RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 11.4.2007 
COM(2007) 178 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
CONSILIU 
Raportul final al Comisiei Euro pene privind oportunitatea men ţinerii obliga ţiilor 
privind asigurarea de r ăspundere civil ă profesional ă impusă intermediarilor în dreptul 
comunitar 
 
RO 2   RO CUPRINS 
1. Cerin ţe privind PII pentru intermedia ri în dreptul comunitar ...................................... 3 
1.1. Articolul 4 din IMD. .................................................................................................... 4 1.2. Articolele 7 şi 8 din CAD reformat.............................................................................. 5 
1.3. Context istoric ........................................................................................................... ... 6 
2. Justificarea politic ă pentru cerin ţele PII....................................................................... 7 
2.1. Protec ţia consumatorilor .............................................................................................. 7 
2.2. Avantaje aduse furnizorilor de servicii şi pieţei serviciilor ......................................... 7 
2.3. Argumente împotriva cerin ţelor PII............................................................................. 8 
3. Consult ări specifice cu statele membre şi cu autorit ăţile naţionale competente.......... 9 
4. Consult ări publice privind pr oiectul de raport ............................................................. 9 
4.1. Rezultatele consult ărilor............................................................................................. 10 
5. Concluzii ................................................................................................................... . 10 
 
RO 3   RO INTRODUCERE 
Articolul 65 alineatul (6) din Directiva 2004/39/CE privind pie ţele instrumentelor financiare 
(directiva „MiFID”) impune Comisiei s ă prezinte Parlamentului European şi Consiliului un 
raport privind oportunitatea men ţinerii obliga ţiilor privind asigurarea de r ăspundere civil ă 
profesional ă („PII”) impuse intermediarilor în drep tul comunitar. Pentru a strânge dovezi 
preliminare în vederea preg ătirii acelui raport, Comisia a organizat o consultare specific ă cu 
statele membre şi autorităţile competente. Rezultatele acelei consult ări au fost publicate la 22 
iunie 2006 şi au servit drept baz ă pentru proiectul de raport care a fost publicat la 14 august, 
reprezentând subiect de consultare public ă până la data de 31 octombrie 2006. 
1. C ERINŢE PRIVIND PII PENTRU INTERMEDIARI ÎN DREPTUL COMUNITAR  
Asigurarea de r ăspundere civil ă profesional ă reprezint ă o asigurare de angajare a r ăspunderii 
menită să acopere, fie în întregime fie par ţial, sume pe care profesioni ştii le vor pl ăti, terţilor, 
fie drept desp ăgubire fie ca rezultate ale decont ărilor negociate aprobate, drept desp ăgubire 
pentru pierderile rezultate din ac ţiuni, erori sau omisiuni s ăvârşite de profesionist în timpul 
desfăşurării activităţilor de afaceri. 
Dreptul comunitar impune anumite investi ţii şi ca toţi intermediarii de asigur ări să obţină 
asemenea asigur ări, ca o condi ţie preliminar ă pentru furnizarea serviciilor. Cerin ţele relevante 
derivă din două directive: 
• Directiva 2002/92/CE privi nd intermedierea de asigur ări („IMD”)  
• Directiva 2006/49/CE privind rata de adecv are a capitalului în treprinderilor de 
investiţii si al institu ţiilor de credit (reformare)1 („CAD reformat ă”) 
Următoarele sec ţiuni prezint ă în detaliu cerin ţele PII în conform itate cu aceste dou ă directive.  
                                                 
1 Prevederile în discu ţie derivă din noul alineat (4b) al articolului 3 din Directiva 93/6/CE, introdus prin 
articolul 67 din MiFID). 
 
RO 4   RO Rezumat al cerin ţelor PII şi de capital pentru diverse tipuri de 
intermediari 
Intermediar de asigur ări Intermediar de investi ţii 
  Intermediar de investi ţii 
care este, de asemenea, 
intermediar de asigur ări 
PII care acoper ă întreg teritoriul 
Comunităţii pentru o sum ă de minim 1 
000 000 EUR pentru fiecare cerere de 
despăgubire şi de 1 500 000 EUR pe an 
pentru valoarea total ă a cererilor;  
 Una din urm ătoarele: 
(a) un capital ini ţial de 50 000 euro;  
(b) PII care acoper ă întreg teritoriul 
Comunităţii sau o alt ă garanţie 
comparabil ă împotriva angaj ării 
răspunderii lor pentru neglijen ţă 
profesional ă, pentru o sum ă de minim 1 
000 000 EUR pentru fiecare cerere de 
despăgubire şi de 1 500 000 EUR pe an 
pentru valoarea total ă a cererilor;  
(c) o combina ţie între capitalul ini ţial şi 
PII care atinge un nivel de acoperire 
echivalent cu cele prev ăzute la literele 
(a) sau (b) 
 PII care s ă acopere întreg teritoriul 
Comunităţii pentru o sum ă de minim 1 
000 000 EUR pentru fiecare cerere de 
despăgubire şi de 1 500 000 EUR pe an 
pentru valoarea total ă a cererilor. 
+ 
Una din urm ătoarele: 
(a) un capital ini ţial de 50 000 EUR;  
(b) PII care acoper ă întreg teritoriul 
Comunităţii sau o alt ă garanţie 
comparabil ă împotriva angaj ării 
răspunderii lor pentru neglijen ţă 
profesional ă, pentru o sum ă de minim 5 
00 000 EUR pentru fiecare cerere de 
despăgubire şi de 750 000 EUR pe an 
pentru valoarea total ă a cererilor;  
(c) o combina ţie între capitalul ini ţial şi 
PII care atinge un nivel de acoperire 
echivalent cu cele prev ăzute la literele 
(a) sau (b). 
 
1.1. Articolul 4 din IMD. 
Articolul 4.3. din IMD impune o limit ă minimă de indemniza ţie atât pentru cererile 
individuale de desp ăgubire, cât şi pentru valoarea global ă a cererilor. 
Toţi intermediarii de asigur ări vor deţine PII care s ă acopere întreg teritoriul Comunit ăţii sau 
alte garan ţii comparabile pentru r ăspunderea care decurge din neglijen ţa profesional ă, în 
valoare de cel pu ţin 1 000 000 EUR pentru fiecare cerere de desp ăgubire şi în valoare global ă 
de 1 500 000 EUR pe an pentru toate cererile, cu excep ţia cazului în care o astfel de asigurare 
sau garan ţie comparabil ă le este pus ă la dispozi ţie de o întreprindere de asigurare sau 
reasigurare sau de alt ă întreprindere în numele c ăreia acţionează intermediarul de asigur ări 
sau de reasigur ări sau pentru care aces ta este împuternicit s ă acţioneze sau dac ă întreprinderea 
respectivă şi-a asumat întreaga r ăspundere pentru ac ţiunile intermediarului.  
Un intermediar, indiferent de m ărime şi fără a ţine seama dac ă operează efectiv în mai multe 
state membre, trebuie s ă satisfacă această cerinţă pentru a putea fi înregistrat şi pentru a putea 
continua activitatea de intermediere în asigur ări în cadrul UE. Cu toate acestea, cerin ţele 
reprezintă limite minime de acoperire (pentru ca statele membre s ă poată adăuga cerin ţe 
suplimentare, în conformitate cu legisla ţia naţională) şi directiva nu stipuleaz ă o limită a 
nivelului de exces al politicii permise. Nu exist ă dispoziţii în IMD, care s ă permită statelor 
 
RO 5   RO membre s ă scutească întreprinderile de la cerin ţa de deţinere de PII (alta decât aceea prin care 
o firmă deţine „o garan ţie comparabil ă”): în special, nu sunt permise resursele de capital drept 
alternativ ă a PII. 
1.2. Articolele 7 şi 8 din CAD reformat 
Printr-o serie de dispozi ţii care solicit ă întreprinderilor de investi ţii, astfel cum sunt definite în 
art. 4.1 alineatul (1) MiFID, s ă deţină diferite nivele de capital ini ţial, articolele 7 şi 8 din 
CAD reformat impun cerin ţe referitoare la PII sau la capitalul ini ţial al întrepri nderilor de 
investiţii autorizate în MiFID numai pentru a furniza serviciul de consultan ţă pentru investi ţii 
sau pentru a primi şi transmite ordine de  la investitori, f ără a deţine active apar ţinând 
clienţilor („intermediari MiFID”). Aceste întreprinderi sunt excluse din cerin ţele referitoare la 
capitalul ini ţial care se aplic ă întreprinderilor de investi ţii, în general în art. 5 sau 9 din CAD 
reformat, şi cerinţele de capital impuse acestora sunt se mnificativ mai mici, deoarece sunt 
suplimentate de cerin ţele PII, care nu se aplic ă altor întreprinderi de investi ţii.  
Art. 7 se aplic ă intermediarilor MiFID care nu desf ăşoară şi activităţi de intermediere în 
asigurări. Aceste întreprinderi trebuie s ă îndeplineasc ă una din condi ţiile următoare: 
(a) capital ini ţial de 50 000 EUR; 
(b) asigurare de r ăspundere civil ă profesional ă cu acoperire pe întreg teritoriul 
comunitar sau o alt ă garanţie comparabil ă de angajare a r ăspunderii pentru 
neglijenţă profesional ă, de minim 1 000 000 EUR pentru fiecare cerere de 
despăgubire şi de 1 500 000 EUR pe an pentru toate cererile;  
(c) o combina ţie de capital ini ţial şi asigurare de r ăspundere civil ă profesional ă sub 
o formă care să determine un nivel al acoperi rii echivalent cu cel men ţionat la 
literele (a) sau (b). 
Cerinţele PII prezentate la litera (b) sunt, desigur, identice cu cele impuse intermediarilor de 
asigurare pe baza IMD. Cu toate acestea, CAD reformat confer ă o mai mare flexibilitate: o 
alegere între capitalul ini ţial, PII sau o combina ţie a celor dou ă. 
Articolul 8 se aplic ă intermediarilor MiFID care sunt înregistra ţi pe baza IMD drept 
intermediari în asigur ări. Pe lâng ă respectarea cerin ţelor privind PII din articolul 4.3 din IMD, 
aceste întreprinderi trebuie s ă îndeplineasc ă una din condi ţiile următoare:  
(a) capital ini ţial de 25.000 EUR; 
(b) asigurare de r ăspundere civil ă profesional ă cu acoperire pe întreg teritoriul 
comunitar sau alt ă garanţie comparabil ă de angajare a r ăspunderii pentru 
neglijenţă profesional ă, de minim 500 000 EUR pentru fiecare cerere de 
despăgubire şi de 750 000 EUR pe an pentru toate cererile;  
(c) o combina ţie de capital ini ţial şi asigurare de r ăspundere civil ă profesional ă sub 
o formă care să determine un nivel al acope ririi echivalent cu cel men ţionat la 
literele (a) sau (b). 
Termenul limit ă pentru transpunerea acestor cerin ţe nu a expirat înc ă, prin urmare 
întreprinderile de investi ţii nu fac înc ă obiectul niciunei cerin ţe privind PII în conformitate cu 
dreptul comunitar. Cu toate a cestea, ele pot face obiectul cerin ţelor corespunz ătoare din 
 
RO 6   RO cadrul legisla ţiei naţionale şi orice observa ţie bazată pe un impact analog cerin ţelor naţionale 
va fi, în consecin ţă, relevant ă pentru acest proiect de rapo rt. Precum IMD, CAD reformat 
permite statelor membre s ă impună reguli mai stricte decât cele expuse în directiv ă.2 
1.3. Context istoric 
După cum s-a ar ătat mai sus, cerin ţele privind PII care se aplic ă intermediarilor în asigur ări în 
temeiul IMD sunt diferite fa ţă de cerinţele care se aplic ă intermediarilor MiFID în temeiul 
CAD reformat. IMD solicit ă tuturor intermediarilor în asigur ări să deţină PII la un nivel 
minim de acoperire specificat pentru angajarea r ăspunderii pentru cererile de desp ăgubire 
pentru neglijen ţă profesional ă, în timp ce intermediarii MiFID fac obiectul unui regim care 
permite o combina ţie între PII şi capitalul minim. 
Propunerea ini ţială a Comisiei pentru directiva care a devenit MiFID3 a solicitat 
întreprinderilor care ofer ă consultan ţă pentru investi ţii sau care primesc şi transmit ordine de 
la investitori, f ără a deţine bani sau valori mobiliare apar ţinând clien ţilor, să deţină PII cu o 
acoperire echivalent ă cu cea cerut ă intermediarilor în asigur ări conform directivei IMD f ără a 
avea opţiunea de a satisface cerin ţele de capital, ca alternativ ă. Cu toate acestea, în timpul 
negocierilor Consiliului, câteva state membre şi-au exprimat îngrijorarea cu privire la dou ă 
aspecte:  
• schimbările de pe pia ţă pot reduce disponibilitatea de  PII pentru consilierii de 
investiţii; şi 
• propunerile pot impune poveri excesive as upra întreprinderilor care se ocup ă atât 
de consilierea privind investi ţiile, cât şi de intermediere în asigur ări.  
În consecin ţă, propunerea Comisiei a fost modificat ă de către co-legislatori. În primul rând, a 
fost introdus ă o mai mare flexibilitate, prin permiterea întreprinderilor de a de ţine fie nivelul 
specificat de PII, fie un capital minim specificat, fie o combina ţie a celor dou ă. În al doilea 
rând, un regim special a fost proiectat pentru întreprinderile de investi ţii care erau, de 
asemenea, înregistrate drept intermediari în asigur ări în temeiul IMD. Acele întreprinderi 
trebuie să se conformeze cu cerin ţele prevăzute în art. 4.3 din IMD cu privire la acele 
activităţi de intermediere şi, suplimentar, în ceea ce prive şte activităţile de consiliere privind 
investiţiile, li se solicit ă să deţină fie un capital ini ţial de cel pu ţin 25.000 EURO, fie o 
asigurare PII cu o acoperire de cel pu ţin jumătate din suma prev ăzută prin IMD, fie o 
combinaţie a celor dou ă. Acest lucru înseamn ă că cerinţele pentru PII impuse de IMD trebuie 
să fie îndeplinite indiferent de  cât de bine este capitalizat ă firma.  
Argumentând c ă cerinţele de PII ale MiFID difer ă astfel de cele ale IMD, câteva state membre 
au susţinut, în timpul negocierilor Consiliului, c ă MiFID ar trebui s ă modifice IMD, pentru a 
putea permite intermediarilor în asigur ări şi reasigur ări să beneficieze de op ţiunea disponibil ă 
întreprinderilor de investi ţii pentru a substitui, în întregime sau par ţial, cerinţele pentru PII cu 
capital. Nu a fost adoptat ă o modificare în aceast ă privinţă , dar, în schimb, co-legislatorii au 
introdus o clauz ă de revizuire. 
                                                 
2 Expunerea de motive (8): „StateleStately membre ar trebui s ă poată stabili norme mai stricte decât cele 
prevăzute prin prezenta directiv ă” 
3 COM (200) 625 final, articolul 11.2 
 
RO 7   RO Scopul revizuirii îl constituie stabilirea, pe baza probelor privind impactul acestora pe pie ţele 
statelor membre, dac ă cerinţele combinate sunt propor ţionale cu obiectivele protec ţiei 
adecvate a consumatorilor şi dacă întreprinderile din SEE per ansamblu sau din pie ţele 
naţionale specifice, întâmpin ă dificultăţi specifice pentru ob ţinerea asigur ării de indemniza ţie 
profesional ă solicitat ă sau trebuie s ă plătească pentru aceasta, care ar trebui luate în 
considerare în momentul revizuirii eficacit ăţii regimului. 
2. J USTIFICAREA POLITIC Ă PENTRU CERIN ŢELE PII 
Cerinţele pentru PII reprezint ă o măsură de protec ţie a consumatorului având scopul de a 
asigura că cererile de desp ăgubire ale clientului , de la o întrepri ndere de investi ţii sau de la 
intermediari, pot fi acoperite în cazurile în care  capitalul sau veniturile întreprinderii sau ale 
intermediarilor nu sunt sufici ente pentru acoperirea angaj ării răspunderii sale fa ţă de client. 
Reprezint ă, de asemenea, un instrument importa nt de reglementare care permite 
întreprinderilor de investi ţii să aibă activităţi de afaceri cu un capital ini ţial relativ sc ăzut. 
Acest lucru împiedic ă fixarea unei limite de intrare pe pia ţă prea mari şi excluderea în 
consecinţă a micilor întrepri nderi de pe pia ţă. Această considera ţie este relevant ă, în special în 
contextul activit ăţilor precum intermedierea în asigur ări şi consilierea privind investi ţiile, 
unde exist ă multe întreprinderi mici.  
2.1. Protec ţia consumatorilor 
PII protejeaz ă consumatorii prin m ărirea fondurilor disponibile pe ntru acoperirea cererilor de 
despăgubire din consilierea neglijent ă sau alte forme de abateri profesionale. De exemplu, 
MiFID reglementeaz ă pentru prima dat ă serviciul de consiliere privind investi ţiile drept 
serviciu de baz ă (acesta a fost un serviciu auxiliar prin ISD). PII reprezint ă un instrument util 
asigurând c ă riscurile din prestarea acestui se rviciu sunt gestionate corespunz ător.  
2.2. Avantaje aduse furnizorilor de servicii şi pieţei serviciilor 
PII este şi în beneficiul întrep rinderilor. Într-adev ăr, multe întreprinderi de ţin PII chiar şi 
atunci când nu exist ă o obliga ţie legală sau deţin asigurări mai mari decât cele minime 
prevăzute de lege. Poate finan ţa cereri de desp ăgubire semnificative şi neaşteptate protejând 
astfel activele întreprinderii şi acoperind în mod normal atât r ăspunderea legal ă cât şi costurile 
apărării, al căror nivel poate fi atât de mare în unele cazuri încât s ă pună în pericol 
solvabilitatea întreprinderii. 
PII poate fi util în special întreprinderilor mici care pot avea dificult ăţi sau pot considera 
impropriu s ă deţină capitaluri mari având în vedere stru ctura proprie. Poate fi folosit cu 
raportare la c ontextul de pia ţă prin utilizarea pie ţei asigurărilor comerciale pentru a ajuta la 
menţinerea solvabilit ăţii acelor întreprinderi care furnizeaz ă servicii importante cu am ănuntul, 
cum ar fi consultan ţa pentru investi ţii.  
În plus, PII obligatoriu este un instrument ut il de reglementare si acesta poate completa 
cerinţele referitoare la capital şi schemele de compensare pentru investitori. Cerin ţa privind 
achiziţia PII poate avea un efect pozitiv suplimentar de reglementare în sensul c ă aceasta 
încurajeaz ă întreprinderile s ă-şi îmbunătăţească propria evaluare de risc ca şi activităţile de 
control al riscului, deoarece întreprinderile care prezint ă un profil de risc sc ăzut vor avea 
tendinţa de a reduce m ărimea primelor şi de a creşte disponibilul necesar pentru acoperire  
 
RO 8   RO Mai mult, este în interesul general al comunit ăţii reglementate ca întreprinderile s ă aibă 
acoperire prin PII, în scopul limit ării revendic ărilor făcute în baza schemelor de compensare a 
investitorului4. O firmă care nu dispune de resurse adecvate nu poate fi în m ăsură să acopere 
cererile de desp ăgubire justificate depuse împotriva ei şi în final va deveni insolvabil. Aceasta 
va conduce în schimb la cereri de desp ăgubire în baza schemei de compensare a 
investitorului, care trebuie s ă fie finanţată de către celelalte întreprinderi participante în cadrul 
grupului relevant de contribu ţie. Cu cât este mai ridicat num ărul de cereri de desp ăgubire 
realizate în baza unor astfel de sc heme, cu atât mai ridicat va fi gradul de constrângere asupra 
industriei pentru a le finan ţa. Deoarece astfel de constrâ ngeri nu sunt sensibile la risc, 
costurile pentru astfel de compensa ţii pot cădea, în mod dispropor ţionat, în sarcina 
întreprinderilor cu experien ţă bine conduse care furnizeaz ă cea mai mare parte a finan ţării 
pentru schem ă. PII tinde s ă reducă astfel de dispropor ţii în ceea ce prive şte finanţarea. 
2.3. Argumente împotriva cerin ţelor PII 
Primul şi cel mai frecvent argument împotriva PII este acela c ă poate crea un „risc moral”. 
Aceasta înseamn ă că PII poate modifica atitudinea celor asigura ţi în direcţii care să conducă 
la creşterea probabilit ăţii sau a dimensiunii cererilor de desp ăgubire. Teoria prevede c ă, după 
ce au beneficiat de protec ţia conferit ă de asigurare, pentru întreprinderi nu va mai exista 
acelaşi stimulent financiar pentru a evita acele ac ţiuni sau omisiuni care ar putea conduce la 
cereri de desp ăgubire.  
Un alt argument împotriva cerin ţelor mărite ale PII este acela c ă pieţei de asigurare îi lipse şte 
sau îi poate lipsi capacitatea de a fu rniza acoperire prin PII unui num ăr crescut de 
întreprinderi. S-a sus ţinut că limitele specificate în IMD au fost agreate într-un moment în 
care exista mai mult ă capacitate în pia ţă decât ar putea exista acum sau în viitor. Este posibil 
ca situaţia să fi fost exacerbat ă ca urmare a unor cerin ţe în baza MiFID fa ţă de întreprinderile 
care desf ăşoară ambele activit ăţi, şi există preocuparea c ă o combina ţie a cerin ţelor poate 
împinge PII la limit ă şi ar putea fi posibil ca unele întreprinderi s ă nu aibă capacitatea de a 
menţine nivelul de acoperire stipulat. O problem ă asociată este costul PII. Prin cre şterea 
numărului de întreprinderi c ărora li se solicit ă să aibă PII, exist ă riscul că o creştere a cererii 
poate să impulsioneze pre ţul PII, să ducă la eliminarea de pe pia ţă a unor întreprinderi de 
consultan ţă şi la crearea unei bariere de intrare în pia ţă pentru întreprinderile noi.  
Mai exact, argumentul a fost acela c ă IMD solicit ă un nivel ridicat de as igurare, peste limita a 
ceea ce ar fi de a şteptat în mod normal ca majoritatea întreprinderilor mici s ă deţină. În plus, 
acele solicit ări PII sunt pe principiul „m ărimii universale", nefiind corelate cu profilul de risc 
al întreprinderii.  
De asemenea, comentariile îndeamn ă către o recunoa ştere corespunz ătoare a rolului 
capitalului pentru intermediarii în asigur ări. Capitalul poate contribui la finan ţarea unor 
pierderi nea şteptate sau la acoperirea unor dezechilibre în ceea ce prive şte acoperirea PII a 
întreprinderii, şi, în special, poate contribui la finan ţarea oricărui surplus al unei poli ţe (adică, 
prima sum ă prevăzută într-o revendicare şi care trebuie pl ătită de firmă din propriile resurse). 
                                                 
4 Atunci când apare o pierdere, furnizorul poli ţei PII plăteşte o revendicare în conformitate cu condi ţiile 
prevăzute de poli ţa PII, şi firma trebuie s ă plătească o sumă egală cu surplusul fa ţă de poliţa sa PII, plat ă 
realizată din propriile resurse de capital. Atunci când resu rsele unei firme sunt epuizate, firma devine 
insolvabil ă. La acel moment, orice solicit ări de daune îndrept ăţite din partea consumatorilor se afl ă în 
sarcina schemei relevante privind compensarea investitorilor. O astfel de schem ă are limite şi orice 
pierdere rezidual ă este suportat ă de către consumatori. 
 
RO 9   RO Într-adevăr, articolele 7 şi 8 ale CAD reformate admit c ă prin capital sau printr-o combina ţie a 
PII şi capitalului, se poate atinge un obiectiv similar în ceea ce prive şte protec ţia 
consumatorului ca şi prin PII. Op ţiunea de a folosi resursele fina nciare pentru a completa PII 
poate conferi întreprinderii o mai mare flexibilitate, poate ajuta firma s ă-şi menţină un nivel 
adecvat al resurselor în general şi să obţină un nivel corespunz ător de acoperire PII în situa ţia 
unor condi ţii de piaţă dificile. 
3. C ONSULT ĂRI SPECIFICE CU STATELE MEMBRE ŞI CU AUTORIT ĂŢILE NAŢIONALE 
COMPETENTE  
În martie 2006, serviciile DG MARKT au tr ansmis un chestionar statelor membre şi 
autorităţilor naţionale competente respective pentru a solicita informa ţii privind aplicarea 
asigurării de răspundere civil ă profesional ă conform IMD şi a CAD reformate. Au fost 
primite un num ăr de 19 răspunsuri la chestionare5. Răspunsurile au fost întocmite şi redactate 
ca parte a proiectului de raport din 14 august 2006. În accep ţiunea noastr ă, numărul incomplet 
de răspunsuri este cauzat de faptul c ă la acel moment transpunerea IMD fusese încheiat ă doar 
de puţin timp în multe state membre şi termenul limit ă privind transpuner ea pentru cele mai 
multe dintre prevederile CAD reformate nu expirase înc ă.  
Din acelea şi motive, este evident din r ăspunsurile disponibile c ă în general statele membre 
au puţină experien ţă şi puţine informa ţii pe baza c ărora să poată realiza o evaluare 
corespunz ătoare a impactului produs asupra înt reprinderilor de regimul introdus de 
aceste directive şi asupra gradului de protec ţie oferit consumatorilor.  Mai mult decât atât, 
este dificil de prev ăzut care va fi impactul asupra intermediarilor MiFID care desf ăşoară, de 
asemenea, activit ăţi de intermediere în domeniul asigur ărilor pe baza IMD. Se pare c ă până la 
începutul anului 2008 nu vor exista informa ţii adecvate care s ă permită o evaluare 
corespunz ătoare. 
Răspunsurile detaliate din partea statelor membre ca şi rezumatul inclus în proiectul de raport 
au fost publicate şi sunt disponibile pe  web site-ul Comisiei6.  
4. C ONSULT ĂRI PUBLICE PRIVIND PROIECTUL DE RAPORT  
Comisia invit ă părţile interesate s ă transmită, până la 31 octombrie 2006, comentarii privind 
Proiectul de Raport .Metoda recomandat ă a fost acela ca responden ţii să transmit ă 
comentariile generale urmate de r ăspunsuri la întreb ări specifice.  
S-au primit observa ţii din partea a 7 organiza ţii. Una dintre acestea era pan-european ă şi 
reprezenta reac ţia comună a asociaţiilor intermediarilor din asigur ări din 14 state membre ale 
UE. Dintre celelalte, 4 aveau sediul în Marea Britanie, una în Germania şi una în Austria. 
Organizaţiile respondente au reprezentat sect oare diverse ale industriei asigur ărilor (broker-i, 
agenţi, asigurători, giran ţi de emisiuni), una dintre ele a reprezentat consultan ţi financiari 
                                                 
5 S-au primit r ăspunsuri din Austria, Cipru, Cehia, Finlanda, Fran ţa, Grecia, Irlanda, Malta, Olanda, 
Polonia, România, Slovacia, Spania, Suedia, Regatul Unit al Marii Britanii şi Irlandei de Nord şi 
Ungariei. Belgia, Danemarca, Germania, Italia, Estonia, Letonia, Lituania, Luxemburg şi Polonia nu au 
răspuns. 
6 http://ec.europa.eu/internal_market/s ecurities/isd/mifid_reports_en.htm  
 
RO 10   RO independen ţi şi una a fost o autoritate de reglementare. Aceast ă secţiune rezum ă cel mai 
important rezultat al consult ării publice.7  
4.1. Rezultatele consult ărilor 
Este important de remarcat faptul c ă toţi responden ţii au fost de acord c ă PII reprezenta o 
formă efectivă de protec ţie a investitorului şi mulţi au spus c ă nu putea fi complet înlocuit ă de 
cerinţele privind capitalul. Cu  toate acestea, responden ţii au avut reac ţii diferite la întrebarea 
conform c ăreia regimul curent de reglementare PII este sau nu o m ăsură corespunz ătoare de 
protecţie a investitorului. Unii responden ţi au adus argumente în favoarea unor cerin ţe PII mai 
stricte în timp ce al ţii au fost în favoarea unei abord ări mai flexibile adaptate dimensiunii şi 
profilului de risc al fiec ărei întreprinderi.  
Doi responden ţi au afirmat c ă ar trebui s ă li se permit ă întreprinderilor s ă suplimenteze sau s ă 
înlocuiasc ă în întregime protec ţia prin PII cu cerin ţele privind capitalul pentru a se asigura c ă 
lipsa unui PII accesibil nu va conduce la un e şec al intermediarilor.  
Un respondent care reprezenta agen ţii de asigurare a descris cerin ţele PII ca fiind o povar ă 
semnificativ ă şi inutilă care a determinat asigur ătorii să transfere costul PII c ătre proprii 
agenţi. 
Doi responden ţi au cerut Comisiei efectuarea unei revizuiri viitoare a situa ţiei odată ce 
directivele devin complet opera ţionale în toate statele membre, pentru a permite o evaluare 
mai complet ă. 
5. C ONCLUZII  
Analiza informa ţiilor furnizate de statele membre şi de părţile interesate ca r ăspuns la cele 
două runde de consult ări sugereaz ă, pe baza volumului limitat de dovezi disponibil în prezent, 
că raţiunile de ordin politic care au stat la baza cerin ţelor PII impuse conform dreptului 
comunitar r ămân valabile şi că nu există dovezi suficiente care s ă indice că acele cerin ţe nu 
mai sunt adecvate.  
Totuşi, este la fel de clar c ă este încă prea devreme pentru a realiza o evaluare complex ă a 
modului în care aceste cerin ţe vor afecta furnizorii de servicii şi consumatorii. Regimul pe 
baza IMD se utiliza de pu ţină vreme în statele membre şi acestea nu aveau deloc experien ţă în 
ceea ce prive şte aplicarea noilor cerin ţe PII în domeniul întreprinderilor de investi ţii în 
conformitate cu CAD reformat ă. Nu poate fi realizat ă o evaluare corect ă a conformit ăţii 
acestor cerin ţe fără a dispune de mai mult ă experienţă practică sau de informa ţii şi acestea nu 
vor fi disponibile pân ă la punerea în aplicare timp de cel pu ţin un an a cerin ţelor conform 
CAD reformate în statele membre. Dup ă aceea, se poate considera potrivit s ă se analizeze în 
continuare dac ă PII şi cerinţele privind capitalul reprezint ă substituente adecvate. Prin urmare, 
Comisia va continua s ă monitorizeze situa ţia în cazul apari ţiei de dovezi privind e şecul de 
piaţă. 
                                                 
7 Un rezumat mai detaliat al r ăspunsurilor la întreb ările specifice poate fi g ăsit la adresa: 
http://ec.europa.eu/internal_market/s ecurities/isd/mifid_reports_en.htm