2009
EFICACITATEA CHELTUIELILOR EFECTUATE ÎN 
CADRUL MĂSURILOR STRUCTURALE ÎN DOMENIUL TRATĂRII APELOR REZIDUALE  PENTRU PERIOADELE 
DE PROGRAMARE 1994-1999 ȘI 2000-2006CURTEA DE CONTURI 
EUROPEANĂ
Raportul special   nr. 3APELE REZIDUALE ȘI NĂMOLURILE DE EPURARE PROVENITE DIN 
AGLOMERĂRILE URBANE POT AFECTA CALITATEA LACURILOR,  A RÂURILOR, A APELOR LITORALE, A APELOR SUBTERANE ȘI  A SOLURILOR EUROPEI. CA URMARE, UE A ADOPTAT O SERIE DE DIRECTIVE, COFINANŢÂND, TOTODATĂ, CONSTRUIREA DE STAŢII DE TRATARE A APELOR URBANE REZIDUALE. ÎN ACEST RAPORT, CURTEA ANALIZEAZĂ MĂSURA ÎN CARE STAŢIILE DE TRATARE COFINANŢATE DE UE ATING UN NIVEL CORESPUNZĂTOR DE PERFORMANŢĂ ÎN 
TRATAREA APELOR REZIDUALE ȘI ÎN CARE NĂMOLURILE REZULTATE 
DIN ACTIVITATEA STAŢIILOR DE TRATARE SUNT UTILIZATE ÎN MOD 
CORESPUNZĂTOR. RAPORTUL EXAMINEAZĂ, DE ASEMENEA, ROLUL 
COMISIEI.
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
RO
QJ-AB-09-003-RO-C
ISBN 978-92-9207-265-0
ISSN 1831-0966
ld904920_RO_coverBT.indd   1 19/05/09   16:29:34
Cum vă puteți procura publicațiile Uniunii Europene?
Publicații de vânzare:
• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• de la librăria pe care o frecventați, menționând titlul, editura și/sau numărul ISBN;•  contactând direct unul dintre agenții noștri de vânzări. Puteți obține datele de 
contact ale acestora vizitând http://bookshop.europa.eu sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
Publicații gratuite:• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  la reprezentanțele sau delegațiile Comisiei Europene. Puteți obține datele 
de contact ale acestora vizitând http://ec.europa.eu/ sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
ld904920_RO_coverBT.indd   2 19/05/09   16:29:35
EFICACITATEA CHELTUIELILOR 
EFECTUATE ÎN CADRUL MĂSURILOR STRUCTURALE ÎN DOMENIUL TRATĂRII APELOR REZIDUALE PENTRU PERIOADELE DE PROGRAMARE 1994-1999 ȘI 2000-2006Raportul special  nr. 3   2009
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf, CE]
ld904920_RO_insideBT.indd   1 19/05/09   16:41:29
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-20062
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBURG
Telefon +352 4398-45410
Telefax +352 4398-46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Raportul special  nr. 3  2009
Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa 
(http://europa.eu).
O fișă bibliografică figurează la sfârșitul prezentei publicaţii.
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene, 2009
ISBN 978-92-9207-265-0
© Comunităţile Europene, 2009
Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei
Printed in Belgium
ld904920_RO_insideBT.indd   2 19/05/09   16:41:30
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-20063
CUPRINS
Puncte
 GLOSAR
I–X SINTEZĂ
1–14  INTRODUCERE
1–4   ASPECTE PRIVIND MEDIUL ÎNCONJURĂTOR
5–13   GUVERNANŢA UE ȘI COFINANŢAREA
14  RATA DE ACOPERIRE A AGLOMERĂRILOR SUB ASPECTUL TRATĂRII APELOR REZIDUALE
15–19   SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
20–56  OBSERVAŢII
20–28   STAŢIILE DE TRATARE COFINANŢATE DE UE ATING UN NIVEL DE PERFORMANŢĂ CORESPUNZĂTOR 
ÎN TRATAREA APELOR REZIDUALE?
20–21  ASPECTE DE FOND22  MAJORITATEA STAŢIILOR DE TRATARE AU FUNCŢIONAT LA O CAPACITATE ADECVATĂ…23 … ÎNSĂ UNELE DINTRE STAŢIILE DE TRATARE AU FUNCŢIONAT CU MULT SUB CAPACITATE…24  … IAR O STAŢIE DE TRATARE AVEA O CAPACITATE INSUFICIENTĂ
25–26  EFLUENTUL PRODUS DE MAREA MAJORITATE A STAŢIILOR DE TRATARE A FOST ÎN CONFORMITATE CU CERINŢELE UE
27–28  MONITORIZAREA CALITĂŢII EFLUENTULUI: ÎN GENERAL, DATELE PRIVIND PERFORMANŢA S-AU SITUAT 
LA UN NIVEL ACCEPTABIL, ÎNSĂ EXISTĂ ȘI POSIBILITĂŢI DE ÎMBUNĂTĂŢIRE
29–38   NĂMOLURILE REZULTATE DIN ACTIVITATEA STAŢIILOR DE TRATARE SUNT UTILIZATE ÎN MOD CORESPUNZĂTOR?
29–30  ASPECTE DE FOND31–33  DOUĂ TREIMI DIN STAŢIILE DE TRATARE AUDITATE ELIMINAU NĂMOLURILE DE EPURARE ÎN CONFORMITATE CU PRACTICILE
RECOMANDATE LA NIVELUL UE
34  REZULTATE SATISFĂCĂTOARE LA EVALUAREA ÎN RAPORT CU CERINŢELE DIRECTIVEI PRIVIND NĂMOLURILE DE EPURARE
35–36  REVIZUIREA DIRECTIVEI?
37–38  MONITORIZAREA ELIMINĂRII NĂMOLURILOR: O SERIE DE POSIBILITĂŢI DE ÎMBUNĂTĂŢIRE LA NIVELUL STAŢIILOR ÎN 
FUNCŢIUNE ȘI LA CEL AL ORGANISMELOR DE MONITORIZARE DIN STATELE MEMBRE
39–56   COMISIA ÎȘI ÎNDEPLINEȘTE ROLUL?
39–40  ASPECTE DE FOND
41–45  NEVOIA DE CONSECVENŢĂ ÎN ANALIZA PROIECTELOR46–48  NEVOIA UNEI MAI BUNE MONITORIZĂRI A REZULTATELOR49–56  NECESITATEA DE A SE ŢINE SEAMA ÎNTR-O MĂSURĂ MAI MARE DE PRINCIPIILE ECOLOGICE ALE UE
57–66  CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
58–60   TRATAREA APELOR REZIDUALE
61–63   TRATAREA ȘI ELIMINAREA NĂMOLURILOR DE EPURARE
64–66   EFICACITATEA ROLULUI COMISIEI
 ANEXĂ – CIRCUITUL TRATĂRII APELOR URBANE REZIDUALE
 RĂSPUNSURILE COMISIEI
ld904920_RO_insideBT.indd   3 19/05/09   16:41:30
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006
ld904920_RO_insideBT.indd   4 19/05/09   16:41:30
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-20065
GLOSAR
Aglomerare : Zonă în care populaţia și/sau activităţile economice sunt suficient de concen-
trate încât apele urbane reziduale să fie colectate și transportate către o staţie de tratare 
a apelor urbane reziduale sau către un punct final de evacuare.
Bazin hidrografic : Zonă ale cărei scurgeri de apă de la suprafaţă converg în totalitatea lor 
către mare printr-o singură gură de vărsare, un singur estuar sau o singură deltă, scurgându-se către acestea printr-o reţea de râuri, fluvii și, eventual, lacuri.
Directiva-cadru privind apa : Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului 
din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).
Directiva privind nămolurile de epurare : Directiva 86/278/CEE a Consiliului din 12 iunie 1986 
privind protecţia mediului, în special a solului, atunci când se utilizează nămoluri de epurare în agricultură (JO L 181, 4.7.1986, p. 6).
Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale : Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 
21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale (JO L 135, 30.5.1991, p. 40).
Echivalent-locuitor (EL) : Expresie cantitativă a încărcării cu poluanţi a apelor reziduale din 
perspectiva numărului de persoane „echivalente” care ar genera o cantitate de reziduuri de aceeași importanţă. Un EL corespunde încărcării cu poluanţi generate de un locuitor pentru apele reziduale.
Eficacitate : Raportul dintre rezultatele obţinute și obiectivele stabilite.
Efluent sau apă evacuată : Apa reziduală tratată evacuată în apele receptoare ale bazinului 
hidrografic.
Eutrofizare : Îmbogăţirea apei cu elemente nutritive, în special compuși ai azotului și ai 
fosforului, provocând o dezvoltare accelerată a algelor, care duce la reducerea nivelului de 
oxigen din apă și la dispariţia de plante acvatice existente, pești și alte vietăţi acvatice.
Fondul de coeziune : Instrument financiar menit să consolideze coeziunea economică și 
socială prin finanţarea de proiecte de mediu și de transporturi în state membre cu un PNB pe cap de locuitor mai mic de 90 % din media înregistrată în Comunitate. Fondul de coeziune a fost implementat iniţial în Spania, Grecia, Irlanda și Portugalia. Începând cu 1 ianuarie 2004, Irlanda nu mai este eligibilă.
ld904920_RO_insideBT.indd   5 19/05/09   16:41:30
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-20066
Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) : Instrument financiar menit să promo-
veze coeziunea economică și socială între regiunile UE. Intervenţiile FEDR sunt implemen-tate în principal prin intermediul programelor operaţionale, care cuprind un număr mare 
de proiecte.
Măsuri structurale : În prezentul raport, intervenţiile din partea Fondului european de 
dezvoltare regională (FEDR) și a Fondului de coeziune.
Perioadă de programare : Cadrul multianual în care sunt planificate și implementate 
cheltuielile aferente fondurilor structurale și Fondului de coeziune.
Principiul precauţiei : Potrivit principiului precauţiei, dacă o acţiune sau o politică poate 
dăuna în mod grav sau ireversibil oamenilor sau mediului, în absenţa unui consens știinţific care să indice că dauna nu se va produce, sarcina probei revine celor care pledează în favoarea acţiunii în cauză. În unele sisteme juridice, precum legislaţia Uniunii Europene, principiul precauţiei reprezintă, de asemenea, un principiu de drept general și obligatoriu.
Program operaţional : Document aprobat de Comisie, care ia forma unui set coerent de 
priorităţi, cuprinzând măsuri multianuale. Priorităţile pot fi implementate recurgând la unul 
sau la mai multe fonduri structurale, sau, în mod alternativ, la alte instrumente financiare 
și la Banca Europeană de Investiţii.
Staţie de tratare a apelor urbane reziduale : Infrastructură care asigură o serie de procese 
de tratare cu scopul de a reduce la un nivel acceptabil poluarea care afectează apele reziduale provenite din aglomerările urbane, înaintea evacuării lor în apele receptoare.
Tratare primară : Etapă mecanică, care presupune separarea iniţială a particulelor mari de 
apa reziduală.
Tratare secundară : Etapă biologică, care implică tratarea apelor reziduale cu scopul de 
a elimina poluanţii organici biodegradabili.
Tratare terţiară : Etapă biologică/chimică aplicată, atunci când este necesar, pentru redu-
cerea nivelurilor concentraţiei de elemente nutritive în apele reziduale tratate, înainte de deversarea acestora în ape receptoare cu risc de eutrofizare.
Verificări independente : Verificări realizate de autorităţi independente (la nivel naţional, 
regional sau la nivelul unui bazin hidrografic) pentru a se monitoriza calitatea apelor evacuate și conţinutul nămolurilor, precum și al solurilor unde sunt eliminate acestea.
ld904920_RO_insideBT.indd   6 19/05/09   16:41:30
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-20067
Verificări proprii : Verificări efectuate în mod regulat de către un operator, în cadrul func-
ţionării de zi cu zi a unei staţii de tratare a apelor urbane reziduale, pentru a se monitoriza calitatea apelor evacuate și conţinutul nămolurilor.
Zonă sensibilă : Corp de apă sau secţiune a unui corp de apă cu risc de eutrofizare. Identi-
ficarea corespunzătoare a zonelor sensibile este de importanţă majoră, deoarece determină tipul de tratare care se va aplica apelor reziduale pentru reducerea agenţilor care induc eutrofizarea. În zonele sensibile, azotul și/sau fosforul trebuie eliminate.
Zone normale : Corp de apă sau secţiune dintr-un corp de apă fără risc de eutrofizare.
ld904920_RO_insideBT.indd   7 19/05/09   16:41:31
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-20068
SINTEZĂ
I.
Apele reziduale și nămolurile de epurare  
provenite din aglomerările urbane pot  afecta calitatea lacurilor, a râurilor, a apelor litorale, a solurilor și a apelor subterane din 
Europa. Ca urmare, UE a adoptat o serie de directive, cofinanţând, totodată, construirea 
de staţii de tratare a apelor urbane reziduale prin intermediul Fondului de coeziune și al FEDR. Acest fapt a dus la creșterea semnifi-
cativă a ratei populaţiei urbane deservite de 
instalaţii de tratare a apelor reziduale.
II.
Auditul realizat de Curte a avut în vedere staţii de tratare finanţate prin Fondul de coeziune și FEDR în Spania, Portugalia, Grecia și Irlanda 
pentru perioadele de programare 1994-1999 
și 2000-2006, ţărilor menţionate revenindu-le 
cea mai mare parte a cheltuielilor din acest domeniu. Concluziile de audit prezentate în 
acest raport se bazează pe examinarea siste-melor de gestiune și de control ale Comisiei 
și pe evaluarea performanţei a 73 de staţii de 
tratare. În afară de aceasta, s-au analizat, de asemenea, problema eliminării nămolurilor de epurare rezultate în urma tratării apelor 
reziduale și rolul Comisiei în domeniul apelor reziduale.
III.
Concluzia Curţii este că, în general, măsurile structurale au contribuit la îmbunătăţirea  tratării apelor reziduale în cele patru state 
membre auditate.
IV.
În general, staţiile de tratare cofinanţate în cadrul măsurilor structurale funcţionau în  
mod corespunzător. Cu toate acestea, s-a  evidenţiat că unele dintre ele funcţionau sub capacitate, iar pentru un număr restrâns de cazuri, nu au fost îndeplinite cerinţele UE cu 
privire la calitatea efluentului.
ld904920_RO_insideBT.indd   8 19/05/09   16:41:31
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-20069
V.
Curtea a constatat că trebuia acordată o mai 
mare atenţie asigurării unei conectări adec-vate a staţiilor de tratare la sistemul de cana-lizare, precum și obţinerii asigurării că apele 
industriale uzate receptate de aceste staţii au fost pretratate corespunzător.
VI.
În ceea ce privește nămolurile de epurare,  
concluzia Curţii este că, în cele patru state 
membre auditate, majoritatea staţiilor de  tratare cofinanţate au eliminat nămolurile  
în conformitate cu metodele de reutilizare 
încurajate la nivelul UE, cu toate că, pentru 
o parte din staţii, s-a optat pentru metode mai puţin durabile, care nu implică reutili-
zare. În afară de aceasta, Curtea a identificat 
anumite aspecte care ar putea fi îmbunătă-
ţite în legătură cu monitorizarea eliminării nămolurilor.
VII.
Actuala directivă privind nămolurile de  epurare datează din 1986 și, prin urmare,  nu include progresele realizate între timp  în domeniu. Orice revizuire a directivei ar  trebui să ia în calcul toate costurile și toate 
beneficiile noilor măsuri propuse, precum  
și impactul potenţial asupra altor politici  
ale UE.
VIII.
În ceea ce privește rolul Comisiei, Curtea  este de părere că ar putea exista o mai mare consecvenţă în examinarea de către aceasta 
a cererilor de subvenţii, consecvenţă care ar 
fi facilitată prin elaborarea unor orientări  
interne și a unor liste de control pentru uti-
lizarea în cadrul procesului de evaluare.SINTEZĂ
IX.
Mai mult, Curtea a constatat necesitatea  
unei mai bune monitorizări a rezultatelor  de către Comisie la examinarea rapoarte-lor finale, înainte de plata soldului existent 
în cadrul finanţării. Ar trebui luate măsuri  corespunzătoare ca răspuns la nefurnizarea 
informaţiilor solicitate sau la neobţinerea  rezultatelor scontate.
X.
În fine, Curtea consideră că menţinerea  bunei stări ecologice a corpurilor de apă  necesită un accent mai marcat pe principi-ile ecologice ale UE conform cărora „polu-atorul plătește” și poluarea trebuie redusă 
la sursă.
ld904920_RO_insideBT.indd   9 19/05/09   16:41:31
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200610
1 Articolul 174 din versiunea 
consolidată a Tratatului de 
instituire a Comunităţii Europene 
(JO C 325, 24.12.2002, p. 1). 
2 Directiva 91/271/CEE 
a Consiliului. 
3 Articolul 14 din Directiva 
91/271/CEE. 
4 Directiva 86/278/CEE 
a Consiliului. 
5 Directiva 2000/60/CE 
a Parlamentului European 
și a Consiliului. INTRODUCERE
ASPECTE PRIVIND MEDIUL ÎNCONJURĂTOR
 1.  Potrivit tratatului, Comunitatea contribuie la conservarea, protecţia și 
îmbunătăţirea calităţii mediului pe baza principiului precauţiei, a  
principiilor privind acţiunea preventivă și remedierea daunelor la  
sursă și a principiului „poluatorul plătește”1.
 2.  Apele reziduale și nămolurile de epurare provenite din aglomerările 
urbane pot afecta calitatea lacurilor, a râurilor, a apelor litorale, a ape-lor subterane, precum și a solurilor Europei. Instrumentele legislative ale UE cu relevanţă-cheie în acest domeniu sunt:
directiva privind tratarea apelor urbane reziduale (a) 2, care cere state-
lor membre ca, până la 31 decembrie 2000 sau până la 31 decem-
brie 2005, în funcţie de dimensiunea aglomerării în cauză, să  
se asigure că toate aglomerările sunt prevăzute cu sisteme de  colectare pentru apele urbane reziduale, care trebuie să facă cel puţin obiectul tratării secundare și, în cazul zonelor sensibile, al 
tratării terţiare. Tratarea corespunzătoare a apelor urbane rezi-duale vizează monitorizarea și reducerea la un nivel acceptabil a 
poluanţilor organici și anorganici, inclusiv a poluanţilor care sunt potenţiali cauzatori de eutrofizare pentru corpurile de apă din  
apropiere sau care prezintă un risc pentru sănătatea celor care  înoată în aceste ape; de asemenea, directiva conţine prevederi  referitoare la reutilizarea nămolurilor rezultate în urma tratării  
apelor reziduale
3;
directiva privind nămolurile de epurare (b) 4, care stabilește norme  
referitoare la prelevarea de probe și la analizele privind nămolurile și solul și care determină limitele concentraţiilor și ale cantită-ţilor maxime anuale de metale grele care pot fi introduse în sol. 
Obiectivul directivei este reglementarea și încurajarea utilizării nămolurilor de epurare în agricultură în așa fel încât să se evite 
daunele provocate vegetaţiei, animalelor sau oamenilor;
directiva-cadru privind apa (c) 
5, care se referă la protejarea și moni-
torizarea calităţii apelor din bazinele hidrografice, precum și  a ecosistemelor acestora. Această directivă a impus instituirea  
unor sisteme de clasificare și a unei reţele de monitorizare până 
în 2006, publicarea de planuri de gestionare a bazinelor hidro-
grafice în 2009 și îndeplinirea unei serii de obiective de mediu în 
general până în anul 2015.
ld904920_RO_insideBT.indd   10 19/05/09   16:41:31
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200611
6 Decizia nr. 1600/2002/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 22 iulie 2002 
de stabilire a celui de al șaselea program comunitar de acţiune 
pentru mediu (JO L 242, 10.9.2002, 
p. 1). 
7 Articolul 5 din versiunea 
consolidată a Tratatului de 
instituire a Comunităţii Europene: 
„[numai] în cazul și în măsura 
în care obiectivele acţiunii 
preconizate nu pot să fie realizate 
într-un mod satisfăcător de 
către statele membre, însă pot fi realizate mai bine la nivel 
comunitar din cauza dimensiunilor 
sau efectelor acţiunii preconizate”.  3.  În diagrama „Circuitul tratării apelor urbane reziduale” se prezintă pe 
scurt procesul de tratare a apelor reziduale și de eliminare a nămo-
lurilor, explicaţii însoţitoare fiind oferite în anexă .
 4.  În conformitate cu cel de al șaselea program comunitar de acţiune pentru 
mediu6, gestionarea apelor reziduale este o prioritate a UE pentru  
perioada 2002-2012.
GUVERNANŢA UE ȘI COFINANŢAREA
 5.  Protecţia mediului înconjurător este un domeniu în care competenţele 
sunt partajate între statele membre și Comunitate și, prin urmare,  
orice acţiune întreprinsă de Comunitate trebuie să fie în conformitate 
cu principiul subsidiarităţii7.
 6.  Directivele privind mediul se aplică pe tot teritoriul Uniunii. Respectarea 
dispoziţiilor acestora poate solicita proiecte de investiţii care variază 
în funcţie de nivelul de tratare a apelor reziduale impus de situaţia de mediu a corpurilor de apă în care este evacuat efluentul și în  
funcţie de tipul de echipament necesar (staţii de pompare, uscătoare de nămol etc.). Valoarea acestor proiecte poate merge de la cifre  inferioare sumei de 10 milioane de euro în cazul unei aglomerări de 
mici dimensiuni până la mai mult de 200 de milioane de euro pentru 
un centru urban major, costurile pe cap de locuitor scăzând odată  
cu dimensiunea instalaţiei datorită economiilor de scară (a se vedea caseta 1 ).
EXEMPLE DE PROIECTE COFINANŢATE INSPECTATE DE CURTE
În Spania, a existat un proiect cofi  nanţat de Fondul de coeziune pentru a deservi patru localităţi rurale cu o populaţie 
de 10 000 de locuitori. Proiectul includea o staţie de tratare a apelor urbane reziduale, asigurând tratare la nivel 
secundar și terţiar, 18 kilometri de conducte și șase staţii de pompare. Costurile proiectului s-au ridicat la 5,5 milioa-
ne de euro, cu o fi  nanţare din partea UE de 4,3 milioane de euro.
În Portugalia, costul unei noi staţii de tratare cofi  nanţate de Fondul de coeziune s-a ridicat la 22,8 milioane de euro. 
Această instalaţie, proiectată pentru a deservi o populaţie de 250 000 de locuitori printr-un nivel secundar de tratare și prin dezinfecţia apei, a benefi  ciat de fi  nanţarea din partea UE cu 19,4 milioane de euro.
În Grecia, Fondul de coeziune a cofi  nanţat un demers substanţial de modernizare a unei staţii de tratare pentru un 
oraș de 3,7 milioane de locuitori, staţia trecând de la tratare primară simplă la tratare secundară și terţiară. Costurile proiectului au fost de 202,2 milioane de euro, cu o fi  nanţare din partea UE de 135 de milioane de euro.CASETA  1
ld904920_RO_insideBT.indd   11 19/05/09   16:41:31
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200612
 7.  Costurile privind construcţia staţiilor de tratare sunt eligibile pentru 
asistenţă în cadrul măsurilor structurale. În regiunile cuprinse în  
Obiectivul 1 se poate atinge un nivel de finanţare de 85 %8. Sprijinul 
financiar al UE a totalizat 10,6 miliarde de euro pentru perioada de programare 2000-2006
9, patru state membre (Spania, Portugalia, Gre-
cia și Irlanda) însumând mai mult de 50 % din cheltuieli. Pentru peri-
oada de programare 2007-2013, a fost alocat un total de 13,9 miliarde, 
celor 12 noi state membre ale UE revenindu-le 9,1 miliarde de euro.
 8.  Două direcţii generale ale Comisiei Europene au un rol semnificativ în 
aprobarea și urmărirea proiectelor de tratare a apelor reziduale și a nămolurilor de epurare: Direcţia Generală Mediu (DG ENV) și Direcţia Generală Politică Regională (DG REGIO).
 9.  DG ENV este responsabilă cu politica de mediu a UE în domeniul trată-
rii apelor reziduale. DG ENV are obligaţia de a urmări performanţa  
staţiilor de tratare din perspectiva calităţii apelor evacuate și din  perspectiva eliminării nămolurilor, precum și obligaţia de a declanșa proceduri antiîncălcare atunci când este necesar.
 10.  DG REGIO deţine responsabilitatea bugetului UE în domeniul politicii 
regionale, prin gestiune repartizată (partajată) cu statele membre. În cadrul acestei politici se cofinanţează staţii de tratare prin interme-
diul a două instrumente financiare: Fondul de coeziune și FEDR
10.
 11.  Comisia examinează toate cererile prezentate de statele membre cu 
privire la proiecte finanţate prin Fondul de coeziune și la proiecte  majore
11 finanţate prin FEDR, pentru a se asigura că aceste cereri sunt 
completate corect și în conformitate cu directivele UE. Comisia oferă 
îndrumare menită să ajute statele membre în prezentarea cererilor lor 
de subvenţie în cadrul ghidului său referitor la Fondul de coeziune 
pentru perioada 2000-2006 ( Guide to the Cohesion Fund 2000-2006 ). 
Rolul DG REGIO este să examineze individual calitatea proiectelor care 
urmează să fie finanţate, consultând și alte direcţii generale atunci 
când este necesar (în mod special DG ENV).8 Obiectivul 1 promovează 
dezvoltarea și ajustarea structurală 
a regiunilor cu o dezvoltare mai 
scăzută faţă de medie (cu un PIB pe cap de locuitor mai mic de 75 % 
din media înregistrată în UE). 
Două treimi din operaţiunile din 
cadrul fondurilor structurale au fost 
legate de Obiectivul 1, aproape 20 % din populaţia totală a UE fiind vizată 
de acest obiectiv. Pentru perioada 
de programare 2000-2006, rata 
maximă de finanţare care poate fi 
acordată în aceste regiuni este de 
75 % pentru proiectele FEDR și de 
85 % pentru proiectele din cadrul 
Fondului de coeziune. 
9 Comisia nu dispune de 
informaţiile privind perioada de 
programare 1994-1999, întrucât 
pentru acea perioadă datele 
referitoare la FEDR au fost disponibile 
doar la nivelul statelor membre. 
10 Cofinanţarea staţiilor de tratare 
a fost aprobată și pentru ţările 
candidate, în cadrul Instrumentului 
pentru politici structurale de 
preaderare (ISPA). Începând cu data 
aderării, aceste proiecte au intrat în 
sfera Fondului de coeziune. 
11 Pentru perioada de 
programare 1994-1999, „proiecte majore” erau „cele al căror cost 
total luat în considerare pentru 
a determina mărimea contribuţiei 
comunitare [depășea], ca regulă 
generală, 25 de milioane ECU pentru investiţiile în infrastructură 
și 15 milioane ECU pentru 
investiţiile în producţie” [traducere 
neoficială]. Pentru perioada de 
programare 2000-2006, definiţia 
„proiectelor majore” acoperea 
proiectele „al căror cost total, luat 
în considerare pentru determinarea 
contribuţiei fondurilor, [depășea] 
50 de milioane EUR”. Pentru 
perioada 2007-2013, pragul pentru 
proiectele de mediu este stabilit la 
25 de milioane de euro. 
ld904920_RO_insideBT.indd   12 19/05/09   16:41:31
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200613
 12.  Decizia privind cofinanţarea unui proiect stabilește suma acordată și con-
diţiile care trebuie îndeplinite. După încheierea proiectelor din cadrul 
Fondului de coeziune, beneficiarul trebuie să prezinte, în vederea  lichidării soldului finanţării, un raport final care să descrie acţiunile 
desfășurate și să conţină o evaluare iniţială privind obţinerea rezul-
tatelor scontate
12. În ceea ce privește proiectele majore din cadrul 
FEDR, regulamentul nu dispune elaborarea de rapoarte finale indi-
viduale – prezentarea informaţiilor referitoare la proiectele majore trebuie să se facă în cadrul unor capitole separate din rapoartele  
privind programele operaţionale în care se înscriu aceste proiecte.
 13.  În ceea ce privește celelalte proiecte finanţate de FEDR, rolul Comisiei 
vizează evaluarea și aprobarea programelor operaţionale, și nu pro-
iectele individuale.
RATA DE ACOPERIRE A AGLOMERĂRILOR SUB ASPECTUL 
TRATĂRII APELOR REZIDUALE
 14.  Parţial ca rezultat al intrării în vigoare a directivei privind tratarea ape-
lor urbane reziduale și al sprijinului financiar semnificativ din partea UE
13, a existat o creștere considerabilă a ratei de acoperire a popu-
laţiei urbane deservite de capacităţi de tratare secundară și terţiară (a se vedea definiţia în anexă ). Acest lucru este evident în special  
la nivelul celor patru state membre care au constituit destinatarii a peste 50 % din cheltuielile UE din perioada de programare 2000-2006 pentru implementarea de sisteme de tratare a apelor urbane reziduale (tabelele 1  și 2).12 Regulamentul (CE) nr. 1164/94 
al Consiliului din 16 mai 1994 de 
creare a unui Fond de coeziune 
(JO L 130, 25.5.1994, p. 1) astfel cum a fost modificat prin 
Regulamentul (CE) nr. 1265/1999 
(JO L 161, 26.6.1999, p. 62). 
13 În cazul celor patru state membre 
vizitate, mai mult de 50 % din 
resursele financiare necesare 
pentru implementarea sistemelor 
de tratare a apelor urbane 
reziduale fuseseră furnizate de UE. 
ld904920_RO_insideBT.indd   13 19/05/09   16:41:32
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200614
EVOLUŢIA PROCENTUALĂ A POPULAŢIEI DIN AGLOMERĂRILE URBANE CARE ESTE 
DESERVITĂ DE STAŢII DE TRATARE CU TRATARE SECUNDARĂ
Stat membruÎnceputul perioadei de 
programare 1994-1999Sfârșitul perioadei de 
programare 2000-2006
Irlanda120 % (1994) 87 % (2006)
Spania241 % (1995) 77 % (2005)
Portugalia332 % (1994) 80 % (2006)
Grecia4< 20 % (1994) 85 % (2005)
1 Agenţia pentru Protecţia Mediului ( Environmental Protection Agency ) – Oficiul pentru 
asigurarea aplicării normelor de mediu, „Evacuarea apelor urbane reziduale în Irlanda” (Urban Waste Water Discharges in Ireland ) – rapoarte pentru anii 2002-2003 și 2004-2005. 
Datele privind anul 2006 sunt furnizate de Ministerul Mediului, Patrimoniului și Administraţiei Publice Locale.
2 Datele de la nivelul anului 1995: raport întocmit în conformitate cu articolul 16 din directiva 
privind tratarea apelor urbane reziduale și trimis Comisiei de Spania (octombrie 2004); datele de la nivelul anului 2005: estimare furnizată de Ministerul Mediului.
3 Planul strategic privind apa și tratarea apelor reziduale (2007-2013).
4 Ministerul Mediului – estimare a Agenţiei Centrale pentru Apă.TABELUL  1
EVOLUŢIA PROCENTUALĂ A POPULAŢIEI DIN AGLOMERĂRI URBANE SITUATE 
ÎN ZONE SENSIBILE CARE ESTE DESERVITĂ DE STAŢII DE TRATARE CU TRATARE SECUNDARĂ ȘI TERŢIARĂ
Stat membruÎnceputul perioadei de 
programare 1994-1999 (1995)1Sfârșitul perioadei de 
programare 2000-2006 
Irlanda 2 % 8 % (2006)2
Spania 3 % 84 % (2005)3
Portugalia 0 % 63 % (2005)4
Grecia 6 % 55 % (2006)5
1 „Datele OCDE privind mediul” ( OECD Environmental Data ) (compendiu 2006).
2 Pentru 2006, Agenţia pentru Protecţia Mediului; Ministerul Mediului a estimat că 
procentul va crește la 80 % la nivelul anului 2009.
3 Ministerul Mediului.
4 Instituto da Água I. P. (INAG I. P.) a estimat că procentul va crește la 78 % în 2008.
5 Ministerul Mediului – Agenţia Centrală pentru Apă. La nivelul anului 2007, cifra crescuse 
deja la 97 %.TABELUL 2
ld904920_RO_insideBT.indd   14 19/05/09   16:41:32
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200615
SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
 15.  Obiectivul principal al auditului a fost evaluarea eficacităţii cheltuielilor 
efectuate în cadrul măsurilor structurale pentru tratarea apelor rezi-
duale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006.
 16.  Curtea a căutat să obţină răspunsuri la următoarele întrebări:
Staţiile de tratare cofinanţate de UE ating un nivel corespunzător (a) 
de performanţă în tratarea apelor reziduale?
Nămolurile rezultate din activitatea staţiilor de tratare sunt uti- (b) 
lizate în mod corespunzător?
Comisia își îndeplinește rolul în legătură cu selecţia proiectelor, (c) 
cu monitorizarea rezultatelor prin analiza efectuată asupra rapoar-telor finale și cu promovarea principiilor de mediu?
 17.  Auditul a avut loc la nivelul Comisiei Europene și în patru state mem-
bre: Spania, Portugalia, Grecia și Irlanda. Cheltuielile comunitare  totale pentru proiecte de tratare a apelor reziduale în aceste state membre au fost de 5,2 miliarde de euro pentru perioada 1994-1999 
și de 5,9 miliarde de euro pentru perioada 2000-2006. Auditul s-a  
desfășurat în perioada mai 2007-martie 2008.
 18.  Auditul s-a bazat pe evaluarea performanţei unui eșantion format  
din 73 de staţii de tratare funcţionale cofinanţate în perioadele de programare în cauză.
 19.  Au fost examinate procedurile Comisiei de aprobare, monitorizare și 
urmărire a proiectelor. În statele membre, Curtea a intervievat repre-
zentanţi din cadrul diferitelor autorităţi locale, regionale și naţio-
nale însărcinate cu proiectarea, selecţia, exploatarea și monitorizarea 
staţiilor de tratare. Curtea a inspectat la faţa locului 26 de proiecte 
(tabelul 3 ), în prezenţa unor experţi independenţi competenţi în  
domeniul exploatării, întreţinerii și controlului staţiilor de tratare. 
Alte 47 de staţii de tratare au făcut obiectul unor controale docu-mentare. Pentru a identifica și compara criteriile de referinţă și cele mai bune practici din domeniu, au fost examinate standardele din  unele state din afara graniţelor UE (SUA, Elveţia, Canada, Australia 
și Japonia).
ld904920_RO_insideBT.indd   15 19/05/09   16:41:32
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200616
STAŢIILE DE TRATARE A APELOR REZIDUALE VIZITATE ÎN CADRUL AUDITULUI 
CURŢII: DUPĂ SITUARE ȘI SURSA DE FINANŢARE
Fondul de 
coeziuneFEDR Total
Spania 516
Portugalia 516
Grecia 606
Irlanda 628
Total 22 4 26TABELUL 3
ld904920_RO_insideBT.indd   16 19/05/09   16:41:32
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200617
STAŢIILE DE TRATARE COFINANŢATE DE UE ATING 
UN NIVEL DE PERFORMANŢĂ CORESPUNZĂTOR ÎN TRATAREA APELOR REZIDUALE?
ASPECTE DE FOND
 20.  Scopul tratării apelor menajere și a celor industriale pretratate este de a 
reduce poluanţii la un nivel acceptabil care să permită apoi absorbţia 
lor în condiţii de siguranţă în corpurile de apă receptoare. Calitatea 
efluentului este monitorizată prin prelevarea de probe de apă.
 21.  Curtea a verificat:
dacă staţiile de tratare funcţionau la o capacitate adecvată; (a) 
dacă exista un nivel acceptabil al calităţii efluentului rezultat; (b) 
dacă staţiile de tratare erau monitorizate corespunzător în privinţa (c) 
performanţei.
MAJORITATEA STAŢIILOR DE TRATARE AU FUNCŢIONAT LA 
O CAPACITATE ADECVATĂ…
 22.  Dintre staţiile de tratare vizitate, s-a constatat că 18 din 26 funcţionau 
în mod satisfăcător în ceea ce privește capacitatea, având o rată de utilizare de peste 50 %. În aceste cazuri, exista o conectare adecvată a gospodăriilor și a utilizatorilor industriali la staţia de tratare.
… ÎNSĂ UNELE DINTRE STAŢIILE DE TRATARE AU FUNCŢIONAT 
CU MULT SUB CAPACITATE…
 23.  Staţiile care funcţionează la mai puţin de 50 % din capacitate pot fi con-
siderate ca fiind subutilizate. În eșantionul Curţii, șapte staţii func-
ţionau în acest fel, subutilizarea în aceste cazuri putând fi explicată 
după cum urmează14:OBSERVAŢII
14 Două staţii de tratare funcţionau 
la 35 % din capacitate, patru la 
aproximativ 40 % și o staţie la 45 % 
din capacitate. 
ld904920_RO_insideBT.indd   17 19/05/09   16:41:32
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200618
șase din cele șapte cazuri de subutilizare au fost determinate de (a) 
problemele apărute în ceea ce privește finalizarea reţelei, multe gospodării și mulţi utilizatori industriali rămânând neconectaţi la staţiile de tratare cu toate că aceste staţii funcţionau de cinci 
sau mai mulţi ani. Ca urmare, nu se trata întreaga cantitate de  ape reziduale produse în zonă;
cea de a șaptea staţie funcţiona la o capacitate mai mică decât cea (b) 
planificată din cauza declinului în care a intrat industria locală, care a condus la reducerea drastică a cantităţii de apă primite  pentru tratare.
… IAR O STAŢIE DE TRATARE AVEA O CAPACITATE 
INSUFICIENTĂ
 24.  O staţie funcţiona la capacitate maximă datorită creșterii economice 
neașteptat de rapide din regiunea respectivă. Ca urmare, la data vizi-tei Curţii, staţia de tratare nu avea o capacitate suficientă pentru  a face faţă cantităţii de ape reziduale care îi revenea. Lucrările de  
extindere la această staţie sunt planificate pentru 2009-2010, pentru 
moment staţia fiind incapabilă să trateze în mod corespunzător toată 
apa reziduală receptată.
EFLUENTUL PRODUS DE MAREA MAJORITATE A STAŢIILOR DE 
TRATARE A FOST ÎN CONFORMITATE CU CERINŢELE UE
 25.  Curtea a evaluat calitatea apei evacuate de la cele 73 de staţii de tratare 
(care au fost selectate) în raport cu cerinţele directivei privind trata-rea apelor urbane reziduale
15. Directiva a fost la rândul ei comparată 
cu reglementările în vigoare în ţări terţe care au un nivel asemănător de dezvoltare economică și socială. În 64 de cazuri, calitatea apei  evacuate a întrunit condiţiile impuse de UE, tabelul 4  prezentând  
o  imagine de ansamblu asupra rezultatelor.15 În directiva 91/271/CEE a 
Consiliului, anexa I, tabelele 1 
și 2, se stabilesc cerinţele pentru apa evacuată în ceea ce privește 
cererea biochimică de oxigen 
(CBO5), cererea chimică de oxigen 
(CCO) și totalul materiilor solide în 
suspensie (TMSS), pentru zonele 
normale, la care se adaugă, în 
cazul zonelor sensibile, fosforul total (FT) și/sau azotul total (AT) 
(a se vedea anexa ). 
ld904920_RO_insideBT.indd   18 19/05/09   16:41:33
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200619
PERFORMANŢA STAŢIILOR DE TRATARE DIN EȘANTIONUL DE AUDIT ÎN RAPORT 
CU CERINŢELE UE PRIVIND CALITATEA EFLUENTULUI
Staţii de tratare 
auditateCondiţii UE îndeplinite 
în mod clarCondiţii UE îndeplinite 
la limităCondiţii UE 
neîndeplinite
Spania 19 9 7 3
Irlanda 18 12 5 1
Portugalia 18 8 6 4
Grecia 18 12 5 1
Total 73 41 23 9
% 100 % 56,2 % 31,5 % 12,3 %TABELUL 4
EXEMPLE DE STAŢII DE TRATARE CARE ÎNTRUNESC CONDIŢIILE IMPUSE DE UEFOTO 1-4
Foto 1: staţia de tratare Psyttalia – Grecia Foto 2: staţia de tratare Febros – Portugalia
Foto 3: staţia de tratare León – Spania Foto 4: staţia de tratare Drogheda – Irlanda
ld904920_RO_insideBT.indd   19 19/05/09   16:41:33
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200620
 26.  După cum rezultă din tabelul 4 , în nouă cazuri calitatea apei evacuate 
nu a întrunit condiţiile UE, constatându-se următoarele probleme:
în mod normal, apele uzate industriale trebuie pretratate înainte de (a) 
a fi evacuate în sistemul de canalizare municipal, pentru a se evita 
problemele în ceea ce privește performanţa staţiei de tratare. În cazul 
a patru staţii de tratare care nu îndeplineau condiţiile impuse de UE, 
problemele principale s-au datorat receptării de către staţii a unor 
ape din surse industriale care nu fuseseră pretratate complet, iar în unele cazuri operatorii nu au fost informaţi în legătură cu compoziţia apelor uzate industriale pe care le receptau (a se vedea caseta 2 );
unele staţii de tratare erau exploatate de autorităţi locale care (b) 
nu dispuneau de resurse și cunoștinţe corespunzătoare și care nu aveau la dispoziţie mecanisme prin care să se informeze în legătură cu cele mai bune practici;
în alte cazuri, performanţa scăzută a rezultat în urma neeliminării (c) 
corespunzătoare a elementelor nutritive care induc eutrofizarea, 
deficienţă cauzată de lipsa echipamentelor adecvate pentru eli-minarea substanţelor nutritive.
MONITORIZAREA CALITĂŢII EFLUENTULUI: ÎN GENERAL, 
DATELE PRIVIND PERFORMANŢA S-AU SITUAT LA UN NIVEL ACCEPTABIL, ÎNSĂ EXISTĂ ȘI POSIBILITĂŢI DE ÎMBUNĂTĂŢIRE
 27.  În general, la cele 26 de staţii de tratare vizitate, verificările proprii efec-
tuate de către operatorul staţiei erau în conformitate cu standardele prevăzute de directiva privind tratarea apelor urbane reziduale în ceea ce privește frecvenţa efectuării lor și metodele folosite pentru preleva-
rea probelor. Cu toate acestea, au fost identificate câteva deficienţe, în special în cazul staţiilor de dimensiuni mai mici:
EXEMPLE DE PRETRATARE NECORESPUNZĂTOARE A APELOR UZATE INDUSTRIALE
În Spania, operatorii a două dintre cele trei staţii de tratare care nu întruneau standardele au specifi  cat în „ra-
poartele lunare de exploatare” faptul că actorii industriali trimiteau apă reziduală netratată către staţiile lor, fapt 
care producea un efect negativ asupra performanţei. În cazul uneia dintre aceste două staţii, 74 din cele 93 de 
verifi  cări proprii efectuate în 2006 au pus în evidenţă abateri de peste 100 % de la limitele stabilite în cadrul direc-
tivei privind tratarea apelor urbane reziduale.
În Portugalia, în cazul a două din cele patru staţii de tratare care nu întruneau condiţiile UE, actorii industriali 
efectuau evacuări direct în sistemul de canalizare municipal, fără a realiza o pretratare corespunzătoare. Operatorii aveau cunoștinţă de această situaţie, ea fi  ind consemnată și în rapoartele întocmite de organismul independent 
desemnat pentru monitorizarea performanţei staţiilor de tratare.CASETA  2
ld904920_RO_insideBT.indd   20 19/05/09   16:41:35
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200621
16 Anexa I.D la Directiva 
91/271/CEE. 
17 Directiva 86/278/CEE și 
Directiva 91/271/CEE. într-unul din cazuri, frecvenţa verificărilor proprii era insufi- (a) 
cientă (în 2006 au fost efectuate cinci verificări proprii, fiind  obligatorii 12);
în trei cazuri, metoda folosită pentru prelevarea probelor nu era (b) 
în conformitate cu prevederile directivei [prelevare punctuală  
(grab sampling ), directiva solicitând prelevarea pe o perioadă de 
24 de ore, la intervale regulate sau proporţional cu debitul].
 28.  Pe parcursul auditului s-au evidenţiat câteva bune practici suplimentare 
faţă de cerinţele impuse de directivă:
operatorii staţiilor de tratare cu o capacitate de peste 50 000 EL efec- (a) 
tuau un număr mai mare de verificări proprii decât cele 24 impuse 
de directivă16. La cele 14 staţii vizitate aflate în această categorie, 
numărul probelor efectuate anual varia între 38 și 365;
trei dintre cele patru state membre vizitate au în funcţiune un sis- (b) 
tem de licenţe pentru evacuarea de efluenţi, prin care sunt stabilite condiţiile privind apa evacuată în cazul fiecărei staţii de tratare (totuși, unele dintre staţiile de tratare vizitate în aceste state mem-
bre funcţionau fără licenţă sau cu licenţe expirate). Cel de al patru-
lea stat membru a lansat un sistem de licenţe în 2008.
NĂMOLURILE REZULTATE DIN ACTIVITATEA 
STAŢIILOR DE TRATARE SUNT UTILIZATE ÎN MOD CORESPUNZĂTOR?
ASPECTE DE FOND
 29.  Tratarea apelor reziduale are ca rezultat evacuarea de efluent și producerea 
de nămoluri de epurare. UE încurajează utilizarea acestora din urmă ca îngrășământ
17, nămolurile de epurare tratate fiind o bună sursă de 
fosfor, azot și potasiu. O astfel de utilizare a nămolurilor este avan-tajoasă pentru fermieri din punct de vedere economic, reprezentând o bună utilizare a unor resurse disponibile și fiind, în același timp, bene-fică pentru sol. Nămolurile de epurare pot conţine însă și contaminanţi nocivi, care trebuie menţinuţi la un nivel acceptabil pentru ca nămo-lurile să poată fi utilizate sau eliminate în condiţii de siguranţă.
ld904920_RO_insideBT.indd   21 19/05/09   16:41:36
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200622
18 Directiva 75/442/CEE a 
Consiliului din 15 iulie 1975 
privind deșeurile (JO L 194, 25.7.1975, p. 39). 
ELIMINAREA NĂMOLURILOR DE EPURARE PRODUSE DE STAŢIILE DE TRATARE 
DIN EȘANTIONUL DE AUDIT
Metode de reutilizare 
recomandate de UEMetode care nu implică reutilizarea
Total
Aplicarea 
pe solIncinerareaDepozitele 
de deșeuri 
municipaleÎn cadrul staţiilor 
de tratareAltele
Spania 16 0 2 0 1 19
Irlanda 17 0 1 0 0 18
Portugalia 14 0 1 3 0 18
Grecia 0 1 14 2 1 18
Total 47 1 18 5 2 73TABELUL  5 30.  Curtea a analizat:
dacă nămolul a fost eliminat în condiţii de siguranţă, UE încura- (a) 
jând18 reutilizarea în condiţii de siguranţă a acestuia, în agricul-
tură și în generarea de energie prin incinerare, eliminarea către 
depozitele de deșeuri municipale fiind considerată acceptabilă, 
deși recunoscută drept cea mai puţin sustenabilă metodă;
dacă, în cazul utilizării în agricultură, nămolurile și solul prezentau (b) 
niveluri sigure în ceea ce privește anumite substanţe considerate periculoase;
dacă monitorizarea de la nivelul staţiilor aflate în funcţiune și de (c) 
la nivelul statelor membre furniza o asigurare adecvată referitoare la eliminarea în condiţii de siguranţă a nămolurilor de epurare.
DOUĂ TREIMI DIN STAŢIILE DE TRATARE AUDITATE ELIMINAU 
NĂMOLURILE DE EPURARE ÎN CONFORMITATE CU PRACTICILE RECOMANDATE LA NIVELUL UE
 31.  Din cele 73 de staţii de tratare cuprinse în eșantionul de audit, dintre cele 
care folosesc metodele de reutilizare recomandate de UE un număr 
de 47 au ales agricultura, iar o staţie a ales generarea de energie prin 
incinerare (a se vedea tabelul 5 ).
ld904920_RO_insideBT.indd   22 19/05/09   16:41:36
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200623
EXEMPLE DE ELIMINARE A NĂMOLURILOR DE EPURAREFOTO 5-6
Foto 5: practica de reutilizare pe terenurile agricole, 
încurajată de UEFoto 6: practică defi  citară – depozitarea în cadrul 
staţiei de tratare vizitate 32.  La celelalte 25 de staţii de tratare erau folosite metode care nu implică 
reutilizarea, din diferite motive:
deși Grecia elaborează în prezent un plan naţional pentru a solu- (a) 
ţiona problema eliminării nămolurilor de epurare, la momentul  
auditului nu existau nici planuri naţionale, nici planuri regionale, 
iar 14 din cele 18 staţii de tratare din Grecia care au fost audi-
tate eliminau nămolurile de epurare către depozitele de deșeuri 
municipale;
în Grecia și Portugalia, unele staţii de tratare nu au o strategie (b) 
viabilă pentru eliminarea nămolurilor, în mod special staţiile care sunt exploatate de municipalităţi. Aceasta a condus la depozitarea în cadrul staţiilor și, într-un caz, la aruncarea nămolurilor într-o mină părăsită. O staţie de tratare de dimensiuni mari din Grecia 
nu avea încheiat un contract valabil pentru eliminarea nămolurilor 
și, în consecinţă, în cadrul staţiei erau depozitate în fiecare an  
13 450 de tone de nămoluri ( foto 6 ).
ld904920_RO_insideBT.indd   23 19/05/09   16:41:36
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200624
EVOLUŢIA PROCENTUALĂ A REUTILIZĂRII NĂMOLURILOR DE EPURARE DIN CADRUL 
STAŢIILOR DE TRATARE ÎN CONFORMITATE CU PRACTICILE RECOMANDATE DE UE1
Stat membruÎnceputul perioadei de 
programare 1994-1999Sfârșitul perioadei de 
programare 2000-2006Metoda de reutilizare
Irlanda 12 %/15 % (1994) 76 %/83 % (2005)Agricultură/toate 
utilizările legate 
de terenuri
Spania 46 % (1997) 66 % (2003) Agricultură
Portugalia 30 % (1995) 42 % (2005) Agricultură
Grecia 0 % (1997)0 % (2005)/50 % 
(la mijlocul lui 2007)2 Energie (incinerare)
1 Rapoartele privind nămolurile de epurare care sunt elaborate de statele membre în conformitate cu articolul 17 
din directiva privind nămolurile de epurare.
2 Estimare. Ministerul Mediului.TABELUL  6 33.  Referitor la statele membre vizitate, analiza efectuată de Curte asupra 
datelor privind eliminarea nămolurilor de epurare a indicat o creștere vizibilă în ceea ce privește reutilizarea nămolurilor de epurare potrivit metodelor încurajate de UE ( tabelul 6  și caseta 3 ).
EXEMPLU PRIVIND MODUL ÎN CARE UN STAT MEMBRU A ÎNCURAJAT PRACTICILE 
RECOMANDATE DE UE
Performanţele obţinute de Irlanda s-au datorat în parte implementării directivei privind nămolurile de epurare 
prin elaborarea și aplicarea de linii directoare care au identifi  cat cele mai bune practici în tratarea și eliminarea 
nămolurilor de epurare. Una dintre liniile directoare s-a concentrat asupra pregătirii unor planuri de gestionare 
efi cace a nămolurilor pentru autorităţile locale, alte două tratând eliminarea în condiţii de siguranţă a nămolurilor 
pe terenurile agricole și incluzând cerinţa utilizării, pentru fi  ecare fermier, a unui „plan de gestionare a substanţelor 
nutritive”.CASETA  3
ld904920_RO_insideBT.indd   24 19/05/09   16:41:37
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200625
EXEMPLE DE VERIFICĂRI VIZÂND PREZENŢA ALTOR COMPUȘI 
ÎN NĂMOLURILE DE EPURARE
În Irlanda, trei din opt staţii de tratare care au fost vizitate efectuau periodic teste de detecţie a fl  uorului, a arse-
nicului, a seleniului și a magneziului. Unele staţii efectuau și teste privind hidrocarburile aromatice policiclice (HAP) și bifenilii policloruraţi (PCB).
În Portugalia, începând cu 2006, nămolurile rezultate din activitatea staţiilor de tratare care receptează ape industri-
ale trebuie să fi  e testate în vederea identifi  cării compușilor organici și a dioxinelor. Acest lucru s-a realizat la patru 
din cele șase staţii de tratare vizitate.CASETA  4REZULTATE SATISFĂCĂTOARE LA EVALUAREA ÎN RAPORT CU 
CERINŢELE DIRECTIVEI PRIVIND NĂMOLURILE DE EPURARE
 34.  În cazul staţiilor de tratare auditate la faţa locului în cele trei state mem-
bre care aplică nămoluri pe terenuri, testele de laborator efectuate 
vizând concentraţiile de metale grele în nămolurile de epurare și în 
soluri, înaintea aplicării nămolurilor, au dat rezultate care erau în con-formitate cu limitele maxime impuse prin directiva privind nămolurile de epurare. Erau efectuate verificări și pentru alţi compuși, cum ar fi bifenilii policloruraţi (PCB), cu toate că acest lucru nu este impus prin directivă (a se vedea caseta 4 ).
REVIZUIREA DIRECTIVEI?
 35.  Deși Curtea a constatat că cerinţele directivei privind nămolurile de 
epurare erau îndeplinite corespunzător, dat fiind faptul că a fost  adoptată în 1986, directiva actuală nu include progresele ulterioare apărute în domeniul tehnicilor și metodelor de tratare și eliminare 
a nămolurilor. De exemplu, directiva nu impune teste referitoare la 
contaminanţii organici precum PCB sau la agenţii patogeni precum 
E. coli , în timp ce unele state membre ale UE au stabilit concentra-
ţii maxime pentru contaminanţii organici în cadrul reglementărilor 
interne, iar anumite ţări nemembre UE și-au fixat norme destinate  
reducerii efectelor dăunătoare ale agenţilor patogeni din nămoluri. În afară de aceasta, alte aplicaţii larg răspândite vizând terenurile, 
cum ar fi în domeniul forestier, nu sunt menţionate în directivă.
ld904920_RO_insideBT.indd   25 19/05/09   16:41:37
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200626
 36.  Dacă se va considera necesară o revizuire, probabil că, pentru diferite 
substanţe, noile valori-limită vor fi mai stricte decât cele din cadrul directivei actuale. În același timp, este posibil ca, în alte cazuri, anu-mite valori-limită considerate prudente în trecut să fie relaxate în  
lumina cercetărilor întreprinse de la adoptarea directivei, în 1986. De asemenea, ar putea fi necesară impunerea unor teste privind conta-
minanţi care nu sunt menţionaţi în actuala directivă.
MONITORIZAREA ELIMINĂRII NĂMOLURILOR: O SERIE DE 
POSIBILITĂŢI DE ÎMBUNĂTĂŢIRE LA NIVELUL STAŢIILOR ÎN FUNCŢIUNE ȘI LA CEL AL ORGANISMELOR DE MONITORIZARE DIN STATELE MEMBRE
 37.  Examinarea de către Curte a testărilor și a înregistrărilor documentare pri-
vind calitatea nămolurilor din cadrul staţiilor de tratare în funcţiune din eșantionul de audit a indicat că frecvenţa prelevării și metodele de prelevare alese pentru testarea nămolurilor de epurare erau în  general în conformitate cu directiva privind nămolurile de epurare, 
deși au fost identificate unele carenţe în ceea ce privește numărul 
de teste efectuate.
 38.  În statele membre, Curtea a constatat următoarele:
adesea, la diferitele niveluri, autorităţile responsabile cu moni- (a) 
torizarea nămolurilor de epurare nu puteau indica volumul de  nămoluri rezultat, conţinutul nămolurilor sau modul de eliminare a acestora;
întrucât eliminarea agricolă și cea neagricolă a nămolurilor erau (b) 
uneori monitorizate separat, de entităţi diferite, existau deficienţe în ceea ce privește asigurarea unei viziuni de ansamblu referitoare la situaţia fiecărei staţii de tratare.
COMISIA ÎȘI ÎNDEPLINEȘTE ROLUL?
ASPECTE DE FOND
 39.  Aprobarea și urmărirea proiectelor de tratare a apelor reziduale cofi-
nanţate de UE implică două direcţii generale ale Comisiei Europene: 
DG REGIO și DG ENV. În ceea ce privește proiectele majore din cadrul 
Fondului de coeziune și al FEDR, rolul Comisiei în evaluarea cererilor 
de subvenţii și în procesul de decizie vizează proiectele individuale, în timp ce în cazul proiectelor FEDR mai mici, intervenţia sa se mani-festă la nivelul programelor operaţionale (punctele 8-13).
ld904920_RO_insideBT.indd   26 19/05/09   16:41:37
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200627
 40.  În cazul proiectelor majore din cadrul Fondului de coeziune și al FEDR, 
Curtea a analizat dacă la nivelul Comisiei:
s-au verificat într-un mod consecvent informaţiile privind mediul (a) 
cuprinse în cererile de subvenţii;
s-a procedat la analiza rezultatelor proiectelor aprobate înainte (b) 
să se procedeze la plata soldului din cadrul finanţării;
s-a asigurat aplicarea de către statele membre a principiilor eco- (c) 
logice UE potrivit cărora poluarea trebuie redusă la sursă și „polu-atorul plătește”.
NEVOIA DE CONSECVENŢĂ ÎN ANALIZA PROIECTELOR
 41.  Pentru ca la nivelul Comisiei să se poată asigura un tratament egal pentru 
toţi solicitanţii de subvenţii, precum și acoperirea tuturor aspectelor cererilor, este esenţială existenţa unui cadru adecvat și aplicat sis-tematic care să includă orientări interne și liste de control. În cursul 
auditului, Curtea a remarcat absenţa unor astfel de orientări și liste 
de control.
 42.  Ghidul Comisiei referitor la Fondul de coeziune pentru perioada 2000-2006 
menţiona anumite documente-cheie și informaţii-cheie care trebuiau incluse în cererile de subvenţii. Aceste informaţii nu au fost incluse 
întotdeauna în cererile analizate de către Curte, situaţie care ar fi  
putut fi prevenită prin folosirea unor liste de control.
 43.  În cadrul analizei sale privind cele 22 de staţii de tratare inspectate la faţa 
locului și cofinanţate de către Fondul de coeziune, Curtea a constatat 
următoarele:
deși aproape toate cererile și aproape toate deciziile Comisiei  (a) 
includ obiective privind calitatea apelor evacuate și privind volu-mul de ape reziduale urmând a fi tratate, aceste documente conţin puţine informaţii referitoare la tipul de eliminare a nămolurilor de 
epurare (indicat doar în opt cereri de subvenţie și în șase decizii de 
acordare a subvenţiilor) sau referitoare la calitatea nămoluri lor de 
epurare (subiect tratat în doar două cereri de subvenţie și într-o singură decizie de acordare);
absenţa indicatorilor de performanţă cuantificaţi privind calitatea (b) 
apei receptoare, în aproape toate cererile de subvenţii și deciziile 
aferente ale Comisiei (acest fapt a fost confirmat de concluziile 
unei evaluări ex post  efectuate pentru Comisie).
ld904920_RO_insideBT.indd   27 19/05/09   16:41:37
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200628
19 Cele mai recente exemple 
au fost semnalate de Curte în 
Raportul special nr. 1/2008 
privind procesul de examinare 
și gestionare prealabilă și de 
evaluare ulterioară a proiectelor 
majore de investiţii din perioadele 
de programare 1994-1999 
și 2000-2006 (JO C 81, 1.4.2008, 
p. 1).  44.  Curtea a semnalat deja că evaluarea privind gradul de îndeplinire a 
obiectivelor proiectelor poate fi afectată de carenţele din cadrul  
cererilor de subvenţii, în special de cele privind efectele scontate și indicatorii
19.
 45.  O analiză mai riguroasă a proiectelor în faza depunerii cererii ar fi putut 
determina identificarea anumitor probleme constatate în decursul  
auditului și ar fi putut contribui la rezolvarea acestora:
calitatea necorespunzătoare la nivelul staţiilor de tratare din  (a) 
zonele sensibile cauzată de lipsa echipamentelor adecvate pentru 
îndepărtarea elementelor nutritive (punctul 26);
eliminarea necorespunzătoare a nămolurilor, unele staţii de tra- (b) 
tare de dimensiuni mari acumulând nămolurile de epurare în peri-metrul propriu (punctul 32).
NEVOIA UNEI MAI BUNE MONITORIZĂRI A REZULTATELOR
 46.  În cazul proiectelor Fondului de coeziune, înainte de plata soldului din 
cadrul finanţării, Comisia trebuie să primească un raport final care să 
conţină în special o evaluare privind obţinerea rezultatelor scontate. Dacă raportul final nu este transmis Comisiei în termen de 18 luni  de la data finală din decizia de acordare a subvenţiei, soldul rămas 
de plată ar trebui anulat, în conformitate cu legislaţia comunitară  aplicabilă.
 47.  În auditul realizat asupra rapoartelor finale ale celor 22 de staţii de tratare 
cofinanţate de Fondul de coeziune și vizitate de Curte, s-a constatat 
că numai șase rapoarte finale au furnizat informaţii privind calita-
tea apelor evacuate, doar unul a furnizat date privind măsurătorile 
îmbunătăţirii calităţii apei și doar trei au indicat metoda de eliminare 
a nămolurilor de epurare.
 48.  Concluzia Curţii este că serviciile Comisiei nu sunt în măsură să evalueze 
corespunzător rapoartele finale fără a avea la dispoziţie informa-
ţii-cheie precum cele menţionate la punctul 47. În condiţiile unei  asemenea lipse de informaţii, suspendarea sau anularea soldului de plată se va produce doar în cazul neprezentării raportului, în loc să fie bazată pe o evaluare efectuată cu scopul de a vedea dacă rezultatele 
scontate au fost îndeplinite efectiv.
ld904920_RO_insideBT.indd   28 19/05/09   16:41:37
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200629
20 Starea ecologică bună este 
definită în directiva-cadru privind 
apa pe baza a trei grupuri de 
elemente: elemente calitative 
biologice, elemente calitative 
hidromorfologice și elemente calitative fizico-chimice 
(articolul 2 și anexa V).
21 Raport al Comisiei către Consiliu 
și către Parlamentul European în conformitate cu articolul 16 din 
Regulamentul (CE) nr. 648/2004 
al Parlamentului European și al 
Consiliului din 31 martie 2004 
privind detergenţii, referitor la 
utilizarea fosfaţilor/COM(2007) 
234 final – Bruxelles, 4 mai 2007. 
22 Direcţia Mediu a UE – Final Report 
on Phosphates and Alternative 
Detergent Builders  („Raport final 
asupra fosfaţilor și a ingredientelor alternative cu rol de combatere 
a durităţii apei din cadrul 
detergenţilor”)/WRc Ref: UC 4011/ 
iunie 2002, paginile 120, 121 și 
125; raport PNUD/GEF privind 
Dunărea; și proiectul MARE/
HELCOM privind zona Mării Baltice. 
23 Bulgaria și România nu au fost 
luate în considerare în acest 
studiu. 
24 Comisia a constatat că două 
dintre ţările care au primit un ajutor financiar foarte mare din 
partea UE pentru sprijinirea 
investiţiilor de tratare a apei 
reziduale și care au fost vizitate 
în cadrul acestui audit aveau un volum de detergenţi de rufe fără 
fosfaţi mai mic de 50 %. NECESITATEA DE A SE ŢINE SEAMA ÎNTR-O MĂSURĂ MAI 
MARE DE PRINCIPIILE ECOLOGICE ALE UE
 49.  Conservarea unei stări ecologice bune a corpurilor de apă20 presupune nu 
doar tratarea corespunzătoare a apei reziduale la nivelul individual al staţiilor, ci și aplicarea principiilor ecologice ale UE conform cărora poluarea trebuie redusă la sursă și poluatorul trebuie să plătească.
 50.  Un raport al Comisiei afirmă21 că două dintre principalele surse de eutro-
fizare a apelor dulci indusă de aglomerările urbane sunt detergenţii 
menajeri de rufe pe bază de fosfaţi și reziduurile metabolice umane. Îngrijorarea privind rolul detergenţilor de rufe pe bază de fosfaţi  
a determinat majoritatea statelor membre să treacă la adoptarea  
detergenţilor fără fosfaţi.
 51.  Alte rapoarte22 afirmă că este posibil ca simpla furnizare a tratării terţiare 
să nu fie suficientă în sine pentru a evita eutrofizarea fără renunţarea la detergenţii pe bază de fosfaţi.
 52.  Comisia a studiat potenţialele beneficii pentru mediu în statele mem-
bre în cazul eliminării detergenţilor pe bază de fosfaţi și a ajuns la concluzia că 24 din cele 25
23 de state analizate ar beneficia în dife-
rite grade24. Printre factorii luaţi în considerare în cazul fiecărui stat 
membru au fost consumul anual de fosfaţi din detergenţi, prezenţa 
tratării terţiare a apei și gradul de îngrijorare suscitat de problema 
eutrofizării.
 53.  Comisia a recunoscut necesitatea luării unor măsuri adecvate, iar în 
raportul menţionat la punctul 50 a afirmat că va fi luată o decizie  
privind restricţionarea fosfaţilor în detergenţi dacă acest lucru este 
justificat și că acest pas va fi urmat, dacă se consideră că este cazul, 
de o evaluare de impact și de o prezentare ulterioară a unei propuneri 
legislative.
 54.  În ceea ce privește principiul „poluatorul plătește”, directiva-cadru pri-
vind apa impune adoptarea până în 2010 a unor politici de tarifare 
a apei care să stimuleze utilizarea eficientă a resurselor de apă și  
recuperarea costurilor.
ld904920_RO_insideBT.indd   29 19/05/09   16:41:38
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200630
 55.  La evaluarea unei cereri de subvenţie, Comisia trebuie să verifice con-
formitatea cu principiul „poluatorul plătește”, acest aspect putând 
influenţa rata de contribuţie oferită25. Nu sunt prevăzute însă criterii 
de referinţă precise după care să fie evaluate nivelurile de tarifare propuse în cerere. Curtea a constatat că nivelurile de tarifare nu erau niciodată incluse în deciziile de acordare a subvenţiilor și adesea nici în rapoartele finale, făcând astfel dificilă evaluarea sustenabilităţii 
financiare.
 56.  Analiza Curţii asupra tarifelor aplicate de staţiile vizitate a arătat că, 
în general, tarifele sunt prea scăzute pentru a acoperi costurile de 
exploatare (a se vedea caseta 5 ).25 DG Regio, CE, manualul 
de proceduri privind 
Fondul de coeziune pentru 
perioada 2000-2006 ( Cohesion 
Fund 2000-2006 Manual of 
Procedures ) (versiunea 2006-2009) – 
pagina 21.
EXEMPLE DE TARIFE APLICATE DE STAŢIILE DE TRATARE VIZITATE
Tarifele aplicate de staţiile de tratare vizitate în Spania, Portugalia și Grecia prezentau variații semnifi  cative 
(ex. pentru o cantitate de apă de peste 20 m3 variau de la 0,079 euro/m3  la 1,17 euro/m3 ).
Irlanda nu taxează direct consumatorii casnici pentru serviciile legate de apă și apa reziduală, în schimb taxează 
benefi  ciarii comerciali și industriali ai serviciilor legate de apă și apa reziduală.CASETA  5
ld904920_RO_insideBT.indd   30 19/05/09   16:41:38
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200631
CONCLUZII 
ȘI RECOMANDĂRI
 57.  Concluzia generală a Curţii este aceea că măsurile structurale au con-
tribuit la îmbunătăţirea tratării apelor reziduale în cele patru state 
membre auditate.
TRATAREA APELOR REZIDUALE
 58.  În ceea ce privește performanţa staţiilor de tratare a apelor reziduale, 
Curtea a constatat că, în general, staţiile cofinanţate în cadrul măsu-
rilor structurale funcţionează la un nivel corespunzător (punctele 22 
și 25).
 59.  Cu toate acestea:
s-a constatat că șapte din cele 26 de staţii funcţionau sub capa- (a) 
citate, în șase cazuri acesta fiind rezultatul neconectării tuturor 
potenţialilor utilizatori casnici și industriali la staţiile de tratare, 
iar în cel de al șaptelea caz, al declinului industriei locale (punc-tele 23 și 24);
calitatea efluentului nu a întrunit condiţiile UE în nouă din 73 de (b) 
cazuri, din cauza faptului că în reţeaua de canalizare au fost eva-
cuate ape uzate industriale pretratate necorespunzător, din cauza 
lipsei de cunoștinţe adecvate la nivelul anumitor autorităţi locale și din cauza lipsei unor echipamente sau tehnologii adecvate în zone declarate sensibile (punctul 26).
60. ÎN CONSECINŢĂ, CURTEA RECOMANDĂ:
statele membre ar trebui să se asigure că se acordă suficientă  (a) 
atenţie conectării noilor staţii de tratare la reţeaua de canalizare 
existentă;
pentru a îmbunătăţi calitatea apelor evacuate, statele membre ar (b) 
trebui să acorde o mai mare atenţie pretratării adecvate a apelor uzate industriale și să promoveze schimbul de bune practici între operatori.
ld904920_RO_insideBT.indd   31 19/05/09   16:41:38
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200632
TRATAREA ȘI ELIMINAREA NĂMOLURILOR DE EPURARE
 61.  În ceea ce privește tratarea și eliminarea nămolurilor de epurare din staţi-
ile de tratare, Curtea a constatat că două treimi din staţiile de tratare cofinanţate în cadrul măsurilor structurale reutilizează nămolurile  rezultate din tratarea apei reziduale folosind metode recomandate în 
directivele UE, aproape toate optând pentru reutilizarea nămolurilor 
pe terenuri agricole (punctul 31).
 62.  Cu toate acestea:
la 25 din 73 de staţii, s-a constatat folosirea unor metode nedu- (a) 
rabile, care nu implică reutilizarea: de exemplu, depozitarea în  cadrul staţiei (punctul 32);
în trei din cele patru state membre, în cazul unora dintre staţii, (b) 
autorităţile competente nu au putut indica volumul de nămoluri produse, conţinutul nămolurilor sau modalitatea de eliminare  a acestora (punctul 38);
deși Curtea a constatat că cerinţele directivei privind nămolurile (c) 
de epurare erau respectate, progresele în domeniul tratării și eli-
minării nămolului apărute după 1986 nu sunt cuprinse în legislaţia 
UE, anumite state membre aplicând însă standarde mai stricte  decât aceasta (punctele 35 și 36).
63. ÎN CONSECINŢĂ, CURTEA RECOMANDĂ:
înainte de a prezenta proiectele pentru cofinanţare, statele membre (a) 
ar trebui să se asigure că staţiile de tratare a apelor urbane reziduale 
dispun de o strategie pentru eliminarea nămolurilor de epurare;
statele membre ar trebui să se asigure că bazele lor de date privind (b) 
nămolurile de epurare conţin informaţii despre cantitatea produsă, despre conţinutul nămolurilor și despre modalitatea de eliminare a acestora pentru fiecare staţie în parte;
Comisia ar trebui să analizeze dacă revizuirea directivei privind  (c) 
nămolurile de epurare ar fi oportună în acest moment. Orice even-
tuală revizuire ar trebui să se facă luându-se în considerare costurile și beneficiile propunerii de noi măsuri, precum și necesitatea de a menţine echilibrul cu alte politici ale UE.
ld904920_RO_insideBT.indd   32 19/05/09   16:41:38
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200633
EFICACITATEA ROLULUI COMISIEI
 64.  În ceea ce privește rolul jucat de Comisie în legătură cu aprobarea și 
urmărirea proiectelor din cadrul Fondului de coeziune și a proiectelor majore din cadrul FEDR, Curtea a constatat următoarele deficienţe  semnificative:
Comisia a aprobat proiecte care nu au inclus în cererile de asis- (a) 
tenţă informaţii considerate cheie în ghidul referitor la Fondul de coeziune (ex. obiective privind performanţa referitoare la eliminarea 
nămolurilor și la calitatea apelor receptoare). Asemenea informaţii 
facilitează realizarea evaluării rezultatelor obţinute, care trebuie inclusă în raportul final al proiectului (punctele 41 -45);
adesea, rapoartele finale individuale ale proiectelor din cadrul  (b) 
Fondului de coeziune nu conţin rezultate privind calitatea ape-
lor evacuate, apele receptoare sau calitatea și natura eliminării nămolurilor de epurare. Fără astfel de informaţii, Comisia nu este în măsură să efectueze evaluarea necesară a rapoartelor finale  
înaintea lichidării soldului (punctele 46-48).
 65.  În ceea ce privește atenţia acordată de Comisie principiilor ecologice 
ale UE, Curtea a constatat următoarele:
anumite studii au indicat unele beneficii probabile pentru mediu (a) 
care ar putea fi câștigate prin adoptarea detergenţilor care nu  sunt pe bază de fosfaţi. Evaluarea acestei chestiuni ar trebui să continue să aibă un caracter echilibrat și să includă o analiză  
costuri-beneficii adecvată (punctele 50-53);
Comisia nu a avut întotdeauna suficient în vedere principiul „polu- (b) 
atorul plătește”, analiza Curţii arătând că, în general, tarifele apli-cate erau prea scăzute pentru a acoperi costurile de exploatare. În afară de aceasta, adesea nivelurile de tarifare au fost omise din rapoartele finale, făcând dificilă orice evaluare a sustenabilităţii din punct de vedere financiar (punctele 54-56).
ld904920_RO_insideBT.indd   33 19/05/09   16:41:38
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200634
66. ÎN CONSECINŢĂ, CURTEA RECOMANDĂ COMISIEI:
să solicite includerea în cererile de subvenţii și verificarea sistema- (a) 
tică – ca parte a procesului de evaluare a proiectului – a informaţiilor 
care permit stabilirea de obiective de performanţă, în domenii-cheie cum ar fi calitatea apei evacuate, calitatea corpurilor de apă recep-
toare, volumul de apă supus tratării și metoda prevăzută pentru  
eliminarea nămolurilor. Elaborarea unor orientări interne cores-punzătoare și a unor liste de control adecvate care să fie folosite de către funcţionarii responsabili ar facilita acest lucru;
să încurajeze statele membre să evalueze, la nivel de proiect și în (b) 
raport cu informaţiile din cererea de finanţare, în ce măsură s-au 
obţinut rezultatele scontate, ţinându-se seama de faptul că pentru 
perioada 2007-2013 nu este obligatorie transmiterea de rapoarte 
finale către Comisie referitoare la proiectele din cadrul Fondului 
de coeziune și la proiectele majore din cadrul FEDR;
să evalueze dacă renunţarea într-o măsură și mai mare la utilizarea (c) 
detergenţilor pe bază de fosfaţi este justificabilă din perspectiva 
costurilor și a beneficiilor pentru cetăţenii UE;
să se asigure că sustenabilitatea financiară a proiectelor privind sta- (d) 
ţiile de tratare este luată în considerare la stadiul aprobării cererii 
și că informaţiilor pertinente, precum tarifele propuse, li se acordă 
atenţia cuvenită.
  Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în 
ședinţa sa din 18 și 19 martie 2009.
  Pentru Curtea de Conturi
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Președinte
ld904920_RO_insideBT.indd   34 19/05/09   16:41:39
/g38/g82/g81/g71/g88/g70/g87/g259/g3/g118/g81/g3/g70/g82/g81/g86/g87/g85/g88/g70/g288/g76/g72
/g54/g87/g68/g288/g76/g68/g3/g71/g72/g3/g87/g85/g68/g87/g68/g85/g72/g3/g68/g3/g68/g83/g72/g79/g82/g85/g3/g88/g85/g69/g68/g81/g72/g3/g85/g72/g93/g76/g71/g88/g68/g79/g72/g20/g17/g3/g51/g85/g72/g87/g85/g68/g87/g68/g85/g72
/g11/g80/g72/g70/g68/g81/g76/g70/g259/g12/g21/g17/g3/g55/g85/g68/g87/g68/g85/g72/g3/g83/g85/g76/g80/g68/g85/g259
/g11/g80/g72/g70/g68/g81/g76/g70/g259/g12/g22/g17/g3/g55/g85/g68/g87/g68/g85/g72/g3/g86/g72/g70/g88/g81/g71/g68/g85/g259/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g70/g259/g12/g44/g81/g87/g85/g68/g85/g72/g68/g3/g118/g81/g3/g86/g87/g68/g288/g76/g68/g3
/g71/g72/g3/g87/g85/g68/g87/g68/g85/g72/g3/g68/g3
/g68/g83/g72/g79/g82/g85/g3/g85/g72/g93/g76/g71/g88/g68/g79/g72/g3
/g81/g72/g87/g85/g68/g87/g68/g87/g72/g18/g83/g68/g85/g288/g76/g68/g79/g3
/g87/g85/g68/g87/g68/g87/g72/g3
/g53/g198/g56/g36/g83/g72/g3/g85/g72/g93/g76/g71/g88/g68/g79/g72/g3
/g87/g85/g68/g87/g68/g87/g72
/g55/g85/g68/g87/g68/g85/g72/g68/g3/g81/g259/g80/g82/g79/g88/g85/g76/g79/g82/g85/g3/g11/g83/g85/g76/g81/g3/g88/g86/g70/g68/g85/g72/g12 /g68/g81/g87/g72/g85/g76/g82/g85/g3/g72/g79/g76/g80/g76/g81/g259/g85/g76/g76
/g23/g17/g3/g55/g85/g68/g87/g68/g85/g72/g3/g87/g72/g85/g288/g76/g68/g85/g259/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g70/g259/g18
/g70/g75/g76/g80/g76/g70/g259/g12 /g250/g76 /g70/g88/g68/g87/g72/g85/g81/g68/g85/g259/g3/g11/g56/g57/g12
/g36/g83/g72/g3/g85/g72/g93/g76/g71/g88/g68/g79/g72/g3/g81/g72/g87/g85/g68/g87/g68/g87/g72
/g49/g259/g80/g82/g79/g88/g85/g76/g79/g72/g3
/g85/g72/g93/g88/g79/g87/g68/g87/g72/g55/g85/g68/g81/g86/g83/g82/g85/g87/g88/g79/g3/g81/g259/g80/g82/g79/g88/g85/g76/g79/g82/g85/g3
/g204/g81/g71/g72/g83/g259/g85/g87/g68/g85/g72/g68/g3
/g72/g79/g72/g80/g72/g81/g87/g72/g79/g82/g85/g3
/g81/g88/g87/g85/g76/g87/g76/g89/g72
/g55/g85/g68/g87/g68/g85/g72/g3/g56/g57/g3
/g204/g81/g71/g72/g83/g259/g85/g87/g68/g85/g72/g68/g3
/g72/g79/g72/g80/g72/g81/g87/g72/g79/g82/g85/g3
/g85/g72/g93/g76/g71/g88/g68/g79/g72/g3
/g70/g68/g85/g72/g3/g68/g88/g3/g70/g72/g79/g72/g3
/g80/g68/g76/g3/g80/g68/g85/g76/g3
/g71/g76/g80/g72/g81/g86/g76/g88/g81/g76/g3
(/g86/g70/g85/g72/g72/g81/g76/g81/g74 )
/g204/g81/g71/g72/g83/g259/g85/g87/g68/g85/g72/g68/g3
/g81/g76/g86/g76/g83/g88/g79/g88/g76/g3 /g76/g3/g68/g3
/g86/g88/g69/g86/g87/g68/g81/g288/g72/g79/g82/g85/g3
/g88/g79/g72/g76/g82/g68/g86/g72/g53/g44/g57/g40/g53
 /g53/g72/g88/g87/g76/g79/g76/g93/g68/g85/g72/g68/g3/g83/g85/g76/g81/g3
/g76/g81/g70/g76/g81/g72/g85/g68/g85/g72
/g40/g79/g76/g80/g76/g81/g68/g85/g72/g3/g118/g81/g3
/g71/g72/g83/g82/g93/g76/g87/g72/g79/g72/g3/g71/g72/g3
/g71/g72/g250/g72/g88/g85/g76/g53/g72/g88/g87/g76/g79/g76/g93/g68/g85/g72/g68/g3/g118/g81/g3/g68/g74/g85/g76/g70/g88/g79/g87/g88/g85/g259/g15/g3/g118/g81/g3/g80/g72/g71/g76/g88/g79/g3
/g85/g88/g85/g68/g79/g54/g70/g88/g85/g74/g72/g85/g76/g3/g118/g81/g3/g85/g107/g88/g3/g68/g79/g72/g3/g88/g81/g82/g85/g3
/g118/g81/g74/g85/g259/g250/g259/g80/g76/g81/g87/g72/g3/g73/g82/g79/g82/g86/g76/g87/g72/g3
/g81/g72/g70/g82/g85/g72/g86/g83/g88/g81/g93/g259/g87/g82/g85
/g55/g72/g86/g87/g72/g3/g83/g72/g81/g87/g85/g88/g3/g70/g82/g81/g87/g85/g82/g79/g88/g79/g3/g70/g68/g79/g76/g87/g259/g288/g76/g76/g36/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g68/g288/g76/g72/g3/g81/g72/g70/g82/g81/g72/g70/g87/g68/g87/g259/g15/g3/g70/g68/g85/g72/g3/g118/g250/g76/g3
/g72/g89/g68/g70/g88/g72/g68/g93/g259/g3/g68/g83/g72/g79/g72/g3/g85/g72/g93/g76/g71/g88/g68/g79/g72/g3/g71/g76/g85/g72/g70/g87/g3/g118/g81/g3
/g85/g107/g88/g36/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g68/g288/g76/g72/g3/g70/g82/g81/g72/g70/g87/g68/g87/g259
/g40/g89/g68/g70/g88/g68/g85/g72/g3/g71/g72/g3/g68/g83/g72/g3/g85/g72/g93/g76/g71/g88/g68/g79/g72/g3/g11/g70/g88/g3
/g83/g85/g72/g87/g85/g68/g87/g68/g85/g72/g3/g68/g71/g72/g70/g89/g68/g87/g259/g15 /g70/g259/g87/g85/g72/g3/g86/g76/g86/g87/g72/g80/g88/g79/g3
/g80/g88/g81/g76/g70/g76/g83/g68/g79/g3/g71/g72/g3/g70/g68/g81/g68/g79/g76/g93/g68/g85/g72/g12
/g54/g51/g21/g19/g20/g20/g24/g27/g26/g53/g50/g19/g25/g16/g19/g27/g36/g36/g16/g39/g40/g38/g20/g26/g26/g16/g19/g27/g57/g50/g16/g53/g54/g16/g58/g68/g86/g87/g72/g66/g58/g68/g87/g72/g85/g66/g55/g85/g72/g68/g87/g80/g72/g81/g87/g16/g55/g53/g17/g89/g86/g71/g3/g3/g3/g3/g3/g3/g3/g3/g3 /g36/g81/g72/g91/g259 /g177 /g38/g76/g85/g70/g88/g76/g87/g88/g79/g3/g87/g85/g68/g87/g259/g85/g76/g76/g3/g68/g83/g72/g79/g82/g85/g3/g88/g85/g69/g68/g81/g72/g3/g85/g72/g93/g76/g71/g88/g68/g79/g72 /g21/g19/g18/g19/g22/g18/g21/g19/g19/g28/g249/g72/g83/g87/g72/g79
/g86
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200635
CIRCUITUL TRATĂRII APELOR URBANE REZIDUALEANEXĂ
ld904920_RO_insideBT.indd   35 19/05/09   16:41:39
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200636
ANEXĂ
NOTE ÎNSOŢITOARE PENTRU DIAGRAMĂ
DIFERITELE ETAPE ALE TRATĂRII APELOR REZIDUALE 
ȘI A NĂMOLURILOR DE EPURARE
Apele reziduale sunt colectate prin reţeaua de conducte de canalizare 
urbană și pompate către staţia de tratare a apelor urbane reziduale, unde sunt supuse mai multor etape de tratare înainte de a fi evacuate 
în apele bazinului hidrografic.
Pretratarea apelor reziduale
Această etapă mecanică presupune îndepărtarea elementelor rezi-
duale care au cele mai mari dimensiuni, prin selecţie/ screening  (de 
exemplu, hârtie, plastic...), precum și a nisipului și a substanţelor uleioase, prin alte procese.
Tratarea primară a apelor reziduale
Această etapă mecanică presupune separarea iniţială de apele rezi-duale a particulelor reziduale de dimensiuni mari, care se depun pe 
fundul bazinului. Aceste particule sunt apoi îndepărtate din locul 
în care s-au depus și dirijate, sub formă de nămoluri de epurare, 
către etapele ulterioare de tratare și de reutilizare.
Tratarea secundară a apelor reziduale
Această etapă biologică presupune tratarea apelor reziduale în  
vederea eliminării poluanţilor organici biodegradabili, măsuraţi 
în concentraţii CBO5, CCO și TMSS (a se vedea secţiunea privind parametrii de calitate).
Cel mai frecvent tip de tratare secundară implică utilizarea de micro-
organisme de purificare, care descompun și consumă conţinutul biode-
gradabil din reziduuri. Acest fenomen duce, la rândul său, la separarea 
și la colectarea unui volum de nămoluri de epurare, în mod asemănător 
cu procesul descris la etapa de tratare primară a apelor reziduale.
Tratarea terţiară a apelor reziduale
Această etapă biologică/chimică se aplică, atunci când este necesar, 
pentru a reduce concentraţiile de elemente nutritive din apele rezi-
duale tratate înainte de evacuarea acestora în bazinul hidrografic, 
în ape care prezintă risc de eutrofizare.
ld904920_RO_insideBT.indd   36 19/05/09   16:41:43
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200637
Eutrofizarea este rezultatul creșterii explozive a algelor, indusă de 
elementele nutritive, această creștere ducând la reducerea nivelu-rilor de oxigen din apă, ceea ce determină dispariţia unor specii indigene de plante marine, de pești și de alte vietăţi acvatice.
Cele două elemente nutritive principale care produc eutrofizarea 
sunt fosforul (pentru apele dulci) și azotul (pentru apele marine).
Tratarea cuaternară a apelor reziduale
Această etapă de radiaţii se aplică, atunci când este necesar, pentru 
a elimina bacterii dăunătoare ( E. coli ) pentru oamenii care utili-
zează apele din apropiere, în general pentru scăldat. Această tratare 
presupune, de obicei, dezinfectarea cu ajutorul luminii ultraviolete 
a reziduurilor tratate.
Tratarea nămolurilor de epurare
Nămolurile de epurare sunt, în general, deshidratate până la un  
conţinut de apă de 20 %, atingând o stare „păstoasă” cunoscută sub denumirea de „nămoluri biologice” ( biosludge ), și pot fi apoi des-
hidratate suplimentar, înaintea transportului în vederea eliminării, până la un conţinut de apă de 1 %, atingând o stare granulară uscată cunoscută sub denumirea de „bio-îngrășământ” ( biofert ).
„Nămolurile biologice” și „bio-îngrășământul” pot fi refolosite prin 
aplicarea pe terenuri, dacă sunt respectate nivelurile-limită de con-taminanţi. „Bio-îngrășământul” poate fi reutilizat, în plus, pentru generarea de energie prin incinerare.
Directiva privind nămolurile de epurare impune, de asemenea, ca 
înaintea aplicării nămolurilor de epurare solurile agricole să fie 
testate periodic pentru a se determina dacă nivelul concentraţiilor de metale grele este acceptabil.
PARAMETRI DE CONTROL AL CALITĂŢII IMPUȘI PRIN DIRECTIVELE UE
Apele reziduale tratate (directiva privind tratarea apelor urbane 
reziduale)
Pentru apele reziduale tratate se testează următorii parametri îna-intea ieșirii apelor din staţia de tratare și a evacuării în apele recep-
toare ale bazinului hidrografic:
ld904920_RO_insideBT.indd   37 19/05/09   16:41:43
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200638
Cererea biologică de oxigen (CBO)
Cantitatea de oxigen consumată de microorganisme pentru a eli-
mina materiile biodegradabile organice și minerale conţinute în 
apă. CBO5 este folosit în mod general pentru a măsura consumul de 
oxigen în mg O2/l după 5 zile. Cu cât este mai mare valoarea CBO5, 
cu atât este mai mare consumul de oxigen al microorganismelor și 
cu atât este mai mare poluarea.
Cererea chimică de oxigen (CCO)
Cantitatea de oxigen consumată pentru a oxida, prin mijloace chi-
mice, materiile organice și minerale prezente în apă. CCO vizează, astfel, atât materiile biodegradabile care fac obiectul CBO5, cât și 
materiile oxidabile care nu sunt biodegradabile. Acest parametru este exprimat, de asemenea, în mg O
2/l.
Totalul materiilor solide în suspensie (TMSS)
Cantitatea de particule minerale și organice aflate în suspensie în apă care pot fi recoltate pe un filtru. Acest parametru este exprimat, 
de asemenea, în mg/l.
Azotul total (AT) și fosforul total (FT)
Cantitatea de elemente nutritive care conduc la eutrofizare prezente în apă. Acest parametru este exprimat, de asemenea, în mg/l.
Nămolurile de epurare tratate (directiva privind nămolurile de epurare)
Înainte de aplicarea pe solurile agricole, nămolurile sunt testate în vederea determinării nivelurilor de concentraţie, exprimate în 
mg/kg de materii uscate, pentru următoarele metale grele:
cadmiu, cupru, nichel, plumb, zinc, mercur și crom.
Calitatea apelor din bazinul hidrografic (directiva-cadru privind apa)
Uniunea Europeană a elaborat un sistem sofisticat de testare, cla-
sificare și monitorizare care permite împărţirea apelor din statele membre în cinci categorii, ce corespund unui număr de cinci nive-luri de stare ecologică, dintre care două, cel „bun” și cel „foarte 
bun”, sunt considerate acceptabile pentru îndeplinirea obiectivelor 
politicii UE referitoare la o apă pură.
ld904920_RO_insideBT.indd   38 19/05/09   16:41:43
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200639
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
SINTEZĂ
III.
Comisia subliniază faptul că în cele patru  
state membre auditate tratarea apelor rezi-
duale a reprezentat prioritatea fundamentală 
în ceea ce privește investițiile din Fondul de coeziune și FEDR.
IV.
Exploatarea sub capacitate a anumitor stații de tratare a apelor reziduale este uneori pro-
vocată de întârzierile din cadrul procesului 
de construire a sistemelor de ape reziduale, asociat cu modificările semnificative nepre-văzute care au afectat activitatea economică. 
În plus, proiectele pot include procese de  
tratare a surselor de ape reziduale care să  depășească prevederile Directivei privind  tratarea apelor urbane reziduale. În aceste cazuri, proiectarea orientată către viitor  
a stațiilor de tratare poate fi eficientă din  punctul de vedere al costurilor, însă poate 
determina funcționarea temporară sub capa-citate a stațiilor de tratare.
V.
Comisia este de acord că investițiile în acest 
sector trebuie să se bazeze pe planificări  
pe termen lung la nivel local/regional și că resursele financiare trebuie să includă fon-durile aferente politicii de coeziune, însă  
acestea trebuie completate de alte surse.
VI.
Reutilizarea nămolului de epurare este  adesea limitată de calitatea nămolului,  de condiții geografice și de considerente  economice.
VII.
Comisia se ocupă în prezent de revizuirea  Directivei privind nămolurile de epurare, pe baza unei evaluări exhaustive a impactului exercitat de opțiuni și de costurile și bene-
ficiile aferente.
ld904920_RO_insideBT.indd   39 19/05/09   16:41:43
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200640
VIII.
Statelor membre le revine în principal  
responsabilitatea de a selecta, de a pune  în aplicare și de a monitoriza proiectele  cofinanțate. 
În ceea ce privește perioada 2007-2013,  
Comisia a elaborat o listă de verificare folo-sită la nivel intern în timpul procedurilor de evaluare a proiectelor majore privind apa și apele reziduale, cu rolul de a stabili confor-mitatea cu acquis-ul și cu politica de mediu. Cu toate acestea, doar proiectele majore fac în prezent obiectul unei decizii a Comisiei  (proiectele din acest sector depășesc 25 de 
milioane EUR).
IX.
Înainte de a efectua plata soldului către  
orice proiect major sau finanțat prin Fon-dul de coeziune, Comisia depune eforturi  pentru a verifica îndeplinirea condițiilor  
de finanțare, solicitând, dacă este cazul,  
explicații din partea beneficiarului. Comisia 
va încerca să găsească cea mai bună soluție 
pentru a respecta recomandările Curții.
În ceea ce privește proiectele aprobate  
între 2007 și 2013, deciziile Comisiei privind cofinanțarea cuprind o serie de indicatori ai rezultatelor pentru sectorul apelor rezidu-ale (precum nivelul tratării apelor reziduale, capacitatea stației).
X.
Între 2000 și 2006, Comisia a depus efor-
turi pentru a promova principiul „poluatorul plătește”, publicând un document cu carac-ter indicativ cu privire la aplicarea princi-
piului în cadrul politicii de coeziune. Acesta 
sublinia importanța principiului respectiv și solicita statelor membre să se implice activ 
în aplicarea sa. Începând din anul 2010,  
principiul „poluatorul plătește” va deveni  operațional în baza prevederilor Directi-vei-cadru privind apa.INTRODUCERE
2.(c)Trebuie subliniat faptul că dispozițiile Direc-tivei-cadru privind apa nu s-au aplicat pro-
iectelor auditate și perioadei (1994-2006).
Acestea vor fi aplicate proiectelor elaborate 
după 2009.
8.
Comisia reamintește că responsabilitatea  
selectării, punerii în aplicare și monitori-zării proiectelor revine în principal statelor 
membre.
9.
Comisia verifică în mod regulat dacă se  
respectă Directiva privind tratarea apelor  
urbane reziduale. Cele patru rapoarte de  
punere în aplicare elaborate de Comisie până la sfârșitul anului 2007 enumeră procedu-
rile orizontale privind încălcarea dreptului comunitar inițiate împotriva statelor mem-bre, printre care se numără statele auditate, 
precum și hotărârile Curții de Justiție.
11-12.
Pentru perioada 2007-2013, regulamentul  permite Comisiei să evalueze și să aprobe  
exclusiv proiectele majore (care depășesc  25 de milioane EUR pentru proiecte de  mediu), cofinanțate fie prin Fondul de coe-ziune, fie prin FEDR. În ceea ce privește pro-iectele în cauză, nu se impune elaborarea  unor rapoarte finale asupra acestora care să fie aprobate de către Comisie. 
Pentru perioada auditată, Comisia nu a eva-
luat calitatea proiectelor individuale pre-
zentate de statele membre decât în cazul  proiectelor finanțate de Fondul de coeziune și al proiectelor majore finanțate de FEDR.
ld904920_RO_insideBT.indd   40 19/05/09   16:41:43
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200641
Pentru ambele perioade, Comisia s-a bazat în 
evaluarea proiectelor pe factori social-eco-nomici, pe coerența și consecvența proiectu-lui, precum și pe capacitatea proiectelor de 
a respecta termenele și de a produce rezul-tatele scontate, folosind tehnici precum ana-
liza costurilor și beneficiilor și rata internă 
a rentabilității. Comisia realizează evaluarea finală bazându-se pe faptul că proiectul este operațional și că respectă decizia inițială.  Funcționarea corespunzătoare a stației de  tratare cofinanțate nu este evaluată în baza politicii de coeziune, însă intră sub incidența legislației comunitare generale.
OBSERVAȚII
23.Exploatarea sub capacitate a anumitor stații de tratare este uneori provocată de întâr-
zierile din cadrul procesului de constru-
ire a sistemelor de ape reziduale, asociat  cu modificările semnificative neprevăzute  
care au afectat activitatea economică. În  
plus, proiectele pot include procese de  tratare a surselor de ape reziduale care să  depășească prevederile Directivei privind  tratarea apelor urbane reziduale. În aceste 
cazuri, proiectarea orientată către viitor a  
stației de tratare poate fi eficientă din punc-
tul de vedere al costurilor, însă poate cauza funcționarea temporară sub capacitate a  stațiilor de tratare.
Comisia este de acord că investițiile în acest 
sector trebuie să se bazeze pe proiecte pe  termen lung la nivel local/regional și că  resursele financiare trebuie să includă fon-durile aferente politicii de coeziune, care  trebuie completate de alte surse.
24.
Unul dintre riscurile care afectează  desfășurarea proiectelor este reprezentat  de dezvoltarea neașteptată sau de modifi-
cările de ordin socio-economic înregistrate 
în regiunea în cauză.
25.
În ansamblu, stațiile de tratare a ape-
lor reziduale cofinanțate au determinat  îmbunătățirea gestionării apelor reziduale  din regiunile respective și reducerea impac-tului acestora asupra mediului.26.
Comisia a consemnat aceste fapte și va  întreprinde cercetări suplimentare. Cu toate 
acestea, Comisia subliniază faptul că statele 
membre sunt responsabile pentru funcționarea 
stațiilor de tratare și pentru conformitatea 
acestora cu legislația comunitară.
(a)
Înainte ca stațiile de tratare a apelor urbane reziduale să își înceapă funcționarea, trebuie 
să se producă pretratarea apelor reziduale 
industriale. Prin urmare, în etapa de depu-
nere a candidaturilor, când proiectele sunt 
evaluate de Comisie, beneficiarul trebuie să demonstreze că apele reziduale industriale 
fie sunt pretratate în mod corespunzător,  
fie fac obiectul unui plan de acțiune pentru rezolvarea acestei probleme. 
Evacuarea apelor reziduale industriale tre-
buie să facă, de asemenea, obiectul unei  proceduri de autorizare, în conformitate cu prevederile Directivei privind tratarea ape-lor reziduale (articolul 11).
(b)
Proiectele pot include asistență tehnică pen-
tru a îmbunătăți capacitățile beneficiarilor.
(c)
Comisia s-a implicat activ în punerea în  aplicare a cerinței privind îndepărtarea  elementelor nutritive, atât prin informare  (scrisoarea adresată statelor membre din  
3.7.2003), cât și prin inițierea unor proce-
duri juridice privind încălcarea dreptului  
comunitar (din cauza calității necorespun-zătoare a efluenților provenind de la stațiile de tratare și/sau a identificării inadecvate  
a zonelor sensibile), care au determinat  Curtea de Justiție să pronunțe anumite hotă-râri (a se vedea Raportul de punere în apli-care pe 2007).
27.
(a)Comisia a solicitat date referitoare la moni-torizarea și performanțele stațiilor de tratare 
care să fie incluse în cel de-al cincilea raport de punere în aplicare a Directivei privind  
tratarea apelor urbane reziduale.
ld904920_RO_insideBT.indd   41 19/05/09   16:41:44
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200642
32.
Reutilizarea nămolului de epurare este  adesea limitată de calitatea nămolului,  de condiții geografice și de considerente  
economice.
(a)
Comisia explică eliminarea nămolului de  epurare în depozitele municipale de deșeuri prin lipsa de interes a ramurilor industriale cu privire la reutilizarea nămolului de epu-rare, la care se adaugă reacțiile publice.
(b)
În ceea ce privește stația de tratare de mari dimensiuni din Grecia, Comisia cofinanțează 
un proiect de extindere și de completare  
a stației respective de tratare a apelor  reziduale. Acesta include construirea unei  unități de uscare a nămolului și are drept  obiectiv utilizarea ulterioară a nămolului  
uscat. Proiectul a fost aprobat în 2006 și va 
fi finalizat la sfârșitul anului 2009.
34.
În ceea ce privește evaluarea calității nămo-
lului de epurare conform Directivei privind nămolul de epurare, anumite state membre 
au stabilit limite maxime inferioare celor  prevăzute în directivă. Se poate impune  necesitatea verificării unor parametri supli-mentari, în funcție de tipul apelor reziduale evacuate în canalul colector (precum apele 
reziduale industriale).
35.
Comisia desfășoară în prezent lucrări de  revizuire a Directivei privind nămolurile de epurare din 1986, pe baza unei evaluări com-plete a impactului exercitat de opțiuni și de costurile și beneficiile aferente.
Calendarul indicativ este următorul: 2009  
pentru pregătirea unei evaluări a impactu-lui pentru o eventuală propunere legislativă; 
2010 pentru adoptarea eventualei propuneri legislative.36.
Evaluarea impactului în vederea revizuirii  Directivei privind nămolurile de epurare  
trebuie să se raporteze la riscurile asupra  
mediului, precum și la riscurile de ordin  
economic și social aferente dispersării în sol 
a nămolului de epurare. Stabilirea unor valori 
limită ale metalelor grele mai severe decât 
cele existente și introducerea unor valori  
limită suplimentare pentru impuritățile  
organice și de altă natură reprezintă unele 
dintre principalele opțiuni care vor fi luate 
în considerare.
39.
Comisia face referire la răspunsurile sale cu 
privire la punctele 8, 9 și 12.
41.
Pentru perioada 2007-2013, Comisia a elabo-
rat o listă de verificare folosită la nivel intern în timpul procedurilor de evaluare a proiec-
telor majore privind apa și apele reziduale, cu rolul de a evalua conformitatea cu acquis-ul și cu politica de mediu.
42.
Ghidul, precum și lista de verificare pentru 
proiectele majore, nu prezintă caracter obli-
gatoriu pentru statele membre, având doar rol indicativ.
În perioada 2007-2013, Comisia organizează 
în mod regulat sesiuni interne de formare  pentru evaluarea proiectelor privind apa și 
apele reziduale.
43.
(a)În perioada 2007-2013, beneficiarii proiec-telor trebuie să menționeze în cererea lor  destinația finală a nămolului, ceea ce pre-supune o estimare preliminară a calității și cantității nămolului. Cu toate acestea, în  ceea ce privește investițiile de la zero, cali-tatea nămolului de epurare poate să nu fie cunoscută în detaliu.
ld904920_RO_insideBT.indd   42 19/05/09   16:41:44
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200643
(b)
În perioada auditată (1994-2006), au exis-tat indicatori de performanță privind calita-tea apei la nivelul UE doar pentru anumite 
tipuri de ape (precum captarea apei pota-bile, apele pentru scăldat). Prin urmare, indi-
catorii cuprinși în Ghidul pentru Fondul de 
coeziune 2000-2006 nu au putut fi aplicați pentru toate proiectele. Directiva-cadru pri-vind apa a introdus pentru prima dată indi-catori compleți de performanță, urmând ca obiectivele să fie definite până în decembrie 2009 și atinse, în principiu, până în decem-brie 2015.
45.
Comisia subliniază faptul că nu dispune de temeiul juridic sau de resursele necesare  pentru a realiza o evaluare mai detaliată  
a  proiectelor prezentate.
(a)
Comisia a intentat numeroase procese  împotriva statelor membre în fața Curții de Justiție, inclusiv împotriva celor patru state 
membre auditate, din cauza calității neco-respunzătoare a efluenților provenind de la 
stațiile de tratare și/sau pe motivul identifi-
cării inadecvate a zonelor sensibile și va con-tinua să întreprindă acțiuni în acest sens.
(b)
În ceea ce privește eliminarea necorespun-
zătoare a nămolului la o stație de tratare de mari dimensiuni din Grecia, Comisia era la  
curent cu această situație și a solicitat sta-
tului membru în cauză să găsească o soluție 
care a fost pusă în aplicare cu sprijinul Comi-siei [a se vedea punctul 32 litera (b)].
47.
În realizarea evaluării finale, Comisia  
se bazează pe faptul că proiectul este  operațional și conform cu decizia inițială.  Funcționarea corespunzătoare a stației  
de tratare cofinanțate nu este evaluată în  baza politicii de coeziune. În plus, nu există nicio prevedere legală care să oblige statele 
membre să ofere informații în mod curent cu 
privire la calitatea apei deversate, la apele 
receptoare și la calitatea și natura procesului de deversare a nămolului de epurare.48.
Un instrument IT introdus recent va spori  
simplificarea și transparența procedurii de 
închidere care urmează a fi instituită. Veri-
ficarea se va face de la caz la caz, în spe-
cial atunci când un proiect a întâmpinat  
dificultăți. Suspendarea sau anularea sol-
dului de plată se poate produce, de aseme-nea, după ce Comisia primește și analizează raportul final.
49.
Comisia face referire la observațiile sale de la punctele 43 litera (b) și 55.
53.
În prezent, Comisia evaluează necesitatea  
unei legislații privind detergenții, pe baza  
unei evaluări complete a impactului exerci-
tat de opțiuni și de costurile și beneficiile  
aferente.
55.
În perioada 2000-2006, Comisia a depus  
eforturi pentru a promova principiul „polu-
atorul plătește”, publicând un document cu 
caracter indicativ cu privire la aplicarea prin-cipiului și un ghid cu privire la analiza costu-rilor și beneficiilor (2002). Prin intermediul acestor instrumente li s-a solicitat statelor 
membre să se implice activ în punerea în  aplicare a principiului „poluatorul plătește” 
și a principiilor privind recuperarea costuri-lor. Începând din anul 2010, aceste principii vor deveni operaționale în baza prevederilor 
Directivei-cadru privind apa.
ld904920_RO_insideBT.indd   43 19/05/09   16:41:44
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200644
CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
59.
(a)Exploatarea sub capacitate a anumitor stații de tratare a apelor reziduale este uneori pro-vocată de întârzierile din cadrul procesului de construire a sistemelor de ape rezidu-ale, asociat cu modificările semnificative  neprevăzute care au afectat activitatea eco-nomică. În plus, proiectele pot include pro-cese de tratare a surselor de ape reziduale care să depășească prevederile directivei.  
În aceste cazuri, proiectarea orientată către 
viitor a stației de tratare poate fi eficientă din punctul de vedere al costurilor, însă  poate cauza funcționarea temporară sub  
capacitate a stațiilor de tratare.
(b)
Comisia subliniază faptul că statele mem-
bre sunt responsabile pentru funcționarea  
stațiilor de tratare și pentru conformitatea acestora cu legislația comunitară. Comisia  
a intentat numeroase procese împotriva sta-
telor membre la Curtea de Justiție, inclusiv 
împotriva celor patru state membre audi-
tate, din cauza calității necorespunzătoare 
a efluenților provenind de la stațiile de tra-
tare și/sau pe motivul identificării inadec-vate a zonelor sensibile, și va continua să  
întreprindă acțiuni în acest sens.
60.
(a)Comisia este de acord că investițiile în acest sector trebuie să se bazeze pe proiecte pe  
termen lung la nivel local/regional și că  resursele financiare trebuie să includă fon-
durile aferente politicii de coeziune, care ar 
trebui completate de alte surse.
(b)
Instrumentele pentru reglementarea dever-
sărilor de ape reziduale industriale sunt  
cuprinse în Directiva privind tratarea apelor urbane (articolul 11) și trebuie să fie aplicate de către statele membre.62.
(a)Reutilizarea nămolului de epurare este  
adesea limitată de calitatea nămolului,  de condiții geografice și de considerente  economice.
63.
(a)Comisia este de acord că proiectele din acest sector trebuie să menționeze strategia de  
gestionare a nămolului de epurare. Noile  
proiecte prezentate între 2007 și 2013 vor  fi verificate și din acest punct de vedere.
(b)
În 2007, s-a solicitat statelor membre să  ofere informații cu privire la producția de  
nămol de epurare, în vederea elaborării celui de-al cincilea raport de punere în aplicare  
a Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale. Solicitarea de a prezenta aceste  
rapoarte a încurajat statele membre să cre-
eze baze de date naționale.
(c)
Comisia se ocupă în prezent de revizuirea  Directivei privind nămolurile de epurare, pe 
baza unei evaluări complete a impactului  exercitat de opțiuni și de costurile și bene-ficiile aferente.
64.
Comisia reamintește că statelor membre  le revine în principal responsabilitatea de  
a selecta, de a pune în aplicare și de a moni-
toriza proiectele.
(a)
Comisia nu dispune de cadrul juridic sau de 
resursele necesare pentru a realiza o eva-luare mai detaliată. Cu toate acestea, în  perioada 2007-2013 procesul de evaluare  
a proiectelor majore a fost eficientizat,  
proiectele neputând fi cofinanțate dacă nu îndeplinesc cerințele minime (ceea ce pre-supune prezentarea informațiilor cu privire 
la strategia de gestionare a nămolurilor).  
Respectarea acestor condiții este garantată prin utilizarea listelor de verificare și prin  sesiunile specifice de formare.
ld904920_RO_insideBT.indd   44 19/05/09   16:41:44
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200645
(b)
În ceea ce privește perioada 2007-2013, atât în cadrul Fondului de coeziune, cât și al  FEDR, doar proiectele majore privind trata-
rea apelor urbane reziduale vor face obiectul deciziilor individuale ale Comisiei. În gene-
ral, Comisia nu va dispune de aceeași can-
titate de informații cu privire la punerea în aplicare și la finalizarea proiectelor majore ca în perioadele precedente.
65.
(b)În perioada 2000-2006, Comisia a depus efor-
turi pentru a promova principiul „poluatorul 
plătește”, publicând un document cu carac-ter indicativ cu privire la aplicarea acestui principiu și subliniind importanța acestuia în Ghidul privind politica de coeziune. Ghi-dul pentru analiza costurilor și beneficiilor 
(2002) le-a oferit, de asemenea, statelor  membre orientări relevante cu privire la  
progresele înregistrate pentru recuperarea costurilor. Cu toate acestea, având în vedere că nu erau obligatorii din punct de vedere 
juridic, aceste orientări nu puteau solicita  
statelor membre decât angajamentul de  
a consolida aplicarea principiului.
66.
(a)
Pentru perioada 2007-2013, Comisia a elabo-
rat o listă de verificare folosită la nivel intern în timpul procedurilor de evaluare a proiec-telor majore privind apa și apele reziduale, 
cu rolul de a evalua conformitatea cu acquis-ul 
și cu politica de mediu incluzând, printre  altele, calitatea apelor deversate și gestiona-rea nămolului. De asemenea, deciziile indi-
viduale ale Comisiei cu privire la proiectele 
prezentate cuprind mai mulți indicatori ai  rezultatelor (precum nivelul tratării apelor reziduale, randamentul stației).(c)
În prezent, Comisia evaluează necesitatea  revizuirii legislației privind detergenții, pe 
baza unei evaluări exhaustive a impactului exercitat de opțiuni și de costurile și bene-ficiile aferente.
(d)
Noul ghid pentru analiza costurilor și bene-
ficiilor proiectelor de investiții (iunie 2008) 
subliniază rolul principiului „poluatorul  
plătește”, precum și rolul recuperării cos-
turilor totale ale proiectelor privind apele  reziduale. Aceste aspecte sunt susținute  
în prezent de cerințele legale ale Directi-
vei-cadru privind apa, determinând, până  în 2010, tehnici mai eficiente de stabilire  a prețurilor pentru apă bazate pe recupera-
rea costurilor.
ld904920_RO_insideBT.indd   45 19/05/09   16:41:45
ld904920_RO_insideBT.indd   46 19/05/09   16:41:45
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 3/2009 – Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul 
tratării apelor reziduale pentru perioadele de programare 1994-1999 și 2000-200647
Curtea de Conturi Europeană
Raportul special nr. 3/2009
Eficacitatea cheltuielilor efectuate în cadrul măsurilor structurale în domeniul tratării apelor reziduale pentru perioadele de  
programare 1994-1999 şi 2000-2006
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene, 20092009 — 45 p. — 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-265-0
ld904920_RO_insideBT.indd   47 19/05/09   16:41:45
ld904920_RO_insideBT.indd   48 19/05/09   16:41:45
Cum vă puteți procura publicațiile Uniunii Europene?
Publicații de vânzare:
• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• de la librăria pe care o frecventați, menționând titlul, editura și/sau numărul ISBN;•  contactând direct unul dintre agenții noștri de vânzări. Puteți obține datele de 
contact ale acestora vizitând http://bookshop.europa.eu sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
Publicații gratuite:• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  la reprezentanțele sau delegațiile Comisiei Europene. Puteți obține datele 
de contact ale acestora vizitând http://ec.europa.eu/ sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
ld904920_RO_coverBT.indd   2 19/05/09   16:29:35
2009
EFICACITATEA CHELTUIELILOR EFECTUATE ÎN 
CADRUL MĂSURILOR STRUCTURALE ÎN DOMENIUL TRATĂRII APELOR REZIDUALE  PENTRU PERIOADELE 
DE PROGRAMARE 1994-1999 ȘI 2000-2006CURTEA DE CONTURI 
EUROPEANĂ
Raportul special   nr. 3APELE REZIDUALE ȘI NĂMOLURILE DE EPURARE PROVENITE DIN 
AGLOMERĂRILE URBANE POT AFECTA CALITATEA LACURILOR,  A RÂURILOR, A APELOR LITORALE, A APELOR SUBTERANE ȘI  A SOLURILOR EUROPEI. CA URMARE, UE A ADOPTAT O SERIE DE DIRECTIVE, COFINANŢÂND, TOTODATĂ, CONSTRUIREA DE STAŢII DE TRATARE A APELOR URBANE REZIDUALE. ÎN ACEST RAPORT, CURTEA ANALIZEAZĂ MĂSURA ÎN CARE STAŢIILE DE TRATARE COFINANŢATE DE UE ATING UN NIVEL CORESPUNZĂTOR DE PERFORMANŢĂ ÎN 
TRATAREA APELOR REZIDUALE ȘI ÎN CARE NĂMOLURILE REZULTATE 
DIN ACTIVITATEA STAŢIILOR DE TRATARE SUNT UTILIZATE ÎN MOD 
CORESPUNZĂTOR. RAPORTUL EXAMINEAZĂ, DE ASEMENEA, ROLUL 
COMISIEI.
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
RO
QJ-AB-09-003-RO-C
ISBN 978-92-9207-265-0
ISSN 1831-0966
ld904920_RO_coverBT.indd   1 19/05/09   16:29:34