Propunere de REGULAMENT DE PUNERE ÎN APLICARE AL CONSILIULUI de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India în urma reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 /* COM/2013/0235 final - 2013/0123 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene („regulamentul de bază”), în cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor referitoare la taxa compensatorie în vigoare aplicată importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat originare din India. Contextul general Prezenta propunere este făcută în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete care a fost realizată în conformitate cu cerințele de fond și de procedură stabilite în regulamentul de bază. Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000[1], Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile de anumite tipuri de polietilen tereftalat („PET”) originare, printre altele, din India. Prin Regulamentul (CE) nr. 1645/2005 al Consiliului[2], Consiliul a modificat nivelul măsurilor compensatorii în vigoare asupra importurilor de PET din India. Modificările au fost rezultatul unei reexaminări accelerate deschise în temeiul articolului 20 din regulamentul de bază. Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007, a instituit o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani asupra importurilor de PET originar din India. Măsurile compensatorii au fost modificate ulterior prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului și prin Regulamentul (UE) nr. 906/2011 al Consiliului, în urma unor reexaminări intermediare parțiale. O reexaminare intermediară ulterioară s-a încheiat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 559/2012 al Consiliului, fără modificarea măsurilor în vigoare. Prin Decizia 2000/745/CE[3], Comisia a acceptat angajamente stabilind un preț minim la import oferite de trei producători‑exportatori din India. Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI Consultarea părților interesate Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele pe parcursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. Obținerea și utilizarea expertizei Nu a fost nevoie de expertiză externă. Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Rezumatul acțiunii propuse La 24 februarie 2012, Comisia a anunțat printr-un aviz, publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat originare din India. Reexaminarea a fost deschisă în urma unei cereri depuse de Comitetul Producătorilor de Polietilen Tereftalat din Europa (CPME), în numele unor producători din Uniune care reprezintă aproape 95% din producția de PET din Uniune. Ancheta de reexaminare a constatat subvenționarea continuă a produsului în cauză, ceea ce înseamnă că prejudiciul pentru industria din Uniune ar reapărea în cazul în care s-ar renunța la măsurile compensatorii. S-a stabilit, de asemenea, că menținerea măsurilor nu ar fi împotriva interesului Uniunii. Prin urmare, se recomandă adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament alăturate, în vederea extinderii măsurilor existente. Temei juridic Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene. Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii Europene. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive: Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național. Nu este necesară indicarea modului de reducere la minimum a sarcinii financiare și administrative care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor și de asigurare a proporționalității acesteia cu obiectivul propunerii. Alegerea instrumentelor Instrumente propuse: regulament. Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. 4. IMPLICAȚII BUGETARE Propunerea nu are nicio implicație asupra bugetului Uniunii. 2013/0123 (NLE) Propunere de REGULAMENT DE PUNERE ÎN APLICARE AL CONSILIULUI de instituire a unei taxe compensatorii definitive asupra importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat (PET) originare din India în urma reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[4] („regulamentul de bază”), în special articolul 18, având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ, întrucât: A. PROCEDURA 1. Măsurile în vigoare (1) Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000[5], Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor de anumite tipuri de polietilen tereftalat („PET”) originare, printre altele, din India. Prin Regulamentul (CE) nr. 1645/2005 al Consiliului[6], Consiliul a modificat nivelul măsurilor compensatorii în vigoare pentru importurile de PET din India. Modificările au fost rezultatul unei reexaminări accelerate deschise în temeiul articolului 20 din regulamentul de bază. Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007[7], a impus o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. Măsurile compensatorii au fost modificate ulterior prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului[8] și prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 906/2011 al Consiliului[9], în urma unor reexaminări intermediare parțiale. O reexaminare intermediară parțială efectuată ulterior s-a încheiat prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 559/2012 al Consiliului[10], fără modificarea măsurilor în vigoare. Prin Decizia 2000/745/CE[11], Comisia a acceptat angajamente stabilind un preț minim la import oferite de trei producători‑exportatori din India. (2) Măsurile compensatorii constau într-o taxă specifică. Nivelul taxei este între 0 și 106,5 EUR pe tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, iar nivelul rezidual care se aplică importurilor de la toți ceilalți producători este de 69,4 EUR pe tonă. 2. Măsurile antidumping existente (3) Prin Regulamentul (CE) nr. 2604/2000[12], Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă pentru importurile de PET originar, printre altele, din India. Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007[13], a impus o taxă antidumping definitivă pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. 3. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (4) În urma publicării unui aviz de expirare iminentă[14] a măsurilor compensatorii definitive în vigoare, Comisia a primit, la 25 noiembrie 2011, o cerere de deschidere a reexaminării, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază („reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor”). Cererea a fost depusă de Comitetul Producătorilor de Polietilen Tereftalat din Europa („solicitantul”) în numele unor producători care reprezintă aproape 95% din producția de anumite tipuri de polietilen tereftalat din Uniune. (5) Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau reapariția subvenționării și a prejudiciului pentru industria din Uniune. (6) Înainte de deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor și în conformitate cu articolul 22 alineatul (1) și cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat guvernul indian („GI”) că a primit o cerere de reexaminare susținută de documentația corespunzătoare și l-a invitat să angajeze consultări pentru a clarifica situația în ceea ce privește conținutul cererii de reexaminare și pentru a găsi o soluție de comun acord. Cu toate acestea, Comisia nu a primit niciun răspuns din partea GI privind oferta sa de consultare. 4. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor (7) Stabilindu-se, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente dovezi pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 24 februarie 2012, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[15] („avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază. 5. Ancheta paralelă (8) La 24 februarie 2012, Comisia a deschis, de asemenea, o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 în ceea ce privește măsurile antidumping în vigoare aplicabile importurilor de PET originar din India, Indonezia, Malaysia, Taiwan și Thailanda[16]. 6. Ancheta 6.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată (9) Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției subvenționării a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”). 6.2. Părțile vizate de anchetă (10) Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori din țara în cauză, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și reprezentanții țării în cauză cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. (11) Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea. (12) Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori din India, precum și de producători și importatori din Uniune, s-a considerat necesar să se examineze dacă ar trebui să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut producătorilor‑exportatori și importatorilor neafiliați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. (13) Șapte producători-exportatori au răspuns în contextul eșantionării și au indicat că doreau să coopereze în cadrul anchetei de reexaminare. Pe această bază, a fost selectat un eșantion de trei producători‑exportatori, în funcție de volumul exporturilor către Uniune. Nu au fost formulate obiecții cu privire la acest eșantion, nici de către producătorii incluși în eșantion, nici de către producătorii neincluși în eșantion sau de către autoritățile relevante din India. (14) Celor trei producători-exportatori incluși în eșantion le-au fost trimise în mod corespunzător chestionare pe care să le completeze, iar toți trei au trimis răspunsurile. Din răspunsul trimis de unul dintre producătorii indieni incluși în eșantion a reieșit însă că acesta nu a exportat produsul în cauză decât în volume nesemnificative în cursul PAR și, prin urmare, nu era relevant să se calculeze ratele de subvenționare pentru societatea respectivă. Ulterior, s-au realizat vizite de verificare la ceilalți doi producători‑exportatori, care reprezentau, împreună, 99% din volumul importurilor totale din India în Uniune în cursul PAR. (15) În urma comunicării faptelor și considerentelor esențiale („comunicarea”), un producător indian care a cooperat a solicitat calcularea unei marje de subvenționare. În acest sens, a fost reconfirmat faptul că exporturile companiei respective au fost nesemnificative și, prin urmare, nu au avut un impact asupra determinării probabilității continuării sau a reapariției subvenționării în cadrul prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor. Prin urmare, această solicitare a fost respinsă. (16) Comisia a anunțat în avizul de deschidere că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Eșantionul cuprindea patru societăți, din cei treisprezece producători din Uniune care erau cunoscuți înainte de deschiderea anchetei, selectate pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției și al vânzărilor care putea face în mod rezonabil obiectul anchetei în intervalul de timp disponibil. Eșantionul reprezenta peste 50% din producția și vânzările totale estimate la nivelul Uniunii în cursul PAR. Părțile interesate au fost invitate să consulte dosarul și să-și prezinte observațiile cu privire la oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 de zile de la data publicării avizului de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care justifică audierea. (17) Anumite părți interesate au formulat obiecții cu privire la eșantionarea producătorilor din Uniune. Aceste părți au susținut că: (i) Comisia nu ar trebui să recurgă la eșantionare, în special deoarece eșantionarea nu a fost utilizată în ancheta anterioară; (ii) metoda utilizată pentru selectarea eșantionului „confundă trei etape distincte”, și anume examinarea reprezentativității, definirea industriei din Uniune și eșantionarea; (iii) eșantionul provizoriu a fost stabilit pe baza unor informații incorecte și incomplete; (iv) eșantionul provizoriu selectat nu este reprezentativ deoarece el include entități, și nu grupuri; de asemenea, s-a afirmat că includerea unei societăți care a realizat cesiuni de active și a altei societăți care a efectuat vânzări către părți afiliate afectează reprezentativitatea eșantionului. (18) Argumentelor aduse de părți li s-a răspuns după cum urmează: – Decizia de a utiliza un eșantion de producători din Uniune se ia pentru fiecare anchetă în mod independent, în funcție de circumstanțele specifice ale fiecărui caz, iar articolul 22 alineatul (6) din regulamentul de bază nu reglementează utilizarea unui astfel de eșantion pentru stabilirea prejudiciului în contextul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Spre deosebire de anchetele anterioare, în cadrul cărora a fost posibilă examinarea tuturor societăților care s-au prezentat și au cooperat, Comisia a considerat în prezenta reexaminare că, având în vedere numărul ridicat al producătorilor din Uniune, anchetarea tuturor acestora în intervalul de timp disponibil nu era realizabilă și că, prin urmare, condițiile prevăzute de articolul 27 erau îndeplinite. – Comisia nu a „confundat” stabilirea reprezentativității, definirea industriei din Uniune și selectarea eșantionului provizoriu, întrucât aceste etape au rămas independente, iar deciziile în legătură cu fiecare dintre ele au fost luate separat. Nu s-a demonstrat în ce măsură utilizarea datelor privind producția și vânzările furnizate de producătorii din Uniune în contextul examinării reprezentativității a afectat reprezentativitatea eșantionului. – Eșantionul a fost constituit pe baza informațiilor disponibile la momentul selectării, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. Reprezentativitatea eșantionului a fost revizuită în urma observațiilor formulate de părți cu privire la datele referitoare la societăți specifice. Niciuna dintre observațiile formulate nu a fost considerată justificată. – Astfel cum se cere la articolul 27 din regulamentul de bază, eșantionul a fost stabilit astfel încât el să reprezinte cel mai mare volum reprezentativ de producție și de vânzări care poate fi examinat în mod rezonabil în intervalul de timp disponibil. Entitățile care fac parte din grupuri mai mari în legătură cu care s-a constatat că își desfășoară activitatea independent față de alte filiale ale aceluiași grup au fost considerate reprezentative pentru industria din Uniune și, prin urmare, nu a existat necesitatea de a include în anchetă întregul grup, în ansamblu. În același timp, societățile au fost incluse în eșantion ca entități economice, asigurându-se faptul că toate datele relevante puteau fi verificate. În plus, cesiunile și existența vânzărilor către părți afiliate au constituit caracteristici ale sectorului în perioada examinată și, prin urmare, nu s-a considerat că aceste elemente au afectat reprezentativitatea eșantionului. (19) În urma comunicării, părțile au reiterat argumentele menționate, care au fost deja abordate. (20) Eșantionarea importatorilor neafiliați a fost prevăzută în avizul de deschidere. Niciunul dintre cei douăzeci și patru de importatori neafiliați contactați nu a cooperat în cadrul prezentei anchete. (21) Toți cei cinci furnizori de materii prime cunoscuți au fost contactați în momentul deschiderii anchetei și au primit chestionarul relevant. Doi furnizori s-au oferit să colaboreze și au răspuns la chestionar. (22) În momentul deschiderii anchetei au fost contactați toți utilizatorii cunoscuți și toate asociațiile de utilizatori cunoscute. Șaptesprezece utilizatori au răspuns la chestionar. Douăzeci de asociații de utilizatori din 16 state membre s-au făcut cunoscute și au transmis observații. 7. Verificarea informațiilor primite (23) Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției subvenționării și a prejudiciului rezultant, precum și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediul GI din Delhi și al următoarelor părți interesate: (a) Producători-exportatori – Dhunseri Petrochem and Tea Limited, Calcutta, India; – Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, India; (b) Producători din Uniune – Indorama Polymers Europe, UAB, Țările de Jos; – Equipolymers, Italia, Germania; – Neo Group, UAB, Lituania; – Novapet SA, Spania; (c) Utilizatori din Uniune – Coca-Cola Europe, Belgia; – Nestlé Waters France, Franța. B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR 1. Produsul în cauză (24) Produsul vizat de prezenta reexaminare este același cu cel din ancheta inițială, și anume PET cu indice de viscozitate de minimum 78 ml/g, conform standardului ISO 1628-5, originar din India. În prezent el este încadrat la codul NC 3907 60 20. 2. Produsul similar (25) La fel ca în ancheta inițială și în ancheta de reexaminare, s-a constatat că produsul vizat, și anume PET produs și vândut pe piața internă din țara în cauză, și PET produs și vândut de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași întrebuințări. Prin urmare, acestea au fost considerate produse similare, conform articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază. C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII 1. Introducere (26) Pe baza informațiilor conținute în cererea de reexaminare și a răspunsurilor primite la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora se presupune că se acordă subvenții: Sisteme naționale (a) Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS) (b) Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme – DDS) (c) Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme – „FMS”) (d) Sistemul „produs-țintă” (Focus Product Scheme – „FPS”); (e) Stimulente pentru titularii unui statut (Status Holder Incentive Scrip – SHIS) (f) Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - AAS) (g) Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCGS) (h) Zone economice speciale/unități axate pe export (special economic zones/export oriented units – SEZ/EOU) (i) Sistemul de credite pentru export (Export Credit Scheme – ECS) (j) Sistemul de scutire de impozit pe profit (Income Tax Exemption Scheme - ITES) Sisteme regionale (k) Sistemul de stimulente din statul Bengalul de Vest (West Bengal Incentive Scheme – WBIS) (l) Sistemul de încurajare a investițiilor de capital al guvernului statului Gujarat (m) Sistemul de stimulente fiscale pentru vânzări din statul Gujarat (Gujarat sales tax incentive scheme – GSTIS) (n) Sistemul de scutire de taxa pe electricitate din statul Gujarat (Gujarat electricity duty exemption scheme – GEDES) (o) Pachetul de stimulente (Package Scheme of Incentives – PSI) al guvernului statului Maharashtra (27) Sistemele menționate la literele (a) și (c) – (h) de mai sus se întemeiază pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează GI să emită avize privind politica de export și import. Acestea sunt rezumate în documentele intitulate „Politica de comerț exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Documentul privind politica de comerț exterior relevant pentru perioada prezentei anchete de reexaminare este „Politica de comerț exterior 2009‑2014” („PCE 09-14”). De asemenea, guvernul indian prezintă procedurile care reglementează „Politica de comerț exterior 09-14” în „Manualul de proceduri, volumul I” („MP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat periodic. (28) Sistemul menționat la litera (b) de mai sus se întemeiază pe secțiunea 75 din Legea vamală din 1962, pe secțiunea 37 din Legea din 1944 privind accizele percepute la nivel central, pe secțiunile 93A și 94 din Legea financiară din 1994 și pe Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale, accizele percepute la nivel central și impozitele pe servicii. Ratele de drawback sunt publicate în mod regulat; cele aplicabile în cursul PAR au fost ratele aplicabile tuturor industriilor în materie de drawback al taxelor 2011-12, publicate în Avizul nr. 68 / 2011- Sistemul vamal (N.T.), din data 22.9.2011. Sistemul de drawback al taxelor este de asemenea menționat, ca sistem de remitere a taxelor, în capitolul 4 din PCE 2009-2014. (29) Sistemul menționat la litera (i) de mai sus se întemeiază pe secțiunile 21 și 35A din Legea de reglementare vamală din 1949, care autorizează banca Reserve Bank of India (RBI) să emită linii directoare pentru băncile comerciale cu privire la creditele de export. (30) Sistemul de la litera (j) de mai sus se întemeiază pe Legea din 1961 privind impozitul pe venit, care este modificată anual prin Legea finanțelor. (31) Sistemul menționat la litera (k) de mai sus este administrat de guvernul statului Bengalul de Vest și a fost instituit prin notificarea nr. 580-CI/H din 22 iunie 1999 a departamentului comerțului și industriei din cadrul guvernului statului Bengalul de Vest, care a fost înlocuită prin notificarea nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I din 24 martie 2004. (32) Sistemul menționat la litera (l) de mai sus este administrat de guvernul statului Gujarat și se bazează pe politica sa de stimulare a industriei. (33) Sistemul menționat la litera (m) de mai sus este administrat de guvernul statului Gujarat și se bazează pe politica sa de stimulare a industriei. (34) Sistemul menționat la litera (n) de mai sus se întemeiază pe Legea din 1958 privind taxa pe electricitate din Bombay. (35) Sistemul menționat la litera (o) de mai sus este administrat de statul Maharashtra și se bazează pe rezoluțiile departamentului industriei, energiei și muncii din cadrul guvernului statului Maharashtra. (36) Din anchetă a reieșit că, în cursul PAR, următoarele sisteme au oferit avantaje producătorilor-exportatori incluși în eșantion în privința produsului în cauză: Sisteme naționale (a) Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS) (b) Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme – DDS) (c) Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme – „FMS”) (d) Stimulente pentru titularii unui statut (Status Holder Incentive Scrip – SHIS) (e) Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - AAS) Sisteme regionale · Sistemul de stimulente din statul Bengalul de Vest (West Bengal Incentive Scheme – WBIS). 2. Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPBS) (a) Temei juridic (37) Descrierea detaliată a DEPBS se găsește în capitolul 4.3 din PCE 09-14, precum și în capitolul 4 din MP I 09-14. (b) Eligibilitate (38) Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem. (c) Aplicare practică (39) Un exportator poate solicita credite DEPBS care sunt calculate ca procentaj din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile indiene au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ratele sunt determinate pe baza normelor standard intrări/ieșiri (denumite în continuare „SION”), ținându-se seama de presupusa parte a importurilor din produsul exportat și de incidența taxelor vamale asupra acestor importuri presupuse, indiferent dacă taxele de import au fost sau nu achitate. Nivelul DEPBS pentru produsul în cauză în cursul PAR din ancheta actuală a fost de 8%, cu o limită de valoare de 58 INR/kg. (40) Pentru a fi eligibilă pentru avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților indiene o declarație care să indice că exportul se efectuează în cadrul DEPBS. Pentru ca bunurile să poată fi exportate, autoritățile vamale din India emit, în cursul procedurii de expediere, un aviz de expediție la export. Acest document indică, printre altele, cuantumul creditului DEPBS care urmează să fie acordat pentru respectiva tranzacție de export. În acest stadiu, exportatorul cunoaște avantajul de care urmează să beneficieze. Odată ce avizul de expediție la export a fost emis de către autoritățile vamale, GI nu are nicio marjă de discreție în ceea ce privește acordarea creditului DEPBS. Rata DEPBS relevantă pentru calcularea avantajului este cea în vigoare la momentul întocmirii declarației de export. (41) S-a constatat că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele DEPBS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Bunurile importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse unei taxe pe vânzări) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt transferabile fără restricții și au o valabilitate de 24 de luni de la data emiterii. (42) Cererile de credite DEPBS se prezintă în format electronic și pot acoperi un număr nelimitat de tranzacții de export. Termenul de depunere a cererilor este de 3 luni de la exportare, însă, astfel cum se prevede în mod clar la alineatul 9.3 din MP I 09-14, cererile primite după expirarea termenului de depunere pot fi întotdeauna acceptate în schimbul aplicării unei taxe minore de penalizare (și anume 10% din dreptul de care se beneficiază). (43) S-a constatat că ambele societăți incluse în eșantion au beneficiat de acest sistem în cursul primelor trei sferturi din PAR. (d) Concluzie privind DEPBS (44) DEPBS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit DEBPS este o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru a compensa plata taxelor la import, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi fost percepute în mod normal de GI. În plus, creditele DEPBS conferă exportatorului un avantaj prin îmbunătățirea lichidității societății. (45) Mai mult, DEPBS depinde prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. (46) Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. El nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de elemente de intrare (inputuri). În plus, nu există un sistem sau o procedură prin care s‑ar putea verifica ce elemente de intrare sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă de taxe de import, în sensul punctului (i) din anexa I și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile DEPBS indiferent dacă importă sau nu elemente de intrare. Pentru a beneficia de avantaje, este suficient ca exportatorul să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de intrare. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate elementele de intrare pe piața locală și care nu importă niciunul dintre elementele de intrare sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS. (e) Retragerea DEPBS și trecerea la DDS (47) Prin intermediul Avizului public nr. 54 (RE-2010)/2009-2014 din 17 iunie 2011, s-a acordat o ultimă prelungire de trei luni pentru aplicarea DEPBS, și anume până la 30 septembrie 2011. Dat fiind că ulterior nu s-a mai acordat nicio altă prelungire, DEPBS a fost retras efectiv începând cu 30 septembrie 2011. Prin urmare, a fost necesar să se verifice dacă pot fi impuse măsuri referitoare la articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază. (48) GI a explicat Comisiei că după retragerea sistemului DEPBS, societățile au putut opta pentru alte sisteme de scutire/remitere a taxelor, definite în capitolul 4 din PCE 09-14, și anume Sistemul de autorizare prealabilă (AAS) sau Sistemul de drawback al taxelor (DDS). (49) Din anchetă a reieșit că ambele societăți incluse în eșantion au început să utilizeze DDS imediat după retragerea DEPBS. Trebuie precizat că DDS a fost introdus în 1995 și a coexistat cu DEPBS în cursul primelor trei sferturi din PAR, precum și timp de mai mulți ani înainte de PAR. DDS nu putea fi însă utilizat concomitent cu DEPBS pentru aceleași exporturi. În primele trei trimestre ale PAR, rata DDS a fost de 2,2%, cu un plafon de 1,5 INR/kg, ceea ce a făcut ca DDS să fie mai puțin generos și, prin urmare, mai puțin atractiv decât DEPBS. Se precizează că GI a luat măsuri în scopul de a organiza o trecere ușoară de la DEPBS la DDS, astfel cum se demonstrează în Circulara nr. 42/2011 - Sistemul vamal, din data de 22.9.2011. În circulară se precizează că „programul de drawback [al taxelor] de anul acesta include elementele acoperite în trecut de sistemul DEPB[S]”. Aceeași circulară declară că în ceea ce privește sectoarele acoperite de DEPBS „s-a decis să se asigure o trecere ușoară pentru elementele din aceste sectoare, incluzându‑le în programul de drawback al taxelor. Pentru o perioadă de tranziție, aceste elemente vor suferi o ușoară reducere față de ratele DEPB[S], între 1% și 3% pentru majoritatea elementelor.” Cu alte cuvinte, circulara indică faptul că ratele de drawback al taxelor în vigoare începând cu 1.10.2011 au fost stabilite astfel încât să ofere un avantaj similar cu cel oferit de sistemul DEPBS retras. (50) Începând cu 1 octombrie rata DDS aplicabilă produsului în cauză a crescut de la 2,2% la 5,5% din valoarea FOB, iar plafonul aferent a crescut de la 1,5 INR/kg la 5,5 INR/kg. S‑a constatat că această nouă rată conferă un nivel similar de subvenționare cu cel oferit de DEPBS până la 30 septembrie 2011, a cărui rată era de 8%, iar plafonul de 58 INR/kg. În funcție de prețurile PET practicate în cursul PAR, plafonul DEPBS a fost în general aplicabil, rezultând un avantaj teoretic de 4,64 INR/kg sau 5,8%. În cazul DDS, plafonul nu a fost aplicabil, și, prin urmare, avantajul teoretic a fost de 5,5%. (51) Ancheta a confirmat ipotezele expuse în considerentul anterior. Marjele de subvenționare medii anualizate ale societăților incluse în eșantion au fost de 5,5% și de 6% pentru DEPB și respectiv DDS. (52) O comparație a celor două sisteme arată, de asemenea, că ele au în comun numeroase caracteristici legate de aplicarea lor. (53) Considerentele 47-51 de mai sus demonstrează că, deși sistemul DEPBS a fost retras, avantajele oferite de acesta au continuat să fie acordate fără nicio întrerupere și la un nivel aproape identic, asigurându-se o trecere imediată la sistemul de drawback al taxelor. Din acest motiv, se concluzionează că subvențiile nu au fost retrase în sensul articolului 15 alineatul (1) și că DEPBS poate face obiectul măsurilor compensatorii. (54) În urma comunicării faptelor și considerentelor esențiale, un producător-exportator a susținut că sistemul DEPBS a fost retras și, prin urmare, nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii. În replică, se constată că, după cum a fost explicat și în considerentul 47 de mai sus, sistemul DEPBS a fost suprimat la 30 septembrie 2012. Cu toate acestea, subvenționarea a continuat, iar ca alternativă la DEPBS exportatorii au posibilitatea de a solicita și de a primi avantaje, de exemplu, în temeiul DDS sau al AAS. Prin urmare, acest argument a fost respins. (f) Calculul valorii subvenției (55) În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată pe baza avantajului acordat beneficiarului, înregistrat în cursul anchetei de reexaminare. În această privință, s-a considerat că avantajul este acordat în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI renunță la perceperea taxelor vamale, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DEPBS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR. (56) În cazul cererilor justificate, costurile suportate pentru a obține subvenția au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză în cursul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu este acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. (57) Pe baza celor de mai sus, nivelul subvenției stabilit conform acestui sistem pentru societățile incluse în eșantion a fost de 3,78% și respectiv 4,42%. 3. Sistemul de drawback al taxelor (Duty Drawback Scheme – DDS) (a) Temei juridic (58) Descrierea detaliată a DDS este inclusă în Normele din 1995 în materie de drawback pentru accizele vamale și accizele percepute la nivel central, astfel cum au fost modificate prin notificările ulterioare. (b) Eligibilitate (59) Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem. (c) Aplicare practică (60) Un exportator eligibil poate solicita un anumit drawback care se calculează ca procent din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Ratele de drawback au fost stabilite de GI pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ele sunt stabilite pe baza cantității medii sau a valorii elementelor de intrare utilizate pentru fabricarea unui produs și a valorii medii a taxelor plătite asupra elementelor de intrare. Ratele sunt aplicabile indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate. Rata DDS pentru produsul în cauză în cursul PAR a fost de 5,5% din valoarea FOB, cu un plafon de 5,5 INR/kg. (61) Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul în care datele privind transportul sunt introduse în serverul autorităților vamale (ICEGATE), se indică faptul că exportul are loc în cadrul DDS și că valoarea DDS a fost stabilită în mod irevocabil. După ce compania expeditoare a completat declarația generală de export și biroul vamal a comparat documentul respectiv cu datele din avizul de expediție, sunt îndeplinite toate condițiile pentru a autoriza plata sumei de drawback, fie prin plată directă în contul bancar al expeditorului, fie prin mandat de plată. (62) De asemenea, exportatorul trebuie să furnizeze dovezi ale veniturilor obținute din export, prin intermediul unui certificat bancar (Bank Realisation Certificate – BRC). Acest document poate fi furnizat după ce suma de drawback a fost plătită, dar GI va recupera suma plătită dacă exportatorul nu furnizează BRC în termenul stabilit. (63) Suma de drawback poate fi utilizată în orice scop. (64) S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, suma de drawback din credit poate fi înscrisă ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. (65) S-a constatat că societățile incluse în eșantion au utilizat DDS în ultimul trimestru din PAR. (d) Concluzie privind DDS (66) DDS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. O sumă de drawback al taxelor este o contribuție financiară acordată de GI. În plus, suma de drawback al taxelor conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile. (67) Mai mult, DDS depinde prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. (68) Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem de drawback autorizat sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. El nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. (69) Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care sunt elementele de intrare consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În fine, un exportator este eligibil pentru a primi beneficiile DDS indiferent dacă importă sau nu elemente de intrare. Pentru a obține avantajul, un exportator trebuie doar să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de intrare. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate elementele de intrare pe piața locală și care nu importă niciunul dintre materialele utilizate ca elemente de intrare sunt îndreptățiți să beneficieze de DDS. (70) Acest lucru este confirmat de Circulara nr. 24/2001 a GI, care indică în mod clar că „[ratele de drawback al taxelor] nu sunt în niciun fel corelate cu modelul de consum efectiv de elemente de intrare și cu incidența efectivă asupra elementelor de intrare în cazul unui anumit exportator sau al unor transporturi specifice […]”; circulara solicită autorităților regionale ca „entitățile locale responsabile să nu solicite dovezi ale taxelor efective plătite pentru elementele de intrare importate sau cumpărate la nivel național […], împreună cu [cererea de drawback] completată de exportatori”. (71) Ținând cont de cele de mai sus, se concluzionează că DDS poate face obiectul unor măsuri compensatorii. (e) Calculul valorii subvenției (72) În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată pe baza avantajului acordat beneficiarului, constatat în cursul anchetei de reexaminare. În această privință, s-a considerat că avantajul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI trebuie să plătească suma de drawback, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care indică, printre altele, valoarea drawback-ului care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, GI nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DDS să fie calculat adunând sumele de drawback obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR. (73) În cazul cererilor justificate, costurile necesare obținerii subvenției au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. (74) Pe baza celor de mai sus, nivelurile subvenției stabilite conform acestui sistem pentru societățile incluse în eșantion s-au ridicat la 1,65% și respectiv la 1,32%. 4. Sistemul „piață-țintă” (Focus Market Scheme – FMS) (a) Temei juridic (75) Descrierea detaliată a FMS este inclusă la punctul 3.14 din PCE 09-14 și la punctul 3.8 din MP I 09-14. (b) Eligibilitate (76) Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem. (c) Aplicare practică (77) În cadrul acestui sistem, toate exporturile de produse către țări notificate în tabelele 1 și 2 din apendicele 37(C) la MP I 09-14 pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 3% din valoarea FOB. De la 1 aprilie 2011, toate exporturile de produse către țări notificate în tabelul 3 din apendicele 37(C) („piețe-țintă”) pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 4% din valoarea FOB. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, de exemplu exporturile de bunuri importate sau bunuri tranzitate, operațiunile asimilate exporturilor, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/unități axate pe export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele, zahărul și produsele petroliere. (78) Creditele pentru taxe acordate în cadrul FMS sunt transferabile fără restricții și sunt valabile pe o perioadă de 24 de luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor ulterioare de orice elemente de intrare sau bunuri, inclusiv mijloacele de producție. (79) Certificatul privind dreptul la credite este eliberat din portul din care au fost efectuate exporturile, după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Dacă solicitantul pune la dispoziția autorităților copii ale tuturor documentelor relevante referitoare la export (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate bancare), GI nu are nicio marjă de discreție în ceea ce privește acordarea de credite pentru taxe. (80) S-a stabilit că societățile incluse în eșantion au beneficiat de acest sistem în cursul PAR. (d) Concluzie privind FMS (81) FMS furnizează subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit FMS pentru taxe vamale este o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de GI. În plus, creditul pentru taxe FMS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile. (82) În plus, FMS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. (83) Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor vamale sau un sistem de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. El nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul drawback pentru inputurile de substituire) la regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de elementele de intrare utilizate efectiv. Nu există un sistem sau o procedură care să confirme care elemente de intrare sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. Un exportator este eligibil pentru FMS indiferent dacă importă sau nu elemente de intrare. Pentru a beneficia de avantaje, este suficient ca un exportator să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material de intrare. Astfel, chiar și exportatorii care își procură intern toate elementele de intrare și nu importă bunuri care pot fi folosite ca elemente de intrare pot beneficia de FMS. În plus, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe FMS pentru a importa mijloace de producție, deși acestea nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate. (e) Calculul valorii subvenției (84) Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii s-a calculat pe baza avantajului conferit beneficiarului, astfel cum a fost constatat în PAR, și înscris de către solicitant ca venituri în conturile comerciale în momentul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost repartizată pe întreaga cifră de afaceri realizată la export în cursul PAR (numitor adecvat), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. (85) Rata subvenției stabilită în privința acestui sistem în cursul PAR pentru societățile incluse în eșantion a fost de 0,19% și respectiv 0,87%. 5. Stimulente pentru titularii unui statut (Status Holder Incentive Scrip – SHIS) (a) Temei juridic (86) Descrierea detaliată a SHIS se găsește în capitolul 3.16 din PCE 09-14, precum și în capitolul 3.10 din MP I 09-14. Descrierea detaliată a categoriilor de statut este inclusă la punctele 3.10.1 - 3.10.4 din PCE 09-14 și la punctele 3.1 - 3.5 din MP I 09-14. (b) Eligibilitate (87) Producătorii-exportatori sau comercianții-exportatori care sunt recunoscuți drept titulari ai statutului sunt eligibili în cadrul acestui sistem. (c) Aplicare practică (88) Atât exportatorii-comercianți, cât și exportatorii-producători sunt eligibili pentru acordarea statutului. În funcție de rezultatele obținute la export în timpul anului în curs și al unui anumit număr de ani anteriori, solicitanților li se acordă unul dintre următoarele statute: Export House, Star Export House, Trading House, Start Trading House, Premier Trading House. (89) În cadrul SHIS, titularii unui statut pot beneficia de un credit pentru taxe echivalent cu 1% din valoarea FOB a exporturilor în sectoarele specificate la punctul 3.16.4 din PCE 09‑14, și anume sectorul pielăriei (cu excepția pielăriei finisate), sectorul textilelor și al iutei, artizanatul, sectorul ingineriei (cu excepția anumitor subsectoare), sectorul materiilor plastice și al produselor chimice de bază (cu excepția produselor farmaceutice). Produsul în cauză, fiind un tip de plastic, este acoperit de sistem. (90) Creditele pentru taxe acordate în temeiul SHIS nu sunt transferabile și trebuie utilizate pentru a plăti taxele pentru importul de mijloace de producție utilizate pentru a fabrica produse încadrate în unul dintre sectoarele acoperite. (91) Dacă un solicitant a beneficiat de un nivel zero al taxelor în cadrul sistemului taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (EPCG) timp de un an, acesta nu este eligibil în cadrul SHIS pentru exporturile efectuate în anul respectiv. (92) Sistemul a fost introdus în 2009 pentru exporturile efectuate între 2009‑2010 și 2010‑2011 și de atunci a fost prelungit anual. Ultima prelungire (conform Notificării nr. 07/2012 – Sistemul vamal, de la data de 9 martie 2012) a prelungit perioada de validitate a sistemului până la 31 martie 2013. (93) S-a constatat că, în conformitate cu standardele de contabilitate din India, creditele pentru taxe SHIS pot fi înscrise ca venituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. (94) Ancheta a arătat că o societate inclusă în eșantion a utilizat acest sistem în cursul PAR, în timp ce cealaltă nu a fost eligibilă ca urmare a prevederii expuse în considerentul 90. (d) Concluzie privind SHIS (95) SHIS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit pentru taxe SHIS este o contribuție financiară din partea GI, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import, diminuând astfel veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal de GI. În plus, creditul pentru taxe SHIS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile. (96) De asemenea, SHIS este condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. (97) Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor vamale sau un sistem de drawback pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Creditul pentru taxe va fi folosit în cele din urmă pentru a plăti taxele asupra importurilor de mijloace de producție, care nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât ele nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate. (e) Calculul valorii subvenției (98) Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată pe baza avantajului conferit beneficiarului care a fost constatat în cursul PAR, conform înscrierii de către producătorul-exportator cooperant, în conformitate cu principiile contabilității de angajament, ca venituri în stadiul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost repartizată pe întreaga cifră de afaceri realizată la export în cursul PAR (numitor adecvat), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. (99) Rata subvenției stabilită pentru acest sistem în cursul PAR pentru singurul producător‑exportator cooperant care a utilizat sistemul este de 1%. 6. Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods scheme – EPCGS) (a) Temei juridic (100) Descrierea detaliată a EPCGS se găsește în capitolul 5 din PCE 09-14, precum și în capitolul 5 din MP I 09-14. (b) Eligibilitate (101) În cadrul acestui sistem sunt eligibili producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați” producătorilor, precum și prestatorii de servicii. (c) Aplicare practică (102) Sub rezerva unei obligații de export, o societate este autorizată să importe mijloace de producție (noi și uzate cu o vechime de cel mult 10 ani) cu reducere de taxe. În acest scop, GI emite, la cerere și cu condiția plății unei taxe, o licență EPCGS. Sistemul prevede un nivel redus al taxelor la import de 3%, aplicabil tuturor mijloacelor de producție importate în cadrul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, bunurile de capital importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată. Conform PCE 09-14, mijloacele de producție pot fi importate cu un nivel al taxei de 0% în cadrul EPCGS, însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă. (103) Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze mijloace de producție pe piața internă. În acest caz, producătorul intern de mijloace de producție poate să beneficieze el însuși acest avantaj și să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea mijloacelor de producție în cauză. În mod alternativ, producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul aferent operațiunilor asimilate exporturilor pentru mijloacele de producție furnizate unui titular de licență EPCGS. (d) Concluzie privind EPCGS (104) EPCGS acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei vamale constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece această concesie diminuează veniturile fiscale pe care GI le-ar fi obținut în mod normal. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele neplătite la import îmbunătățesc lichiditățile societății. (105) În plus, EPCGS e condiționat prin lege de rezultatele la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, se consideră că acesta este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. (106) Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu intră în sfera de aplicare a unor astfel de sisteme autorizate, după cum se specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece ele nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate. (e) Calculul valorii subvenției (107) Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PAR, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a avantajului de-a lungul timpului. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei în India a fost considerată adecvată în acest scop. În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. (108) În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în timpul PAR (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. (109) Rata subvenției stabilită pentru acest sistem în cursul PAR pentru societățile incluse în eșantion a fost de 0,55% și respectiv 0,56%. 7. Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - AAS) (110) S-a stabilit că numai o societate inclusă în eșantion a utilizat acest sistem în cursul PAR. Ancheta a stabilit faptul că avantajul obținut de societate a fost neglijabil, și, prin urmare, sistemul AAS nu a fost analizat în profunzime. 8. Sistemul de stimulente din statul Bengalul de Vest 1999 (West Bengal Incentive Scheme – WBIS 1999) (a) Temei juridic (111) Descrierea detaliată a acestui sistem, astfel cum este aplicat de guvernul statului Bengalul de Vest (GBV), este inclusă în Notificarea nr. 580-CI/H din 22 iunie 1999 a departamentului comerțului și industriei din cadrul GBV. (b) Eligibilitate (112) Societățile care creează o nouă unitate industrială sau care efectuează o extindere la scară largă a unei unități industriale existente în regiuni mai puțin dezvoltate sunt eligibile pentru a beneficia de avantajele acordate în temeiul acestui sistem. Există însă o listă exhaustivă de industrii neeligibile (listă negativă) care împiedică societățile din anumite sectoare de activitate să beneficieze de aceste stimulente. (c) Aplicare practică (113) Statul Bengalul de Vest acordă întreprinderilor industriale eligibile stimulente sub forma anumitor avantaje, inclusiv scutirea de taxa pe vânzări percepută la nivel central (CST) și o remitere a taxei centrale pe valoarea adăugată (CENVAT) pentru vânzările de produse finite, pentru a încuraja dezvoltarea industrială a regiunilor mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic din acest stat. (114) În cadrul acestui sistem, societățile trebuie să investească în regiuni mai puțin dezvoltate. Aceste regiuni, care corespund anumitor unități teritoriale din Bengalul de Vest, sunt clasificate în categorii diferite în funcție de nivelul lor de dezvoltare economică, existând, totodată, regiuni dezvoltate care sunt excluse de la aplicarea sistemelor de stimulente. Principalele criterii pentru stabilirea valorii stimulentelor sunt dimensiunea investiției și zona în care întreprinderea este sau urmează să se situeze. (115) S-a stabilit că o societate inclusă în eșantion a utilizat acest sistem în cursul PAR. (d) Concluzie (116) Acest sistem acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. El constituie o contribuție financiară a GBV, dat fiind că stimulentele acordate, în cazul de față scutiri de la CST și remiterea CENVAT pentru vânzările de produse finite, diminuează veniturile fiscale care ar fi obținute în mod normal. În plus, aceste stimulente oferă un avantaj întreprinderii, deoarece neachitarea taxei în mod normal exigibile îi îmbunătățește situația financiară. (117) Mai mult decât atât, acest sistem este specific la nivel regional în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece el este accesibil numai anumitor societăți care au investit în anumite zone geografice desemnate, aflate sub jurisdicția statului în cauză. Sistemul nu este accesibil societăților stabilite în afara acestor zone și, în plus, nivelul avantajului acordat diferă în funcție de zonă. (118) Prin urmare, WBIS 1999 poate face obiectul unor măsuri compensatorii. (e) Calculul valorii subvenției (119) Valoarea subvenției a fost calculată pe baza valorii taxei pe vânzări și a taxei CENVAT pentru vânzările de produse finite, exigibile în mod normal în perioada anchetei de reexaminare, dar care nu au fost achitate în temeiul acestui sistem. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost repartizată pe ansamblul vânzărilor realizate în cursul perioadei anchetei de reexaminare ca numitor adecvat, deoarece subvenția nu este condiționată de exporturi și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Nivelul subvenției obținute a fost de 1,36%. 9. Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii (120) Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul regulamentului de bază, exprimată ad valorem, variază între 7,53% și 8,17%, pentru producătorii-exportatori investigați. SISTEM || DEPB || DDS || FMS || SHIS || EPCGS || WBIS || Total SOCIETATE || % || % || % || % || % || % || % Dhunseri Petrochem & Tea Limited || 3,78 || 1,65 || 0,19 || zero || 0,55 || 1,36 || 7,53 Reliance Industries Limited || 4,42 || 1,32 || 0,87 || 1,0 || 0,56 || zero || 8,17 10. Concluzii privind probabilitatea continuării sau reapariției subvenționării (121) În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea sau reapariția subvenționării. (122) Astfel cum se arată în considerentele 26-118 de mai sus, s-a stabilit că în cursul PAR exportatorii indieni ai produsului în cauză au continuat să beneficieze de o subvenționare care poate face obiectul măsurilor compensatorii, acordată de autoritățile indiene. (123) Sistemele de subvenții conferă avantaje recurente și nu există niciun indiciu că avantajele respective urmează să fie eliminate într-un viitor previzibil. În plus, orice exportator poate fi eligibil pentru mai multe sisteme de subvenționare. (124) S-a examinat de asemenea dacă retragerea măsurilor ar determina un volum important de exporturi către Uniune. (125) India este un mare producător al produsului în cauză. Pe baza datelor colectate în cursul anchetei, capacitatea de producție a Indiei în cursul PAR a fost de circa 700 000 - 900 000 de tone, existând planuri de extindere a capacității de producție la 1 600 000 - 1 800 000 de tone până în 2014. Prin urmare, se estimează că supracapacitatea în raport cu cererea internă va atinge circa 600 000 - 700 000 de tone în 2014, ceea ce ar reprezenta 21-25% din consumul total din Uniune în PAR. (126) În aceste circumstanțe, producătorii indieni ai produsului în cauză depind în mare măsură de vânzările la export și există probabilitatea ca volumul exporturilor către Uniune, care era deja semnificativ în cursul PAR, să crească dacă măsurile ar fi retrase. (127) Un producător-exportator a declarat că după 2014 supracapacitatea va scădea, prin urmare situația supracapacității ar fi doar temporară. Se precizează că s‑a constatat că presupusa scădere a supracapacității după 2014 corespunde proiecțiilor din cadrul raportului privind situația pieței. Prin urmare, s‑a concluzionat că această declarație nu este de natură să modifice analiza cu privire la evoluția supracapacităților. (128) În urma comunicării, un producător-exportator a susținut că este inevitabilă crearea unor supracapacități temporare importante, întrucât, în general, creșterea capacității de producție se poate realiza numai în salturi substanțiale, având în vedere dimensiunile minime ale uzinelor moderne de PET. În replică la această remarcă, trebuie observat faptul că în cursul PAR și în anul următor s‑au înregistrat creșteri ale capacității de producție de cel puțin 150 000‑200 000 de tone. Prin urmare, motivul invocat nu poate justifica în întregime supracapacitatea disponibilă pentru exporturi menționată la considerentul 125. În orice caz, cauza invocată a supracapacității disponibile pentru exporturi nu este relevantă în acest context. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. (129) Unele părți au susținut că supracapacitatea disponibilă pentru exporturi care se acumulează în India ar putea fi absorbită și de alte țări terțe și că, prin urmare, supracapacitatea disponibilă pentru exporturi calculată de Comisie nu a fost corect evaluată. Nu s‑a presupus sub nicio formă că supracapacitatea disponibilă pentru exporturi va fi integral direcționată către Uniune. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. (130) Ținând cont de cele de mai sus, se poate concluziona că există probabilitatea unei continuări a subvenționării. D. DEFINIREA INDUSTRIEI UNIUNII 1. Producția din Uniune și industria din Uniune (131) Produsul similar este fabricat de 13 producători cunoscuți din Uniune. Aceștia reprezintă industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază și vor fi în continuare denumiți „industria din Uniune”. (132) Doisprezece producători cunoscuți din Uniune, reprezentați de reclamant în cazul de față, au cooperat și au sprijinit ancheta. Un alt producător cunoscut din Uniune nu a cooperat la prezenta reexaminare. (133) Toate informațiile disponibile cu privire la industria Uniunii, precum răspunsurile la chestionare, datele Eurostat și cererea de reexaminare, au fost utilizate pentru a stabili producția totală din Uniune în cursul PAR. (134) Piața PET din Uniune se caracterizează printr-un număr relativ ridicat de producători, aparținând, de obicei, unor grupuri de mai mari dimensiuni, cu sediul în afara Uniunii. Între 2000 și 2012, industria PET a Uniunii a trecut prin mai multe procese de tranziție. Piața este angajată într-un proces de consolidare și a cunoscut recent o serie de preluări și de închideri. Noi materiale, precum PET reciclat și bio-PET, continuă să fie dezvoltate, în paralel cu dezvoltarea relativ recentă a unei industrii a reciclării. (135) În urma comunicării, unele părți au susținut că descrierea situației industriei din Uniune nu este exactă, întrucât cinci dintre producători aparțin de fapt unui grup transnațional mare, iar alți trei producători sunt afiliați unor companii din domeniul ambalajelor din PET. Niciunul dintre aceste fapte nu contrazice descrierea furnizată în considerentul 134, în care se afirmă în mod explicit că producătorii din Uniune aparțin, de obicei, unor grupuri mai mari, în concordanță cu cele comunicate. Impactul acestei concentrări este abordat în considerentul 207 de mai jos. Evaluarea impactului pieței captive este analizată în considerentele 202‑204 de mai jos. (136) Astfel cum se indică mai sus, având în vedere numărul relativ mare al producătorilor cooperanți din Uniune, a fost selectat un eșantion de patru producători din Uniune, reprezentând peste 50% din producția și vânzările din producția totală a Uniunii a produsului similar în cursul PAR. E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII 1. Consumul la nivelul Uniunii (137) Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit utilizând volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, datele privind volumul importurilor furnizate de Eurostat și, în cazul producătorului din Uniune care nu a cooperat, estimări bazate pe cererea de reexaminare. (138) După o creștere inițială în 2009 și 2010, consumul a înregistrat o ușoară scădere de 2% în PAR, în comparație cu 2008, înregistrându-se 2 802 milioane de tone în PAR. Tabelul 1 Consum || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Volum (tone) || || || || Consum || 2 868 775 || 2 934 283 || 2 919 404 || 2 802 066 Indice || 100 || 102 || 102 || 98 Surse: răspunsurile la chestionare, datele Eurostat și cererea de reexaminare || 2. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor din India (139) În ciuda măsurilor în vigoare, importurile din India au crescut mai mult decât dublu în cursul perioadei examinate, de la 46 313 tone în 2008 la 96 678 de tone în PAR. (140) Cota de piață a Indiei a crescut în consecință, de la 1,6% în 2008 la 3,5% în PAR, atingând un nivel semnificativ superior cotei de piață stabilite în ultima reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (0,3%). (141) Prețul mediu a fost de 1 285 EUR/tonă în PAR. Aceasta reflectă o creștere a prețului de 22% în cursul perioadei examinate, care a fost obținută în PAR după o scădere inițială de 21% în 2009. Tabelul 2 Importuri provenite din India || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Volumul importurilor (tone) || 46 313 || 44 482 || 83 691 || 96 678 Indice (2008 = 100) || 100 || 96 || 181 || 209 Preț mediu || 1 054 || 834 || 1 031 || 1 285 Indice (2008 = 100) || 100 || 79 || 98 || 122 Cota de piață a importurilor || 1,6% || 1,5% || 2,9% || 3,5% Sursa: Eurostat 3. Importuri din alte țări terțe (a) Importuri din Thailanda, Taiwan, Malaysia, Indonezia (142) După cum s-a menționat mai sus, o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping referitoare la importurile din India, Indonezia, Malaysia, Taiwan și Thailanda s-a realizat în paralel cu prezenta anchetă. (143) Importurile din Indonezia, Malaysia, Taiwan și Thailanda au crescut cu 56% în cursul perioadei examinate, în ciuda unui declin de 59% până în 2010. Cu toate acestea, volumul total al importurilor a rămas sub nivelul de minimis. (144) Cota de piață corespunzătoare a crescut în consecință de la 0,7% în 2008 la 1,1% în PAR. (145) Prețul mediu a fost de 1 310 EUR/tonă în PAR, cu 1,5% sub prețul mediu unitar al industriei din Uniune. Aceasta reflectă o creștere a prețului de 27% în cursul perioadei examinate, care s-a produs în PAR după o scădere inițială de 18% în 2009. Tabelul 3 Importuri din Indonezia, Malaysia, Taiwan și Thailanda || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Volumul importurilor din Indonezia, Malaysia, Taiwan și Thailanda (tone) || 19 078 || 12 127 || 7 762 || 29 836 Indice (2008 = 100) || 100 || 64 || 41 || 156 Cota de piață a importurilor din Indonezia, Malaysia, Taiwan și Thailanda || 0,7% || 0,4% || 0,3% || 1,1% Indice (2008 = 100) || 100 || 62 || 40 || 160 Prețul importurilor (EUR/tonă) || 1 030 || 843 || 1 055 || 1 310 Indice (2008 = 100) || 100 || 82 || 102 || 127 Sursa: Eurostat (b) Importurile din China, Emiratele Arabe Unite (EAU), Iran și Pakistan (146) Importurile din alte țări terțe care fac obiectul unor măsuri antidumping a scăzut cu 69% în perioada examinată, după o creștere de 49% în 2009. Numai importurile din China au rămas stabile. (147) Cota de piață a țărilor în cauză a scăzut de la 8,2% în 2008 la 2,6% în PAR, acest lucru fiind valabil în special pentru EAU (1,7% în PAR) și China (0,6% în PAR). (148) Prețul mediu a fost de 1 258 EUR/tonă în PAR, cu 5,5% sub prețul mediu unitar al industriei din Uniune. Aceasta reflectă o creștere a prețului de 24% în cursul perioadei examinate, care a fost obținută în PAR după o scădere inițială de 22% în 2009. Tabelul 4 Importuri din China, EAU, Iran și Pakistan || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Volumul importurilor din China, EAU, Iran și Pakistan (tone) || 235 913 || 351 798 || 188 776 || 72 054 Indice (2008 = 100) || 100 || 149 || 80 || 31 Cota de piață a importurilor din China, EAU, Iran și Pakistan || 8,2% || 12,0% || 6,5% || 2,6% Indice (2008 = 100) || 100 || 146 || 79 || 31 Prețul importurilor (EUR/tonă) || 1 016 || 789 || 949 || 1 258 Indice (2008 = 100) || 100 || 78 || 93 || 124 Sursa: Eurostat || || || || (c) Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul unor măsuri (149) Volumul importurilor din alte țări terțe care nu fac obiectul unor măsuri, inclusiv Oman, Coreea de Sud, Rusia, Mexic și Arabia Saudită, a crescut cu 59% în perioada examinată, după o creștere de 71% în 2009. Între 2009 și PAR, Oman au devenit cel mai mare exportator în Uniune. (150) Cota de piață a țărilor respective a crescut de la 9,7% în 2008 la 15,8% în PAR, în special din cauza creșterii de 4,3% înregistrate de importurile din Oman. Cota de piață a Coreei de Sud a fost de 4% în PAR, cu 5% sub nivelul cel mai ridicat, atins în 2009. (151) Prețul mediu a fost de 1 273 EUR/tonă, cu 4,3% sub prețul mediu unitar al industriei din Uniune. Aceasta reflectă o creștere a prețului de 10% în cursul perioadei examinate, care a fost obținută în 2010 și în PAR după o scădere inițială de 24% în 2009. Prețul mediu al importurilor din Oman a fost de 1 310 EUR/tonă în PAR, cu 1,5% sub prețul mediu unitar al industriei din Uniune. Prețul mediu al importurilor din Coreea de Sud a fost de 1 294 EUR/tonă, cu 2,7% sub prețul mediu unitar al industriei din Uniune. Tabelul 5 Importuri din alte țări terțe || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Volumul importurilor din alte țări terțe (tone) || 279 188 || 478 570 || 469 753 || 442 692 Indice (2008 = 100) || 100 || 171 || 168 || 159 Cota de piață a importurilor din alte țări terțe || 9,7% || 16,3% || 16,1% || 15,8% Indice (2008 = 100) || 100 || 168 || 165 || 162 Prețul importurilor (EUR/tonă) || 1 156 || 879 || 997 || 1 273 Indice (2008 = 100) || 100 || 76 || 86 || 110 Exportatori principali (tone) Oman || 0 || 52 632 || 95 646 || 120 286 Coreea de Sud || 177 341 || 254 451 || 183 801 || 114 346 Rusia || 546 || 546 || 3 || 50 427 Mexic || 2 650 || 1 879 || 29 039 || 29 409 Arabia Saudită || 230 || 20 454 || 50 108 || 24 756 Alte țări || 98 422 || 148 609 || 111 156 || 103 468 Sursa: Eurostat 4. Situația economică a industriei din Uniune (152) În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, au fost analizați toți factorii și indicatorii economici care au influențat situația industriei din Uniune în perioada examinată. (153) În scopul analizei prejudiciului, au fost stabiliți indicatori ai prejudiciului la următoarele două niveluri: – indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, forța de muncă, productivitatea, marjele de subvenționare și restabilirea în urma practicilor anterioare de subvenționare) au fost evaluați la nivelul întregii producții din Uniune, pentru toți producătorii din Uniune, pe baza informațiilor obținute de la industria din Uniune, a cererii de reexaminare și a statisticilor aflate la dispoziția publicului; – indicatorii microeconomici (stocuri, prețuri medii unitare, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) au fost analizați pentru producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza informațiilor comunicate de aceștia. (154) Un producător din Uniune inclus în eșantion a renunțat la una dintre instalațiile sale de producție în iunie 2010. Aceasta a fost preluată de alt producător din Uniune. Având în vedere că analiza indicatorilor macroeconomici se bazează pe datele colectate de la toți producătorii din Uniune, cesiunea nu a avut niciun impact asupra sferei de aplicare a indicatorilor individuali ai analizei prejudiciului. (155) Ca punct preliminar al analizei, trebuie explicat că anumite evenimente economice care au avut loc la nivel mondial între sfârșitul lui 2010 și începutul lui 2011 au avut un impact asupra situației pe piața Uniunii, în special în ceea ce privește prețurile și volumul vânzărilor produsului similar. În această perioadă, stocurile de bumbac au scăzut, ceea ce a dus la o creștere a cererii de fibre din poliester pe piața asiatică. PET și fibrele din poliester depind în mare măsură în amonte de aceleași materii prime, și anume acidul tereftalic purificat (PTA). Creșterea cererii de fibre din poliester a determinat o ofertă insuficientă de PTA și, prin urmare, creșterea prețurilor PET. Deoarece producătorii de PET din Orientul Mijlociu depind, de asemenea, de PTA din Asia, această situație a determinat reducerea bruscă a importurilor de PET în Uniune. În același timp, principalii furnizori de PTA din Uniune au declarat o „situație de forță majoră”, care a avut drept rezultat restricții suplimentare ale producției interne de PET. 4.1. Observațiile părților (156) Unele părți au contestat validitatea analizei prejudiciului pe motiv că aceasta s-a bazat pe informații deficitare, ceea ce a afectat dreptul la apărare al părților interesate. Au fost formulate în special argumentele prezentate în continuare. (157) Unele părți au susținut că informațiile colectate de la producătorii din Uniune nu erau conforme cu instrucțiunile de completare a chestionarului, conform cărora datele provenind de la societăți diferite nu trebuiau să fie agregate. Prin urmare, s-a susținut că informațiile colectate erau inexacte și incomplete, având în vedere că cifrele raportate au fost agregate per entitate inclusă în eșantion. Se precizează că informațiile au fost colectate în mod corespunzător și verificate la fața locului. S-a considerat că informațiile colectate acordă o imagine suficient de exactă a industriei din Uniune și, prin urmare, afirmația menționată anterior a trebuit să fie respinsă. În urma comunicării, părțile și‑au reiterat afirmația. Nu au fost prezentate argumente sau dovezi noi. Unele părți și‑au reiterat afirmația conform căreia datele furnizate de o companie inclusă în eșantion sunt incomplete întrucât nu se referă la grupul întreg, ci numai la entitatea selecționată din cadrul grupului. Această observație a fost abordată în etapa de eșantionare, după cum se explică în considerentul 18 de mai sus. (158) Aceleași părți au susținut că Comisia a încercat să remedieze presupusele deficiențe ale informațiilor colectate prin trimiterea unor chestionare suplimentare. În această privință, este necesar să se precizeze că, într-adevăr, Comisia a trimis chestionare suplimentare, însă acestea au vizat doar producătorii din Uniune neincluși în eșantion, în vederea colectării de informații privind indicatorii macroeconomici relevanți pentru evaluarea prejudiciului; prin urmare, scopul a fost acela de a completa informațiile furnizate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. În urma comunicării, unele părți și‑au reiterat afirmația, fără a aduce argumente noi și fără a prezenta dovezi noi. Prin urmare, afirmațiile părților au trebuit să fie respinse. (159) În plus, aceleași părți au afirmat că informațiile furnizate de producătorii incluși în eșantion nu au respectat obligațiile de la articolul 29 din regulamentul de bază, deoarece informații care nu aveau un caracter confidențial au fost furnizate ca informații confidențiale și, prin urmare, au fost excluse din dosarul accesibil publicului. În această privință, se precizează că informațiile au fost clasificate drept informații cu acces limitat în conformitate cu cererea părții care le-a transmis. La cererea părților, statutul de confidențialitate al informațiilor transmise a fost reexaminat și, dacă a fost necesar, informațiile au fost reclasificate drept accesibile consultării de către părțile interesate, după aprobarea societăților în cauză. Prin urmare, și această afirmație a fost respinsă. 4.2. Indicatori macroeconomici (a) Producție (160) În contextul pierderii cotei de piață de către industria Uniunii (discutată în considerentul 164 de mai jos), producția din Uniune a scăzut cu 11% între 2008 și PAR. Declinul înregistrat de producția Uniunii a fost întrerupt doar în 2010, când aceasta a înregistrat un nivel mai ridicat decât cel din 2009, dar a rămas totuși cu 4% sub nivelul din 2008. Producția a scăzut și mai mult în cursul PAR. Tabelul 6 Producția totală a Uniunii || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Producție (tone) || 2 327 169 || 2 107 792 || 2 239 313 || 2 068 717 Indice (2008 = 100) || 100 || 91 || 96 || 89 Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare || || (b) Capacitatea de producție și utilizarea capacității (161) Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 23% între 2008 și PAR. Această tendință este legată de închiderea mai multor unități de producție, compensată parțial de deschiderea unor noi fabrici. (162) Utilizarea capacității a crescut de la 75% în 2008 la 86% în cursul PAR. Creșterea utilizării capacității trebuie analizată în contextul eforturilor de restructurare depuse de industria din Uniune, explicate în considerentul 134 de mai sus. Tabelul 7 Capacitatea de producție și utilizarea capacității || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Capacitatea de producție (tone) || 3 118 060 || 2 720 326 || 2 625 244 || 2 393 516 Indice || 100 || 87 || 84 || 77 Utilizarea capacității || 75% || 77% || 85% || 86% Indice || 100 || 104 || 114 || 116 Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare (c) Volumul vânzărilor (163) Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a avut aceeași evoluție ca și producția, cu o reducere de 6% în cursul perioadei examinate. Tabelul 8 Vânzările totale în Uniune ale industriei din Uniune || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Vânzări (tone) || 2 288 283 || 2 047 305 || 2 169 423 || 2 160 807 Indice || 100 || 89 || 95 || 94 Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare (d) Cota de piață (164) După o primă scădere de 13% în 2009, industria din Uniune a recâștigat o parte din cota de piață pierdută de EAU, Coreea de Sud, Iran și Pakistan, în pofida creșterii volumului importurilor din India, Oman și alte țări terțe (Rusia, Mexic și Arabia Saudită) în aceeași perioadă. În ansamblu, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 3% în cursul perioadei examinate. Tabelul 9 Cota de piață a industriei din Uniune || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Cota de piață a industriei din Uniune || 80% || 70% || 74% || 77% Indice || 100 || 87 || 93 || 97 Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare și datele Eurostat (e) Creșterea (165) Piața a stagnat în cursul perioadei examinate. Nu a existat o creștere de care să poată beneficia industria din Uniune; dimpotrivă, în ciuda eforturilor de restructurare, industria din Uniune a continuat să piardă din cota de piață în raport cu importurile în creștere, în special cele provenind din țări care nu fac obiectul unor măsuri. Ușoara scădere a consumului în cursul PAR trebuie analizată în contextul penuriei temporare de materie primă (PTA) din Uniune, precum și de pe piața mondială. (f) Forța de muncă și productivitatea (166) Nivelul de ocupare a forței de muncă în cadrul industriei din Uniune a scăzut cu 41% între 2008 și PAR. Scăderea a fost constantă în cursul perioadei examinate, inclusiv în 2010, când producția a crescut (a se vedea considerentul 160 de mai sus). Având în vedere creșterea productivității, această scădere reflectă eforturile de restructurare depuse de o serie de producători din Uniune. (167) Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 50% în perioada examinată. Această situație reflectă faptul că producția s-a redus într-un ritm mai lent decât nivelul ocupării forței de muncă și indică eficiența sporită a industriei din Uniune. Acest lucru este evident mai ales pentru anul 2010, când producția a crescut în timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a scăzut iar productivitatea a fost cu 37% mai mare decât în 2008. Tabelul 10 Forța de muncă și productivitatea || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Număr de angajați || 2 060 || 1 629 || 1 449 || 1 218 Indice || 100 || 79 || 70 || 59 Productivitate (tonă/angajat) || 1 130 || 1 294 || 1 545 || 1 698 Indice || 100 || 115 || 137 || 150 Sursa: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare || || (g) Importanța marjei efective de subvenție (168) În ceea ce privește impactul marjei efective de subvenție a importurilor din India asupra industriei din Uniune, ținând seama de sensibilitatea pieței acestui produs la evoluția prețurilor, impactul nu poate fi considerat neglijabil. Trebuie remarcat că acest indicator are o importanță mai mare în contextul analizei privind probabilitatea reapariției prejudiciului. În cazul expirării măsurilor, este probabil ca importurile subvenționate să revină în cantități și la prețuri care ar face ca impactul marjei de subvenție să fie semnificativ. (h) Restabilirea în urma practicilor anterioare de subvenționare (169) Cu toate că indicatorii examinați anterior indică o anumită redresare a situației economice a industriei din Uniune, după instituirea măsurilor compensatorii definitive în 2001, ei arată, de asemenea, că industria din Uniune continuă să fie vulnerabilă. 4.3. Indicatori microeconomici (a) Stocuri (170) Nivelul stocurilor a fost cu 24% mai ridicat în PAR față de nivelul din 2008. Cu toate acestea, stocurile au rămas la nivelurile stabilite anterior în raport cu producția, adică între 5% și 6%. Tabelul 11 Stocuri || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Stocuri finale || 51 495 || 54 808 || 54 314 || 64 069 Indice || 100 || 106 || 105 || 124 Sursa: răspunsuri la chestionar (b) Evoluția prețurilor (171) În ceea ce privește evoluția prețurilor, după o primă scădere în 2009 (-16%), cauzată în principal de criza economică, în 2010 prețurile s-au apropiat de nivelul din 2008. A urmat o creștere puternică a prețului mediu unitar în cursul PAR, în urma căreia creșterea înregistrată în cursul perioadei examinate s-a ridicat la 25%. (172) Creșterea bruscă a prețurilor din cursul PAR trebuie privită în contextul evoluțiilor neașteptate ale pieței bumbacului de la sfârșitul anului 2010 și din primul trimestru din 2011. Astfel cum se menționează mai sus (în considerentul 155), nivelul excepțional de ridicat al prețurilor bumbacului a determinat o trecere către fibrele de poliester, care se află în concurență cu PET pentru aceeași materie primă. Creșterea cererii de materie primă, în special de PTA, a determinat creșterea prețurilor PET din Asia și din Orientul Mijlociu, cu repercusiuni asupra prețurilor PET din Uniune. Creșterea prețului din Uniune la momentul respectiv a fost amplificată de penuria pe termen scurt de PTA înregistrată în Uniune din cauza situației de forță majoră declarate de unul dintre producătorii de PTA din Uniune. Tabelul 12 Preț unitar de vânzare în Uniune || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Preț unitar de vânzare în Uniune (EUR/tonă) || 1 066 || 891 || 1 045 || 1 330 Indice (2008 = 100) || 100 || 84 || 98 || 125 Sursa: răspunsuri la chestionar || || || || (c) Factorii care influențează prețurile de vânzare (173) Prețurile de vânzare ale PET urmează tendințele prețurilor principalelor sale materii prime (în principal PTA și monoetilenglicolul – MEG), care constituie până la 90% din costul total al PET. PTA este un derivat al petrolului, iar prețul său fluctuează în funcție de prețul țițeiului. Acest fapt determină un nivel ridicat de volatilitate a prețurilor PET. (174) În plus, PET se află în concurență cu fibrele de poliester în ceea ce privește materia primă PTA, de care fibrele de poliester depind în aceeași măsură ca PET. Întrucât în industria textilă fibrele de poliester constituie o alternativă a bumbacului, prețul PET este, de asemenea, sensibil la evoluțiile de pe piața bumbacului. (d) Salariile (175) Salariile medii s-au redus cu 7% în cursul perioadei examinate. Această reducere a avut loc în PAR și a amplificat creșterea productivității menționată mai sus (a se vedea considerentul 167). Tabelul 13 Salariile || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Salarii (medie per persoană) || 54 512 || 56 014 || 54 876 || 50 784 Indice || 100 || 103 || 101 || 93 Sursa: răspunsurile la chestionar (e) Rentabilitatea și randamentul investițiilor (176) Rentabilitatea și randamentul investițiilor s-au îmbunătățit semnificativ între 2008 și PAR. Profiturile din vânzări de pe piața Uniunii au crescut de la -7,9% în 2008 la 5,3% în PAR, iar randamentul investițiilor a crescut de la -9,6% la 10,6%. Anul 2008 a fost afectat de rezultatele deosebit de slabe ale unui producător din Uniune. Cu toate acestea, îmbunătățirea situației financiare a industriei din Uniune în 2009 și 2010, când prețurile au fost sub nivelul lor din 2008, demonstrează relația slabă dintre prețuri și rentabilitate. Ameliorarea rentabilității pare însă strâns corelată cu îmbunătățirea utilizării capacității și cu creșterea productivității, observate mai sus. (177) Datorită evoluțiilor pieței mondiale de la sfârșitul lui 2010 și începutul lui 2011, precum și a eforturilor de restructurare și a câștigurilor de eficacitate descrise mai sus, industria din Uniune a reușit să-și îmbunătățească rentabilitatea în 2010, atingând nivelul de 5,3% în PAR. (178) O parte interesată a susținut că această evoluție a fost neașteptată și excepțională, și, prin urmare, nu trebuie considerată a fi reprezentativă pentru situația generală a industriei din Uniune. (179) În această privință, trebuie remarcat că industria Uniunii a fost în măsură să beneficieze de creșterile de preț ale PET de la sfârșitul lui 2011 și începutul lui 2012 deoarece ea stabilise prețul PTA înainte ca evenimentele descrise mai sus să se fi produs pe piață. Pe baza surselor statistice privind evoluția în perioada de după PAR, prezentate de către părți, marjele de profit ale producătorilor de PET au scăzut substanțial în 2012. Acest fapt confirmă că rentabilitatea din 2011 (PAR) a fost în mare măsură influențată de evenimente economice globale neașteptate și temporare (a se vedea considerentul 155), care au șanse minime de a reapărea, și nu pot fi considerate permanente și reprezentative pentru situația industriei din Uniune. Tabelul 14 Rentabilitatea și randamentul investițiilor || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Rentabilitatea vânzărilor Uniunii || -7,9% || 1,6% || 4,8% || 5,3% Indice || 100 || 221 || 261 || 267 Randamentul investițiilor || -9,6% || 2,3% || 8,9% || 10,6% Indice || 100 || 224 || 292 || 310 Sursa: răspunsurile la chestionar (f) Fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capital (180) Fluxurile de lichidități s-au îmbunătățit în mod semnificativ în perioada examinată, reflectând recenta îmbunătățire a rentabilității industriei din Uniune. Tabelul 15 Fluxul de lichidități || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Fluxul de lichidități (EUR) || - 59 419 394 || 40 940 883 || 96 614 649 || 103 761 169 Indice (2008 = 100) || 100 || 269 || 363 || 375 În % din cifra de afaceri || -5,9% || 4,5% || 8,3% || 7,5% Indice (2008 = 100) || 100 || 176 || 242 || 229 Sursa: răspunsurile la chestionar (181) Nu au existat indicii specifice că industria din Uniune s-ar fi confruntat cu dificultăți în ceea ce privește mobilizarea capitalului, în special deoarece producătorii din Uniune fac parte din grupuri mai mari. (g) Investiții (182) Nivelul investițiilor a fost în general cu 35% mai scăzut pe parcursul perioadei examinate. Investițiile inițiale realizate în 2008 au fost reduse drastic în 2009, iar situația nu s-a redresat de atunci. Tabelul 16 Investiții || 2008 || 2009 || 2010 || PAR Investiții (în mii EUR) || 72 341 598 || 5 404 705 || 15 994 659 || 47 217 003 Indice || 100 || 7 || 22 || 65 Sursa: răspunsurile la chestionar 5. Concluzie privind situația industriei din Uniune (183) Analiza datelor macroeconomice a indicat că în cursul perioadei examinate industria din Uniune și-a redus volumul producției și al vânzărilor. Cota de piață a industriei din Uniune nu s-a redresat pe deplin după scăderea inițială din 2009, înregistrând o scădere totală de 3 puncte procentuale în cursul perioadei examinate (până la 77% în PAR). Declinul ocupării forței de muncă și al capacității este rezultatul restructurării în curs și trebuie privit în contextul unei utilizări a capacității și al unei productivități în creștere. (184) În același timp, majoritatea indicatorilor microeconomici relevanți au arătat semne de îmbunătățire. Rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități au crescut semnificativ, în special în 2010 și în cursul PAR. Pe de altă parte, investițiile au scăzut dramatic în 2009 și nu s-au redresat de atunci. (185) În ansamblu, situația economică a sectorului s-a îmbunătățit. Aceste îmbunătățiri sunt însă relativ recente și se datorează într-o anumită măsură evoluțiilor neprevăzute și temporare ale pieței de la sfârșitul lui 2010 și începutul lui 2011 (a se vedea considerentul 155 de mai sus). Acest lucru pare a fi susținut de informațiile disponibile privind evoluția marjei industriei din Uniune în 2012 (a se vedea considerentul 179 de mai sus), care arată o reducere comparativ cu PAR. (186) Având în vedere analiza de mai sus, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit și nu pare a exista un prejudiciu important. Cu toate acestea, în ciuda tendințelor aparent pozitive și a eforturilor de restructurare semnificative, situația industriei din Uniune este încă fragilă. (187) În urma comunicării, unele părți au contestat concluzia conform căreia industria din Uniune este încă fragilă, susținând că industria din Uniune are o poziție solidă și s‑a transformat în mod substanțial din 1999. Se observă că, în conformitate cu explicațiile de mai sus (considerentul 184), în pofida constatării, pe ansamblu, a unei îmbunătățiri și a unei consolidări, nu toți indicatorii economici au avut o evoluție pozitivă în perioada examinată. De exemplu, volumul producției și al vânzărilor, precum și cota de piață au înregistrat scăderi. În plus, îmbunătățirile au fost înregistrate relativ recent și, având în vedere scăderea dramatică a rentabilității din 2012, par să fi fost de scurtă durată. Prin urmare, s‑a considerat că, deși nu s‑a dovedit existența unui prejudiciu material în cursul PAR, industria din Uniune era încă fragilă. Acest argument a fost, prin urmare, respins. (188) În urma comunicării, unele părți au contestat utilizarea datelor referitoare la perioada de după PAR pentru analiza situației economice a industriei din Uniune. În replică la această afirmație se confirmă că situația industriei din Uniune a fost evaluată pentru perioada examinată și, în acest sens, nu s‑a constatat niciun prejudiciu material. Cu toate acestea, evoluția rentabilității industriei din Uniune după PAR este, în acest caz, relevantă în special în contextul caracterului excepțional al evoluțiilor pieței globale la sfârșitul anului 2010 și începutul anului 2011. Este, de asemenea, ilustrată volatilitatea tipică acestui sector. Prin urmare, argumentul se respinge. E. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI 1. Impactul volumului estimat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor (189) Ancheta a arătat că importurile din India au continuat să fie subvenționate și că nu există indicații că subvenționarea urmează să fie redusă sau întreruptă. (190) O analiză prospectivă privind volumul probabil al importurilor din India în Uniune a arătat că, dată fiind supracapacitatea disponibilă pentru exporturi (a se vedea considerentul 125 de mai sus), nivelurile prețurilor din Uniune și atractivitatea pieței Uniunii, este probabil ca, dacă măsurile ar fi abrogate, importurile din India să crească până la niveluri superioare celor atinse în PAR. Ținând cont de creșterea planificată a capacității, se estimează că supracapacitatea disponibilă pentru exporturi va atinge circa 600 000 - 700 000 de tone în viitorul apropiat, ceea ce ar reprezenta circa 21-25% din consumul total din Uniune în PAR. (191) Ca urmare a continuării subvenționării, se prevede că dacă măsurile împotriva Indiei ar fi retrase prețurile importurilor din India ar scădea și mai mult. De asemenea, dat fiind că exportatorii se vor confrunta cu concurența importurilor la prețuri mici provenind din alte țări, este probabil ca aceștia să-și reducă și mai mult prețurile pentru a-și mări cota pe piața Uniunii. (192) În acest context, este probabil ca industria din Uniune să se confrunte cu un volum substanțial de importuri din India la prețuri subvenționate, sub prețurile medii ale industriei din Uniune, care ar afecta situația economică recent îmbunătățită a acesteia. Prin urmare, este probabil ca prejudiciul material să reapară dacă măsurile împotriva Indiei ar fi retrase. 2. Capacitatea de producție și supracapacitatea disponibilă pentru exporturi (193) După cum s-a indicat mai sus (a se vedea considerentul 125), producătorii-exportatori din India au potențialul de a-și mări volumul exporturilor către piața Uniunii. Capacitatea de producție a Indiei a înregistrat o creștere semnificativă în cursul perioadei examinate (a se vedea considerentul 125 de mai sus). Potrivit informațiilor disponibile, se estimează că capacitatea Indiei va crește și mai mult, determinând în viitorul apropiat o diferență de 600 000 - 700 000 de tone între consumul intern și capacitatea de producție disponibilă pentru exporturi. O astfel de supracapacitate disponibilă pentru exporturi trebuie considerată semnificativă, întrucât ea reprezintă circa 21-25% din consumul Uniunii în cursul PAR. (194) Prin urmare, deși importurile în Uniune au fost relativ scăzute, ele au crescut mai mult decât dublu în perioada examinată, existând riscul ca un volum important de exporturi din India să fie redirecționat către Uniune. 3. Pierderea piețelor de export (195) În Turcia și în Africa de Sud sunt în vigoare măsuri de protecție comercială împotriva Indiei. Posibilitatea ca India să piardă aceste piețe de export ca urmare a măsurilor existente reprezintă un alt indiciu că piața Uniunii ar putea fi vizată dacă s-ar permite expirarea măsurilor. (196) În urma comunicării, unele părți au contestat concluziile privind pierderea piețelor de export de către India. S‑a afirmat că ambele piețe sunt piețe marginale de export, prin urmare, în cazul eliminării măsurilor, nu ar fi posibilă redirecționarea unor volume semnificative de exporturi de pe aceste piețe către piața Uniunii. Se observă că numai existența măsurilor de protecție comercială pe unele piețe exclude orice comparație pertinentă a importanței relative a piețelor cu sau f