RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 15.10.2008 
SEC(2008) 2631 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EXECUTIV AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
Propunere de Directiv ă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a 
Directivei 2002/15/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind organizarea 
timpului de lucru al pe rsoanelor care efectueaz ă activități mobile de transport rutier 
{COM(2008)650} 
{SEC(2008)2632} 
 
RO 2   RO 1. I NTRODUCERE  
Rezumatul evalu ării impactului descrie problemele întâlnite în ceea ce prive ște domeniul de 
aplicare și aplicarea legisla ției privind persoanele care desf ășoară activități mobile de 
transport rutier, analizând, totodat ă, diferitele op țiuni de politic ă care trebuie a bordate pentru a 
soluționa problemele. 
Directiva 2002/15/CE1 stabilește cerințe minime în ceea ce prive ște organizarea timpului de 
lucru în vederea îmbun ătățirii protec ției sănătății și a siguran ței persoanelor care efectueaz ă 
activități mobile de transport rutier, a îmbun ătățirii siguran ței rutiere și a armoniz ării 
condițiilor de concuren ță. Directiva completeaz ă Regulamentul (CE) nr. 561/20062 de 
stabilire a normelor privind perioadele de conducere și perioadele de repaus pentru 
conducătorii auto. 
Ca parte a acordului de conciliere, prevederile directivei ar urma s ă se aplice începând cu 
23 martie 2009 conduc ătorilor auto independen ți după ce Comisia va fi prezentat un raport și 
o propunere legislativ ă în baza acestuia [articolul 2 alineatul (1) din directiv ă]. 
Raportul Comisiei3 privind consecin țele poten țiale ale excluderii conduc ătorilor auto 
independen ți și de evaluare a efectelor prevederilor privind munca de noapte a fost prezentat 
Parlamentului European și Consiliului la 23 mai 2007. 
Raportul confirm ă faptul că bilanțul avantajelor și dezavantajelor globale ale includerii sau 
neincluderii conduc ătorilor auto independen ți în domeniul de aplicare al directivei este 
neconcludent și sugereaz ă necesitatea de a se realiza o evaluare de profunzime a impactului 
acestui aspect. În plus, raportul relev ă existența unei probleme legate de aplicarea eficace și 
echitabilă a normelor. 
2. A SPECTE PROCEDURALE  
Evaluarea impactului se bazeaz ă pe diferite studii și sondaje realizate în perioada 2003-2008, 
inclusiv dou ă consultări cu părțile interesate, precum și contacte periodice cu statele membre 
și cu partenerii sociali. Raportul reflect ă comentariile p ărților interesate, precum și 
contribuțiile la Grupul direct or interservicii ( Inter-service Steering Group ) instituit pentru 
această evaluare a impactului. 
Majoritatea p ărților interesate v ăd atât părți negative, cât și pozitive. Pe de o parte, normele 
privind timpul de lucru sunt v ăzute ca având efecte pozitive asupra condi țiilor de sănătate și 
siguranță, precum și a condițiilor de munc ă și a condițiilor de concuren ță, dar, pe de alt ă parte, 
aceste norme au numeroase efecte negative cum ar fi pierderi salariale, lipsa de conduc ători 
auto și creșterea costurilor. 
Părțile interesate au eviden țiat probleme legate de aplicarea normelor privind timpul de lucru 
și au arătat că slabele sisteme de control existente nu asigur ă conformitatea deplin ă și s-au 
pronunțat în favoarea unei mai mari clarit ăți a domeniului de aplicare a directivei, a 
                                                 
1 JO L 80, 23.3.2002, p. 35. 
2 JO L 102, 11.4.2006, p. 1. 
3 COM(2007) 266 final. 
 
RO 3   RO eficacității aplicării, a unei mai bune cooper ări între autorit ățile naționale și a combaterii 
fenomenului apari ției de „fal și” conduc ători auto independen ți. 
Comitetul pentru evaluarea impact ului a discutat proiectul evalu ării de impact în cadrul 
reuniunii sale di n 16 aprilie 2008 și a formulat comentarii în vederea îmbun ătățirii textului în 
avizele din 22 aprilie 2008 și din 26 iunie 2008, dup ă ce i-a fost retransmis ă evaluarea de 
impact. Principalele comentarii vizau lipsa unei explica ții cu privire la rela ția dintre directiva 
specifică privind timpul de lucru și alte instrumente aplicabile, necesitatea de a consolida 
definiția problemei, faptul c ă, inițial, niciuna dintre op țiunile examinate nu a fost aleas ă astfel 
că ulterior au trebuit definite mai explicit, precum și caracterul incomplet analizei efectelor 
sociale. Luând în considerare aceste comentarii, se explic ă relația dintre diferitele acte, 
definiția problemei a fost reformulat ă mai precis, op țiunile de politici au fost revizuite, iar 
efectele sociale au fost evaluate într-o manier ă calitativă pentru fiecare op țiune. 
3. P ROBLEME IDENTIFICATE  
Principala problem ă o reprezint ă domeniul de aplicare a directivei, astfel cum se identific ă în 
articolul 2 alineatul (1), mai precis dac ă conducătorii auto independen ți ar trebui inclu și în 
acest domeniu și dacă da, în ce condi ții. În mod obi șnuit, timpul de lucr u al persoanelor 
independente nu este restric ționat deoarece acest lucru le -ar limita propria libertate 
antreprenorial ă. În privin ța acestei probleme principale, ev aluarea impactului analizeaz ă 
efectele economice, sociale, de mediu și administrative ale diferitelor scenarii de excludere și 
de includere a conduc ătorilor auto independen ți în domeniul de ap licare a directivei. 
O problem ă conexă este nivelul sc ăzut de respectare a preved erilor directivei de c ătre un grup 
de lucrători mobili, a șa-numiții „falși” conduc ători auto independen ți, care are mai multe 
cauze principale: întârzieri în transpunerea directivei, reticen ța unor întreprinderi de transport, 
interpretarea gre șită a unor prevederi și slaba aplicare. 
Directiva nu con ține nicio prevedere specific ă cu privire la controlul aplic ării sale. O astfel de 
situație diferă de controlul duratelor de conducere și perioadelor de re paus, pentru care 
Directiva 2006/22/CE prevede di n punct de vedere cantitativ și calitativ controalele pe care 
statele membre trebuie s ă le efectueze atât pe șosea, cât și la sediile întreprinderilor. Comisia 
propusese ini țial ca normele privind timpul de lucru s ă fie controlate în temeiul directivei 
2006/22/CE, îns ă legiuitorul nu a adoptat aceast ă abordare. 
Nivelul sc ăzut de respectare normelor și slaba lor aplicare sunt legate în principal de „fal șii” 
conducători auto independen ți. Această categorie este compus ă din conduc ători auto care sunt 
în mod formal independen ți, dar care lucreaz ă cu program regulat pentru aceea și întreprindere 
fără a avea libertatea de a pr esta servicii unor alte p ărți. Nu se prevede în mod explicit în 
directivă, însă având în vedere c ă acești conducători auto nu satisfac criteriile de „conduc ător 
auto independent”, ei ar trebui s ă fie supu și acelorași obligații și beneficii ca și lucrătorii 
mobili. Cu toate acestea, un num ăr de întreprinderi nu aplic ă în mod corect aceast ă distincție. 
Preocupările privind siguran ța rutieră determinate de oboseala conduc ătorului auto sunt 
combătute prin aplicarea strict ă a normelor privind durata de conducere și perioada de repaus 
aplicabile tu turor conduc ătorilor auto, indiferent de statutul  lor profesional. De aceea, efectul 
suplimentar al directivei privi nd timpul de lucru nu este semn ificativ în materie de siguran ță 
rutieră. 
 
RO 4   RO Toate aceste probleme submineaz ă normele comunitare și pun în pericol atingerea 
obiectivelor politice cheie ale directivei. 
4. O BIECTIVE  
Obiectivul general care justific ă luarea de m ăsuri la nivel comunitar este examinarea 
domeniului de apli care a directivei și respectarea normelor. Aceasta  se va realiza prin :  
• clarificarea domeniului de aplicare  a directivei în ceea ce prive ște conduc ătorii auto 
independen ți; 
• realizarea unei distinc ții clare între conduc ătorii auto independen ți și acei conduc ători auto 
care ar trebui trata ți ca lucrători mobili din punctul de vedere al directivei, 
• îmbunătățirea eficacit ății aplicării; 
• consolidarea cooper ării dintre statele membre în vederea asigur ării aplicării comune a 
normelor. 
5. O PțIUNI DE POLITIC Ă  
Au fost identificate patru op țiuni de politic ă: trei dintre ele trateaz ă problema definirii 
domeniului de apli care al directivei și una trateaz ă aspectele legate de aplicare. 
Opțiunea A: „Nicio m ăsură” Această opțiune nu implic ă niciun fel de m ăsuri din partea 
Parlamentului European și a Consiliului, îns ă nu ar reprezenta men ținerea statu quo . Fie și 
numai îndeplinirea condi țiilor prev ăzute la articolul 2 a lineatul (1) din directiv ă, respectiv 
adoptarea de c ătre Comisie a unui raport și a unei propuneri legislative în baza acestuia, ar 
conduce la includerea automat ă a conduc ătorilor auto independen ți în domeniul de aplicare a 
directivei începând cu 23 martie 2009. 
Opțiunea B:  Extinderea domeniului de aplicare a directivei prin includerea tuturor 
conducătorilor auto independen ți, cu excep ția acelora care efectueaz ă numai 
transporturi na ționale.  Această opțiune propune includerea în  domeniul de aplicare al 
directivei numai a conduc ătorilor auto independen ți care efectueaz ă transporturi 
internaționale. Aceast ă opțiune ar impune modificarea  directivei în privin ța domeniului de 
aplicare. Toate celelalte dispozi ții rămân neschimbate. 
Opțiunea C: Aplicarea consolidat ă a directivei cu prevederea unor modalit ăți de 
asigurare a includerii „fal șilor independen ți” în domeniul de aplicare a directivei, 
menținându-i în acela și timp pe autenticii independen ți în afara domeniului de aplicare 
a directivei Această opțiune prevede includerea a șa-numiților „falși independen ți” în 
domeniul de aplicare a directivei prin clarificarea anumitor prevederi și adăugarea unor 
cerințe de control. 
Au fost luate în considerare trei subop țiuni: 
C.1: clarificarea juridic ă în cadrul directivei. Această subopțiune are în vedere 
clarificarea defini ției lucrătorului mobil pentru a-i include pe „fal șii independen ți”, astfel încât 
 
RO 5   RO să nu rămână loc pentru interpret ări. Aceast ă opțiune ar putea presupune  publicarea unor note 
orientative în vederea asigur ării interpret ării armonizate a defini țiilor. 
C.2: m ăsuri administrative care s ă impună aplicarea deplin ă împreun ă cu clarificarea 
categoriilor de „conduc ător auto independent” și de „lucr ător mobil”.  Această 
subopțiune are în vedere introducerea de m ăsuri administrative necesare pentru cre șterea 
eficienței și eficacit ății aplicării. Acest lucru ar impune revi zuirea directivei în vederea 
modificării definiției „lucrătorului mobil”, la fel ca în op țiunea C.1 și introducerea unor 
cerințe privind cooperarea în vederea asigur ării aplicării echitabile a normelor și respectarea 
deplină pe întreg teritoriul comunitar. 
C.3: „integrarea progresiv ă” a „falșilor independen ți”. Această subopțiune are în vedere 
modalitățile de includere a „fal șilor independen ți” prin clarificarea defini ției lucrătorului 
mobil într-o prim ă fază (anii 2009-2011) și introducerea de cerin țe de control dup ă anul 2011. 
Aceasta ar implica revizuirea dir ectivei, la fel ca în cazul subop țiunii C.2, cu o ax ă cu repere 
temporale pentru implementare. 
Opțiunea D: Excluderea total ă a conduc ătorilor auto independen ți. Această opțiune de 
politică prevede excluderea total ă a independen ților din domeniul de aplicare a directivei. 
Acest lucru reflect ă situația curentă, în care conduc ătorii auto independen ți sunt exclu și din 
domeniul de aplicare a directivei cel pu țin temporar și nu genereaz ă nicio schimbare în 
termeni de impact prin compara ție cu situa ția actuală. De aceea, aceast ă opțiune este 
considerat ă drept scenariul de baz ă care este de referin ță pentru evaluarea celorlalte op țiuni. 
Trebuie reamintit c ă, indiferent de decizi a cu privire la incl uderea sau neincluderea 
conducătorilor auto independen ți în domeniul de aplicare a directivei, conduc ătorii auto 
independen ți se supun normelor privind durata de conducere, perioada de pauz ă și de repaus 
stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 561/2006. 
Efectele op țiunilor de politic ă A, B, C au fost analizate prin compara ție cu situa ția curentă 
reprezentat ă de opțiunea D. Efectele economice, sociale, de mediu și administrative ale 
principalelor patru op țiuni de politic ă au fost analizate luând în considerare obiectivele 
politicii în privin ța concuren ței, condițiilor sociale și respectării normelor. 
6. COMPARA țIE ÎNTRE OP țIUNI șI CONCLUZII  
Opțiunea D 
Această opțiune nu a fost aleas ă din cauza problemei de respectare sc ăzută a normelor de 
către „falșii” conduc ători auto independen ți. Aceast ă problem ă se men ține și chiar se 
amplifică dată fiind slăbiciunea aplic ării, diferen țele în aplicarea normelor și lipsa permanent ă 
de distinc ție între independen ții autentici, exclu și de la aplicarea normelor, și cei „falși”, care 
se situeaz ă în domeniul de aplicare al directivei. Acest lucru ar conduce pe mai departe la 
subminarea obiectivelor politicii. 
Opțiunea A 
Această opțiune ar furniza un teren de joc echitabil în  termeni de norme sociale pentru toate 
persoanele angajate în activit ăți mobile de transport rutier. Cu toate acestea, acest lucru nu se 
traduce în amplificarea concuren ței echitabile, deoarece din cauza reducerii orelor de lucru și, 
în consecin ță, a scăderii veniturilor, marea majoritate a conduc ătorilor auto independen ți nu ar 
 
RO 6   RO mai fi în m ăsură să își continue activitatea. Acest lucru ar  avea un efect perturbator atât asupra 
dezvoltării antreprenoriale, cât și asupra pozi ției sectorului în țări cu o propor ție ridicată de 
independen ți. Marile întreprinderi ar câ știga un avantaj competitiv și ar prelua p ărți din piață, 
având în vedere c ă sunt mai bine echipate pentru a func ționa în condi ții de num ăr redus de ore 
de muncă prin economii de scar ă, în timp ce întreprinderile mici și mijlocii ar pierde. Acei 
independen ți care ar r ămâne pe pia ță ar putea fi tenta ți să își ia încă un loc de munc ă pentru a 
compensa pierderile de ve nituri sau ar putea încerca s ă munceasc ă mai intens pentru a 
menține măcar cifra de afaceri actual ă. Acest lucru ar rezulta într-un nivel mai ridicat de 
oboseală și stres profesional. Fenomenul „fal șilor independen ți” ar deveni irelevant, dar 
nivelul de respectare a normelor nu s-ar îmbun ătăți și este probabil c ă va scădea, având în 
vedere importan ța numeric ă crescând ă a grupului vizat de norme, aplicarea slab ă și nivelul 
general redus de disciplin ă în rândurile„fal șilor independen ți” în ceea ce prive ște respectarea 
normelor. Ar cre ște totodat ă costurile de func ționare și administrative ale întreprinderilor, 
deoarece ar trebui s ă recruteze conduc ători auto suplimentari pentru a men ține același nivel de 
servicii de transport de m ărfuri. Cre șterea cererii de conduc ători auto suplimentari ar putea 
conduce, de asemenea, la o lips ă de conduc ători auto profesioni ști și, în consecin ță, la o cerere 
nesatisfăcută pe piața serviciilor de transport de m ărfuri. Aplicarea ar deveni mai dificil ă în 
privința controlului timpului de lucru al conduc ătorilor auto independen ți, deoarece în cazul 
acestora înregistrarea timpului de lucru nu este cuplat ă cu salariul. 
Opțiunea B: 
Includerea conduc ătorilor auto independen ți în transportul interna țional ar garanta un teren de 
joc echitabil la nivelul transportatorilor interna ționali, dar nu ar conduce la o îmbun ătățire 
semnificativ ă a respect ării normelor sau la reducerea num ărului de „fal și independen ți” și nici 
nu ar îmbun ătății eficacitatea ati ngerii obiectivelor politicii cu  efecte nesemnificative. 
Opțiunea C.1 
Propunând o distinc ție mai bun ă între conduc ătorii auto din domeniul de aplicare (lucr ători 
mobili angaja ți și „falși independen ți”) și cei din afara domeniului de aplicare (independen ții 
autentici), op țiunea C.1 ar contribui la reducerea fenomenului „fal șilor independen ți”, dar 
această reducere ar fi limitat ă la numărul acelora dintre conduc ătorii auto care nu respect ă 
normele din cauza interpret ării greșite și nu i-ar elimina pe aceia ca re în mod deliberat ignor ă 
regulile, contând pe eficacitatea sc ăzută a controalelor. Impactul asupra îmbun ătățirii 
nivelului de respectare a normelor, ca și acela privind atingerea obiectivelor politicii este 
minim. 
Opțiunea C.2 
Această opțiune combin ă distincția mai clar ă între conduc ătorii auto, astfel cum a fost 
prezentată în opțiunea C.1, cu cerin țele de aplicare a normelor într-o manier ă armonizat ă. 
Opțiunea implic ă anumite costuri administrative în sarcina statelor membre legate de 
aplicarea eficace. Aces te costuri vor fi compensate  de beneficiile care rezult ă dintr-un nivel 
mai ridicat de respectare a normelor și o mai bun ă realizare a obiectivelor politicii. 
Întreprinderile ar urma s ă se confrunte cu costuri administrative u șor mai ridicate din cauza 
recrutării unor conduc ători auto suplimentari, astfel încât s ă se elimine „fal șii” conduc ători 
auto independen ți. Externalizarea de c ătre marile întreprinderi ar conduce la cre șterea cifrei de 
afaceri a autenticilor conduc ători auto independen ți. Acest lucru ar conduce la cre șterea 
atractivității profesiei și ar stimula apari ția de noi întreprinz ători. Totodat ă ar fi comb ătută 
denaturarea concuren ței dintre acei conduc ători auto angaja ți care respect ă normele și 
 
RO 7   RO conducătorii auto nesalaria ți („falșii independen ți”) care nu respect ă normele. Pozi ția 
concurențială a autenticilor independen ți nu ar fi pus ă în pericol de c ătre „falșii independen ți”, 
care beneficiaz ă în prezent de timp de lucru nelimitat (cu toate consecin țele), dar nu au 
răspunderile și riscurile aferente conducerii prop riei afaceri. Eficacitatea acestei op țiuni în 
reducerea fenomenului „fal șilor independen ți” și, în consecin ță, în soluționarea problemei 
respectării normelor este cea mai mare dintre toate op țiunile. 
Opțiunea C.3 
Această opțiune combin ă măsurile propuse de subop țiunile anterioare C.1 și C.2 cu o ax ă 
temporală, iar efectele sale (pozitive și negative) sunt foarte similare cu acelea ale op țiunii 
C.2, numai câteva cifre fiind, în mod ne semnificativ, mai ridicate sau mai sc ăzute. Se a șteaptă 
ca rezultatele s ă se concretizeze mai târziu decât în cazul op țiunii C.2, astfel c ă problemele se 
vor soluționa la un moment ulterior în timp.  
Compararea costurilor aferente respect ării legisla ției 
Rezultatele analizei costuri-beneficii arat ă că opțiunea A este mai costisitoare, aceasta 
impunând statelor membre cele mai ridicate costuri de aplicare, iar sector ului privat cele mai 
ridicate costuri aferente înregistr ării și raportării timpului de lucru. De asemenea, op țiunea 
este și cel mai greu de pus în practic ă, deoarece este aproape imposibil s ă se verifice 
corectitudinea timpilor de lucru înregistra ți de către conduc ătorii auto independen ți, deoarece 
înregistrarea orelor de lucru nu  se face în conexiune cu salari ul. Astfel, costurile presupuse de 
îmbunătățirea nivelului de respectare ar putea s ă nu fie propor ționale cu rezultatele ob ținute. 
Opțiunea cea mai pu țin costisitoare este op țiunea D deoarece nu presupune nicio m ăsură 
nouă. Cu toate acestea, aceast ă opțiune conduce la costuri ridicate ale nerespect ării deoarece 
nu rezolv ă problema respect ării prevederilor de c ătre „falșii” conduc ători auto independen ți. 
Opțiunea B este cea mai ieftin ă în termeni de costuri administrative pentru întreprinderi și 
aproape la fel de costisitoare ca și opțiunea C în termeni de costuri aferente aplic ării 
directivei. Cu toate acestea, nu se îmbun ătățește semnificativ situa ția în ceea ce prive ște 
fenomenul „fal șilor independen ți”. Opțiunea C.2 este mai pu țin costisitoare decât op țiunea A 
și ușor mai costisitoare decât op țiunea B. Cu toate acestea, aceast ă opțiune are cea mai mare 
eficacitate în reducerea fenomenului „fal șilor independen ți” și în îmbun ătățirea respect ării 
legislației.  
Concluzii  
După evaluarea efectelor diferitelor op țiuni de politici, precum și a costurilor lor aferente 
respectării legisla ției, se poate concluziona c ă opțiunea C.2 este optim ă. A, B și C.1 trateaz ă 
domeniul de aplicare al  directivei, dar nu solu ționează problema respect ării prevederilor și nu 
conduc la o mai bun ă realizare a obiectivelor politicii, în vreme ce op țiunea C.3 conduce, la 
un moment mai îndep ărtat în timp, la rezultatele op țiunii C.2. Op țiunea C.2, care se 
concentreaz ă atât pe definirea domeniului de aplicare, cât și pe măsurile de aplicare, este cea 
mai eficace în abordarea problemelor și în atingerea obiectivelor politicii. 
Propunerea abordeaz ă direct cauzele principale ale problemei slabei respect ări a prevederilor, 
prin asigurarea includerii „fal șilor independen ți” și printr-o aplicare mai eficace. De aceea, 
concluzia este c ă actualele norme privind timpul de lucru, combinate cu o mai mare claritate 
în definirea domeniului de aplicare a directivei și însoțite de norme clare de aplicare, vor 
reduce denaturarea concuren ței și vor permite o mai bun ă protecție socială a lucrătorilor și a 
grupurilor asimilate.