - Modificarea consumului direct și indirect de lapte de consum de către copii după 5 ani de intervenție - Îmbunătățirea generală a calității alimentației Principalii indicatori de rezultate: - Procentul din bugetul disponibil cheltuit pe măsuri de însoțire - Procentul din măsurile de sprijin puse în aplicare legat de agricultură și de produsele agricole - Nivelul de eficiență al cheltuielilor pentru promovarea consumului de produse agricole în școli Principalii indicatori de realizare: - Numărul de măsuri de însoțire puse în aplicare în statele membre (SM) - Numărul de copii implicați în măsurile de însoțire și proporția din totalitatea participanților - Numărul de măsuri de însoțire legate de agricultură adoptate de statele membre - Costul pe porție - Numărul de state membre, școli și copii care participă - Volumele de produse distribuite în școli (numărul de porții de fructe și legume și de lapte) 1.5. Motivele propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau lung Necesitățile care stau la baza propunerii sunt necesitatea de a crește în mod durabil consumul de fructe și legume și de lapte în rândul copiilor și necesitatea de a le forma obiceiuri alimentare sănătoase. Schemele din cadrul PAC pentru finanțarea programelor pentru școli, astfel cum sunt puse în aplicare în prezent, au anumite deficiențe în modul de concepere și de funcționare care trebuie soluționate, acestea limitându-le potențialul de a atinge obiectivele de promovare a consumului de produse agricole (obiectiv de piață) și a unei alimentații sănătoase în rândul elevilor (obiectiv în materie de sănătate). Problemele identificate se referă la discrepanța dintre modul de concepere a schemelor și obiectivele acestora (instrumente educative diferite în cadrul celor două programe), la lipsa coordonării și a coerenței dintre cele două programe și la deficiențele care limitează impactul imediat al cheltuielilor (sarcină administrativă și organizațională ridicată pentru ambele programe, subutilizarea de 30 % din buget din cadrul programului pentru încurajarea consumului de fructe în școli, posibilul efect de balast și raportul scăzut cost-beneficiu din cadrul programului de distribuire a laptelui în școli). Factorii sunt legați în principal de disfuncționalitățile de reglementare, de cadrele financiare diferite, de punerea în aplicare diferită în statele membre și de unii factori externi. 1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE Acțiunea la nivelul UE asigură finanțarea necesară pentru inițiative în întreaga UE și surse suplimentare de finanțare, care permit statelor membre să extindă domeniul de aplicare al acțiunilor lor și să le sporească eficacitatea. Dacă statele membre ar trebui să se bazeze exclusiv pe propriile resurse financiare, cele mai multe dintre ele nu ar fi în măsură să implementeze inițiative ambițioase. Acțiunea contribuie, de asemenea, la o mai mare credibilitate a schemelor în statele membre, la îmbunătățirea imaginii UE și la creșterea gradului de sensibilizare cu privire la UE. Un cadru UE are o valoare adăugată prin aceea că facilitează transparența, transferul și schimbul permanent de cunoștințe și experiență. 1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențe anterioare similare În prezent, există două programe finanțate de UE de distribuire a produselor în școli ce țin de competența politicii agricole comune a UE (PAC), care vizează în mod specific copiii din cadrul școlar, și anume programul de distribuire a laptelui în școli și programul de încurajare a consumului de fructe în școli. Ambele programe au un obiectiv comun de a crește în mod durabil proporția acestor produse din alimentația copiilor într-un stadiu precoce în care li se formează obiceiurile alimentare, contribuind astfel la îndeplinirea obiectivelor PAC, în special stabilizarea piețelor și asigurarea cererii pe termen lung. În plus, programele sunt coerente cu obiectivele mai ample în materie de sănătate publică, întrucât acestea contribuie la formarea obiceiurilor alimentare sănătoase durabile. Cu toate acestea, în ciuda integrării pozitive în școli și a recunoașterii potențialului lor, concluziile trase din diferite rapoarte — în special evaluările externe ale programului de încurajare a consumului de fructe în școli și ale programului de distribuire a laptelui în școli, inițiate de Comisie, și raportul special nr. 10/2011 al Curții Europene de Conturi — și din experiența acumulată după ani de punere în aplicare au identificat necesitatea de a aduce îmbunătățiri suplimentare celor două programe pentru a spori eficiența și eficacitatea gestionării acestora. Recentul acord privind reforma PAC a abordat deja, la rândul său, unele dintre problemele identificate. 1.5.4. Compatibilitatea și posibila sinergie cu alte instrumente corespunzătoare Ținând seama în mod corespunzător de particularitățile sectoriale, propunerea este compatibilă cu promovarea produselor agricole. De asemenea, aceasta este coerentă cu obiectivele în materie de sănătate publică (controlul greutății, inegalitățile în materie de sănătate) și simplificare și cu principiile și obiectivele astfel cum au fost formulate în Strategia Europa 2020. 1.6. Durata și impactul financiar ¨ Propunere/inițiativă pe durată determinată – ¨Propunere/inițiativă în vigoare din [ZZ/LL]AAAA până la [ZZ/LL]AAAA – ¨Impact financiar din AAAA până în AAAA X Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată – punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA, – urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră. 1.7. Modul (modurile) de gestiune preconizat(e)[10] ¨ Gestiune directă asigurată de către Comisie – ¨prin intermediul serviciilor sale, inclusiv al personalului din delegațiile Uniunii; – ¨prin intermediul agențiilor executive; X Gestiune partajată cu statele membre ¨Gestiune indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție: – ¨ țărilor terțe sau organismelor pe care le-au desemnat acestea; – ¨ organizațiilor internaționale și agențiilor acestora (a se preciza); – ¨BEI și Fondului european de investiții; – ¨ organismelor menționate la articolele 208 și 209 din Regulamentul financiar; – ¨ organismelor de drept public; – ¨ organismelor de drept privat cu misiune de serviciu public, cu condiția să prezinte garanții financiare adecvate; – ¨ organismelor de drept privat dintr-un stat membru care sunt responsabile cu punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat și care prezintă garanții financiare adecvate; – ¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în cadrul PESC, în temeiul titlului V din TUE, identificate în actul de bază relevant. 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și de raportare În noua schemă, monitorizarea și evaluarea sunt incluse în costurile eligibile pentru ajutoare din partea UE datorită importanței pe care o prezintă pentru o bună gestiune și evaluare a eficacității/eficienței acestora în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor identificate. Legătura cu o strategie națională/regională multianuală (pe șase ani) este și ea stabilită. Monitorizarea va fi efectuată pe baza analizei rapoartelor anuale ale statelor membre care conțin informații privind bugetul utilizat, numărul școlilor/copiilor participanți și proporția din numărul total al școlilor/copiilor a grupului-țintă, frecvența, durata și ora distribuirii, precum și sistemul de distribuire, greutatea medie și prețul pe porție, consumul mediu pe copil și cantitățile totale distribuite. În plus, măsurile de însoțire vor fi și ele monitorizate în ceea ce privește metodele utilizate și costul acestora, frecvența, școlile/copiii participanți, implicarea părților interesate, produsele distribuite. Procesul de evaluare va consta în rapoarte de evaluare întocmite de SM după cinci ani de punere în aplicare a schemei pentru a măsura efectele pe termen mediu, urmate de o evaluare externă amplă la nivelul UE realizată la un an după evaluările realizate de SM, cu scopul de a evalua punerea în aplicare a schemei la nivel de stat membru și la nivelul UE și de a evalua eficacitatea generală, eficiența, coerența și relevanța în conformitate cu standardele și orientările Comisiei în materie de evaluare. În plus, s-ar putea avea în vedere un studiu extern privind indicatorii de impact pe termen lung. Evaluările externe ale programului de încurajare a consumului de fructe în școli și ale programului de distribuire a laptelui în școli și raportul special nr. 10/2011 al Curții de Conturi privind aceste programe au fost luate în considerare în mod clar și corespunzător pentru conceperea proceselor de monitorizare și evaluare referitoare la noua schemă. 2.2. Sistemul de gestiune și de control 2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e) Riscul general care poate fi identificat se referă la eficacitatea schemei, și anume dacă ajutorul UE ajunge la beneficiarii finali ai schemei și contribuie în mod eficace la atingerea obiectivelor acesteia. Pe baza experienței acumulate până în prezent din programul de încurajare a consumului de fructe în școli, ar trebui să se acorde o atenție specială selectării solicitanților ajutorului și procedurilor de achiziții publice utilizate pentru atribuirea contractelor de distribuire, publicitate, monitorizare și evaluare. Dispozițiile de control vizează, de asemenea, implementarea respectivelor contracte. Achizițiile publice reprezintă o posibilă problemă pentru programul pentru școli. Pentru alte riscuri, cum ar fi posibilul efect de balast și costul excesiv al produselor distribuite sau marja pentru furnizori, pot fi prevăzute dispoziții (de exemplu, privind nivelul ajutorului din partea UE pe porție). În ceea ce privește măsurile de însoțire, ar putea exista un risc de suprapunere cu măsurile educative prevăzute în școli și cu promovarea produselor agricole. Pentru a evita acest lucru, definirea măsurilor în cauză va implica un grup de experți științifici al UE, iar legătura acestora cu obiectivele noii scheme va fi precizată în mod clar. Dispozițiile de control legate de măsurile de însoțire vizează autenticitatea cheltuielilor în general, furnizând asigurări și în cazul în care aceste măsuri sunt externalizate. 2.2.2. Informații privind sistemul de control intern instituit Agențiile de plăți și organismele de control delegate la nivelul statelor membre constituie sistemul de control. Rapoartele anuale ale SM referitoare la controale și la verificări, bazate pe cele aflate deja în uz pentru programul actual de încurajare a consumului de fructe în școli și pentru programul actual de distribuire a laptelui în școli, vor fi necesare pentru a furniza detalii privind gestionarea administrativă și verificările la fața locului aplicate. În plus, sistemul intern de gestiune și control va face uz de rapoartele de monitorizare și evaluare ale statelor membre și de evaluarea realizată la nivelul întregii UE. În fine, grupul de experți științifici al UE va oferi SM și Comisiei consultanță cu privire la punerea în aplicare, monitorizare și evaluare. 2.2.3. Estimarea costurilor și a beneficiilor controalelor și evaluarea nivelului prevăzut de risc de eroare. Programul pentru școli va face obiectul sistemului de gestionare și control existent pentru cheltuielile FEGA. Se estimează că propunerea nu va duce la o creștere a indicelui de eroare pentru FEGA. 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor Se va aplica Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea PAC. În general, sistemele de control prevăd controale administrative exhaustive pentru 100 % din cererile de ajutoare, verificări încrucișate cu alte baze de date atunci când acest lucru este considerat oportun, precum și verificări la fața locului înainte de efectuarea plăților în cazul unui număr minim de tranzacții, în funcție de riscul asociat schemei în cauză. Dacă prin aceste verificări la fața locului se constată un număr mare de nereguli, trebuie efectuate verificări suplimentare. Pachetul legislativ privind reforma PAC prevede, în plus, că statele membre trebuie să prevină, să identifice și să corecteze neregulile și fraudele, să impună penalități eficace, disuasive și proporționale în conformitate cu dreptul Uniunii sau cu cel național și să recupereze toate plățile neconforme, împreună cu dobânzile aferente. Pachetul include un mecanism de închidere automată a cazurilor de neregulă, care prevede că, dacă recuperarea nu a avut loc în termen de patru ani de la data cererii de recuperare sau în termen de opt ani în cazul inițierii unor proceduri judiciare, sumele nerecuperate sunt suportate de statul membru în cauză. Acest mecanism va încuraja foarte mult statele membre să recupereze cât se poate de repede plățile neconforme. În etapa inițială a noii scheme și deși nu este prevăzută o aprobare oficială din partea UE a strategiilor SM, dispozițiile privind conținutul acestora (și, eventual, un model) vor permite o eventuală identificare timpurie și prevenirea riscurilor de fraudă. Pe durata punerii în aplicare, solicitările de interpretare sau de consultanță juridică furnizate de Comisie și/sau de grupul de experți științifici al UE vor ajuta, de asemenea, SM să evite fraudele. În plus, se vor realiza controale ex post și o monitorizare riguroasă a oricăror acuzații de abuzuri frauduloase legate de schemă. 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) · Linii bugetare existente În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție || Dif./ Nedif. ([11]) || Țări AELS[12] || Țări candidate[13] || Țări terțe || În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar 2 || 05 02 08 12 – Programul de încurajare a consumului de fructe în școli || Nedif. || NU || NU || NU || NU 2 || 05 02 12 08 – Programul de distribuire a laptelui în școli || Nedif. || NU || NU || NU || NU · Noile linii bugetare solicitate În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție || Dif./ Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar || NU SE APLICĂ || || NU || NU || NU || NU 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor Rubrica din cadrul financiar multianual || 2 || Creștere durabilă: resurse naturale || DG: AGRI || || || || 2014[14] || || 2016[15] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL || || Credite operaționale || || || || || || || || || || || 05 02 08 12 Programul de încurajare a consumului de fructe în școli || Angajamente || (1) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Plăți || (2) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 05 02 12 08 – Programul de distribuire a laptelui în școli[16] || Angajamente || (1a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Plăți || (2 a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || TOTAL credite || Angajamente || =1+1a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Plăți || =2+2 a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || ||  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Plăți || (5) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || TOTAL credite pentru RUBRICA 2 din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Plăți || =5+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Rubrica din cadrul financiar multianual || 5 || „Cheltuieli administrative” || milioane EUR || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL DG: AGRI || || ||  Resurse umane || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Alte cheltuieli administrative || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTAL DG AGRI || Credite || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTAL credite pentru RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 milioane EUR || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Plăți || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale – X Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale – ¨ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos: Credite de angajament în milioane EUR A se indica obiectivele și realizările || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL REALIZĂRI || Tip[17] || Costuri medii || Nr. || Costuri || Nr. || Costuri || Nr. || Costuri || Nr. || Costuri || Nr. || Costuri || Nr. || Costuri OBIECTIV SPECIFIC || de a îmbunătăți accesul la alimente al grupurilor sociale sensibile || Realizare || Numărul de măsuri de însoțire || || || || || || || || || || || || || Realizare || Numărul de copii din cadrul măsurilor de însoțire || || || || || || || || || || || || || Realizare || Numărul de măsuri de însoțire legate de agricultură || || || || || || || || || || || || || COSTURI TOTALE || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.3.1. Sinteză – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite cu caracter administrativ – X Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite cu caracter administrativ, conform explicațiilor de mai jos: milioane EUR || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || Resurse umane || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Alte cheltuieli administrative || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTAL || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Necesarul de credite în materie de resurse umane va fi acoperit de creditele DG-ului care sunt deja alocate pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare. 3.2.3.2. Necesarul de resurse umane estimat – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane. – X Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos: Estimări în echivalent normă întreagă || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX 01 01 02 (în delegații) || || || || || XX 01 05 01 (cercetare indirectă) || || || || || 10 01 05 01 (cercetare directă) || || || || || XX 01 02 01 (AC, END, INT din „pachetul global”) || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT și JED în delegații) || || || || || XX 01 04 yy || - la sediu || || || || || - în delegații || || || || || XX 01 05 02 (AC,END, INT – cercetare indirectă) || || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT – cercetare directă) || || || || || Alte linii bugetare (a se preciza) || || || || || TOTAL (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză. Necesarul de resurse umane va fi asigurat din efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare. Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate: Funcționari și personal temporar || Gestionarea legislației, elaborarea politicilor, analiză și consultanță în domeniul economic, coordonarea și consultarea interservicii, comunicarea internă și informarea publicului, reprezentarea instituției și negocieri, tratarea datelor statistice. Personal extern || 3.2.4. Compatibilitatea cu actualul cadru financiar multianual – X Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual existent. – ¨ Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual. – ¨ Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual. 3.2.5. Contribuția terților – Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților. – X Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează: Contribuția financiară a Uniunii pentru această schemă este indicată la articolul 1 punctul 3 din proiectul de regulament. În plus, nivelul ajutorului din partea Uniunii (forfetar) pentru costul porției de fructe și legume și de lapte va fi hotărât prin acte delegate. Nivelul contribuției UE pentru costul produselor va fi limitat printr-un ajutor maxim din partea UE pe porția de produse atât pentru fructe și legume, cât și pentru lapte. Statele membre vor putea alege să continue furnizarea de contribuții financiare naționale suplimentare sau să atragă finanțare privată în scopul de a extinde domeniul de aplicare și/sau intensitatea intervenției lor în programele pentru școli. În acest stadiu, nu este posibil să se cuantifice suma totală a contribuției părților terțe, având în vedere diversitatea acestora (publice și/sau private) și în absența, în prezent, a informaților pertinente. 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor – X Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor. – ¨ Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar: ¨ asupra resurselor proprii ¨ asupra diverselor venituri [1] Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p.671). [2] Comitetul special pentru agricultură, 11 noiembrie 2013. [3] Propunere de Regulament (UE) nr. 1370/2013 al Consiliului din 16 decembrie 2013 privind măsuri pentru stabilirea anumitor ajutoare și restituții în legătură cu organizarea comună a piețelor produselor agricole (JO L 346, 20.12.2013, p.12). [4] JO C , , p. . [5] JO C , , p. . [6] Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671). [7] Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549). [8] ABM (activity based management): gestiune pe activități – ABB (activity based budgeting): întocmirea bugetului pe activități. [9] Astfel cum sunt menționate la articolul 54 alineatul (2) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar. [10] Explicațiile privind modurile de gestiune, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [11] Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate. [12] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb. [13] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest. [14] Sumele din bugetul pe 2014 sunt indicate cu titlu pur informativ. [15] În scopul comparării, se presupune că punerea în aplicare va începe în 2016. În plus, majorarea pachetului financiar pentru distribuirea de fructe în școli, aprobată în cadrul reformei PAC [Regulamentul (UE) nr. 1370/2013 al Consiliului privind măsuri pentru stabilirea anumitor ajutoare și restituții în legătură cu organizarea comună a piețelor produselor agricole], va fi pusă în aplicare începând cu anul școlar 2014-2015, preconizându-se că suma va fi utilizată integral. [16] Pentru programul de distribuire a laptelui în școli, propunerea prevede stabilirea unui pachet financiar de 80 de milioane de euro pe an școlar. Acesta corespunde nivelului preconizat al execuției bugetare și este coerent cu sumele globale ale cheltuielilor legate de piață și ale ajutoarelor directe luate în considerare în cadrul financiar multianual 2014-2020. [17] Realizările se referă la produsele și serviciile care vor fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construiți etc.).