COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI CURTEA DE CONTURI CONTURILE FINALE ALE CELUI DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FOND EUROPEAN DE DEZVOLTARE - EXERCIȚIUL FINANCIAR 2012 /* <EMPTY>/2012/0XXX <EMPTY> */





CUPRINS Certificarea conturilor 2 EXECUȚIA ȘI CONTABILITATEA RESURSELOR FED. 3 PARTEA I – CONTURILE ANUALE ALE FED: FONDURI GESTIONATE DE COMISIA EUROPEANĂ. 8 1........... SITUAȚIILE FINANCIARE ALE CELUI DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FOND EUROPEAN DE DEZVOLTARE 9 1.1........ AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED: BILANȚ AGREGAT, CONT DE REZULTAT ECONOMIC, SITUAȚIA FLUXURILOR DE TREZORERIE ȘI SITUAȚIA VARIAȚIEI ACTIVELOR NETE. 9 1.2........ CEL DE AL 8-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC ȘI SITUAȚIA VARIAȚIEI ACTIVELOR NETE. 13 1.3........ CEL DE AL 9-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC ȘI SITUAȚIA VARIAȚIEI ACTIVELOR NETE. 16 1.4........ CEL DE AL 10-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC ȘI SITUAȚIA VARIAȚIEI ACTIVELOR NETE. 19 1.5........ NOTE LA SITUAȚIILE FINANCIARE ALE CELUI DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED. 22 2........... RAPORT PRIVIND EXECUȚIA FINANCIARĂ. 44 2.1........ ALOCĂRI 48 2.2........ CONTURI AGREGATE. 51 2.3........ ALTE INFORMAȚII PRIVIND GESTIONAREA. 56 PARTEA a II-a – CONTURILE ANUALE ALE FED: SITUAȚIILE FINANCIARE ALE FACILITĂȚII DE INVESTIȚII 58 3.1 ....... SITUAȚIA POZIȚIEI FINANCIARE LA 31 DECEMBRIE 2012. 60 3.2........ SITUAȚIA REZULTATULUI GLOBAL PENTRU EXERCIȚIUL FINANCIAR ÎNCHEIAT LA 31 DECEMBRIE 2012 61 3.3........ Situația VARIAȚIEI resurselor din contribuții pentru exercițiul FINANCIAR încheiat la 31 decembrie 2012. 62 3.4........ SITUAȚIA FLUXURILOR DE TREZORERIE PENTRU EXERCIȚIUL FINANCIAR ÎNCHEIAT LA 31 DECEMBRIE 2012 63 3.5........ Note la situațiile financiare de la 31 decembrie 2012. 64 ANEXĂ LA PARTEA I – CAPITOLUL 2 (RAPORT PRIVIND EXECUȚIA FINANCIARĂ): SITUAȚIA PE ȚĂRI ȘI PE INSTRUMENTE. 97 CERTIFICAREA CONTURILOR Conturile anuale aferente celui de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea Fond european de dezvoltare pentru exercițiul financiar 2012 au fost întocmite în conformitate cu titlul VIII din Regulamentul financiar privind cel de al 10-lea Fond european de dezvoltare, precum și în conformitate cu principiile, regulile și metodele contabile descrise în anexa la situațiile financiare. Confirm că sunt responsabil de întocmirea și prezentarea conturilor anuale aferente celui de al 8­lea, al 9-lea și al 10-lea Fond european de dezvoltare, în conformitate cu articolul 125 din Regulamentul financiar privind cel de al 10-lea Fond european de dezvoltare. Am obținut de la ordonatorul de credite și de la BEI, care garantează corectitudinea, toate informațiile necesare pentru întocmirea situațiilor financiare care prezintă activele și pasivele Fondului european de dezvoltare și execuția bugetară a acestuia. Prin prezenta certific că pe baza acestor informații și pe baza verificărilor pe care le-am considerat necesare pentru validarea conturilor, am asigurarea rezonabilă că situațiile financiare prezintă în mod fidel și corect poziția financiară a fondurilor europene de dezvoltare în toate aspectele esențiale. (semnătura) Manfred Kraff Contabil EXECUȚIA ȘI CONTABILITATEA RESURSELOR FED 1. CONTEXT Uniunea Europeană are relații de dezvoltare în materie de cooperare cu numeroase țări în curs de dezvoltare. Obiectivul principal este acela de a promova dezvoltarea economică și socială, acordându-se o atenție specială reducerii și combaterii sărăciei pe termen lung, prin furnizarea către țările beneficiare de ajutor pentru dezvoltare și de asistență tehnică. În vederea realizării acestui obiectiv, Uniunea elaborează, în colaborare cu țările partenere, strategii de cooperare și mobilizează resurse financiare pentru a le pune în aplicare. Resursele Uniunii alocate pentru dezvoltare provin din trei surse: – bugetul Uniunii Europene; – Fondul european de dezvoltare; – Banca Europeană de Investiții. Fondul european de dezvoltare (FED) este principalul instrument prin care se furnizează ajutorul acordat de Uniune în cadrul cooperării pentru dezvoltare țărilor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP), precum și țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM). Tratatul de la Roma din 1957 prevedea crearea acestui fond în vederea acordării de asistență tehnică și financiară, aceasta fiind inițial limitată la țările africane care, la acea vreme, erau colonizate încă și cu care unele state membre aveau legături istorice. FED nu este finanțat din bugetul Uniunii Europene. Acesta este finanțat de statele membre, are propriul său regulament financiar și este gestionat de un comitet specific. Comisia Europeană răspunde de execuția financiară a operațiunilor efectuate cu resursele FED, iar Banca Europeană de Investiții (BEI) gestionează Facilitatea de investiții. În perioada 2008-2013, ajutorul geografic acordat statelor ACP și TTPM va fi finanțat în continuare, în mare parte, de FED. Fiecare FED se încheie, de obicei, pe o perioadă de aproximativ cinci ani. De la încheierea primei convenții de parteneriat în 1964, ciclurile de programare ale FED au urmat, în general, ciclurile acordurilor/convențiilor de parteneriat. Fiecare FED este reglementat de propriul său regulament financiar, care impune pregătirea situațiilor financiare pentru fiecare FED în parte. Astfel, situațiile financiare sunt întocmite separat pentru fiecare FED în ceea ce privește partea care este gestionată de Comisia Europeană. De asemenea, situațiile financiare respective sunt prezentate într-o formă agregată, astfel încât să ofere o imagine de ansamblu a situației financiare a resurselor de care răspunde Comisia Europeană. Facilitatea de investiții a fost instituită în cadrul Acordului de la Cotonou. Aceasta este gestionată de Banca Europeană de Investiții și este utilizată pentru a sprijini dezvoltarea sectorului privat în statele ACP, finanțând cu prioritate, însă nu exclusiv, investiții private. Facilitatea este concepută ca un fond reînnoibil, astfel încât rambursările aferente împrumuturilor pot fi reinvestite în alte operațiuni, ceea ce permite ca facilitatea să se reînnoiască automat și să fie independentă din punct de vedere financiar. Întrucât nu este gestionată de Comisia Europeană, Facilitatea de investiții nu este consolidată în prima parte a conturilor anuale – situațiile financiare ale celui de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea FED și raportul aferent privind execuția financiară. Situațiile financiare ale Facilității de investiții sunt incluse, ca parte separată, în conturile anuale (partea a 2-a) pentru a furniza o imagine completă asupra ajutorului pentru dezvoltare acordat în cadrul FED. Cel de al 10-lea FED vizează perioada 2008-2013 și dispune de un buget total de 22 682 de milioane EUR. Din această sumă, 21 966 de milioane EUR sunt alocate țărilor ACP, 286 de milioane EUR sunt alocate TTPM și 430 de milioane EUR sunt alocate Comisiei cu titlu de cheltuieli de sprijin pentru programarea și execuția FED[1]. 2. CUM ESTE FINANȚAT FED? Consiliul European din 15-16 decembrie 2005 a adoptat perspectivele financiare pentru perioada 2007-2013. În acest context, s-a decis că relațiile de cooperare geografică cu statele ACP nu vor fi incluse în bugetul Uniunii Europene (nu vor fi bugetate), ci vor fi finanțate în continuare din actualului FED interguvernamental pentru perioada 2008-2013. Bugetul Uniunii Europene este anual și, conform principiului bugetar al anualității, cheltuielile și veniturile sunt planificate și autorizate pentru un an. Spre deosebire de Uniunea Europeană, FED este un fond care funcționează în baza plurianualității. Fiecare FED se încheie în baza unui acord intern între statele membre, care stabilește un fond general de punere în aplicare a cooperării pentru dezvoltare, în general pe o perioadă de cinci ani. Întrucât resursele sunt alocate pe o bază multianuală, fondurile atribuite pot fi utilizate pe perioada FED. Lipsa anualității bugetare este evidențiată în raportările bugetare, execuția bugetară a FED fiind măsurată în raport cu fondurile totale. Resursele FED sunt contribuții ad-hoc din partea statelor membre UE. La intervale de aproximativ cinci ani, reprezentanții statelor membre se întrunesc la nivel interguvernamental pentru a decide asupra sumei totale care va fi alocată fondului și pentru a supraveghea execuția acesteia. Apoi, Comisia gestionează fondul în conformitate cu politica UE în domeniul dezvoltării, pe care Comisia o propune și pe care o Consiliul adoptă. Întrucât, în paralel cu politica Uniunii, statele membre au propriile lor politici în domeniul dezvoltării și al ajutoarelor, statele membre trebuie să își coordoneze politicile cu UE pentru a asigura complementaritatea acestora. Până în 2010 s-au solicitat contribuții din partea a 15 state membre participante. În 2011 au fost solicitate primele contribuții în cadrul celui de al 10-lea FED, la care vor participa cele 27 de state membre. În timp ce o parte a fondurilor aferente celui de al 10-lea FED a fost pusă deoparte pentru nevoi neprevăzute, majoritatea acestora sunt programate în contextul cadrelor indicative multianuale, în principal geografice, însă și tematice, prevăzute în prezent pentru perioada 2008-2013. Documentele de strategie naționale, regionale și intra-ACP au fost adoptate de către Comisie în consecință. Punerea în aplicare a acestora este monitorizată anual, iar strategiile sunt revizuite la jumătatea perioadei (revizuire finalizată) și la încheierea perioadei (revizuire în curs). În urma acestor revizuiri la jumătatea și la încheierea perioadei, Comisia, în numele Uniunii Europene, poate să revizuiască strategiile și alocarea resurselor, luând în considerare nevoile curente și rezultatele înregistrate de statele sau de regiunile ACP vizate. Pe lângă contribuțiile menționate anterior, este, de asemenea, posibil ca statele membre să încheie acorduri de cofinanțare sau să efectueze contribuții financiare voluntare la FED. 3. CUM SUNT GESTIONATE ȘI CHELTUITE RESURSELE FED? 3.1 Cheltuieli operaționale Cheltuielile operaționale aferente FED îmbracă forme diferite, în funcție de modul în care banii sunt plătiți și gestionați. În conformitate cu Regulamentul financiar, Comisia asigură execuția resurselor FED utilizând metodele prezentate mai jos. Gestiune descentralizată: este vorba de cazurile în care Comisia deleagă țărilor terțe, într-o măsură mai mare sau mai mică, în funcție de situația locală din țara beneficiară vizată, anumite sarcini legate de execuția bugetului. Gestiune centralizată: în acest caz, bugetul este executat fie direct de către serviciile Comisiei, fie indirect, în situația în care Comisia încredințează sarcini de execuție a bugetului organismelor responsabile în temeiul dreptului Uniunii Europene sau al dreptului național, cum ar fi agențiile Uniunii Europene. Gestiune în comun cu organizații internaționale: în cadrul acestei metode, Comisia încredințează anumite sarcini de execuție unei organizații internaționale. 3.2 Diverșii actori financiari Responsabilitatea ordonatorului de credite delegat se referă la întregul proces de gestionare, de la stabilirea acțiunilor necesare pentru atingerea obiectivelor de politică fixate în ceea ce privește gestionarea activităților lansate, atât din punct de vedere operațional, cât și bugetar, inclusiv semnarea angajamentelor juridice și/sau monitorizarea performanței, efectuarea plăților și chiar recuperarea fondurilor, dacă este necesar. Șeful delegației Uniunii Europene este punctul de contact local între Comisie și autoritățile ACP/TTPM naționale sau regionale de pe teren. Acesta colaborează strâns cu ordonatorii de credite naționali sau regionali pentru definirea strategiei de execuție și a politicilor sectoriale și pentru pregătirea, studierea și revizuirea programelor și a proiectelor FED. Ordonatorul de credite național din țara beneficiară este un înalt funcționar numit de guvernul fiecărui stat ACP/TTPM. Acesta reprezintă autoritățile din țara sa pentru toate activitățile finanțate de fond și gestionate de Comisie și de BEI. În majoritatea cazurilor, aceste funcții sunt exercitate de către un membru al guvernului, în general ministrul de stat al planificării sau al finanțelor. Ordonatorul de credite național îndeplinește atribuțiile administrative, tehnice și financiare legate de gestionarea programelor și a proiectelor FED. Contabilul execută plățile și ordinele de recuperare întocmite de ordonatorii de credite și răspunde de gestionarea trezoreriei, de stabilirea normelor și a metodelor contabile, de validarea sistemelor contabile, de ținerea contabilității și de întocmirea conturilor anuale corespunzătoare. În plus, contabilul trebuie să semneze conturile, declarând că acestea oferă o imagine fidelă și corectă a poziției financiare. 3.3 Execuția resurselor FED Cea mai mare parte a resurselor financiare acordate statelor ACP și TTPM prin intermediul FED sunt furnizate prin intermediul granturilor. La începutul fiecărui FED, Uniunea Europeană informează statele ACP și TTPM cu privire la nivelul alocărilor indicative care ar trebui să le fie puse la dispoziție în perioada aferentă fondului. Resursele sunt alocate în funcție de necesitățile fiecărei țări și pe baza unor criterii de performanță. La nivel național, documentul de strategie de țară (DST) este un document de lucru elaborat de statul ACP în cauză și de Comisie. Acesta se bazează pe consultări prealabile cu o gamă largă de actori, inclusiv actori non-statali, autorități locale și, dacă este cazul, parlamentele statelor ACP. DST este un instrument menit să stabilească ordinea de prioritate și să consolideze asumarea responsabilității la nivel local în ceea ce privește programele de cooperare. Un program indicativ național (PIN) este apoi elaborat pe baza obiectivelor de dezvoltare și a priorităților prevăzute în DST și în conformitate cu acestea. PIN vizează sectoarele și domeniile care vor beneficia de ajutor, explică modul în care ajutorul își va îndeplini obiectivele și prezintă termenele de execuție. DST și PIN fac obiectul unei revizuiri anuale, a unei revizuiri la jumătatea perioadei și a unei revizuiri la încheierea FED, iar îmbunătățirile și modificările se aduc atunci când este necesar în perioada de funcționare a fondului. 3.4 Angajamentul de a cheltui resursele FED Nu se pot cheltui resurse FED decât după încheierea unui angajament juridic scris între Comisie și beneficiarul preconizat al fondurilor FED. Un angajament juridic scris poate fi un contract (de grant, de prestare de servicii sau de alt tip) încheiat cu entități responsabile în temeiul dreptului privat, cum ar fi ONG-urile sau operatorii economici, sau poate consta în acorduri administrative și/sau financiare încheiate de Comisie cu entități responsabile în temeiul dreptului internațional public, cum ar fi statele și entitățile publice ale acestora, sau cu organizații internaționale care au personalitate și capacitate juridică. Înainte ca un angajament juridic să poată fi încheiat cu o parte terță, trebuie să existe o linie bugetară cu suficiente fonduri care să autorizeze activitatea în cauză. Dacă se întrunește această condiție, fondurile necesare trebuie rezervate în buget printr-un angajament bugetar efectuat în sistemul de contabilitate. Acest lucru nu influențează însă conturile generale (sau „cartea mare”), deoarece nu a fost suportată încă nicio cheltuială. Aceasta se explică prin faptul că sistemul de contabilitate al FED cuprinde două elemente separate, dar interconectate: (a) contabilitatea bugetară, care oferă un istoric detaliat al execuției bugetare, și (b) contabilitatea generală, care este utilizată pentru a pregăti bilanțul și rezultatul economic. Contabilitatea bugetară prezintă angajamentele și plățile efectuate. Contabilitatea bugetară se bazează pe principiul contabilității de casă, conform căruia un element este înregistrat în contabilitate numai atunci când lichiditățile sunt angajate, plătite sau primite. Acest tip de contabilitate este caracteristic sectorului public, care are tendința, în mod tradițional, să pună accentul pe buget și pe execuția acestuia. Contabilitatea generală (bazată pe principiul contabilității de angajamente) prezintă toate cheltuielile și veniturile aferente exercițiului financiar (și, astfel, rezultatul economic) și stabilește situația financiară a FED sub forma unui bilanț de active și pasive la data de 31 decembrie a unui anumit an. 3.5 Efectuarea unei plăți O plată nu se poate efectua decât dacă ordonatorul de credite a aprobat în prealabil un angajament bugetar. Prefinanțarea reprezintă plata unei sume destinate să ofere beneficiarului un avans de numerar, și anume un fond de trezorerie. Aceasta poate fi împărțită în mai multe plăți, pe o perioadă stabilită în acordul respectiv de prefinanțare. Fondul de trezorerie sau avansul fie este utilizat în scopul pentru care a fost acordat pe perioada stabilită în acord, fie este rambursat - dacă beneficiarul nu are cheltuieli eligibile, acesta este obligat să restituie FED avansul de prefinanțare. Prin urmare, prefinanțarea plătită nu este o cheltuială definitivă până când nu sunt întrunite condițiile contractuale, fiind astfel înregistrată ca activ în bilanț în momentul în care este efectuată plata inițială. Valoarea activului de prefinanțare este redusă (integral sau parțial) prin acceptarea costurilor eligibile (care sunt considerate cheltuieli în contul de rezultat economic) și a sumelor restituite. La încheierea exercițiului financiar, trebuie făcută o evaluare cu privire la cheltuielile eligibile suportate de beneficiarii fondurilor FED, dar care încă nu au fost raportate. În urma acestor calcule de separare, sumele considerate eligibile sunt contabilizate ca cheltuieli înregistrate în avans, în vreme ce părțile considerate neeligibile rămân deschise în conturile de tip „eligibilitate de verificat”. Aceste sume apar la pasive curente, pentru a nu supraestima activele și pasivele. 3.6 Recuperarea plăților necuvenite Eligibilitatea cheltuielilor plătite din FED este verificată pe baza documentelor justificative prevăzute în normele aplicabile sau în condițiile aferente fiecărui grant. În vederea optimizării relației dintre costuri și beneficii în cazul sistemelor de control, verificările documentelor justificative pentru cererile finale tind să fie mai detaliate decât cele pentru cererile intermediare și, astfel, se pot detecta erori în plățile intermediare care sunt corectate prin ajustarea plății finale. Mai mult, Comisia are dreptul de a verifica corectitudinea documentelor justificative prin efectuarea de verificări la sediul autorului cererii, în timpul execuției acțiunii finanțate și/sau ulterior (ex post). Erorile identificate în perioada de execuție pot fi corectate prin ajustarea cererilor ulterioare. Erorile identificate ex post vor face obiectul unui ordin de recuperare. 4. RAPORTARE LA ÎNCHEIEREA EXERCIȚIULUI FINANCIAR 4.1 Conturi anuale Responsabilitatea întocmirii conturilor anuale și a asigurării faptului că acestea oferă o imagine fidelă și corectă a situației financiare a FED revine contabilului Comisiei. Conturile anuale sunt prezentate după cum urmează: Partea I: fonduri gestionate de Comisia Europeană – situații financiare ale celui de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea Fond european de dezvoltare; – Raport privind execuția financiară a celui de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea Fond european de dezvoltare. Partea a II-a: fonduri gestionate de Banca Europeană de Investiții – situații financiare ale Facilității de investiții Situațiile financiare ale Facilității de investiții sunt incluse, ca parte separată, în conturile anuale pentru a furniza astfel o imagine completă asupra ajutorului pentru dezvoltare acordat în cadrul FED. În urma auditului efectuat de Curtea de Conturi, conturile anuale sunt adoptate de Comisie până la data de 31 iulie a exercițiului financiar următor și sunt prezentate Consiliului și Parlamentului pentru acordarea descărcării de gestiune. 4.2 Raportul anual de activitate Ordonatorul de credite are obligația de a pregăti un raport anual de activitate (RAA) privind acțiunile de care răspunde. În acest RAA, ordonatorul de credite informează referitor la rezultatele politicii și la asigurarea rezonabilă pe care o poate avea că resursele alocate activităților descrise în raportul său au fost utilizate în scopul prevăzut și în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare și că procedurile de control puse în aplicare oferă garanțiile necesare cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. 5. AUDIT ȘI DESCĂRCARE DE GESTIUNE 5.1 Audit Conturile anuale ale FED și gestionarea resurselor sunt supravegheate de auditorul extern, Curtea de Conturi Europeană, care elaborează un raport anual pe care îl prezintă Consiliului și Parlamentului European. Sarcina principală a Curții este aceea de a efectua un audit extern independent al conturilor anuale ale FED. În cadrul activităților sale, Curtea de Conturi întocmește: (1) un raport anual, în care prezintă în detaliu observațiile sale cu privire la conturile anuale și la operațiunile subiacente; (2) un aviz, care se bazează pe auditurile sale și care este prezentat în raportul anual sub forma unei declarații de asigurare privind (i) fiabilitatea conturilor și (ii) legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente; (3) rapoarte speciale care prezintă rezultatele auditului privind domenii specifice de gestionare. Curtea de Conturi are dreptul de a accesa toate documentele necesare pe parcursul efectuării unui audit. Curtea auditează toate domeniile de activitate ale FED, examinând inclusiv legalitatea și regularitatea operațiunilor și a plăților individuale. De asemenea, Curtea auditează conturile anuale, analizând bilanțurile individuale și conturile de rezultat economic, precum și prezentarea generală a situațiilor financiare. Astfel, Curtea poate să emită un aviz nu numai asupra cifrelor prezentate, ci și asupra sistemului și a controalelor existente. 5.2 Descărcarea de gestiune Controlul final este descărcarea de gestiune privind execuția financiară a resurselor FED pentru un anumit exercițiu financiar. Parlamentul European este autoritatea care acordă descărcarea de gestiune a FED. Aceasta înseamnă că, în urma auditului și a finalizării conturilor anuale, este sarcina Consiliului să recomande și apoi a Parlamentului să hotărască dacă acordă Comisiei descărcarea de gestiune în ceea ce privește execuția financiară a resurselor FED pentru exercițiul financiar precedent. Această decizie se bazează pe o analiză a conturilor și pe raportul anual al Curții de Conturi (care include o declarație oficială de asigurare) și pe răspunsurile Comisiei, precum și pe întrebările și cererile de informații suplimentare adresate Comisiei. Descărcarea de gestiune constituie aspectul politic al controlului extern al execuției financiare și reprezintă decizia prin care Parlamentul European, acționând în baza unei recomandări a Consiliului, „eliberează” Comisia de răspunderea sa în ceea ce privește gestionarea execuției financiare pentru un anumit exercițiu financiar. Procedura descărcării de gestiune poate avea două rezultate: acordarea sau amânarea acordării descărcării de gestiune. În cazul acordării descărcării de gestiune, Parlamentul poate atrage atenția asupra unor observații pe care le consideră importante, adesea recomandând acțiuni pe care Comisia ar trebui să le întreprindă în acest sens. Comisia subliniază măsurile luate într-un raport privind acțiunile întreprinse în urma recomandărilor și într-un plan de acțiune, pe care le trimite Parlamentului și Consiliului. PARTEA I – CONTURILE ANUALE ALE FED: FONDURI GESTIONATE DE COMISIA EUROPEANĂ[2] 1. SITUAȚIILE FINANCIARE ALE CELUI DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FOND EUROPEAN DE DEZVOLTARE 1.1 AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED: BILANȚ AGREGAT, CONT DE REZULTAT ECONOMIC, SITUAȚIA FLUXURILOR DE TREZORERIE ȘI SITUAȚIA VARIAȚIEI ACTIVELOR NETE BILANȚ AGREGAT AL CELUI DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED || || || || Milioane EUR || Notă || 31.12.2012 || 31.12.2011 || ACTIVE IMOBILIZATE || || || || Prefinanțare || 2.1 || 438 || 380 || || || || || ACTIVE CIRCULANTE || || || || Prefinanțare || 2.2 || 1 334 || 1 175 || Creanțe || 2.3 || 70 || 111 || Numerar și echivalente de numerar || 2.5 || 690 || 1 224 || || || || || TOTAL ACTIVE || || 2 532 || 2 891 || || || || || PASIVE PE TERMEN LUNG || || || || Obligații de plată || 2.6 || (40) || - || || || || || PASIVE CURENTE || || || || Obligații de plată || 2.7 || (1 057) || (1 033) || || || || || TOTAL PASIVE || || (1 097) || (1 033) || || || || || ACTIVE NETE || || 1 435 || 1 858 || || || || || FONDURI ȘI REZERVE || || || || Capitalul solicitat al fondului || 2.8 || 29 579 || 26 979 || Alte rezerve || 2.9 || 2 252 || 2 252 || Rezultatul economic reportat din exercițiile financiare anterioare || || (27 374) || (24 674) || Rezultatul economic al exercițiului financiar || || (3 023) || (2 700) || ACTIVE NETE || || 1 435 || 1 858 CONTUL AGREGAT DE REZULTAT ECONOMIC PENTRU CEL DE AL 8-LEA, AL 9­LEA ȘI AL 10-LEA FED || || Milioane EUR || Notă || 2012 || 2011 || || || VENITURI DIN EXPLOATARE || 3.1 || 124 || 99 || || || CHELTUIELI DE EXPLOATARE || || || Cheltuieli de exploatare || 3.2 || (3 017) || (2 702) Cheltuieli administrative || 3.3 || (107) || (75) || || || EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE || || (3 001) || (2 679) || || || Venituri financiare || 3.4 || (22) || (20) EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI FINANCIARE || || (22) || (21) || || || REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI FINANCIAR || || (3 023) || (2 700) TABEL AGREGAT AL FLUXURILOR DE TREZORERIE PENTRU CEL DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED || || Milioane EUR || Notă || 2012 || 2011 || || || Rezultatul economic al exercițiului financiar || || (3 023) || (2 700) || || || ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE || 4.2 || || Contribuții ordinare primite de la statele membre || || 2 606 || 3 238 Contribuții de cofinanțare || || 19 || 7 Pierderi (sau reluarea pierderilor) din depreciere privind creanțele || || 4 || 6 || || || (Creșterea)/scăderea prefinanțării pe termen lung || || (58) || (28) (Creșterea)/scăderea prefinanțării curente || || (159) || (79) (Creșterea)/scăderea creanțelor curente[3] || || 31 || 14 Creșterea/(scăderea) pasivelor pe termen lung || || 40 || - Creșterea/(scăderea) pasivelor curente[4] || || 6 || (42) || || || FLUXUL NET DE TREZORERIE || || (534) || 417 || || || CREȘTEREA/(SCĂDEREA) NETĂ A NUMERARULUI ȘI A ECHIVALENTELOR DE NUMERAR || || (534) || 417 Numerar și echivalente de numerar la începutul exercițiului financiar || 2.5 || 1 224 || 808 Numerar și echivalente de numerar la sfârșitul exercițiului financiar || 2.5 || 690 || 1 224 SITUAȚIA AGREGATĂ A VARIAȚIEI ACTIVELOR NETE PENTRU AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED || || || || || || || Milioane EUR || Capitalul fondului (a) || Fonduri nesolicitate (b) || Capitalul solicitat al fondului (c)=(a)–(b) || Rezerve cumulate (d) || Alte rezerve (e) || Total active nete (c)+(d)+(e) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2010 || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 Creștere de capital– contribuții ordinare || - || (3 100) || 3 100 || - || - || 3 100 Rezultatul economic al exercițiului financiar || - || - || - || (2 700) || - || (2 700) SOLDUL LA 31 decembrie 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Creștere de capital– contribuții ordinare || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Rezultatul economic al exercițiului financiar || - || - || - || (3 023) || - || (3 023) SOLDUL LA 31 decembrie 2012 || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 1.2 CEL DE AL 8-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC ȘI SITUAȚIA VARIAȚIEI ACTIVELOR NETE BILANȚUL CELUI DE AL 8-LEA FED || || || || Milioane EUR || Notă || 31.12.2012 || 31.12.2011 || ACTIVE CIRCULANTE || || || || Prefinanțare || 2.2 || 38 || 70 || Creanțe || 2.3 || 1 || 4 || Conturi de legătură || 2.4 || 345 || 387 || || || || || TOTAL ACTIVE || || 384 || 461 || || || || || PASIVE CURENTE || || || || Obligații de plată || 2.7 || (22) || (29) || || || || || TOTAL PASIVE || || (22) || (29) || || || || || ACTIVE NETE || || 361 || 432 || || || || || FONDURI ȘI REZERVE || || || || Capitalul solicitat al fondului || 2.8 || 12 840 || 12 840 || Alte rezerve || 2.9 || (2 354) || (2 276) || Rezultatul economic reportat din exercițiile financiare anterioare || || (10 132) || (10 042) || Rezultatul economic al exercițiului financiar || || 7 || (90) || ACTIVE NETE || || 361 || 432 CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC AL CELUI DE AL 8-LEA FED || || Milioane EUR || Notă || 2012 || 2011 || || || VENITURI DIN EXPLOATARE || 3.1 || 58 || 40 || || || CHELTUIELI DE EXPLOATARE || 3.2 || (49) || (128) || || || || || || EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE || || 9 || (88) || || || Venituri financiare || 3.4 || (2) || (1) EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI FINANCIARE || || (2) || (2) || || || REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI FINANCIAR || || 7 || (90) SITUAȚIA VARIAȚIEI ACTIVELOR NETE PENTRU CEL DE AL 8-LEA FED || || || || || || || Milioane EUR || Capitalul fondului (a) || Fonduri nesolicitate (b) || Capitalul solicitat al fondului (c)=(a)–(b) || Rezerve cumulate (d) || Alte rezerve (e) || Total active nete (c)+(d)+(e) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2010 || 12 840 || - || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 Creștere de capital– contribuții ordinare || - || - || - || - || - || - Transferuri către/din cel de al 10-lea FED || - || - || - || - || (38) || (38) Rezultatul economic al exercițiului financiar || - || - || - || (90) || - || (90) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2011 || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Creștere de capital– contribuții ordinare || - || - || - || - || - || - Transferuri către/din cel de al 10-lea FED || - || - || - || - || (78) || (78) Rezultatul economic al exercițiului financiar || - || - || - || 7 || - || 7 SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2012 || 12 840 || - || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 1.3 CEL DE AL 9-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC ȘI SITUAȚIA VARIAȚIEI ACTIVELOR NETE BILANȚUL CELUI DE AL 9-LEA FED || || || || Milioane EUR || Notă || 31.12.2012 || 31.12.2011 || ACTIVE IMOBILIZATE || || || || Prefinanțare || 2.1 || 119 || 191 || || || || || ACTIVE CIRCULANTE || || || || Prefinanțare || 2.2 || 447 || 569 || Creanțe || 2.3 || 58 || 87 || Conturi de legătură || 2.4 || 1 919 || 2 557 || Numerar și echivalente de numerar || 2.5 || - || 6 || || || || || TOTAL ACTIVE || || 2 543 || 3 410 || || || || || PASIVE CURENTE || || || || Obligații de plată || 2.7 || (375) || (315) || || || || || TOTAL PASIVE || || (375) || (315) || || || || || ACTIVE NETE || || 2 168 || 3 096 || || || || || FONDURI ȘI REZERVE || || || || Capitalul solicitat al fondului || 2.8 || 11 699 || 11 699 || Alte rezerve || 2.9 || 4 126 || 4 227 || Rezultatul economic reportat din exercițiile financiare anterioare || || (12 830) || (11 932) || Rezultatul economic al exercițiului financiar || || (827) || (898) || ACTIVE NETE || || 2 168 || 3 096 CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC AL CELUI DE AL 9-LEA FED || || Milioane EUR || Notă || 2012 || 2011 || || || VENITURI DIN EXPLOATARE || 3.1 || 49 || 49 || || || CHELTUIELI DE EXPLOATARE || || || Cheltuieli de exploatare || 3.2 || (856) || (924) Cheltuieli administrative || 3.3 || (1) || (3) || || || || || || EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE || || (809) || (879) || || || Venituri financiare || 3.4 || (18) || (19) EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI FINANCIARE || || (18) || (19) || || || REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI FINANCIAR || || (827) || (898) SITUAȚIA VARIAȚIEI ACTIVELOR NETE PENTRU CEL DE AL 9-LEA FED || || || || || || || Milioane EUR || Capitalul fondului (a) || Fonduri nesolicitate (b) || Capitalul solicitat al fondului (c)=(a)–(b) || Rezerve cumulate (d) || Alte rezerve (e) || Total active nete (c)+(d)+(e) SOLDUL LA 31 decembrie 2010 || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 Creștere de capital– contribuții ordinare || - || (660) || 660 || - || - || 660 Transferuri către/din cel de al 10-lea FED || - || - || - || - || 70 || 70 Rezultatul economic al exercițiului financiar || - || - || - || (898) || - || (898) SOLDUL LA 31 decembrie 2011 || 11 699 || - || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Creștere de capital– contribuții ordinare || - || - || - || - || - || - Transferuri către/din cel de al 10-lea FED || - || - || - || - || (100) || (100) Rezultatul economic al exercițiului financiar || - || - || - || (827) || - || (827) SOLDUL LA 31 decembrie 2012 || 11 699 || - || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 1.4 CEL DE AL 10-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC ȘI SITUAȚIA VARIAȚIEI ACTIVELOR NETE BILANȚUL CELUI DE AL 10-LEA FED || || || || Milioane EUR || Notă || 31.12.2012 || 31.12.2011 || ACTIVE IMOBILIZATE || || || || Prefinanțare || 2.1 || 319 || 189 || || || || || ACTIVE CIRCULANTE || || || || Prefinanțare || 2.2 || 849 || 536 || Creanțe || 2.3 || 11 || 20 || Numerar și echivalente de numerar || 2.5 || 690 || 1 218 || || || || || TOTAL ACTIVE || || 1 869 || 1 963 || || || || || PASIVE PE TERMEN LUNG || || || || Obligații de plată || 2.6 || (40) || - || || || || || PASIVE CURENTE || || || || Obligații de plată || 2.7 || (660) || (689) || Conturi de legătură || 2.4 || (2 264) || (2 944) || || || || || TOTAL PASIVE || || (2 963) || (3 633) || || || || || ACTIVE NETE || || (1 095) || (1 670) || || || || || FONDURI ȘI REZERVE || || || || Capitalul solicitat al fondului || 2.8 || 5 040 || 2 440 || Alte rezerve || 2.9 || 479 || 301 || Rezultatul economic reportat din exercițiile financiare anterioare || || (4 411) || (2 699) || Rezultatul economic al exercițiului financiar || || (2 203) || (1 712) || ACTIVE NETE || || (1 095) || (1 670) CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC AL CELUI DE AL 10-LEA FED || || Milioane EUR || Notă || 2012 || 2011 || || || VENITURI DIN EXPLOATARE || 3.1 || 18 || 10 || || || CHELTUIELI DE EXPLOATARE || || || Cheltuieli de exploatare || 3.2 || (2 112) || (1 650) Cheltuieli administrative || 3.3 || (106) || (72) || || || || || || EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE || || (2 201) || (1 712) || || || Venituri financiare || 3.4 || (2) || 0 EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI FINANCIARE || || (2) || (1) || || || REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI FINANCIAR || || (2 203) || (1 712) SITUAȚIA VARIAȚIEI ACTIVELOR NETE PENTRU CEL DE AL 10-LEA FED || || || || || || || Milioane EUR || Capitalul fondului (a) || Fonduri nesolicitate (b) || Capitalul solicitat al fondului (c)=(a)–(b) || Rezerve cumulate (d) || Alte rezerve (e) || Total active nete (c)+(d)+(e) SOLDUL LA 31 decembrie 2010 || 21 152 || 21 152 || - || (2 699) || 333 || (2 366) Creștere de capital– contribuții ordinare || - || (2 440) || 2 440 || - || - || 2 440 Transferuri din cel de al 8-lea și al 9-lea FED || - || - || - || - || (32) || (32) Rezultatul economic al exercițiului financiar || - || - || - || (1 712) || - || (1 712) SOLDUL LA 31 decembrie 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Creștere de capital– contribuții ordinare || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Transferuri din cel de al 8-lea și al 9-lea FED || - || - || - || - || 178 || 178 Rezultatul economic al exercițiului financiar || - || - || - || (2 203) || - || (2 203) SOLDUL LA 31 decembrie 2012 || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) 1.5 NOTE LA SITUAȚIILE FINANCIARE ALE CELUI DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED 1. POLITICI CONTABILE SEMNIFICATIVE 1.1. DISPOZIȚII LEGALE ȘI REGULAMENTUL FINANCIAR Situațiile financiare sunt întocmite în conformitate cu Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED. În conformitate cu dispozițiile articolului 121 din acest regulament, situațiile financiare sunt întocmite cu respectarea principiilor contabilității de angajamente. Aceste situații financiare au fost elaborate în conformitate cu normele și metodele contabile ale FED, care, la rândul lor, se bazează pe standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public (IPSAS) sau, implicit, pe standardele internaționale de raportare financiară (IFRS), emise de Consiliul pentru standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public (IPSASB) și, respectiv, de Consiliul pentru standardele internaționale de contabilitate (IASB). Normele contabile adoptate de contabilul FED au fost aplicate în ceea ce privește partea de resurse ale FED de a cărei gestiune financiară este responsabilă Comisia Europeană. Contabilul FED trebuie să prezinte conturile provizorii Curții de Conturi, în vederea auditului, până la data de 31 martie a exercițiului financiar următor. Curtea de Conturi formulează, la rândul său, observații cu privire la conturile Comisiei până la data de 15 iunie (articolul 125). Pe baza acestor observații, Comisia aprobă conturile finale până la data de 31 iulie și le trimite Parlamentului European, Consiliului și Curții de Conturi. Conturile sunt apoi publicate în Jurnalul Oficial până la data de 15 noiembrie, împreună cu declarația de asigurare emisă de Curtea de Conturi pentru partea de resurse ale FED de a cărei gestiune financiară este responsabilă Comisia. 1.2. PRINCIPII CONTABILE Situațiile financiare au ca obiectiv furnizarea de informații cu privire la situația financiară, performanța și fluxurile de trezorerie ale unei entități, care sunt utile unei game largi de utilizatori. Pentru o entitate din sectorul public, cum este FED, obiectivele sunt, mai exact, acelea de a oferi informații utile pentru procesul decizional și de a demonstra răspunderea entității în ceea ce privește resursele care îi sunt încredințate. Pentru a oferi o imagine fidelă și corectă, situațiile financiare trebuie nu numai să furnizeze informații relevante în ceea ce privește natura și amploarea activităților unei organizații, să explice modul de finanțare și să ofere informații definitive referitoare la operațiunile sale, ci și să prezinte informațiile respective într-un mod clar și inteligibil, care să permită efectuarea de comparații între exercițiile financiare. Prezentul document a fost elaborat ținându-se cont de aceste obiective. Sistemul de contabilitate al FED cuprinde contabilitatea generală și contabilitatea bugetară. Contabilitatea bugetară oferă o imagine detaliată a execuției bugetare. Aceasta se bazează pe principiul contabilității de casă. Contabilitatea generală permite întocmirea situațiilor financiare, întrucât prezintă toate cheltuielile și veniturile aferente exercițiului financiar, pe baza regulilor contabilității de angajamente, și este menită să stabilească situația financiară sub forma unui bilanț la data de 31 decembrie. Articolul 120 din Regulamentul financiar pentru cel de al 10-lea FED prevede principiile contabile care trebuie aplicate la întocmirea situațiilor financiare: – continuitatea activităților; – prudența; – consecvența metodelor contabile; – comparabilitatea informațiilor; – materialitatea; – necompensarea; – întâietatea realității asupra aparenței; – contabilitatea de angajamente. 1.3. BAZA DE ÎNTOCMIRE 1.3.1. Moneda funcțională și de raportare Situațiile financiare sunt prezentate în milioane EUR, moneda euro fiind moneda funcțională și de raportare a FED. 1.3.2. Monedă și baza conversiei Operațiunile valutare sunt convertite în euro utilizând cursurile de schimb în vigoare la data efectuării operațiunilor. Câștigurile și pierderile din diferențele de curs valutar ca urmare a decontării operațiunilor în valută și a conversiei la cursurile de schimb de la sfârșitul exercițiului financiar a elementelor monetare de activ și pasiv exprimate în valută sunt contabilizate în contul de rezultat economic. Soldurile elementelor monetare de activ și pasiv exprimate în valută de la încheierea exercițiului financiar sunt convertite în euro pe baza cursurilor de schimb de mai jos, în vigoare la data de 31 decembrie: Monedă || 31.12.2012 || 31.12.2011 || Monedă || 31.12.2012 || 31.12.2011 XOF || 655,957 || 655,957 || KES || 113,460 || 109,362 XAF || 655,957 || 655,957 || BIF || 2037,95 || 1780,23 NGN || 206,074 || 204,185 || SLL || 5709,56 || 5663,54 PGK || 2,76702 || 2,81057 || TZS || 2077,48 || 2058,31 HTG || 56,2987 || 53,2461 || UGX || 3508,51 || 3181,89 GNF || 9250,40 || 9155,86 || MGA || 2981,70 || 2870,88 MWK || 439,917 || 213,286 || SZL || 11,1727 || 10,4830 1.3.3. Utilizarea estimărilor În conformitate cu IPSAS și cu principiile contabile general acceptate, situațiile financiare includ în mod necesar sume bazate pe estimări și ipoteze ale conducerii, pe baza celor mai fiabile informații disponibile. Printre estimările semnificative se numără sumele aferente provizioanelor, pierderile cu deprecierea creanțelor și cheltuielile înregistrate în avans, enumerarea nefiind exhaustivă. Rezultatele reale pot să fie diferite de cele prezentate în estimări. Variația estimărilor este reflectată în perioada în care modificarea devine cunoscută. 1.4. BILANȚUL CONTABIL 1.4.1 Sume de prefinanțare Prefinanțarea reprezintă plata unei sume destinate să ofere beneficiarului un avans de numerar, și anume un fond de trezorerie. Aceasta poate fi împărțită în mai multe plăți, pe o perioadă stabilită în acordul respectiv de prefinanțare. Fondul de trezorerie sau avansul este restituit sau este utilizat în scopul pentru care a fost acordat pe perioada stabilită în acord. Dacă beneficiarul nu are cheltuieli eligibile, acesta trebuie să restituie FED avansul de prefinanțare. Prefinanțarea este redusă (în totalitate sau parțial) prin acceptarea costurilor eligibile și a sumelor restituite. La încheierea exercițiului financiar, sumele de prefinanțare restante sunt evaluate pe baza sumei (sumelor) inițiale plătite, din care se scad sumele restituite, sumele eligibile lichidate, sumele eligibile estimate și încă nelichidate la încheierea exercițiului financiar și deprecierile. Dobânda la prefinanțare este înregistrată în contabilitate, întrucât este dobândită în conformitate cu dispozițiile acordului relevant. La încheierea exercițiului financiar, pe baza celor mai fiabile informații, se realizează o estimare a veniturilor obținute din dobânzi acumulate. 1.4.2 Creanțe Creanțele sunt contabilizate pe baza sumei inițiale, din care se scade diferența corespunzătoare reducerii valorii contabile. Reducerea valorii contabile a creanțelor se stabilește atunci când există dovezi obiective conform cărora nu se poate încasa întreaga sumă datorată în condițiile inițiale ale creanței. Cuantumul reducerii valorii contabile reprezintă diferența dintre valoarea contabilă a activului și valoarea recuperabilă, respectiv valoarea curentă a fluxurilor viitoare de trezorerie preconizate, actualizate la rata dobânzii de pe piață pentru debitori similari. Se înregistrează, de asemenea, în contabilitate o reducere a valorii contabile generale pentru ordinele de recuperare în curs care nu fac încă obiectul unei reduceri specifice a valorii contabile. Această reducere generală a valorii contabile se bazează pe ratele istorice ale pierderilor. Suma aferentă reducerii valorii contabile este înregistrată în contul de rezultat economic. 1.4.3 Numerar și echivalente de numerar Numerarul și echivalentele de numerar sunt instrumente financiare și sunt definite ca active circulante. Printre acestea se numără lichiditățile, depozitele bancare la vedere și alte investiții curente cu un grad ridicat de lichiditate care au date inițiale de scadență de trei luni sau mai puțin. 1.4.4 Obligații de plată O parte semnificativă a obligațiilor de plată ale FED nu se referă la achiziționarea de bunuri sau de servicii, ci reprezintă cereri de decont neplătite ale beneficiarilor granturilor sau ale altor finanțări. Acestea sunt înregistrate ca obligații de plată pentru suma solicitată atunci când cererea de decont este primită și, după verificare, acceptată ca eligibilă de către agenții financiari competenți. În acest stadiu, sunt evaluate la suma acceptată și eligibilă. Obligațiile de plată care provin din achiziționarea de bunuri și servicii sunt înregistrate în contabilitate la primirea facturii pentru suma inițială, iar cheltuielile aferente sunt înregistrate în contabilitate atunci când produsele sau serviciile sunt livrate și acceptate. 1.4.5 Provizioane Provizioanele sunt înregistrate în contabilitate atunci când FED are o obligație actuală, juridică sau implicită, față de terți, ca urmare a unor evenimente trecute; este foarte probabil să fie necesară o ieșire de resurse pentru stingerea obligației, iar valoarea sumei poate fi estimată în mod fiabil. Valoarea provizionului reprezintă cea mai bună estimare a cheltuielilor preconizate a fi necesare pentru stingerea obligației actuale la data de raportare. 1.4.6 Venituri și cheltuieli înregistrate în avans, venituri și cheltuieli reportate Un element esențial în contabilitatea de angajamente îl reprezintă asigurarea faptului că operațiunile sunt înregistrate în exercițiul financiar la care se referă. Această operațiune se numește separarea exercițiilor financiare. În mod concret, trebuie să se efectueze o evaluare cu privire la cheltuielile eligibile suportate de beneficiarii fondurilor FED, dar care nu au fost încă raportate FED (cheltuieli înregistrate în avans). În schimb, anumite plăți efectuate în exercițiul financiar curent vizează perioade ulterioare (cheltuieli reportate) și acestea trebuie identificate și incluse în perioada (perioadele) ulterioară (ulterioare). Conform regulilor contabile ale FED, operațiunile și evenimentele sunt înregistrate în situațiile financiare în perioada la care acestea se referă. La sfârșitul perioadei contabile, cheltuielile înregistrate în avans sunt contabilizate pe baza sumelor estimate ale obligațiilor de transfer datorate pentru perioada respectivă. Calculul cheltuielilor înregistrate în avans se face în conformitate cu orientările operaționale și practice detaliate emise de Comisie, care au ca obiectiv asigurarea faptului că situațiile financiare redau o imagine fidelă și corectă. Veniturile sunt, de asemenea, înregistrate în contabilitate în perioada la care se referă. La încheierea exercițiului financiar, dacă o factură nu a fost încă emisă, dar serviciul a fost prestat sau bunurile au fost livrate de către FED ori există un acord contractual (și anume, prin trimitere la un tratat), în situațiile financiare suma respectivă se va înregistra ca venit angajat. În plus, la încheierea exercițiului financiar, dacă o factură este emisă, dar serviciul nu a fost încă prestat sau bunurile nu au fost încă livrate, venitul va fi reportat și înregistrat în perioada contabilă ulterioară. 1.5. CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC 1.5.1 Venituri În buget nu sunt înscrise venituri pentru Fondul european de dezvoltare, contribuțiile ordinare din partea statelor membre fiind considerate capital al fondului. Veniturile cuprind recuperarea cheltuielilor și veniturile din dobânzi. Recuperarea cheltuielilor Pentru operațiunile care duc la rambursarea cheltuielilor plătite anterior de FED către un beneficiar final sau o țară terță, ordinele de recuperare și deducerile din plăți ulterioare se stabilesc și se contabilizează după cum urmează: – recuperarea cheltuielilor: ordinul de recuperare emis generează o creanță, încasarea corespunzătoare reprezentând venit în contul de rezultat economic aferent exercițiului financiar respectiv sau – recuperarea sumelor de prefinanțare: în acest caz, suma este inclusă la rubrica de prefinanțare din bilanț. Venituri din dobânzi Veniturile din dobânzi sunt înregistrate în contul de rezultat economic, utilizându-se metoda dobânzii efective. Veniturile din dobânzi cuprind dobânda încasată sau de încasat pentru soldurile de numerar disponibile și depozitele la vedere deținute la băncile comerciale și pentru plata cu întârziere a creanțelor către FED. Veniturile din dobânzi sunt înregistrate în contabilitate pe măsură ce se acumulează. 1.5.2 Cheltuieli Cheltuielile cu diferențele de curs valutar care rezultă din achiziționarea de produse și servicii sunt înregistrate în contabilitate atunci când bunurile sunt livrate și acceptate. Acestea sunt evaluate la costul inițial din factură. Cheltuielile de altă natură decât cele legate de diferențele de curs valutar reprezintă cea mai mare parte a cheltuielilor FED. Acestea sunt aferente transferurilor către beneficiari și pot fi de trei tipuri: creanțe, transferuri în temeiul unor acorduri și granturi, contribuții și donații discreționare. Transferurile sunt înregistrate în contabilitate ca cheltuieli în perioada în care au loc evenimentele care generează transferul, atât timp cât tipul de transfer este permis de regulament (Regulamentul financiar sau alt regulament) sau a fost semnat un contract care autorizează transferul, atât timp cât toate criteriile de eligibilitate au fost îndeplinite de beneficiar și atât timp cât se poate face o estimare rezonabilă a sumei respective. Când se primește o cerere de plată sau de decont care întrunește criteriile de recunoaștere, aceasta este înregistrată în contabilitate ca cheltuială pentru suma eligibilă. La încheierea exercițiului financiar, cheltuielile eligibile deja datorate beneficiarilor, dar neraportate încă, sunt estimate și înscrise ca cheltuieli înregistrate în avans. Cheltuieli cu dobânzile Cheltuielile cu dobânzile sunt înregistrate în contul de rezultat economic, utilizându-se metoda dobânzii efective. Cheltuielile cu dobânzile cuprind dobânzile plătite sau care trebuie plătite și sunt înregistrate în contabilitate pe măsură ce se acumulează. 1.6. ACTIVE ȘI PASIVE CONTINGENTE 1.6.1 Active contingente Un activ contingent este un activ potențial care apare ca urmare a unor evenimente anterioare și a cărui existență va fi confirmată doar de producerea sau neproducerea unuia sau mai multor evenimente viitoare incerte, care nu sunt în totalitate controlate de FED. Un activ contingent este prezentat în cazul în care este probabilă o intrare de beneficii economice sau de servicii potențiale. Activele contingente sunt evaluate la fiecare dată de întocmire a bilanțului pentru asigurarea faptului că modificările survenite sunt reflectate în mod corespunzător în situațiile financiare. Dacă o intrare de beneficii economice sau de servicii potențiale a devenit aproape sigură și valoarea activului poate fi evaluată în mod fiabil, activul și venitul aferent sunt înregistrate în situațiile financiare pentru perioada în care a survenit modificarea. Garanțiile sunt active potențiale care apar ca urmare a unor evenimente anterioare și a căror existență va fi confirmată de apariția sau neapariția obiectului garanției. Astfel, garanțiile pot fi calificate ca active contingente. O garanție este stinsă atunci când nu mai există obiectul garanției. Garanția se materializează atunci când sunt îndeplinite condițiile pentru solicitarea unei plăți din partea garantului. 1.6.2 Pasive contingente Un pasiv contingent este o obligație potențială care apare ca urmare a unor evenimente anterioare și a cărei existență va fi confirmată doar de producerea sau neproducerea unuia sau mai multor evenimente viitoare incerte care nu sunt în totalitate controlate de FED sau o obligație prezentă care apare ca urmare a unor evenimente anterioare, dar nu este înregistrată în contabilitate deoarece nu este probabil ca pentru stingerea obligației să fie necesară o ieșire de resurse care să încorporeze beneficii economice sau servicii potențiale sau în cazurile rare în care nu poate fi făcută o estimare suficient de credibilă a valorii obligației. Pasivul contingent este constatat, cu excepția cazului în care posibilitatea unei ieșiri de resurse încorporând beneficii economice sau servicii potențiale este redusă. Pasivele contingente sunt evaluate la fiecare dată de întocmire a bilanțului pentru a determina dacă a devenit probabilă o ieșire de resurse care încorporează beneficii economice sau servicii potențiale. Dacă devine probabil că va fi necesară o ieșire de resurse care încorporează beneficii economice sau servicii potențiale pentru un element care a fost tratat ca pasiv contingent, se înregistrează un provizion în situațiile financiare ale perioadei în care se produce modificarea probabilității. 2. NOTE LA BILANȚUL CONTABIL ACTIVE IMOBILIZATE 2.1 PREFINANȚARE || || || || Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Prefinanțare || - || 119 || 319 || 438 || 380 TOTAL || - || 119 || 319 || 438 || 380 Multe contracte prevăd efectuarea de plăți în avans înainte de începerea lucrărilor, livrarea bunurilor sau furnizarea serviciilor. Uneori, graficul de plată al contractului prevede plata pe baza rapoartelor privind progresele înregistrate. În mod obișnuit, prefinanțarea este plătită în moneda țării sau a teritoriului unde este executat proiectul. În funcție de termenul de recuperare sau de utilizare a prefinanțării se stabilește dacă aceasta este prezentată ca activ de prefinanțare circulant sau imobilizat. Utilizarea este definită prin acordul care stă la baza proiectului. Toate rambursările sau utilizările datorate în termen de douăsprezece luni de la data de raportare sunt prezentate ca prefinanțare curentă. Deoarece multe dintre proiectele FED sunt pe termen lung, este necesar ca avansurile aferente să fie disponibile pentru perioade mai mari de un an. Astfel, aceste sume de prefinanțare sunt prezentate ca active imobilizate. Creșterea cu 58 de milioane EUR a prefinanțării pe termen lung comparativ cu 31.12.2011 se explică, în principal, printr-o creștere a prefinanțării pe termen lung aferente proiectelor din cadrul PIR[5] (97 de milioane EUR), proiectelor intra-ACP (42 de milioane EUR) și granturilor PIN[6] (10 milioane EUR), compensată prin reducerea prefinanțării aferente cheltuielilor intra-ACP (73 de milioane EUR) și cheltuielilor administrative (29 de milioane EUR). ACTIVE CIRCULANTE 2.2 PREFINANȚARE || || || || Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Prefinanțare (brută) || 70 || 1 207 || 2 316 || 3 593 || 3 415 Fără compensarea estimată a prefinanțării || (32) || (760) || (1 468) || (2 259) || (2 240) TOTAL || 38 || 447 || 849 || 1 334 || 1 175 Creșterea cu 159 de milioane EUR a prefinanțării curente nete se datorează în principal unei creșteri a prefinanțării aferente instrumentelor de ajutor sub formă de granturi din cadrul PIN (147 de milioane EUR), proiectelor PIR (68 de milioane EUR) și reducerii datoriilor intra-ACP (39 de milioane EUR). Această creștere a fost compensată parțial printr-o scădere a prefinanțării nete aferente politicii sectoriale (65 de milioane EUR) și proiectelor intra-ACP privind sectoarele sociale (32 de milioane EUR). 2.2.1 Garanții primite în ceea ce privește prefinanțarea Garanțiile se rețin pentru a asigura prefinațarea și se eliberează în momentul în care se efectuează ultima plată în cadrul proiectului. O garanție are două valori diferite, denumite valoare „nominală” și valoare „curentă”. Pentru valoarea „nominală”, evenimentul generator este legat de existența garanției. Pentru valoarea „curentă”, evenimentul generator al garanției îl reprezintă plata prefinanțării și/sau compensările ulterioare. La 31 decembrie 2012, valoarea „nominală” a garanțiilor primite de FED în ceea ce privește sumele de prefinanțare este de 566 de milioane EUR. Valoarea „curentă” a acestor garanții este de 391 de milioane EUR. La 31 decembrie 2011, aceste valori erau de 637 de milioane EUR și, respectiv, de 394 de milioane EUR. 2.3 CREANȚE || || || || || Milioane EUR || Notă || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Creanțe de la clienți || 2.3.1 || 1 || 6 || 2 || 10 || 13 Creanțe de la statele membre || 2.3.2 || - || - || 3 || 3 || 9 Venituri înregistrate în avans și cheltuieli reportate || 2.3.3 || 0 || 51 || 6 || 57 || 89 TOTAL || || 1 || 58 || 11 || 70 || 111 2.3.1 Creanțe de la clienți || || || || Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Creanțe de la clienți || 5 || 19 || 3 || 26 || 27 - Reducerea valorii contabile || (3) || (12) || (1) || (16) || (13) TOTAL || 1 || 6 || 2 || 10 || 13 Această rubrică se referă la ordine de recuperare înregistrate în contabilitate la 31 decembrie 2012 ca creanțe constatate care urmează să fie recuperate și care nu sunt încă incluse în alte rubrici ale secțiunii activelor din bilanț. Soldul de închidere pentru ordinele de recuperare reprezintă valoarea ordinelor de recuperare emise, dar neplătite încă la încheierea exercițiului financiar. Operațiunile efectuate în perioada respectivă în ceea ce privește ordinele de recuperare deschise sunt detaliate mai jos. || || || || Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 2012 || TOTAL 2011 Ordine de recuperare deschise la începutul exercițiului financiar || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 Ordine de recuperare emise || 12 || 64 || 63 || 139 || 130 Ordine de recuperare închise || (13) || (64) || (61) || (138) || (123) Sume încasate || (12) || (43) || (43) || (97) || (108) Sume la care s-a renunțat (art. 73 RF) || - || (1) || - || (1) || (1) Sume anulate || 0 || (3) || 0 || (4) || (2) Compensare || (2) || (17) || (18) || (36) || (13) Ordine de recuperare deschise la sfârșitul exercițiului financiar || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 2.3.2 Creanțe de la statele membre Suma de 3 milioane EUR care reprezintă creanțe de la statele membre pentru cel de al 10-lea FED cuprinde contribuțiile la cofinanțare furnizate de Belgia, Spania și Suedia. 2.3.3 Venituri înregistrate în avans și cheltuieli reportate Veniturile înregistrate în avans și cheltuielile reportate includ, în principal, dobânzile acumulate generate de sumele de prefinanțare. În plus, în această rubrică sunt incluse veniturile din dobânzi acumulate generate de plata cu întârziere a contribuțiilor. Scăderea veniturilor înregistrate în avans și a cheltuielilor reportate se explică prin reducerea dobânzilor acumulate generate de prefinanțare (a se vedea nota 3.4). 2.4 CONTURI DE LEGĂTURĂ || || || || Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Către/de la al 6-lea FED || (2 065) || (214) || - || (2 279) || (2 279) Către/de la al 7-lea FED || - || 2 279 || - || 2 279 || 2 279 Către/de la al 8-lea FED || - || (3 038) || 628 || (2 410) || (2 453) Către/de la al 9-lea FED || 3 038 || - || (2 892) || 146 || (491) Către/de la cel de al 10-lea FED || (628) || 2 892 || - || 2 264 || 2 944 TOTAL || 345 || 1 919 || (2 264) || 0 || 0 Din motive de eficiență, trezoreria unică care acoperă toate FED-urile este alocată celui de al 10-lea FED; aceasta generează operațiuni între diferitele FED-uri care se soldează prin conturile de legătură dintre diferitele bilanțuri ale FED. Principalele mișcări din 2012 în conturile de legătură includ plățile efectuate prin cel de al 10-lea FED pentru execuția celui de al 8-lea și al 9-lea FED. 2.5 NUMERAR ȘI ECHIVALENTE DE NUMERAR[7] || || || || || Milioane EUR || Notă || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Numerar în bănci || 2.5.1 || - || - || 687 || 687 || 1 211 Conturi de garanție STABEX || 2.5.2 || - || - || 2 || 2 || 5 Conturi bancare de cofinanțare || 2.5.3 || - || - || - || - || 8 Fondul special pentru Republica Democratică Congo[8] || - || - || - || 1 || 1 || 1 TOTAL || || - || - || 690 || 690 || 1 224 2.5.1 Numerar în bănci || || || || Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Conturi speciale – instituțiile financiare ale statelor membre || - || - || 633 || 633 || 1 129 Conturi curente – bănci comerciale || || || 54 || 54 || 80 Agenți de plată locali || - || - || 0 || 0 || 2 TOTAL || - || - || 687 || 687 || 1 211 Scăderea globală a numerarului în bănci se explică, în principal, prin volumul plăților efectuate și printr-un nivel mai ridicat de execuție bugetară decât în perioada de raportare precedentă. Conturile agenților de plată locali reprezintă sumele deținute în conturile bancare din statele ACP și TTPM și utilizate pentru efectuarea de plăți în moneda locală în statul beneficiar. Aceste conturi sunt deschise în euro sau într-o monedă a unui stat membru al Uniunii. Pentru a se asigura o gestionare mai centralizată a plăților, în cursul exercițiului financiar 2012 s-au închis 3 din cele 4 conturi rămase ale agenților de plată locali. 2.5.2 Conturi de garanție STABEX || Milioane EUR || Soldul la 31.12.2012 || Soldul la 31.12.2011 Côte d'Ivoire || 2 || 2 Malawi || - || 1 Alte țări || 0 || 2 TOTAL || 2 || 5 STABEX este acronimul schemei Uniunii Europene de finanțare compensatorie pentru stabilizarea încasărilor la export ale țărilor ACP. A fost introdus pentru prima dată în Convenția de la Lomé (1975), cu scopul de a remedia efectele negative ale instabilității veniturilor din exportul produselor agricole. Soldul conturilor de garanție STABEX reprezintă totalul fondurilor STABEX disponibile care vor fi transferate către statul ACP beneficiar în cauză la o dată ulterioară. Acest sold este alocat celui de al 10-lea FED. În 2012, opt conturi de garanție STABEX au fost închise ca urmare a lichidării instrumentului de ajutor STABEX. Pe lângă aceste fonduri, mai există și alte fonduri STABEX deținute de statele ACP beneficiare. În momentul în care Comisia și statul (ACP) beneficiar ajung la un acord asupra modului în care se vor utiliza fondurile STABEX, ambele părți semnează o convenție cu privire la transfer. În conformitate cu dispozițiile articolului 211 din cel de al IV-lea Acord de la Lomé[9] (astfel cum a fost revizuit), fondurile sunt transferate într-un cont purtător de dobândă cu două împuterniciri de semnătură (Comisia Europeană și statul beneficiar), deschis în numele statului ACP. Fondurile rămân în aceste conturi cu două împuterniciri de semnătură până la data la care un cadru al obligațiilor reciproce justifică un transfer pentru un proiect. Ordonatorul de credite al Comisiei are drept de semnătură pentru contul respectiv în vederea asigurării faptului că fondurile sunt plătite în scopul prevăzut. Fondurile din conturile cu două împuterniciri de semnătură sunt proprietatea statului ACP și, în consecință, nu sunt înregistrate ca active în conturile FED. Transferurile către aceste conturi se înregistrează ca plăți STABEX. În 2012 s-au returnat către FED 49 de milioane EUR din conturile cu două împuterniciri de semnătură din țările ACP, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Acordul intern al celui de al 10-lea FED[10]. Aceste fonduri au fost transferate, în principal, de la Insulele Solomon (12 milioane EUR), Côte d'Ivoire (11 milioane EUR), Burundi (5 milioane EUR), Saint Vincent și Grenadine (3 milioane EUR), Senegal (3 milioane EUR), Malawi (3 milioane EUR), Uganda (3 milioane EUR) și Burkina Faso (2 milioane EUR). Aceste venituri sunt incluse în veniturile din exploatare (instrumentul de ajutor STABEX) în contul de rezultat economic al celui de al 8-lea FED. 2.5.3 Conturi bancare de cofinanțare || || || || Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Conturi bancare de cofinanțare || - || - || - || - || 8 TOTAL || - || - || - || - || 8 Conturile bancare de cofinanțare au fost închise. Aceste fonduri, cu excepția părții administrative, au fost restituite statelor membre, în urma instrucțiunilor ordonatorului de credite. PASIVE PE TERMEN LUNG 2.6 OBLIGAȚII DE PLATĂ || || || || Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Cofinanțare - obligații de plată || - || - || 40 || 40 || - TOTAL || - || - || 40 || 40 || - Obligațiile de plată aferente cofinanțării la sfârșitul anului 2012 se referă la cel de al 10-lea FED. Contribuțiile de cofinanțare primite sunt prezentate statelor membre și statelor nemembre ca obligații de plată, întrucât îndeplinesc criteriile de venituri din alte tipuri de operațiuni decât cele valutare. FED trebuie să utilizeze contribuțiile pentru a furniza servicii părților terțe, în caz contrar trebuind să restituie activele (contribuțiile primite) statelor membre. Suma datorată pentru acordurile de cofinanțare reprezintă contribuția de cofinanțare primită din care se scad cheltuielile suportate în legătură cu proiectul. Efectul asupra activelor nete este nul. În 2012, pentru a îmbunătăți prezentarea obligațiilor de plată aferente cofinanțării, sumele au fost împărțite în pasive pe termen lung și pasive curente. Creșterea totală în contextul obligațiilor de plată aferente cofinanțării este explicată în nota 2.7.1.2. PASIVE CURENTE 2.7 OBLIGAȚII DE PLATĂ || || || || || Milioane EUR || Notă || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Obligații de plată curente || 2.7.1 || 4 || 67 || 138 || 209 || 399 Cheltuieli înregistrate în avans || 2.7.2 || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 Contribuție reportată la capitalul fondului || 2.7.3 || - || - || 293 || 293 || 295 TOTAL || || 22 || 375 || 660 || 1 057 || 1 033 2.7.1 Obligații de plată curente || || || || || Milioane EUR || Notă || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Furnizori și altele || 2.7.1.1 || 4 || 67 || 81 || 152 || 308 Obligații de plată aferente cofinanțării || 2.7.1.2 || - || - || 46 || 46 || 81 Obligații de plată diverse || 2.7.1.3 || 0 || 0 || 12 || 12 || 10 TOTAL || || 4 || 67 || 138 || 209 || 399 Obligațiile de plată includ situațiile privind costurile primite de FED care se referă la activitatea de acordare de granturi. Acestea sunt înregistrate cu suma solicitată din momentul în care se primește cererea. Aceeași procedură se aplică în cazul facturilor și al notelor de credit primite în cadrul activităților de achiziții. Deconturile de cheltuieli în cauză au fost luate în considerare pentru procedurile de separare de la încheierea exercițiului financiar. În urma înregistrărilor de separare a exercițiilor, sumele eligibile estimate au fost înregistrate în contul de rezultat economic. 2.7.1.1 Furnizori și altele În cadrul acestei rubrici sunt incluse sumele datorate furnizorilor, precum și sumele datorate unor organisme publice și unor state terțe. Scăderea cu 157 de milioane EUR comparativ cu perioada de raportare anterioară se referă, în principal, la o scădere de 75 de milioane EUR a obligațiilor de plată către țări terțe și la o scădere de 37 de milioane EUR a obligațiilor de plată către furnizori care nu sunt publici. 2.7.1.2 Obligații de plată aferente cofinanțării În 2012, pentru a îmbunătăți prezentarea obligațiilor de plată aferente cofinanțării, sumele au fost împărțite în pasive pe termen lung și pasive curente. Scăderea înregistrată în ceea ce privește obligațiile de plată curente aferente cofinanțării se datorează, în principal, unei reclasificări în valoare de 40 de milioane EUR a obligațiilor de plată pe termen lung. Valoarea totală a obligațiilor de plată pe termen lung și a obligațiilor de plată curente aferente cofinanțării a crescut cu 5 milioane EUR. În 2012 s-au primit noi contribuții de cofinanțare de la Germania (2 milioane EUR) și de la Canada (2 milioane EUR). Creșterea obligațiilor de plată aferente cofinanțării care revin Suediei (8 milioane EUR) a fost parțial compensată printr-o scădere a obligațiilor de plată aferente cofinanțării care revin Spaniei și Regatului Unit (2 milioane EUR fiecare) și prin lichidarea obligațiilor de plată aferente cofinanțării care revin Italiei în cadrul celui de al 9-lea FED. Obligațiile de plată aferente cofinanțării au scăzut cu 8 milioane EUR pentru a înregistra în contabilitate veniturile legate de proiectele de cofinanțare (a se vedea punctele 3.1.3 și 3.2.2). 2.7.1.3 Obligații de plată diverse Obligațiile de plată diverse includ, în principal, încasările de numerar nealocate și sumele restituite. 2.7.2 Cheltuieli înregistrate în avans || || || || Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Cheltuieli înregistrate în avans || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 TOTAL || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 La încheierea exercițiului financiar, se face o evaluare cu privire la cheltuielile eligibile suportate de beneficiarii fondurilor FED, dar care nu au fost încă raportate. În urma acestor calcule de separare, sumele considerate eligibile sunt înscrise ca cheltuieli înregistrate în avans. Utilizarea preconizată a sumelor de prefinanțare este prezentată ca o estimare a compensării prefinanțării (a se vedea 2.2). 2.7.3 Contribuția reportată la capitalul fondului || || || Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Regatul Unit || - || - || 274 || 274 || 289 Irlanda || - || - || 9 || 9 || 5 Lituania || - || - || - || - || 1 Ungaria || - || - || 10 || 10 || - TOTAL || - || - || 293 || 293 || 295 Această rubrică cuprinde contribuțiile statelor membre plătite în avans. ACTIVE NETE 2.8 CAPITALUL SOLICITAT AL FONDULUI || || Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL Capitalul fondului || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Capitalul nesolicitat al fondului || - || - || (18 712) || (18 712) Capitalul solicitat al fondului la 31.12.2011 || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 || || || || Capitalul fondului || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Capitalul nesolicitat al fondului || - || - || (16 112) || (16 112) Capitalul solicitat al fondului la 31.12.2012 || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 Capitalul fondului reprezintă valoarea totală a contribuțiilor statelor membre la fondul FED corespunzător, în conformitate cu fiecare acord intern. Fondurile nesolicitate reprezintă alocarea inițială care nu a fost încă solicitată statelor membre. Capitalul solicitat al fondului reprezintă suma alocărilor inițiale care a fost solicitată pentru transfer în conturile trezoreriei de către statele membre, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 16 din Regulamentul financiar al celui de al 10-lea FED. Capitalul celui de al 8-lea și al celui de al 9-lea FED a fost solicitat și primit în întregime. Capital solicitat și capital nesolicitat pe stat membru || || || || Milioane EUR Contribuții || % || Nesolicitate pentru cel de al 10-lea FED 31.12.2011 || Solicitate în 2012 || Nesolicitate pentru cel de al 10-lea FED 31.12.2012 Austria || 2,41 || (451) || 63 || (388) Belgia || 3,53 || (661) || 92 || (569) Danemarca || 2,00 || (374) || 52 || (322) Finlanda || 1,47 || (275) || 38 || (237) Franța || 19,55 || (3 658) || 508 || (3 150) Germania || 20,50 || (3 836) || 533 || (3 303) Grecia || 1,47 || (275) || 38 || (237) Irlanda || 0,91 || (170) || 24 || (147) Italia || 12,86 || (2 406) || 334 || (2 072) Luxemburg || 0,27 || (51) || 7 || (44) Țările de Jos || 4,85 || (908) || 126 || (781) Portugalia || 1,15 || (215) || 30 || (185) Spania || 7,85 || (1 469) || 204 || (1 265) Suedia || 2,74 || (513) || 71 || (441) Regatul Unit || 14,82 || (2 773) || 385 || (2 388) Cipru || 0,09 || (17) || 2 || (15) Republica Cehă || 0,51 || (95) || 13 || (82) Estonia || 0,05 || (9) || 1 || (8) Ungaria || 0,55 || (103) || 14 || (89) Lituania || 0,12 || (22) || 3 || (19) Letonia || 0,07 || (13) || 2 || (11) Malta || 0,03 || (6) || 1 || (5) Polonia || 1,3 || (243) || 34 || (209) Slovenia || 0,18 || (34) || 5 || (29) Slovacia || 0,21 || (39) || 5 || (34) Bulgaria || 0,14 || (26) || 4 || (23) România || 0,37 || (69) || 10 || (60) TOTAL || 100,00 || (18 712) || 2 600 || (16 112) În 2012, au fost solicitate contribuții în cadrul celui de al 10-lea FED. Prima tranșă a contribuțiilor statelor membre pentru 2013 a fost solicitată în noiembrie 2012. 2.9 ALTE REZERVE Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL Soldul la 31.12.2010 || (2 237) || 4 157 || 333 || 2 252 Transferul sumelor dezangajate către cel de al 10-lea FED din cel de al 8­lea FED și cel al 9-lea FED || (38) || (80) || 118 || 0 Transfer din cel de al 10-lea FED către cel de al 9-lea FED pentru a aloca fonduri Sudanului de Sud în urma Deciziei 2010/406/UE a Consiliului || - || 150 || (150) || 0 Soldul la 31.12.2011 || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Transferul sumelor dezangajate către cel de al 10-lea FED din cel de al 8­lea FED și cel de al 9-lea FED || (78) || (300) || 378 || 0 Transfer din cel de al 10-lea FED către cel de al 9-lea FED pentru a aloca fonduri Sudanului de Sud în urma Deciziei 2011/315/UE a Consiliului || - || 200 || (200) || 0 Soldul la 31.12.2012 || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 Soldul la 31.12.2012 include: || || || || - fondurile alocate Sudanului de Sud || - || 350 || - || 350 De la intrarea în vigoare a celui de al 10-lea FED în 2008, toate fondurile dezangajate ale FED-urilor anterioare sunt transferate în rezerva celui de al 10-lea FED. Această rezervă poate fi angajată numai în condițiile stabilite la articolul 1 alineatul (4) din Acordul intern privind cel de al 10-lea FED. În 2012, 78 de milioane EUR și 300 de milioane EUR din fonduri dezangajate au fost transferate către rezerva de performanță a celui de al 10-lea FED din cel de al 8-lea FED și, respectiv, cel de al 9-lea FED, în timp ce suma de 200 de milioane EUR a fost transferată din rezerva de performanță a celui de al 10-lea FED către cel de al 9-lea FED pentru a aloca fonduri Sudanului de Sud[11]. 3. NOTE LA CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC 3.1 VENITURI DIN EXPLOATARE Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 2012 || TOTAL 2011 Recuperarea cheltuielilor || 2 || 14 || 2 || 17 || 16 Recuperarea fondurilor STABEX || 49 || - || - || 49 || 26 Câștiguri din diferențe de curs valutar || 7 || 35 || 8 || 51 || 54 Venituri din exploatare aferente cofinanțării || - || - || 8 || 8 || 2 TOTAL || 58 || 49 || 18 || 124 || 99 3.1.1 Recuperarea cheltuielilor Această rubrică reprezintă ordinele de recuperare emise de FED și deducerea din plățile ulterioare înregistrate în sistemul de contabilitate al FED, pentru a recupera cheltuielile plătite anterior pe baza controalelor, a auditurilor sau a analizelor de eligibilitate. Ar trebui remarcat faptul că recuperarea sumelor de prefinanțare nu este inclusă ca venit, ci este creditată la rubrica „Prefinanțare” din bilanț. Recuperarea plăților necuvenite În 2012 s-au emis ordine de recuperare în valoare de 27 de milioane EUR pentru plăți necuvenite, comparativ cu 12 milioane EUR în 2011. Din această sumă, 11 milioane EUR vizau recuperarea cheltuielilor și, prin urmare, erau înregistrate ca venituri din exploatare. 16 milioane EUR reprezentau recuperări ale unor sume de prefinanțare plătite și au fost creditate ca active de prefinanțare în bilanț. În funcție de natura recuperării, plățile necuvenite pot fi rezumate după cum urmează: Milioane EUR || || Venituri || Prefinanțare || TOTAL 2012 || Venituri || Prefinanțare || TOTAL 2011 Eroare || 1 || 1 || 2 || 2 || 1 || 3 Neregularitate || 9 || 15 || 25 || 6 || 3 || 8 Notificări OLAF || 1 || - || 1 || 1 || - || 1 TOTAL || 11 || 16 || 27 || 8 || 4 || 12 3.1.2 Recuperarea fondurilor STABEX În 2012, s-au returnat către FED 49 de milioane EUR din conturile cu două împuterniciri de semnătură din țările ACP, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Acordul intern al celui de al 10-lea FED[12]. Aceste fonduri au fost transferate, în principal, de la Insulele Solomon (12 milioane EUR), Côte d'Ivoire (11 milioane EUR), Burundi (5 milioane EUR), Saint Vincent și Grenadine (3 milioane EUR), Senegal (3 milioane EUR), Malawi (3 milioane EUR), Uganda (3 milioane EUR) și Burkina Faso (2 milioane EUR). Aceste venituri sunt incluse în veniturile din exploatare (instrumentul de ajutor STABEX) în contul de rezultat economic al celui de al 8-lea FED. 3.1.3 Venituri din exploatare aferente cofinanțării Veniturile din exploatare aferente cofinanțării reprezintă contribuțiile utilizate (a se vedea punctul 3.2.2). Întrucât aceste contribuții îndeplinesc criteriile de venituri din alte tipuri de operațiuni decât cele valutare, contribuția este înregistrată în contabilitate în conformitate cu execuția proiectului de cofinanțare. 3.2 CHELTUIELI DE EXPLOATARE Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 2012 || TOTAL 2011 Cheltuieli de exploatare – instrumente de ajutor || 41 || 812 || 2 085 || 2 938 || 2 633 Cheltuieli de exploatare aferente cofinanțării || - || - || 8 || 8 || 2 Pierderi din diferențe de curs valutar || 8 || 39 || 20 || 66 || 61 Reducerea valorii contabile a creanțelor || 0 || 6 || - || 6 || 7 TOTAL || 49 || 856 || 2 112 || 3 017 || 2 702 În 2012, Comisia și-a perfecționat metodologia de estimare a cheltuielilor înregistrate în avans. În cazul în care această perfecționare nu ar fi fost realizată, cheltuielile de exploatare ar fi fost de 2 849 de milioane EUR, în loc de 3 017 milioane EUR. Impactul asupra activelor nete s-ar fi ridicat la aceeași sumă (o scădere de 168 de milioane EUR), în principal din cauza creșterii sumei înscrise în conturile de cheltuieli înregistrate în avans (a se vedea punctul 2.7.2). 3.2.1 Cheltuieli de exploatare – instrumente de ajutor || || || || Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 2012 || TOTAL 2011 Ajutoare programabile || 17 || 93 || 1 366 || 1 476 || 1 251 Sprijin macroeconomic || - || 8 || - || 8 || 51 Politică sectorială || 0 || 322 || 3 || 326 || 371 Subvenționarea dobânzii || 5 || - || - || 5 || 0 Proiecte intra-ACP || - || 311 || 409 || 720 || 650 Ajutoare de urgență || - || 60 || 274 || 333 || 212 Asistență pentru refugiați || 6 || - || - || 6 || 0 Capital de risc || 1 || - || - || 1 || 19 STABEX || 4 || - || - || 4 || 12 Sysmin || 0 || - || - || 0 || (8) Alte programe de ajutor aferente FED-urilor anterioare || - || 10 || - || 10 || 24 Sprijin instituțional || - || (1) || 33 || 32 || 8 Compensarea încasărilor la export || 7 || 10 || - || 18 || 42 Total || 41 || 812 || 2 085 || 2 938 || 2 633 Cheltuielile de exploatare ale FED acoperă instrumente de ajutor diverse și îmbracă forme diferite, în funcție de modul în care banii sunt plătiți și gestionați. 3.2.2 Cheltuieli de exploatare aferente cofinanțării Acestea sunt cheltuielile suportate pentru proiectele de cofinanțare în 2012. Întrucât contribuțiile de cofinanțare primite îndeplinesc criteriile de venituri din alte tipuri de operațiuni decât cele valutare, cuantumul aferent contribuțiilor a fost înregistrat în contabilitate ca venit din exploatare (a se vedea punctul 3.1.3). 3.2.3 Reducerea valorii contabile a creanțelor Această rubrică cuprinde, în principal, corecțiile de prefinanțare și sumele a căror valoare contabilă a fost redusă/pierdută în realizări cu privire la debitori. 3.3 CHELTUIELI ADMINISTRATIVE Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 2012 || TOTAL 2011 Cheltuieli administrative || - || 1 || 106 || 107 || 75 TOTAL || - || 1 || 106 || 107 || 75 Această rubrică cuprinde cheltuielile de sprijin, și anume costurile administrative legate de programarea și execuția FED-urilor. Acestea includ cheltuielile pentru pregătirea, urmărirea, monitorizarea și evaluarea proiectelor, precum și cheltuielile pentru rețele de calculatoare, asistență tehnică etc. 3.4 VENITURI FINANCIARE Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 2012 || TOTAL 2011 Venituri din dobânzi – bănci europene || - || 6 || 4 || 9 || 1 Dobândă la prefinanțare || (2) || (24) || (6) || (32) || (21) TOTAL || (2) || (18) || (2) || (22) || (20) Dobânda la prefinanțare este înregistrată în contabilitate în conformitate cu dispozițiile articolului 7 alineatul (3) și ale articolului 8 din Regulamentului financiar aplicabil celui de al 10-lea FED. Reluarea dobânzilor acumulate la prefinanțare în 2011 a generat valori negative ale veniturilor din dobânzi în 2012. 4. NOTE LA SITUAȚIA FLUXURILOR DE TREZORERIE 4.1 SCOPUL ȘI PREGĂTIREA SITUAȚIEI FLUXURILOR DE TREZORERIE Informațiile privind fluxurile de trezorerie sunt utilizate ca bază pentru evaluarea capacității FED de a genera numerar și echivalente de numerar și pentru evaluarea necesităților FED de a utiliza aceste fluxuri de trezorerie. Situația fluxurilor de trezorerie este întocmită utilizându-se metoda indirectă. Aceasta înseamnă că excedentul sau deficitul net al exercițiului financiar este ajustat în funcție de efectele operațiunilor fără caracter monetar și în funcție de orice amânare sau cumulare a încasărilor sau a plăților de numerar din exploatare, trecute ori viitoare. Fluxurile de trezorerie care provin din operațiuni în valută sunt înregistrate în moneda de raportare a FED (euro), prin aplicarea la suma exprimată în valută a cursului de schimb dintre euro și valuta respectivă la data fluxurilor de trezorerie. 4.2 ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE Situația fluxurilor de trezorerie ale FED indică numai fluxurile de numerar din activități de exploatare, deoarece FED nu desfășoară activități de investiții sau de finanțare. Obiectivul activităților de exploatare este participarea la atingerea obiectivelor de politică vizate. 5. ACTIVE ȘI PASIVE CONTINGENTE ȘI ALTE INFORMAȚII 5.1 ACTIVE CONTINGENTE Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Garanții de bună execuție || 13 || 171 || 120 || 304 || 325 Garanții de reținere || 6 || 107 || 74 || 188 || 197 Active contingente care fac obiectul unui litigiu || - || - || - || - || 1 TOTAL || 19 || 279 || 194 || 492 || 523 5.1.1 Garanții de bună execuție Garanțiile de bună execuție sunt uneori solicitate pentru asigurarea faptului că beneficiarii finanțării FED îndeplinesc obligațiile prevăzute în contractele lor cu FED. Reducerea cu 21 de milioane EUR a garanțiilor de bună execuție reprezintă diferența dintre garanțiile eliberate și noile garanții primite. Majoritatea garanțiilor au fost eliberate în cadrul celui de al 9-lea FED, iar noile garanții au fost primite, în principal, tot în cadrul celui de al 9-lea FED. 5.1.2 Garanții de reținere Garanțiile de reținere se referă numai la contractele de executare de lucrări. De obicei, se reține un procent de 10 % din plățile intermediare către beneficiari pentru a se asigura îndeplinirea de către contractant a obligațiilor care îi revin. Sumele reținute se regăsesc ca sume de plată. Sub rezerva aprobării autorității contractante, contractantul poate prezenta în schimb o garanție de reținere care se substituie sumelor reținute din plățile intermediare. Aceste garanții primite sunt prezentate ca active contingente. Reducerea cu 9 milioane EUR a garanțiilor de reținere reprezintă diferența dintre garanțiile eliberate și noile garanții primite. Majoritatea garanțiilor au fost eliberate în cadrul celui de al 9-lea FED, iar noile garanții au fost primite, în principal, tot în cadrul celui de al 9-lea FED. 5.2 ALTE INFORMAȚII 5.2.1. Angajamente bugetare care nu au fost încă cheltuite Milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2012 || TOTAL 31.12.2011 Angajamente bugetare în curs neplătite încă || 103 || 938 || 4 601 || 5 642 || 5 594 Sume aferente incluse în contul de rezultat economic || (22) || (382) || (310) || (714) || (646) TOTAL || 81 || 557 || 4 291 || 4 928 || 4 948 Angajamentele bugetare în curs reprezintă angajamentele deschise pentru care nu au fost încă făcute plăți și/sau dezangajări. Aceasta este o consecință firească a existenței programelor multianuale. La data de 31 decembrie 2012, angajamentele bugetare în curs totalizau 5 642 de milioane EUR. Suma prezentată ca un angajament viitor care urmează să fie finanțat este angajamentul bugetar în curs din care se scad sumele aferente care au fost incluse ca cheltuieli în contul de rezultat economic pentru 2012, ajungându-se la un total de 4 928 de milioane EUR. 6. GESTIONAREA RISCULUI FINANCIAR Următoarele informații prezentate în legătură cu gestionarea riscului financiar al Fondului european de dezvoltare se referă la operațiuni de trezorerie efectuate de Comisia Europeană în numele Fondului european de dezvoltare în vederea execuției resurselor fondului. 6.1 POLITICI DE GESTIONARE A RISCULUI ȘI ACTIVITĂȚI DE ACOPERIRE ÎMPOTRIVA RISCULUI Normele și principiile de gestionare a operațiunilor de trezorerie ale FED sunt prevăzute în Regulamentul 215/2008 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil celui de al zecelea Fond european de dezvoltare și în Acordul intern. Se aplică următoarele principii generale, care rezultă din regulamentul menționat anterior: – contribuțiile FED sunt plătite de statele membre în conturi speciale deschise la banca de emisiune a fiecărui stat membru sau la instituția financiară desemnată de acesta. Sumele aferente contribuțiilor rămân în conturile speciale respective până când trebuie efectuate plățile FED; – contribuțiile FED sunt plătite de statele membre în EUR, în timp ce plățile FED sunt exprimate în EUR și în alte monede, inclusiv monede mai puțin cunoscute; – conturile bancare deschise de Comisie în numele FED nu pot avea facilități de descoperire de cont. Pe lângă conturile speciale, alte conturi bancare sunt deschise de Comisie în numele FED, la instituții financiare (bănci centrale și bănci comerciale), în scopul executării și încasării plăților, altele decât contribuțiile statului membru la buget în conformitate cu articolul 44 din Regulamentul 215/2008 al Consiliului (a se vedea punctul 6.4 de mai jos). Toate băncile comerciale la care s-au deschis conturi altele decât „conturile speciale” menționate mai sus sunt selectate de Comisie în urma unei proceduri de ofertare. Operațiunile de trezorerie și de plată sunt foarte automatizate și se bazează pe sisteme moderne de informații. Se aplică proceduri specifice de asigurare a securității sistemelor și a separării sarcinilor în conformitate cu Regulamentul financiar, cu standardele de control intern ale Comisiei și cu principiile de audit. Un set scris de orientări și de proceduri reglementează gestionarea operațiunilor de trezorerie și de plată având obiectivul de a limita riscul operațional și financiar și de a asigura un nivel adecvat de control. Acestea acoperă domenii diferite de operare, iar conformitatea cu orientările și cu procedurile este verificată periodic. 6.2 RISCUL DE PIAȚĂ 6.2.1 Riscul valutar Toate contribuțiile sunt deținute în EUR, iar alte valute sunt cumpărate numai atunci când acest lucru este necesar pentru execuția plăților. În consecință, operațiunile de trezorerie ale FED nu sunt expuse riscului valutar. 6.2.2 Riscul ratei dobânzii FED nu contractează împrumuturi și, în consecință, acesta nu este expus riscului ratei dobânzii. Cu toate acestea, FED obține dobândă la soldurile pe care le deține în diferite conturi bancare. Comisia, în numele FED, a instituit, prin urmare, măsuri pentru asigurarea faptului că dobânzile obținute periodic reflectă nivelul de piață al ratelor dobânzii, precum și variațiile posibile ale acestora. Soldurile de la sfârșitul zilei deținute în conturile bancare comerciale sunt remunerate zilnic. Remunerarea soldurilor deținute în astfel de conturi are la bază rate de piață variabile la care se aplică o marjă contractuală (pozitivă sau negativă). Pentru majoritatea conturilor, calculul dobânzii depinde de EONIA (Euro Over Night Index Average - indexarea euro medie de la sfârșitul zilei) și se ajustează pentru a reflecta orice fluctuație a acestei rate. Pentru alte conturi, calculul dobânzii depinde de rata marginală a BCE (utilizată pentru operațiunile de refinanțare ale BCE). În consecință, FED nu este expus riscului ca soldurile sale să fie remunerate la rate mai mici decât ratele pieței. 6.3 RISCUL DE CREDIT (RISCUL DE CONTRAPARTIDĂ) Majoritatea resurselor de trezorerie ale FED sunt depozitate, în conformitate cu Regulamentul 215/2008 al Consiliului, în „conturile speciale” deschise de statele membre pentru plata contribuțiilor lor. Majoritatea conturilor respective sunt deschise la trezoreriile sau la băncile centrale naționale ale statelor membre. Aceste instituții prezintă cel mai redus risc de contrapartidă pentru FED (expunerea vizează statele membre). Pentru partea de resurse de trezorerie ale FED depozitată la bănci comerciale în vederea acoperirii execuției plăților, alimentarea acestor conturi se efectuează conform principiului „la momentul oportun” și este administrată în mod automat de sistemul Comisiei de gestionare a trezoreriei. În fiecare cont se păstrează un nivel minim de numerar, proporțional cu media plăților zilnice efectuate din contul respectiv. În consecință, sumele deținute la sfârșitul zilei în aceste conturi rămân în mod constant la un nivel scăzut, ceea ce asigură că expunerea la risc a FED are un caracter limitat. În plus, se aplică orientări specifice privind selecția băncilor comerciale pentru a se reduce și mai mult riscul de contrapartidă la care este expus FED. Toate băncile comerciale sunt selectate prin proceduri de ofertare. Ratingul minim de credit pe termen scurt necesar în vederea admiterii la procedurile de ofertare este Moody's P-1 sau echivalent (S&P A-1 sau Fitch F1). În circumstanțe specifice și justificate în mod corespunzător, se poate solicita un nivel mai scăzut. 6.4 RISCUL DE LICHIDITATE Principiile bugetare aplicate FED asigură că resursele de numerar globale aferente perioadei bugetare sunt întotdeauna suficiente pentru executarea tuturor plăților conexe. Într-adevăr, totalul contribuțiilor statelor membre este egal cu valoarea totală a creditelor de plată pentru perioada bugetară în cauză. Cu toate acestea, contribuțiile statelor membre la FED sunt plătite în trei tranșe pe an, în timp ce plățile fac obiectul unei anumite periodicități. În vederea asigurării faptului că resursele de trezorerie sunt întotdeauna suficiente pentru a acoperi plățile care urmează să fie executate într-o anumită lună, informațiile cu privire la situația trezoreriei fac obiectul unor schimburi periodice între trezoreria Comisiei și serviciile ordonatoare competente pentru a se garanta că plățile executate într-o anumită perioadă nu depășesc resursele de trezorerie disponibile. Pe lângă cele menționate anterior, în contextul operațiunilor zilnice de trezorerie ale FED, instrumentele automatizate de gestionare a trezoreriei asigură faptul că zilnic sunt disponibile suficiente lichidități în fiecare cont bancar al FED. 7. INFORMAȚII PRIVIND PĂRȚILE AFILIATE Nu au fost identificate operațiuni cu părțile afiliate care să necesite o prezentare separată în această secțiune. 8. EVENIMENTE ULTERIOARE DATEI BILANȚULUI La data prezentării acestor conturi, nicio chestiune semnificativă sau care să necesite o prezentare separată în această secțiune nu a fost adusă în atenția contabilului FED și nici nu a fost raportată acestuia. Conturile anuale și notele aferente au fost întocmite utilizând cele mai recente informații disponibile și acest lucru se reflectă în informațiile prezentate anterior. 9. RECONCILIERE REZULTAT ECONOMIC - REZULTAT BUGETAR Rezultatul economic al exercițiului financiar se calculează pe baza principiilor contabilității de angajamente. Rezultatul bugetar se bazează însă pe normele contabilității de casă. Întrucât ambele sunt rezultatul acelorași operațiuni subiacente, asigurarea faptului că acestea sunt reconciliabile reprezintă un control util. Tabelul de mai jos prezintă această reconciliere, subliniind principalele sume de reconciliere, defalcate pe posturi de venituri și de cheltuieli. || || Milioane EUR || 2012 || 2011 || || REZULTAT ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI FINANCIAR || (3 023) || (2 700) || || VENITURI || || Creanțe care nu afectează rezultatul bugetar || (47) || (52) Creanțe constatate în exercițiul financiar curent, dar neîncasate încă || (8) || (3) Creanțe constatate în exercițiile financiare anterioare și încasate în exercițiul financiar curent || 14 || 10 Efectul net al prefinanțării || 62 || 46 Venituri nete înregistrate în avans || (40) || (13) || || CHELTUIELI || || Cheltuieli ale exercițiului financiar curent neplătite încă || 38 || 98 Cheltuieli ale exercițiilor financiare anterioare plătite în exercițiul financiar curent || (101) || (249) Anularea plăților || 7 || 17 Efectul net al prefinanțării || (316) || (346) Cheltuieli nete înregistrate în avans || 204 || 317 || || REZULTATUL BUGETAR AL EXERCIȚIULUI FINANCIAR || (3 209) || (2 874) 9.1 Elemente de reconciliere - Venituri Veniturile bugetare ale unui exercițiu financiar corespund veniturilor încasate din creanțe constatate în cursul exercițiului financiar și sumelor încasate din creanțe care au fost constatate în exercițiile financiare anterioare. Creanțele care nu afectează rezultatul bugetar sunt înregistrate în rezultatul economic, dar, din perspectivă bugetară, nu pot fi considerate ca venituri, întrucât suma încasată este transferată în rezerve și nu poate fi angajată din nou decât printr-o decizie a Consiliului. Astfel, creanțele constatate în exercițiul financiar curent, dar neîncasate încă trebuie deduse din rezultatul economic în scopul reconcilierii, deoarece nu fac parte din veniturile bugetare. În schimb, creanțele constatate în exercițiile financiare anterioare și încasate în exercițiul financiar curent trebuie adăugate la rezultatul economic în scopul reconcilierii. Efectul net al prefinanțării este compensarea sumelor de prefinanțare recuperate. Aceasta este o încasare de numerar care nu are impact asupra rezultatului economic. Veniturile nete înregistrate în avans constau, în principal, din cumulări făcute la sfârșitul exercițiului financiar în scopul separării. Este luat în considerare numai efectul net, și anume veniturile înregistrate în avans aferente exercițiului financiar curent din care se scad reluările veniturilor înregistrate în avans aferente exercițiului financiar anterior. 9.2 Elemente de reconciliere - Cheltuieli Cheltuielile exercițiului financiar curent neplătite încă vor fi adăugate în scopul reconcilierii întrucât sunt incluse în rezultatul economic, dar nu fac parte din cheltuielile bugetare. În schimb, cheltuielile exercițiilor financiare anterioare plătite în exercițiul financiar curent trebuie deduse din rezultatul economic în scopul reconcilierii, întrucât fac parte din cheltuielile bugetare aferente exercițiului financiar curent, dar fie nu au efect asupra rezultatului economic, fie duc la scăderea cheltuielilor în cazul în care se fac corecții. Încasările de numerar care provin din anularea plăților nu afectează rezultatul economic, însă au un impact asupra rezultatului bugetar. Efectul net al prefinanțării rezultă din combinarea noilor sume de prefinanțare plătite în exercițiul financiar curent (înregistrate în contabilitate ca cheltuieli bugetare ale exercițiului financiar) și a lichidării prefinanțării plătite în exercițiul financiar curent sau în exercițiile financiare anterioare prin acceptarea costurilor eligibile. Acestea din urmă reprezintă o cheltuială din perspectiva angajamentelor, dar nu în conturile bugetare, deoarece plata prefinanțării inițiale a fost deja considerată cheltuială bugetară la momentul plății. Cheltuielile nete înregistrate în avans constau, în principal, din cumulări făcute la sfârșitul exercițiului financiar în scopul separării, și anume cheltuielile eligibile suportate de beneficiarii fondurilor FED, dar care nu au fost încă raportate către FED. Se iau în considerare numai efectul net și cheltuielile înregistrate în avans aferente exercițiului financiar curent, din care se scad reluările cheltuielilor înregistrate în avans aferente exercițiului financiar anterior. 2. RAPORT PRIVIND EXECUȚIA FINANCIARĂ NOTĂ INTRODUCTIVĂ FED-uri anterioare · Decizia 1/2000 a Consiliului ACP-CE din 27 iulie 2000 privind măsurile tranzitorii prevede ca o parte din resursele nealocate din FED-urile anterioare să fie utilizate pentru programele conforme cu dispozițiile relevante ale Acordului de la Cotonou, aplicabile anticipat în temeiul măsurilor tranzitorii. · Decizia 410/2001 a Comisiei din 16 martie 2001, care stabilește alocările pentru programele indicative ale țărilor ACP în temeiul Acordului de parteneriat ACP-CE, prevede că resursele nealocate din FED-urile anterioare în valoare de maximum 1,2 miliarde EUR vor fi utilizate pentru execuție în conformitate cu normele și procedurile FED-urilor relevante, în cursul perioadei premergătoare intrării în vigoare a Protocolului financiar aplicabil celui de al 9-lea FED. · Decizia 1033/2001 a Comisiei din 15 iunie 2001 a stabilit alocările pentru programele regionale și pentru cooperarea intra-ACP în temeiul Protocolului financiar la Acordul de parteneriat ACP-CE. · Decizia 1252/2002 a Comisiei din 11 iulie 2002 a mărit, pe de o parte, pachetul financiar destinat cooperării intra-ACP cu 60 de milioane EUR, din rezervele generale ale celui de al 6­lea și ale celui de al 7-lea FED, și, pe de altă parte, a prevăzut utilizarea acestor fonduri suplimentare în cursul perioadei premergătoare intrării în vigoare a Protocolului financiar aplicabil celui de al 9-lea FED, în conformitate cu normele și procedurile aplicabile FED-urilor inițiale. · În fine, prin Decizia 3/2002 a Consiliului de Miniștri ACP-CE din 23 Decembrie 2002, suma de 25 de milioane EUR a fost prelevată din resursele nealocate ale celui de al 8-lea FED (rezerva generală) și a fost alocată programului de cooperare regională, în temeiul Acordului de parteneriat ACP-CE. · Întrucât cel de al 6-lea FED a fost închis în 2006, iar cel de al 7-lea FED a fost închis în 2008, conturile anuale nu mai cuprind tabelele privind execuția în cazul acestor FED-uri. Totuși, execuția soldurilor transferate se regăsește în cel de al 9-lea FED. · La fel ca în anii precedenți, în vederea asigurării transparenței în prezentarea conturilor aferente exercițiului financiar 2012, tabelele de mai jos evidențiază separat pentru cel de al 8-lea FED partea utilizată pentru programare în baza Convenției de la Lomé și partea utilizată pentru programare în baza Acordului de la Cotonou. În ceea ce privește acordul menționat anterior, înregistrarea în conturi și prezentarea conturilor se întemeiază pe articolul 3 alineatul (2) din anexa IV la Acordul de parteneriat ACP-CE, referitor la țări. Articolul respectiv prevede pentru țările ACP un pachet financiar A destinat să acopere sprijinul macroeconomic și sprijinul pentru programe și proiecte, precum și un pachet financiar B destinat să acopere nevoile neprevăzute, cum ar fi ajutorul de urgență, inițiativele de reducere a datoriei și sprijinul acordat în vederea compensării efectelor negative ale instabilității încasărilor la export[13]. În ceea ce privește regiunile, conturile sunt stabilite pe baza programării regionale, astfel cum se arată în capitolul 2 din Acordul de parteneriat ACP-CE (și anume, programe indicative regionale și cooperare intra-ACP). · În temeiul punctului 4 din anexa Ib (Cadrul financiar multianual pentru perioada 2008-2013) la Acordul de parteneriat ACP-CE, soldurile rămase și sumele dezangajate în cadrul fondurilor în perioada cuprinsă între 31.12.2007 și data intrării în vigoare a celui de al 10-lea FED au fost transferate către cel de al 9-lea FED pentru asigurarea faptului că administrația UE își poate desfășura activitatea și pentru acoperirea costurilor aferente proiectelor în derulare până la intrarea în vigoare a celui de al 10-lea FED. · Prin Decizia 2010/406/UE a Consiliului s-a stabilit utilizarea în beneficiul Sudanului a sumei de 150 de milioane EUR din fondurile dezangajate aferente unor proiecte desfășurate în cadrul celui de al 9-lea FED și al FED-urilor anterioare, în vederea sprijinirii celor mai vulnerabile populații. Această sumă a fost alocată în 2011. · Prin Decizia 2011/315/UE a Consiliului s-a stabilit utilizarea în beneficiul Sudanului de Sud a sumei de 200 de milioane EUR din fondurile dezangajate aferente unor proiecte desfășurate în cadrul celui de al 9-lea FED și al FED-urilor anterioare, în vederea acordării de sprijin pen