RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 240/6

Rezumat al deciziei Comisiei

din 30 ianuarie 2008

privind o procedură inițiată în temeiul articolului 23 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului

(Cazul COMP/B-1/39.326 — E.ON Energie AG)

(Numai textul în limba germană este autentic)

(2008/C 240/06)

La 30 ianuarie 2008, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură inițiată în temeiul articolului 23 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (1) . O versiune neconfidențială a textului integral al deciziei este disponibilă în versiunea lingvistică autentică a cazului pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență, la următoarea adresă:

http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases

Decizia privește o amendă în valoare de 38 milioane EUR care a fost impusă împotriva societății E.ON Energie AG („EE”), în temeiul articolului 23 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, întrucât societatea EE a rupt un sigiliu aplicat de Comisie în timpul unei inspecții care a fost efectuată în mai 2006. Societatea EE își are sediul la München, în Germania, și aparține grupului E.ON. Este vorba despre primul caz în care Comisia a impus o amendă împotriva unei societăți în conformitate cu articolul 23 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

1. REZUMATUL FAPTELOR

La data de 29 mai 2006, Comisia a efectuat o inspecție neanunțată în incintele societății EE, precum și la alte societăți ale grupului E.ON, întrucât aceasta a descoperit dovezi privind implicarea grupului E.ON în practici anticoncurențiale. În seara primei zile a inspecției, echipa de inspecție a depozitat în unul dintre spațiile care a fost pus la dispoziția Comisiei de către societatea EE în acest scop, un număr mare de documente care nu erau copiate și erau doar parțial înregistrate în registre. Șeful echipei de inspecție a închis incinta cu una dintre cheile care a fost pusă la dispoziție de către societatea EE și a aplicat pe ușă și pe ramele acesteia un sigiliu oficial de siguranță al Comisiei, pentru a asigura spațiul împotriva accesului neautorizat. Societatea EE a fost informată cu privire la semnificația sigilului, precum și cu privire la posibilele consecințe în cazul ruperii acestuia.

În momentul în care echipa de inspecție s-a întors în dimineața zilei de 30 mai 2006, în jur de ora 8.45, aceasta a constatat, în prezența reprezentanților societății și a avocaților societății EE, că pe întreaga suprafață a sigilului care fusese aplicat în seara anterioară era vizibil mesajul „VOID”. În plus, sigiliul fusese deplasat cu aproximativ doi milimetri în sus și în lateral, lucru care era evident din faptul că pe ușă și, respectiv, pe ramele acesteia s-au găsit urme de adeziv. În plus, pe spatele sigiliului, care fusese desprins, s-au găsit resturi vizibile de adeziv (resturi ale mesajului „VOID”), ceea ce constituia, de asemenea, o dovadă a faptului că sigiliul fusese rupt.

După deschiderea ușii incintei, echipa de inspecție nu a putut să constate dacă documentele depozitate acolo mai erau complete.

2. DERULAREA PROCEDURILOR

Pentru a clarifica elementele de fapte ale problemei, Comisia a solicitat informații din partea 1. societății EE; 2. a producătorului materialului brut din care era confecționat sigiliul, firma 3M Europe SA/NV (3M); 3. a societății de curățenie responsabilă cu curățenia la societatea EE; precum și 4. din partea societății însărcinate de către EE cu asigurarea siguranței clădirii. Ca o posibilă explicație pentru modificarea survenită a sigiliului, societatea EE a sugerat mai întâi că, în urma „adeziunii slabe a sigiliului la suprafață (de exemplu datorită materialului de construcție utilizat)” ar fi putut rezulta o „slăbire parțială a sigiliului”. Societatea EE a afirmat, de asemenea, că una dintre angajatele societății de curățenie a șters sigiliul cu o pânză umedă din microfibră și cu un produs de curățat, iar, prin aceasta, ar fi posibil ca sigiliul să fi fost deplasat în mod nesemnificativ. În sfârșit, societatea EE a confirmat faptul că, în noaptea în cauză, nu a fost observată nici o formă de acces neautorizat în clădire, cu toate acestea, pe lângă cheia care a fost înmânată șefului echipei de inspecție, existând în circulație și alte chei pentru incinta respectivă.

La 2 octombrie 2006, Comisia a comunicat societății EE obiecțiile sale. Astfel, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că sigiliul a fost rupt și că ruperea de sigiliu trebuie atribuită societății EE, aceasta fiind responsabilă de controlul din punct organizatoric al clădirii în care se afla biroul în cauză. Comisia a observat, în plus, că parametrii de funcționare ai sigiliului nu erau, prin urmare, afectați, chiar dacă termenul legal de garanție (folosirea în condiții optime) a sigiliului expirase. În special, nu este posibil ca în cazul unui sigiliu defect să apară mesajul VOID (așa-numita reacție fals-pozitivă). Un sigiliu defect ar declanșa, în general, o reacție fals-negativă iar acest lucru ar însemna că, în cazul unei ruperi de sigiliu, nu ar apărea niciun semn VOID.

Comisia a acordat societății EE acces la dosar. Societatea EE a răspuns la obiecțiile comunicate prin scrisoarea din 13 noiembrie 2006 și a susținut că prezentarea Comisiei era bazată pe fapte neadevărate, respectiv incerte, precum și pe fapte neîntemeiate din punct de vedere științific și tehnic. În cadrul audierii orale din 6 decembrie 2006, societatea EE a prezentat înregistrări video proprii, care dovedeau, în opinia acesteia, că unii factori externi, precum vibrațiile peretelui biroului (provocate, de exemplu, de zguduirile apărute prin închiderea ușii), posibil prin îmbinarea cu alți factori (de exemplu lipsa unei curățiri anterioare a suprafeței de dedesubt) ar fi putut determina apariția semnelor VOID observate. Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că înregistrarea video nu a arătat, nicidecum, semne VOID evidente, astfel cum s-a constatat la data de 30 mai 2006, ci au pus în lumină semne VOID numai pe suprafața marginală dintre ușă și ramele acesteia, loc în care sigiliul a lăsat un anumit spațiu. Societatea EE a propus efectuarea unor noi teste privind capacitatea de funcționare a sigiliului.

În luna martie 2007, societatea EE a trimis Comisiei o expertiză efectuată de către un institut științific referitoare la „investigații privind reacția foliilor de sigilare la forțele de forfecare și de așchiere”. Trei luni mai târziu, societatea EE a transmis o nouă expertiză referitoare la „investigații privind reacția foliilor de sigilare la forțele de atracție și de forfecare, la forțele compresive de forfecare și la sarcinile de așchiere sub efectul detergentului Synto”. Ambele expertize se bazează pe analize efectuate asupra foliilor de sigilare de tip 7866, utilizate în comerț și produse de societatea 3M, care sunt utilizate pentru sigiliile Comisiei și care se pot găsi în comerț. Experții au ajuns la concluzia că vibrațiile peretelui, împreună cu produsul de curățat și cu alți factori ar fi putut conduce la o „reacție fals-pozitivă” (apariție redusă a semnelor VOID și resturi de adeziv la marginea sigiliului). Comisia a constatat, însă, că testele au fost efectuate în alte condiții de bază decât condițiile predominante existente în momentul efectuării inspecției. S-a constatat, de asemenea, că nu s-a dovedit nicidecum apariția semnelor VOID pe întreaga suprafață a sigiliului. În plus, firma 3M a confirmat faptul că folosirea în condiții optime a sigiliului Comisiei depășește cu mult garanția privind valabilitatea și că mesajul VOID a dovedit, într-o anumită măsură, capacitatea de funcționare a sigiliului.

Comisia s-a bazat în decizia prin care își susține punctele de vedere și pe expertizele expertului propriu. În luna aprilie 2007, expertul a efectuat o serie de teste în clădirea de serviciu a societății EE, în prezența reprezentanților acesteia și a doi experți externi, reprezentanți ai societății EE. Aceste inspecții au fost efectuate la aceeași ușă pe care, la 29 mai 2006, a fost aplicat sigiliul. În plus, expertul a efectuat noi teste în propriul laborator. În expertiza sa din luna mai 2007, expertul a confirmat faptul că parametrii de funcționare ai sigiliului nu au fost afectați nici de faptul că termenul de garanție indicat de producător expirase și nici de faptul că echipa de inspecție omisese să testeze mai întâi sigiliul sau să curețe ușa în cauză. În plus, acesta a confirmat faptul că prezumția privind apariția unei reacții fals-pozitive, în cazul căreia semnele VOID devin vizibile sub influența produselor de curățat de birou și a vibrațiilor pereților, chiar în lipsa unei desprinderi a sigiliului, nu este realistă. Acesta a ajuns la concluzia că apariția semnelor VOID ar putea fi explicată, în mod realistic, numai printr-o rupere a sigiliului, sigiliul fiind, prin urmare, desprins și aplicat din nou.

Printr-un document de expunere a faptelor din 6 iunie 2007, căruia i-a fost anexată expertiza, Comisia a informat societatea EE cu privire la aceste fapte adiționale descoperite, precum și cu privire la consecințele rezultate din acestea. Societatea EE a răspuns prin scrisoarea din 6 iulie 2007 și și-a exprimat în continuare îndoielile cu privire la capacitatea de funcționare a sigiliului. Societatea EE a susținut faptul că Comisia nu poate exclude, pe deplin, orice alte explicații privind starea deteriorată a sigiliului. Societatea EE a susținut că numărul sigiliilor testate de către expertul Comisiei ar fi fost prea mic. Pe baza motivelor prezentate mai sus, Comisia nu a fost convinsă de aceste argumente.

În octombrie 2007, societatea EE a prezentat o nouă expertiză și a susținut, din acest moment, că starea sigiliului ar putea fi, eventual, explicată prin acțiunea umidității aerului sau a îmbinării a diverși factori (alterarea sigilului, acțiunea produselor de curățat etc.) asupra sigiliului. Expertul Comisiei a dovedit, însă, printr-un studiu ulterior efectuat în noiembrie 2007, că umiditatea aerului sau o îmbinare a umidității aerului cu alți factori nu ar fi putut cauza o funcționare defectuoasă a sigiliului. Acesta a prezentat, de asemenea, numeroasele puncte slabe ale expertizei realizate de societatea EE, prezumțiile acesteia deosebindu-se, într-un mod considerabil, de condițiile de pe teren. Societatea EE a fost informată cu privire la rezultatele expertizei printr-un nou document de expunere a faptelor, iar ulterior, societatea nu a mai prezentat noi argumente care ar fi putut pune la îndoială concluziile Comisiei. Explicațiile sub jurământ prezentate în luna ianuarie 2008, din partea societății EE, de către posesorii cheilor, care au făcut cunoscut faptul că, în orice caz, ei nu ar fi deschis ușa, nu au putut modifica cu nimic aceste concluzii.

3. CONCLUZII

Se constată, prin urmare, că sigiliul care a fost aplicat în incintele societății EE în prima zi a inspecției, în sensul articolului 23 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, a fost rupt. Această prevedere nu solicită dovada faptului că ușa a fost, în realitate, deschisă sau că din incinta sigilată lipseau documente care au fost depozitate. În mod realist, este vorba despre o rupere de sigilii săvârșită cu intenție. În cel mai rău caz, am putea considera că a avut loc o rupere a sigiliului comisă din neglijență, acest fapt fiind sub întreaga responsabilitate a societății EE care este singura responsabilă de organizarea activității sale de o asemenea manieră încât interdicția de a rupe sigiliul să fie respectată. În această privință, Comisia a constatat, de asemenea, că societatea EE nu a informat întregul personal care avea dreptul de a intra în clădire cu privire la existența sigiliului și la semnificația acestuia. În afară de faptul că este vorba despre primul caz privind o rupere de sigiliu, în care aceasta a aplicat o sancțiune corespunzătoare, Comisia nu a putut constata, nici o altă circumstanță atenuantă. În special, societatea EE nu a cooperat cu Comisia într-o măsură care să depășească obligațiile legale privind cooperarea.

4. CONSECINȚE JURIDICE

În momentul îndeplinirii condițiilor privind ruperea de sigilii, în sensul articolului 23 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, Comisia poate aplica o amendă cu o valoare de până la 1 % din cifra de afaceri. Lăsând la o parte cazul de față specific, ruperile de sigilii reprezintă, în principiu, o încălcare gravă. În consecință, trebuie să se asigure faptul că amenda are un efect de descurajare. O întreprindere la care se efectuează o inspecție nu trebuie să aibă vreun interes în ruperea de sigilii. Pe de altă parte, Comisia a luat în considerare în momentul aprecierii valorii amenzii și faptul că este vorba despre primul caz de aplicare al noii prevederi din Regulamentul (CE) nr. 1/2003. Comisia a aplicat, prin urmare, o amendă în valoare de 38 milioane EUR.

5. COMITETUL CONSULTATIV

La 25 ianuarie 2008, Comitetul consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante și-a exprimat avizul favorabil cu privire la proiectul de decizie.

(1) JO L 1, 4.1.2003, p. 1.