C 14/3

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 17 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului

(2021/C 14/03)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 27 din Regulamentul (UE) 2019/787 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

SPECIFICAȚIILE DE BAZĂ DIN DOSARUL TEHNIC AL

„NAGYKUNSÁGI SZILVAPÁLINKA”

Numărul dosarului: PGI-HU-02232 – 14.10.2016

1. Indicația geografică de înregistrat

„Nagykunsági szilvapálinka”

2. Categoria de băuturi spirtoase

Rachiu de fructe [categoria 9 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 110/2008]

3. Descrierea băuturii spirtoase

3.1. Caracteristici fizice, chimice și/sau organoleptice

Proprietăți chimice și fizice:

„Nagykunsági szilvapálinka” are o tărie alcoolică minimă de 40,0 % V/V, un conținut maxim permis de metanol de 1 200 g/hl de alcool 100 % vol. și un conținut de substanță volatilă de cel puțin 200 g/hl de alcool 100 % vol.

Caracteristici organoleptice:

„Nagykunsági szilvapálinka”: Are o culoare limpede. Gustul are o aromă pură și discretă de prune, delicat condimentă, cu ușoare note florale. Pe lângă aroma de prune, produsul prezintă un gust condimentat caracteristic, ușor acru și cu note subtile de marțipan și de gem.

„Nagykunsági szilvapálinka”, „érlelt” [învechită]: Are o culoare limpede, variind de la galben-pai intens la galben-auriu. În ceea ce privește aroma, are note pronunțate de prune, dar și note fructate și picante accentuate. Aroma sa picantă se poate datora notelor de vanilie, de cuișoare și de scorțișoară. Pe lângă aroma pronunțată de prune și gustul fructat, la degustare se evidențiază, de asemenea, note de mirodenii dulci. Textura sa catifelată și corpolentă este completată de ușoare note de marțipan și de gem.

„Nagykunsági szilvapálinka”, „gyümölcságyon érlelt” sau „ágyas” [învechită pe un pat de fructe]: Are o culoare limpede, variind de la galben-pai intens la galben-auriu. În ceea ce privește aroma, are note pronunțate de prune, dar și note fructate și picante accentuate. Are o aromă ușor afumată, cu note dominate de o textură fină, corpolentă și mătăsoasă de gem și marțipan, tipică patului de fructe.

3.2. Caracteristici specifice (în comparație cu băuturile spirtoase din aceeași categorie)

„Nagykunsági szilvapálinka” este produsă din prune cultivate în limitele administrative ale comunelor enumerate la punctul 4, iar zdrobirea fructelor, distilarea și învechirea se realizează, de asemenea, în aria respectivă. „Nagykunsági szilvapálinka” constă în proporție de cel puțin 40 % din distilate de prune Vörös și/sau Besztercei și de clone ale acestora, ceea ce îi conferă note de marțipan și de gem grație conținutului ridicat de zahăr al fructelor. Soiurile de prune Besztercei și Vörös sunt soiuri recunoscute de stat, incluse în catalogul național al soiurilor.

4. Aria geografică în cauză

„Nagykunsági szilvapálinka” poate fi produsă utilizând prune provenite din zona administrativă a următoarelor localități din districtul Jász-Nagykun-Szolnok, la est de râul Tisa, și în distilerii situate în zona respectivă:

Tiszafüred, Tiszaszőlős, Tiszaigar, Tiszaderzs, Tiszaörs, Abádszalók, Tiszaszentimre, Nagyiván, Tiszabura, Tomajmonostora, Kunmadaras, Tiszaroff, Tiszagyenda, Kunhegyes, Berekfürdő, Tiszabő, Karcag, Fegyvernek, Kenderes, Kisújszállás, Tiszapüspöki, Örményes, Szolnok, Szajol, Törökszentmiklós, Túrkeve, Tiszatenyő, Kuncsorba, Rákóczifalva, Rákócziújfalu, Kengyel, Kétpó, Martfű, Mezőhék, Mezőtúr, Cibakháza, Tiszaföldvár, Mesterszállás, Nagyrév, Öcsöd, Tiszainoka, Tiszakürt, Cserkeszőlő, Kunszentmárton, Tiszasas, Csépa, Szelevény.

5. Metoda de obținere a băuturii spirtoase

Zdrobirea fructelor, fermentarea, distilarea, stabilizarea, învechirea și turnarea pe pat de fructe a „Nagykunsági szilvapálinka” poate avea loc numai în distilerii situate în aria geografică delimitată, din fructe cultivate în zona respectivă.

Principalele etape ale producției de pálinka sunt următoarele:

1. Selectarea și acceptarea fructelor

2. Zdrobirea fructelor și fermentarea

3. Distilarea

4. Stabilizarea, învechirea

5. Producția și tratarea produsului pálinka

5.1. Selectarea și acceptarea fructelor

Principalele caracteristici fizice ale fructelor sunt forma lor mică, alungită, de culoare albastru închis sau roșiatică, coaja brumată, pulpa de culoare galbenă/galben-aurie care se desprinde ușor de sâmbure și gustul suculent, armonios, dulce-acrișor. Pálinka se obține din fructe suficient de coapte (fructe coapte/supracoapte, cu un conținut de substanță uscată de cel puțin 15 % ref.) de o calitate bună sau excelentă. Conținutul mediu de zahăr al fructelor ar trebui să fie de 15-16 %. Acceptarea fructelor din punct de vedere cantitativ se bazează pe greutate. În etapa acceptării, calitatea fructelor este evaluată prin eșantionare. Evaluarea organoleptică (grad de coacere, curățenie, mucegai, putregai, leziuni sau lovituri etc.) și examinarea conținutului de substanță uscată constituie baza controlului calității și a acceptării (măsurarea conținutului de zaharuri și a pH-ului). Fructele trebuie să fie însoțite de documente care să le ateste originea. O cerință fundamentală este ca fructele să nu prezinte defecte și materii străine.

5.2. Zdrobirea fructelor și fermentarea

Sâmburii se scot din prune cu ajutorul unei mașini de scos sâmburi. Terciul de fructe obținut este pompat în rezervoare de fermentare cu ajutorul unei pompe. Valoarea optimă a pH-ului este de 2,8-3,5.

Se obțin aroma și conținutul de alcool optime, în timp ce temperatura este monitorizată și menținută la un nivel constant (18-22 °C). Durata optimă a fermentării, în funcție de calitățile interne ale fructelor utilizate, este de 10-14 zile.

Amestecul fermentat de fructe trebuie distilat cât mai curând posibil sau trebuie asigurate condițiile de bază pentru o depozitare adecvată până la începerea distilării.

5.3. Distilarea

„Nagykunsági szilvapálinka” poate fi produsă cu ajutorul unui echipament de distilare adecvat pentru un proces de distilare fracționată dublă, bazat pe metode care utilizează un alambic cu suprafață de cupru (distilare, rafinare) sau orice altă soluție tehnică care asigură calitatea organoleptică necesară.

5.4. Stabilizarea, învechirea

5.4.1. Stabilizarea

„Nagykunsági szilvapálinka” trebuie să se stabilizeze până când devine bine echilibrată.

5.4.2. Învechirea

5.4.2.1. „Nagykunsági szilvapálinka”, „érlelt” [învechită]:

Învechirea trebuie să aibă loc în butoaie de lemn pregătite și curățate cu grijă, pentru ca pálinka să capete un gust și o aromă armonioase. În cazul în care temperatura exterioară depășește 25 °C, aerul din camera de depozitare trebuie să fie umidificat cu ajutorul unui pulverizator de apă cel puțin o dată pe săptămână.

„Nagykunsági szilvapálinka” trebuie învechită cel puțin trei luni în butoaie de lemn de 1 000 de litri sau mai puțin, sau timp de cel puțin un an în butoaie de lemn mai mari de 1 000 de litri.

5.4.2.2. „Nagykunsági szilvapálinka”, „gyümölcságyon érlelt” sau „ágyas” [învechită pe un pat de fructe]:

În cazul „Nagykunsági szilvapálinka” care este „gyümölcságyon érlelt” sau „ágyas” [învechită pe pat de fructe], se adaugă cel puțin 10 kg de fructe coapte sau cel puțin 5 kg de fructe uscate din același soi cu cele din care s-a obținut pálinka, provenite din aria geografică delimitată la punctul 4, pentru fiecare 100 l de pálinka în timpul procesului de învechire. Procesul de învechire cu adaos de fructe cultivate în aria geografică definită mai sus durează cel puțin trei luni. Procesul de învechire trebuie să fie documentat într-un mod verificabil la fața locului.

5.5. Producția și tratarea produsului pálinka

În conformitate cu cerințele foarte stricte pentru produsele îmbuteliate (± 0,3 % V/V sau ± 1,5 % V/V pentru pálinka învechită pe un pat de fructe), tăria alcoolică a distilatului stabilizat și învechit trebuie ajustată la un nivel adecvat consumului prin adăugarea de apă potabilă. Apa poate fi distilată, desalinizată, demineralizată sau dedurizată.

Pálinka învechită poate fi răcită și filtrată. Dacă este necesar, se poate efectua tratarea cu materiale tehnice auxiliare adecvate pentru a filtra produsul și a îndepărta orice metale grele. Pálinka poate fi apoi îmbuteliată.

După obținerea tăriei alcoolice adecvate, pálinka poate fi turnată în recipiente spălate și închise cu dopuri filetate din aluminiu sau cu dopuri de plută care îndeplinesc criteriile de ambalare a produselor alimentare. Recipientele pot fi fabricate din sticlă sau ceramică.

Unitatea de ambalare maximă admisă este de 2 litri; volumele care depășesc limita admisă nu pot fi ambalate decât ca eșantioane unice destinate cadourilor. Produsul sigilat poate fi, de asemenea, plasat într-o cutie decorativă.

6. Legătura cu mediul geografic sau originea

6.1. Detalii privind aria geografică sau originea, relevante pentru legătură

Legătura dintre „Nagykunsági szilvapálinka” și aria geografică se bazează pe calitatea și pe reputația produsului.

Peisajul aproape în întregime plat al regiunii Nagykunság este întrerupt numai de movile kunhalom, de râuri și de afluenții lor. Solul extrem de arid, derivat din loess, nisipos, dar bogat în humus, favorizează culturile de pomi fructiferi. Regiunea are peste 2 350 de ore însorite pe an, iar temperatura medie anuală este de 12 °C. În timpul verii, temperatura medie depășește media națională.

Unul dintre tipurile caracteristice de pomi fructiferi cultivați în această arie geografică este prunul, care se regăsește în livezile din întreaga zonă și are o tradiție îndelungată. Prunele se cultivă în livezi și pe suprafețe cu viță-de-vie. Zonele situate de-a lungul malurilor râurilor și ale afluenților lor au un sol suficient de umed pentru cultivarea prunilor, datorită nivelului ridicat al pânzei freatice.

Atât comerțul cu prune, cât și cultivarea și utilizarea prunelor au tradiții istorice în regiunea Nagykunság, prunele Besztercei și Vörös fiind deosebit de populare.

6.2. Caracteristicile specifice ale băuturii spirtoase care se pot datora ariei geografice

Prunele cultivate local reprezintă una dintre materiile prime cel mai frecvent utilizate pentru distilarea tradițională a pálinka în regiune. „Nagykunsági szilvapálinka” constă în proporție de cel puțin 40 % din distilate de prune Vörös și/sau Besztercei și de clone ale acestora. Soiurile de prune Besztercei și Vörös sunt soiuri recunoscute de stat, incluse în catalogul național al soiurilor.

Datorită climei și numărul mare de ore însorite din regiunea Nagykunság se produc prune aromate, deosebit de gustoase, cu un conținut ridicat de zahăr. Conținutul ridicat de zahăr al distilatelor care conțin cel puțin 40 % prune Vörös și/sau Besztercei și clone ale acestora îi conferă produsului notele sale de marțipan și de gem.

Organizat în fiecare an începând din 2008, Festivalul Nagykunság Pálinka atrage un număr mare de vizitatori și a contribuit la creșterea popularității „Nagykunsági szilvapálinka”. Produsul este recunoscut la nivel internațional și se exportă în foarte multe țări, din România până în Canada.

La 11 noiembrie 2016, produsul „Nagykunsági szilvapálinka” a fost prezentat oficialităților și presei cu ocazia celei de a III-a ediții a Zilei degustării de Pálinka organizate de Ministerul Agriculturii (https://2015-2019.kormany.hu/hu/foldmuvelesugyi-miniszterium/hirek/eredetvedett-lehet-a-nagykunsagi-szilva-es-birspalinka).

În 2017, „Nagykunsági szilvapálinka” a fost prezentat profesioniștilor din domeniu, producătorilor și consumatorilor, în cadrul unei conferințe intitulate „15 ani de protecție a originii pentru pálinka”, organizate în cadrul celei de a 78-a Expoziții naționale de agricultură și industrie alimentară (OMÉK).

„Nagykunsági szilvapálinka” a fost, de asemenea, prezentată la expoziția Internationale Grüne Woche de la Berlin și la expoziția Indagra de la București în 2017.

Premiile pe care le-a obținut în cadrul următoarelor competiții demonstrează, în egală măsură, calitatea „Nagykunsági szilvapálinka”:

— 2018: medalia de bronz la concursul Brillante pentru pálinka și băuturi spirtoase, organizat la Gyula;

— 2017: medalia de bronz la a V-a ediție a concursului regional Palóc Pálinka pentru pálinka și băuturi spirtoase;

— 2017: medalia de bronz la concursul Brillante pentru pálinka și băuturi spirtoase, organizat la Gyula;

— 2013: medalia de aur la a IV-a ediție a concursului public pentru pálinka și băuturi spirtoase din departamentul Vas;

— 2012: marele premiu la concursul „Produsul unguresc”;

— 2012: medalia de aur la a III-a ediție a concursului public pentru pálinka și băuturi spirtoase din departamentul Vas;

— 2009: medalia de argint la a XVII-a ediție a concursului național maghiar pentru pálinka și băuturi spirtoase internaționale din fructe;

— 2008: medalia de argint la XVI-a ediție a concursului național maghiar pentru pálinka și băuturi spirtoase internaționale din fructe, organizat la Gyula

— 2008: marele premiu la a XVI-a ediție a concursului național maghiar pentru pálinka și băuturi spirtoase internaționale din fructe, organizat la Gyula;

— 2000: medalia de bronz la primul festival al alambicurilor, organizat la Gyula.

7. Dispozițiile Uniunii Europene sau dispozițiile naționale/regionale

— Legea XI din 1997 privind protecția mărcilor și a indicațiilor geografice

— Legea LXXIII din 2008 privind pálinka, pálinka din tescovină și Consiliul Național pentru Pálinka

— Decretul guvernamental nr. 158/2009 din 30 iulie 2009 de stabilire a normelor de protecție a indicațiilor geografice ale produselor agricole și alimentare și de control al produselor

— Decretul nr. 22/2012 al Guvernului din 29 februarie 2012 privind Oficiul național pentru siguranța lanțului alimentar

— Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 1576/89 al Consiliului

— Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 716/2013 al Comisiei din 25 iulie 2013 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind definirea, desemnarea, prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase

8. Solicitantul

8.1. Stat membru, țară terță sau persoană fizică/juridică

Nume: Szicsek Pálinkafőzde Korlátolt Felelősségű Társaság [Szicsek Pálinka Distillery Ltd]

8.2. Adresa completă (strada și numărul, localitatea/orașul și codul poștal, țara)

Adresă: Ókincsem III. keresztút 10-14, 5461 Tiszaföldvár, Ungaria

9. Completarea indicației geografice

Completarea trebuie să fie indicată separat de denumire.

completare: „Érlelt” [învechită]

„Nagykunsági szilvapálinka” poate purta completarea „érlelt” [învechită] dacă este învechită în modul specificat la punctul 5.4.2.1.

completare: „Gyümölcságyon érlelt” sau „Ágyas” [învechită pe un pat de fructe]

„Nagykunsági szilvapálinka” poate purta completarea „Gyümölcságyon érlelt” sau „Ágyas” [învechită pe un pat de fructe], dacă este învechită în modul specificat la punctul 5.4.2.2.

10. Norme specifice privind etichetarea

Pe ambalaje trebuie să figureze următoarele informații:

„földrajzi árujelző” [indicație geografică] (separat de denumire)

(1) JO L 130, 17.5.2019, p. 1.