[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 15.9.2008

COM(2008) 551 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

Al doilea raport anual 2007 privind punerea în aplicare a ajutorului comunitar în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 389/2006 al Consiliului din 27 februarie 2006 privind crearea unui instrument de sprijin financiar în scopul de a încuraja dezvoltarea economică a comunității cipriote turce

{SEC(2008)2469 final}

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

Al doilea raport anual 2007 privind punerea în aplicare a ajutorului comunitar în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 389/2006 al Consiliului din 27 februarie 2006 privind crearea unui instrument de sprijin financiar în scopul de a încuraja dezvoltarea economică a comunității cipriote turce

1. INTRODUCERE

La 26 aprilie 2004, Consiliul a declarat următoarele:

„Comunitatea cipriotă turcă și-a exprimat în mod clar voința de a-și asigura un viitor în cadrul Uniunii Europene. Consiliul este hotărât să pună capăt izolării acestei comunități și să faciliteze reunificarea Ciprului prin încurajarea dezvoltării economice a comunității cipriote turce. Consiliul a invitat Comisia să prezinte în acest scop propuneri detaliate, care să pună accentul în mod deosebit pe integrarea economică a insulei și pe îmbunătățirea relațiilor dintre cele două comunități și cu UE. Consiliul a recomandat ca cele 259 milioane de euro deja alocate pentru partea de nord a Ciprului în eventualitatea unei soluționări să fie utilizate acum în acest scop.”

Regulamentul Consiliului (CE) nr. 389/2006 privind crearea unui instrument de sprijin financiar în scopul de a încuraja dezvoltarea economică a comunității cipriote turce[1] (denumit în continuare „regulamentul privind ajutorul”) a fost adoptat la 27 februarie 2006.

Prezentul raport, al doilea de acest tip, acoperă perioada de la 1 martie la 31 decembrie 2007.

2. PROGRAMAREA AJUTORULUI

În cadrul bugetului 2007, nu au fost puse la dispoziție resurse suplimentare care să necesite programare. Nu a fost necesară nicio reprogramare în timpul perioadei de raportare. Au fost aduse modificări minore unor fișe de proiect, ceea ce nu a impus modificarea celor cinci decizii ale Comisiei adoptate în 2006.

3. MECANISMELE DE PUNERE ÎN APLICARE

Comisia Europeană asigură gestionarea ajutorului. Mecanismele de punere în aplicare au fost dictate de caracterul ad hoc al acestui program de ajutor și al beneficiarilor acestuia. Programul este pus în aplicare într-un stat membru al UE, dar într-o zonă care nu se află sub controlul efectiv al guvernului statului membru respectiv și în care aplicarea acquis-ului comunitar este suspendată.

Pentru a pune în aplicare programul, a fost constituită în 2006 o echipă de program, formată din funcționari și agenți contractuali ai Comisiei, ca parte a Grupului Operativ pentru Comunitatea Cipriotă Turcă din cadrul DG Extindere. De-a lungul perioadei de raportare, echipa de program a fost consolidată în continuare. În decembrie 2007, aceasta era formată din 27 de persoane, dintre care 3 funcționari ai Comisiei, 14 agenți contractuali și 10 agenți locali puși la dispoziție de un contractant privat (GTZ) pentru activități administrative și logistice.

Echipa de program, care lucrează în Cipru în cadrul unei misiuni pe termen lung, a utilizat în continuare facilitățile Biroului de sprijin pentru program, creat în septembrie 2006, situat în partea de nord a orașului fortificat Nicosia. Logistica Biroului a fost furnizată în continuare de un contractant privat (GTZ) în temeiul unui contract valabil până la 20 iunie 2008. Biroul de sprijin pentru program s-a dovedit a fi un instrument important pentru asigurarea coordonării cu părțile cipriote turce interesate și pentru furnizarea unui loc de întâlnire pentru reuniuni și seminarii. Localurile selecționate inițial s-au dovedit a fi prea mici pentru numărul tot mai mare al efectivelor necesare pentru contractarea fondurilor până la sfârșitul anului 2009. În toamna anului 2007, s-a luat decizia mutării în localuri noi, după renovarea necesară[2]. A fost de asemenea lansată licitația pentru serviciile de gestionare a Biroului (localuri, echipament, personal auxiliar) pentru perioada ulterioară lunii iunie 2008.

4. PUNEREA ÎN APLICARE ÎN CURSUL PERIOADEI DE RAPORTARE

4.1. Privire de ansamblu

Comisia pune în aplicare acest program de ajutor într-un context politic, juridic și diplomatic unic. În cursul perioadei de raportare, Comisia s-a confruntat cu unele consecințe practice ca urmare a acționării într-un astfel de mediu. Au trebuit luate dispoziții ad hoc pentru a permite Comisiei să înceapă punerea în aplicare respectând, în același timp, principiile bunei gestiuni financiare.

Ar trebui reamintit că în cazul unor programe similare finanțate de CE, acordurile de finanțare cu guvernul țării beneficiare fixează, în mod normal, normele și condițiile de punere în aplicare a ajutorului. Acestea reglementează aspecte precum impozitarea și permisele de muncă și de ședere. În ceea ce privește programul de ajutor pentru dezvoltarea economică a comunității cipriote turce, nu există astfel de acorduri. Prin urmare, Comisia trebuie să se bazeze, pentru punerea în aplicare a acestui program, pe normele și condițiile pe care le consideră ca fiind aplicabile în prezent pe plan local. Acestea nu sunt executorii și s-ar putea schimba pe durata contractului. Dat fiind că intră în acorduri contractuale cu contractanții săi, Comisia se confruntă cu riscul de a trebui să își asume responsabilități care, în mod normal, nu există în contextul acordurilor de finanțare. Contractanții ar putea fixa prețuri superioare pentru serviciile furnizate, pentru a se proteja împotriva acestor riscuri.

Comisia se bazează în mare măsură pe sprijinul acordat de comunitatea cipriotă turcă cu scopul ca acest program să fie o reușită, mai întâi în faza de punere în aplicare, iar ulterior, când va trebui asigurată durabilitatea proiectelor încheiate. Comisia depune eforturi pentru ca beneficiarii locali să își asume responsabilitatea proiectelor finanțate de UE. Experții ciprioți turci sunt implicați în procesul de definire a specificațiilor tehnice și a mandatului. Părțile cipriote turce interesate s-au implicat activ în faza de licitație, experții acestora făcând parte din juriile de evaluare a ofertelor. După acordarea contractelor, beneficiarii ciprioți turci au un rol activ în comitetele directoare.

Comunitatea cipriotă turcă a identificat omologi pentru fiecare proiect. A fost creat un comitet de ajutor. Ciprioții turci nu sunt obișnuiți cu procedurile CE. Curba învățării este abruptă și, deși s-au înregistrat progrese considerabile, rezultatele sunt incerte în ceea ce privește capacitatea de absorbție. Trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a se asigura durabilitatea pe termen lung. Termenul scurt pe care îl are la dispoziție Comisia pentru a acorda contractul pentru programul de ajutor reprezintă o dificultate suplimentară.

Câteva dintre riscurile prezentate în primul raport anual, în special impactul pe care contextul politic global îl poate avea asupra punerii în aplicare a ajutorului, au fost întâlnite pe parcursul acestei perioade de raportare.

Au apărut probleme în proiectele de reconciliere. Deminarea a început târziu, datorită lipsei inițiale de voință a liderilor ciprioți turci de a utiliza programul de ajutor pentru aceste activități. Proiectul de predare a istoriei (bazat pe cooperarea dintre profesorii și sindicatele ambelor comunități în perioada 2004-2006) nu a putut demara din cauza rezervelor guvernului Republicii Cipru cu privire la participarea Comisiei la un proiect care trebuie pus în aplicare de Consiliul Europei.

În ceea ce privește proprietatea, timpul considerabil necesar guvernului Republicii Cipru pentru a comunica numele proprietarilor privați ciprioți greci a adăugat întârzieri suplimentare termenului-limită deja scurt. Compensarea acestor întârzieri va depinde, printre altele, de capacitatea de a comunica astfel de informații mai rapid.

Lucrările, serviciile și bunurile sunt furnizate conform normelor comunitare privind ajutorul extern. În timpul perioadei de raportare, primele licitații de lucrări care au fost lansate au fost afectate în mod negativ de decizia contractanților locali ciprioți turci de a nu participa la licitațiile finanțate de CE, deoarece abordarea deschisă și concurențială a licitării în temeiul normelor comunitare privind achizițiile publice submina interesele locale.

4.2. Progres pe obiective

Asistența financiară acordată în temeiul programului de ajutor se concentrează asupra a cinci obiective prioritare (a se vedea anexa 1 pentru o defalcare pe obiective și pe proiecte). Din alocarea globală de 259 milioane EUR, suma de 240,15 milioane EUR a fost alocată părții operaționale a programului de ajutor. Activitățile și aspectele cheie pe parcursul perioadei de raportare sunt următoarele:

4.2.1. Obiectivul 1: Dezvoltarea și restructurarea infrastructurilor

În perioada de raportare, activitățile s-au concentrat pe lansarea licitațiilor de servicii pentru pregătirea planurilor de concepție și a documentelor de licitații pentru lucrările mari și materialele care vor fi finanțate în temeiul acestei priorități.

Lansarea primei licitații de lucrări pentru înlocuirea indispensabilă a țevilor de azbest în partea de nord a orașului Nicosia a întâmpinat dificultăți agravate de decizia întreprinderilor cipriote turce locale de a nu participa (a se vedea punctul 4.1). S-au primit puține oferte (având în vedere că valoarea licitației a fost relativ scăzută, aceasta nu a suscitat prea mult interes din partea întreprinderilor de construcții internaționale), niciuna nu a fost considerată conformă și procedura de licitație a trebuit anulată[3].

În ceea ce privește protecția naturii, Comisia a încercat să accelereze pregătirea planului de gestiune pentru peninsula Karpaz. În vara anului 2007, construcția unei linii electrice între satul Dipkarpaz/Rizokarpazo și extremitatea peninsulei Karpaz a suscitat teama ca dezvoltarea aleatorie să nu submineze valoarea ecologică a regiunii, de unde necesitatea de a ajuta comunitatea cipriotă turcă să pregătească rapid planul de gestiune pentru zona de protecție specială Karpaz. Lipsa unor oferte adecvate din partea contractanților-cadru a condus la decizia de a include această activitate în principala licitație de servicii lansată în acest scop[4].

S-a semnat un contract pentru „Studiul de fezabilitate pentru reabilitarea zonei miniere Lefke”. Înainte de semnarea contractului, Comisia a fost informată că unei întreprinderi din sectorul privat i se acordase o concesiune de curăţare a zonei, în schimbul dreptului de a crea o zonă porto-franco în apropiere. Comisia a semnat contractul numai atunci când a fost clar faptul că acel consultant care fusese ales era în măsură să funcționeze eficient și să își îndeplinească obligațiile contractuale.

Un proiect de plan de gestiune a deșeurilor solide a fost realizat în toamnă și discutat cu comunitatea cipriotă turcă. Acest plan este o condiție prealabilă importantă pentru lansarea contractelor de lucrări și bunuri în cadrul Programului sectorial de gestiune a deșeurilor solide. Au fost identificate opțiunile pentru amplasarea unui nou depozit de deșeuri și a unui centru de transfer al deșeurilor.

În sectorul energetic, pregătirea primei licitații pentru furnizarea contoarelor de energie electrică a înregistrat o întârziere din cauza primirii tardive a observațiilor părților cipriote turce interesate privind specificațiile tehnice. Sprijinul comunitar destinat sistemului SCADA[5] a întârziat, timp în care părțile interesate au luat în considerare posibilitatea finanțării proiectului din alte surse.

În domeniul telecomunicațiilor, studiul de concept prevăzut a fost efectuat pentru pregătirea asistenței tehnice în vederea restructurării sectorului în materie de reglementare și operațiuni de exploatare a rețelei, precum și a investițiilor necesare pentru consolidarea infrastructurii operaționale existente, astfel încât să fie conformă cu rețelele IP[6] și să fie accesibilă clienților situați în zone îndepărtate.

A fost lansat programul de siguranță a traficului, atribuindu-se un contract pentru componenta de gestiune de proiecte.

4.2.2. Obiectivul 2: Promovarea dezvoltării sociale și economice

În domeniul dezvoltării rurale, a fost pregătit un plan intermediar de dezvoltare rurală, care a avut ca rezultat lansarea unei cereri-pilot pentru agricultori, axată pe îmbunătățirea igienei în exploatațiile de ovine și caprine.

În ceea ce privește dezvoltarea resurselor umane, un mic proiect-pilot de furnizare a echipamentului informatic la trei școli primare a întâmpinat dificultăți și a trebuit anulat ca urmare a faptului că furnizorii locali nu au participat la licitație. A fost organizat un atelier de două zile pe tema formării pentru conducere destinat directorilor de școli. Au fost încheiate, de asemenea, acorduri cu Fundația Europeană de Formare pentru ca aceasta să poată furniza sprijin Comisiei la punerea în aplicare a programului sectorial de dezvoltare a resurselor umane.

Realizarea modernizării infrastructurilor locale și urbane se face în gestiune comună cu PNUD. Au început lucrările în cadrul ultimei faze de restaurare a clădirii Bedestan, în orașul fortificat Nicosia. Au fost identificate sate pentru proiecte-pilot, precum restaurarea piețelor satelor. Cu toate acestea, un proiect de reabilitare a sistemului de aprovizionare cu apă dintr-un sat mic a trebuit anulat, deoarece niciun contractant local nu a participat la licitație.

Punerea în aplicare a „Programului de împrumuturi pentru microîntreprinderi și întreprinderi mici” a întâmpinat dificultăți, deoarece mecanismul de punere în aplicare prevăzut în decizia Comisiei (prin intermediul unui acord de subvenționare cu o bancă de dezvoltare și un contract de servicii) s-a dovedit imposibil de realizat și va trebui revăzut. Această situație este rezultatul incompatibilității dintre caracterul cu scop lucrativ al băncilor de dezvoltare și cerințele care derivă din Regulamentul financiar al CE conform cărora subvențiile nu ar trebui să genereze profit.

4.2.3. Obiectivul 3: Favorizarea reconcilierii, instaurarea unui climat de încredere și sprijinirea societății civile

A fost semnat un acord de subvenționare în vederea sprijinirii Comisiei pentru persoane dispărute (CMP). Contribuția CE este cea mai mare contribuție financiară unică acordată CMP. În 2007, CMP a demarat etapa importantă pe care o constituie începerea returnării rămășițelor persoanelor dispărute către familiile acestora. CE a sprijinit de asemenea crearea unui site internet în trei limbi (engleză, greacă și turcă). A fost lansată prima cerere de ofertă pentru sprijinirea societății civile.

În acest domeniu, reușita punerii în aplicare depinde în mare măsură de contextul politic. În acest sens au fost întâlnite următoarele probleme:

1. Deminarea : acordul de subvenționare a fost semnat cu PNUD în martie 2007, dar, în practică, punerea în aplicare a fost blocată până în iulie ca urmare a rezervelor emise de conducerea cipriotă turcă. Aceasta susținea inițial ideea că deminarea ar trebui, ca și în cazul perioadei 2004-2006[7], finanțată prin diverse mijloace bugetare și nu în cadrul programului de ajutor de 259 milioane EUR. În plus, abia în decembrie 2007 s-a ajuns la un acord între UNFICYP și armata turcă privind comunicarea informațiilor (de exemplu hărți ale zonelor minate) necesare pentru desfășurarea activităților de deminare cât mai rapid posibil. PNUD a mobilizat o echipă de deminare in situ începând din luna aprilie, după semnarea contractului. Aceste întârzieri au determinat costuri suplimentare neprevăzute inițial.

2. Proiectul de predare a istoriei: Comisia a semnat contractul în iulie 2007, dar Consiliul Europei nu l-a contrasemnat, deoarece nu s-a considerat a fi în măsură să pună proiectul în aplicare. Republica Cipru a înaintat obiecții, susținând că modul în care era structurat și finanțat proiectul a modificat cadrul acestuia existent anterior de cooperare cu Consiliul Europei, și a solicitat încheierea de acorduri formale (prin semnarea unui memorandum de înțelegere)[8], pe care Consiliul Europei le-a considerat inacceptabile.

3. Academia de Studii Politice: Deși contractul a fost semnat în perioada de raportare, Consiliul Europei a decis să întârzie punerea în aplicare a acestuia până la sfârșitul alegerilor prezidențiale din Republica Cipru care au avut loc în februarie 2008.

4.2.4. Obiectivul 4: Apropierea dintre comunitatea cipriotă turcă și Uniunea Europeană

Principala realizare care trebuie menționată în prezentul raport este finalizarea primei cereri de oferte pentru burse de studii pentru anul academic 2007/2008: erau disponibile 105 burse de studii (25 pentru profesori și 80 pentru studenți din primul ciclu universitar), dar au fost primite numai 39 de cereri, dintre care numai 30 au primit burse (15 pentru profesori și 15 pentru studenți din primul ciclu universitar). Numărul scăzut de candidaturi, în special din partea studenților din primul ciclu universitar, a fost pus pe seama caracterului nou al programului și a lipsei de timp pentru a i se face suficientă publicitate. În plus, universitățile locale ar pierde venitul din taxele de înscriere ale studenților din primul ciclu universitar care pleacă pentru un an în străinătate, ceea ce explică reticența acestora de a promova programul în rândul studenților. Programul a fost extins la studenții postuniversitari pentru anul universitar 2008/2009, pentru care cererea de oferte a fost lansată în septembrie.

4.2.5. Obiectivul 5: Pregătirea comunității cipriote turce pentru a introduce și pune în aplicare acquis-ul comunitar

Acest obiectiv prioritar este pus în aplicare în special prin Biroul de asistență tehnică și de schimb de informații al Comisiei (TAIEX).

La sfârșitul anului 2007, au fost organizate 122 de evenimente, la care au participat 197 de experți. A fost acordată asistență în principal în cele cinci domenii menționate mai jos. O mare parte din aceasta suplimenta de asemenea proiectele de investiții și programele de burse conexe, finanțate din alte părți ale programului de ajutor.

- Sprijinul pentru punerea în aplicare a Regulamentului privind linia verde, în special prin mobilizarea unor experți fitosanitari în vederea supravegherii plantării, creșterii, recoltării și comerțului cu cartofi.

- Agricultura, în special analiza politicilor existente și a reformelor necesare pentru introducerea viitoare a acquis-ului. Identificarea priorităților pentru programul intermediar de dezvoltare rurală a constituit o activitate fundamentală.

- Mediul, în special identificarea domeniilor prioritare ale viitoarei formări și consolidări a capacităților privind acquis-ul. Lucrările de delimitare a zonelor de protecție a naturii care pot beneficia, în viitor, de eventualul statut Natura 2000 demonstrează că sunt prevăzute planuri de gestiune în temeiul Obiectivului 2.

- Siguranța alimentelor, domeniu în care activitățile includeau un sprijin acordat răspunsului comunității cipriote turce la apariția unui focar de febră aftoasă pe insulă în octombrie 2007; evaluarea nevoilor viitoare de investiții în vederea respectării standardelor veterinare atât în domeniul sănătății animale, cât și în cel al sănătății publice veterinare; prioritățile viitoarei formări și consolidări a capacităților privind acquis-ul.

- Statisticile, inclusiv o analiză a nevoilor pentru dezvoltarea unui ansamblu mai fiabil și comparabil de date referitoare la partea de nord a Ciprului, ceea ce ar contribui la crearea unor statistici pentru întreaga insulă, în conformitate cu standardele UE, după reunificare.

În cadrul acestui obiectiv prioritar, a fost lansat, de asemenea, un proiect de reevaluare a situației actuale din domeniul furnizării serviciilor existente în materie de mediu, în urma căruia să se propună îmbunătățiri.

4.2.6. Fonduri de rezervă menite să finanțeze acțiuni neprevăzute în cadrul asistenței tehnice și al programului

Aceste fonduri nu au fost utilizate în perioada de raportare.

4.2.7. Asistență financiară pentru acoperirea cheltuielilor administrative conform articolului 4 alineatul (3) din regulamentul privind ajutorul

Suma totală de 18,85 milioane EUR (respectiv 7,2% din alocarea financiară globală) a fost alocată pentru a sprijini Comisia să pună în aplicare programul de ajutor. Acest ajutor acoperă costurile cu personalul care participă la punerea în aplicare a programului (agenți contractuali și experți naționali detașați) și costurile cu misiunile acestora, precum și costurile aferente Biroului de sprijin pentru program. Au fost semnate contracte pentru a sprijini Comisia în procesul de atribuire a contractelor, de exemplu în redactarea mandatului, în evaluarea propunerilor etc.

4.3. Execuția financiară (contracte și plăți)

Anexele 2 și 3 conțin lista contractelor semnate în perioada de contractare, respectiv o listă a tuturor contractelor.

4.3.1. Contractare

În perioada de raportare a fost contractată o sumă totală de 17,5 milioane EUR. Din această sumă, aproximativ 17 milioane EUR au fost contractate în cadrul părții operaționale a programului de ajutor și aproximativ 0,5 milioane EUR pentru activitățile de sprijin, în temeiul articolului 4 alineatul (3) din regulamentul privind ajutorul.

La sfârșitul anului 2007, valoarea totală a contractelor încheiate se ridica la aproape 33 milioane EUR. Din acest total, aproximativ 31,2 milioane EUR au fost contractate în cadrul părții operaționale și aproximativ 1,8 milioane EUR pentru activitățile de sprijin. Anexa 4 prezintă împărțirea contractelor în contracte în cadrul părții operaționale, respectiv pentru activitățile de sprijin.

4.3.2. Plăți

În perioada de raportare, Comisia le-a plătit contractanților săi suma de aproximativ 8,1 milioane EUR, iar costurile cu personalul și misiunile s-au ridicat la aproape 0,9 milioane EUR[9].

La sfârșitul anului 2007, Comisia le plătise contractanților săi suma totală de aproximativ 12,29 milioane EUR, iar costurile cu personalul și misiunile s-au ridicat la aproape 1,24 milioane EUR.

4.4. Monitorizare

În perioada de raportare, Comisia a instituit un mecanism de verificare a punerii în aplicare a programului, la care participă beneficiarii ciprioți turci. Obiectivul acestuia este de a evalua periodic progresele înregistrate în direcția realizării obiectivelor programului și de a sprijini eficacitatea și calitatea punerii în aplicare a programului de ajutor pentru comunitatea cipriotă turcă. De asemenea, are ca obiectiv asumarea într-o măsură cât mai mare a responsabilității programului de către beneficiarii ciprioți turci, condiție prealabilă crucială pentru garantarea succesului punerii în aplicare și al durabilității.

Prima reuniune a mecanismului a avut loc la 20 septembrie 2007. Ulterior, au fost stabilite o serie de puncte de acțiune pentru a se accelera și îmbunătăți punerea în aplicare a programului, realizarea acestora fiind strâns monitorizată prin reuniuni periodice ale echipei de program, beneficiarilor ciprioți turci și părților interesate.

4.5. Informare, publicitate și vizibilitate

Vizibilitatea este importantă pentru a arăta întregii comunități cipriote turce că UE o susține. În perioada de raportare, au fost publicate 15 comunicate de presă[10], în special pentru a sublinia lansarea cererii de oferte și a proiectelor. Au fost acordate două interviuri mass-mediei cipriote turce. Au fost organizate trei mari evenimente de mare vizibilitate: 1) o recepție de „Bon Voyage” (la care a participat liderul cipriot turc Mehmet Ali Talat) organizată pentru studenții și profesorii cărora li s-au acordat burse comunitare de studii pentru anul universitar 2007/2008; 2) o ceremonie de sărbătorire a șase ani de cooperare reușită între PNUD și Comisie, cu ocazia semnării ultimului acord de subvenționare din cadrul programului și 3) lansarea site-ului internet al Comisiei pentru persoane dispărute, finanțat de CE. Au fost editate broșuri pentru a se face publicitate anumitor proiecte și a fost creat un site internet pentru promovarea programului comunitar de burse de studii.

În plus, site-ul internet al DG Extindere:

http://ec.europa.eu/enlargement/turkish_cypriot_community/index_en.htm este utilizat în continuare pentru a face cunoscut programul de ajutor publicului și conține textul regulamentului privind ajutorul, al deciziilor de finanțare ale Comisiei și al documentelor conexe.

4.6. Consultări cu guvernul Republicii Cipru

Printr-o declarație inserată în procesul-verbal al Consiliului la data adoptării regulamentului privind ajutorul, Comisia, ținând seama de situația politică existentă în Cipru, precum și de obiectivul de integrare și reunificare a insulei, „ și-a afirmat acordul de a consulta guvernul Republicii Cipru în legătură cu aspectele majore ale punerii în aplicare a programului de asistență în conformitate cu acest regulament. Comisia s-a declarat, de asemenea, pregătită să consulte guvernul Republicii Cipru în cazul în care studiile de fezabilitate vor lăsa loc îndoielilor în privința riscului ca acțiunile finanțate în temeiul acestui regulament să afecteze drepturile de proprietate.”

După etapa de programare, au fost organizate reuniuni cu reprezentanții guvernului Republicii Cipru, în special atunci când înalți funcționari ai Comisiei au vizitat insula. În perioada de raportare au avut loc șapte astfel de vizite. Au fost organizate reuniuni de lucru cu reprezentanții ministerelor de resort, în special în domeniile mediului, energiei și telecomunicațiilor, în vederea luării în considerare a aspectelor legate de planificare la nivelul insulei, dacă este cazul, în conformitate cu considerentul 8 din regulamentul privind ajutorul.

În ceea ce privește drepturile de proprietate, în perioada de raportare au demarat câteva proiecte mici de infrastructură, în special în vederea modernizării infrastructurilor locale și urbane, a căror punere în aplicare este asigurată în comun cu PNUD. În acest scop, Comisia a solicitat sprijinul Republicii Cipru pentru confirmarea numelor proprietarilor privați. Timpul necesar pentru ca Republica Cipru să răspundă se dovedește a fi lung. Acest lucru riscă să devină un obstacol major care poate pune în pericol proiectele de investiții. Obținerea numelor proprietarilor privați este numai prima etapă. Comisia trebuie ulterior să solicite și să primească acordul acestora înainte de semnarea contractelor de servicii.

5. CONCLUZII

În perioada de raportare, activitățile s-au axat pe:

4. accelerarea procesului de punere în aplicare: au fost lansate măsuri pregătitoare privind documentele de licitații, precum și cereri de oferte pentru programele de subvenționare și contractele de lucrări și servicii. Toate acordurile directe care nu au implicat cereri de oferte astfel cum se menționează în deciziile Comisiei au fost semnate cu PNUD și Consiliul Europei, cu excepția proiectului de predare a istoriei, care nu a fost contrasemnat de Consiliul Europei.

5. consolidarea mecanismelor de punere în aplicare prin recrutarea de personal suplimentar și instituirea procedurilor de punere în aplicare necesare. Datorită caracterului specific al programului și contextul în care intervine Comisia, au trebuit adoptate dispoziții specifice.

Punerea în aplicare este și va rămâne dificilă, ca urmare a contextului unic în care intervine Comisia. Câteva dintre provocările identificate în primul raport anual au continuat să existe și în cursul anului 2007 și rămân valabile pentru restul perioadei de punere în aplicare:

6. termene de contractare scurte și reducerea duratei programului :

7. Contractarea unor investiții de mari proporții în infrastructuri în termen de trei ani se dovedește dificilă datorită lipsei unei pregătiri preliminare a proiectului.

8. Activitățile planificate a fi efectuate anual nu se vor putea desfășura decât timp de trei ani consecutivi (2007-2009) în loc de cei cinci ani planificați inițial (2005-2009). Anul 2009 va fi ultimul în care vor fi lansate cereri de oferte pentru programe de subvenționare pentru agricultori, școli, comunități locale, organizații ale societății civile etc. Ultima cerere de oferte pentru programul de burse de studii va fi în septembrie 2008. Va fi necesară o finanțare suplimentară pentru a se continua acordarea de sprijin comunității cipriote turce după 2009.

9. chestiunea proprietății : locația majorității investițiilor în infrastructuri prevăzute trebuie încă fixată. Având în vedere numărul de proprietăți deținute de către proprietarii privați ciprioți greci[11], unele dintre aceste investiții ar putea fi realizate numai dacă acești proprietari își dau acordul. Termenele considerabile necesare pentru ca guvernul Republicii Cipru să furnizeze informații privind numele proprietarilor privați și necesitatea obținerii consimțământului trebuie luate în considerare în calendarul de punere în aplicare deja foarte strâns. Vor fi pregătite proiecte de rezervă pentru a reduce riscurile ca anumite proiecte să nu poată fi continuate în lipsa consimțământului proprietarilor, dar aceasta s-ar putea să nu fie o alternativă suficientă pentru a garanta contractarea tuturor proiectelor de investiții planificate.

10. capacitatea scăzută de absorbție de către comunitatea beneficiară : comunitatea cipriotă turcă este redusă și nu este bine echipată în ceea ce privește structurile care să primească o cantitate mare de resurse într-un timp atât de scurt. În ciuda asumării responsabilității și a cooperării, rezultatele rămân incerte în această privință.

11. cooperarea dintre comunitatea cipriotă turcă și comunitatea cipriotă greacă : realizarea obiectivului general al programului, care constă în facilitarea reunificării Ciprului, depinde în mare măsură de cooperarea fructuoasă dintre cele două comunități de pe insulă . Chestiuni politice care nu sunt în legătură directă cu programul de ajutor în sine, ci privesc, mai degrabă, contextul politic general, ar putea-o determina pe oricare dintre comunități să blocheze punerea în aplicare a anumitor părți din program . Punerea în aplicare ar fi mult facilitată de progresele în procesul de reunificare . Decizia adoptată de liderii celor două comunități de a începe negocieri veritabile la 3 septembrie 2008, sub auspiciile Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite va crea un cadru pozitiv pentru facilitarea punerii în aplicare și a reușitei acestui program de ajutor.

[1] JO L65, 7.3.2006, p.5

[2] Mutarea în noile localuri a avut loc în iunie 2008.

[3] Decizia de anulare a licitației a fost luată în februarie 2008.

[4] Comisia a semnat contractul de servicii „Asistență tehnică pentru gestiunea și protecția potențialelor situri «Natura 2000» din partea de nord a Ciprului” în aprilie 2008.

[5] Control de supraveghere și achiziție de date ( Supervisory Control and Data Acquisition ).

[6] Furnizor de servicii internet ( Internet Provider )

[7] Suma de 5 milioane EUR a fost alocată pentru deminarea în Cipru, în cadrul unui proiect-pilot/unei acțiuni pregătitoare în perioada 2004-2006.

[8] La momentul adoptării prezentului raport, proiectul este în continuare blocat. A trecut mai mult de un an și contractul va trebui modificat pentru a ține seama de evoluția situației.

[9] Cheltuielile cu personalul și misiunile sunt contabilizate separat de alte cheltuieli de sprijin, datorită caracterului specific al acestor activități

[10] Au fost publicate 17 comunicate de presă în total de la începutul punerii în aplicare.

[11] Se estimează că 78% din terenurile proprietate privată din partea de nord a Ciprului aparțin proprietarilor privați ciprioți greci.