RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 89/4

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2009/C 89/04

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (1) al Consiliului. Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) nr. 510/2006 AL CONSILIULUI

„TRUSKAWKA KASZUBSKA” sau „KASZËBSKÔ MALËNA”

nr. CE: PL-PGI-0005-0593-19.03.2007

IGP ( X ) DOP ( )

1. Denumire

„Truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna”

Denumirea „truskawka kaszubska” se utilizează mai mult în tranzacțiile comerciale, în special între cașubieni și persoanele de altă origine. Este și denumirea dată produsului când se exportă ori se vinde în alte regiuni poloneze din afara Cașubiei. Cealaltă denumire, „kaszëbskô malëna”, se folosește cel mai des în limbajul curent. Vine din limba cașubiană și deci este utilizată mai mult de locuitorii regiunii respective, cașubienii. Cele două denumiri sunt interșanjabile.

2. Statul membru sau țara terță

Polonia

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

Tip de produs (în conformitate cu anexa II)

Categoria: Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate

3.1. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Sub denumirea de „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna” nu se pot comercializa decât următoarele soiuri de căpșuni cu următoarele caracteristici senzoriale:

Fructe destinate consumului direct (fructe de masă)

1. Elsanta

1.1. Aspect și formă: fructele au cel puțin 18 mm diametru, variază ca formă de la sfero-conic la conic și sunt întregi, fără defecte, cu peduncul.

1.2. Culoarea epidermei este roșu deschis, lucios, destul de uniform; pulpa variază de la roz pal la roșu deschis, destul de uniform în secțiune.

1.3. Consistență: pulpa este fermă, foarte zemoasă.

1.4. Gust și miros: dulci, aromate, echilibrate, amintind de fragi.

2. Honeoye

2.1. Aspect și formă: fructele au cel puțin 18 mm diametru, sunt de formă conică și sfero-conică și se îngustează spre caliciu, formând un fel de gât; sunt întregi, fără defecte, cu peduncul.

2.2. Culoarea: de la roșu intens la roșu închis, uniformă pe întreaga suprafață, cu luciu foarte pronunțat; pulpa este de un roșu deschis destul de uniform.

2.3. Consistența: pulpa este zemoasă, foarte fermă.

2.4. Gust și miros: dulci, aromate, echilibrate, amintind de fragi.

Ca să primească denumirea de „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna”, căpșunile din soiurile Elsanta și Honeoye trebuie să fie de categoria I sau „extra” și să prezinte următoarele caracteristici:

— fructul trebuie să fie de culoare roșu intens în proporție de cel puțin 80 %;

— forma trebuie să fie regulată, fără denivelări;

— fructele trebuie să fie ferme la atingere, fără urme de stricăciune și fără semne de boală.

Fructe destinate prelucrării

3. Senga Sengana

3.1. Aspect și formă: fructele sunt de diferite mărimi, late și tronconice, în formă de inimă, de inimă sferică sau de rinichi sferic, întregi, fără defecte, cu sau fără peduncul.

3.2. Culoarea: de la roșu intens la roșu închis, uniformă pe toată suprafața; pulpa este de un roșu intens destul de uniform.

3.3. Consistența: pulpa este fermă, zemoasă sau foarte zemoasă și puțin tare.

3.4. Gust și miros: dulci, aromate, echilibrate, amintind de fragi.

3.2. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

—

3.3. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.4. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele de producție ale căpșunilor „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna” trebuie să aibă loc în aria geografică delimitată la punctul 4. Parcelele destinate culturii trebuie să aibă soluri sărace din clasele IV, V sau VI. Fructele se culeg manual când sunt coapte, bine dezvoltate, sănătoase, proaspete, ferme, întregi, fără defecte, fără să fie storcite sau umede, curate, fără mucegai și fără urme de produse fitofarmaceutice. Căpșunii trebuie să fie plantați pe rânduri, cu intervale de 20-35 cm între plante. Distanța dintre rânduri trebuie să fie de 70-100 cm. Dacă se folosește gunoi de grajd, cantitatea nu trebuie să depășească 30 de tone la hectar. Nu se admit tehnici de cultivare, cum ar fi în special fertilizarea intensivă, care urmăresc creșterea randamentului la peste 25 de tone de căpșuni la hectar.

3.5. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Căpșunile trebuie așezate pe mai multe straturi, cu grosimea totală de maximum 10 cm.

3.6. Norme specifice privind etichetarea

—

4. Delimitare concisă a ariei geografice

Căpșunile cașubiene („truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna”) se produc în districtele (powiaty) Kartuzy, Kościerzyna și Bytów, precum și în comunele Przywidz, Wejherowo, Luzino, Szemud, Linia, Łęczyce și Cewice.

5. Legătura cu aria geografică

5.1. Specificitatea ariei geografice

În aria de producție a căpșunilor „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna”, delimitată la punctul 4, condițiile de mediu sunt omogene. Din punct de vedere geografic, aria respectivă se numește „ținutul lacurilor cașubiene”, iar denumirea sa istorică este Cașubia.

Mediul natural din ținutul lacurilor cașubiene diferă de cel al zonelor învecinate prin climă, relief și tipul solurilor.

Clima este puțin mai aspră decât în zonele înconjurătoare din cauza altitudinii mari, cuprinsă între 180 și 300 de metri peste nivelul mării. Masele de aer polar continental care străbat ținutul dinspre est contribuie, de asemenea, la asprimea climei. Variațiile de temperatură din timpul anului sunt substanțial mai mari aici decât pe coastă. Precipitațiile, care ating 700 mm pe an, sunt puțin peste media națională, iar vânturile predominante sunt cele dinspre apus. Perioada de vegetație a căpșunilor, una din cele mai scurte din Polonia, este cuprinsă între 180 și 200 de zile.

În aria geografică delimitată, predomină podzolurile formate pe bază de nisip, pietriș și lut. Sunt soluri din clasele IV, V și VI, adică de tipurile cele mai puțin fertile. Solurile brune pe substrat de pietriș și argilă, ceva mai fertile decât podzolurile, au o prezență mai redusă în zonă. Terenurile alese pentru cultură au, de regulă, un pH între 5,0 și 6,0. Ținutul lacurilor cașubiene prezintă un relief postglaciar variat, caracterizat prin numeroase iazuri și salbe de lacuri. Aria de producție a căpșunilor „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna” cuprinde 32 de comune, dintre care nu mai puțin de 21 sunt situate în zone defavorizate din aria de câmpie II, în timp ce alte 10 se situează în zona de câmpie I.

5.2. Specificitatea produsului

Aceste căpșuni au o savoare și o aromă foarte pronunțate, excepționale și intense, care constituie caracterul lor specific. Dulceața este o altă caracteristică a căpșunilor „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna” care sunt mai dulci decât cele din alte regiuni.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Caracteristicile calitative ale căpșunilor „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna”, descrise la punctul 5.2, sunt rezultatul condițiilor pedoclimatice menționate la punctul 5.1.

Ca o consecință a solurilor sărace și a climei aspre din ținutul lacurilor cașubiene, căpșunii înfloresc mai târziu decât în alte zone și perioada de vegetație este mai scurtă. Factorii naturali, în special clima aspră, influențează pozitiv dezvoltarea și coacerea căpșunilor, fiind însă nepotriviți pentru alte culturi, din cauza solurilor foarte sărace și a condițiilor de exploatare nefavorabile. Înclinarea pronunțată a terenului permite cultivarea căpșunilor pe pantele luminate de soare, ceea ce asigură maturarea adecvată a fructelor. Acești factori, ca și ușoara aciditate a solurilor, favorizează culturile de căpșuni.

Din punct de vedere istoric, cultura căpșunilor a fost, se spune, introdusă în Cașubia în deceniile al doilea și al treilea ale secolului XX. În perioada următoare, de peste jumătate de secol, fructele de bună calitate au fost din ce în ce mai apreciate, ceea ce a determinat extinderea culturilor care au devenit o parte integrantă a peisajului cașubian. Dată fiind abundența căpșunilor, la începutul anilor 1970, s-a decis să se organizeze o sărbătoare a culesului căpșunilor care are loc în aer liber în prima duminică din luna iulie. Sărbătoarea căpșunilor, cea mai importantă manifestare din regiune, atrage anual zeci de mii de vizitatori, iar numărul lor continuă să crească an de an. Popularitatea serbării este demonstrată și de vânzările care se înregistrează cu această ocazie: în 2005, s-au vândut într-o singură zi aproape două tone de căpșuni.

Reputația căpșunilor „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna” este confirmată de numeroase articole și mărturii care atestă că produsul a devenit parte a culturii și identității locuitorilor din Cașubia. Presa locală publică informații importante pentru cultivatorii de căpșuni și acordă un spațiu important încercărilor lor de a-și uni eforturile pentru adoptarea unei poziții comune în ceea ce privește „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna” și pentru luarea unor măsuri de protejare a calității, gustului și aromei specifice acestor căpșuni.

Măsurile cumpărătorilor (întreprinderi de refrigerare și de prelucrare) de a-și păstra niște rezerve pentru a cumpăra „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna”, care apar mai târziu decât căpșunile din alte zone ale Poloniei, ilustrează de asemenea buna reputație a acestor fructe. Renumele lor este confirmat și de încercările de a vinde, sub denumirea de „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna”, căpșuni din alte regiuni, care se coc mai devreme.

Reputația căpșunilor „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna” și legătura lor solidă cu aria geografică delimitată la punctul 4 reies și din rezultatele sondajelor efectuate în rândul consumatorilor. Nu mai puțin de 67 % dintre persoanele întrebate cunoșteau măcar una dintre denumirile comerciale ale produsului („truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna”). Consumatorii consideră că aceste căpșuni sunt mai aromate (73 %) și mai dulci (68 %) decât altele. Circa 64 % din respondenți au fost de părere că „truskawka kaszubska” sau „kaszëbskô malëna” este un produs specific cașubian. Mai mult decât atât, locuitorii din Pomerania și Cașubia consideră că fructele cele mai tipice ale regiunii sunt căpșunile. Aproape o treime dintre cașubieni le citează ca atare în mod spontan și circa 80 % sunt conștienți de specificitatea acestui soi de căpșuni pentru regiunea lor.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.