Prezenta secțiune oferă informații mai detaliate privind timpul de care instanțele au nevoie pentru soluționarea litigiilor în domenii de drept specifice și completează datele generale privind eficiența sistemelor de justiție. Domeniile sunt selectate în funcție de importanța lor pentru piața unică, pentru economie și pentru mediul de afaceri în general. Datele privind durata medie a procedurilor din aceste domenii specifice permit o înțelegere mai nuanțată a modului în care funcționează sistemul judiciar național. Tabloul de bord din 2016 se bazează pe exercițiile anterioare de colectare de date și examinează domeniile insolvenței, dreptului concurenței, dreptului consumului, drepturilor de proprietate intelectuală, legislației privind comunicațiile electronice și achizițiilor publice.

O analiză mai atentă a funcționării instanțelor atunci când aplică dreptul UE în domenii specifice este deosebit de relevantă. Dreptul UE constituie o bază comună în sistemele juridice ale statelor membre, iar soluționarea litigiilor care țin de dreptul Uniunii este, prin urmare, deosebit de adecvată pentru obținerea de date comparabile. Atunci când aplică dreptul UE, instanțele naționale acționează ca instanțe ale Uniunii și se asigură că drepturile și obligațiile prevăzute de dreptul UE sunt puse în aplicare în mod efectiv. Focalizarea asupra anumitor domenii ale dreptului UE oferă clarificări cu privire la eficacitatea cu care se asigură aplicarea dreptului UE. Întârzierile importante înregistrate de acțiunile în justiție ar putea avea consecințe negative asupra asigurării respectării drepturilor care decurg din legislația UE în cauză, de exemplu atunci când nu mai sunt disponibile căi de atac adecvate sau când se produc daune financiare importante care devin nerecuperabile.

Graficul 13 Insolvența: timpul necesar pentru soluționarea cauzelor de insolvență* (în ani) (sursa: Banca Mondială: „Doing Business”)

* Timpul necesar creditorilor pentru a-și recupera creditul. Perioada de timp se calculează de la intrarea întreprinderii în incapacitate de plată până la plata parțială sau integrală a sumei datorate băncii. Sunt luate în considerare tacticile aplicate eventual de către părți pentru amânarea procedurii, precum inițierea de căi de atac cu caracter dilatoriu sau cererile de prelungire. Datele au fost extrase din răspunsurile oferite la un chestionar de către practicieni în insolvență care își desfășoară activitatea la nivel local și sunt verificate prin studierea actelor cu putere de lege și a normelor administrative, precum și prin confruntarea cu informațiile publice privind sistemele în materie de insolvență. Datele sunt colectate în luna iunie a fiecărui an.

Graficul 14 Concurența: durata medie a procedurilor de control jurisdicțional împotriva deciziilor autorităților naționale din domeniul concurenței care pun în aplicare articolele 101 și 102 din TFUE* (în primă instanță/în zile) (sursa: Comisia Europeană împreună cu Rețeaua europeană în domeniul concurenței)

Unul dintre principalele aspecte ale unui mediu de afaceri atractiv îl constituie aplicarea corectă a dreptului concurenței. Acest lucru este esențial pentru a asigura posibilitatea întreprinderilor de a beneficia de condiții de concurență echitabile. Controlul jurisdicțional al deciziilor autorităților naționale de concurență în primă instanță pare să dureze mai mult în comparație cu durata lichidării stocului de cauze pendinte în cauzele de contencios administrativ (Graficul 6) sau în cauzele civile, comerciale, de contencios administrativ și de alt tip, în ansamblul lor (Graficul 4). Cel mai probabil, aceste rezultate arată complexitatea și importanța economică a cauzelor în care s-a aplicat dreptul UE din domeniul concurenței.

* În această perioadă nu a fost identificată nicio cauză în BG, EE, CY, MT. IE: scenariul definit pentru obținerea datelor din acest grafic nu se aplică (autoritatea națională de concurență nu are competența de a lua decizii prin care să aplice articolele 101 și 102 din TFUE). AT: scenariul nu se aplică în mod direct; datele includ toate cauzele judecate de instanța austriacă competentă în materie de înțelegeri care implică o încălcare a articolelor 101 și 102 din TFUE. Timpul necesar pentru soluționarea procedurilor de control jurisdicțional a fost calculat pe baza duratei cauzelor în care a fost pronunțată o hotărâre judecătorească în anul de referință. Statele membre sunt prezentate pe baza mediei ponderate a duratei procedurilor judiciare în cursul acestor trei ani. Numărul de cauze relevante per stat membru variază, dar, în multe cazuri, acest număr este scăzut (sub trei pe an). Din acest motiv, durata medie poate depinde de durata unei cauze deosebit de îndelungate sau deosebit de scurte, ceea ce conduce la variații mari de la un an la altul (de exemplu, BE, DE, PL, UK). Într-unele din cauzele cele mai îndelungate instanțele au recurs la o trimitere preliminară la Curtea de Justiție a Uniunii Europene (de exemplu, CZ).

Graficul 15 Comunicații electronice: durata medie a procedurilor de control jurisdicțional împotriva deciziilor autorităților naționale de reglementare care pun în aplicare legislația UE în domeniul comunicațiilor electronice* (în primă instanță/în zile) (sursa: Comisia Europeană împreună cu Comitetul pentru comunicații)

Legislația în domeniul comunicațiilor electronice are drept obiectiv să crească gradul de competitivitate al piețelor vizate și să genereze investiții, inovare și creștere economică. Punerea în aplicarea efectivă a acestei legislații este esențială și pentru atingerea obiectivelor pe care le constituie scăderea prețurilor pentru cetățeni și creșterea calității serviciilor și a gradului de transparență. În general, durata medie a soluționării procedurilor de control jurisdicțional în dreptul comunicațiilor electronice în primă instanță pare să depășească durata medie a soluționării cauzelor civile, comerciale, de contencios administrativ și de alt tip (graficul 4). O comparație cu cauzele privind dreptul concurenței (graficul 14) și cu cele privind dreptul protecției consumatorilor (graficul 17) arată că diferențele în ceea ce privește durata medie de soluționare sunt mai importante în categoria cauzelor privind comunicațiile electronice. Cel mai probabil, această situație se explică prin spectrul larg de cauze acoperite de această categorie, care variază de la revizuirile aprofundate ale „analizei pieței” până la chestiuni în centrul cărora se află consumatorii.

* În această perioadă nu a fost identificată nicio cauză în LU și LV, nicio cauză în FI în 2013 și nicio cauză în IE și MT în 2014. Numărul de proceduri de control judiciar relevante variază de la un stat membru la altul. În unele cazuri, numărul limitat de cauze relevante (BE, EE, IE, CY, LT, UK) înseamnă că existența unor cauze foarte îndelungate poate afecta în mod considerabil durata medie. AT: în 2013 s-a înregistrat un număr neobișnuit de mare de cauze complexe de analize de piață, care urmează să fie judecate de instanța competentă. DK: un organ cvasijudiciar este responsabil de judecarea căilor de atac în primă instanță. În ES, AT, PL sunt responsabile instanțe diferite, în funcție de obiectul cauzei.

Graficul 16 Marca comunitară: durata medie a cauzelor având drept obiect încălcarea drepturilor aferente unei mărci comunitare* (prima instanță/în zile) (sursa: Comisia Europeană, împreună cu Observatorul European al Încălcărilor Drepturilor de Proprietate Intelectuală)

Drepturile de proprietate intelectuală joacă un rol esențial în stimularea investițiilor în inovare. Fără mijloace eficiente în măsură să impună respectarea drepturilor de proprietate intelectuală, inovarea și creativitatea sunt descurajate, iar investițiile, reduse. Prin urmare, graficul 16 prezintă date privind durata necesară pentru ca instanțele naționale să pronunțe o hotărâre în cauzele având drept obiect o încălcare a celor mai răspândite titluri UE de proprietate intelectuală, și anume mărcile comunitare. Legislația UE privind mărcile comunitare acordă un rol important instanțelor naționale, care acționează ca instanțe ale Uniunii și pronunță hotărâri ce afectează teritoriul pieței unice. Datele evidențiază diferențe în ceea ce privește durata medie a acestor cauze între diferitele state membre, ceea ce poate avea un impact asupra deținătorilor de mărci comunitare care doresc să exercite căi de atac judiciare în cauze legate de presupuse încălcări.

* HR: nu au fost identificate cauze relevante de-a lungul acestei perioade. Nu au fost identificate cauze în LU și IE în 2012, în LT în 2013 și în EE și FI în 2014. Durata medie a cauzelor a fost calculată pe baza unor date statistice, atunci când acestea au fost disponibile, sau pe baza unui eșantion de cauze. Statele membre sunt organizate pe baza mediei ponderate a duratei procedurilor judiciare din cursul acestor trei ani. DK: datele furnizate pentru 2012 și 2013 includ toate cauzele legate de mărci. EL: datele pentru 2014 reprezintă o medie calculată pe baza datelor comunicate de diferitele instanțe. Pentru obținerea datelor în DE, ES, PT, SE au fost utilizate estimări efectuate de instanțe. Numărul de cauze relevante per stat membru variază. Numărul de cauze relevante a fost restrâns (sub cinci) în LT în 2012, în EE și FI în 2012 și 2013, în IE și LU în 2013 și 2014, în HU în 2012 și 2014. Din acest motiv, durata medie poate depinde de durata unei cauze deosebit de îndelungate sau deosebit de scurte, ceea ce conduce la variații mari de la un an la altul.

Graficul 17 Protecția consumatorilor: durata medie a procedurilor de control jurisdicțional împotriva deciziilor autorităților din domeniul protecției consumatorilor care pun în aplicare dreptul UE* (în primă instanță/în zile) (sursa: Comisia Europeană împreună cu Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorilor)

Punerea în aplicare efectivă a dreptului european al consumului asigură faptul că drepturile consumatorilor sunt respectate și că întreprinderile care încalcă normele referitoare la consumatori nu obțin avantaje neloiale. Autoritățile de protecție a consumatorilor și instanțele exercită un rol esențial în asigurarea respectării dreptului UE al consumului. Scenariul de mai jos cuprinde statele membre în care autoritățile de protecție a consumatorilor sunt împuternicite să adopte decizii de constatare a cazurilor de încălcare a dreptului consumului. Cazurile tratate de autoritățile de protecție a consumatorilor au deseori drept obiect aspecte importante legate de consum. Controlul jurisdicțional de lungă durată ar putea prelungi soluționarea unor posibile încălcări ale dreptului consumului, ceea ce ar putea avea consecințe grave asupra consumatorilor și a întreprinderilor.

* Scenariul nu se aplică în BE, LU, AT, FI, SE, UK. În decursul perioadei pentru care au fost disponibile date nu s-au înregistrat cauze relevante în IE, CY, MT. DE: autoritățile administrative au competența de a adopta decizii doar în cazurile transfrontaliere, iar în această perioadă nu s-au înregistrat cazuri transfrontaliere. FR: căile de atac sunt marginale, iar datele au fost disponibile numai pentru anul 2013. ES: datele indică media anuală din patru comunități autonome, iar media poate varia în cazul altor comunități autonome. Numărul de cauze raportat de DK, EE, FR, HR, LT, NL, SI cu privire la perioada acoperită este scăzut, ceea ce înseamnă că o cauză cu o durată foarte îndelungată sau scurtă poate afecta în mod considerabil media și ar putea conduce la variații mai mari pentru fiecare an. Unele state membre au furnizat o estimare (IT, PL, RO pentru 2013). În general, datele nu se referă la servicii și produse financiare. Durata medie se calculează în zile calendaristice, începând cu data la care o acțiune sau o cale de atac este introdusă în instanță și până la data la care instanța a pronunțat hotărârea definitivă.



Alte domenii specifice

În 2015, Comisia a analizat modalități de colectare de date împreună cu ACA-Europe (Asociația Consiliilor de Stat și a jurisdicțiilor de contencios administrativ supreme din UE) în domeniul achizițiilor publice. Dreptul UE privind atribuirea contractelor de achiziții publice este important din punct de vedere economic, deoarece asigură căi de atac rapide și eficace pentru ofertanții efectivi și potențiali care contestă atribuirea contractelor de achiziții publice. Din datele obținute din 17 de state membre reiese că în UE, în perioada 2013-2014, durata medie a unei acțiuni pe fond în cauzele privind atribuirea contractelor de achiziții publice în instanțele de ultim grad de jurisdicție a fost mai mică de un an (268 de zile). Un control jurisdicțional efectiv asigură că ofertanții pot să beneficieze de întreaga sferă de aplicare a căilor de atac prevăzute de legislația UE privind căile de atac în materia achizițiilor publice și că societatea, în general, nu este afectată de întârzierile de executare a contractelor publice.