ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.2

Familia este o comunitate economică fundamentală și legătura dintre familie și economie este firească. Familia, în calitate de comunitate, are nevoi care capătă o dimensiune economică sub mai multe aspecte: hrană, locuință, echipamente, acces la cultură și la divertisment, calitatea aerului și a apei etc. În unele state membre, familia este, de asemenea, o sursă de transferuri de venituri și de servicii sociale. Evident, aceasta reprezintă una din forțele motrice ale economiei, atunci când membrii ei pot dispune de o putere de cumpărare decentă și durabilă.
3.5.1

Un sprijin pentru șomeri cu adevărat bine conceput trebuie să fie însoțit de formări serioase sau de reconversii profesionale credibile, indiferent de situație și oricare ar fi nivelul de „protecție” a locului de muncă. În plus, acest lucru reprezintă un sprijin adaptat nevoilor întreprinderilor care deja sunt dispuse să angajeze persoane aflate la periferia pieței forței de muncă (șomeri pe termen lung etc.), iar o „politică activă a pieței forței de muncă” nu înseamnă „obligația de a accepta orice loc de muncă propus, chiar mai puțin calificat și mai prost plătit, sub amenințarea de a pierde orice alocație”.
1.8

Modul în care aceste principii ar trebui puse în practică. În cazul ideal, orice întreprindere care desfășoară tranzacții cu consumatorii, precum comercianții cu amănuntul, vânzarea de bilete, controalele de acces, serviciile de transport ar urma să dea clienților o formă de garanție că aceste principii vor fi respectate, un fel de cartă a protecției consumatorilor. Teoretic, o astfel de cartă ar putea încorpora toate principiile de bună practică legate de protecția datelor, detaliate la punctul 4.5. În plus, CESE propune următoarele orientări: a) comercianților ar trebui să li se interzică să forțeze sau să oblige clienții să accepte etichete active sau pasive în produsele pe care le cumpără. Printre opțiuni, s-ar putea număra lipirea etichetelor pe ambalaj sau utilizarea unor etichete amovibile, asemănătoare etichetelor de preț; b) clienții trebuie să aibă libertatea de a îndepărta sau de a dezactiva orice etichete de pe articolele aflate în posesia lor; c) RFID nu trebuie folosită pentru localizarea persoanelor. Localizarea persoanelor este o acțiune inadecvată, indiferent că se face prin îmbrăcăminte, bunuri sau alte articole; d) RFID nu ar trebui utilizată niciodată într-un mod care să elimine sau să reducă anonimatul; e) autoritatea responsabilă ar trebui să indice clar că (c) și (d) vor fi admisibile numai în situații excepționale și cu obținerea în prealabil a aprobării oficiale a autorității.
2.4

În Europa, dispozițiile acordurilor internaționale au fost aplicate în domeniul transportului intern prin intermediul următoarelor trei instrumente: a) ADR — Acordul european privind transportul rutier internațional de mărfuri periculoase (încheiat la 30 septembrie 1957 la Geneva, cu modificările ulterioare); b) RID — Regulamentul privind transportul internațional de mărfuri periculoase pe căile ferate (anexa C la Convenția pentru transportul feroviar internațional (COTIF), încheiată la 3 iunie 1999 la Vilnius, cu modificările ulterioare); c) AND — Acordul european privind transportul internațional de mărfuri periculoase pe căile navigabile interioare (încheiat la 26 mai 2000 la Geneva, cu modificările ulterioare).
2.6

De asemenea, CESE a dezbătut abrogarea Regulamentului nr. 4056/86 și a adoptat două avize pe această temă, în 2004 și 2006. În plus, în 2006, CESE și-a rezervat dreptul de a nu-și exprima poziția decât după ce va afla dacă propunerea de abrogare a Regulamentului nr. 4056/86 are sau nu efecte pe termen lung. Acesta a arătat că „sistemul de conferințe maritime se supune încă acordurilor bilaterale și multilaterale la care statele membre ale UE și Comunitatea sunt parte”. CESE a mai observat, de asemenea, că „în urma acestor acorduri, Comisia admite că data abrogării următoarelor dispoziții ale Regulamentului nr. 4056/86 (respectiv articolul 1 alineatul (3), punctele b) și c) și articolele 3-8 și 26) ar trebui amânată cu doi ani pentru a se putea denunța sau revizui aceste acorduri cu țări terțe”. CESE considera că „Comisia ar trebui, de asemenea, să țină seama de interesele întreprinderilor mici și mijlocii la abrogarea Regulamentului nr. 4056/86. Întreprinderile mici și mijlocii reprezintă coloana vertebrală a economiei UE și au un rol important în contextul Strategiei Lisabona revizuite. Piețele ar trebui să rămână deschise la concurența actuală și potențială, inclusiv pentru operatorii mici și mijlocii din sectorul maritim.” În final, CESE a afirmat că „deși consolidarea poate avea efecte pozitive asupra industriei UE (creșterea eficienței, economii de scară, reducerea cheltuielilor), este nevoie de prudență pentru a se evita situațiile în care consolidarea ce ar putea rezulta din abrogarea Regulamentului nr. 4056/86 duce la reducerea numărului de actori pe aceste piețe și, prin aceasta, la o concurență scăzută”.
2.1

Schimbările sociale au dus la o diferențiere puternică a structurilor familiale. O politică orientată către reconcilierea vieții profesionale cu cea familială și privată trebuie să ia în considerare toate formele de viață existente (de ex. familii monoparentale, familii în care fiecare părinte are un copil dintr-o căsătorie anterioară, celibatari, părinți divorțați, părinți adoptivi, studenți care lucrează, parteneriate între persoane de același sex, persoane care trăiesc singure). În plus, creșterea proporției persoanelor în vârstă și foarte în vârstă accentuează nevoia de servicii de îngrijire în cadrul și în afara familiei.
3.6

De exemplu, pentru vin, accizele variază de la 0 la 273 EUR; la vinul spumos, de la 0 la 546 EUR per hl; pentru bere, de la 0,748 per grad Plato (4), echivalent cu 1,87 EUR, la 19,87 EUR per hl/grad de alcool; pentru produsele intermediare liniștite și spumoase, de la 45 la 497 EUR per hl; pentru alcoolul pur, de la 550 la 5 519 EUR per hl, echivalent cu o variație a accizelor de la 220 la 2 210 EUR per hl pentru băuturile alcoolice de 40°.
2.6

Datorită schimbărilor structurale, efectelor strategiilor anterioare și introducerii de noi tehnologii, sunt așteptate îmbunătățiri în intensitatea energetică de 1,8 % (470 Mtep) pe an; ceea ce înseamnă că reducerea totală în intensitatea energetică, inclusiv cele 20 % prevăzute în urma noilor măsuri propuse (1,5 %, adică 390 Mtep pe an pentru perioada 2005-2020) ar trebui să fie de 3,3 % pe an. La o rată de creștere a PIB-ului estimată la 2,3 % pe an, economia energetică totală va fi în consecință de 1 % pe an.
4.7.5

Banca va trebui să informeze instanța, după executarea măsurii, cu privire la limitele aplicabile executării ordinului de poprire, în funcție de natura contului debitorului (cont curent, cont de economii, cont aferent creditului ipotecar), natura veniturilor și câștigurilor care îl alimentează (salarii, onorarii provenite din exercitarea unei profesii liberale, chirii, pensii și anuități, plăți în favoarea asigurărilor sociale etc.) și natura cheltuielilor asociate acestora (credite ipotecare, leasing auto, chirii, credite de consum, pensii de întreținere pentru membri ai familie etc.), în conformitate cu legislația țării pe teritoriul căreia este deschis contul bancar și în măsura în care are cunoștință despre natura acestor venituri și cheltuieli.
1.10

Comitetul susține metoda deschisă de coordonare, prin intermediul căreia obiectivele și politicile strategice ale statelor membre sunt evaluate, iar rezultatele comparate, pentru a asigura coerența și a optimiza politica europeană de cercetare. Pe de altă parte, trebuie respinsă orice formă de coordonare detaliată de sus în jos (top-down) a institutelor de cercetare și a întreprinderilor care are în vedere uniformizarea generală. Comisia nu are intenția de a dirija cercetarea europeană în mod centralizat și, de aceea, această impresie trebuie evitată. Trebuie găsit un echilibru just între cadrul comunitar, independența statelor membre și inițiativa și creativitatea individuală și instituțională. Numai prin libertatea de a alege dintre mai multe metode, abordări și teme se pot obține cele mai bune rezultate, proceduri și inovații.
3.1.9.1

Prin urmare, CESE invită Comisia să stabilească o definiție a naturii juridice a drepturilor legate de utilizarea bunurilor pe durată limitată, și anume dacă acestea iau forma unui drept real (in rem) sau a unui drept personal de natură obligațională (dreptul la prestarea unui serviciu), cu consecințe inevitabile pentru principiile aplicabile ale Regulamentului Bruxelles și ale Regulamentului Roma I, pentru că altfel nu se va obține mult-dorita armonizare și nici încrederea consumatorilor și a comercianților. De fapt, în avizul menționat mai sus (28), CESE a contribuit deja la această definiție afirmând că un contract de utilizare a bunurilor pe durată limitată „este un drept real (in rem) sau un drept personal (in personam), și niciodată un drept de locațiune, deoarece dreptul de locațiune nu atrage după sine înstrăinarea bunului. Dreptul transferat poartă aspura unei părți dintr-un bun indivizibil — un apartament indivizibil — și dobândește (sau poate dobândi) natura unui drept real imobiliar”.
4.27

Asociațiile de mediu africane își fac, de asemenea, auzită vocea, după cum relatează săptămânalul The East African Business (ziar on-line publicat de principalul grup editorial kenyan, Nation Media Group) în numărul său din 7 mai 2007. În Uganda, fenomenul despăduririi înregistrează creșteri de 2,2 % anual, media mondială fiind de 0,2 % pe an. În acest ritm, există riscul unei despăduriri totale până în 2040. Un grup de activiști ai societății civile a format o coaliție denumită Save Mabira, după numele pădurii pe care guvernul ugandez a hotărât să o concesioneze Sugar Corporation of Uganda Ltd., pentru a dispune de mai multe terenuri pentru cultivarea trestiei-de-zahăr destinate producerii de bioetanol. Un sfert din pădurea virgină, cea mai vastă a țării, și anume 7 100 de hectare, va fi sacrificat pentru a produce câteva tone de bioetanol, destinate poate chiar autobuzelor ecologice europene!
4.4

În majoritatea statelor membre, pentru grupuri (societate-mamă — filială), este în general posibilă compensarea pierderilor survenite în interiorul aceluiași stat. Dacă există filiale în alte țări, compensarea este posibilă doar în cazuri excepționale. Aceasta a fost situația în cauza Marks and Spencer. Conform sentinței date de CEJ, pierderile vor fi compensate la societatea-mamă doar dacă nu mai există nici o posibilitate de a obține compensarea pierderii în țara în care filiala își are sediul. Compensarea pierderilor se poate realiza până la nivelul societății-mamă. În plus, compensarea este limitată în timp.
2.2

Știința, tehnologia și cadrul instituțional au făcut posibilă o strategie nouă, mai rațională și mai ambițioasă a UE în materie de sănătate animală, punerea în aplicare a acesteia fiind propusă pentru perioada 2007-2013, sub deviza „Prevenirea este mai eficientă decât vindecarea”. Aceasta are ca obiectiv realizarea unui înalt nivel de sănătate publică și de siguranță alimentară, reducerea la minimum a incidenței bolilor, asigurarea liberei circulații a mărfurilor și prevenirea epizootiilor. Strategia cuprinde stabilirea priorităților din cadrul măsurilor UE, a unui cadru juridic comun pentru sănătatea animală, măsuri privind prevenirea, supraveghere și capacitatea de acțiune în situații de criză, ca și implicarea științei, inovării și cercetării. Se vor lua măsuri concrete în parteneriat, în cadrul unui comitet consultativ pentru sănătatea animală, care va fi compus din reprezentanți ai producătorilor, consumatorilor și guvernelor și va avea rolul de a oferi consultanță cu privire la nivelul corespunzător/suficient al standardelor de bunăstare a animalelor, la măsurile optime, etc.
8.2

Cicloxanul este utilizat ca solvent pentru, printre altele, a adezivilor de contact pe bază de neopren folosiți în industria pielăriei (încălțăminte), în industria de echipamente auto și cea a construcțiilor. Utilizarea include instalarea de mochete pe suprafețe mari, executată de specialiști, și lucrări asemănătoare pe scară mai mică sau alte aplicații de tipul „do it yourself” executate de publicul larg. Utilizarea pentru adezivi este în UE sub 1 000 de tone pe an.
2.5

Competitivitate, forță economică și bunăstare socială. Publicațiile recente (3) ale Comisiei consultative pentru mutații industriale și, de asemenea, ale Comitetului (4) (de exemplu „58 concrete measures to ensure the success of the Lisbon strategy”) au evidențiat legătura strânsă între competitivitate, forță economică și marja de manevră pentru prestațiile sociale necesare. De aceea, prezentul aviz se concentrează asupra aspectelor economice ale întrebării care sunt relevante în contextul de față (5). De aceea, prezentul aviz se concentrează asupra aspectelor economice relevante ale chestiunii.
5.4

Un alt aspect semnificativ pe care raportul îl pune în evidență îl reprezintă subvențiile acordate transporturilor, a căror valoare în UE se ridică la o sumă cuprinsă între 270 și 290 de miliarde EUR. Aproape jumătate este destinată transportului rutier, unul dintre cele mai puțin ecologice moduri de transport. Deși reprezintă una dintre cauzele a numeroase probleme de mediu, precum schimbările climatice, emisiile poluante și zgomotul, transporturile sunt stimulate prin acordarea de subvenții considerabile. Transportul rutier beneficiază de 125 de miliarde EUR anual, cel mai adesea sub formă de subvenții destinate infrastructurii, ținând cont de faptul că taxele și impozitele pentru transportul rutier nu sunt considerate contribuții de finanțare a infrastructurii. Transporturile aeriene, care sunt un mod de transport cu un puternic impact specific asupra climei, beneficiază de subvenții semnificative sub formă de regim fiscal preferențial, în special de scutiri de TVA și de taxe pe carburanți, în valoare totală de 27 până la 35 de miliarde EUR pe an. Sectorului căilor ferate îi sunt alocate 73 de miliarde EUR pe an sub formă de ajutoare și este totodată cel mai important beneficiar al altor forme de subvenționare consemnate în buget. Cât despre transporturile navale, raportul vorbește despre subvenții cuprinse între 14 și 30 de miliarde EUR (raportul AEA „Size, structure and distribution of transport subsidies in Europe”, care nu este disponibil în limba română).
4.3

În definitiv, este necesar să se înțeleagă și să se accepte pentru încă mult timp ideea că TVA-ul, în accepția curentă, corespunde în statele membre unor criterii preponderent fiscale, combinate cu preocupări de natură politică și socială, ceea ce duce la aplicarea unei rate reduse ori puțin mai ridicate decât cea minimă. Așadar, la nivel comunitar, armonizarea este doar o aspirație, care nu are acoperire în realitate iar comunicarea supusă examinării reprezintă o încercare de remediere parțială, și anume armonizarea cotelor reduse de TVA, cel puțin pentru activitățile care au un impact transfrontalier sau răspund unor criterii ale politicilor comunitare deja acceptate. Opinia CESE în această privință este că factorii de decizie ar trebui să fie conștienți de faptul că, dacă unul dintre obiectivele cotei de TVA reduse este acela de a se efectua o redistribuire a veniturilor, obiectivul respectiv trebuie să își găsească ecou în realitate. Cu alte cuvinte, orice reducere de impozit trebuie să fie analizată cu maximă atenție, pentru a se stabili cu certitudine dacă într-adevăr corespunde unui criteriu social sau are alte scopuri, nu tocmai avuabile. Alte condiții de care trebuie să se țină cont sunt simplificarea aplicării și transparența normelor — două cerințe care fac viața întreprinderilor mai ușoară și, în plus, permit autorităților fiscale efectuarea unor controale mai simple și mai ieftine.
1.10

Așadar, după cum a afirmat deja (2), Comitetul consideră prioritară rezolvarea problemei multitudinii nivelurilor de guvernanță și a fragmentării intervențiilor, ceea ce ar duce la relansarea competitivă a regiunilor europene, și propune lansarea unei noi inițiative, Jasmine (Joint Assistance Supporting Multiprojects for Innovation Networking in Europe), care să acopere carențele instituționale existente, atât sub aspectul cererii, cât și sub cel al ofertei, și care să permită reducerea semnificativă a sarcinilor birocratice.
3.2.2

De asemenea, numeroase norme impun restricții, interdicții și decăderi din drepturi pentru cei care au intrat în faliment, doar pe baza existenței procedurilor de faliment. Această abordare automată nu ține seama de riscurile inerente realității cotidiene a mediului de afaceri și sugerează ideea că cel care intrat în faliment este o persoană în care societatea nu poate avea încredere. Este nevoie de o modificare radicală a principiilor care stau la baza legislației în materie de insolvență în UE. (a) Este vital să se creeze cadrul just care, protejând în mod adecvat interesele tuturor părților interesate, să recunoască în același timp posibilitatea ca un antreprenor să eșueze și să înceapă apoi o nouă afacere. Legislația privind falimentul ar trebui să includă o distincție clară între tratamentul juridic aplicat falimentului nefraudulos și cel aplicat falimentului fraudulos. (b) Antreprenorii care intră în faliment fără a fi comis o greșeală personală ar trebui să beneficieze de o decizie judiciară oficială, prin care să fie declarați ca fiind în faliment nefraudulos și scuzabil. Decizia ar trebui să fie accesibilă publicului. (c) Legislația în materie de insolvență ar trebui să prevadă regularizarea rapidă a pasivului în funcție de anumite criterii. (d) Restricțiile, decăderile din drepturi sau interdicțiile juridice ar trebui reduse. (e) Procedurile judiciare ar trebui simplificate și accelerate, permițând astfel maximizarea valorii activelor din patrimoniul falitului în momentul realocării resurselor. În principiu, durata procedurilor nu ar trebui să depășească un an.
2.9

Uniunea Europeană a fost un pionier în domeniul protecției copiilor în mediul online încă din 1996, iar seria de programe Safer Internet (Un internet mai sigur) — Planul de acțiune pentru un internet mai sigur 1999-2004, Safer Internet plus 2004-2008) — reprezintă un element important al activității Comisiei în acest domeniu. Comisia a adoptat o Comunicare privind punerea în aplicare a programului Safer Internet plus în 2005-2006 (7). În plus, o evaluare a impactului, realizată între aprilie și iulie 2007 (8), a confirmat faptul că acțiunile realizate au fost eficiente, subliniind în același timp necesitatea de le adapta la tehnologiile de comunicare emergente și la noile forme de infracțiuni din acest domeniu.
„Analysis of the Anti-Segregation Policies in the Countries Participating in the Decade of Roma Inclusion” (Analiza politicilor de combatere a segregării în țările participante la „Deceniul integrării romilor”) (www.romadecade.org).
1.5

În temeiul articolului 3 alineatul (3) din propunerea de decizie, un stat membru poate transfera din anul următor un volum egal cu 2 % din limita de emisii de gaze cu efect de seră a respectivului stat membru prevăzută la alineatul (2). În cazul în care emisiile unui stat membru se situează sub limita prevăzută la alineatul (2), respectivul stat membru poate transfera în anul următor reducerile de emisii excedentare. Această dispoziție este prea rigidă, deoarece termenul de un an nu are flexibilitatea necesară pentru a aplica proiecte pe scară mare și a obține rezultate bune. Acest lucru este deosebit de important pentru statele membre care aplică proiecte pe scară mare de reducere a efectelor emisiilor de gaze cu efect de seră. Comisia propune ca fiecare stat membru să-și pregătească un plan de realizare a valorilor-țintă naționale, însă media emisiilor anuale în perioada 2013-2020 nu ar trebui să depășească media emisiilor din perioada 2005-2020. În opinia Comitetului, va fi important ca implementarea acestor planuri să fie monitorizată regulat la nivel național și european pentru a se permite identificarea imediată a oricăror divergențe și adoptarea măsurilor corective.
2.3.1

Propunerea stabilește condițiile de intrare și criteriile de admisie: a) prezentarea unui contract de muncă valabil sau a unei oferte concrete de muncă pe o perioadă de cel puțin un an; b) îndeplinirea condițiilor prevăzute în legislația națională pentru exercitarea ocupației reglementate indicate în contract sau în oferta concretă de muncă; c) în cazul ocupațiilor nereglementate, prezentarea documentelor care să demonstreze capacitățile profesionale relevante pentru ocupația sau sectorul respectiv; d) un document de călătorie valabil și un permis de ședere valabil; e) o asigurare de sănătate; f) persoana în cauză nu trebuie să reprezinte o amenințare la adresa sănătății, securității și ordinii publice.
—

„Implementing the new methodology for product market and sector monitoring: Results of a first sector screening” („Implementarea noii metodologii pentru monitorizarea produselor, pieței și sectorului: rezultatele primei examinări a sectorului”) [SEC(2007) 1517];
3.5

La fel ca și Avizul CESE INT/317 privind Comunicarea Comisiei privind noua politică în domeniul turismului, prezentul aviz CESE dorește, încă o dată, să afirme următoarele: — turismul este un drept al tuturor cetățenilor, după cum se specifică în Codul etic mondial al turismului, și care aduce cu sine obligația de a respecta bunele practici; — este un drept care, în plus, generează bogăție și rentabilitate directă și indirectă, în special pentru întreprinderile foarte mici, mici și mijlocii, creând o industrie strategică și care s-a dovedit a fi stabilă pentru Europa; — calitatea serviciilor prestate de agenții din sector și responsabilitatea utilizatorilor față de comunitățile locale sunt valori care trebuie păstrate ca baze pentru continuitatea acestuia; — turismul are sau ar trebui să aibă un impact pozitiv la nivel local și regional asupra condițiilor economice, sociale, culturale și de mediu, precum și asupra mediului urban și, în acest sens, reprezintă un instrument de cunoaștere a altor culturi și feluri de a fi și de a acționa, precum și un instrument de cooperare interregională; — turismul este un sector dinamic și care generează numeroase locuri de muncă în prezent și în viitor, având potențialul de a crea locuri de muncă de calitate, stabile și care se bucură de drepturi sociale; — turismul suferă de probleme legate de aglomerare și de caracterul sezonier, care duc la pierderea competitivității; — credem în importanța practică a „Agendei pentru un turism european durabil și competitiv”, care conferă claritate și are obiective ambițioase; — modelul turistic european reprezintă o necesitate internă și poate fi o referință mondială dacă se bazează nu atât pe legislație suplimentară, cât pe valori cum ar fi calitatea, durabilitatea, accesibilitatea etc., asumate în mod liber de destinațiile turistice și de toți actorii implicați; — modelul turistic european se bazează și este îmbogățit prin varietatea de destinații, de modalități de a înțelege turismul și prin diversitatea formelor sale de exprimare; — acest model turistic european pe care îl sprijinim este un instrument util pentru menținerea păcii și înțelegerii între popoare.
1.6

SM au avut interpretări foarte diferite în redactarea planurilor lor. Au fost prezentate PNAEE de 13 pagini, dar și de 221 de pagini, ceea ce face orice comparație aproape imposibilă. Multe dintre ele au fost redactate doar în limba națională a țării respective, lucru care sporește dificultatea înțelegerii lor. CESE recomandă adoptarea unui model precum cel definit în cadrul proiectului EMEEES (referitor la evaluarea și monitorizarea directivei europene privind eficiența utilizării finale a energiei și serviciile energetice — Evaluation and Monitoring for the EU Directive on Energy End-Use Efficiency and Energy Services), în colaborare cu Institutul pentru climă, mediu și energie din Wuppertal (Wuppertal Institute for Climate Environment and Energy).