RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 15.6.2010 
SEC(2010) 741 final 
  
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI  
  
cu scopul de a pune cap ăt situației de deficit public excesiv în Cipru 
 
RO 2   RO Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI  
  
cu scopul de a pune cap ăt situației de deficit public excesiv în Cipru 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 
alineatul (7), 
având în vedere recomandarea Comisiei Europene, întrucât: (1) În conformitate cu articolul 126 din tratat, statele membre trebuie s ă evite deficitele 
publice excesive. 
(2) Pactul de stabilitate și creștere are la baz ă obiectivul unor finan țe publice solide ca 
mijloc de consolidare a condi țiilor pentru stabilitatea pre țurilor și pentru o cre ștere 
susținută și durabilă, care să contribuie la crear ea de locuri de munc ă. 
(3) Reforma din 2005 a Pact ului de stabilitate și creștere a căutat să-i întărească 
eficacitatea și bazele economice, precum și să protejeze sustenabilitatea finan țelor 
publice pe termen lung. Ea a avut ca obiectiv garantarea faptului c ă situația economic ă 
și bugetară este pe deplin luat ă în considerare în toate etap ele PDE. Astfel, Pactul de 
stabilitate și creștere constituie cadrul care sprijin ă politicile guvernamentale pentru o 
revenire rapid ă la poziții bugetare solide ținând cont de situa
ția economic ă. 
(4) La [13 iulie 2010], Consiliul a hot ărât, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) 
din tratat, c ă în Cipru exist ă un deficit excesiv. 
(5) În conformitate cu artico lul 126 alineatul (7) din tratat și cu articolul 3 din 
Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului privind accelerarea și clarificarea 
aplicării procedurii de  deficit excesiv1 (care face parte din P actul de stabilitate și 
creștere), Consiliul trebuie, de asemenea, s ă adreseze recomand ări statului membru în 
cauză pentru a pune cap ăt situației de deficit excesiv într-o perioad ă determinat ă. 
Recomandarea trebuie s ă stabileasc ă un termen limit ă de cel mult șase luni pân ă la 
care statul membru trebuie s ă întreprind ă acțiuni eficiente în vederea corect ării 
deficitului excesiv, precum și un termen limit ă pentru corectarea acestuia, care trebuie 
să se încheie în anul ce urmeaz ă după identificarea sa, cu excep ția cazului în care 
există circumstan țe speciale. La stabilirea existen ței unor circumstan țe speciale, 
trebuie să se țină seama de „factorii relevan ți” definiți la articolul 2 alineatul (3) din 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 6.  
 
RO 3   RO Regulamentul (CE) nr. 1467/97. De asemenea, într-o recomandare pentru corectarea 
unui deficit excesiv, Consiliul solicit ă statului membru s ă realizeze o îmbun ătățire 
anuală minimă a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, excluzând 
măsurile one-off și alte măsuri temporare, de cel pu țin 0,5% din PIB ca valoare de 
referință. 
(6) În cazul Ciprului, se consider ă că există circumstan țe speciale, care justific ă o mai 
mare flexibilitate în aplicarea pr ocedurii de deficit excesiv introdus ă în 2005 odat ă cu 
reforma Pactului de stabilitate și creștere. În 2009, pentru prima dat ă în 35 de ani, 
activitatea economic ă s-a contractat. Recesiunea a reflectat sc ăderea semnificativ ă a 
cererii interne și mediul extern nefavorabil. În mod concret, gradul ridicat de 
îndatorare a gospod ăriilor, condi țiile mai stricte de împrumut, înr ăutățirea 
perspectivelor de pe pia ța muncii și manifestarea unor efecte negative la nivelul 
încrederii au condus la sc ăderea consumului privat. În paralel, investi țiile au înregistrat 
o ajustare drastic ă, în contextul sc ăderii cererii externe pentru locuin țe, al utiliz ării 
reduse a capacit ăților și al restructur ării bilanțurilor întreprinderilor. În plus, 
exporturile de bunuri și servicii, în special în sectorul turismului, au sc ăzut abrupt din 
cauza crizei financiare și a încetinirii economi ce la nivel mondial, și în special din 
cauza perspectivelor de cre ștere mult mai sc ăzute ale principalilor parteneri comerciali 
(Regatul Unit, zona euro, Rusia) . Deficitul din 2009 este o consecin ță a încetinirii 
creșterii economice și a măsurilor de stimulare luate de autorit ățile cipriote în 
conformitate cu PERE. Existen ța unor circumstan țe speciale permite Consiliului s ă 
autorizeze corectarea pe termen mediu a deficitului excesiv. 
(7) În anii care au precedat criza, pe  fondul unei conjuncturi economice favorabile și 
datorită creșterii spectaculoase a activelor și a veniturilor fiscal e, Ciprul a putut 
acumula excedente bugetare, reducându- și astfel nivelul datoriei brute la 48,4% din 
PIB în 2008 (de la 70,2% în 2004). Îns ă în 2009, criza economic ă a lovit puternic 
finanțele publice. Drept rezu ltat, soldul bugetar a sc ăzut de la un excedent de 0,9% din 
PIB în 2008 pân ă la un deficit de 6,1% din PI B în 2009. Acest lucru se explic ă 
totodată și prin m ăsurile discre ționare luate ca r ăspuns la încetinirea economic ă 
(conform PERE) și prin efectele de compunere relativ importante datorate unei cre șteri 
a PIB-ului mult mai pu țin bazate pe veniturile fiscale.  Deficitul se va adânci în 
continuare, pân ă la 6,2% din PIB în 2010, conform notific ării prezentate de ministerul 
Finanțelor în martie 2010 în cadrul PDE. Cu toate acestea, proiec țiile bugetare din 
previziunile serviciilor Comisiei din prim ăvara anului 2010 indic ă faptul că deficitul 
bugetar va atinge aproximativ 7% di n PIB în 2010. Nu au fost incluse m ăsurile 
extrabugetare poten țiale aflate înc ă în dezbatere, pentru care informa țiile legate de 
modalitățile și calendarul implement ării sunt incerte sau inexistente.  
(8) Luând în considerare circumstan țele speciale și cadrul PERE, se recomand ă un efort 
fiscal anual mediu. Efor tul fiscal trebuie s ă țină seama de totalitatea factorilor relevan ți 
pentru îndeplinirea ob iectivelor de politic ă fiscală, începând cu nivelul deficitului 
public și al datoriei brute, dar și de alți indicatori, cum ar fi situa ția contului curent, 
nivelul datoriilor contingente din sectorul financiar, pl ățile de dobânzi, primele de risc 
și schimb ările preconizate la nivelul cheltuielilor pe termen mediu legate de 
îmbătrânirea popula ției. Pentru calcularea efortului fiscal anual mediu, se ia ca punct 
de plecare deficitul pe 2011 prognozat în previziunile serviciilor Comisiei din 
primăvara lui 2010. Efortul fiscal total n ecesar pentru atingerea nivelului- țintă de 3% 
al deficitului nominal pân ă la termenul limit ă se calculeaz ă în continuare pe baza 
ipotezei unei sc ăderi treptate a out put gap-ului pân ă în 2015. 
 
RO 4   RO (9) În acest context, este oportun s ă se aibă în vedere corectarea deficitului excesiv pe 
termen mediu, termenul limit ă pentru efectuarea corec ției fiind 2012. În mod concret, 
având în vedere dezechilibrele externe și interne mari, o strategie de ajustare credibil ă 
și sustenabil ă ar presupune ca autorit ățile cipriote s ă consolideze strategia bugetar ă din 
2010 cu m ăsuri de controlare a cheltuielilor curente, s ă reducă deficitul sub 6% din 
PIB în 2010 și să acționeze rapid pentru a defini o strategie de consolidare axat ă pe 
cheltuieli. În acest scop, autorit ățile cipriote ar trebui s ă asigure un efort bugetar anual 
mediu de 1¾% din PIB în perioada 2010-2012,  să precizeze m ăsurile care sunt 
necesare pentru corectarea deficitului bugetar excesiv pân ă în 2012, dac ă condițiile 
ciclice permit aceast ă evoluție, și să accelereze reducerea deficitului în cazul în care 
condițiile economice sau bugetare se dovede sc mai bune decât se anticipeaz ă în 
prezent. În programul de stabilitate prezentat Comisiei și Consiliului la 1 aprilie 2010, 
Cipru s-a angajat s ă își reducă deficitul la 4,5% din PIB în 2011 și la 3,4% din PIB în 
2012. De aceea, efortul suplimentar solicitat  Ciprului în prezen ta recomandare în 
raport cu planul ini țial al autorit ăților cipriote este considerat fezabil și necesar.  
Consolidarea bugetar ă ar trebui s ă contribuie totodat ă la scăderea ratei datoriei publice 
brute aproape de valoarea de referin ță într-un ritm satisf ăcător, prin restabilirea unui 
nivel adecvat al excedentului primar. 
(10) Recent, cadrul bugetar al Ciprului a fost îmbun ătățit odată cu adoptarea Sistemului 
contabil de gestiune financiar ă (FIMAS). Începând din 2006, Cipru a implementat 
totodată adoptarea progresiv ă a unui cadru bugetar pe termen mediu pentru trei ani, iar 
din 2007 a introdus un sistem de bugetare bazat pe programe și pe rezultate. Cu toate 
acestea, noul cadru se afl ă încă într-un stadiu incipient de implementare și se prevede 
că va fi complet opera țional abia în 2012. Prin urmare, impactul acestuia se va face 
simțit doar pe termen mediu. Implementarea rapid ă a noului cadru va fi esen țială 
pentru o consolidare eficient ă și de durat ă a finanțelor publice. Practica existent ă de 
adoptare a unor bugete suplimentare în cursul anului implica o cre ștere a cheltuielilor 
curente peste nivelul ini țial de realocare a fondurilor. Odat ă cu implementarea 
integrală a noului cadru bugetar, se preconizeaz ă că această practică va înceta, iar 
procesul de bugetare va fi mai eficient și va contribui la limitarea cheltuielilor pe 
ministere, în func ție de plafoanele fixate. În acela și timp, noul proces de bugetare va 
stabili o baz ă solidă pentru realocarea cheltu ielilor în favoarea activit ăților cu poten țial 
de creștere. 
(11) Impactul bugetar pe termen lung al îmb ătrânirii popula ției se situeaz ă cu mult peste 
media din UE, fiind influen țat în mare m ăsură de o cre ștere relativ accentuat ă a 
cheltuielilor din sectorul  pensiilor ca pondere din PIB în deceniile urm ătoare, par țial ca 
o consecin ță a faptului c ă sistemul de pensii este înc ă în curs de maturizare. Reforma 
sistemului de pensii introdus ă în aprilie 2009 urmeaz ă să reducă ușor creșterea 
cheltuielilor cu pensiile și, mult mai important, s ă crească rata contribu ției la 
asigurările sociale. Reforma ar urma s ă îmbunătățească soldul pe termen lung al 
sistemului de pensii și să reducă riscurile care amenin ță sustenabilitatea, f ără a avea 
însă un efect asupra evalu ării globale. Pozi ția bugetar ă din 2009 accentueaz ă impactul 
bugetar al îmb ătrânirii popula ției asupra devia ției de la sustenabilitate. Îmbun ătățirea 
soldului primar pe termen mediu și implementarea unor m ăsuri suplimentare pentru 
atenuarea cre șterii considerabile a ch eltuielilor datorate îmb ătrânirii popula ției, în 
special a cheltuielilor cu pensiile și cu asisten ța medical ă, ar contribui la reducerea 
 
RO 5   RO riscurilor care amenin ță sustenabilitatea finan țelor publice, evaluate ca fiind ridicate în 
Raportul privind sustenabilitat ea publicat de Comisie în 20092. 
(12) Potrivit datelor comunicate de autorit ățile cipriote în apri lie 2010, datoria public ă brută 
s-a situat la nivelul de 56,2% din PIB în 2009. Aceast ă creștere s-a datorat în principal 
deteriorării semnificative a soldului primar și efectelor de „bulg ăre de zăpadă” de 
creștere a datoriei pe fondul sc ăderii PIB-ului nominal. Ajust ările stoc-flux au avut la 
rândul lor o contribu ție negativ ă la nivelul datoriei, ridi cându-se la aproximativ 1 
punct procentual din PIB, din cauza acumul ării activelor publice la sfâr șitul anului 
pentru îndeplinirea obliga țiilor legate de datoriile scad ente la începutul lui ianuarie 
2010, precum și a diferen țelor dintre contabilitatea de cas ă și contabilitatea de 
angajament. Pentru 2010, Cipru a notificat o datorie planificat ă de 62% din PIB, 
depășind așadar valoarea de referin ță de 60% din PIB prev ăzută în tratat (programul de 
stabilitate din aprilie 2010 anun ță o cifră ușor mai sc ăzută, 61%, și preconizeaz ă o 
creștere ulterioar ă în 2011, pân ă la 63,2% din PIB). Având în vedere riscurile care 
amenință scenariul macroeconomic și țintele bugetare, evolu ția nivelului datoriei ar 
putea fi mai nefavorabil ă decât cea preconizat ă. Potrivit previziunilor serviciilor 
Comisiei din prim ăvara anului 2010, datoria ar urma s ă crească până la 62,3% din PIB 
în 2010 și până la 67,6% în 2011, pe fondul deterior ării soldului primar. 
(13) O supraveghere mai atent ă în cadrul PDE va necesita o monitorizare periodic ă și în 
timp util a progreselor înregistrate în impl ementarea strategiei de consolidare fiscal ă. 
În aceste condi ții, ar fi util ca în viitoarele vers iuni actualizate ale programului de 
stabilitate al Ciprul ui, un capitol separat s ă fie consacrat acestei chestiuni. 
(14) În general, în opinia Consiliului, m ăsurile de consolidare bugetar ă ar trebui s ă asigure 
o îmbunătățire durabil ă a soldului bugetului general, vizând totodat ă creșterea calit ății 
finanțelor publice și consolidarea poten țialului de cre ștere economic ă, 
ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE: 
(1) Recunoscând c ă situația bugetar ă a Ciprului din 2009 a fo st rezultatul unor m ăsuri 
reprezentând 1½% din PIB în  2009, care au constituit un r ăspuns adecvat la 
recesiune, fiind conforme cu principiile Planului european de redresare economic ă, 
precum și al acțiunii libere a stabilizatorilor automa ți, autoritățile cipriote ar trebui s ă 
pună capăt actualei situa ții de deficit excesiv cât mai rapid posibil și cel târziu pân ă 
în 2012. 
(2) Autorit ățile cipriote ar trebui s ă aducă deficitul public sub valo area de 3% din PIB în 
mod credibil și sustenabil prin m ăsuri pe termen mediu. În  mod concret, în acest 
scop, autorit ățile din Cipru ar trebui:  
(a) să ia măsurile necesare pentru reducerea în 2010 a defi citului sub 6% din PIB 
și să defineasc ă o strategie de consolidare axat ă pe cheltuieli, pentru a aduce 
deficitul sub valoarea de referin ță până în 2012; 
                                                 
2 În concluziile din 10 noiembrie 2009 referitoare la sustenabilitatea finan țelor publice, „Consiliul solicit ă 
statelor membre s ă își canalizeze aten ția asupra strategiilor orientate spre sustenabilitate în programele 
privind stabilitatea și convergen ța pe care urmeaz ă să le elaboreze” și „invită Comisia, al ături de 
Comitetul pentru politic ă economic ă si de Comitetul economic si financiar, s ă continue elaborarea de 
metodologii pentru evaluarea sustenabilit ății pe termen lung a finan țelor publice în timp util pentru 
următorul raport privind susten abilitatea”, care este prev ăzut pentru 2012. 
 
RO 6   RO (b) în acest scop, s ă asigure un efort fiscal anua l mediu de 1¾% din PIB în 
perioada 2010-2012, care s ă contribuie totodat ă la scăderea datoriei publice 
brute aproape de valoarea de referin ță într-un ritm satisf ăcător, prin asigurarea 
unui nivel adecvat al excedentului primar;  
(c) să precizeze și să implementeze riguros m ăsurile necesare pe ntru corectarea 
deficitului excesiv pân ă în 2012, în cazul în care condi țiile ciclice permit acest 
lucru, și să accelereze reducerea deficitulu i, în cazul în care condi țiile 
economice sau bugetare se dovedesc ma i favorabile decât se anticipeaz ă în 
prezent.  
(3) În vederea limit ării riscurilor care amenin ță ajustarea, Cipru ar trebui s ă întărească 
caracterul obligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu și să îmbunătățească 
monitorizarea execu ției bugetare pe parcursul întregului an.  
(4) Cipru ar trebui s ă îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finan țelor publice 
prin implementarea unor m ăsuri de reform ă vizând controlul cheltuielilor cu pensiile 
și cu asisten ța medical ă, în vederea limit ării creșterii preconizate a cheltuielilor legate 
de îmbătrânirea popula ției. 
(5) De asemenea, pe lâng ă efortul fiscal, autorit ățile cipriote ar trebui s ă valorifice toate 
oportunitățile, inclusiv cele care decurg din îmbun ătățirea condi țiilor economice, 
pentru a accelera reducerea nivelului datoriei publice brute c ătre valoarea de 
referință.  
(6) Consiliul stabile ște data de [13 ianuari e 2011] ca termen limit ă până la care guvernul 
Ciprului s ă întreprind ă acțiuni eficiente pentru a preciza care sunt m ăsurile necesare 
în vederea progres ării în direc ția corectării deficitului excesiv. Evaluarea eficien ței 
acțiunilor va ține cont de evolu țiile economice comparativ cu perspectivele 
economice din previziunile serviciilor Comisiei din prim ăvara anului 2010.  
Autoritățile cipriote ar trebui s ă raporteze progresele realizat e în implementarea acestor 
recomand ări într-un capitol separat din actualiz ările viitoare ale programului de stabilitate 
până la abrogarea procedur ii de deficit excesiv.  
În plus, Consiliul subliniaz ă importan ța realizării obiectivului pe termen mediu (OTM) pentru 
gestionarea bugetar ă corespunz ătoare a perioadelor de sc ădere economic ă. Consiliul invit ă 
așadar autorit ățile cipriote s ă asigure continuarea consolid ării bugetare în scopul atingerii 
obiectivului pe termen mediu în ceea ce prive ște poziția bugetar ă – un buget echilibrat în 
termeni structurali - și după corectarea deficitului excesiv. Aderarea la țintele bugetare și 
limitarea ferm ă a cheltuielilor pe termen mediu ar putea fi îmbun ătățite prin implementarea 
integrală, așa cum se are în vedere, a unui cad ru bugetar multianual eficient.  
 
RO 7   RO Prezenta recomandare se adreseaz ă Republicii Cipru. 
Adoptată la Bruxelles, 
 Pentru Consiliu 
 Pre ședintele