Raportul special Sunt gestionate în mod 
corespunzător regimurile 
comerciale preferențiale?RO 2014  NR. 02
CURTEA DE
CONTURIEUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352  4398-1
E-mail:  eca-info@eca.europa.eu  
Internet:  http://eca.europa.eu
Twitter:  @EUAuditorsECA  
YouTube:  EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014
ISBN  978-92-9241-856-4
doi:10.2865/64661
© Uniunea Europeană , 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed  in Luxembourg
RO 2014  NR. 02
Raportul special Sunt gestionate în mod 
corespunzător regimurile 
comerciale preferențiale?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]
02
 Cuprins
Puncte
 Acronime 
 Glosar
I-V Sinteză
1-19  Introducere
1-6 Regimurile comerciale preferențiale
7-14  Evaluarea de către Comisie a efectelor regimurilor comerciale preferențiale
15-19  Supravegherea regimurilor comerciale preferențiale și controalele la care sunt supuse acestea
20-25  Sfera și abordarea auditului
21-22  Evaluarea efectelor economice ale regimurilor comerciale preferențiale
23-25  Supravegherea regimurilor comerciale preferențiale și controalele la care sunt supuse acestea
26-106  Observații
26-53  În pofida aducerii unor îmbunătățiri de-a lungul timpului, Comisia nu a evaluat în mod 
corespunzător toate efectele economice ale regimurilor comerciale preferențiale
27-31  Comisia nu a procedat întotdeauna la o evaluare a tuturor efectelor economice ale regimurilor comerciale 
preferențiale
32-53  De cele mai multe ori, evaluările realizate conțineau inexactități și nu erau suficient de utile sau de 
cuprinzătoare, dar s-au înregistrat anumite îmbunătățiri
54-55  Evaluarea intermediară privind SGP indică faptul că politica nu a produs încă toate beneficiile care 
fuseseră preconizate
56-80  Controalele vamale desfășurate de către autoritățile din statele membre selectate sunt deficitare
58-67 Deficiențe la nivelul strategiei de control și al gestionării riscurilor
68-73  Deficiențe la nivelul gestionării de către autoritățile din statele membre selectate a cooperării administrative
03  
74-75  Sistemele de gestionare a riscurilor instituite de statele membre nu includ întotdeauna notificări de asistență 
reciprocă
76-80  Erori în cadrul procedurilor de recuperare derulate în trei dintre statele membre selectate
81-99  Există deficiențe la nivelul supravegherii exercitate de Comisie asupra statelor membre și a țărilor 
beneficiare/partenere în ceea ce privește regimurile comerciale preferențiale
82-86  Comisia a realizat puține evaluări prealabile și nu a efectuat vizite de monitorizare în țările care beneficiau de 
un regim preferențial
87-89  Comisia a luat măsuri pentru a asigura buna funcționare a procedurilor de cooperare administrativă, dar 
există în continuare probleme
90-92  Investigațiile privind originea desfășurate de OLAF sunt esențiale, dar există deficiențe în urmărirea financiară 
subsecventă a acestora
93-99  Utilizare insuficientă a măsurilor de prevenire și de răspuns în vederea protejării intereselor financiare ale UE
100-106  Dispozițiile legale ale regimurilor comerciale preferențiale nu conțin garanții suficiente pentru 
protejarea intereselor financiare ale UE
100-103  Complexitatea regulilor privind cumulul de origine
104-105  Înlocuirea certificatelor de origine și a certificatelor de circulație cu autocertificarea
106 Posibilități juridice limitate în materie de combatere a fraudei
107-120  Concluzii și recomandări
 Anexa I – Date statistice referitoare la regimurile comerciale preferențiale în 2011
 Anexa II –  Privire de ansamblu asupra evaluărilor ex ante  realizate de Comisie cu privire la 
regimurile comerciale preferențiale
 Anexa III –  Privire de ansamblu asupra evaluărilor intermediare și/sau ex post  realizate de 
Comisie cu privire la regimurile comerciale preferențiale
 Anexa IV – Abordarea de audit în statele membre selectate
 Anexa V – Limitările modelului CGE
 Răspunsul Comisiei
04
 Acronime
ACP : Grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific
ALS : Acord de liber schimb
AMA : Asistență reciprocă privind produsele agricole și pescărești
APE : Acord de parteneriat economic
CGE : Modelul computațional de echilibru general ( Computable General Equilibrium Mode l)
FAO : Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură ( Food and Agriculture Organisation of the United Nations )
GTAP : Proiectul de analiză a comerțului mondial ( Global Trade Analysis Project )
MA: Asistență reciprocă ( mutual assistance )
OIM : Organizația Internațională a Muncii
OLAF : Oficiul European de Luptă Antifraudă
SGP : Sistem generalizat de preferințe
TRIPS : Acord privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală ( Trade-Related Aspects of Intellectual 
Property Rights )
UE: Uniunea Europeană
05
 Glosar
Cariforum : organism care cuprinde statele ACP din zona Caraibilor și care are ca scop promovarea și coordonarea dialogului 
politic, cooperarea și integrarea regională, în special în cadrul Acordului de la Cotonou dintre țările ACP și Uniunea 
Europeană, precum și în cadrul Acordului de parteneriat economic CARIFORUM‑UE.
Cereri REM -REC : cereri de remitere/rambursare a datoriei vamale sau de neînscriere ulterioară în evidența contabilă 
a taxelor vamale aferente unui import, înaintate Comisiei de către autoritățile vamale ale statelor membre în conformitate cu 
articolele 871 și 905 din dispozițiile de aplicare a Codului vamal comunitar.
Comext : baza de date statistice privind comerțul de mărfuri dintre țările din Uniunea Europeană și între acestea și restul lumii 
(din interiorul și din exteriorul UE). Aceste statistici se referă la tranzacțiile realizate cu peste 11 000 de mărfuri clasificate în 
Nomenclatura combinată.
Controale vamale : acțiuni specifice efectuate de autoritățile vamale pentru a asigura aplicarea corectă a reglementărilor 
vamale; aceste acțiuni pot să includă verificarea mărfurilor, a datelor înscrise în declarații, a existenței și a autenticității 
documentelor electronice sau scrise, examinarea evidențelor contabile ale operatorilor economici și a altor înscrisuri, 
controlul mijloacelor de transport, controlul bagajelor și alte acțiuni similare.
Cooperare administrativă : schimb de informații între țările beneficiare/partenere, Comisie și statele membre, prin 
intermediul căruia țările beneficiare/partenere comunică Comisiei care sunt autoritățile competente să elibereze certificate 
de origine sau certificate de circulație a mărfurilor și specimenul de ștampilă utilizat în acestea, Comisia transmițând 
aceste informații mai departe statelor membre. Statele membre înaintează cereri către aceste autorități pentru a le solicita 
confirmarea valabilității și/sau a autenticității dovezii de origine preferențială și a certificatelor de circulație a mărfurilor.
Cumulul de origine : un sistem care permite produselor originare din țara A să fie prelucrate ulterior sau adăugate ulterior 
la produse originare din țara B ca și cum ar fi fost originare din țara B. Produsul rezultat își va avea originea în țara B. 
Operațiunile de transformare sau de prelucrare desfășurate în fiecare țară beneficiară/parteneră asupra produselor originare 
nu trebuie să fie „prelucrări sau transformări suficiente” precum cele specificate în listele privind aceste operațiuni („regulile 
de listă”).
Declarație vamală : actul prin care o persoană își manifestă dorința de a plasa mărfurile sub un anumit regim vamal.
Evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile : studiu independent elaborat de către consultanți externi cu scopul de 
a oferi negociatorilor o analiză întemeiată pe probe a potențialelor efecte economice, de mediu și sociale pe care le poate 
avea un acord comercial atât la nivelul UE, cât și în țările partenere. Consultanții externi au obligația de a respecta orientările 
și termenii de referință stabiliți în Manualul Comisiei privind evaluarea impactului comerțului asupra dezvoltării durabile 
(Handbook on Trade SIA ).
Gestionarea riscurilor/analiza riscurilor : determinarea sistematică a riscurilor și punerea în practică a tuturor măsurilor 
necesare pentru a limita expunerea la risc, de preferință utilizând tehnici de prelucrare automată a datelor. Aceste procese 
presupun activități cum ar fi culegerea de date și de informații, analiza și evaluarea riscurilor, recomandarea și executarea 
măsurilor, precum și monitorizarea și examinarea periodică a procesului și a rezultatelor acestuia, pe baza unor surse și a unor 
strategii internaționale, de la nivelul UE și naționale.
06 Glosar
Modelul computațional de echilibru general ( Computable General Equilibrium Model – CGE) : un model economic 
cantitativ utilizat pentru a simula modul în care o economie reacționează la schimbările produse la nivelul politicilor, în 
domenii precum fiscalitatea, migrația și politica comercială. Ipoteza pe care se bazează este aceea că piețele din cadrul unei 
economii tind spre echilibru dacă nu sunt perturbate de șocuri și, în principiu, duc la o alocare eficientă a resurselor. Primul 
model CGE a fost conceput de Leif Johansen în 1960.
Modul 4 : prestarea de servicii pe teritoriul unui partener comercial de către o persoană fizică furnizoare de servicii din UE în 
cadrul unor schimburi comerciale transfrontaliere.
Notificări de asistență reciprocă : informații transmise de Comisie statelor membre cu privire la operațiunile care constituie 
sau care par să constituie încălcări ale legislației vamale sau agricole și care prezintă o importanță deosebită la nivelul UE.
Prescrierea datoriei vamale : faptul că o datorie vamală nu mai poate fi notificată debitorului deoarece a trecut perioada de 
trei ani de la data la care a luat naștere datoria vamală.
Pierderi de venituri : taxe vamale datorate a căror colectare nu mai este posibilă.
Procedura declarației simplificate : procedură simplificată prin care operatorul prezintă mărfurile în vamă și depune fie 
formularul aferent declarației simplificate, fie un document comercial (de exemplu, o factură) în locul unei declarații standard 
detaliate.
Procedura de vămuire la domiciliu : procedură simplificată prin care operatorul efectuează recepția mărfurilor direct la 
sediul său (sau în locul desemnat), iar declarația vamală se depune și liberul de vamă pentru mărfuri se acordă, de regulă, 
printr‑o înscriere în evidențele operatorului.
Profil de risc : combinația dintre criterii de risc și domenii de control (de exemplu, tipul de mărfuri, țările de origine) care 
indică existența unui risc și care conduce la formularea unei propuneri de a se lua măsuri de control. Atunci când sunt 
elaborate la nivelul Uniunii Europene pe baza unui cadru comun de gestionare a riscurilor, aceste criterii sunt cunoscute drept 
profiluri de risc la nivelul UE.
07 Glosar
Proiectul de analiză a comerțului mondial ( Global Trade Analysis Project  – GTAP) : rețea mondială de cercetători și 
de factori de decizie politică care efectuează analize cantitative cu privire la teme de politici internaționale. GTAP este 
coordonat de Centrul pentru Analiză a Comerțului Mondial de la Universitatea Purdue. Inspirația pentru proiectul GTAP , în 
perioada 1990 ‑1991, a fost modelul computațional de echilibru general elaborat pentru o singură țară, dar pe mai multe 
regiuni ale acesteia, de către Comisia pentru industrie din Australia. Elementul central al proiectului de analiză a comerțului 
mondial este o bază de date care descrie, la nivel mondial, fluxurile comerciale bilaterale, producția, consumul și uzul 
intermediar de mărfuri și servicii.
Sistemul generalizat de preferințe (SGP) al UE : un mecanism comercial unilateral prin care UE acordă țărilor și teritoriilor 
în curs de dezvoltare un acces preferențial la piața sa sub formă de tarife reduse pentru mărfurile provenite din aceste țări 
și teritorii la intrarea pe piața UE. Sistemul generalizat de preferințe standard acordă preferințe țărilor și teritoriilor în curs 
de dezvoltare pentru peste 6 200 de linii tarifare, în timp ce sistemul generalizat de preferințe special, stabilit în favoarea 
dezvoltării durabile și a bunei guvernanțe, cunoscut sub denumirea de SGP +, oferă reduceri tarifare suplimentare cu scopul 
de a sprijini țările vulnerabile în curs de dezvoltare în eforturile acestora de ratificare și de punere în aplicare a unor acorduri 
internaționale în domeniile respective. Programul „Totul în afară de arme” oferă țărilor cel mai puțin dezvoltate un acces fără 
restricții de contingente și fără taxe vamale pentru toate produsele originare din aceste țări.
Studiu de impact : evaluare ex ante  elaborată de Comisie pentru a oferi factorilor de decizie politică elemente de probă 
cu privire la avantajele și dezavantajele pe care le prezintă diferitele opțiuni strategice posibile, prin evaluarea impactului 
potențial al acestora.
Veniturile la care se renunță : veniturile pe care UE le cedează ca urmare a acordării unor preferințe tarifare țărilor 
beneficiare/partenere în cadrul regimurilor comerciale preferențiale.
Zonele de liber schimb și uniunile vamale : regimuri comerciale preferențiale, care reprezintă o excepție de la clauza 
națiunii celei mai favorizate din Acordul General pentru Tarife și Comerț ( General Agreement on Tariffs and Trade  – GATT) și 
din Acordul General privind Comerțul cu Servicii ( General Agreement on Trade in Services  – GATS), în temeiul cărora partenerii 
din cadrul unei relații comerciale își acordă reciproc acces preferențial pentru produsele și serviciile pe care le furnizează, 
cu scopul de a facilita schimburile comerciale dintre ei. Ambele tipuri de regimuri rezultă în eliminarea reciprocă a tarifelor 
vamale și a contingentelor în teritoriile lor constitutive, precum și în discriminarea în relațiile comerciale cu statele nemembre, 
dar uniunile vamale implică instituirea unui tarif vamal comun în cadrul schimburilor comerciale dintre statele membre ale 
uniunilor în cauză.
08
I
Regimurile comerciale preferențiale permit partenerilor 
comerciali să acorde condiții preferențiale în contextul 
schimburilor lor comerciale. Aceste regimuri pot fi fie reci ‑
proce, fie unilaterale. Regimurile reciproce reduc barierele 
tarifare cu scopul de a intensifica schimburile comerciale, 
de a stimula creșterea economică și ocuparea forței de 
muncă și de a spori beneficiile pentru consumatori, pentru 
ambele părți. În cazul regimurilor unilaterale, UE acordă 
preferințe fără obligație de reciprocitate, cu obiectivul de 
a oferi țărilor în curs de dezvoltare accesul nerestricționat 
prin tarife la piața UE, contribuind astfel la eradicarea sără ‑
ciei și la promovarea dezvoltării durabile.
II
Obiectivul auditului desfășurat de Curte a fost de a exa ‑
mina dacă au fost evaluate în mod corespunzător de către 
Comisie efectele economice ale regimurilor comerciale 
preferențiale și dacă controalele efectuate cu privire la apli ‑
carea acestor regimuri sunt eficace în îndeplinirea obiecti ‑
vului de a garanta că importurile nu pot beneficia în mod 
incorect de un tarif preferențial, atrăgând astfel pierderea 
unor venituri pentru UE.
III
Curtea a făcut următoarele constatări:
(a) Comisia nu a evaluat în mod corespunzător toa ‑
te efectele economice ale regimurilor comerciale 
preferențiale. Totuși, s‑a remarcat o intensificare a uti ‑
lizării studiilor de impact și s‑au înregistrat progrese 
în ceea ce privește calitatea analizei realizate în acest 
context;
(b) evaluarea intermediară privind SGP indică faptul 
că politica nu a produs încă pe deplin beneficiile 
preconizate;
(c) există deficiențe la nivelul controalelor vamale 
desfășurate de către autoritățile din statele membre 
selectate;(d) există deficiențe la nivelul supravegherii pe care o asi ‑
gură Comisia cu privire la respectarea de către statele 
membre și țările beneficiare/partenere a regimurilor 
comerciale preferențiale și
(e) dispozițiile legale ale regimurilor comerciale 
preferențiale nu conțin garanții suficiente pentru pro ‑
tejarea intereselor financiare ale UE.
IV
În vederea îmbunătățirii evaluării efectelor economice ale 
regimurilor comerciale preferențiale, Comisia ar trebui:
(a) să realizeze pentru fiecare regim comercial 
preferențial, cu excepția cazurilor justificate în mod 
corespunzător, un studiu de impact și o evaluare 
a impactului asupra dezvoltării durabile, furnizându‑se 
o analiză cantitativă cuprinzătoare și aprofundată 
a efectelor economice preconizate, inclusiv o estimare 
a veniturilor la care se renunță;
(b) să implice în mod regulat Eurostat în evaluarea calității 
surselor de date statistice utilizate în cadrul evaluărilor 
impactului asupra dezvoltării durabile și să asigure dis ‑
ponibilitatea în timp util pentru negociatori a analizei 
realizate;
(c) să efectueze evaluări intermediare și  ex post  pen ‑
tru a evalua măsura în care regimurile comerciale 
preferențiale cu un impact semnificativ își ating 
obiectivele de politică și modul în care performanțele 
acestor regimuri pot fi îmbunătățite în sectoare econo ‑
mice ‑cheie și să includă în aceste evaluări o estimare 
a veniturilor la care s‑a renunțat.Sinteză
09
 Sinteză
V
Pentru a îmbunătăți protecția intereselor financiare ale UE, 
Comisia ar trebui:
(a) să creeze profiluri de risc la nivelul UE pentru regimuri ‑
le comerciale preferențiale, astfel încât statele membre 
să dispună de o abordare comună pentru analiza ris ‑
curilor, în vederea reducerii pierderilor pentru bugetul 
UE;
(b) să verifice dacă statele membre ameliorează eficacita ‑
tea sistemelor lor de gestionare a riscurilor și a stra ‑
tegiei lor de control în vederea reducerii pierderilor 
pentru bugetul UE;
(c) să încurajeze statele membre să adopte măsuri de 
prevenire corespunzătoare ori de câte ori primesc 
notificări de asistență reciprocă;
(d) să evalueze țările beneficiare de regimuri preferențiale 
și să efectueze vizite de monitorizare în unele dintre 
aceste țări în urma selecției lor bazate pe o analiză 
a riscurilor, punând accentul în special pe regulile de 
origine și cele privind cumulul de origine;
(e) să solicite statelor membre să îmbunătățească cali ‑
tatea informațiilor furnizate de acestea cu privire la 
cooperarea administrativă;
(f) să îmbunătățească urmărirea financiară subsecventă 
a investigațiilor OLAF, cu scopul de a preveni pierderile 
pentru bugetul UE care apar ca urmare a prescrierii 
datoriilor;
(g) să consolideze poziția pe care o deține UE în regimu ‑
rile comerciale preferențiale reciproce și să utilizeze în 
mai mare măsură măsurile preventive și de protecție, 
incluzându‑le în toate acordurile comerciale viitoare, și
(h) să promoveze înlocuirea certificatelor de origine și 
a certificatelor de circulație a mărfurilor cu autocertifi ‑
carea prezentată de exportatori.
10
Introducere
Regimurile comerciale 
preferențiale
01 
Regimurile comerciale preferențiale 
permit partenerilor comerciali să acor ‑
de condiții preferențiale în contextul 
schimburilor lor comerciale. Aceste 
regimuri pot fi fie reciproce, fie unilatera ‑
le. Regimurile reciproce reduc barierele 
tarifare cu scopul de a intensifica schim ‑
burile comerciale, de a stimula creșterea 
economică și ocuparea forței de muncă și 
de a spori beneficiile pentru consumatori, 
pentru ambele părți. În cazul regimuri ‑
lor unilaterale, UE acordă preferințe fără 
obligație de reciprocitate, cu obiectivul de 
a oferi țărilor în curs de dezvoltare accesul 
nerestricționat prin tarife la piața UE, 
contribuind astfel la eradicarea sărăciei și 
la promovarea dezvoltării durabile.
02 
La sfârșitul anului 2013, erau în vigoare 39 
de regimuri comerciale preferențiale, care 
acopereau schimburile comerciale dintre 
UE și 180 de țări și teritorii. În 2011, valoa ‑
rea mărfurilor importate în UE în cadrul 
regimurilor comerciale preferențiale s‑a 
ridicat la peste 242 de miliarde de euro, 
reprezentând 14 % din importurile în UE. 
Anexa I  conține o prezentare generală 
a datelor pentru cele 10 state membre 
care reprezintă cele mai mari valori ale 
importurilor realizate și pentru cele 10 țări 
beneficiare/partenere care reprezintă 
cele mai mari valori ale exporturilor 
realizate în cadrul regimurilor comerciale 
preferențiale în anul respectiv.03 
În conformitate cu Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Europene1, Uniunea 
are competență exclusivă pentru politica 
comercială comună. Procedura de institu ‑
ire a regimurilor comerciale preferențiale 
este stabilită la articolele 206 și 207 din 
tratat.
04 
Comisiei îi revine responsabilitatea pen ‑
tru negocierea regimurilor comerciale 
preferențiale, pentru măsurarea și evalua ‑
rea impacturilor economice, sociale și de 
mediu ale acestora și pentru supraveghe ‑
rea punerii lor în aplicare de către statele 
membre și de către țările beneficiare/
partenere.
05 
Autorităților vamale ale statelor mem ‑
bre le revine responsabilitatea princi ‑
pală pentru supravegherea comerțului 
internațional al UE. În special, acestea pun 
în aplicare măsuri pentru a apăra intere ‑
sele financiare ale UE și pentru a o proteja 
de practicile comerciale neechitabile sau 
ilegale, încurajând totodată comerțul 
legitim.1 Articolul 3 alineatul (1) litera (e) 
și articolul 3 alineatul (2) TFUE.
11 Introducere
06 
Autorităților din țările beneficiare/par ‑
tenere le revine responsabilitatea de 
a verifica dacă sunt respectate aceste 
regimuri comerciale preferențiale și, prin 
urmare, ele joacă un rol esențial în deter ‑
minarea inițială a caracterului originar al 
produselor.
Evaluarea de către Comisie 
a efectelor regimurilor 
comerciale preferențiale
07 
Există două tipuri de evaluări ex ante  care 
sunt utilizate pentru a sprijini procesul 
decizional în materie de comerț: studiile 
de impact și evaluările impactului asupra 
dezvoltării durabile. Studiul de impact 
este un instrument utilizat la nivelul 
întregii Comisii cu scopul de a veni în 
sprijinul procesului decizional în cazul 
unor inițiative cu un impact semnificativ. 
Evaluarea impactului asupra dezvoltă ‑
rii durabile este un instrument specific 
sectorului comerțului și are drept obiec ‑
tiv realizarea unei analize mai detaliate 
a acordurilor comerciale aflate în curs de 
negociere.
08 
În 20022, Comisia a introdus studiile de 
impact cu scopul de a contribui la identi ‑
ficarea principalelor opțiuni prin care pot 
fi atinse obiectivele scontate ale politi ‑
cilor și la analiza impactului potențial al 
acestora în domeniile economic și social și 
în domeniul mediului. Studiile de impact 
stabilesc, de asemenea, un cadru pentru 
monitorizare și evaluare. Comisia proce ‑
dează la realizarea unor studii de impact 
înainte ca mandatul de negociere să fie 
propus Consiliului spre adoptare.09 
Din 2003, Comisia a fost obligată să 
efectueze o evaluare ex ante  sau un studiu 
de impact pentru a respecta dispozițiile 
legale3 sau normele Comisiei4. Existența 
acestei obligații se explică prin faptul 
că regimurile comerciale preferențiale 
antrenează o reducere a veniturilor care 
merg la bugetul UE (venituri la care se 
renunță) și prin aceea că ele constituie 
propuneri importante de politică, având 
impacturi economice atât în interiorul, cât 
și în afara UE (a se vedea mai multe detalii 
în anexa II ).
10 
În 1999, Comisia „a decis să integreze 
dezvoltarea durabilă în cadrul negocierilor 
comerciale, creând un nou instrument de 
evaluare denumit evaluarea impactului 
comerțului asupra dezvoltării durabile”5.
11 
După demararea oficială a negocierilor 
comerciale, dar înainte de semnarea regi ‑
murilor comerciale preferențiale, Comisia 
externalizează realizarea unor evaluări ale 
impactului comerțului asupra dezvoltării 
durabile, care sunt studii realizate de către 
consultanți externi și sunt utilizate ca 
instrument de politică pentru o evaluare 
ex ante  a implicațiilor economice, sociale și 
de mediu ale unei negocieri comerciale.
12 
Evaluările intermediare și evaluările ex post  
măsoară impactul concret pe care îl au 
regimurile comerciale preferențiale ca 
urmare a punerii lor în aplicare. În opinia 
Curții, ar trebui să se procedeze la efectu ‑
area acestui tip de evaluări pentru toate 
regimurile comerciale preferențiale cu un 
impact semnificativ din punct de vedere 
economic și social și din punctul de vedere 
al mediului, de preferință după trei ani 
de la intrarea lor în vigoare. Ele ar permi ‑
te factorilor de decizie politică, părților 
interesate și contribuabililor europeni 
să evalueze dacă regimurile comerciale 
preferențiale își îndeplinesc efectiv obiec ‑
tivele de politică.2 COM(2002) 276 final din 
5 iunie 2002.
3 În temeiul articolului 21 din 
capitolul intitulat „Principiul 
bunei gestiuni financiare” din 
Regulamentul (CE, Euratom) 
nr. 2342/2002 al Comisiei 
din 23 decembrie 2002 
de stabilire a normelor de 
aplicare a Regulamentului 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002 
al Consiliului privind 
Regulamentul financiar 
aplicabil bugetului general 
al Comunităților Europene, 
în vigoare de la 1.1.2003 
(JO L 357, 31.12.2002, p. 1). 
Începând cu 22 august 2006, 
obligația de a realiza evaluări 
ex ante  nu mai este totuși 
prevăzută de acest articol 
decât în ceea ce privește 
„propunerile de programe 
sau activități care determină 
cheltuieli bugetare”.
4 COM(2002) 276 final, 
aplicabil din 2003, și 
COM(2005) 12 final din 
26 ianuarie 2005, referitoare la 
obiectivele strategice pentru 
perioada 2005 ‑2009.
5 Prefața de P. Mandelson, fost 
comisar european pentru 
comerț, la Handbook for 
Trade Sustainability Impact 
Assessment  (Manualul 
privind evaluarea impactului 
comerțului asupra dezvoltării 
durabile).
12 Introducere
13 
În comunicarea sa intitulată „Comerț, 
creștere și afaceri internaționale – Politica 
comercială – componentă ‑cheie a strate ‑
giei UE 2020”6, Comisia a afirmat că, pen ‑
tru a contribui la monitorizarea impactului 
regimurilor comerciale preferențiale exis ‑
tente, se va proceda la o evaluare ex post  
pe o bază mai sistematică (a se vedea mai 
multe detalii în anexa III ).
14 
Veniturile la care se renunță reprezintă 
veniturile pe care UE le cedează ca urmare 
a acordării unor preferințe tarifare țărilor 
beneficiare/partenere în cadrul regimu ‑
rilor comerciale preferențiale. O evaluare 
ex ante  și o evaluare ex post  a acestor veni ‑
turi la care s‑a renunțat permite Comisiei 
să îmbunătățească gestiunea financiară 
a bugetului UE, furnizând autorității bu ‑
getare o estimare anuală exactă a taxelor 
vamale colectate și un calcul al costurilor 
bugetare pe care le implică regimurile 
comerciale preferențiale.
Supravegherea regimurilor 
comerciale preferențiale și 
controalele la care sunt 
supuse acestea
15 
Autoritățile vamale ale statelor mem ‑
bre, autoritățile din țările beneficiare/
partenere și Comisia ar trebui să gestio ‑
neze în comun regimurile comerciale 
preferențiale și ar trebui să coopereze 
pentru a se asigura că sunt îndeplinite 
condițiile necesare pentru a beneficia de 
tratamentul preferențial. Acestor trei gru ‑
puri de autorități le revine responsabilita ‑
tea de a proteja interesele financiare ale 
UE, prevenind pierderile de fonduri care 
ar trebui să fie colectate la bugetul UE ca 
urmare a importului, în cadrul regimurilor 
comerciale preferențiale, de mărfuri care 
nu au dreptul să beneficieze de tratament 
tarifar preferențial.16 
Certificarea și verificarea statutului 
preferențial al produselor prezintă 
o importanță deosebită, fiind necesare 
verificări detaliate privind originea mărfu ‑
rilor și o cooperare administrativă eficace 
cu țările exportatoare.
17 
Pentru a se stabili dacă produsele sunt 
originare dintr‑o anumită țară care are 
dreptul de a beneficia de tratament 
preferențial și dacă ele îndeplinesc deci 
criteriile pentru preferința comercială, se 
recurge la aplicarea regulilor de origine7. 
Aceste reguli cuprind trei componente:
(a) componenta referitoare la origine8 
(care clasifică produsele în funcție de 
locul în care acestea sunt produse);
(b) standardul referitor la transport  (desti ‑
nat să garanteze că produsele nu sunt 
supuse manipulărilor, prin impunerea 
condiției obligatorii ca transportul să 
fie direct între țara de origine și UE 
sau prin prevederea în mod direct 
a principiului privind nemanipularea) 
și
(c) standardul referitor la documente  (tre ‑
buie să se furnizeze o documentație 
adecvată cu privire la originea 
produsului).6 COM(2010) 612 final din 
9 noiembrie  2010.
7 Fiecare acord conține o listă 
de activități de prelucrare sau 
de transformare care trebuie 
să fi fost efectuate asupra 
materialelor neoriginare 
pentru ca produsul fabricat 
să poată dobândi caracterul 
de produs originar din țara în 
cauză.
8 Regulile de origine utilizate 
de UE se bazează pe criteriile 
legate de prelucrare: pentru 
a avea statutul de origine 
preferențială dintr‑o anumită 
țară, mărfurile trebuie să fie 
obținute integral (de exemplu, 
cultivate, extrase) în țara 
respectivă, sau, în caz contrar, 
să fi făcut obiectul unei 
prelucrări suficiente în țara 
respectivă.
13 Introducere
18 
Diagrama 1  ilustrează procedura urmată 
pentru a se stabili dacă produsele sunt 
eligibile pentru acordarea unui tratament 
preferențial.19 
Pentru a confirma autenticitatea dovezii 
de origine și eligibilitatea produselor 
exportate, este necesară cooperarea 
administrativă dintre autoritățile statelor 
membre, țările beneficiare/partenere și 
Comisie. Acordarea sau refuzul preferinței 
tarifare solicitate de către importator va 
depinde în cele mai multe cazuri de rezul ‑
tatele acestei proceduri administrative. 
Diagrama 2  prezintă fluxul controalelor 
efectuate cu privire la regimurile comerci ‑
ale preferențiale.
Procedura urmată pentru a se stabili dacă produsele sunt eligibile pentru acordarea 
unui tratament preferențial în cadrul sistemului generalizat de preferințe (SGP)
1) Sunt produsele prelucrate sau 
 transformate suﬁcient  (lista proceselor)?2) Sunt aplicabile regulile privind  cumulul de origine?Sunt produsele obţinute 
integral în ţara de origine?Considerat conform pentru 
Formularul A
sau pentru declaraţia 
pe factură
Da
Care este regula speciﬁcată în 
această listă? 
Respectă produsul această regulă?
Nu beneﬁciază de 
tratament preferenţial.Nu,
iar produsul nu este conform.Se aplică regula generală 
privind toleranţa? (conform 
căreia este admisă 
posibilitatea încorporării 
unor materiale neoriginare)Da,
iar produsul 
respectă această regulă.DaDaNu
NuNuDiagrama 1
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
14 Introducere Diagrama 2Fluxul controalelor efectuate cu privire la regimurile comerciale preferențiale
Ţara importatoare (statul membru X)
Importatorul depune 
declaraţia vamală de 
import cu codurile de 
preferinţă 2XX, 3XX sau 
4XX în caseta 36 din 
documentul 
administrativ unic
Mărfurile ajung ﬁe la 
sediul importatorului, 
ﬁe la sediul 
clientului acestuiaImportatorul păstrează 
dovezile și înscrierile 
în evidenţe ale originii 
preferenţiale timp de 
trei ani de la sfârșitul 
anului în care 
a avut loc importul
Autorităţile vamale 
efectuează controale ﬁzice 
și documentare aleatorii 
sau bazate pe o analiză 
a riscurilor, cu scopul 
de a veriﬁca dacă 
sunt îndeplinite 
condiţiile preferenţiale Exportatorul solicită 
eliberarea unui certiﬁcat 
de origine 
preferenţială sau 
emite o declaraţie 
pe factură
Mărfurile sunt 
transportate în mod 
direct către 
statul membru  XDovada originii preferenţiale 
este transmisă importatorului
Export
 
---------------------------------------------- 
Autorităţile vamale 
efectuează controale și 
audituri ex post aleatorii sau 
bazate pe o analiză 
a riscurilor, efectuând vizite 
la sediul operatorului 
comercial și examinând 
evidenţele acestuia. 
Autorităţile vamale transmit, 
după caz, cereri de 
cooperare administrativă 
către ţara beneﬁciarăAutorităţile competente 
veriﬁcă dacă mărfurile 
au originea preferenţială 
și eliberează, 
după caz, certiﬁcatul
Autorităţile competente 
trebuie să răspundă 
la cererea de cooperare 
administrativă în termen 
de cel târziu șase luni 
de la primirea ei sau 
în termen de cel târziu 
patru luni de la primirea 
notei de atenţionareCooperare administrativă
Mărfurile 
sunt puse în 
liberă circulaţieImportŢara exportatoare beneﬁciară 
(din afara teritoriului UE)
Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
15
20 
Obiectivul auditului desfășurat de Curte 
a fost de a examina dacă au fost evaluate 
în mod corespunzător de către Comisie 
efectele economice ale regimurilor co ‑
merciale preferențiale9 și dacă controalele 
efectuate cu privire la aplicarea acestor 
regimuri garantează că importurile nu pot 
beneficia în mod nejustificat de un tarif 
preferențial, atrăgând astfel pierderea 
unor venituri pentru UE.
Evaluarea efectelor 
economice ale regimurilor 
comerciale preferențiale
21 
Curtea a examinat evaluările ex ante  
și evaluările ex post  realizate de către 
Comisie sau în numele acesteia cu privire 
la efectele economice preconizate sau 
la cele concretizate. Curtea a analizat, în 
acest scop, documentația care se afla la 
dispoziția Comisiei în ceea ce privește un 
eșantion de 44 de regimuri comerciale 
preferențiale10, în special eventualele 
rapoarte de studiu de impact, studiile de 
evaluare a impactului comerțului asupra 
dezvoltării durabile, evaluările ex post , 
precum și modalitățile prevăzute pentru 
monitorizarea în viitor. O imagine de 
ansamblu a acestor regimuri comerciale 
preferențiale este furnizată în anexele II  
și III.
22 
Pentru a analiza calitatea evaluărilor 
menționate anterior, au fost luate în 
considerare cerințele definite în liniile 
directoare referitoare la studiile de impact 
și la evaluările impactului comerțului 
asupra dezvoltării durabile, rapoartele 
Comitetului de evaluare a impactului, 
fișele de activitate și rapoartele anuale de 
activitate ale Comisiei, precum și comuni ‑
cările relevante ale acesteia cu privire la 
probleme de comerț. S‑a acordat o atenție deosebită modului 
în care Comisia s‑a asigurat de fiabilita ‑
tea surselor de date utilizate în vederea 
elaborării acestor evaluări și, în egală 
măsură, modului în care Comisia a ur ‑
mărit situația acțiunilor întreprinse ca 
urmare a constatărilor și a recomandărilor 
anterioare formulate de Curte cu privire la 
studiile de impact11, precum și ca urmare 
a celor formulate de Comitetul Economic 
și Social European cu privire la evaluările 
impactului comerțului asupra dezvoltării 
durabile12. De asemenea, Curtea a verificat 
dacă evaluările ex post  demonstrează că 
regimurile comerciale preferențiale gene ‑
rează beneficiile preconizate.
Supravegherea regimurilor 
comerciale preferențiale și 
controalele la care sunt 
supuse acestea
23 
 Curtea a examinat eficacitatea 
modalităților de supraveghere și a con ‑
troalelor efectuate cu privire la regimu ‑
rile comerciale preferențiale de către 
autoritățile competente din cinci state 
membre13, care, cumulat, au reprezentat, 
în 2011, două treimi din valoarea totală 
a importurilor de mărfuri care beneficiază 
de măsuri tarifare preferențiale, importuri 
realizate în cadrul regimurilor comerciale 
preferențiale. Examinarea Curții s‑a bazat 
pe testele descrise în anexa IV . Auditul 
a vizat strategia de control și gestionarea 
riscurilor, funcționarea procedurilor de 
cooperare administrativă și procedurile 
aplicate în vederea recuperării eventuale ‑
lor resurse proprii tradiționale datorate.9 S‑a acordat atenția cuvenită 
analizei impactului social 
și de mediu al regimurilor 
comerciale preferențiale 
unilaterale și al acordurilor de 
parteneriat economic, care au 
un conținut puternic axat pe 
dezvoltarea durabilă.
10 39 dintre acestea reprezentau 
totalitatea regimurilor 
comerciale preferențiale care 
erau în vigoare la momentul 
desfășurării activităților de 
audit, iar celelalte cinci nu 
intraseră încă în vigoare la 
momentul respectiv.
11 Raportul special nr. 3/2010 al 
Curții de Conturi Europene 
„Evaluările de impact în cadrul 
instituțiilor UE: un instrument 
util în sprijinul procesului 
decizional?” ( http://eca.
europa.eu )
12 Avizul Comitetului 
Economic și Social European 
nr. 818/2011 „Studiile de 
impact asupra dezvoltării 
durabile și politica comercială 
a Uniunii Europene” și Avizul 
Comitetului Economic și 
Social European nr. 1612/2011 
privind rolul societății civile în 
acordul de liber schimb dintre 
UE și India ( http://www.eesc.
europa.eu ).
13 Germania, Spania, Franța, 
Italia și Regatul Unit, acestea 
fiind cele cinci state membre 
cu cea mai mare valoare 
a importurilor realizate în 
cadrul regimurilor comerciale 
preferențiale în 2010.Sfera și abordarea  
auditului
16 Sfera și abordarea auditului 
24 
Curtea a evaluat funcțiile instituite de Co ‑
misie pentru evaluarea prealabilă și pen ‑
tru monitorizarea ex post  în țările benefi ‑
ciare/partenere, rolul ei în procedurile de 
cooperare administrativă, inspecțiile pe 
care le efectuează la autoritățile vamale 
ale statelor membre, examinările pe care 
le realizează cu privire la investigațiile 
privind originea întreprinse de OLAF și la 
cererile de exonerare de la plata taxelor 
vamale, precum și măsura în care cadrul 
legislativ aflat în vigoare este adecvat 
pentru a se asigura colectarea în integrali ‑
tate a veniturilor.
25 
Activitățile de supraveghere și de control 
realizate de Comisie cu privire la regi ‑
murile comerciale preferențiale au fost 
evaluate în raport cu dispozițiile legale în 
vigoare, cu declarațiile de misiune rele ‑
vante, cu fișele de activitate și cu comuni ‑
cările Comisiei privind regulile de origine 
și regimurile comerciale preferențiale. S‑a 
acordat atenție modului în care Comisia 
a urmărit situația acțiunilor întreprinse ca 
urmare a constatărilor și a recomandărilor 
anterioare formulate de Curte cu privire la 
regimurile comerciale preferențiale14.14 Punctul 3.30 din capitolul 3 
al Raportului anual al Curții 
de Conturi Europene privind 
exercițiul financiar 2003 
(JO C 293, 30.11.2004, p. 1).
17
 Observații
În pofida aducerii unor 
îmbunătățiri de -a lungul 
timpului, Comisia nu 
a evaluat în mod 
corespunzător toate 
efectele economice ale 
regimurilor comerciale 
preferențiale
26 
Efectele economice ale regimurilor 
comerciale preferențiale ar trebui să fie 
evaluate în mod corespunzător de către 
Comisie atât ex ante , cât și ex post  (a se 
vedea punctele 7 ‑14).
Comisia nu a procedat 
întotdeauna la o evaluare 
a tuturor efectelor economice 
ale regimurilor comerciale 
preferențiale
Studiile de impact sau evaluările 
ex ante
27 
Pentru șapte din 13 regimuri comerciale 
preferențiale, nu s‑au realizat studii de 
impact sau evaluări ex ante,  în pofida 
faptului că exista o obligație legală sau un 
angajament oficial în acest sens. Pentru 
detalii suplimentare, a se vedea anexa II .
28 
Dintre cele șase studii de impact care au 
făcut obiectul examinării Curții, impactul 
diferitelor propuneri de politică asupra 
veniturilor UE a fost estimat doar15 în cazul 
celui referitor la sistemul generalizat de 
preferințe16 (SGP).Evaluările impactului asupra 
dezvoltării durabile
29 
Pentru cinci din 28 de regimuri comerciale 
preferențiale, nu s‑au realizat evaluări ale 
impactului asupra dezvoltării durabile, 
în pofida faptului că fusese asumat un 
angajament în acest sens (a se vedea mai 
multe detalii în anexa II ). Niciuna dintre 
evaluările de acest tip examinate de Curte 
nu a procedat la o estimare a veniturilor la 
care se renunță.
Evaluările intermediare și/sau 
ex post
30 
În pofida faptului că ar fi trebuit să se 
fi efectuat o evaluare intermediară și/
sau ex post  în legătură cu 27 de regimuri 
comerciale preferențiale aflate în vigoare, 
în conformitate cu angajamentul Comisiei 
în acest sens, cu principiul bunei gestiuni 
financiare și cu obligația de a răspunde 
de gestiunea publică, acest lucru nu a fost 
realizat în cazul a 16 regimuri17 (a se vedea 
mai multe detalii în anexa III ).
31 
Dintre cele 27 de regimuri comerciale 
preferențiale pentru care, în opinia Curții, 
ar fi trebuit să se realizeze o evaluare 
ex post , nu s‑a procedat la realizarea unei 
estimări a veniturilor la care se renunță 
decât în cazul SGP . Raportul statistic al 
Comisiei privind SGP indică faptul că, în 
cursul perioadei 2006 ‑2009, impactul 
asupra bugetului UE a fost de 8,6 miliarde 
de euro, ceea ce reprezintă aproape 14 % 
din taxele vamale colectate în perioada 
respectivă18. Comisia nu a explicat modul 
în care a fost calculată această sumă.15 Studiul de impact [SEC 
(2011) 536 final] cu privire 
la sistemul generalizat de 
preferințe intrat în vigoare la 
1 ianuarie 2014 estimează că, 
în comparație cu situația de 
referință, opțiunea preferată 
implică faptul că impactul 
perceperii unor taxe mai 
ridicate pentru exporturile 
provenite de la anumiți foști 
beneficiari, în combinație 
cu creșterea exporturilor 
provenite din țări terțe care 
erau deja supuse unor taxe, va 
antrena o creștere, pe termen 
scurt, a veniturilor tarifare de 
ordinul a 2 miliarde de euro 
(a se vedea tabelul 6 ‑4 din 
anexa 6.4), care vor veni 
în completarea veniturilor 
actuale tarifare, care 
se ridică la aproximativ 
19 miliarde de euro.
16 Regulamentul (UE) 
nr. 978/2012 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
25 octombrie 2012 de aplicare 
a unui sistem generalizat 
de preferințe tarifare și de 
abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 732/2008 al Consiliului 
(JO L 303, 31.10.2012, p. 1).
17 Regimurile comerciale 
preferențiale cu Turcia, cu 
Spațiul Economic European, 
cu Elveția, cu fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei, 
cu Croația, cu Albania, cu 
Muntenegru, cu Bosnia și 
Herțegovina, cu Serbia, 
cu Liban, cu teritoriile 
palestiniene ocupate, cu Siria, 
cu țările din CARIFORUM (din 
regiunea Caraibilor), cu statele 
din Pacific, cu țările și teritoriile 
de peste mări și cu Moldova.
18 COM(2011) 272 final din 
17 mai 2011.
18 Observații
De cele mai multe ori, 
evaluările realizate 
conțineau inexactități și 
nu erau suficient de utile 
sau de cuprinzătoare, dar 
s-au înregistrat anumite 
îmbunătățiri
Studiile de impact sau evaluările 
ex ante
32 
Conform liniilor directoare ale Comisiei cu 
privire la studiile de impact19, este necesar 
ca impacturile să fie cuantificate și expri ‑
mate în termeni monetari, în cazurile în 
care acest lucru este posibil, pe baza unor 
metode solide și a unor date fiabile.
33 
Pentru a oferi sprijin pentru calitatea 
studiilor de impact, la sfârșitul anu ‑
lui 2006 a fost înființat, în cadrul Comisiei, 
un comitet de evaluare a impactului. În 
plus, structura de audit intern din cadrul 
Direcției Generale Comerț a Comisiei 
a efectuat, în 2007, un audit pe tema stu ‑
diilor de impact și a evaluărilor impactului 
asupra dezvoltării durabile.
34 
Curtea a analizat cele șase studii de 
impact20 care au fost realizate în legătură 
cu șase regimuri comerciale preferențiale 
dintre cele 13 pentru care, în opinia Curții, 
era obligatorie realizarea unui studiu 
de impact (a se vedea mai multe detalii 
în anexa II ) și a constatat următoarele 
deficiențe.Deficiențe în ceea ce privește 
fiabilitatea cuantificării impactu -
rilor în cadrul studiilor de impact
35 
Dintre cele șase studii de impact care au 
făcut obiectul examinării, singurul care 
conținea o analiză exhaustivă, bazată pe 
surse de date fiabile, a efectelor economi ‑
ce în țările beneficiare era cel realizat cu 
privire la Regulamentul SGP (Regulamen ‑
tul nr. 978/2012).
36 
Evaluarea impacturilor economice ale 
regimului comercial preferențial cu Repu ‑
blica Coreea, indicate în studiul de impact 
realizat pentru această țară21, se bazează 
pe un studiu efectuat de consultanți 
externi22. Acest studiu utilizează mode ‑
lul computațional de echilibru general 
(Computable General Equilibrium  – CGE) 
și baza de date a Proiectului de anali ‑
ză a comerțului mondial ( Global Trade 
Analysis Project  – GTAP) ca surse de date, 
însă acestea prezintă limitări inerente 
și puncte slabe, care sunt semnalate la 
punctele 44 ‑46 din continuare.
37 
Dintre cele șase studii de impact anali ‑
zate, două rapoarte de studiu de impact 
cu privire la SGP au fost elaborate după 
ce Comitetul de evaluare a impactului își 
începuse activitatea, în 2007, și au fost 
prezentate în mod corespunzător co ‑
mitetului în vederea examinării calității. 
Recomandările formulate de acest comitet 
în scopul îmbunătățirii calității proiectelor 
de raport în cauză au fost în mare măsură 
luate în considerare de către Comisie, ast ‑
fel încât nu a mai fost necesară retransmi ‑
terea rapoartelor.19 European Commission Impact 
Assessment Guidelines  (Liniile 
directoare ale Comisiei 
Europene privind studiile 
de impact), din 15.1.2009 
[SEC(2009) 92], și liniile 
directoare anterioare privind 
studiile de impact, din 
15.6.2005 [SEC(2005) 791].
20 Studii de impact privind 
America Centrală, privind 
Comunitatea Andină, privind 
Republica Coreea, privind 
India, privind Regulamentul 
(CE) nr. 732/2008 al Consiliului 
din 22 iulie 2008 de aplicare 
a unui sistem de preferințe 
tarifare generalizate 
pentru perioada cuprinsă 
între 1 ianuarie 2009 și 
31 decembrie 2011 și de 
modificare a Regulamentelor 
(CE) nr. 552/97 și 
(CE) nr. 1933/2006 și 
a Regulamentelor (CE) 
nr. 1100/2006 și (CE) 
nr. 964/2007 ale Comisiei 
(JO L 211, 6.8.2008, p. 1) și 
privind Regulamentul (UE) 
nr. 978/2012 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
25 octombrie 2012 de aplicare 
a unui sistem generalizat 
de preferințe tarifare și de 
abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 732/2008 al Consiliului 
(JO L 303, 31.10.2012, p. 1).
21 Document de lucru al 
serviciilor Comisiei, document 
de însoțire a Recomandării 
de decizie a Consiliului 
de autorizare a Comisiei 
Europene să participe, în 
numele Comunității Europene 
și a statelor membre ale 
acesteia, la negocierile privind 
un acord de liber schimb cu 
Republica Coreea, studiu 
de impact din 27.11.2006 
[SEC(2006) 1562].
22 Copenhagen Economics și 
prof. J. F. Francois, Economic 
Impact of a Potential FTA 
between the EU and South 
Korea , martie 2007.
19 Observații
Exemplu care ilustrează importanța ratificării și a punerii efective în aplicare 
a convențiilor internaționale privind drepturile omului și drepturile lucrătorilor, 
protecția mediului și buna guvernanță
La 24 aprilie 2013, în Bangladesh, o clădire de opt etaje care adăpostea mai multe fabrici de confecții (Rana Plaza) s‑a 
prăbușit, cauzând moartea a 1 129 de lucrători. Acest accident a suscitat preocuparea opiniei publice în legătură cu fap ‑
tul că schimburile comerciale pe care le are UE cu țările în curs de dezvoltare nu ar trebui doar să asigure o sursă ieftină 
de aprovizionare cu articole de confecții a întreprinderilor și a consumatorilor din UE, ci și să garanteze că produsele 
comercializate sunt fabricate în condiții de muncă care să fie conforme cu standardele internaționale, cum ar fi stan ‑
dardele de muncă fundamentale ale OIM. La 8 iulie 2013, Comisia a lansat o inițiativă comună (un „pact”), în cooperare 
cu guvernul statului Bangladesh și cu OIM, vizând îmbunătățirea condițiilor de muncă, de sănătate și de siguranță ale 
lucrătorilor din fabricile de confecții din Bangladesh.Caseta 123 COM(2004) 461 final din 
7 iulie 2004. A se vedea, 
de asemenea, Foaia de 
parcurs ( http://ec.europa.
eu/governance/impact/
planned_ia/docs/88_trade_
gsp_regulation_en.pdf ) 
și SEC(2011) 536 final din 
10 mai 2011 (se referă la 
Regulamentul nr. 978/2012 
privind SGP).
24 SEC(2011) 536 final.
25 A se vedea anexa 6 la 
SEC(2011) 536 final.
26 COM(2002) 276 final și liniile 
directoare referitoare la 
studiile de impact.
27 Studiile de impact privind 
America Centrală, privind 
Comunitatea Andină, privind 
Republica Coreea și privind 
India.Deficiențe legate de utilitatea 
și de caracterul exhaustiv al 
studiilor de impact
38 
SGP are drept obiective să contribuie la 
combaterea sărăciei la nivel mondial, să 
promoveze o dezvoltare durabilă și să 
asigure o mai bună protecție a intereselor 
financiare și economice ale UE23. Cu toate 
acestea, studiul de impact care a fost 
realizat cu privire la sistemul generalizat 
de preferințe care va intra în vigoare de la 
1 ianuarie 201424 a abordat obiectivul ge ‑
neral de promovare a dezvoltării durabile 
și a bunei guvernanțe doar pentru 10 din ‑
tre cele 85 de țări potențial beneficiare25. 
Aspecte precum necesitatea de a ratifica 
și de a pune efectiv în aplicare convențiile 
internaționale privind drepturile omului și 
drepturile lucrătorilor, protecția mediului 
și buna guvernanță nu au fost analiza ‑
te decât în cazul acestor 10 țări și nu și 
pentru alte țări beneficiare (a se vedea 
caseta 1 ).39 
Identificarea indicatorilor principali 
de monitorizare în vederea elaborării 
evaluărilor ex post  cu privire la realizări 
constituie una dintre etapele procedu ‑
rale esențiale ale procesului aferent unui 
studiu de impact26.
40 
Toate cele șase studii de impact exami ‑
nate de către Curte precizau modalitățile 
prin care urma să se realizeze monitori ‑
zarea. Cu toate acestea, în patru dintre 
aceste cazuri27, Comisia nu a specificat 
calendarul și sfera acțiunilor de monito ‑
rizare sau indicatorii pentru evaluarea 
eficacității opțiunii preferate și nici nu 
a desemnat cui trebuie să îi revină respon ‑
sabilitatea pentru realizarea evaluării.
20 Observații
41 
Necesitatea unor astfel de acțiuni de 
monitorizare a fost subliniată de către 
Comitetul Economic și Social European cu 
referire la regimul comercial preferențial 
dintre UE și India. Comitetul Economic 
și Social European recomandă28 „reali ‑
zarea imediată a unor noi studii care să 
țină seama în mod expres de impactul 
real al ALS asupra societăților civile din 
UE și India (în special asupra Modului 4, 
IMM‑urilor, drepturilor lucrătorilor, feme ‑
ilor, protecției consumatorilor, economiei 
informale, agriculturii, sărăciei și impac ‑
tului asupra accesului la produse de bază, 
cum sunt medicamentele vitale).”
42 
Din studiul de impact care a fost reali ‑
zat cu privire la sistemul generalizat de 
preferințe ce va intra în vigoare de la 1 ia ‑
nuarie 2014 reiese că unul dintre obiec ‑
tivele SGP29 este de a asigura o mai bună 
protecție a intereselor financiare și econo ‑
mice ale UE. În pofida faptului că cea mai 
mare parte a investigațiilor în materie de 
fraudă întreprinse de OLAF în domeniul 
regimurilor comerciale preferențiale vi ‑
zează țările beneficiare ale SGP , indicatorii 
utilizați de Comisie pentru monitorizarea 
eficacității nu realizează nicio corelație 
cu frauda și cu evaziunea la plata taxelor 
vamale. Prin urmare, părțile interesate 
nu au posibilitatea de a verifica gradul în 
care SGP este vulnerabil la fraudă sau de 
a măsura eventualele îmbunătățiri care 
se pot înregistra în combaterea fraudei și 
a evaziunii la plata taxelor vamale.Evaluările impactului asupra 
dezvoltării durabile
43 
Curtea a analizat zece evaluări ale impac ‑
tului asupra dezvoltării durabile30 și a con ‑
statat deficiențele descrise în continuare.
Deficiențe legate de fiabilitatea 
cuantificării impacturilor în 
cadrul evaluărilor impactului 
asupra dezvoltării durabile
44 
În cadrul evaluărilor impactului asupra 
dezvoltării durabile, consultanții externi 
aplică modelul computațional de echili ‑
bru general (CGE), care are drept punct 
de plecare baza de date a Proiectului de 
analiză a comerțului mondial. Modelul 
respectiv este utilizat cu frecvență de 
organizațiile internaționale; el este afec ‑
tat însă de anumite limitări (a se vedea 
anexa V ).
45 
Curtea a constatat că Proiectul de analiză 
a comerțului mondial utilizează date care 
nu mai sunt de actualitate31 și a căror 
coerență și fiabilitate nu fac obiectul unei 
verificări suficiente. Prin urmare, utiliza ‑
rea lor poate să ducă la formularea unor 
concluzii eronate în cadrul evaluărilor 
impactului asupra dezvoltării durabile. 
Asigurarea de care dispune Comisia în 
ceea ce privește coerența cadrului statistic 
dintre diferitele regiuni și dintre statele 
membre ale UE și țările beneficiare/parte ‑
nere este una limitată.28 Avizul nr. 1612/2011 al 
Comitetului Economic și Social 
European.
29 Conform SEC(2011) 536 final.
30 Evaluările impactului asupra 
dezvoltării durabile realizate 
cu privire la regimul comercial 
preferențial cu Chile, la 
șase acorduri de parteneriat 
economic cu țările ACP, la 
regimul comercial preferențial 
cu America Centrală și la cel 
cu Comunitatea Andină, la 
acordurile de liber schimb 
euromediteraneene cu 
nouă țări, la regimurile 
comerciale preferențiale 
cu Republica Coreea, cu 
Mercosur, cu India și cu 
Canada și la acordul de 
liber schimb aprofundat și 
cuprinzător cu Maroc.
31 Pentru modelul CGE, se 
compilează matrice de 
contabilitate socială pentru 
fiecare regiune, însă, în 
cele mai recente versiuni 
ale Proiectului de analiză 
a comerțului mondial, 
utilizarea coeficienților tehnici 
și a structurilor de mărfuri 
pentru uz final și pentru uz 
intermediar se bazează pe 
tabele ale resurselor și ale 
utilizărilor la prețuri curente 
pentru anul de referință 2000, 
cu toate că Eurostat (serviciul 
statistic al Comisiei) are, 
în momentul de față, date 
disponibile și pentru anii 2007, 
2008  și 2009.
21 Observații
46 
Eurostat și institutele naționale de 
statistică sunt organismele cele mai în 
măsură să ofere un aviz privind calitatea 
datelor referitoare la statele membre, dar 
DG Comerț nu a solicitat avizul Eurostat 
sau al institutelor naționale de statistică 
cu privire la calitatea datelor utilizate în 
Proiectul de analiză a comerțului mondial. 
În Raportul său special nr. 3/201032, Curtea 
a constatat că surse interne precum Euros ‑
tat nu sunt utilizate în mod activ pentru 
a identifica ce date sunt disponibile la 
nivelul statelor membre și pentru a furni ‑
za aceste date (de exemplu, în cooperare 
cu institutele naționale de statistică).
Deficiențe legate de utilitatea 
și de caracterul exhaustiv al 
evaluărilor impactului asupra 
dezvoltării durabile
47 
Disponibilitatea în timp util a unei 
evaluări a impactului asupra dezvoltării 
durabile prezintă o importanță foarte 
mare pentru a se asigura utilitatea aces ‑
teia pentru negociatori. Cu toate acestea, 
în cazul specific al regimului comercial 
preferențial cu Chile, acesta a fost semnat 
înainte să fi fost finalizată evaluarea im ‑
pactului asupra dezvoltării durabile.
48 
Studiile de impact și evaluările impactului 
asupra dezvoltării durabile analizează 
impactul pe care îl exercită regimurile 
comerciale preferențiale asupra sectoru ‑
lui agricol. În schimb, impactul politicii 
agricole comune asupra economiilor 
locale din țările partenere nu a fost mă ‑
surat decât în cadrul evaluării impactului 
asupra dezvoltării durabile al schimburilor 
comerciale cu țările din regiunea Caraibi ‑
lor, în pofida faptului că diverse rapoarte 
ale organizațiilor internaționale (OIM33, 
FAO34) citează existența unor efecte 
negative ale acestei politici, în special în 
ceea ce privește acordurile de parteneriat 
economic (APE)35.49 
În plus, evaluarea impactului asupra 
dezvoltării durabile elaborată în legătură 
cu acordurile de parteneriat economic din 
2007 nu abordează o serie de chestiuni 
care au fost discutate în cadrul altor eva ‑ 
luări ale impactului asupra dezvoltării du ‑
rabile, cum ar fi impactul asupra sănătății 
publice al unui capitol consacrat dreptu ‑
rilor de proprietate intelectuală, deoarece 
restricțiile privind accesul la medicamente 
generice poate afecta în mod negativ 
capacitatea guvernelor de a îmbunătăți 
condițiile de sănătate publică. Această 
omisiune pune sub semnul întrebării ca ‑
racterul exhaustiv al analizei efectuate, în 
condițiile în care Comisia a introdus totuși 
măsuri adecvate de protecție în acest sens 
în textul acordului36.
Evaluările intermediare și/sau 
evaluările ex post
50 
Curtea a analizat toate evaluările ex post  
efectuate până la sfârșitul anului 201237 
în ceea ce privește regimurile comerci ‑
ale preferențiale și a făcut următoarele 
constatări.
Cuantificarea impacturilor în 
cadrul unora dintre evaluările 
intermediare și/sau evaluările 
ex post
51 
Curtea a constatat că, în evaluarea ex post  
a regimului comercial preferențial cu 
Chile și în evaluarea intermediară a SGP 
aplicat de UE, s‑a procedat la realizarea 
unei analize cuprinzătoare și cantitative 
a rezultatelor economice, care se înteme ‑
iază pe probe concrete. Pe lângă estimări 
econometrice, ambele evaluări apelează 
la simulări CGE (a se vedea punctele 44 ‑46 
și anexa III ).32 A se vedea punctul 70 din 
Raportul special nr. 3/2010.
33 OIM, Trade and employment 
from Myths to facts  (Comerțul 
și ocuparea forței de muncă – 
De la mit la realitate), 2011.
34 FAO, The agricultural dimension 
of the ACP -EU Economic 
Partnership Agreements  
(Dimensiunea agricolă 
a acordurilor de parteneriat 
economic dintre țările ACP și 
UE), 2006.
35 Regimurile comerciale 
preferențiale care creează un 
acord de liber schimb între UE 
și țările ACP.
36 În conformitate cu 
articolul 139 alineatul (2) 
din Acordul de parteneriat 
economic dintre statele 
CARIFORUM, pe de o parte, 
și Comunitatea Europeană și 
statele membre ale acesteia, 
pe de altă parte, „CE și statele 
semnatare CARIFORUM 
convin că principiile stabilite 
la articolul 8 din Acordul 
TRIPS se aplică prezentei 
secțiuni. De asemenea, părțile 
convin că aplicarea adecvată 
și eficientă a drepturilor de 
proprietate intelectuală 
ar trebui să țină seama de 
necesitățile de dezvoltare 
ale statelor CARIFORUM 
semnatare, să asigure un 
echilibru al drepturilor și 
obligațiilor între titularii de 
drepturi și utilizatorii acestora 
și să permită CE și statelor 
CARIFORUM semnatare să 
protejeze sănătatea publică 
și nutriția. Nicio dispoziție 
a prezentului acord nu 
poate fi interpretată ca 
afectând capacitatea părților 
și a statelor CARIFORUM 
semnatare de a promova 
accesul la medicamente.”
37 Evaluarea intermediară a SGP 
aplicat de UE, raportul privind 
integrarea economică în 
spațiul euromediteraneean, 
evaluarea impactului 
economic al pilonului privind 
comerțul din Acordul de 
asociere dintre UE și Chile 
și evaluarea ex post  privind 
șase acorduri de liber schimb 
încheiate de UE.
22 Observații
Deficiențe legate de caracterul 
exhaustiv al evaluărilor 
intermediare și/sau al evaluărilor 
ex post
52 
În cazul evaluării ex post  a șase regimuri 
comerciale preferențiale38, analiza impac ‑
turilor economice se limitează la fluxurile 
comerciale și pune accentul pe efectele 
acestora în țările partenere. Comisia 
nu a realizat nicio analiză sectorială, iar 
fluxurile comerciale sunt prezentate la 
nivelul general al produselor agricole și al 
produselor industriale, nefiind detaliate 
mai în profunzime.
53 
Raportul de evaluare ex post  pentru țările 
euromediteraneene39 conține o analiză 
detaliată a rezultatelor economice ale 
liberalizării comerțului, însă nu arată care 
este valoarea adăugată pe care o aduce 
regimul comercial preferențial față de 
situația de referință din UE. Nu s‑a proce ‑
dat la realizarea unei analize a raportului 
costuri‑beneficii și nu a fost inclusă nicio 
dispoziție pentru efectuarea unei evaluări 
ex post .
Evaluarea intermediară 
privind SGP indică faptul 
că politica nu a produs 
încă toate beneficiile care 
fuseseră preconizate
54 
În ceea ce privește obiectivul SGP de 
a contribui la combaterea sărăciei la nivel 
mondial și de a promova o dezvoltare 
durabilă, rezultatele pe care le‑a scos în 
evidență evaluarea intermediară sunt ete ‑
rogene. Pe de o parte, aceasta furnizează 
dovezi concludente că:
(a) UE oferă un acces preferențial mai 
facil acelor țări cu nevoi mai acute în 
materie de dezvoltare;(b) indiciile econometrice sugerează 
că preferințele au, în mod cumulat, 
un impact pozitiv asupra schimbu ‑
rilor comerciale, precum și asupra 
investițiilor și
(c) există dovezi care demonstrează 
că exportatorii din țările cel mai 
puțin dezvoltate reușesc să realizeze 
beneficii din marjele preferențiale și 
că marja de profit nu este acaparată 
exclusiv de către importatori.
55 
Pe de altă parte, Comisia consideră că SGP 
ar trebui să faciliteze creșterea expor ‑
turilor de produse industriale de către 
economiile în curs de dezvoltare40 și că 
acordarea de preferințe pentru acest tip 
de produse ar contribui la stimularea 
exporturilor lor și la diversificare prin dez ‑
voltarea unei baze industriale mai largi. 
Evaluarea intermediară a SGP arată însă 
că eficacitatea acestuia în ceea ce privește 
sporirea diversificării41 a fost scăzută și că 
nu există dovezi clare care să demonstre ‑
ze intensificarea creșterii economice42 sau 
a dezvoltării durabile43 în țările în curs de 
dezvoltare.38 Africa de Sud, Mexic, Maroc, 
Tunisia, Chile și Iordania.
39 Liban, teritoriile palestiniene 
ocupate și Siria nu au fost 
incluse în sfera evaluării.
40 SEC(2011) 536 final.
41 Conform secțiunii 7.1 din 
evaluarea intermediară a SGP 
aplicat de UE, „nu există nicio 
dovadă că sistemele SGP 
ar fi condus la o eventuală 
diversificare a exporturilor 
sau la o reorientare a țărilor 
beneficiare către noi produse 
de export.”
42 La secțiunea 7.1 din evaluarea 
intermediară a SGP aplicat de 
UE, se afirmă că „dovezile care 
indică măsura în care marjelor 
preferențiale le corespund 
indicatori de dezvoltare sunt 
extrem de eterogene și nu 
se conturează o imagine 
clară care să sugereze că 
preferințele sunt deosebit 
de bine direcționate către 
acele țări care au cel mai mult 
nevoie de ele/țările cele mai 
vulnerabile. [...] [E]ste foarte 
posibil ca, în cazul anumitor 
țări, regimul SGP să fi fost 
un factor important pentru 
dezvoltarea acestora. Cu 
toate acestea, în ansamblu, 
nu există dovezi solide care să 
demonstreze că s‑a întâmplat 
acest lucru.”
43 Secțiunea 7.1 din evaluarea 
intermediară a SGP aplicat 
de UE face însă următoarea 
mențiune: „Cu toate că există 
indicii care arată că sistemul 
SGP+ ar fi avut un impact 
pozitiv asupra ratificării 
anumitor convenții, dovezile 
care să demonstreze că a avut 
loc o punere în aplicare activă 
și efectivă a convențiilor 
relevante (în special cele 
referitoare la condițiile de 
muncă) sunt mult mai puțin 
concludente.”
23 Observații
44 Un eșantion selectat pe bază 
de unități monetare ( Monetary 
Unit Sampling  – MUS), luând 
în considerare valoarea în 
vamă a mărfurilor. Pragul de 
semnificație a fost stabilit la 
5 %, iar nivelul de încredere, la 
95 %.
45 În conformitate cu 
articolul 221 alineatul (3) 
din Codul vamal comunitar, 
comunicarea către debitor 
nu poate fi făcută după 
expirarea unui termen de 
trei ani de la data la care 
a luat naștere datoria vamală. 
Sumele datorate se prescriu, 
așadar, după expirarea acestui 
termen.Controalele vamale 
desfășurate de către 
autoritățile din statele 
membre selectate sunt 
deficitare
56 
Controalele efectuate de autoritățile com ‑
petente (statele membre, țările beneficia ‑
re/partenere și Comisie), precum și gestio ‑ 
narea cooperării administrative ar trebui 
să asigure punerea în aplicare corectă 
a regimurilor comerciale preferențiale, 
protejând astfel interesele economice și 
financiare legitime.
57 
Curtea a examinat strategia globală de 
control aplicată în cazul regimurilor co ‑
merciale preferențiale de către autoritățile 
vamale din cinci state membre (a se 
vedea punctul 23). O strategie de control 
adecvată se bazează pe o analiză eficace 
a riscurilor, ce include și un element alea ‑
toriu cu scopul de a introduce un anumit 
grad de incertitudine.Deficiențe la nivelul strategiei 
de control și al gestionării 
riscurilor
58 
Eficacitatea sistemelor de control a fost 
testată folosind două eșantioane aleatorii. 
În fiecare stat membru a fost selectat câte 
un eșantion statistic44 de 60 de importuri 
în legătură cu care s‑au prescris dato ‑
riile aferente45 și care au fost realizate 
în 2009 în cadrul regimurilor comerciale 
preferențiale. Obiectivul acestui eșantion 
a fost unul dublu:
(a) de a verifica dacă importurile îndepli ‑
neau toate condițiile necesare pentru 
a putea beneficia de măsurile tarifare 
preferențiale și dacă controalele 
vamale erau capabile să detecteze 
cazurile de neîndeplinire a acestor 
condiții și să conducă la recuperarea 
datoriei vamale astfel apărute, înainte 
ca aceasta să se prescrie, și
(b) de a extrapola valoarea corespun ‑
zătoare pierderilor definitive pentru 
bugetul UE în cazul în care datoria 
vamală nu a fost recuperată la timp 
pentru a împiedica prescrierea.
59 
Curtea a detectat deficiențe în ceea ce 
privește strategia de control și gestiona ‑
rea riscurilor în Germania, Franța și Re ‑
gatul Unit, ducând la pierderi potențiale 
pentru bugetul UE.
24 Observații
60 
În Germania, au fost identificate unele 
deficiențe în legătură cu sistemul de ges ‑
tionare a riscurilor care era aplicat pentru 
regimurile comerciale preferențiale: este 
nevoie de o intervenție manuală pentru 
a se evalua rezultatele profilelor de risc, 
procedură care consumă mult timp, este 
complexă și greoaie; în 2011 și 2012, nu 
a fost introdus în sistem decât un sin ‑
gur profil local de risc nou46; iar selecția 
importatorilor în vederea efectuării unor 
audituri postvămuire nu ține seama într‑o 
măsură suficientă de riscul prescrierii da ‑
toriei vamale specific regimurilor comerci ‑
ale preferențiale47.
61 
În Franța, originea preferențială este luată 
în considerare în combinație cu alte cri ‑
terii. Ea nu reprezintă însă o prioritate în 
sistemul de gestionare a riscurilor.
62 
În Regatul Unit, autoritățile vamale ac ‑
ceptă copii ale certificatelor de circulație 
a mărfurilor și ale certificatelor de 
origine atunci când efectuează verificări 
documentare cu privire la importurile 
realizate în cadrul regimurilor comerci ‑
ale preferențiale, deși numai originalele 
acestor certificate pot oferi în totalitate 
certitudinea autenticității lor. În plus, 
frecvența verificărilor documentare efec ‑
tuate cu privire la importurile declarate 
în conformitate cu procedura declarației 
simplificate48 și cu procedura de vămuire 
la domiciliu49 a fost foarte scăzută50. În 
ceea ce privește auditurile postvămuire, 
regimurile comerciale preferențiale nu au 
fost selectate ca temă de audit.63 
Aceste deficiențe au fost confirmate de 
valoarea aferentă pierderilor potențiale 
de venituri care a fost calculată pentru 
aceste trei state membre. Extrapolând 
erorile pe care le‑a detectat în eșantionul 
din 2009, Curtea a estimat că valoarea 
corespunzătoare taxelor vamale care erau 
puse în pericol în aceste state membre 
ca urmare a prescrierii datoriilor vamale 
era de 655 de milioane de euro51, ceea 
ce reprezintă în jur de 6 % din valoarea 
brută a taxelor la import colectate în 
anul respectiv în cele cinci state membre 
selectate.
64 
În lipsa documentelor justificative necesa ‑
re, mărfurile nu au dreptul de a beneficia 
de tratamentul tarifar preferențial. Printre 
erorile constatate se pot enumera lipsa 
certificatului de origine sau a celui de 
circulație a mărfurilor, lipsa elementelor 
de probă privind transportul direct, cazuri 
de certificate care nu erau semnate sau 
ștampilate de autoritățile competente 
ale țarii beneficiare/partenere sau care 
prezentau o ștampilă care nu corespunde 
ștampilei autentice comunicate Comisiei 
de către autoritățile din aceste țări, pre ‑
cum și cazuri de certificate care prezentau 
neconcordanțe cu documentele justifi ‑
cative ale importului. Frecvența apariției 
acestor erori era de 10 % din cazuri în 
Germania, de 11 % din cazuri în Franța și 
de 38 % din cazuri în Regatul Unit.
65 
Un al doilea eșantion statistic de câte 
30 de importuri care au fost realizate 
în 2011, în fiecare dintre cele cinci state 
membre, în cadrul regimurilor comerciale 
preferențiale a fost verificat de către Curte 
cu scopul de a stabili:
(a) dacă importurile aveau dreptul să 
beneficieze de măsurile tarifare 
preferențiale și, în caz contrar,
(b) dacă autoritățile vamale demaraseră 
procesul de verificare postvămuire 
a cazurilor neconforme, apelând la 
cooperarea administrativă.46 Combinația dintre criterii de 
risc și domenii de control (de 
exemplu, tipul de mărfuri, 
țările de origine), care indică 
existența unui risc și care 
conduce la formularea unei 
propuneri de a se lua măsuri 
de control.
47 Pentru a se evita prescrierea 
datoriei vamale, este necesar 
să se ia în considerare 
perioada de până la zece 
luni de care dispun țările 
beneficiare/partenere pentru 
a răspunde la cererile de 
cooperare administrativă.
48 O procedură simplificată 
prin care operatorul prezintă 
mărfurile în vamă și depune fie 
formularul aferent declarației 
simplificate, fie un document 
comercial (de exemplu, 
o factură) în locul unei 
declarații standard detaliate.
49 O procedură simplificată prin 
care operatorul efectuează 
recepția mărfurilor direct 
la sediul său (sau în locul 
desemnat), iar declarația 
vamală se depune și liberul 
de vamă pentru mărfuri se 
acordă, de regulă, printr‑o 
înscriere în evidențele 
operatorului.
50 În 2009 sau în 2010, sistemul 
de gestionare a riscurilor nu 
a selectat, în vederea unui 
control documentar ex post , 
nicio declarație de acest 
tip referitoare la importuri 
realizate în cadrul regimurilor 
comerciale preferențiale, în 
timp ce, în 2011 și în 2012, 
procentul declarațiilor de 
acest tip care au fost selectate 
pentru un control documentar 
a fost de 0,0209 % și, respectiv, 
de 0,0289 %.
51 Sumă constituită din 
167 de milioane de 
euro pentru Germania, 
176 de milioane de euro pentru 
Franța și 312 milioane de euro 
pentru Regatul Unit.
25 Observații
52 Cu condiția de a se fi respectat 
toate condițiile stabilite în 
dispozițiile relevante și în 
jurisprudență, în special în 
Hotărârea Curții de Justiție din 
9 martie  2006, Beemsterboer 
Coldstore Services, C ‑293/04, 
Rec., p. I ‑2284.66 
Rezultatele obținute în legătură cu 
eșantionul selectat au demonstrat 
existența unor deficiențe în cadrul con ‑
troalelor din Germania, din Spania și din 
Regatul Unit. Erorile care au fost consta ‑
tate erau asemănătoare cu cele detectate 
pentru eșantionul din 2009: lipsa certifi ‑
catului de origine sau a celui de circulație 
a mărfurilor, cazuri de certificate care 
erau ștampilate sau eliberate de birouri 
vamale care nu corespundeau cu cele 
care fuseseră comunicate Comisiei de 
către autoritățile din țările beneficiare/
partenere, precum și cazuri de certifi ‑
cate care prezentau neconcordanțe cu 
documentele justificative ale importului. 
Frecvența apariției acestor erori era de 
7 % din cazuri în Germania, de 7 % din 
cazuri în Spania și de 23 % din cazuri în 
Regatul Unit.
67 
Cu toate acestea, erorile care au fost con ‑
statate în cadrul eșantionului pentru 2011 
se vor prescrie abia după anul 2014 și 
autoritățile vamale ale statelor membre 
au posibilitatea de a trimite țărilor benefi ‑
ciare/partenere, până la expirarea acestui 
termen, certificatele de circulație a mărfu ‑
rilor și certificatele de origine în vederea 
verificării lor în temeiul procedurilor de 
cooperare administrativă. Eventualele 
datorii rezultate pot fi încă recuperate și, 
prin urmare, Curtea nu a extrapolat erorile 
constatate.
Deficiențe la nivelul 
gestionării de către 
autoritățile din statele 
membre selectate a cooperării 
administrative
68 
Autoritățile statelor membre trimit 
cereri de cooperare administrativă către 
țările beneficiare/partenere fie în cazul 
existenței unor îndoieli întemeiate cu 
privire la tratamentul preferențial, fie pe 
bază aleatorie. În primul caz, dacă nu se 
primește niciun răspuns în termen de zece luni sau dacă răspunsul primit nu este sa ‑
tisfăcător, tratamentul tarifar preferențial 
ar trebui refuzat și ar trebui demarată 
o procedură de recuperare52. În cazul unor 
cereri transmise pe bază aleatorie, trata ‑
mentul tarifar preferențial este menținut 
dacă nu se primește niciun răspuns de la 
țările beneficiare/partenere.
69 
Testarea procedurilor de cooperare 
administrativă a avut loc plecând de la un 
eșantion suplimentar de câte 30 de cereri 
transmise în 2011 către țările beneficiare/
partenere de către fiecare stat membru 
selectat. Astfel, Curtea a testat dacă:
(a) după expirarea termenului stabilit 
inițial (de obicei de șase luni) pentru 
transmiterea răspunsului, a fost trimi ‑
să o notă de atenționare în acest sens 
țarii beneficiare/partenere;
(b) în cazul în care nu se primise niciun 
răspuns sau nu se primise un răspuns 
satisfăcător în termenul suplimentar 
de patru luni, fusese lansată o acțiune 
de recuperare.
70 
Curtea a constatat deficiențe la nivelul 
gestionării cooperării administrative în 
Spania, în Franța și în Italia.
71 
În Spania, autoritățile vamale spaniole au 
trimis 11 cereri către Filipine, dar scrisorile 
au fost returnate fără a fi ajuns la destina ‑
tar. Autoritățile vamale spaniole nu au luat 
nicio măsură nici pentru a identifica un alt 
mod de a contacta autoritățile competen ‑
te ale țării beneficiare, nici pentru a iniția 
recuperarea ulterioară a datoriei vamale.
26 Observații
72 
În Italia, cu toate că, în răspunsurile 
furnizate la patru cereri de cooperare 
administrativă, țara beneficiară confirma ‑
se că mărfurile nu sunt eligibile pentru 
tratamentul preferențial, autoritățile 
vamale italiene nu au demarat, până în 
februarie 2013, nicio acțiune de recupera ‑
re ulterioară. În alte 10 cazuri, procedurile 
de recuperare ulterioară au înregistrat 
întârzieri.
73 
În cazul Franței, atunci când țările benefi ‑
ciare/partenere trimit răspunsuri tardive 
la cererile de cooperare administrativă 
transmise pe bază aleatorie, autoritățile 
vamale nu inițiază acțiuni de recuperare 
ulterioară. Chiar și în cazurile în care aces ‑
te răspunsuri tardive confirmă faptul că 
certificatele de circulație a mărfurilor sau 
certificatele de origine sunt, într‑adevăr, 
fie lipsite de valabilitate, fie neautentice, 
autoritățile vamale franceze nu întreprind 
nicio acțiune în vederea recuperării dato ‑
riei vamale (a se vedea punctul 68).
Sistemele de gestionare 
a riscurilor instituite de 
statele membre nu includ 
întotdeauna notificări de 
asistență reciprocă
74 
Ori de câte ori Oficiului European de 
Luptă Antifraudă (OLAF) i se aduce la 
cunoștință existența unor operațiuni 
care constituie sau care par să constituie 
încălcări ale dispozițiilor referitoare la 
regimurile comerciale preferențiale, aces ‑
ta transmite statelor membre notificări 
de asistență reciprocă. Pentru a preveni 
eventualele pierderi pentru bugetul UE, 
statele membre ar trebui să introducă 
aceste informații în sistemele lor de gesti ‑
onare a riscurilor.75 
Curtea a examinat un eșantion de câte 
30 de importuri care au făcut obiectul 
unor notificări de asistență reciprocă 
emise de către OLAF în atenția fiecăruia 
dintre cele cinci state membre selec ‑
tate. Constatarea Curții a fost că Ger ‑
mania, Spania și Franța nu au introdus 
informațiile corespunzătoare în sistemele 
lor de gestionare a riscurilor.
Erori în cadrul procedurilor 
de recuperare derulate în 
trei dintre statele membre 
selectate
76 
Curtea a verificat dacă statele membre 
selectate au reacționat cu promptitudine 
la rapoartele transmise de OLAF. Aceste 
rapoarte prezintă pe scurt rezultatele 
investigațiilor referitoare la origine și pot 
conduce la identificarea de către statele 
membre a unor importuri care pot să nu 
aibă dreptul de a beneficia de tratament 
tarifar preferențial, determinându‑le să 
procedeze la recuperarea datoriei vamale. 
Autoritățile vamale ale statelor membre 
ar trebui să demareze aceste acțiuni de 
recuperare în termen de trei luni53. Orice 
întârziere ar putea antrena prescrierea 
datoriei vamale în cauză.
77 
Curtea a identificat două cazuri, în Spania 
și în Regatul Unit, în care datoria vama ‑
lă, în valoare totală de peste 2 milioane 
de euro, s‑a prescris din cauza reacției 
tardive a autorităților vamale ale statelor 
membre la rapoartele pe care le trans ‑
misese OLAF. Într‑un alt caz, autoritățile 
vamale franceze nu au lansat o procedură 
de recuperare în urma notificării de către 
omologii lor spanioli a nevalabilității unui 
certificat de circulație a mărfurilor.53 În hotărârea sa din 1 iulie 2010 
pronunțată în cauza C ‑442/08, 
Comisia Europeană/Republica 
Federală Germania, Curtea de 
Justiție a citat, la punctele 47, 
59 și 81, o perioadă de trei luni 
de la trimiterea scrisorii 
de către Comisie pentru 
notificarea debitorului cu 
privire la taxele la import pe 
care le datora conform legii.
27 Observații
54 Cerere de remitere/
rambursare a taxelor vamale 
și solicitare de exonerare de la 
recuperarea ex post  a datoriei 
vamale, în conformitate 
cu articolele 871 și 905 
din dispozițiile de aplicare 
a Codului vamal comunitar.
55 În conformitate cu punctul 3.2 
din COM(2005) 100 final din 
16 martie 2005.78 
Pentru a asigura aplicarea uniformă 
a legislației UE, legislația vamală conferă 
Comisiei puterea de decizie în ceea ce 
privește cererile de remitere/rambursare54. 
Hotărârea Curții de Justiție din 20 noiem ‑
brie 2008 pronunțată în cauza C ‑375/07, 
Staatssecretaris van Financiën/Heuschen 
& Schrouff Oriëntal Foods Trading BV, 
dispune următoarele: „Astfel, în situația în 
care are cunoștință, în cursul procedurii 
inițiate în fața sa, de sesizarea Comisiei 
[...], o instanță națională, [...] sesizată cu 
o acțiune îndreptată împotriva înștiințării 
de plată a taxelor la import, are obligația 
să evite luarea unor decizii contrare unei 
decizii avute în vedere de Comisie [...]. 
Aceasta presupune ca instanța de trimi ‑
tere, care nu poate substitui aprecierea 
Comisiei cu propria apreciere, să poată 
suspenda judecarea cauzei în așteptarea 
deciziei Comisiei [...]”.
79 
În conformitate cu această hotărâre, 
o instanță națională nu ar trebui să se 
pronunțe în cauzele care așteaptă luarea 
unei decizii de către Comisie. Cu toate 
acestea, Curtea a constatat un caz în 
Spania în care o instanță națională nu 
a suspendat procedura chiar dacă cauza 
respectivă fusese înaintată Comisiei în 
vederea luării unei decizii. Pierderea 
pentru bugetul UE s‑a ridicat la peste 
600 000 de euro.
80 
Există astfel riscul ca importatorii să su ‑
pună cazul ambelor niveluri de decizie și 
să aleagă soluționarea cea mai favorabilă, 
ceea ce subminează utilitatea și eficacita ‑
tea sistemului de remitere/rambursare.Există deficiențe la nivelul 
supravegherii exercitate 
de Comisie asupra statelor 
membre și a țărilor 
beneficiare/partenere în 
ceea ce privește regimurile 
comerciale preferențiale
81 
Curtea a examinat activitatea de mo ‑
nitorizare și de control desfășurată de 
Comisie cu scopul de a asigura fiabilitatea 
și consecvența punerii în aplicare a regi ‑
murilor comerciale preferențiale în statele 
membre și în țările beneficiare/partenere. 
În urma acestei examinări, au fost consta ‑
tate următoarele deficiențe.
Comisia a realizat puține 
evaluări prealabile și 
nu a efectuat vizite de 
monitorizare în țările care 
beneficiau de un regim 
preferențial
82 
 Comisia ar trebui să realizeze evaluări, pe 
baza unei analize a riscurilor, prin care să 
se verifice dacă țara (sau grupul de țări) 
care beneficiază de un regim preferențial 
dispune în continuare de capacitatea de 
a gestiona regimul în cauză și normele și 
procedurile conexe55. Curtea a constatat 
că nu s‑a procedat la realizarea unor eva ‑
luări prealabile decât în cazul unui număr 
restrâns de țări partenere.
28 Observații
83 
Potrivit comunicării relevante a Comisiei56, 
ar trebui efectuate, de asemenea, vizite 
de monitorizare în țările care beneficia ‑
ză de un regim preferențial. Comisia nu 
a efectuat astfel de vizite de monitorizare 
pentru a verifica dacă sistemul este pus în 
aplicare în mod corespunzător.
84 
Această situație ar putea avea consecințe 
financiare considerabile, întrucât faptul 
că nu a existat o vizită de monitoriza ‑
re poate servi drept justificare pentru 
cererile importatorilor de rambursare sau 
de remitere a datoriei vamale recuperate 
ex post  atunci când se constată că mărfu ‑
rile nu erau eligibile pentru tratamentul 
preferențial57.
85 
Pe lângă aceasta, comunicarea Comisiei 
prevede un sistem de raportare periodică 
de către țările beneficiare cu privire la 
modul în care gestionează și controlează 
originea preferențială. Curtea a verificat 
dacă a fost introdus un astfel de sistem în 
țările beneficiare ale SGP și a constatat că 
acest sistem nu există.
86 
De asemenea, Curtea a examinat activi ‑
tatea de control desfășurată de Comisie 
în domeniul regimurilor comerciale 
preferențiale și a constatat că, de obicei, 
Comisia abordează aspectele legate de 
originea preferențială, inclusiv strategia 
de control aferentă, în cursul inspecțiilor 
desfășurate în statele membre cu privire 
la resursele proprii tradiționale. Aceste 
inspecții în materie de resurse proprii 
tradiționale nu pot fi desfășurate și în 
țările beneficiare/partenere.Comisia a luat măsuri pentru 
a asigura buna funcționare 
a procedurilor de cooperare 
administrativă, dar există în 
continuare probleme
87 
În ceea ce privește cooperarea administra ‑
tivă, Comisia a depus eforturi pentru a se 
asigura că există o comunicare simplifica ‑
tă și fără întreruperi a informațiilor nece ‑
sare, în cadrul unui sistem de cooperare 
administrativă între statele membre, țările 
beneficiare și Comisie.
88 
Statele membre selectate au informat însă 
Curtea că au întâmpinat dificultăți cu une ‑
le țări, cum ar fi Filipine, India, Indonezia, 
Malaysia, Vietnam, Republica Dominicană 
și Emiratele Arabe Unite, dificultăți legate 
de răspunsurile tardive la cererile de coo ‑
perare administrativă și de calitatea slabă 
a răspunsurilor.
89 
Comisia solicită periodic statelor membre 
să îi transmită statistici cu privire la cere ‑
rile de cooperare administrativă trimise 
țărilor beneficiare/partenere. Aceste 
informații constituie punctul de plecare 
pentru planificarea activității de monito ‑
rizare și pentru selectarea țărilor cărora 
trebuie să li se acorde o atenție deosebită. 
Cu toate acestea, calitatea informațiilor 
furnizate de statele membre era slabă, de ‑
oarece nu se putea face o distincție între 
cererile trimise pe bază aleatorie și cele 
trimise în cazul existenței unor îndoieli 
întemeiate (a se vedea punctul 68).56 A se vedea nota de subsol 55.
57 În hotărârea pronunțată în 
cauza C ‑204/07 P, Curtea 
de Justiție a considerat că, 
într‑un caz particular, în care 
Comisia nu a utilizat pe deplin 
prerogativele de supraveghere 
și de control de care dispunea 
în cadrul acordului de asociere 
în vederea asigurării aplicării 
corecte a acestuia, această 
neîndeplinire a obligațiilor 
din partea Comisiei 
este constitutivă a unei 
situații speciale în sensul 
articolului 239 din Codul 
vamal comunitar și justifică 
rambursarea sau remiterea 
taxelor la import care fuseseră 
percepute ca urmare a faptului 
că certificatele erau nelegale 
sau neautentice.
29 Observații
58 Investigație referitoare 
la importurile de surimi 
declarate ca originare din 
Thailanda.
59 Spania și Regatul Unit, a se 
vedea punctul 77.
60 Regatul Unit.Investigațiile privind 
originea desfășurate de 
OLAF sunt esențiale, dar 
există deficiențe în urmărirea 
financiară subsecventă 
a acestora
90 
Pe lângă faptul că emite notificări de 
asistență reciprocă adresate statelor 
membre pentru a le alerta cu privire 
la importuri suspectate de eludarea 
condițiilor privind originea, OLAF 
desfășoară și investigații privind originea 
în țările beneficiare/partenere. Scopul 
acestora este de a se stabili, în cooperare 
cu autoritățile competente, dacă mărfurile 
importate în UE erau într‑adevăr eligibile 
pentru măsurile tarifare preferențiale. 
Pentru a verifica eficacitatea rolului 
OLAF în protejarea intereselor financiare 
ale UE legate de regimurile comercia ‑
le preferențiale, Curtea a examinat un 
eșantion de zece investigații cu privire la 
originea preferențială. Potrivit constată ‑
rilor Curții, cu excepția unei investigații58, 
OLAF a reușit să demonstreze că mărfurile 
importate nu erau eligibile pentru măsuri ‑
le tarifare preferențiale.
91 
Indicatorii de performanță utilizați în 
prezent de OLAF pentru a evalua efica ‑
citatea și eficiența investigațiilor sale (de 
exemplu: numărul de cazuri deschise care 
au declanșat o investigație, numărul de 
investigații care au condus la o recoman ‑
dare) nu furnizează o legătură între caz, 
valoarea resurselor proprii tradiționale în 
joc și suma efectiv recuperată.92 
În urmărirea financiară subsecventă 
a investigațiilor OLAF, Curtea a identificat 
cazuri de prescriere a datoriei, apărute ca 
urmare a faptului că statele membre nu 
au recuperat la timp datoria59, sau cazuri 
în care nu s‑a putut stabili care este rata 
efectivă de recuperare a valorii taxelor 
eludate estimate de OLAF în raportul 
său60.
Utilizare insuficientă a măsurilor 
de prevenire și de răspuns în 
vederea protejării intereselor 
financiare ale UE
93 
Curtea a analizat alte activități întreprinse 
de Comisie pentru protejarea intereselor 
financiare ale UE, prin prevenirea im ‑
portului de mărfuri neeligibile în cadrul 
măsurilor tarifare preferențiale și prin 
recuperarea resurselor proprii tradiționale 
datorate dacă activitățile de prevenire 
eșuează.
94 
Statele membre nu au adoptat întot ‑
deauna, după primirea unei notificări 
de asistență reciprocă, măsuri adecvate, 
cum ar fi depunerea unei garanții pen ‑
tru importurile care fac obiectul unei 
investigații.
30 Observații
95 
Lipsa unor astfel de măsuri a determi ‑
nat statele membre să declare sume 
ca fiind nerecuperabile în cazul în care 
importatorul devenea insolvabil și își 
înceta activitățile economice (a se vedea 
caseta 2 ).
96 
Ar trebui aplicate măsuri preventive și de 
protecție în cazul în care controalele nu 
sunt suficiente sau nu există cooperare, 
inclusiv asistență în investigațiile privind 
cazuri de fraudă. Aceste măsuri includ avi ‑
ze adresate importatorilor61, suspendarea 
preferințelor62 în cazurile în care această 
posibilitate este prevăzută și posibila 
angajare a răspunderii financiare a țării 
răspunzătoare63.
97 
Statele membre trebuie să comunice Co ‑
misiei64 suma reprezentând resurse proprii 
tradiționale rambursată sau remisă sau 
recuperările ulterioare la care s‑a renunțat 
din cauza erorilor administrative comise 
de autoritățile din țările beneficiare/par ‑
tenere. În perioada 2007 ‑2012, valoarea 
resurselor proprii tradiționale pierdute 
în acest mod a fost de peste 5 milioane 
de euro. Această sumă reprezintă o pier ‑
dere definitivă pentru bugetul UE.98 
Pentru a remedia această situație, Comisia 
a introdus clauza privind gestionarea 
erorilor administrative în toate regimu ‑
rile comerciale preferențiale care au fost 
negociate începând din 2006. Aceasta 
constituie un pas pozitiv în direcția prote ‑
jării intereselor financiare ale UE.
99 
Alte exemple care ilustrează utilizarea 
insuficientă a măsurilor de prevenire și de 
răspuns pot fi găsite în caseta 3 .
Dispozițiile legale ale 
regimurilor comerciale 
preferențiale nu conțin 
garanții suficiente pentru 
protejarea intereselor 
financiare ale UE
Complexitatea regulilor 
privind cumulul de origine
100  
Cumulul de origine permite produselor 
originare din țara A să fie prelucrate supli ‑
mentar sau adăugate la produse originare 
din țara B ca și cum ar fi fost originare 
din țara B. Produsul rezultat își va avea 
originea în țara B. Operațiunile de trans ‑
formare sau de prelucrare desfășurate în 
fiecare țară beneficiară/parteneră asupra 
produselor originare nu trebuie să fie 
„prelucrări sau transformări suficiente” 
așa cum sunt prevăzute în regulile de 
origine standard65.61 În conformitate cu articolul 220 
alineatul (2) litera (b) din Codul 
vamal comunitar in fine , impor ‑
tatorii nu pot invoca buna lor 
credință în cererile de exonera ‑
re de la înscrierea ulterioară în 
evidența contabilă dacă Comi ‑
sia a publicat în Jurnalul Ofici -
al al Uniunii Europene  un aviz în 
care semnalează că există sus ‑
piciuni întemeiate în ceea ce 
privește aplicarea corectă a regi ‑
mului preferențial de către țara 
beneficiară.
62 Așa‑numita clauză antifraudă.
63 Așa‑numita clauză privind „ges ‑
tionarea erorilor administrative”. 
De obicei, această clauză este 
formulată după cum urmează: 
„În cazul unei erori comise de 
către autoritățile competente în 
administrarea corespunzătoa ‑
re a sistemului preferențial de 
export și, în special, în aplicarea 
dispozițiilor prevăzute în proto ‑
colul la prezentul acord cu pri ‑
vire la definiția dată noțiunii de 
„produse originare” și la meto ‑
dele de cooperare administra ‑
tivă, atunci când această eroa ‑
re are consecințe în ceea ce 
privește taxele vamale, partea 
contractantă care suportă aces ‑
te consecințe poate solicita (or ‑
ganismului instituțional pre ‑
văzut în acord) să examineze 
posibilitatea de a adopta toate 
măsurile care se impun pentru 
remedierea situației.”
64 În conformitate cu articolele 871 
și 905 din dispozițiile de punere 
în aplicare a Codului vamal (ca ‑
zurile REM‑REC); articolul 870 ali ‑
neatul (1) și articolul 904a alinea ‑
tul (1) din dispozițiile de punere 
în aplicare a Codului vamal (lis ‑
ta cazurilor notificate către DG 
Budget); articolul 870 alinea ‑
tul (2) și articolul 904a alinea ‑
tul (2) din dispozițiile de punere 
în aplicare a Codului vamal (lista 
cazurilor notificate către DG Im ‑
pozitare și Uniune Vamală).
65 De obicei, pentru a adăuga un 
anumit procentaj din valoarea 
finală a mărfurilor exportate.
Exemplu de taxe vamale care nu au fost colectate deoarece statele membre nu au luat 
măsuri de prevenire sau de răspuns
În 2007, autoritățile vamale din Polonia au procedat la colectarea taxelor vamale datorate pentru un import de ustu ‑
roi din Turcia pentru care fuseseră prezentate certificate de circulație false. Nu s‑a reușit recuperarea taxelor datorate 
deoarece importatorul intrase în insolvență. O sumă în valoare de 0,4 milioane de euro a fost declarată nerecuperabilă 
și pierdută pentru bugetul UE în 2012.
Această situație ar fi putut fi prevenită dacă ar fi fost depusă o garanție.Caseta 2
31 Observații
66 De exemplu: investigațiile 
OLAF privind produsele din 
ton, care au vizat Seychelles, 
Columbia, El Salvador, Ecua ‑
dor și Thailanda; investigația 
desfășurată în Curaçao cu pri ‑
vire la importurile de zahăr 
nerafinat din trestie de za ‑
hăr declarate ca fiind origi ‑
nare din Antilele Neerlande ‑
ze; investigația desfășurată în 
Cambodgia cu privire la ex ‑
portul de biciclete în UE în ca ‑
drul SGP.101  
Țările beneficiare/partenere solicită apli ‑
carea acestui cumul în cursul negocierilor 
comerciale, astfel încât exporturile lor să 
poată beneficia pe deplin de regimul co ‑
mercial preferențial, în special atunci când 
nu dispun de infrastructura industrială 
adecvată pentru derularea operațiunilor 
de prelucrare prevăzute de regulile de 
origine standard.102  
Regulile privind cumulul de origine 
sunt foarte complexe și este necesar 
ca autoritățile din țările beneficiare/
partenere să dispună de un nivel ridicat 
de expertiză și de înțelegere a acestor 
reguli. Într‑adevăr, mai multe investigații 
ale OLAF66 au pus în evidență lipsa de 
capacitate administrativă a anumitor țări 
beneficiare de a înțelege complexitatea 
regulilor privind cumulul de origine apli ‑
cabile în cadrul SGP .
Curtea a constatat o utilizare insuficientă de către Comisie a măsurilor de prevenire și 
de răspuns pentru a combate cazurile de fraudă și pentru a proteja interesele financi -
are ale UE
(a) DG Impozitare și Uniune Vamală a publicat un aviz adresat importatorilor cu privire la importuri de ton din Thailan ‑
da la doi ani după ce primise o cerere în acest sens de la OLAF. În plus, potrivit OLAF, „se poate lua în considerare 
posibilitatea de a propune suspendarea regimului preferențial aplicabil produselor prelucrate din ton [...] declarate 
ca originare din Thailanda”. Comisia nu a propus o astfel de suspendare.
(b) Comisia nu a publicat, nici în limba slovacă și nici în maghiară, un aviz adresat importatorilor cu privire la importu ‑
rile de produse din zahăr din Croația67. Dacă avizul respectiv ar fi fost publicat în aceste limbi, importatorul nu ar fi 
putut invoca argumentul că a acționat cu bună‑credință68, argument care a constituit unul dintre motivele pentru 
nerecuperarea unei sume de un milion de euro69.
(c) Comisia nu a luat niciun fel de măsuri în urma publicării avizului adresat importatorilor referitor la importurile de 
ton din El Salvador70, în pofida unei comunicări existente71, prin care i se cerea să monitorizeze verificarea post ‑
vămuire a originii tonului importat. În urma acestei monitorizări, Comisia ar urma să decidă dacă propune sau nu 
retragerea preferințelor tarifare.
(d) Clauza antifraudă nu a fost inclusă în regimul comercial preferențial convenit cu Republica Coreea. OLAF a emis 
o serie de notificări de asistență reciprocă72 referitoare la descrierea eronată a originii importurilor din această țară.
67 Croația a aderat la Uniunea Europeană la 1 iulie 2013.
68 În conformitate cu articolul 220 alineatul (2) litera (b) al cincilea paragraf din Codul vamal comunitar.
69 Decizia Comisiei din 21 octombrie 2010 de constatare a caracterului justificat al deciziei de a se acorda o exonerare de la înscrierea ulterioară în 
evidența contabilă a taxelor la import într‑un caz particular (REC 03/2010).
70 JO C 132, 21.5.2010, p. 15.
71 JO C 348, 5.12.2000, p. 4.
72 Printre altele, notificările de asistență reciprocă MA 2007/002, MA 2007/022, MA 2007/047 și AMA 2010/027.Caseta 3
32 Observații
103  
Mai mult, pentru a preveni eludarea re ‑
gulilor, cumulul de origine ar trebui să se 
aplice între țările care au reguli de origine 
identice. Totuși, în cadrul actualului SGP , 
posibilitățile existente de cumul între țări 
din același grup regional sunt menținute, 
în pofida diferențelor care există în unele 
cazuri între regulile de origine aplicate 
de țările cel mai puțin dezvoltate și cele 
aplicate de alte țări beneficiare.
Înlocuirea certificatelor de 
origine și a certificatelor de 
circulație cu autocertificarea
104  
În Raportul său anual privind 
exercițiul 2003, Curtea a declarat că utili ‑
zarea pe scară mai largă a autocertificării, 
prin intermediul declarației pe factură, 
pentru a certifica originea, ar prezenta 
unele avantaje din punctul de vedere 
al resurselor proprii. În conformitate cu 
dispozițiile actuale, în cazurile în care este 
utilizată o declarație pe factură sau o altă 
formă de autocertificare, importatorii nu 
pot solicita rambursarea/remiterea taxelor 
vamale sau exonerarea de la recuperarea 
ulterioară a datoriei vamale ca urmare 
a unor erori administrative73 comise de 
autoritățile din țările beneficiare/partene ‑
re. O astfel de soluție ar reduce considera ‑
bil numărul litigiilor deschise de opera ‑
torii comerciali în legătură cu regimurile 
comerciale preferențiale.105  
Cu toate acestea, utilizarea certificatelor 
de origine și a certificatelor de circulație 
este încă larg răspândită.
Posibilități juridice limitate 
în materie de combatere 
a fraudei
106  
Posibilitățile de combatere a fraudei sunt 
limitate în cazul regimurilor comerciale 
preferențiale reciproce. Pentru a recupe ‑
ra sumele legate de constatările OLAF, 
autoritățile din țara parteneră în care au 
fost detectate neregularitățile trebuie 
să le accepte și să declare invaliditatea 
certificatelor eliberate necorespunzător (a 
se vedea caseta 4 ).73 În conformitate cu 
articolul 220 alineatul (2) 
litera (b) și cu articolul 236 
alineatul (1) din Codul vamal 
comunitar.
Usturoi „mexican”?
În cazul unui transport de usturoi importat în Spania în martie 2012 și declarat ca fiind originar din Mexic, OLAF a solici ‑
tat efectuarea unui test în laborator asupra unei mostre, în urma testului constându‑se că produsul era, de fapt, originar 
din China. Autoritățile vamale din Spania nu au putut proceda la recuperarea ulterioară a taxelor vamale eludate, apli ‑
cabile la importul de usturoi din China, deoarece autoritățile din Mexic au confirmat validitatea certificatelor de origine 
în august 2013, în răspunsul lor la cererea de cooperare administrativă trimisă de autoritățile vamale spaniole.
Alte cazuri de importuri de usturoi declarate ca originare din Mexic, dar pentru care există probe că țara de origine este 
China, au loc în prezent și în alte state membre (de exemplu, în Regatul Unit), dar Comisia a sugerat statelor membre să 
nu suspende sau să nu respingă tratamentul preferențial fără să solicite autorităților din Mexic să verifice dovezile de 
origine relevante.Caseta 4
33
 Concluzii  
și recomandări
107  
Potrivit constatărilor Curții, Comisia nu 
a evaluat în mod corespunzător toate efec ‑
tele economice ale regimurilor comerciale 
preferențiale, iar colectarea în integralitate 
a veniturilor nu este asigurată. Totuși, s‑a 
remarcat o intensificare a utilizării studiilor 
de impact și s‑au înregistrat progrese în 
ceea ce privește calitatea analizei realizate 
în acest context.
Evaluarea efectelor economice 
ale regimurilor comerciale 
preferențiale
108  
Comisia nu a efectuat în toate cazurile 
evaluări ex ante  și ex post  cu scopul de 
a determina care sunt efectele economice 
ale regimurilor comerciale preferențiale. 
Așadar, factorii de decizie politică, părțile 
interesate și contribuabilii europeni nu 
sunt suficient de bine informați cu privire 
la principalele avantaje și dezavantaje ale 
diferitelor opțiuni de politică comercială 
sau cu privire la eventualele beneficii 
preconizate aduse într‑adevăr de politica 
implementată. Evaluarea veniturilor la care 
se renunță nu s‑a realizat decât pentru 
SGP . Comisia nu deține informații privind 
veniturile la care s‑a renunțat în fiecare 
exercițiu bugetar ca urmare a regimurilor 
comerciale preferențiale în vigoare și nici 
nu a realizat o previziune a veniturilor la 
care se va renunța în viitor (a se vedea 
punctele 26 ‑31).
109  
Curtea a constatat, atât în cazul evaluărilor 
ex ante , cât și în cel al evaluărilor ex post , 
deficiențe legate de fiabilitatea cuanti ‑
ficării impacturilor și a surselor de date 
utilizate în acest scop. În plus, utilitatea și 
caracterul exhaustiv al analizelor reali ‑
zate în cadrul studiilor de impact și al 
evaluărilor impactului asupra dezvoltării 
durabile erau limitate. Aceste insuficiențe 
pot afecta calitatea informațiilor care se 
află la dispoziția negociatorilor și a fac ‑
torilor de decizie politică (a se vedea 
punctele 32 ‑53).Atingerea obiectivelor SGP
110  
Evaluarea intermediară privind SGP indică 
faptul că politica nu produce toate benefi ‑
ciile care fuseseră preconizate (a se vedea 
punctele 54 și 55).
Recomandările 1-4
În vederea îmbunătățirii evaluării efecte ‑
lor economice ale regimurilor comerciale 
preferențiale și a bunei gestiuni financiare 
a acestora, Comisia ar trebui:
(1) să realizeze pentru fiecare regim 
comercial preferențial, cu excepția 
cazurilor justificate în mod corespun ‑
zător, un studiu de impact și o eva ‑
luare a impactului asupra dezvoltării 
durabile, furnizându‑se o analiză 
cantitativă cuprinzătoare și aprofun ‑
dată a efectelor economice preconi ‑
zate, inclusiv o estimare a veniturilor 
la care se renunță;
(2) să implice în mod regulat Eurostat 
în evaluarea calității surselor de date 
statistice utilizate în cadrul evaluărilor 
impactului asupra dezvoltării durabile 
și să asigure disponibilitatea în timp 
util pentru negociatori a analizei 
realizate;
(3) să efectueze evaluări intermediare și 
ex post  pentru a evalua măsura în care 
regimurile comerciale preferențiale cu 
un impact semnificativ își ating obiec ‑
tivele de politică și modul în care 
performanțele acestor regimuri pot fi 
îmbunătățite în sectoare economice 
cheie și să includă în aceste evaluări 
o estimare a veniturilor la care s‑a 
renunțat și
(4) să monitorizeze sistemul SGP ce va 
intra în vigoare de la 1 ianuarie 2014, 
pentru a se asigura că acesta își atin ‑
ge într‑o mai bună măsură obiectivele 
sale politice de a contribui la comba ‑
terea sărăciei la nivel mondial și de 
a promova o dezvoltare durabilă.
34 Concluzii și recomandări 
Controalele vamale desfășurate 
de către autoritățile din statele 
membre selectate
111 
Colectarea veniturilor este periclitată 
de existența unor deficiențe la nivelul 
controalelor vamale desfășurate cu privire 
la regimurile comerciale preferențiale 
în statele membre selectate, deficiențe 
care conduc, de exemplu, pentru 2009, la 
pierderi potențiale pentru bugetul UE es ‑
timate la 655 de milioane de euro. Această 
sumă este echivalentă cu aproximativ 6 % 
din valoarea brută a taxelor la import 
colectate în cele cinci state membre se ‑
lectate pentru anul respectiv (a se vedea 
punctele 56 ‑73 și punctele 76 ‑77).
112  
Sistemele de gestionare a riscurilor 
instituite de statele membre nu includ 
întotdeauna notificările de asistență 
reciprocă, ceea ce împiedică asigurarea de 
către statele membre a unui nivel unitar 
de protecție a intereselor financiare ale 
UE (a se vedea punctele 74 și 75).
Supravegherea statelor membre 
și a țărilor beneficiare/partenere 
exercitată de Comisie
113  
Sistemul REM‑REC (de remitere/ram ‑
bursare) prezintă deficiențe deoarece 
autoritățile naționale și Comisia pot lua 
decizii divergente cu privire la aceeași 
problemă (a se vedea punctele 78 ‑80).114  
Comisia a evaluat în puține cazuri 
capacitatea de a gestiona regimurile 
preferențiale pe care o au țările care 
beneficiază de un astfel de regim. În 
plus, nu au avut loc vizite de monitori ‑
zare. Prin urmare, Comisia nu are nicio 
garanție că aceste țări sunt capabile să 
se asigure de faptul că numai mărfuri ‑
le eligibile sunt exportate în condițiile 
regimurilor comerciale preferențiale 
(a se vedea punctele 81 ‑86).
115  
Comisia a luat măsuri pentru a asigura 
buna funcționare a procedurilor de coo ‑
perare administrativă în țările beneficiare/
partenere, dar există în continuare proble ‑
me (a se vedea punctele 87 ‑89).
116  
În anumite cazuri, urmărirea financiară 
subsecventă a investigațiilor OLAF nu 
a fost eficace și a condus la pierderea unor 
sume deoarece, între timp, a intervenit 
termenul de prescriere a datoriilor (a se 
vedea punctele 90 ‑92).
117 
Măsurile de răspuns în vederea protejării 
intereselor financiare ale UE au fost utili ‑
zate într‑o măsură insuficientă (a se vedea 
punctele 93 ‑99).
Dispozițiile legale
118  
Complexitatea regulilor privind cumulul 
de origine constituie un impediment 
în implementarea acestora de către 
țările beneficiare/partenere (a se vedea 
punctele 100 ‑103) .
35 Concluzii și recomandări 
119  
Deși certificatele de origine și certifica ‑
tele de circulație sunt susceptibile să dea 
naștere la litigii, utilizarea lor este încă 
larg răspândită, ceea ce face anevoioasă 
colectarea ex post  a taxelor vamale (a se 
vedea punctele 104 și 105).
120  
Poziția pe care o deține UE în regimurile 
comerciale preferențiale reciproce nu îi 
permite să își protejeze în mod corespun ‑
zător interesele financiare (a se vedea 
punctul 106).
Recomandările 5-13
Pentru a îmbunătăți protecția interese ‑
lor financiare ale UE, Comisia ar trebui:
(5) să creeze profiluri de risc la nivelul 
UE pentru regimurile comerciale 
preferențiale, astfel încât statele 
membre să dispună de o abordare 
comună pentru analiza riscurilor, în 
vederea reducerii pierderilor pentru 
bugetul UE;
(6) să verifice dacă statele membre ame ‑
liorează eficacitatea sistemelor lor de 
gestionare a riscurilor și a strategiei 
lor de control în vederea reducerii 
pierderilor pentru bugetul UE;
(7) să încurajeze statele membre să ad ‑
opte măsuri de prevenire corespunză ‑
toare ori de câte ori primesc notificări 
de asistență reciprocă;
(8) să evalueze țările beneficiare de 
regimuri preferențiale și să efectueze 
vizite de monitorizare în unele dintre 
aceste țări în urma selecției lor bazate 
pe o analiză a riscurilor, punând ac ‑
centul în special pe regulile de origine 
și cele privind cumulul de origine;(9) să solicite statelor membre să 
îmbunătățească calitatea informațiilor 
furnizate de acestea cu privire la coo ‑
perarea administrativă;
(10) să monitorizeze acele țări benefici ‑
are de un regim preferențial în care 
există probleme legate de cooperarea 
administrativă;
(11) să îmbunătățească urmărirea financia ‑
ră subsecventă a investigațiilor OLAF, 
cu scopul de a preveni pierderile pen ‑
tru bugetul UE care apar ca urmare 
a prescrierii datoriilor;
(12) să consolideze poziția pe care 
o deține UE în regimurile comerciale 
preferențiale reciproce și să utilizeze 
în mai mare măsură măsurile preven ‑
tive și de protecție, incluzându‑le în 
toate acordurile comerciale viitoare și
(13) să promoveze înlocuirea certifica ‑
telor de origine și a certificatelor de 
circulație a mărfurilor cu autocertifi ‑
carea prezentată de exportatori.
36 Concluzii și recomandări 
Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Louis GALEA, membru 
al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 18 martie 2014.
Pentru Curtea de Conturi
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
Președinte

37
 Anexe
Date statistice referitoare la regimurile comerciale preferențiale în 2011
Lista statelor membre care reprezintă cele mai mari valori ale importurilor realizate în 
cadrul regimurilor comerciale preferențiale în 2011
Stat membruValoarea importurilor
(în miliarde de euro)Procent
Germania 55 23 %
Franța 30 12 %
Italia 29 12 %
Regatul Unit 27 11 %
Țările de Jos 22 9 %
Spania 19 8 %
Belgia 12 5 %
Suedia 7 3 %
Austria 7 3 %
Polonia 5 2 %
Altele 30 12 %
Total 243 100  %
Lista țărilor beneficiare/partenere care reprezintă cele mai mari valori ale exporturilor rea -
lizate în cadrul regimurilor comerciale preferențiale în 2011
Țara beneficiară/partenerăValoarea exporturilor  
(în miliarde de euro)Procent
Elveția 38 16 %
Turcia 37 15 %
India 18 8 %
Norvegia 13 6 %
Bangladesh 8 3 %
Rusia 7 3 %
Tunisia 7 3 %
Africa de Sud 6 3 %
Maroc 6 3 %
Thailanda 6 2 %
Altele 97 38 %
Total 243 100  %
Sursa : Comext.Anexa  I
38 Anexe
Privire de ansamblu asupra evaluărilor ex ante  realizate de comisie cu privire la regimu -
rile comerciale preferențiale
Standarde aplicabile :
Evaluările ex ante : În conformitate cu articolul 21 din capitolul intitulat „Principiul bunei gestiuni financiare” din Regula ‑
mentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentu ‑
lui (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților 
Europene, „toate propunerile de programe sau activități care determină cheltuieli bugetare fac obiectul unei evaluări ex 
ante ”. Această prevedere a fost în vigoare de la 1.1.2003 până la 21.8.2006.
Studiile de impact : În 2003, Comisia a introdus cerința de a se realiza o evaluare integrată a impactului pentru toate 
inițiativele sale de politică cele mai importante: „Se va realiza un studiu de impact pentru fiecare inițiativă majoră pre ‑
zentată de Comisie în Strategia sa politică anuală sau în Programul său de activitate, fie că este vorba de propuneri de 
reglementare sau de alte propuneri cu impact economic, social și de mediu [...], cum ar fi negocierea orientărilor pentru 
acordurile internaționale care au un impact economic, social sau de mediu”1. Din 2005, „studiile de impact, inclusiv în 
materie de competitivitate, realizate înainte de lansarea inițiativelor și pe tot parcursul procesului legislativ,  trebuie să 
devină un automatism ”2. 
„Studiile de impact sunt necesare pentru inițiativele cele mai importante ale Comisiei și pentru cele care vor avea impac ‑
tul cel mai profund. Ele sunt deci necesare pentru toate propunerile legislative incluse în Programul legislativ și de lucru 
al Comisiei, pentru propunerile legislative neincluse în acest program, dar care au un impact economic, social sau de 
mediu ușor identificabil, precum și pentru inițiativele nelegislative care definesc viitoare politici”3. 
1 COM(2002) 276 final.
2 COM(2005) 12 final.
3 SEC(2009) 92 – Orientări privind studiile de impact.Anexa II
39 Anexe
Cazuri în care erau necesare un studiu de impact sau o evaluare ex ante
Regimuri comerciale preferențiale cuStudiu de impact /  
Raport de evaluare ex ante  Caracterul adecvat al evaluării
Muntenegru Nu a existat o evaluare ex ante  N/A
Bosnia și Herțegovina Nu a existat o evaluare ex ante N/A
Serbia Nu a existat o evaluare ex ante  N/A
America Centrală Studiu de impact X
Comunitatea Andină Studiu de impact X
Republica Coreea Studiu de impact X
India Studiu de impact X
Canada Nu a existat un studiu de impact N/A
Maroc (Acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător) Nu a existat un studiu de impact N/A
Regulamentul SGP nr. 980/2005 Nu a existat o evaluare ex ante N/A
Regulamentul SGP nr. 732/2008 Studiu de impact X
Regulamentul SGP nr. 978/2012 Studiu de impact √
Moldova Nu a existat un studiu de impact N/A
Legendă :
N/A = Nu se aplică √ = Adecvat X = Per ansamblu inadecvat
În următoarele cazuri nu era necesar un studiu de impact sau o evaluare ex ante :
Andorra, Turcia, San Marino, Insulele Feroe, Spațiul Economic European (Islanda, Norvegia și Liechtenstein), Elveția, 
FYROM, Croația, Albania, Algeria, Egipt, Israel, Iordania, Liban, Maroc, teritoriile palestiniene ocupate, Siria, Tunisia, Chile, 
Mexic, Africa de Sud, MERCOSUR, țările din CARIFORUM, Côte d’Ivoire, Camerun, Africa de Est și de Sud (Comore, Ma ‑
dagascar, Mauritius, Seychelles, Zambia și Zimbabwe), SADC – Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (Botswana, 
Lesotho, Mozambic și Swaziland), statele din Pacific, Regulamentul privind accesul pe piață pentru țările ACP , țările și 
teritoriile de peste mări, Ceuta și Melilla.Anexa II
40 Anexe
Standardul aplicabil :
Evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile : În 1999, Comisia Europeană a „decis să integreze dezvoltarea dura ‑
bilă în cadrul negocierilor comerciale, creând un nou instrument de evaluare denumit evaluarea impactului comerțului 
asupra dezvoltării durabile”4. 
Cazuri în care era necesară o evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile
Regimuri comerciale preferențiale cu Caracterul adecvat al evaluării
CroațiaNu a existat o evaluare a impactului asupra 
dezvoltării durabile N/A
AlbaniaNu a existat o evaluare a impactului asupra 
dezvoltării durabile N/A
MuntenegruNu a existat o evaluare a impactului asupra 
dezvoltării durabile N/A
Bosnia și HerțegovinaNu a existat o evaluare a impactului asupra 
dezvoltării durabile N/A
SerbiaNu a existat o evaluare a impactului asupra 
dezvoltării durabile N/A
Algeria Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile5  X
Egipt Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Israel Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Iordania Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Liban Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Maroc Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Teritoriile palestiniene ocupate Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Siria Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Tunisia Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
America Centrală Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile √
Legendă :
N/A = Nu se aplică √ = Adecvat X = Per ansamblu inadecvat
4 Prefața de P. Mandelson, fost comisar european pentru comerț, la Handbook for Trade Sustainability Impact Assessment  (Manualul Comisiei privind 
evaluarea impactului comerțului asupra dezvoltării durabile).
5 Evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile realizată pentru zona de liber schimb euromediteraneeană acoperă regimurile comerciale 
preferențiale cu Algeria, Egipt, Israel, Iordania, Liban, Maroc, Teritoriile palestiniene ocupate, Siria și Tunisia.Anexa II
41 Anexe
Cazuri în care era necesară o evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile
Regimuri comerciale preferențiale cu Caracterul adecvat al evaluării
Chile Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Comunitatea Andină Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Republica Coreea Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile √
India Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Canada Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile √
Maroc (Acord de liber schimb aprofundat și 
cuprinzător)Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Mercosur Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Țările din CARIFORUM Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile6X
Côte d’Ivoire Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Camerun Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Africa de Est și de Sud Comore, Madagascar, 
Mauritius, Seychelles, Zambia, ZimbabweEvaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe 
Botswana, Lesotho, Mozambic, SwazilandEvaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Statele din Pacific Papua-Noua Guinee, Fiji Evaluare a  impactului asupra dezvoltării durabile X
Legendă :
N/A = Nu se aplică √ = Adecvat X = Per ansamblu inadecvat
În următoarele cazuri nu era necesară o evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile:
Andorra, Turcia, San Marino, Insulele Feroe, Spațiul Economic European (Islanda. Norvegia și Liechtenstein), Elveția, 
FYROM, Mexic, Africa de Sud, Regulamentul privind accesul pe piață pentru țările ACP , țările și teritoriile de peste mări, 
Regulamentul SGP (CE) nr. 980/2005, Regulamentul SGP (CE) nr. 732/2008, Regulamentul SGP (UE) nr. 978/2012, regimul 
comercial preferențial unilateral cu Moldova și Ceuta și Melilla.
6 Evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile al acordurilor de parteneriat economic cu țările ACP acoperă acordurile de parteneriat economic cu 
statele CARIFORUM, cu Côte d’Ivoire, cu Camerun, cu țările din Africa de Est și de Sud (Comore, Madagascar, Mauritius, Seychelles, Zambia, Zimbabwe), 
cu Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (Botswana, Lesotho, Mozambic, Swaziland) și cu statele din Pacific (Papua‑Noua Guinee, Fiji).Anexa II
42 Anexe
Privire de ansamblu asupra evaluărilor intermediare și/sau ex post  realizate de Comisie 
cu privire la regimurile comerciale preferențiale
Standardul aplicabil:
În opinia Curții, ar trebui să se procedeze la efectuarea de evaluări intermediare și ex post  pentru toate regimurile comer ‑
ciale preferențiale cu un impact semnificativ din punct de vedere economic și social și din punctul de vedere al mediului, 
după trei ani de la intrarea lor în vigoare. Aceste evaluări ar permite factorilor de decizie, părților interesate și contribua ‑
bililor europeni să evalueze dacă regimurile comerciale preferențiale își îndeplinesc într ‑adevăr obiectivele în conformita ‑
te cu principiile bunei gestiuni financiare și ale răspunderii de gestiune.
În comunicarea sa intitulată „Comerț, creștere și afaceri internaționale – Politica comercială – componentă ‑cheie a strate ‑
giei UE 2020”1, Comisia a afirmat că, pentru a contribui la monitorizarea impactului regimurilor comerciale preferențiale 
existente, se va proceda la o evaluare ex post  pe o bază mai sistematică.
Cazuri în care era necesară o evaluare intermediară și/sau o evaluare ex post
Regimuri comerciale 
preferențiale cu Evaluare intermediară și/sau evaluare ex post Caracterul adecvat al evaluării
Turcia Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Spațiul Economic European (Is -
landa, Norvegia, Lichtenstein)Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Elveția Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Fosta Republică iugoslavă 
a Macedoniei Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Croația Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Albania Nu a existat o evaluare ex post  N/A
1 COM(2010) 612.Anexa III
43 Anexe
Cazuri în care era necesară o evaluare intermediară și/sau o evaluare ex post
Regimuri comerciale 
preferențiale cu Evaluare intermediară și/sau evaluare ex post Caracterul adecvat al evaluării
Muntenegru Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Bosnia și Herțegovina Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Serbia Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Algeria Evaluare ex post2 X
Egipt Evaluare ex post X
Israel Evaluare ex post X
Iordania Evaluare ex post X
Liban Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Maroc Evaluare ex post X
Teritoriile palestiniene ocupate Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Siria Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Tunisia Evaluare ex post X
Chile Evaluare ex post  √
Mexic Evaluare ex post  pentru șase acorduri de liber schimb X
Africa de Sud Evaluare ex post  pentru șase acorduri de liber schimb X
Țările din CARIFORUM Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Statele din Pacific Papua-Noua 
Guinee, FijiNu a existat o evaluare ex post  N/A
Țările și teritoriile de peste 
măriNu a existat o evaluare ex post  N/A
Regulamentul SGP 
nr. 980/2005Evaluare intermediară √
Regulamentul SGP 
nr. 732/2008Evaluare intermediară √
Moldova Nu a existat o evaluare ex post  N/A
Legendă :
N/A = Nu se aplică √ = Adecvat X = Per ansamblu inadecvat
În următoarele cazuri nu era necesară o evaluare ex post :
Andorra, San Marino, Insulele Feroe, America Centrală, Comunitatea Andină, Republica Coreea, India, Canada, Maroc 
(Acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător), MERCOSUR, Côte d’Ivoire, Camerun, Africa de Est și de Sud (Como ‑
re, Madagascar, Mauritius, Seychelles, Zambia și Zimbabwe), Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (Botswana, 
Lesotho, Mozambic și Swaziland), Regulamentul privind accesul pe piață pentru țările ACP , Regulamentul SGP (UE) 
nr. 978/2012 și Ceuta și Melilla.
2 Evaluarea ex post  pentru zona de liber schimb euromediteraneeană acoperă regimurile comerciale preferențiale cu Algeria, Egipt, Israel, Iordania, Maroc 
și Tunisia.Anexa III
44 Anexe
Abordarea de audit aplicată în statele membre selectate
Auditorii au examinat instrucțiunile și procedurile de la nivel național, gestionarea riscurilor și profilurile de risc, controa ‑
lele ex ante  și ex post , precum și cooperarea administrativă. Curtea a examinat strategia globală de control aplicată în 
cazul regimurilor comerciale preferențiale de către autoritățile vamale din cinci state membre. Valoarea importurilor reali ‑
zate de acestea în cadrul regimurilor comerciale preferențiale reprezenta peste două treimi din valoarea totală a importu ‑
rilor care beneficiau de măsuri tarifare preferențiale.
Controalele vamale realizate de cele cinci state selectate au fost evaluate prin testarea următoarelor eșantioane selectate 
aleatoriu:
(a) 60 de importuri realizate în cadrul regimurilor comerciale preferențiale în perioada 2009 acoperită de prescriere, 
pentru a se verifica dacă mărfurile erau într ‑adevăr eligibile pentru măsurile tarifare preferențiale și pentru a se exa ‑
mina măsurile preventive, disuasive și corective adoptate de autoritățile vamale pentru a asigura această eligibilitate 
și a colecta taxele datorate în cazul în care mărfurile nu erau de fapt eligibile. A fost realizată o extrapolare a plăților 
în minus detectate în eșantion, cu scopul de a se obține o estimare a valorii resurselor proprii tradiționale care este 
potențial pierdută pentru bugetul UE.
(b) 30 de importuri realizate în cadrul regimurilor comerciale preferențiale în 2011, pentru a se verifica dacă mărfurile 
erau într ‑adevăr eligibile pentru măsurile tarifare preferențiale și pentru a se examina măsurile preventive, disuasive 
și corective adoptate de autoritățile vamale pentru a asigura această eligibilitate și a colecta taxele datorate în cazul 
în care mărfurile nu erau de fapt eligibile.
(c) 30 de importuri realizate în 2009 care au făcut obiectul unei notificări de asistență reciprocă, pentru a se verifica dacă 
statele membre introduseseră în mod sistematic profiluri de risc automate în sistemele lor de gestionare a riscurilor.
(d) 30 de cereri trimise în 2011 de statele membre către țări beneficiare/partenere în cadrul mecanismului de cooperare 
administrativă, pentru a verifica colectarea la timp a taxelor vamale datorate în cazurile în care mărfurile nu erau 
eligibile pentru măsurile tarifare preferențiale.Anexa IV
45 Anexe
Limitările modelului CGE
1 
Potrivit Comitetului Economic și Social European1, „rezultatele modelizării prezentate în cadrul [evaluărilor impactului 
asupra dezvoltării durabile] sunt [...] lipsite de o calitate informativă semnificativă pentru negociatori și părțile interesate, 
din cauză că acestea nu identifică impacturi semnificative sau suficient precizate. Fiind îngreunat de absența sau de lipsa 
credibilității datelor statistice în sectorul informal, [evaluările impactului asupra dezvoltării durabile] nu reflectă în măsu ‑
ră suficientă posibilele repercusiuni în acest sector”.
2 
Comisia și consultanții externi au subliniat, în egală măsură, limitările inerente ale modelului CGE:
(a) acest model poate fi utilizat numai în scopul simulării, nu și pentru a realiza previziuni2, iar simularea efectelor pe 
termen lung este nesatisfăcătoare3; 
(b) construcția oarecum tautologică a modelului, și anume faptul că toate rezultatele sunt implicit corelate cu ipotezele 
formulate și cu calibrarea efectuată4; 
(c) mărfurile sunt grupate în cadrul unor categorii largi, astfel încât este imposibilă determinarea cu utilitate a impactu ‑
lui asupra unor produse date din cadrul respectivei categorii largi, de exemplu a impactului asupra grâului de calitate 
medie în contextul impactului estimat asupra categoriei largi de produse „grâu”5; 
(d) o serie de țări diferite, cum ar fi Rusia, Norvegia, Elveția și Turcia, sunt reunite într ‑un singur grup, ceea ce limitează 
interpretarea utilă care ar putea fi formulată pe baza estimărilor CGE realizate pentru acest grup6; 
(e) incapacitatea structurală a acestei modelări de a ține seama de impactul liberalizării investițiilor și de cel al măsurilor 
care facilitează libera circulație a profesioniștilor7  și 
(f) rezultatele modelului CGE nu sunt adecvate pentru elaborarea unor evaluări ale impactului social, deoarece aceste 
rezultate nu dispun de informații agregate la nivelul gospodăriei8. 
1 Punctul 2.6 din Avizul nr. 818/2011 al Comitetului Economic și Social European.
2 Secțiunea 11.5 din anexa 8 la Liniile directoare ale Comisiei privind studiile de impact.
3 În conformitate cu documentul de poziție al serviciilor Comisiei referitor la evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile a acordului de liber schimb 
dintre UE și Republica India din martie 2010, „efectele pe termen lung se numără printre verigile cele mai slabe ale modelării CGE, deoarece procesul 
de acumulare de capital se bazează în mod inevitabil pe ipoteze simpliste și neglijează efectele dinamice ale integrării sporite și ale concurenței 
intensificate”.
4 Secțiunea 11.5 din anexa 8 la Liniile directoare ale Comisiei privind studiile de impact.
5 EU-Canada SIA Final Report Briefing Document  (Document de informare cu privire la raportul final de evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile 
a acordului UE‑Canada), iunie 2011.
6 Idem.
7 Idem.
8 EU-Andean Trade Sustainability Impact Assessment  (Evaluarea impactului comerțului asupra dezvoltării durabile pentru acordul UE‑Comunitatea Andină), 
raport final, octombrie 2009.Anexa V
46
Comisia a utilizat diferite tehnici de modelare, în special 
(dar nu exclusiv) modelul computațional de echilibru gene ‑
ral (CGE) și a valorificat informațiile din baza de date a Pro ‑
iectului de analiză a comerțului mondial (GTAP)3. Până în 
prezent, acestea sunt cele mai bune instrumente existente 
care ne permit să cuantificăm în cea mai bună măsură 
impactul economic al schimbărilor politicii comerciale.
III (b)
Sistemul generalizat de preferințe este un sistem unilateral 
care încearcă să soluționeze nevoile economice, sociale și 
structurale de durată din țările în curs de dezvoltare, prin 
acordarea de reduceri tarifare. Comisia acceptă această 
observație, însă SGP este doar unul dintre elementele 
care contribuie la furnizarea pe deplin a beneficiilor 
preconizate.
Noul Regulament SGP , care a intrat în vigoare la 
1 ianuarie 2014, a adus modificări importante în vederea 
unei mai bune identificări a țărilor care au cele mai impor ‑
tante nevoi.
III (c)
Principalele constatări ale Curții se referă la erori indivi ‑ 
duale care includ lipsa de documente sau de dovezi care ar 
fi trebuit să fie păstrate de importatori.
III (d)
În ceea ce privește monitorizarea vizitelor, Comisia 
acționează în cadrul temeiului legal existent și în confor ‑
mitate cu dispozițiile regimurilor comerciale reciproce 
în cauză, așa cum au fost ele aprobate de Consiliu și de 
statele membre și, după caz, de Parlamentul European.
3  Utilizarea bazei de date GTAP în cadrul modelului CGE este 
acceptată la nivel mondial de practic toate organizațiile 
internaționale similare, cum ar fi OMC, Banca Mondială, OCDE, ONU, 
FMI și guvernul SUA.Sinteză
I
Câștigurile economice asociate liberalizării comerțului sunt 
binecunoscute și susținute în detaliu de întreaga litera ‑
tură economică existentă. De exemplu, s ‑a demonstrat că 
finalizarea tuturor negocierilor în desfășurare (Runda de 
la Doha și acordurile bilaterale) poate duce la o creștere 
a PIB ‑ului UE cu peste 1% comparativ cu situația contrară. 
Consumatorii ar trebui să beneficieze de accesul la o varie ‑
tate mai largă de bunuri și servicii. În ultimul rând, există 
mai mult de 36 de milioane de locuri de muncă în Europa 
care depind, direct sau indirect, de capacitatea noastră de 
a face comerț cu restul lumii1. 
În plus, sistemul generalizat de preferințe (SGP) reprezintă 
efectiv ramura dezvoltării prin comerț a UE; în primul 
rând, prin programul „totul în afară de arme” (EBA), care 
oferă celor 50 de țări cel mai puțin dezvoltate din lume 
accesul fără impunerea de taxe vamale și contingente pe 
piața UE pentru toate produsele (cu excepția armelor) care 
provin din aceste țări; în al doilea rând, prin beneficiile 
suplimentare oferite de sub ‑sistemul SGP +, țările în curs 
de dezvoltare sunt încurajate să urmărească obiective de 
dezvoltare durabilă.
III (a)
Începând cu anul 1999, toate negocierile comerciale multi ‑
laterale și bilaterale importante au fost însoțite de o eva ‑
luare a impactului comerțului asupra dezvoltării durabile 
(SIA). În plus, începând cu anul 2010, cu o singură excepție2, 
toate negocierile comerciale importante au fost, de aseme ‑
nea, precedate de un studiu de impact (IA).
Toate acordurile comerciale încheiate au putut să bene ‑
ficieze de analize de calitate ale impactului economic și 
de altă natură. În acest fel, Comisia s ‑a străduit tot timpul 
să respecte standardele aplicabile, care s ‑au dezvoltat în 
timp.
1 „C omerț, creștere și afaceri internaționale – Politica comercială – 
componentă ‑cheie a strategiei UE 2020”
2 În 2011, Consiliul Afaceri Externe și Consiliul European au răspuns 
la „Primăvara arabă” solicitând lansarea negocierilor cu Marocul, 
Tunisia, Egiptul și Iordania. Dată fiind această decizie politică, 
efectuarea unei evaluări a impactului a devenit excesivă și ar fi 
întârziat foarte mult lansarea procesului de negociere.Răspunsul Comisiei
Răspunsul Comisiei 47
Comisia efectuează deja studii de impact și evaluări ale 
impactului asupra dezvoltării durabile în conformitate 
cu ambele angajamente luate și cu cele mai bune prac ‑
tici. Începând cu anul 1999, toate negocierile comerciale 
multilaterale și bilaterale importante au fost însoțite de 
o evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile, iar 
începând cu anul 2010 [cu o singură excepție, a se vedea 
răspunsul Comisiei la punctul III litera (a)], toate negocierile 
comerciale importante au fost, de asemenea, precedate de 
un studiu de impact.
IV (b)
În ceea ce privește disponibilitatea în timp util a analizei, 
Comisia se angajează să lanseze evaluările de impact asu ‑
pra dezvoltării durabile în termen de cel mult 6 luni de la 
începerea negocierilor, pentru a se asigura că acestea pot 
contribui la procesul de negociere și aprobare.
În prezent, Eurostat este invitat în mod sistematic să facă 
parte din grupurile de coordonare care monitorizează 
evaluările impactului asupra dezvoltării durabile.
Comisia încearcă să intensifice cooperarea în ceea ce 
privește calitatea surselor de date statistice din cadrul unei 
actualizări în curs a acordului privind nivelul serviciilor 
dintre Direcția Generală Comerț și Eurostat.
IV (d)
Comisia acceptă recomandarea Curții cu privire la regimu ‑
rile comerciale preferențiale care au un impact economic, 
social și de mediu semnificativ.
Recomandarea reflectă angajamentele deja luate de Comi ‑
sie în sensul efectuării în mod mai sistematic a evaluărilor 
ex-post  pentru regimurile comerciale preferențiale care 
au un impact economic, social și de mediu semnificativ, 
pentru a contribui la monitorizarea impactului acordurilor 
comerciale ale UE5. 
5 COM(2010) 612, „Comerț, creștere și afaceri internaționale”.Chiar dacă temeiul juridic privind monitorizarea vizitelor în 
țările beneficiare a intrat în vigoare abia la 1 ianuarie 2011, 
Comisia a luat cu mult timp înainte o serie de măsuri 
de monitorizare și a furnizat explicații cu privire la țările 
beneficiare în cadrul cooperării administrative, în special în 
contextul SGP .
Cu toate acestea, a fost elaborat un plan de acțiune al Comi ‑
siei privind monitorizarea regulilor preferențiale de origine, 
în cadrul căruia vizitele într ‑o țară beneficiară reprezintă 
una dintre activitățile sugerate. Planul de acțiune va acoperi 
atât regimurile unilaterale, precum SGP , cât și acordurile 
bilaterale cu țările partenere.
III (e)
Comisia ia notă de constatările Curții.
Începând cu anul 2001, Comisia a propus ca toate regi ‑
murile comerciale preferențiale ale UE, fie autonome sau 
convenționale, să includă posibilitatea retragerii tempo ‑
rare a preferințelor în cazul unor probleme specifice de 
gestionare a preferințelor și/sau al altor încălcări grave ale 
legislației vamale sau al lipsei de cooperare. Comisia consi ‑
deră că aceste măsuri de protecție s ‑au dovedit suficiente 
și va propune în continuare includerea acestora în toate 
regimurile comerciale preferențiale viitoare.
Comisia menționează existența unui singur caz de acord 
comercial preferențial cu Coreea de Sud, în care măsurile 
de protecție convenite nu includ posibilitatea retragerii 
temporare a preferințelor, chiar dacă aceste dispoziții 
conțin un mecanism consultativ obligatoriu. Comisia a con ‑
firmat natura excepțională a formulării de compromis din 
dispozițiile de salvgardare convenite împreună cu Coreea 
de Sud la data la care Consiliul a decis semnarea acordului4. 
IV (a)
Comisia acceptă recomandarea Curții privind efectua ‑
rea unui studiu de impact și a unei evaluări a impactului 
asupra dezvoltării durabile pentru regimurile comerciale 
preferențiale și este de acord să justifice în mod corespun ‑
zător situațiile în care acest lucru s ‑ar putea să nu fie posibil. 
Comisia va efectua aceste studii de impact în conformitate 
cu Liniile directoare privind studiile de impact și cu Manua ‑
lul privind evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile 
existente, veniturile la care se renunță fiind estimate în cel 
mai recent studiu de impact pentru Japonia și SUA.
4 JO L 127, 14.5.2011, p.4
Răspunsul Comisiei 48
V (f)
Comisia menționează că sarcina recuperării financiare le 
revine statelor membre.
OLAF va continua să ofere autorităților competente din 
statele membre toate informațiile necesare pentru a faci ‑
lita acțiunile de recuperare întreprinse de acestea.
Noile dispoziții introduse prin Regulamentul nr. 883/2013 
privind investigațiile efectuate de OLAF6  impun statelor 
membre să furnizeze către OLAF informații referitoare la 
măsurile luate de acestea în urma recomandărilor OLAF, 
printre altele, cu privire la recuperarea creanțelor. Aceste 
prevederi consolidează monitorizarea măsurilor de recu ‑
perare luate de statele membre și îmbunătățesc suprave ‑
gherea financiară a investigațiilor efectuate de OLAF.
Comisia monitorizează în mod sistematic toate cazurile 
identificate de datorie financiară a statelor membre, care 
rezultă în urma întârzierii înregistrate în procedurile de 
recuperare. Comisia va continua să facă acest lucru.
V (g)
Începând cu anul 2001, Comisia a propus ca toate regi ‑
murile comerciale preferențiale ale UE, autonome sau 
convenționale, să includă posibilitatea retragerii temporare 
a preferințelor în cazul unor probleme specifice privind 
gestionarea preferințelor și/sau alte încălcări grave ale 
legislației vamale sau al lipsei cooperării. Comisia consi ‑
deră că aceste măsuri de protecție s ‑au dovedit suficiente 
și va propune în continuare includerea acestora în toate 
regimurile comerciale preferențiale viitoare.
La sfârșitul anului 2013, posibilitatea retragerii temporare 
a preferințelor a fost deja inclusă în patru regimuri auto ‑
nome (inclusiv sistemul de preferințe generalizate – SPG), 
în care sunt implicate aproape 200 de țări și în acordurile 
preferențiale cu mai mult de 30 de țări.
6 Regulamentul (UE, EURATOM) nr. 883/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind 
investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă 
(OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al 
Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului 
(Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului, JO L 248, 18.9.2013.V (a)
Comisia va evalua în continuare în care cazuri specifice 
sunt utile astfel de profiluri de risc și modul în care acestea 
ar trebui să fie puse în aplicare în domeniul regulilor de 
origine din cadrul regimurilor comerciale preferențiale.
V (b)
În cadrul inspecțiilor sale din ultimii ani, Comisia a pus un 
accent special pe eficacitatea sistemelor de gestionare 
a riscurilor și strategiile de control ale statelor mem ‑
bre. Comisia a elaborat rapoarte tematice referitoare la 
inspecțiile sale privind strategia de control vamal (2009), 
vămuirea la domiciliu (2011) și tranzitul (2012) și a prezentat 
aceste rapoarte statelor membre în cadrul Comitetului 
consultativ privind resursele proprii și în cadrul Grupului 
responsabil cu politica vamală. Comisia va verifica în conti ‑
nuare dacă statele membre îmbunătățesc eficacitatea sis ‑
temelor de gestionare a riscurilor și strategiile de control.
V (c)
Comisia va încuraja în continuare statele membre să ia 
toate măsurile preventive corespunzătoare la primirea 
notificărilor de asistență reciprocă.
V (d)
Evaluarea capacității țării beneficiare face parte integrantă 
din procesul de negociere cu fiecare partener. Această eva ‑
luare nu se reflectă, însă, într ‑un raport oficial de evaluare. 
Comisia va include o evaluare a acestei capacități în studiul 
preliminar oficial care precedă noilor negocieri.
În general, negocierile asigură cadrul adecvat pentru 
Comisie pentru evaluarea capacității autorităților din țările 
partenere de a administra corespunzător acordul.
V (e)
Comisia va discuta această problemă cu statele membre 
(în cursul monitorizării) în vederea îmbunătățirii calității 
informațiilor furnizate de statele membre privind coo ‑
perarea administrativă. Procedura de raportare va fi, de 
asemenea, simplificată.
Răspunsul Comisiei 49
10
În anul 1999, comisarul pentru comerț și ‑a luat angajamen ‑
tul de a realiza evaluări ale impactului asupra dezvoltării 
durabile, acestea devenind apoi o practică standard în 
negocierile comerciale desfășurate în timpul mandatelor 
ulterioare ale comisarilor pentru comerț.
12
Comisia este de acord cu importanța evaluărilor pen ‑
tru toate regimurile comerciale preferențiale cu impact 
semnificativ.
Pentru evaluarea unui acord comercial trebuie să treacă 
o perioadă de timp suficientă pentru a putea formula con ‑
cluzii fiabile pe baza informațiilor disponibile.
Acordurile comerciale anticipează, deseori, introduce ‑
rea progresivă a angajamentelor reciproce, pe parcursul 
unei perioade de cinci până la șapte ani7. Calendarul unei 
evaluări ar trebui să ia în considerare perioada în care se 
fac simțite efectele. Din acest motiv, Comisia consideră că 
efectuarea unei evaluări la numai trei ani după intrarea în 
vigoare a acordului, astfel cum sugerează Curtea, este, în 
mod normal, prea devreme.
14
Comisia consideră că o evaluare ex-ante  și ex-post  a venitu ‑
rilor la care se renunță ar oferi autorităților bugetare o esti ‑
mare anuală suficient de precisă cu privire la colectarea 
taxelor vamale, pentru a îmbunătăți gestionarea financiară 
a bugetului UE. 
Regimurile comerciale preferențiale reprezintă o parte din 
structura legislativă pe baza căreia sunt colectate taxele 
vamale datorate și sunt puse la dispoziția bugetului UE. 
Prin urmare, dacă există un regim comercial preferențial 
în vigoare, nu se pot avea în vedere venituri la care se 
renunță sau costuri bugetare. Pentru estimările bugetului 
privind resursele proprii tradiționale, Comisia trebuie să 
se bazeze în primul rând pe metodele macroeconomice. 
Cu toate că această metodă este revizuită și corectată în 
prezent, Comisia va examina în ce măsură pot fi luate în 
calcul și alte elemente, cum ar fi impactul noilor regimuri 
comerciale preferențiale.
7 A se vedea, de asemenea, COM 2013 (686), „Consolidarea bazelor 
reglementării inteligente – îmbunătățirea evaluării”.În prezent, Comisia negociază includerea unor dispoziții 
privind retragerea temporară a preferințelor în regimurile 
comerciale preferențiale cu o serie de parteneri, inclusiv 
Japonia, Vietnam, Maroc, Thailanda și Canada.
Comisia va propune în continuare includerea clauzei 
privind gestionarea erorilor administrative în toate acor ‑
durile comerciale viitoare în care nu se convine asupra 
autocertificării.
V (h)
Comisia va promova în continuare înlocuirea certificatelor 
de origine și a certificatelor de circulație a mărfurilor cu 
autocertificarea prezentată de exportatori.
Introducere
07
Curtea este îndreptățită să evidențieze studiile de impact 
și evaluările impactului asupra dezvoltării durabile. Cu 
toate acestea, Curtea nu recunoaște contribuția unor 
instrumente precum studiile de fezabilitate și alte analize 
economice, care au avut un rol important în trecut în lua ‑
rea deciziilor privind unele acorduri incluse în eșantionul 
Curții.
08
Sistemul studiilor de impact a fost introdus în 2002, iar 
domeniul său de aplicare a evoluat treptat și regimurile 
comerciale preferențiale cu impact semnificativ nu au fost 
incluse în totalitate în domeniul de aplicare al acestuia 
până în 2009.
09
Comisia are o interpretare diferită privind obligația legală 
de a efectua evaluări ex-ante  pentru regimurile comerciale 
preferențiale în perioada 2002 ‑2006.
Obligația de a efectua studii de impact a fost introdusă 
progresiv, începând cu anul 2003.
Începând cu anul 2005, studiile de impact au fost solicitate 
pentru toate inițiativele prevăzute în programul legislativ și 
de lucru al Comisiei, iar începând cu anul 2009, pentru cele 
mai importante inițiative ale Comisiei și pentru inițiativele 
cu impactul cel mai amplu.
Răspunsul Comisiei 50
27
Comisia consideră că nu a fost necesar să se elaboreze 
studii de impact sau evaluări ex ante pentru cele șapte 
regimuri comerciale preferențiale identificate de Curte. 
În majoritatea cazurilor, un studiu de impact sau o eva ‑
luare ex ante ar fi avut o valoarea adăugată redusă și ar fi 
reprezentat o utilizare disproporționată a resurselor, de 
exemplu, pe motiv că deciziile politice privind încheierea 
unui acord fuseseră deja luate la cel mai înalt nivel sau 
măsurile preconizate nu au avut efectul scontat sau au 
avut un caracter tranzitoriu.
28
Comisia a estimat venitul la care se renunță pentru toate 
studiile de impact asociate acordurilor comerciale înche ‑
iate începând cu anul 2010.
29
Comisia nu consideră că a existat un angajament de a pro ‑
ceda la evaluarea impactului comerțului asupra dezvoltării 
durabile pentru cele cinci regimuri stabilite de către Curte. 
Angajamentul de a realiza evaluări ale impactului asupra 
dezvoltării durabile în timpul unei negocieri comerciale 
a fost asumat pentru prima dată în anul 1999, de către 
comisarul pentru comerț și s ‑a referit la acele negocieri 
conduse de comisarul pentru comerț. Folosirea generali ‑
zată a evaluărilor impactului asupra dezvoltării durabile 
în cadrul negocierilor conduse de alți comisari în numele 
Comisiei nu a făcut niciodată obiectul unei decizii a Cole ‑
giului comisarilor, acest lucru reprezentând motivul pentru 
care nu a existat o evaluare a impactului asupra dezvoltării 
durabile în cele cinci cazuri.
30
Începând cu anul 2010, Comisia și ‑a consolidat sistemul de 
evaluare a legislației și politicilor și s ‑a angajat în coordo ‑
narea unor evaluări într ‑un mod mai sistematic. Atunci 
când se urmărește un program de evaluări, este necesar 
să se stabilească prioritățile, pe primul loc situându ‑se 
principiul „a evalua înainte de a acționa”, adică, realizarea 
unei evaluări înainte de a revizui o inițiativă, urmat de 
acele inițiative cu impactul cel mai profund și, în cele din 
urmă, de analiza din perspectiva insuficienței resurselor 
disponibile.În studiile de impact realizate începând cu anul 2011 
a fost introdusă o valoare estimativă a venitului la care se 
renunță. Cu toate acestea, un astfel de calcul ex-ante  poate 
oferi doar o valoare estimativă a unei posibile rectificări 
a propriilor resurse, sub forma taxelor vamale, pe baza 
scenariilor rezultate în urma acordului final. În ceea ce 
privește efectele economice, trebuie subliniat faptul că 
dacă regimurile comerciale preferențiale conduc la reduce ‑
rea nivelului taxelor vamale, acestea implică, de asemenea, 
beneficii, datorită creșterii fluxurilor comerciale care, la rân ‑
dul, lor pot conduce la o creștere a valorii taxelor vamale 
colectate.
Domeniul de aplicare și abordarea auditului
21
Concluzia Curții se bazează pe studiul efectuat în momen ‑
tul implementării în mod progresiv a sistemului studiilor 
de impact al Comisiei și în timpul dezvoltării evaluării siste ‑
matice a politicilor. Prin urmare, având în vedere momentul 
în care au fost propuse și/sau au intrat în vigoare, o serie de 
regimuri comerciale preferențiale din eșantionul selectat 
nu ar fi putut face obiectul unui studiu de impact sau 
a unei evaluări a impactului asupra dezvoltării durabile.
22
Metodele de lucru pentru studiul de impact au fost 
introduse progresiv în cadrul Comisiei prin intermediul 
liniilor directoare introduse în 2005 și revizuite în 2009. 
În evaluarea studiilor de impact anterioare nu ar trebui 
folosite standardele stricte existente în prezent, în măsura 
în care sistemele sunt în curs de dezvoltare. Pentru a putea 
valorifica experiența din primii cinci ani, au fost introduse 
orientări privind evaluarea impactului asupra dezvoltă ‑
rii durabile prin publicarea de către serviciile Comisiei 
a Manualului privind evaluarea impactului comerțului 
asupra dezvoltării durabile din anul 2006.
Observații
26
Comisia admite importanța unei evaluări ex ante și ex post  
corecte a efectelor economice și de altă natură ale regi ‑
murilor comerciale preferențiale. Comisia și ‑a desfășurat 
activitatea în acest mod din anul 1999.
Răspunsul Comisiei 51
35
Patru din cele șase studii de impact revizuite de către Curte 
au fost efectuate în perioade cuprinsă între 2006 ‑2007, 
atunci când metodologia pentru analiza impactului acor ‑
durilor economice era în curs de dezvoltare. Toate studiile 
de impact efectuate din 2010 în prezent conțin o analiză 
cuprinzătoare a efectelor economice din țările beneficiare.
36
Comisia evaluează impacturile economice folosind mode ‑
larea economică și seturile de date recunoscute la momen ‑
tul respectiv, ținând pasul cu cele mai recente progrese din 
literatura teoretică și empirică privind efectele acordurilor 
de liber schimb.
38
Sistemul SGP se compune dintr ‑o procedură generală și 
două proceduri speciale. Procedura generală este oferită 
acelor țărilor aflate în curs de dezvoltare care împărtășesc 
nevoia de a progresa și care se află într ‑un stadiu asemă ‑
nător de dezvoltare economică, fără a fi necesar să ratifice 
sau să pună în aplicare convenții internaționale.
Subsistemul SGP + al UE a fost conceput în așa manieră 
încât să includă stimulente suplimentare pentru țările vul ‑
nerabile care sunt dispuse să ia măsuri adiționale în scopul 
unei dezvoltări sustenabile și al unei guvernări corecte, 
oferind acestor țări posibilitatea de a alege sau nu beneficii 
suplimentare. Această abordare, aprobată de Consiliu și 
Parlament, reprezintă o decizie politică. Nevoia ratificării și 
a punerii efective în aplicare a convențiilor internaționale 
privind drepturile omului și drepturile lucrătorilor, 
protecția mediului și a bunei guvernanțe a fost analizată 
pentru aceste 10 țări și nu și pentru alte țări beneficiare din 
procedeul general.În conformitate cu angajamentul acesteia de a proceda 
la realizarea într ‑un mod mai sistematic a evaluărilor ex 
post , Comisia a efectuat în 2012 o evaluare ex post  a pilo ‑
nului privind comerțul al acordului de asociere UE ‑Chile și 
a inițiat în 2013 o evaluare ex post  a implementării acordu ‑
lui de liber schimb între UE și Mexic, precum și o evaluare 
cuprinzătoare a Acordului de parteneriat economic CARI ‑
FORUM ‑UE. Alte două evaluări ex post  (ale preferințelor 
comerciale autonome pentru Molodova și țările din 
Balcanii de Vest) sunt stabilite pentru anul 2014.
31
Evaluarea impactului asupra bugetului UE din raportul 
statistic SGP pentru anii 2006 ‑2009 a respectat modelul 
standard de abordare8  al Comisiei.
Deoarece estimarea s ‑a realizat ex post , amortizarea 
venitului a fost calculată în baza datelor statistice reale, 
adică a sistemului comercial preferențial SGP din perioada 
2006 ‑2009.
34
S‑a depus un efort considerabil pentru realizarea studiilor 
de impact de o calitate ridicată prin intermediul tehni ‑
cilor de simulare disponibile. În plus, Comisia subliniază 
faptul că analiza Curții se bazează pe studii de impact 
cu o vechime de câțiva ani, efectuate într ‑un moment în 
care metodologiile de evaluare a impactului erau în curs 
de dezvoltare. Din cele cinci studii de impact realizate în 
legătură cu regimurile comerciale analizate de către Curte, 
un singur studiu de impact a fost realizat conform celor 
mai recente Linii directoare ale Comisiei privind studi ‑
ile de impact. În consecință, Curtea nu admite evoluția 
substanțială a studiilor de impact efectuate în legătură cu 
regimurile comerciale preferențiale, începând cu anul 2010.
8 Veniturile la care s ‑a renunțat exprimă diferența dintre nivelul 
taxelor vamale aplicabile națiunii celei mai favorizate care ar trebui 
plătite pentru toate SGP ‑urile în absența sistemului SGP ȘI taxele 
plătite efectiv, adică (totalul taxelor vamale aplicabile națiunii celei 
mai favorizate calculat pentru sistemul comercial preferențial SGP) – 
(totalul taxelor preferențiale calculat pentru sistemul comercial 
preferențial SPG).
Răspunsul Comisiei 52
aibă un efect moderat pentru persoanele sărace. În plus, 
negociatorii poartă discuții sistematice cu societatea civilă, 
oferind posibilitatea dezbaterii problemelor menționate în 
recomandările CESE.
42
Studiul de impact nu a identificat semne de fraudă sau 
evaziune la plata taxelor vamale care să rezulte în urma 
aplicării sistemului SGP anterior, sub forma unui deficit 
proeminent. Din acest motiv nu a fost nevoie de o adap ‑
tare majoră a dispozițiilor antifraudă din cadrul acestui 
sistem reformat.
Pe de altă parte, studiul de impact a evidențiat faptul că 
mecanismele de salvgardare din cadrul sistemului SGP (în 
cazul în care importurile pot cauza sau reprezintă perico ‑
lul de a cauza dificultăți serioase pentru producătorii UE) 
nu erau operaționale și permiteau astfel ca importurile 
preferențiale să pună în pericol interesele economice și 
financiare ale industriei UE. Au fost găsite soluții pen ‑
tru remedierea acestora și, astfel, noul sistem SGP care 
a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2014 a realizat consolidarea 
acestora.
Comisia trebuie să prezinte, până în noiembrie 2017, 
Parlamentului European și Consiliului un raport privind 
aplicarea Regulamentului privind sistemul SGP . În scopul 
elaborării acestui raport, Comisia va evalua aspectele pri ‑
vind frauda și evaziunea la plata taxelor vamale și, în unele 
cazuri, va lua unele măsuri în favoarea soluționării acestora.
44
Comisia aprobă existența limitărilor în orice proces 
de modelare, dar consideră, totodată, că modelul 
computațional de echilibru general (CGE) reprezintă cel 
mai bun instrument disponibil. Toate cadrele de modelare 
sunt deficitare, dar modelele CGE sunt cel mai bine echi ‑
pate pentru a cuantifica impactul economic al regimuri ‑
lor comerciale preferențiale. Se urmărește cuantificarea 
impactului deciziilor politicii comerciale, ceteris paribus , 
în baza abordărilor metodologice cele mai viguroase și 
relevante folosite de economiști pentru analiza politicii 
comerciale. Astfel de studii economice nu se bazează pe 
modelul unic CGE, ci pe mai multe modele CGE care au fost 
adaptate să corespundă cel mai bine politicii de față, atât 
pentru studiile de impact, cât și pentru evaluările impactu ‑
lui asupra dezvoltării durabile.Caseta 1
Bangladesh, una din țările cel mai puțin dezvoltate, este 
un bun exemplu al modului în care beneficiile SGP au 
contribuit într ‑o mare măsură la progresul țării, ducând la 
dezvoltare, la scăderea gradului de sărăcie și la creșterea 
numărului locurilor de muncă, în special a celor ocupate 
de femei. Existență beneficiilor SGP crează un spațiu politic 
în care UE să poată influența progresele în domeniul 
drepturilor omului și al drepturilor lucrătorilor, așa cum s ‑a 
demonstrat în cadrul evenimentului Rana Plaza. În plus, 
Comisia a urmărit îndeaproape activitățile Organizației 
Internaționale a Muncii (OIM) din țara în care se dorește 
îmbunătățirea condițiilor de muncă. Există îndoieli cu 
privire la faptul că Bangladesh ar fi acceptat condițiile 
impuse prin intermediul Pactului semnat dacă nu ar fi fost 
un beneficiar al SGP .
40
Comisia recunoaște că, în baza experienței pe care 
o deține, a înăsprit cerința conform căreia monitorizarea 
și evaluarea trebuie să fie abordate cu mai multă eficaci ‑
tate în cadrul studiilor de impact. Acest lucru a evidențiat 
evoluția treptată a sistemului studiului de impact.
În toate studiile de impact realizate în domeniul comercial 
începând cu anul 2010 au fost identificați o serie de factori 
cuantifiabili și preciși, în conformitate cu Liniile directoare 
privind studiile de impact din 2009. Opiniile pozitive ale 
Comitetului de evaluare a impactului privind aceste studii 
de impact confirmă acest lucru.
41
Este puțin probabil că un studiu aprofundat, astfel cum se 
menționează în recomandările Comitetului Economic și 
Social European privind cazul Indiei, ar duce la constatări 
fiabile, în măsura în care cele mai multe dintre sectoarele 
vulnerabile ale societății se regăsesc într ‑o economie infor ‑
mală, în care nu pot fi obținute cu ușurință date cantitative.
Cu toate acestea, rezultatele evaluării impactului asupra 
dezvoltării durabile privind Acordul de liber schimb cu 
India sunt relevante în contextul recomandărilor Comite ‑
tului Economic și Social European (CESE). În urma evaluării 
impactului comerțului asupra dezvoltării durabile s ‑a 
ajuns la concluzia că instituirea unui acord de liber schimb 
cu India (în toate scenariile analizate) ar trebui să ducă 
la o creștere semnificativă a salariilor reale atât pentru 
muncitorii calificați, cât și pentru cei necalificați, și să 
Răspunsul Comisiei 53
48
Studiile de impact și evaluarea impactului asupra dez ‑
voltării durabile analizează impactul pe care ‑l poate avea 
acordul comercial însuși asupra sectoarelor importante, 
luând în calcul existența tuturor politicilor importante ale 
UE. În acest sens, acestea pot (cum a fost cazul țărilor din 
Caraibe) menționa sau nu în mod explicit politica agricolă 
comună (PAC).
49
Comisia admite faptul că evaluarea impactului asupra dez ‑
voltării durabile privind acordul de parteneriat economic 
nu are același nivel de acoperire și detaliere pe care îl au 
evaluările mai recente. Aceasta a oglindit parțial gradul 
de acoperire la scară largă al evaluării în cauză din punct 
de vedere geografic și tematic – peste 75 de țări. Nicio 
evaluare a impactului asupra dezvoltării durabile nu ar 
fi putut cuprinde toate posibilele probleme ale tuturor 
potențialilor semnatari.
52
Studiul a cuprins o evaluare econometrică a impactului 
regimurilor comerciale preferențiale asupra comerțului. 
Scopul declarat al studiului a fost acela de a analiza dacă 
acordurile au avut un impact comensurabil și important 
din punct de vedere statistic asupra exporturilor și impor ‑
turilor UE. Nu s ‑a urmărit o evaluare ex post  cu drepturi 
depline sau cu un scop mai extins decât cel existent. Ulte ‑
rior, comisia a efectuat evaluări ex post  complete pentru 
două din țările implicate (Mexic și Chile).
53
În timp ce raportul privind evaluările ex post  pentru țările 
Euromed nu conținea nicio dispoziție în vederea efectuării 
unor viitoare evaluări, Comisia poate confirma faptul că 
este puțin probabil ca o astfel de evaluare ex post  să poată 
fi efectuată odată ce negocierile au fost încheiate, iar acor ‑
durile au fost implementate în totalitate.
55
În scopul corectării deficiențelor identificate în evaluarea 
intermediară a sistemului SGP , s ‑au efectuat o serie de 
modificări în cadrul sistemului, care au intrat în vigoare la 
data de 1 ianuarie 2014.45
Baza de date GTAP a fost elaborată în baza celor mai fiabile 
surse de date internaționale (inclusiv datele Eurostat 
privind țările UE) și face obiectul unor verificări constante 
efectuate de diferitele părți interesate (Bancă Mondială, 
OCDE, FMI, OMC, Națiunile Unite, FAO). Cele mai multe 
informații economice folosite în baza de date GTAP (cum ar 
fi fluxurile comerciale, tiparele de protecție, PIB, consumul 
final) sunt actualizate până la ultimul an disponibil. În acest 
caz, datele care nu mai sunt de actualitate se referă doar la 
coeficienții tehnici din tabelele resurselor și ale utilizărilor 
UE (SUT). Datele primare ale Eurostat arată că modificarea 
coeficienților tehnici din tabelele resurselor și ale utilizări ‑
lor ale UE a fost minimă pentru perioada 2000 ‑2009.
În calitate de membră a consorțiului GTAP , Comisia va 
urmări garantarea folosirii de către GTAP , atunci când sunt 
disponibile, a tabelelor actualizate ale resurselor și utilizări ‑
lor și a tabelelor intrări ‑ieșiri ale UE, precum și obligativita ‑
tea de a menționa în metadatele GTAP denumirile fiecărei 
țări, care sunt sursele și din ce an sunt datele folosite.
După cum s ‑a demonstrat în raportul din ianuarie 2014 al 
Centrului comun de cercetare al Comisiei Europene (DG 
JRC), actualizarea coeficienților tehnici UE până la cei mai 
recenți ani disponibili a modificat doar marginal impactul 
simulat al acordului de liber schimb între UE și Coreea.
46
În măsura în care majoritatea datelor referitoare la UE din 
baza de date GTAP provind, în primul rând, de la Eurostat 
sau de la Oficiile naționale de statistică, implicarea Eurostat 
într‑o evaluare secundară a calității datelor GTAP ar putea 
fi inutilă.
47
Comisia confirmă importanța realizării la timp a evaluării 
impactului asupra dezvoltării durabile pentru a garanta 
utilitatea acesteia pentru negociatori. Serviciile Comisiei 
sunt hotărâte să demareze evaluări ale impactului asupra 
dezvoltării durabile într ‑o perioadă de maxim 6 luni de la 
începerea negocierilor pentru a asigura utilizarea rapoar ‑
telor în cadrul negocierilor. Dintre cele 18 evaluări ale 
impactului asupra dezvoltării durabile efectuate începând 
cu 1999, cea cu privire la Chile a fost singura în cazul căreia 
raportul final a fost furnizat în urma parafării Acordului de 
asociere.
Răspunsul Comisiei 54
Comisia ia notă, de asemenea, de faptul că valoarea 
aferentă eventualelor pierderi ne ‑extrapolate, raportate 
de Curte pentru cele trei state membre în relație cu erorile 
individuale identificate, însumează 1 milion de Euro, sumă 
atribuită în proporție de 91 % unui stat membru.
64
Datorită completării de către Comisie a constatărilor Curții 
de Conturi Europene, unele documente sau dovezi care 
lipsesc pot fi încă furnizate. Prin urmare, valorile finale 
pot fi considerabil mai reduse. În plus, verificările Comisiei 
privind procedurile simplificate din 21 de state membre nu 
au indicat existența unor evaluări cu un grad mare de erori 
în cadrul eșantionului de declarații de origine verificate, iar 
impactul financiar al erorilor a fost redus.
Rezultatele examinării certificatelor de origine autentice 
obținute de către Comisie în urma verificărilor efectuate în 
Regatul Unit nu corespund cu cele obținute de către Curte.
66
Erorile descoperite de Curte includ în principal lipsa 
documentelor și a dovezilor auxiliare. În cazul în care 
certificatele de origine sunt ștampilate sau sunt emise 
de un birou care nu a fost comunicat Comisiei de către 
autoritățile țărilor beneficiare/partenere, acestea pot fi 
trimise autorităților, în scopul verificării.
De asemenea, referitor la punctul 64 de mai sus, Comi ‑
sia atrage atenția asupra faptului că în prezent toate 
documentele justificative sunt deținute de importatori 
și că aceștia ar trebui să le păstreze pentru a le pune la 
dispoziția autorităților vamale în conformitate cu artico ‑
lul 77 din Codul Vamal al Uniunii. Documentele nu pot fi 
verificate în proporție de 100 %, iar controalele trebuie să 
fie efectuate pe baza analizei de risc, astfel cum se prevede 
la articolul 13 din Codul Vamal al Uniunii.De exemplu, numărul beneficiarilor SGP s ‑a redus în scopul 
focalizării acestor beneficii în folosul țărilor care au o mare 
nevoie de acestea (de la un număr de peste 170 de țări, la 
aproximativ 90 de țări). În plus, prin eliminarea beneficiilor 
oferite sectoarelor celor mai competitive din anumite țări, 
precum sectorul textil din China și India, a crescut numărul 
oportunităților de export pentru statele mai sărace.
61
Comisia consideră că includerea originii, alături de alte 
elemente de risc, este mult mai eficientă, deoarece astfel 
poate fi mai atent urmărită.
62
Numărul de erori identificate de către Curte în declarațiile 
de import în care s ‑a revendicat regimul preferențial în 
baza procedurilor simplificate, este foarte scăzut (trei). 
Regatul Unit a întreprins acțiuni de revizuire a propriei 
strategii de control privind originea preferențială. Cu toate 
acestea, deși regimurile comerciale preferențiale nu au fost 
selecționate ca temă de audit în Regatul Unit, au existat 
totuși controale de verificare a originii în contextul audi ‑
turilor postvămuire. Problemele prezentate de Curte vor fi 
monitorizate de Comisie.
63
Extrapolarea Curții se realizează în baza erorilor individuale 
care includ lipsa de documente sau dovezi care ar fi trebuit 
să fie păstrate de importatori în momentul auditului efec ‑
tuat de Curte. Cu toate acestea, aceste erori nu confirmă 
în mod automat faptul că mărfurile importate nu au avut 
statutul de origine preferențială dintr ‑o anumită țară, în 
timpul efectuării importului. În cadrul procesului de urmă ‑
rire, în scopul soluționării erorilor individuale identificate 
de către Curte, Comisia va oferi statelor membre în cauză 
posibilitatea de a demonstra faptul că acestea dețineau 
documentele și dovezile de origine în momentul vămuirii 
și le pot furniza ulterior. Doar în cazurile în care nu sunt 
furnizate dovezi, este posibil să existe sume reprezentând 
resurse proprii tradiționale ale statelor membre, dacă aces ‑
tea rezultă în urma erorilor administrative.
Răspunsul Comisiei 55
75
În toate cazurile menționate, informațiile au fost anali ‑
zate și luate în considerare de către statele membre în 
cadrul evaluărilor riscurilor. Statele membre sunt cele 
care decid, în urma analizei modelului comercial, dacă 
vor introduce în cadrul sistemelor proprii de gestionare 
a riscului informații din cadrul notificărilor de asistență 
reciprocă, sub forma unor profiluri de risc, cu toate că nu 
sunt obligați să facă acest lucru. Franța a explicat faptul că 
crearea unui profil de risc în cazul notificării de asistență 
reciprocă în cauză se va dovedi ineficient, deoarece 
informațiile nu au avut impact în Franța. În cazul Spaniei, 
modelul a fost asociat operatorilor care au fost excluși din 
cadrul circuitelor de control înainte de publicare. Comisia 
a cerut deja autorităților spaniole să ia măsuri de corectare 
a acestei practici. Comisia consideră că definirea, în baza 
informațiilor incluse într ‑o notificare de asistență reciprocă, 
a unui profil de risc este necesară doar în cazul în care 
informațiile pot avea un impact asupra statelor membre.
77
Toate aceste cazuri de recuperare sunt urmărite de către 
Comisie împreună cu autoritățile statelor membre și, 
atunci când sunt datorate sume care reprezintă resurse 
proprii tradiționale ca urmare a unei erori administrative, 
acestea vor fi returnate împreună cu dobânda aferentă, 
dacă este cazul.
Regatului Unit i s ‑au solicitat sumele reprezentând resurse 
proprii tradiționale în relație cu notificările de asistență 
reciprocă în cauză, despre care Regatul Unit a recunoscut 
că s‑au prescris din cauza controalelor interne ineficiente. 
Franța a contestat această constatare, iar Comisia a cerut 
informații suplimentare.
78
Comisia subliniază faptul că în acest caz, statele membre 
implicate au luat deja măsuri corespunzătoare pentru 
evitarea unor astfel de situații în viitor.
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 79.67
Erorile identificate de Curte vor fi urmărite în continuare 
de către Comisie, iar în cazurile unde există resurse proprii 
tradiționale care să fie datorate, statelor membre li se va 
cere să ia măsuri de recuperare a acestor valori și să plă ‑
tească orice dobândă aplicată.
71
Cele 11 cereri transmise de Spania către Republica Filipine 
și care au fost returnate cu mențiunea „nepredat” au fost 
ulterior retrimise la adresa corectă.
72
Comisia urmărește aceste cazuri de postvămuire împreună 
cu autoritățile italiene. Se va percepe dobândă acolo unde 
este aplicabilă.
73
Comisia va urmări împreună cu autoritățile franceze 
soluționarea cazurilor în care nu s ‑a procedat la recu ‑
perarea postvămuire în urma confirmării nevalabilității 
sau a neautenticității certificatelor și urmează să ceară 
recuperarea tuturor sumelor reprezentând resurse proprii 
tradiționale datorate și plata dobânzii, dacă se aplică.
74
Comisia consideră că statele membre ar trebui să țină cont 
de informațiile din strategia sa generală de control bazată 
pe risc cu privire la taxele vamale și să ia măsuri de recu ‑
perare a sumelor datorate reprezentând resurse proprii 
tradiționale, și pentru prevenirea unor pierderi viitoare, 
în măsura în care informațiile din notificările de asistență 
reciprocă au un impact asupra statelor membre.
Răspunsul Comisiei 56
84
În cadrul hotărârii Curții de Justiție a Uniunii Europene 
menționată de Curtea de Conturi, faptul că Comisia nu 
a folosit în totalitate drepturile și puterea de acțiune 
conferite prin Acordul de asociere cu Turcia se referă la un 
caz specific și din acest motiv nu poate duce la o concluzie 
generală.
Articolul 220 alineatul (2) litera (b) și articolul 239 din Codul 
vamal prevăd excepții de la principiul general de recupe ‑
rare a taxelor de import. În aceste cazuri, chiar dacă există 
o datorie vamală, iar condițiile unui regim preferențial 
de mărfuri nu au fost îndeplinite, solicitantul (susținut de 
autoritățile naționale din țara de rezidență în momentul 
supunerii spre examinare a dosarului în fața Comisiei) 
cere acordarea excepției de la principiul recuperării sau al 
nescutirii/rambursării taxelor vamale de import.
Dispozițiile care guvernează aceste excepții trebuie 
interpretate în mod restrictiv și sunt evaluate în funcție de 
fiecare caz.
Excepțiile de la principiul recuperării necesită fie 
(a) existența unei erori din partea autorității vamale, care 
nu a putut fi detectată de către persoana răspunzătoare 
care acționa cu bună ‑credință și respecta dispozițiile 
declarației privind taxele vamale, fie (b) existența unei 
situații speciale în care debitorul nu poate fi acuzat de 
neglijență sau înșelăciune.
85
Comisia va analiza cu atenție un astfel de sistem de rapor ‑
tare periodică în cadrul noilor sale acțiuni consolidate de 
monitorizare.
89
Comisia va analiza această problemă în cadrul acțiunilor 
de monitorizare recent planificate, pentru a îmbunătății 
calitatea informațiilor oferite de statele membre și pentru 
a garanta, printre altele, că rapoartele prezentate de aces ‑
tea se concentrează mai eficient asupra anomaliilor care 
necesită măsuri de remediere.79
Comisia a fost deja informată de statele membre implicate 
asupra faptului că autoritățile vamale din aceste țări au 
avut schimburi la nivel înalt cu autoritățile naționale judici ‑
are și că se află în procesul de modificare a legislației fiscale 
naționale pentru a preveni situații similare în viitor.
Comisia va monitoriza acest aspect împreună cu 
autoritățile spaniole.
80
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 78.
82
Evaluarea capacității unei țări beneficiare face parte 
integrantă din procesul de negociere cu fiecare partener, 
incluzând și studiul preliminar. Aceasta nu se reflectă, însă, 
într‑un raport oficial de evaluare.
În general, negocierile asigură cadrul corespunzător pen ‑
tru evaluarea de către Comisie a capacității autorităților din 
țările partenere de a administra corect acordul, luând în 
calcul, de exemplu, experiențele în ceea ce privește acor ‑
durile de cooperare din domeniul vamal și alte mecanisme 
de cooperare. Mai multe evaluări detaliate anterioare au 
fost efectuate cu privire la acordurile de stabilizare și asoci ‑
ere cu țările din Peninsula Balcanică.
83
A fost elaborat un plan de acțiune al Comisiei privind 
monitorizarea regulilor preferențiale de origine, în cadrul 
căruia vizitele într ‑o țară care beneficiază de un tratament 
preferențial reprezintă una dintre activitățile sugerate. Pla ‑
nul de acțiune va acoperi atât regimurile unilaterale, cum 
ar fi SGP , cât și acordurile bilaterale cu țările partenere.
Răspunsul Comisiei 57
94
Rolul principal al notificărilor de asistență reciprocă este 
acela de a alerta statele membre cu privire la riscurile de 
fraudă identificate și de a asigura cooperarea acestora 
pentru a aborda aceste riscuri în mod eficient și eficace. 
OLAF pune în aplicare pe deplin cerințele din Regulamen ‑
tul 515/9710 (astfel cum a fost modificat prin Regulamentul 
766/200811). Statelor membre le revine responsabilitatea 
de a analiza riscurile legate de teritoriul acestora, în baza 
informațiilor oferite, și de a lua toate măsurile necesare, în 
conformitate cu dispozițiile legislației vamale a UE.
95
Sumele declarate irecuperabile de statele membre nu 
constituie neapărat pierderi finale la bugetul UE, deoarece 
Comisia analizează diligența statelor membre în a recupera 
aceste sume în temeiul articolul 17 alineatul (2) din Regula ‑
mentul nr. 1150/2000, iar acestea pot fi trase la răspundere 
în cazul în care nu au dat dovadă de diligență în procedu ‑
rile de recuperare.
Caseta 2
În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din 
Regulamentul nr. 1150/2000 al Consiliului, Comisia a exami ‑
nat deja acest caz în 2013.
Poloniei i s ‑a solicitat ulterior să pună la dispoziție aceste 
sume deoarece, la data realizării importului, nu au fost 
luate măsuri preventive, astfel cum a fost solicitat de către 
OLAF în notificarea sa de asistență reciprocă.
10 Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului din 13 martie 1997 privind 
asistența reciprocă între autoritățile administrative ale statelor 
membre și cooperarea dintre acestea și Comisie în vederea asigurării 
aplicării corespunzătoare a legislației din domeniile vamal și agricol 
(JO L 82, 22.3.1997, p. 1)
11 Regulamentul (CE) nr. 766/2008 al Parlamentului European și al 
Consiliului din 9 iulie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) 
nr. 515/97 al Consiliului privind asistența reciprocă între autoritățile 
administrative ale statelor membre și cooperarea dintre acestea și 
Comisie în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a legislației 
din domeniile vamal și agricol (JO L 218, 13.8.2008, p. 48).90
Comisia salută constatările Curții conform cărora, cu 
excepția unei investigații, OLAF a reușit să demonstreze 
că mărfurile importate nu erau eligibile pentru aplicarea 
măsurilor tarifare preferențiale,
91
Sarcina recuperării sumelor în urma verificărilor OLAF în 
cazurile vamale le revine autorităților naționale și nu face 
parte din atribuțiile OLAF.
Prin urmare, suma recuperată efectiv reflectă performanța 
statelor membre, și nu performanța OLAF, și nu este 
oportun ca această sumă să fie utilizată ca indicator de 
performanță pentru OLAF.
OLAF furnizează autorităților competente din statele mem ‑
bre toate informațiile necesare pentru a facilita acțiunile de 
recuperare întreprinse de acestea.
Noile dispoziții introduse prin Regulamentul nr. 883/2013 
privind investigațiile efectuate de OLAF9  impun statelor 
membre să furnizeze către OLAF informații referitoare la 
măsurile luate de acestea în urma recomandărilor OLAF, 
printre altele, cu privire la recuperarea creanțelor. Aceste 
prevederi consolidează monitorizarea acțiunilor de 
recuperare întreprinse de statele membre și îmbunătățesc 
supravegherea financiară a investigațiilor efectuate de 
OL AF.
92
Comisia monitorizează în mod sistematic toate cazurile 
identificate de datorie financiară a statelor membre care 
rezultă în urma întîrzierii în procedurile de recuperare. 
Comisia va analiza constatările Curții și va solicita recupe ‑
rarea resurselor proprii tradiționale și plata dobânzii, unde 
este cazul. Valoarea taxelor vamale din raportul OLAF 
reprezintă valoarea sumei care se recomandă a fi recu ‑
perată, iar valoarea sumei reale care poate fi recuperată 
poate fi determinată definitiv atunci când este urmărită.
9 Regulamentul (UE, EURATOM) nr. 883/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind 
investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă 
(OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al 
Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului 
(Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului, JO L 248, 18.9.2013.
Răspunsul Comisiei 58
Caseta 3 (c)
Referitor la faptul ca nu au fost luate măsuri în urma publi ‑
cării avizului adresat importatorilor cu privire la importurile 
de ton din El Salvador, între timp Comisia a reacționat cu 
privire la constatările auditului realizat de Curte și a trans ‑
mis o scrisoare cu întrebări detaliate adresate statului El 
Salvador.
Caseta 3 (d)
A se vedea răspunsul de la punctul III litera (e).
102
Investigațiile OLAF menționate de Curte, care demon ‑
strează că țările beneficiare/partenere nu dispun de 
expertiza necesară pentru aplicarea acestor norme, se 
referă la perioada anterioară reformei SGP privind regulile 
de origine. În temeiul reformei, normele SGP privind cumu ‑
lul regional au fost simplificate, fiind mai ușor de gestionat 
pentru țările partenere.
103
Curtea identifică o anumită dificultate în ceea ce privește 
cumulul, în cazurile în care se aplică norme diferite pentru 
țări din aceeași regiune. Flexibilitatea introdusă în normele 
SGP a avut rolul de a facilita cumulul de origine între țările 
în curs de dezvoltare, chiar și în cazurile în care se aplică 
reguli de origine diferite. Acest lucru este deosebit de 
important pentru țările cel mai puțin dezvoltate, cărora li 
se aplică norme diferite, comparativ cu alte țări beneficiare 
SGP . În regulamentul SGP există mecanisme de prevenire 
a eludării.
Caseta 4
Relațiile comerciale preferențiale UE ‑Mexic sunt reglemen ‑
tate de un sistem preferențial bazat pe acorduri, conform 
cărora este obligatoriu ca țara în care se efectuează expor ‑
tul să solicite verificarea ulterioară a originii preferențiale 
înainte de a lua în considerare orice refuz al dreptului de 
preferință. Comisia are în vedere acțiuni suplimentare care 
pot fi necesare în aceste cazuri.96
Începând cu anul 2001, Comisia a propus ca toate regimu ‑
rile comerciale preferențiale ale UE, fie ele autonome sau 
convenționale, să includă posibilitatea retragerii temporare 
a preferințelor în cazul unor probleme specifice privind 
gestionarea preferințelor și/sau alte încălcări grave ale 
legislației vamale sau lipsa cooperării. Acestea includ, de 
asemenea, posibilitatea de a emite notificări către impor ‑
tatori. Comisia va continua să propună includerea acestor 
măsuri de protecție în toate viitoarele regimuri comerciale 
preferențiale.
Comisia propune includerea clauzei privind gestionarea 
erorilor administrative în toate acordurile comerciale în 
care nu se convine asupra declarației de conformitate și va 
continua să facă acest lucru pentru toate acordurile comer ‑
ciale viitoare, precum și pentru cele renegociate.
97
A se vedea răspunsul la punctul 84. Cazurile notificate 
Comisiei se referă la excepțiile de la principiul general 
de recuperare a taxelor la import sau la export și impun 
ca erorile comise de autoritatea vamală să nu poată fi 
detectate de un debitor care acționează cu bună credință 
și care respectă dispozițiile aplicabile sau existența unei 
situații speciale, cu condiția ca debitorul să nu fi acționat 
cu neglijență. Autoritatea vamală cu putere de decizie este 
cea care trebuie să stabilească dacă aceste condiții au fost 
îndeplinite.
98
Comisia va continua să propună includerea clauzei 
privind gestionarea erorilor administrative în toate 
acordurile comerciale atunci când nu se convine asupra 
autocertificării.
Caseta 3 (b)
Nepublicarea a avut legătură cu anumite probleme de 
traducere în perioada premergătoare aderării.
Răspunsul Comisiei 59
Recomandările de la punctul 1 la 4
1. Comisia acceptă recomandarea Curții în ceea ce 
privește efectuarea unui studiu de impact și a unei 
evaluări a impactului asupra dezvoltării durabile pen ‑
tru regimurile comerciale preferențiale și justificarea 
în mod corespunzător a situațiilor în care acest lucru 
s‑ar putea să nu fie posibil. Comisia va efectua aceste 
studii de impact în conformitate cu liniile directoare 
privind studiile de impact IA și cu manualul privind 
evaluarea impactului comerțului asupra dezvoltării 
durabile existente, veniturile la care se renunță fiind 
estimate în cel mai recent studiu de impact pentru 
Japonia și SUA.
2. În ceea ce privește disponibilitatea în timp util a ana ‑
lizei, Comisia se angajează să lanseze evaluările im ‑
pactului asupra dezvoltării durabile în termen de 
maximum 6 luni de la începerea negocierilor, pentru 
a se asigura că acestea pot contribui la procesul de 
negociere și aprobare.
În prezent, Eurostat este invitat în mod sistematic 
să facă parte din grupurile de coordonare care mo ‑
nitorizează evaluările impactului asupra dezvoltării 
durabile. 
Comisia încearcă să intensifice cooperarea în ceea ce 
privește calitatea surselor datelor statistice în cadrul 
unei actualizări în curs a acordului privind nivelul ser ‑
viciilor dintre Direcția Generală Comerț și Eurostat.
3. Comisia acceptă recomandarea Curții cu privire la re ‑
gimurile comerciale preferențiale care au un impact 
economic, social și de mediu semnificativ.
Recomandarea reflectă angajamentele deja luate de 
Comisie în sensul efectuării în mod mai sistematic 
a evaluărilor ex-post  pentru regimurile comerciale 
preferențiale care au un impact economic, social și 
de mediu semnificativ, pentru a sprijini monitorizarea 
efectelor acordurilor comerciale ale UE12. 
12 COM(2010) 612, „Comerț, creștere și afaceri internaționale”.Concluzii și recomandări
108
Evaluările ex-ante  și ex-post  ale Comisiei de examinare 
a efectelor economice și de altă natură ale regimurilor 
comerciale preferențiale au evoluat în timp, iar Comisia 
consideră că organismele care elaborează politicile, factorii 
interesați și contribuabilii europeni sunt în prezent bine 
informați cu privire la avantajele și dezavantajele diferitelor 
opțiuni ale politicii comerciale.
Începând cu anul 1999, toate negocierile comerciale 
multilaterale și bilaterale importante au fost însoțite de un 
studiu de impact asupra dezvoltării durabile (SIA), în care 
era analizat în detaliu impactul economic (dar și social și 
de mediu) estimat al regimurilor comerciale preferențiale. 
Începând cu 2010 [cu o singură excepție, a se vedea răs ‑
punsul Comisiei la punctul III litera (a)], toate negocierile 
comerciale importante au fost precedate, înainte de lansa ‑
rea lor, de un studiu al impactului (IA) care analiza posibi ‑
lele efecte economice ale regimului comercial preferențial, 
inclusiv o evaluare a veniturilor la care se renunță.
109
Deși Comisia admite că se pot face îmbunătățiri, nu este în 
totalitate de acord cu analiza Curții. În viitor se vor depune 
în continuare eforturi considerabile pentru elaborarea 
unor studii de impact și a unor evaluări ale impactului 
asupra dezvoltării durabile cu un nivel ridicat de calitate. 
Comisia ia notă de faptul că Curtea a selectat un eșantion 
care a inclus un studiu al impactului efectuat pe baza 
noilor linii directoare privind evaluările de impact, emise 
în 2009. În consecință, analiza Curții nu confirmă în mod 
suficient progresele substanțiale înregistrate în ceea ce 
privește studiile de impact efectuate în sprijinul regimuri ‑
lor comerciale preferențiale începând din 2010.
În ceea ce privește evaluările ex-post , relativ puține au fost 
finalizate, fapt care reflectă perioadele lungi de timp nece ‑
sare pentru ca regimurile comerciale preferențiale să fie pe 
deplin în vigoare. Cu toate acestea, Comisia își intensifică în 
prezent eforturile în acest sens.
110
Un sistem cum este SGP reprezintă doar un instrument 
de abordare a nevoilor țărilor în curs de dezvoltare, iar 
capacitatea sa de a soluționa problemele țărilor în curs de 
dezvoltare nu trebuie supraestimată. Programul – în cadrul 
legislației OMC – a fost recent reformat pe baza constatări ‑
lor evaluărilor intermediare.
Răspunsul Comisiei 60
112
Informațiile din notificările de asistență reciprocă nu 
conduc întotdeauna la crearea unui profil de risc, deoarece 
aceste informații pot să nu aibă un impact asupra statului 
membru în cauză. 
În toate cazurile menționate, statele membre au analizat și 
au luat în considerare informațiile în cadrul evaluărilor de 
risc.
113
Curtea își bazează concluzia cu privire la deficiențele 
sistemului REM/REC pe un caz specific din Spania. Comi ‑
sia a fost deja informată de statul membru în cauză că 
autoritățile sale vamale aveau schimburi la niveluri înalt 
cu autoritățile judiciare naționale și că acestea se află în 
proces de modificare a legislației fiscale naționale pentru 
a preveni apariția unei situații similare în viitor.
Comisia va monitoriza acest aspect împreună cu 
autoritățile spaniole.
114
Există alte mijloace, în afara rapoartelor oficiale de 
evaluare, prin care se poate evalua capacitatea țărilor 
terțe de a gestiona în mod adecvat regimurile comerciale 
preferențiale. Evaluarea are loc în timpul procesului de 
negociere a acordurilor bilaterale.
În ceea ce privește monitorizarea, Comisia utilizează 
diverse instrumente, cum ar fi notificările către impor ‑
tatori, furnizarea de consiliere țărilor beneficiare etc., în 
special în contextul SGP . A fost elaborat un plan de acțiune 
al Comisiei privind monitorizarea regulilor preferențiale 
de origine, în cadrul căruia vizitele într ‑o țară benefici ‑
ară reprezintă una dintre activitățile sugerate. Planul de 
acțiune va acoperi atât regimurile unilaterale, cum ar fi 
SGP , cât și acordurile bilaterale cu țările partenere.
În plus, Comisia face trimitere, de asemenea, la răspunsu ‑
rile sale de la punctele 81 ‑86.
115
Comisia va monitoriza cazurile identificate de Curte și va 
soluționa problemele în cooperare cu statul membru și 
cu țările care beneficiază de preferințe, atât în contextul 
regimurilor unilaterale, cât și al acordurilor bilaterale.4. Comisia acceptă recomandările Curții.
A se vedea răspunsul la punctul 55 de mai sus. După 
evaluarea intermediară a SGP , schema a suferit 
modificări substanțiale în vederea remedierii acestor 
deficiențe. Deoarece preferințele tarifare prevăzute 
de noul regulament SGP (Regulamentul nr. 978/2012) 
se aplică numai de la 1 ianuarie 2014, Comisia va revi ‑
zui schema și va prezenta Parlamentului European și 
statelor membre până în 2016 un raport cu privire la 
efectele schemei, iar până în 2017 un raport cu privire 
la funcționarea generală a noului regulament.
111
Extrapolarea Curții se realizează pe baza erorilor indivi ‑
duale reprezentând documente sau dovezi lipsă care ar 
fi trebuit să fie păstrate de importatori la data auditului 
Curții. Cu toate acestea, aceste erori nu dovedesc în mod 
automat faptul că mărfurile importate nu au avut originea 
preferențială declarată la momentul importului. În răspun ‑
sul său cu privire la erorile individuale depistate de Curte, 
Comisia va oferi statelor membre în cauză posibilitatea de 
a dovedi că documentele și dovezile de origine au existat 
la momentul vămuirii și că acestea pot fi încă furnizate. 
Numai atunci când elementele de probă nu sunt furnizate, 
este probabil să existe sume reprezentând resurse proprii 
tradiționale datorate de statele membre, dacă aceste sume 
rezultă din erorile administrative ale statelor membre.
Comisia atrage atenția asupra faptului că în prezent toate 
documentele justificative sunt deținute de importatori și 
că ar trebui ca aceștia să le păstreze pentru a le pune la 
dispoziția autorităților vamale în conformitate cu artico ‑
lul 77 din Codul Vamal al Uniunii. Documentele nu pot fi 
verificate în proporție de 100%, iar controalele trebuie să 
fie efectuate pe baza analizei de risc, astfel cum se prevede 
la articolul 13 din Codul Vamal al Uniunii.
În continuare, Comisia ia notă de faptul că valoarea even ‑
tualelor pierderi ne ‑extrapolate raportate de Curte pentru 
cele trei state membre în relație cu erorile individuale 
identificate, însumează 1 milion de Euro, sumă atribuită în 
proporție de 91% unui stat membru.
Răspunsul Comisiei 61
7. Comisia va continua să încurajeze statele membre 
să ia toate măsurile preventive corespunzătoare la 
primirea notificării privind asistența reciprocă.
8. Evaluarea capacității unei țări care beneficiază de 
un tratament preferențial face parte integrantă din 
procesul de negociere cu fiecare partener. Această 
evaluare nu se reflectă, însă, într ‑un raport oficial 
de evaluare. Comisia va include o evaluare a acestei 
capacități în studiul preliminar oficial care precedă 
noilor negocieri.
În general, negocierile asigură cadrul adecvat pen ‑
tru Comisie pentru evaluarea capacității autorităților 
din țările partenere de a administra corespunzător 
acordul.
9. Comisia va discuta această problemă cu statele mem ‑
bre (în cursul monitorizării) în vederea îmbunătățirii 
calității informațiilor furnizate de statele membre 
privind cooperarea administrativă. Procedura de ra ‑
portare va fi, de asemenea, simplificată.
10. Comisia va monitoriza țările care beneficiază de tra ‑
tament preferențial și în cazul cărora auditul efec ‑
tuat de Curte a relevat că există probleme privind 
cooperarea administrativă. A fost elaborat un plan 
de acțiune al Comisiei privind monitorizarea regulilor 
preferențiale de origine, în care sunt sugerate diferite 
măsuri de remediere.
11. Comisia menționează că sarcina recuperării financiare 
le revine statelor membre.
OLAF va continua să ofere autorităților competente 
din statele membre toate informațiile necesare pen ‑
tru a facilita acțiunile de recuperare întreprinse de 
acestea.116
Deși Comisia acceptă că prescrierea ridică probleme în 
privința recuperării, reamintește că este de datoria statelor 
membre să ia măsurile corespunzătoare pentru a asigura 
recuperarea rapidă a taxelor la import în cea mai mare 
măsură posibilă.
Comisia monitorizează în mod sistematic toate cazurile 
identificate de datorie financiară a statelor membre care 
rezultă în urma întîrzierii în procedurile de recuperare. 
Comisia va monitoriza constatările Curții și va solicita plata 
resurselor proprii tradiționale și a dobânzii, în cazurile în 
care creanțele se datorează erorilor administrative.
117
A se vedea răspunsurile de la punctele 96 și 99.
Comisia va continua să propună includerea clauzei 
privind gestionarea erorilor administrative în toate 
acordurile comerciale atunci când nu se convine asupra 
autocertificării.
120
A se vedea răspunsurile la punctele III literele (d) și (e), 
V literele (d) și (g), 82, 83, 96, 99 litera (d), 106 și 114, și la 
recomandarea 12.
Recomandările de la punctele 5-13
5. Comisia va analiza în continuare în care cazuri specifi ‑
ce sunt utile astfel de profiluri de risc și modul în care 
acestea ar trebui să fie puse în aplicare în domeniul 
regulilor de origine din cadrul regimurilor comerciale 
preferențiale.
6. În cursul inspecțiilor sale din ultimii ani, Comisia a pus 
un accent special pe eficacitatea sistemelor de gestio ‑ 
nare a riscurilor și strategiile de control ale statelor 
membre. Comisia a emis rapoarte tematice despre 
inspecțiile sale privind strategia de control vamal 
(2009), vămuirea la domiciliu (2011) și tranzitul (2012) 
și a prezentat aceste rapoarte statelor membre, în ca ‑
drul Comitetului consultativ privind resursele proprii 
și în cadrul grupului responsabil cu politica vamală. 
Comisia va continua să verifice dacă statele membre 
îmbunătățesc eficacitatea sistemelor de gestionare 
a riscurilor și strategiile de control.
Răspunsul Comisiei 62
13. Comisia va continua să promoveze înlocuirea cer ‑
tificatelor de origine și a certificatelor de circulație 
a mărfurilor cu autocertificarea prezentată de 
exportatori.
Răspuns la anexa V
1
Modelele CGE reprezintă instrumente ale tehnologiei 
actuale și contrar altor modele existente, acestea sunt 
cele mai potrivite să măsoare impactul la scară economică 
mare al deciziilor politicii comerciale având efecte asupra 
unei game largi de indicatori socio ‑economici sectoriali 
(venituri tarifare, importuri, exporturi, prețuri de producție, 
salarii, emisii CO 2, etc). Acest lucru are o imprtanță deo ‑
sebită pentru negociatori și părțile interesate. Evaluările 
impactului asupra dezvoltării durabile completează rezul ‑
tatele CGE cu analize calitative și sectoriale, inclusiv în ceea 
ce privește sectorul informal, atunci când disponibilitatea 
datelor permite acest lucru. Informațiile privind sectorul 
informal nu au fost suficient de fiabile până în momentul 
actual, astfel încât să poată fi folosite.
2
(a) Efectele pe termen lung ale deciziilor politicii comer ‑
ciale au fost evaluate de un număr mare de acade ‑
micieni și organizații internaționale, iar rezultatele 
obținute sunt în mare măsură acceptate și folosite 
de către guverne.
(b) Modelele CGE sunt folosite pentru simulări, nu în sco ‑
puri estimative. Acestea au o bază teoretică puternică 
și se bazează totodată pe date economice reale care 
reproduce comportamentul agentului economic.
(c) Agregarea mărfurilor și a țărilor în categorii mai largi 
se decide în funcție de specificitățile economiilor vi ‑
zate. Dacă se dovedește a fi util, rezultatele CGE vor fi 
completate cu analize parțiale de echilibru care diferă 
între ele, astfel cum diferă, de exemplu, categoriile 
grâului.Noile dispoziții introduse prin Regulamentul 
nr. 883/2013 privind investigațiile efectuate de OLAF13  
impun statelor membre să furnizeze către OLAF 
informații referitoare la măsurile luate de acestea în 
urma recomandărilor OLAF, printre altele, cu privire la 
recuperarea creanțelor. Aceste prevederi consolidează 
monitorizarea măsurilor de recuperare luate de state ‑
le membre și îmbunătățesc supravegherea financiară 
a investigațiilor efectuate de OLAF.
Comisia urmărește în mod sistematic toate cazurile 
identificate de datorie financiară a statelor membre 
care rezultă în urma întârzierilor în procedurile de 
recuperare. Comisia va continua să facă acest lucru.
12. Începând cu anul 2001, Comisia a propus ca toate 
regimurile comerciale preferențiale ale UE, fie ele 
autonome sau convenționale, să includă posibilita ‑
tea retragerii temporare a preferințelor în cazul unor 
probleme specifice privind gestionarea preferințelor 
și/sau alte încălcări grave ale legislației vamale sau al 
lipsei cooperării. Comisia consideră că aceste măsuri 
de protecție s‑au dovedit suficiente și va continua să 
propună includerea acestora în toate viitoarele regi ‑
muri comerciale preferențiale.
La sfârșitul anului 2013, posibilitatea retragerii 
temporare a preferințelor a fost deja inclusă în patru 
regimuri autonome (inclusiv sistemul de preferințe 
generalizate – SPG), în care sunt implicate aproape 
200 de țări și în acordurile preferențiale cu mai mult 
de 30 de țări.
În prezent, Comisia negociază includerea unor 
dispoziții privind retragerea temporară a preferințelor 
în regimurile comerciale preferențiale cu o serie de 
parteneri, inclusiv Japonia, Vietnam, Maroc, Thailanda 
și Canada.
Comisia va continua să propună includerea clauzei 
privind gestionarea erorilor administrative în toate 
acordurile comerciale viitoare în care nu se convine 
asupra autocertificării.
13 Regulamentul (UE, EURATOM) nr. 883/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind 
investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă 
(OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al 
Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului 
(Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului, JO L 248, 18.9.2013.
Răspunsul Comisiei 63
(d) Precum în cazul agregării de mărfuri, agregarea re ‑
giunilor este adaptată în funcție de situația specifică 
a fiecărui studiu de impact/evaluare a impactului 
asupra dezvoltării durabile, obiectivul acesteia fiind 
concentrarea asupra aspectelor considerate a fi de 
interes principal.
(e) În ultimii ani, în aceste domenii a avut loc o dezvolta ‑
re importantă. Comisia a finanțat execuția unei baze 
de date privind fluxurile mondiale de investiții străine 
directe, folosită momentan în cadrul modelului CGE și 
susține, în calitate de membru al consiliului GTAP , cre ‑
area unei noi baze de date privind migrația globală.
(f) Modelul CGE este completat de modele cantitative 
suplimentare (în special cu efecte sociale și de me ‑
diu), și de analize sectoriale mai detaliate.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite :
•  un singur exemplar : 
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  mai multe exemplare/postere/hărți:  
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm ), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm ) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm ) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost :
• pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Abonamente:
•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm ).
QJ‑AB‑14‑002‑RO‑C ISSN  1831 ‑0966
Regimurile comerciale preferențiale reprezintă un 
instrument esențial al politicii comerciale a Uniunii 
Europene. Schimburile comerciale generează 
beneficii economice atât pentru UE, cât și pentru 
țările sale partenere și contribuie la promovarea 
dezvoltării durabile și la eradicarea sărăciei în țările 
în curs de dezvoltare. Acest raport evaluează dacă 
regimurile comerciale preferențiale sunt gestionate 
în mod adecvat de Comisie și de statele membre. 
Potrivit constărilor raportului, Comisia nu a evaluat 
în mod corespunzător toate efectele economice ale 
regimurilor comerciale preferențiale, iar colectarea 
în integralitate a  veniturilor nu este asigurată 
deoarece controalele vamale desfășurate de către 
statele membre sunt deficitare. Există, de 
asemenea, deficiențe la nivelul supravegherii 
exercitate de Comisie.
CURTEA DE
CONTURIEUROPEANĂ