C 323/77

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind digitalizarea cooperării judiciare și a accesului la justiție în cadrul procedurilor transfrontaliere în materie civilă, comercială și penală și de modificare a anumitor acte din domeniul cooperării judiciare

[COM(2021) 759 final – 2021/0394 (COD)]

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/8/CE a Consiliului, a Deciziilor-cadru 2002/465/JAI, 2002/584/JAI, 2003/577/JAI, 2005/214/JAI, 2006/783/JAI, 2008/909/JAI, 2008/947/JAI, 2009/829/JAI și 2009/948/JAI ale Consiliului și a Directivei 2014/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește digitalizarea cooperării judiciare

[COM (2021) 760 final – 2021/0395 (COD)]

(2022/C 323/13)

Raportor: Maurizio MENSI

Sesizare Comisia Europeană, 2.5.2022 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie Data adoptării în secțiune 3.5.2022 Data adoptării în sesiunea plenară 19.5.2022 Sesiunea plenară nr. 569 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 198/0/1

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE este de acord cu abordarea urmată de Comisie și cu obiectivele urmărite de propunerea de regulament. Cu toate acestea, consideră că trebuie prevăzute garanții adecvate cu privire la aspectele următoare: (a) siguranța și confidențialitatea, având în vedere caracterul sensibil al anumitor aspecte ale diverselor audieri; (b) justiția deschisă ( open justice) , cu alte cuvinte necesitatea ca sistemul preconizat să asigure respectarea principiului justiției deschise, în ceea ce privește participarea, observarea și accesibilitatea; (c) decalajul digital ( digital divide ), pentru a asigura accesul tuturor la tehnologii și a garanta măsurile de sprijin. Se evită astfel ca nivelul scăzut de competențe digitale, accesul limitat la tehnologie și nivelurile scăzute de alfabetizare juridică și de cunoștințe să înmulțească barierele în calea accesului la servicii digitale și să submineze obiectivele urmărite.

1.2. Securitatea sistemelor tehnologice utilizate și confidențialitatea datelor – în special a datelor cu caracter personal – sunt esențiale, având în vedere caracterul sensibil al anumitor tipuri de audieri în instanță. De asemenea, evaluarea exactă a platformei online care urmează să fie utilizată este esențială.

1.3. Trebuie garantat, pe de o parte, că entitatea responsabilă cu gestionarea operațională a componentelor sistemului nu va prelucra datele și, pe de altă parte, că este disponibilă o lărgime de bandă adecvată, întrucât cea mai mică întrerupere sau incoerență poate duce la incapacitatea sistemului de a furniza un serviciu adecvat.

1.4. Este esențial să fie protejate adecvat sistemele, rețelele și datele împotriva atacurilor cibernetice, asigurând integritatea datelor transmise și stocate, în temeiul normelor aplicabile privind protecția datelor cu caracter personal și securitatea cibernetică. De asemenea, sistemele informatice și tehnologiile de comunicare digitală în cauză trebuie să fie accesibile în conformitate cu cerințele Directivei europene privind accesibilitatea ( 1 ) și ale Directivei privind site-urile web ale administrațiilor publice ( 2 ) și în conformitate cu cerințele Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap din 13 decembrie 2006.

1.5. Sistemul preconizat trebuie să asigure respectarea principiului justiției deschise (din punctul de vedere al participării, al observării și al accesibilității), atât în ceea ce privește accesul la sistemul de justiție în general, cât și cu privire la audierile publice. Prin urmare, trebuie să li se asigure tuturor accesibilitatea la tehnologii și la măsuri de sprijin.

1.6. Este esențial să se mențină posibilitatea de a utiliza comunicarea prin documente pe hârtie pentru persoane fizice și juridice și ca informațiile să fie furnizate într-un format accesibil, astfel încât să li se asigure tuturor accesul la justiție, inclusiv persoanelor vulnerabile, copiilor și persoanelor care au nevoie de asistență tehnică, care locuiesc în zone îndepărtate sau care nu au acces la mijloacele sau competențele digitale necesare.

1.7. Formarea practicienilor din domeniul juridic în materie de drept al Uniunii este un instrument esențial pentru a asigura aplicarea corectă și eficace a regulamentului. În acest scop, ar trebui organizate în timp util activități specifice de formare, destinate tuturor practicienilor din domeniul dreptului implicați în activități prevăzute în propunerea de regulament. În special, apare ca necesară o formare specifică axată pe nevoile suspecților, ale persoanelor acuzate, ale martorilor sau ale victimelor vulnerabile, pentru a asigura accesul lor efectiv la justiție prin mijloace digitale.

1.8. În esență, acțiunea propusă este menită să îmbunătățească eficiența sistemului de justiție în reducerea și simplificarea sarcinilor administrative, în reducerea duratei și a costurilor de soluționare a cauzelor și trebuie să conducă la un acces mai bun și mai echitabil la justiție. În acest sens, CESE consideră că, fără a aduce atingere celor de mai sus, acțiunea propusă aduce beneficii pentru comerțul transfrontalier și pentru competitivitatea sistemului economic și social european.

2. Observații generale

2.1. Conținutul regulamentului

2.1.1. Regulamentul propus stabilește cadrul juridic pentru comunicații electronice în contextul procedurilor de cooperare judiciară transfrontalieră în materie civilă, comercială și penală și pentru accesul la justiție în materie civilă și comercială cu implicații transfrontaliere, astfel cum se prevede în legislația în vigoare.

2.1.2. De asemenea, el stabilește norme pentru utilizarea și recunoașterea serviciilor de încredere online, efectele juridice ale documentelor electronice, pentru utilizarea videoconferințelor sau a altor tehnologii accesibile de comunicare la distanță în audierea persoanelor în materie civilă, comercială și penală. Cu toate acestea, regulamentul nu reglementează modalități de obținere a probelor în materie civilă și comercială și nu introduce proceduri noi.

2.1.3. Pentru a fi sigur și fiabil, acesta se bazează pe un mecanism de sisteme informatice descentralizate și interoperabile și puncte de acces care funcționează sub responsabilitatea și gestionarea fiecărui stat membru, a agențiilor și organismelor UE, prin intermediul cărora are loc schimbul transfrontalier dintre autoritățile respective ale statelor membre.

2.1.4. Un punct european de acces electronic este prevăzut pe portalul european e-justiție, care face parte din acest sistem informatic descentralizat și poate fi utilizat în condiții egale de orice persoană fizică și juridică pentru comunicații electronice cu instanțele jurisdicționale și cu autoritățile competente în materie civilă și comercială cu implicații transfrontaliere.

2.1.5. Prin urmare, instanțele și autoritățile competente din statele membre sunt obligate să accepte comunicațiile electronice în cadrul procedurilor judiciare, ele fiind considerate a fi echivalente cu comunicările pe suport de hârtie. Cu toate acestea, rămâne la latitudinea persoanelor fizice să opteze pentru astfel de mijloace de comunicare electronică sau să utilizeze comunicări pe suport de hârtie, ceea ce, oricum, nu poate fi refuzat de autoritățile competente.

2.1.6. În cadrul procedurilor civile și comerciale transfrontaliere, regulamentul stabilește, de asemenea, condițiile de utilizare a videoconferințelor sau a altor tehnologii de comunicare la distanță. De asemenea, sunt stabilite norme privind audierea persoanelor suspectate, acuzate sau condamnate și a minorilor prin videoconferință sau alte tehnologii de comunicare la distanță.

2.2. Contextul avizului

2.2.1. Inițiativa de reglementare se bazează pe ipoteza că persoanele fizice și juridice trebuie să fie în măsură să-și exercite drepturile și să-și îndeplinească obligațiile rapid, eficient și transparent, fără niciun fel de discriminare. Obținerea accesului efectiv la justiție într-un termen rezonabil este, de asemenea, un aspect esențial al dreptului la un proces echitabil, consacrat la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene ( 3 )

2.2.2. La nivelul UE există deja o serie de instrumente de consolidare a cooperării judiciare și a accesului la justiție în chestiuni civile, comerciale și penale transfrontaliere. Printre acestea se numără comunicarea între autorități, inclusiv, în unele cazuri, comunicarea cu agențiile și organismele UE care se ocupă de justiție și de afaceri interne (JAI). Cu toate acestea, majoritatea acestor instrumente nu prevăd utilizarea comunicațiilor digitale și, chiar și atunci când este prevăzută o astfel de posibilitate, nu există canale sigure și fiabile sau nicio recunoaștere a documentelor, semnăturilor și sigiliilor electronice.

2.2.3. Urgența sanitară a arătat, de asemenea, că evenimentele de forță majoră influențează și afectează buna funcționare a sistemelor de justiție ale statelor membre din cauza situației totale de izolare în care se află populația. Și cooperarea judiciară și accesul la justiție în litigiile transfrontaliere din UE au fost afectate de urgența sanitară, care a evidențiat necesitatea de a asigura comunicații sigure, continue și reziliente, inclusiv pentru a evita periclitarea bunei desfășurări a activității.

2.2.4. În acest sens, normele cuprinse în propunere vizează îmbunătățirea accesului la justiție în condiții de egalitate și a eficienței și rezilienței fluxurilor de comunicare legate de cooperarea judiciară a UE. Utilizarea tehnologiilor digitale reduce sarcina administrativă a sistemelor judiciare, scurtând timpul de prelucrare a cauzelor, făcând comunicațiile mai sigure și mai fiabile și automatizând gestionarea acestor cauze.

2.2.5. Inițiativa Comisiei rezultă, de asemenea, din necesitatea de a evita ca dezvoltarea de soluții informatice la nivel național să conducă la soluții fragmentate care să nu fie compatibile cu necesitatea de a asigura o acțiune uniformă la nivelul UE.

2.2.6. Propunerea de regulament a fost precedată de Comunicarea din decembrie 2020 privind digitalizarea justiției în UE, care modernizează cadrul de reglementare pentru procedurile transfrontaliere ale UE în materie civilă, comercială și penală, în conformitate cu principiul „digital în mod implicit”, recunoscând necesitatea de a evita toate formele de excluziune socială. Prezenta propunere completează, de asemenea, propunerea de regulament privind un sistem informatizat de comunicare pentru procedurile civile și penale transfrontaliere (așa-numitul sistem e-CODEX) ( 4 ) și este coerentă cu Regulamentul eIDAS ( 5 ) , prin introducerea unor dispoziții privind utilizarea serviciilor de încredere. De asemenea, în iunie 2021, Comisia a adoptat propunerea sa de modificare a Regulamentului eIDAS pentru a institui un cadru european al identității digitale ( 6 )

2.3. Observații specifice

2.3.1. CESE este de acord cu abordarea urmată de Comisie și cu obiectivele urmărite. De asemenea, Comitetul consideră că este esențial ca următoarele aspecte să fie protejate și asigurate.

2.4. Prelucrarea datelor și securitatea cibernetică

2.4.1. Punerea în aplicare a regulamentului necesită instituirea și întreținerea unui sistem informatic descentralizat, constând într-o rețea de sisteme informatice naționale și puncte de acces interoperabile care să funcționeze sub responsabilitatea și gestionarea fiecărui stat membru, a fiecărei instituții sau agenții a UE, pentru un schimb transfrontalier securizat și fiabil de informații. Este important să se garanteze că entitatea responsabilă cu gestionarea operațională a componentelor sistemului nu stochează sau prelucrează date și că partea de hardware este adecvată pentru a sprijini sistemul informatic. CESE apreciază propunerea care prevede că, în cazul în care statele membre nu au dezvoltat deja sisteme informatice naționale adecvate, Comisia va pune la dispoziție programe de software de implementare de referință pe care statele membre pot alege să le utilizeze.

2.4.2. Este important să fie disponibilă o lărgime de bandă adecvată (componentă costisitoare a serviciilor de conexiune video). Lărgimea de bandă recomandată trebuie să fie de cel puțin 1,5-2 megabiți pe secundă pentru rețelele IP (sau cel puțin 384 kilobiți pe secundă pentru rețelele ISDN). Sistemele de conexiune video ar trebui să fie proiectate cu o lărgime de bandă de capacitate maximă și, de asemenea, pentru sistemele cu capacitate maximă, ar trebui să se țină seama de fiabilitatea și performanța conexiunii la rețea, deoarece cea mai mică întrerupere sau inconsecvență poate afecta capacitatea sistemului de a furniza un serviciu de calitate.

2.4.3. Prin urmare, CESE subliniază necesitatea de a asigura adecvarea tehnică a comunicațiilor digitale utilizate și de a proteja sistemele, rețelele și datele împotriva atacurilor cibernetice, dat fiind că vulnerabilitățile celor două sisteme avute în vedere, pe hârtie (fizice) și digitale, sunt complet diferite și că sistemele și rețelele trebuie protejate prin asigurarea integrității datelor transmise și stocate, pe baza normelor în vigoare privind protecția datelor cu caracter personal. De asemenea, sistemele informatice și tehnologiile de comunicare digitală în cauză trebuie, să fie accesibile în conformitate cu cerințele Directivei europene privind accesibilitatea și ale Directivei privind site-urile web ale administrațiilor publice și ale întreprinderilor de interes public.

2.4.4. După cum a subliniat deja CESE în avizul său SOC/573, Pachetul privind interoperabilitatea, din 23 mai 2018 ( 7 ) , având în vedere caracterul sensibil al informațiilor schimbate, este esențial să se garanteze respectarea normelor pentru protecția datelor cu caracter personal și securitatea tuturor datelor și sistemelor implicate.

2.4.5. Nu numai în cadrul procedurilor penale, ci și în materie civilă și comercială, transmisiile video ar trebui să fie securizate împotriva interceptărilor ilegale de către terți, utilizând mijloace tehnice proporționale cu importanța cauzei. În acest sens, ar trebui să se asigure conformitatea cu normele existente privind securitatea cibernetică și cu conținutul propunerii de directivă NIS 2 ( 8 )

2.5. Formarea

2.5.1. CESE subliniază că formarea practicienilor din domeniul juridic în materie de legislație a UE este un instrument esențial pentru a asigura aplicarea corectă și eficace a regulamentului. Pentru a-i pregăti pe practicienii din domeniul dreptului să facă față provocărilor viitoare, Comisia a adoptat, de asemenea, o strategie europeană de formare judiciară pentru perioada 2021-2024 ( 9 ) , pentru a-i forma în ceea ce privește utilizarea instrumentelor digitale în activitatea lor de zi cu zi. În acest scop, este esențial să se organizeze în timp util activități de formare specifice pentru toți practicienii din domeniul dreptului implicați în activitățile prevăzute în propunerea de regulament.

2.5.2. Este necesară mai ales o formare specifică axată pe nevoile suspecților, ale persoanelor acuzate, ale martorilor sau ale victimelor vulnerabile, pentru a le asigura accesul efectiv la justiție prin mijloace digitale.

2.6. Instrumente digitale și pe suport de hârtie

2.6.1. Obiectivul propunerii de regulament este de a permite persoanelor fizice și juridice să comunice digital și fără niciun fel de discriminare cu instanțele judecătorești și cu autoritățile competente și să participe la audieri prin videoconferință sau prin alte tehnologii accesibile de comunicare la distanță, fără costuri suplimentare specifice, în plus față de cele legate de utilizarea unui calculator și de accesul la internet.

2.6.2. CESE consideră că este esențial să se mențină posibilitatea de a utiliza canalul de comunicare pe suport de hârtie pentru persoanele fizice și juridice și ca informațiile să fie furnizate în formate accesibile pentru a asigura accesul tuturor la justiție, inclusiv persoanelor vulnerabile, copiilor și persoanelor care au nevoie de asistență tehnică, care locuiesc în zone îndepărtate sau care nu au acces la mijloace sau competențe digitale.

2.6.3. În ceea ce privește în mod specific videoconferințele, introduse sistematic în multe țări, inclusiv în scopul cooperării judiciare, trebuie notat că, potrivit Curții Europene a Drepturilor Omului, deși participarea pârâtului la procedurile de videoconferință nu este contrară convenției, recurgerea la aceasta trebuie să aibă un scop legitim ( 10 ) . Ca atare, instanțele care utilizează videoconferințele ar trebui să continue să îmbunătățească calitatea videoconferințelor și să aplice criptarea semnalului video, pentru a evita interceptarea. În avizul său (2011)14 pe tema „Justiția și tehnologiile informației (IT)”, Consiliul consultativ al judecătorilor europeni (CCJE) subliniază că introducerea tehnologiei informației în instanțele din Europa nu ar trebui să submineze valorile umane și simbolice ale justiției. Dacă justiția este percepută de utilizatori ca fiind pur tehnică, dezbrăcată de funcția sa reală și fundamentală, ea riscă să se dezumanizeze.

2.6.4. În Statele Unite, conexiunile video sunt utilizate în principal pentru așa-numitele audieri pe cauțiune, pentru a reduce costurile și riscurile transportării acuzaților de la închisoare până la instanță. Cercetătorii din cadrul Universității Northwestern au studiat valoarea cauțiunilor în numerar fixate înainte și după stabilirea utilizării audierilor prin videoconferință, conchizând că, după videoconferințe, valoarea cauțiunii a crescut în medie cu 51 % ( 11 ) . Într-adevăr, transmisia video are un efect dezumanizant și pune acuzații într-o poziție de dezavantaj vizual și auditiv. În cadrul audierilor privind imigrația, dacă persoanele apar în materiale video, probabilitatea ca ele să fie expulzate este mai mare decât atunci când se prezintă în persoană, același lucru fiind valabil și pentru cei care solicită azil. De asemenea, este important ca persoanele să fie văzute și ascultate în instanță. Funcția audio a unor tehnologii de videoconferință utilizează un filtru cu lățime de bandă medie, care reduce frecvențele vocale scăzute și înalte, care sunt utilizate în mod obișnuit pentru transmiterea emoțiilor, după cum reiese dintr-un raport din 2015 al Departamentului de Justiție al SUA privind audierile în mediu video.

2.6.5. În ceea ce privește programele de software utilizate, trebuie notat că disponibilitatea soluțiilor software cu sursă deschisă comparabile din punctul de vedere al fiabilității și preciziei cu cele mai bune produse industriale are avantajul de a permite „aplicări” directe în centre de date și rețele sau, în orice caz, în infrastructura gestionată în comun de administrația publică sau împreună cu aceasta. O astfel de soluție ar evita riscurile de fluxuri transfrontaliere în interiorul sau în afara UE legate de soluții cloud oferite de întreprinderi din afara Europei [evitând astfel aplicarea Legii SUA privind clarificarea utilizării legale a datelor în străinătate (legea cloud)].

2.7. Creșterea eficienței și a competitivității

2.7.1. CESE este de acord cu Comisia că utilizarea instrumentului de comunicare digitală între instanțe și autoritățile competente din statele membre poate contribui, fără îndoială, la îmbunătățirea eficienței sistemului de justiție, deoarece vizează reducerea întârzierilor și a sarcinilor administrative, sporind simplificarea și accelerarea schimbului de informații între autorități, reducând timpul și costurile de soluționare a cauzelor. Trebuie avut în vedere că comunicarea la distanță în timpul situației de urgență a făcut posibilă asigurarea în continuare a accesului la justiție, contribuind la calitatea, eficiența și independența acesteia, elemente esențiale care stau la baza statului de drept și a valorilor pe care se întemeiază Uniunea Europeană.

2.7.2. CESE consideră, de asemenea, că sistemele de justiție eficiente sunt esențiale pentru a pune în aplicare legislația europeană, așa cum s-a subliniat în Comunicarea Comisiei Europene din 26 aprilie 2019 pe tema „Tabloul de bord pe 2019 privind justiția în Uniunea Europeană”, care oferă o imagine de ansamblu anuală a indicatorilor relevanți pentru independența, calitatea și eficiența sistemelor de justiție, pe baza datelor furnizate de Comisia pentru evaluarea eficienței justiției (CEPEJ) a Consiliului Europei.

2.7.3. În acest sens, posibilitatea ca persoanele fizice și juridice implicate în tranzacții transfrontaliere să beneficieze de un acces mai bun și mai echitabil la justiție, de costuri mai mici și de proceduri mai rapide de asigurare a respectării drepturilor lor este benefică pentru comerțul transfrontalier și îmbunătățește competitivitatea sistemului economic în general.

2.8. În concluzie, CESE observă că propunerea ar trebui să prevadă garanții adecvate pentru următoarele aspecte: (a) securitatea tehnologiei utilizate: securitatea și confidențialitatea sunt esențiale, având în vedere caracterul sensibil al anumitor audieri în instanță, ca și evaluarea exactă de către experții IT a platformei online care urmează să fie utilizată; (b) transparența justiției: sistemul avut în vedere trebuie să asigure respectarea principiului unei justiții transparente (în ceea ce privește participarea, observarea și accesibilitatea); (c) decalajul digital: nivelul scăzut de competențe digitale, accesul limitat la tehnologie și nivelurile scăzute de alfabetizare juridică și de cunoștințe juridice pot spori barierele în calea accesului la servicii digitale și pot submina obiectivele urmărite. Prin urmare, trebuie asigurată accesibilitatea tuturor, în ceea ce privește tehnologiile și măsurile de sprijin.

Bruxelles, 19 mai 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).

(2) Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (JO L 327, 2.12.2016, p. 1).

(3) Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (JO C 326, 26.10.2012, p. 391).

(4) COM(2020) 712 final.

(5) Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă și de abrogare a Directivei 1999/93/CE (JO L 257, 28.8.2014, p. 73).

(6) COM(2021) 281 final.

(7) Avizul Comitetului Economic și Social European SOC/573 privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru pentru interoperabilitatea dintre sistemele de informații ale UE (în materie de frontiere și vize) și de modificare a Deciziei 2004/512/CE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 767/2008, a Deciziei 2008/633/JAI a Consiliului, a Regulamentului (UE) 2016/399 și a Regulamentului (UE) 2017/2226 [COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)] și privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru de interoperabilitate între sistemele de informații ale UE (cooperare polițienească și judiciară, azil și migrație) [COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)] (JO C 283, 10.8.2018, p. 48).

(8) COM(2020) 823 final.

(9) COM(2020) 713 final.

(10) Hotărârea Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), 5 octombrie 2006, Marcello Viola împotriva Italiei. Dreptul la un proces echitabil – Importanța prezenței acuzatului în cadrul procedurii.

(11) Lauren Kirchner, How fair is Zoom-Justice? (Cât de echitabilă e „justiția Zoom”?), The Markup, 9 iunie 2020.