Regulamentul definește în detaliu parametrii suspendării. Aceasta are o durată de 12 luni și se aplică tuturor cetățenilor țării terțe în cauză. Suspendarea trebuie să devină efectivă în termen de 90 de zile de la intrarea în vigoare a actului delegat.

c.Canada (notificări transmise de Bulgaria și România)

La 6 aprilie 2016 a avut loc a patra reuniune tripartită. La reuniune, Canada a explicat că de la 15 martie 2016 autorizația electronică de călătorie (eTA) a devenit obligatorie pentru toți călătorii scutiți de viză. Cu toate acestea, pentru a facilita o tranziție lină, a fost introdusă o perioadă de „clemență”, până la 29 septembrie 2016.

Canada a reconfirmat angajamentul său de a extinde eTA pentru a include cetățenii bulgari și români care au călătorit cu viză în Canada în ultimii zece ani sau care dețin o viză valabilă pentru SUA, eliberată în alte scopuri decât imigrarea, după ce eTA este stabilă și complet funcțională. Nu s-a stabilit încă o dată pentru această extindere.

La reuniune, Canada a prezentat șio actualizare a ratei de încălcare a normelor privind imigrația și a ratei de refuz al acordării vizei, care reprezintă doi indicatori esențiali pentru exonerarea de obligația de a deține viză, prevăzuți în cadrul de politică privind vizele al Canadei. Atât în cazul Bulgariei, cât și în cazul României, în special rata de refuz al acordării vizei se menține cu mult deasupra pragului de 4 % cerut pentru ultimii 3 ani (media pentru perioada 2013-2015 este de aproape 16 % pentru ambele țări). În ceea ce privește rata de încălcare a normelor privind imigrația – pentru care pragul este de 3 % în medie pe 3 ani – ambele state membre au rezultate comparativ mai bune (2013-2015): Bulgaria: 4,3 %; România: 2,5 %. În plus, Canada a anunțat că a propus efectuarea în următoarele luni a unor vizite tehnice/ale experților în ambele state membre, pentru a colecta mai multe informații pentru anumite domenii (cum ar fi, emiterea de documente de călătorie și documente de origine; integrarea romilor; gestionarea frontierelor și combaterea corupției). Deși acest lucru nu ar trebui considerat ca fiind o „revizuire oficială a situației vizelor”, astfel de misiuni ale experților ar putea contribui la instaurarea unui climat de încredere și ar permite experților canadieni să identifice riscurile specifice asociate unei exonerări de obligația de a deține viză și opțiunile de atenuare a acestor riscuri.

Prin urmare, nu a fost obținută reciprocitatea deplină cu Canada în ceea ce privește scutirea de vize a cetățenilor bulgari și români. Comisia va continua să monitorizeze evoluția situației, în special în ceea ce privește punerea în aplicare de către Canada, cât mai curând posibil, a extinderii prevăzute a eTA la anumite categorii de călători și, într-o etapă ulterioară, în ceea ce privește extinderea domeniului de aplicare al eTA la anumite categorii de persoane „cu risc scăzut”, care călătoresc pentru prima dată în Canada.

d.Statele Unite ale Americii (notificări transmise de Bulgaria, Croația, Cipru, Polonia și România)

La 23 februarie 2016 a avut loc a patra reuniune tripartită cu SUA. SUA au subliniat angajamentul lor pentru extinderea Programului de scutire de vize după îndeplinirea tuturor cerințelor de către statele membre, și au recunoscut eforturile depuse de acestea.

SUA au prezentat la reuniune statisticile privind refuzul acordării vizei în 2015: Bulgaria: 17,26 %; Croația: 5,29 %; Cipru: 3,53 %; Polonia: 6,37 %; România: 11,16 %. Toate cele cinci state membre au depășit pragul de 3 % impus de Legea SUA privind imigrarea și cetățenia (US Immigration and Nationality Act).

În ceea ce privește acordurile solicitate de SUA în domeniul asigurării aplicării legii, toate statele membre se află într-un stadiu foarte avansat; aproape toate acordurile au fost semnate. Raportarea către Interpol a pașapoartelor pierdute/furate nu a fost considerată un obstacol. Cu toate acestea, SUA încep vizitele la fața locului în țările candidate la Programul de scutire de vize, care constituie o cerință prealabilă pentru aderarea la acest program, numai atunci când Departamentul de Stat și Departamentul de Securitate Internă consideră că sunt îndeplinite toate cerințele stabilite în Legea privind imigrația și cetățenia.

Congresul SUA a modificat, la 18 decembrie 2015, legislația privind Programul de scutire de vize. Conform noilor dispoziții, ca regulă generală, începând cu 21 ianuarie 2016, călătorii din țările incluse în Programul de scutire de vize, care dețin cetățenie irakiană, iraniană, siriană sau sudaneză (respectiv, dublă cetățenie) sau care au fost prezenți în aceste țări sau în Libia, Somalia sau Yemen în orice moment începând cu 1 martie 2011, sunt obligați să solicite o viză și nu mai pot călători cu o autorizație electronică (ESTA) în cadrul Programului de scutire de vize. Această lege are un impact potențial asupra tuturor statelor membre admise în Programul de scutire de vize. Niciunul dintre statele membre admise în Programul de scutire de vize nu a notificat Comisiei aceste modificări ale programului în termen de 30 de zile de la punerea lor în aplicare, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) litera (a) din regulament. Noua lege a introdus, de asemenea, modificări în ceea ce privește documentele de călătorie: începând cu 1 aprilie 2016, numai titularii de pașapoarte biometrice pot călători fără viză.

Modificările respective ale Programului de scutire de vize au condus la introducerea unor noi restricții de călătorie pentru cetățenii din țările incluse în acest program. Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă au transmis în mai multe rânduri Congresului și Administrației SUA preocupările UE cu privire la noile măsuri din legislația americană și au invitat insistent SUA să pună în aplicare legea în mod flexibil, pentru a limita consecințele negative asupra călătorilor UE de bună credință. Ca răspuns la aceste preocupări și recurgând la dispozițiile legislației, Guvernul SUA a decis să renunțe, pe baza unei analize de la caz la caz, la aplicarea legislației pentru anumite categorii de persoane, în plus față de cele exceptate în mod explicit în legislație (și anume, personalul militar și personalul guvernamental care călătorește în exercițiul funcției). Formularul ESTA a fost revizuit în consecință și permite în prezent solicitanților care consideră că aparțin acestor categorii să furnizeze informații suplimentare și autorităților SUA să ia o decizie de la caz la caz în privința eligibilității pentru ESTA.

Cetățenii bulgari, croați, ciprioți, polonezi și români sunt supuși în continuare obligației de a deține viză. În contextul obținerii pentru cele cinci state membre în cauză a reciprocității depline în materie de vize, poziția consacrată a Comisiei este că scutirea de vize a cetățenilor din aceste cinci țări nu ar conduce la creșterea amenințării în domeniul migrației către SUA sau al securității SUA. Prin urmare, Comisia va invita SUA să ia în considerare, ca prim pas imediat, o măsură similară cu extinderea de către Canada a eTA pentru a include și călătorii bulgari și români „cu risc scăzut” – și anume, eligibilitatea pentru ESTA a cetățenilor din aceste cinci țări care au utilizat în mod legal o viză SUA în trecut, de exemplu, în ultimii 10 ani – și, dacă este necesar, inițierea de legi în acest sens. În plus, Comisia va invita SUA să ia în considerare inițiativele legislative prezentate, în special „Jobs Originating through Launching Travel Act of 2015”(Legea din 2015 privind crearea de locuri de muncă prin stimularea călătoriilor).

În paralel cu discutarea reciprocității depline în materie de vize, Comisia va continua să monitorizeze punerea în aplicare a modificărilor Programului de scutire de vize, care introduc noi restricții de călătorie pentru cetățenii țărilor incluse în acest program, și să colaboreze cu SUA pentru a asigura punerea în aplicare a acestor modificări într-un mod care să limiteze consecințele negative pentru călătorii UE de bună credință. În acest context, Comisia va invita SUA să ia în considerare inițiativele legislative prezentate [de exemplu, „Equal Protection in Travel Act of 2016” (Legea din 2016 privind protecția egală a călătorilor)], în vederea reducerii restricțiilor impuse persoanelor cu dublă cetățenie.

IV. Evaluarea consecințelor suspendării exonerării de obligația de a deține viză

În conformitate cu Orientările privind o mai bună legiferare, chiar și atunci când Comisia nu dispune de alte opțiuni de politică (cum este cazul în situația actuală), dar este de așteptat ca actul să aibă efecte semnificative direct identificabile, Comisia trebuie să explice aceste efecte legiuitorilor, astfel încât aceștia să poată lua o decizie în deplină cunoștință de cauză și bazată pe dovezi.

a.Posibilul impact asupra cetățenilor UE

În opinia SUA exprimată la recenta reuniune tripartită, suspendarea exonerării de obligația de a deține viză ar conduce la reintroducerea obligativității vizelor pentru cetățenii tuturor statelor membre. Principiul reciprocității este stabilit în Legea SUA privind imigrarea și cetățenia [Sec. 217 (2)(A)] Prin urmare, este foarte probabil ca situația să nu se amelioreze pentru cele cinci state membre în cauză și să se înrăutățească pentru toate statele membre care beneficiază în prezent de călătorii fără vize către SUA.

Pe baza statisticilor Organizației Mondiale a Turismului (UNWTO) și ale Departamentului de Comerț al SUA, Comisia estimează că cetățenii UE care beneficiază în prezent de călătorii fără viză ar trebui să solicite (pe an) cel puțin 8 milioane de vize pentru a călători în SUA. Având în vedere taxa de viză de 160 USD și costurile aferente cererii (care sunt de aproape 200 USD), rezultă o sumă de aproximativ 2,5 miliarde EUR reprezentând costuri suplimentare pentru cetățenii/întreprinderile din UE.

Deși principiul reciprocității nu este un element al cadrului de politică al Canadei în materie de vize, nu poate fi exclusă posibilitatea ca și Canada să răspundă în mod similar la o posibilă suspendare a exonerării cetățenilor canadieni de obligația de a deține viză. În acest caz, Comisia estimează că cetățenii UE vor solicita cel puțin 1,5 milioane de vize, ceea ce ar conduce la costuri suplimentare de 375 de milioane EUR pentru aceștia/întreprinderile din UE.

b.Fezabilitatea procesării vizelor în cazul suspendării exonerării de obligația de a deține viză