RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 15.3.2007 
COM(2007) 96 final 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Identificarea prin radiofrecven ţă (RFID) în Europa:  
etape în direc ţia elaborării unui cadru strategic 
  
{SEC(2007) 312} 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Identificarea prin radiofrecven ţă (RFID) în Europa: 
măsuri în direc ţia elaborării unei politici-cadru 
Cuprins 
1. Introducere ................................................................................................................. .. 3 
2. De ce este important ă RFID? ....................................................................................... 3 
2.1. Aportul social al RFID................................................................................................. 3 2.2. Inova ţia industrial ă şi potenţialul de cre ştere............................................................... 4 
3. Nevoia de certitudine juridic ă pentru utilizatori şi investitori ..................................... 5 
3.1. Consultarea public ă...................................................................................................... 5 
3.2. Protec ţia datelor, via ţa privată şi securitatea................................................................ 5 
3.3. Guvernarea resurselor în viito rul „internet al obiectelor”............................................ 7 
3.4. Spectrul de frecven ţe radio........................................................................................... 8 
3.5. Standarde................................................................................................................. ..... 8 
3.6. Probleme de s ănătate şi de mediu ................................................................................ 9 
4. Ac ţiuni la nivel european ............................................................................................. 9 
4.1. Securitatea şi protecţia vieţii private în contextul RFID............................................ 10 
4.2. Spectrul de frecven ţe radio......................................................................................... 11 
4.3. Politica de cercetare şi inovare................................................................................... 11 
4.4. Standardizarea............................................................................................................ 12 
4.5. Ac ţiuni viitoare privind problemele tehnologice şi de guvernare ridicate de RFID.. 12 
5. Concluzie................................................................................................................... . 13 
 
RO 3   RO 1. INTRODUCERE  
Identificarea prin radiofrecven ţă (RFID) este o tehnologie care permite identificarea şi 
captarea automat ă a datelor prin intermediul radiofrecven ţelor. Cea mai important ă 
caracteristic ă a acestei tehnologii const ă în faptul c ă ea face posibil ă, prin intermediul unui 
microcip, ata şarea unui identificator unic şi a altor informa ţii oricărui obiect sau animal sau 
chiar unei persoane, precum şi citirea informa ţiei respective cu ajutor ul unui dispozitiv f ără 
fir. RFID nu este o simpl ă „etichetă electronic ă” sau un „cod de bare”. Conectat ă la diferite 
baze de date şi reţele de comunicare, cum ar fi internetul, aceast ă tehnologie ofer ă un mijloc 
foarte eficient de a furniza noi servicii şi aplicaţii în practic orice mediu.  
RFID este într-adev ăr considerat ă a fi poarta c ătre o nou ă fază de dezvoltare a societ ăţii 
informaţionale, adesea denumit ă „internetul obiectelor”, în car e internetul nu va mai lega 
numai calculatoare şi terminale de comunicare, ci practic  toate obiectele din jurul nostru – 
haine, bunuri de consum etc. Con ştient de aceast ă perspectiv ă, Consiliul European a solicitat 
încă din decembrie 2006 Comisiei Europene s ă analizeze, în cadrul Consiliului de prim ăvară 
din 2008, provoc ările legate de urm ătoarea genera ţie de internet şi reţele1.  
RFID este de interes strategic datorit ă potenţialului său de a deveni un nou motor pentru 
stimularea cre şterii economice şi pentru crearea de locuri de munc ă şi deci de a contribui 
substanţial la concretizarea Strate giei de la Lisabona, în m ăsura în care obstacolele care stau 
în calea inov ării pot fi dep ăşite. În prezent, pre ţul de produc ţie al etichetelor RFID se apropie 
de nivelul care va permite larga lor r ăspândire pe pia ţă şi în sectorul public. Odat ă cu 
utilizarea pe scar ă largă, devine esen ţial ca implementarea RFID s ă aibă loc într-un cadru 
juridic care acord ă cetăţenilor garan ţii suficiente privind respect area valorilor fundamentale, 
ocrotirea s ănătăţii, protecţia datelor şi a vieţii private.  
Din aceste motive, Comisia a orga nizat în 2006 o consultare public ă în privin ţa RFID, care a 
scos în eviden ţă aşteptările privind aceast ă tehnologie, pe baza rezultatelor comunicate de 
primii utilizatori, dar şi îngrijorarea cet ăţenilor în leg ătură cu aplica ţiile RFID care implic ă 
identificarea şi/sau urmărirea persoanelor.  
Prezenta Comunicare are la baz ă rezultatele acestei consult ări şi propune în consecin ţă măsuri 
de înlăturare a barierelor care ar pu tea împiedica adoptarea pe scar ă largă a RFID în folosul 
societăţii şi al economiei, simultan cu introducerea unor garan ţii corespunz ătoare în ceea ce 
priveşte protecţia vieţii private, s ănătatea şi mediul înconjur ător. 
2. DE CE ESTE IMPORTANT Ă RFID? 
2.1. Aportul social al RFID 
RFID poate aduce beneficii europenilor în multe privin ţe: siguran ţă (de exemplu, prin 
urmărirea provenien ţei produselor alimentare, asisten ţă medicală, eliminarea medicamentelor 
                                                 
1 Punctul 30 din Concluziile Pre şedinţiei Consiliului European, 14-15 decembrie 2006. 
 
RO 4   RO contrafăcute), confort (de exemplu, pr in scurtarea cozilor la su permagazine, dirijarea mai 
sigură şi mai precis ă a bagajelor la aeroport, automatizarea pl ăţilor) şi accesibilitate (de 
exemplu, bolnavii de demen ţă şi de Alzheimer). Noua tehnologie se utilizeaz ă deja în diferite 
sectoare cu impact asupra vie ţii europenilor. În domeniul transporturilor, se estimeaz ă că 
RFID va contribui la sporirea eficien ţei şi securităţii şi va oferi noi servicii de calitate în sfera 
mobilităţii bunurilor şi a persoanelor2. În domeniul s ănătăţii, RFID poate spori calitatea 
asistenţei medicale şi siguran ţa pacienţilor şi poate îmbun ătăţi respectarea medica ţiei şi 
mijloacele de administrare a acesteia. În comer ţul cu am ănuntul, RFID poate contribui la 
reducerea golurilor de aprovizionare, a stocurilor şi a furturilor. În multe ramuri industriale, - 
produse farmaceutice, aparatur ă medicală, divertisment, bunuri elec tronice de larg consum, 
obiecte de lux, piese de ma şini, - sau în comer ţ, unde contrafacerile sunt o surs ă important ă de 
produse de calitate inacceptabil ă, RFID poate permite retragerea mai eficient ă a produselor de 
pe piaţă şi poate împiedica m ărfurile ilicite s ă intre în lan ţul de aprovizionare sau, odat ă 
intrate, poate identifica lo cul prin care acestea au p ătruns. De asemenea, se estimeaz ă că 
marcarea cu ajutorul RFID va ameliora sortarea şi reciclarea pieselor şi materialelor din 
componen ţa unor produse. Se va putea îmbun ătăţi astfel protec ţia mediului şi dezvoltarea 
durabilă.  
2.2. Inovaţia industrial ă şi potenţialul de cre ştere 
Dezvoltarea în continuare şi răspândirea pe scar ă largă a RFID ar putea consolida şi mai mult 
rolul tehnologiei informa ţiei şi comunica ţiilor (TIC) în impulsionarea inova ţiei şi promovarea 
creşterii economice.  
La ora actual ă, Europa ocup ă deja un loc de fr unte în cercetarea şi dezvoltarea RFID, nu în 
ultimul rând datorit ă sprijinului asigurat de programele europene de cercetare. Principalele 
domenii de cercetare au ca obiect aplica ţiile inovatoare, senzorii inteligen ţi şi mecanismele de 
acţionare pe baz ă de RFID, ca şi reţelele inteligente. Se fac de asemenea eforturi substan ţiale 
în domeniul nanoelectroni cii, cea care furnizeaz ă etichetelor RFID date, memorie, capacitate 
de detecţie şi de radiofrecven ţă.  
În ceea ce prive şte industria, o serie de mari întreprinderi europene, cum ar fi companiile 
tehnologice şi furnizorii de servicii, se situeaz ă în prima linie a eforturilor de a introduce 
soluţiile RFID pe pia ţă. Multe întreprinderi mici şi mijlocii (IMM) au adoptat deja cu succes 
noua tehnologie. Totu şi, piaţa sistemelor RFID în UE, de şi creşte într-un ritm de circa 45% pe 
an, rămâne sub nivelul pie ţei mondiale, unde cre şterea este de aproape 60%3. Acest „decalaj 
de creştere” este de natur ă să frâneze contribu ţia societăţii informa ţionale la cre şterea 
economic ă şi la crearea de locuri de munc ă.  
                                                 
2 COM/2006/314 final „Pentru o Europ ă în mişcare – O mobilitate durabil ă pentru continentul nostru” 
(http://ec.europa.eu/transport/tran sport_policy_review/doc/com_2006_0314_transport_policy_review_e
n.pdf). 
3 Sursa: „Cipurile RFID: Tehnologia viitorului pe buzele tuturor”, studiu Deutsche Bank, 20 februarie 
2006. 
 
RO 5   RO 3. NEVOIA DE CERTITUDINE JURIDIC Ă PENTRU UTILIZATORI ŞI INVESTITORI  
Din punct de vedere tehnologic şi comercial, RFID este gata de lansare. Exist ă însă mai mulţi 
factori care întârzie adoptarea acesteia. Nu în  ultimul rând, este nevoie de un cadru legal şi 
politic clar şi previzibil, pentru ca noua tehnologie s ă devină acceptabil ă pentru utilizatori. 
Acest cadru trebuie s ă aibă în vedere implica ţiile etice, nevoia de a proteja via ţa privată şi 
securitatea cet ăţenilor, controlul asupra bazelor de da te RFID, disponibilitatea spectrului 
radio, instituirea unor standarde interna ţionale armonizate şi temerile privind implica ţiile 
RFID asupra s ănătăţii şi mediului. Având în vedere c ă tehnologia RFID este în mod inerent 
transfrontalier ă, acest cadru trebuie, la rândul s ău, să asigure coeren ţa la nivelul întregii pie ţe 
interne a UE. 
3.1. Consultarea public ă 
Pentru a face fa ţă acestor provoc ări, Comisia a lansat o ampl ă consultare public ă, care a 
cuprins cinci ateliere  tematice specializate şi o consultare online, la care au contribuit 2 190 
participan ţi în perioada iulie – septembrie 2006. F aza de consultare s-a încheiat în luna 
octombrie printr-un seminar desc his, la care s-au prezenta t rezultatele preliminare ale 
consultării.  
3.2. Protecţia datelor, via ţa privată şi securitatea 
Dezbaterea public ă asupra RFID a relevat serioase îngrijor ări că această tehnologie de acces 
omniprezent ă ar putea amenin ţa viaţa privată: tehnologia RFID poate se rvi la culegerea de 
informaţii direct sau indirect legate de o anumit ă persoană identificabil ă sau identificat ă şi 
care sunt a şadar considerate date personale; etichete le RFID pot stoca date personale cu 
privire, de exemplu, la pa şaport sau la fi şa medical ă; tehnologia RFID poate fi folosit ă pentru 
a urmări/supraveghea deplas ările oamenilor sau pentru a alc ătui profilul lor comportamental 
(de ex., în locuri public e sau la locul de munc ă). Consultarea public ă organizat ă de Comisie a 
evidenţiat într-adev ăr îngrijorarea cet ăţenilor cu privire la poten ţialul intruziv al tehnologiei 
RFID. Pentru ca publicul larg s ă accepte RFID, este ne voie deci de garan ţii adecvate în 
privinţa respectării vieţii private. Responden ţii la consultarea online au estimat c ă astfel de 
garanţii s-ar putea ob ţine prin tehnologii de protec ţie a vieţii private (70%) şi prin măsuri de 
avertizare (67%). Dup ă 55% din responden ţi, cea mai bun ă soluţie ar fi introducerea unei 
legislaţii speciale cu privire la RF ID. În plus, publicul s-a ar ătat împărţit în ceea prive şte 
avantajele societale ale tehnol ogiei, circa 40% din responden ţi considerându-le pozitive şi un 
număr comparabil de responden ţi, negative. Unele grupuri interesate şi-au exprimat 
îngrijorarea în leg ătură cu posibile înc ălcări ale valorilor fundamentale şi ale dreptului la via ţă 
privată şi cu creşterea gradului de suprave ghere, în special la servic iu, ducând la discriminare, 
excludere, victimizare şi până la posibila pierdere  a locului de munc ă. 
Este limpede c ă aplicarea RFID trebuie s ă fie acceptabil ă din punct de vedere social şi politic, 
admisibilă din punct de vedere etic şi permisibil ă din punct de vedere legal. Numeroasele 
avantaje economice şi societale ale RFID nu se vor put ea materializa în lipsa furniz ării unor 
garanţii eficiente privind respectarea protec ţiei datelor şi a vieţii private, precum şi privind 
 
RO 6   RO celelalte dimensiuni etice legate de aceste do menii, care stau la baza dezbaterii asupra 
acceptării RFID de c ătre publicul larg4.  
Protecţia datelor personale este un principiu import ant al UE. Articolul 6 din Tratatul asupra 
Uniunii Europene stabile şte că Uniunea este întemeiat ă pe principiile libert ăţii, democra ţiei, 
respectului pentru drepturile omului şi libertăţilor fundamentale. Articolul 30 impune 
stabilirea unor prevederi corespunz ătoare pentru protec ţia datelor personale în contextul 
culegerii, stoc ării, prelucr ării, analizei şi schimbului de informa ţii în procesul cooper ării 
poliţieneşti5. Protecţia datelor cu personale este una dintre libert ăţile prevăzute la articolul 8 al 
Cartei Drepturilor Fundamentale. 
Cadrul legislativ al Comunit ăţii în ceea ce prive şte protecţia datelor şi a vieţii private a fost 
conceput în a şa fel încât s ă facă faţă inovaţiilor. Directiva general ă privind protec ţia datelor6 
asigură protecţia datelor personale indiferent de mijloacele şi procedeele folosite la 
prelucrarea lor. Directiva se aplic ă tuturor tehnologiilor, in clusiv RFID. Ea define şte 
principiile care stau la baza protec ţiei datelor şi impune oricui de ţine controlul asupra acestor 
date să implementeze principiile respective şi să asigure securitatea prelucr ării datelor cu 
caracter personal7. Directiva general ă privind protec ţia datelor este completat ă de Directiva 
privind via ţa privată şi comunica ţiile electronice8 care aplic ă aceste principii la prelucrarea 
datelor personale în contextul furniz ării publice a serviciilor de comunica ţii electronice în 
cadrul reţelelor publice de comunica ţii. Datorit ă acestei limit ări, multe aplica ţii RFID cad 
numai sub inciden ţa directivei genera le privind protec ţia datelor, f ără a fi direct acoperite de 
directiva privind via ţa privată şi comunica ţiile electronice.  
În temeiul acestor directive, autorit ăţile publice din statele membre au obliga ţia de a urm ări 
dacă prevederile adoptate de statele membre sunt corect aplicate. Ele va trebui s ă se asigure c ă 
introducerea aplica ţiilor RFID se conformeaz ă legislaţiei cu privire la protec ţia datelor şi a 
vieţii private. Ar putea deci s ă fie necesar ă furnizarea de norme detaliate cu privire la 
implementarea practic ă a unor noi tehnologii ca RFID. În  acest scop, ambele directive prev ăd 
elaborarea unor coduri de conduit ă specifice. Acest proces presupune o analiz ă a acestor 
coduri la nivel na ţional, pe care o va efectua autoritatea competent ă în domeniul protec ţiei 
                                                 
4 Implica ţiile etice ale protec ţiei datelor au fost abordate în mai multe opinii ale Grupului European 
pentru etica în ştiinţă şi în noile tehnologii (EGE). Vezi în special Opinia EGE cu privire la aspectele 
etice ale implanturilor de dispozitive TIC în corpul omenesc.  
http://ec.europa.eu/european_group_ethics/docs/avis20_en.pdf . 
5 Comisia a înaintat Consiliului o propunere pentru adoptarea, la nivelul aces tuia, a unei decizii-cadru 
privind protec ţia datelor personale prelucrate în cadrul cooper ării poliţieneşti şi judiciare în chestiuni 
penale (COM(2005) 0475 final). 
6 Directiva nr. 95/46/CE privind protec ţia persoanelor fizice în ceea ce prive şte prelucrarea datelor cu 
caracter personal şi libera circula ţie a acestor date, JO L 2 81, 23.11.1995, p. 31. 
7 Articolul 17 din Directiva nr. 95/46/CE. 
8 Directiva nr. 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale şi protejarea confiden ţialităţii în sectorul 
comunica ţiilor publice (Directiva asupra confiden ţialităţii şi comunica ţiilor electronice), JO L 201, 
31.7.2002, p. 37.  
 
RO 7   RO datelor, şi o analiz ă la nivel european, efectuat ă de către „Grupul de lucru asupra articolului 
29”9.  
În privinţa securităţii, industria, statele membre şi Comisia vor depune eforturi comune în 
vederea cunoa şterii aprofundate a problemelor sistemice şi a amenin ţărilor corespunz ătoare la 
adresa securit ăţii pe care le-ar putea implica r ăspândirea în mas ă a sistemelor şi tehnologiilor 
RFID.  
Un important mod de a r ăspunde provoc ărilor de mai sus îl va constitui precizarea şi 
adoptarea unor criterii de proiectare care s ă prevină riscurile în direc ţia vieţii private şi a 
securităţii nu numai la nivel tehnologic, ci şi la nivelul proceselor de organizare şi de afaceri. 
În această privinţă, asigurarea securit ăţii, prin prevenirea unor perturb ări majore în procesele 
de afaceri înlesnite de RFID, ar înt ări deopotriv ă şi protecţia vieţii private. În plus, pentru a 
face faţă noilor amenin ţări la adresa securit ăţii, se vor stabili bune practici şi se vor lua 
contramăsurile necesare pentru a sprijini extinderea pe scar ă largă a sistemelor RFID. 
Sistemele informa ţionale RFID şi riscurile aferente în domeniul securit ăţii şi vieţii private 
sunt însă o ţintă în mişcare şi necesită aşadar activit ăţi continue de monitorizare, evaluare, 
ghidare, reglementare şi cercetare-dezvoltare. Riscurile specifice în direc ţia securit ăţii şi a 
vieţii private depind în mare m ăsură de natura aplica ţiilor RFID: o abordare unic ă nu va putea 
acoperi toat ă gama de aplica ţii posibile. De aceea, înainte de a alege un sistem RFID şi de a 
implementa o aplica ţie RFID, va fi nevoie s ă se cântărească atent costurile şi avantajele pe 
care acestea le implic ă sub aspectul riscuril or pentru securitate şi viaţa privată.  
În chestionarul online, aproape dou ă treimi din responden ţi au arătat că, informaţiile de care 
publicul dispune la ora actual ă nu sunt suficiente pentru a putea evalua, în cuno ştinţă de 
cauză, riscurile RFID. Pr in urmare, s-ar p ărea că un element esen ţial al politicii în acest 
domeniu va trebui s ă-l constituie organizarea unor campanii de con ştientizare şi de informare. 
3.3. Guvernarea resurselor în viitor ul „internet al obiectelor” 
Problemele de politic ă pe care le ridic ă RFID se refer ă în general la standarde, drepturi de 
proprietate intelectual ă şi regimuri de acordare a licen ţelor respective. Exist ă însă şi îngrijorări 
legate de caracterul deschis şi neutru al bazelor de date care vor înregistra elementele unice de 
identificare aflate în centr ul sistemului RFID, precum şi de stocarea şi manipularea datelor 
colectate, inclusiv folosirea lor de c ătre terţe părţi. Aceasta este o problem ă important ă, având 
în vedere rolul RFID de motor al unui nou val de dezvoltare a internetului care va 
interconecta în cele din urm ă miliarde de dispozitive inteligente şi de tehnologii de detec ţie 
sofisticate într-o infrastructur ă mondială de comunicare.  
În cadrul chestionarului online, 86% din responden ţi şi-au exprimat convingerea c ă sistemul 
de înregistrare şi de etichetare a identit ăţilor din viitorul „internet al obiectelor” va trebui s ă 
fie interoperabil, deschis şi nediscriminatoriu. Va trebui s ă fie protejat împotriva avariilor şi 
                                                 
9 Grupul de lucru asupra articolului 29 a adoptat „Documentul de lucru 105 asupra problemelor protec ţiei 
datelor în contextul tehnologiei RFID”  (http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2005/wp105_en.pdf
). 
 
RO 8   RO împotriva deturn ării în alte scopuri decât cel orig inal care ar putea avea consecin ţe 
dezastruoase. Va trebui s ă nu cadă în mâinile unor anumite interese  care ar putea  utiliza aceste 
baze de date şi sisteme de etichetare în scopuri proprii, indiferent dac ă acestea vizeaz ă aspecte 
comerciale, de securitate sau politice ale guvern ării. În plus, normele de securitate, etic ă şi 
viaţă privată va trebui s ă fie garantate pentru to ţi cei interesa ţi, de la indivizi la companii ale 
căror informa ţii comerciale confiden ţiale sunt con ţinute în procesele de afaceri înlesnite de 
RFID. Defini ţiile guvern ării şi principiile de politici publice elaborate în contextul Reuniunii 
mondiale la nivel înalt asupra societ ăţii informa ţionale (WSIS)10 vor fi astfel utile dezbaterii 
politice care se profileaz ă cu privire la aceste probleme. 
3.4. Spectrul de frecven ţe radio  
Esenţială pentru toate aplica ţiile RFID, ca pentru toate dispozitivele f ără fir, este 
disponibilitatea unui spectru de frecven ţe radio. Este în special important s ă se armonizeze 
condiţiile de utilizare a spectrului pentru a înlesni mobilitatea şi a reduce costurile. În 
majoritatea ţărilor UE, exist ă de mulţi ani câteva benzi de frecven ţă disponibile pentru RFID 
în regim f ără licenţă11. Recent, în scopul de a disponibiliza un spectru mai larg pentru cererea 
crescândă de utilizare a RFID, Co misia a adoptat decizia12 privind frecven ţele RFID în banda 
de frecven ţă ultraînalt ă (UHF). Aceasta va permite stabil irea unei baze europene armonizate 
pentru aplica ţiile RFID pe pia ţa unică european ă. În cadrul consult ării online, majoritatea 
responden ţilor (72%) a estimat c ă această alocare este adecvat ă pentru un orizont  de timp de 
trei până la zece ani. Cu toate acestea, pe m ăsură ce se extinde utilizar ea RFID, va fi nevoie 
de o monitorizare a cererii. 
3.5. Standarde 
Ritmul rapid de dezvoltare  al RFID impune modificarea şi adaptarea continu ă a tehnologiilor, 
produselor şi serviciilor. Standardele şi procesul de elaborare a acesto ra trebuie, la rândul lor, 
să ţină pasul cu aceast ă piaţă globală aflată în creştere rapid ă. De aceea, adoptarea simplificat ă 
a standardelor interna ţionale13 şi armonizarea standardelor regionale constituie condi ţii 
esenţiale pentru demararea f ără probleme a serviciilor. Un rol la fel de important îl joac ă 
interoperabilitatea sistemelor informa ţionale înlesnite de RFID şi încurajarea unei pie ţe 
deschise a serviciilor electroni ce la nivel european. Responden ţii la chestionarul online au 
apreciat c ă o implicare activ ă a Comisiei este important ă pentru realizarea unei abord ări la 
nivel european a standardelor RFID.  
                                                 
10 „Spre un parteneriat global al societ ăţii informa ţionale: Urmarea Fazei de la  Tunis a Reuniunii mondiale 
la nivel înalt asupra societ ăţii informa ţionale (WSIS)” – COM(2006) 181 final. 
11 „Autorizare general ă”, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din directiva privind autorizarea 
(2002/20/CE). 
12 Decizia nr. 2006/804/CE a Comisiei din 23 noiembrie 2006 privind armonizarea spectrului radio pentru 
dispozitivele de identificare prin radiofrecven ţă (RFID) care opereaz ă în banda de frecven ţă ultraînalt ă 
(UHF). 
13 În special standa rdul ISO (Organiza ţia Interna ţională pentru Standardizare) pentru etichetele RFID de 
identificare a articol elor (ISO 18000) şi regulamentul ISO, aflat în curs  elaborare, pentru transponderii 
activi. 
 
RO 9   RO 3.6. Probleme de s ănătate şi de mediu 
Consultarea a pus în eviden ţă temeri legate de impactul utiliz ării pe scar ă largă a RFID asupra 
sănătăţii şi a mediului.  
În ceea ce prive şte mediul, componentele RFID se încadreaz ă în defini ţia echipamentelor 
electrice şi electronice stabilit ă de Directiva nr. 2002/96/CE privind de şeurile de echipamente 
electrice şi electronice (DEEE) şi de Directiva nr. 2002/95/CE privind restric ţiile de utilizare a 
anumitor substan ţe periculoase în echipamentele electrice şi electronice (RoHS). Se poate 
considera c ă RFID se încadreaz ă în categoria 3, „Echipamente informatice şi de 
telecomunica ţii”. Prin urmare, componentele RFID intr ă sub inciden ţa RoHS, ceea ce implic ă 
faptul că folosirea urm ătoarelor substan ţelor periculoase: cadmiu, mercur, plumb, crom 
hexavalent, bifenili polibromura ţi (BPB) sau eteri de difenil polibromura ţi (DEPB) este 
limitată. 
În ceea ce prive şte sănătatea, Comisia monitorizeaz ă de mult, cu sprijinul comitetelor 
ştiinţifice14, posibilele efecte ale câmpurilor electromagnetice (CEM) asupra s ănătăţii umane 
şi există deja un cadru legal pentru protec ţia personalului şi a cetăţenilor. Acest cadru 
recomand ă limitarea expunerii publicului larg la CEM (Recomandarea Consiliului 
1999/519/CE15, actualmente în curs de revizuire) şi impune reguli stricte de expunere a 
personalului (Directiva 2004/40/CE16). În plus, emisiile de CEM ale produselor de pe pia ţa 
UE au fost limitate în a şa fel încât s ă se asigure deopotriv ă siguranţa utilizatorilor şi a 
neutilizatorilor (Directiva 1999/5/CE17). Câmpurile electromagnetice legate de aplica ţiile 
RFID sunt în general reduse ca for ţă. În astfel de cazuri şi în condi ţii normale de func ţionare, 
este de aşteptat ca expunerea publicului larg şi a personalului la CEM asociate RFID s ă fie 
mult sub limitele standardelor actu ale. Cu toate acestea, se estimeaz ă că adoptarea RFID va 
coincide cu o cre ştere generalizat ă a aplicaţiilor fără fir (televiziunea mobil ă, televiziunea 
digitală, bandă largă fără fir etc.). De aceea, Comisia va con tinua monitorizarea dispozitivelor 
RFID cu privire la respectarea cadrului legal la nivelul UE şi/sau al statelor membre şi va 
susţine în mod activ cercetarea şi analiza dovezilor ştiinţifice în acest domeniu, în special în 
ceea ce prive şte efectele cumulative ale expune rii la CEM din diferite surse18. 
4. ACŢIUNI LA NIVEL EUROPEAN  
Pentru a valorifica poten ţialul tehnologiei RFID, este necesar s ă se abordeze o serie de 
probleme legate între ele, referitoare la securitate, via ţă privată, guvernare, spectru de 
frecvenţe radio şi standarde.  
                                                 
14 http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/committees_en.htm  
15 http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/L exUriServ.do?uri=CELE X:31999H0519:EN:HTML  
16 http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/Lex UriServ.do?uri=CELEX:32 004L0040R(01):EN:HTML  
17 http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/1999/l_091/l_09119990407en00100028.pdf  
18 O astfel de analiz ă se va efectua cu sprijinul comitetelor ştiinţifice ale Comisiei, în special Comitetul 
ştiinţific asupra riscurilor pentru s ănătate, recent ap ărute sau recent identificate (SCENIHR) 
(http://ec.europa.eu/health/ph_risk/commi ttees/04_scenihr/docs/scenihr_o_006.pdf ) 
 
RO 10   RO În următorii doi ani, Comisia va continua s ă analizeze op ţiunile de care dispune pentru a 
răspunde preocup ărilor şi pentru a trata problemele în cauz ă, ţinând seama de discu ţiile cu 
părţile interesate relevante. În unele dome nii, cum ar fi spectrul radio, cercetarea şi inovarea şi 
standardizarea, Comisia va urm ări în continuare ini ţiativele în curs, în cooperare şi în dialog 
cu părţile interesate relevante. În alte domenii, în special în ceea ce prive şte securitatea, via ţa 
privată şi celelalte probleme de politic ă pe care le implic ă trecerea de la RFID la „internetul 
obiectelor”, cu toate c ă se pot planifica unele m ăsuri concrete pentru perioada pân ă la sfârşitul 
lui 2007, este nevoie de noi dezbat eri, mai detaliate, între p ărţile interesate spre a analiza mai 
în profunzime ac ţiunile de luat în continuare.  
În această privinţă, Comisia va înfiin ţa cât mai curând posibil, pentru o perioad ă de doi ani, un 
Grup al p ărţilor interesate de RFID în care toate p ărţile interesate s ă fie corect reprezentate. 
Acest grup va oferi o platform ă de dialog între organiza ţiile de consumatori, actorii de pe 
piaţă, şi autorităţile naţionale şi europene, inclusiv autorit ăţile din domeniul protec ţiei datelor, 
pentru a în ţelege pe deplin îngrijor ările manifestate în leg ătură cu problemele de mai sus şi a 
acţiona coordonat în aceast ă direcţie. El va sus ţine totodat ă Comisia în eforturile sale de a 
promova campanii de con ştientizare la nivel de stat membru şi de cetăţean în leg ătură cu 
oportunităţile şi problemele pe care le creeaz ă RFID. 
În acelaşi timp, Comisia î şi va întări contactele interna ţionale cu administra ţiile unor ter ţe ţări, 
în special în Statele Unite şi Asia, în scopul de a promova  o interoperabilitate global ă pe bază 
de standarde interna ţionale deschise, echitabile şi transparente.  
4.1. Securitatea şi protecţia vieţii private în contextul RFID 
Elementele de securitate şi de protec ţie a vieţii private trebuie s ă fie incorporate în sistemele 
informaţionale RFID înainte de extinderea pe scar ă largă a acestora („securitate şi viaţă 
privată din proiect”), în loc s ă fie necesar ă introducerea lor ulterioar ă. Cerinţele ambelor p ărţi 
implicate activ în înfiin ţarea sistemului informa ţional RFID, cum ar fi, pe de-o parte, 
organizaţiile de afaceri, administra ţiile publice, spitalele şi, pe de alt ă parte, utilizatorii finali 
supuşi sistemului (cet ăţeni, consumatori, pacien ţi, angajaţi), trebuie avute în vedere înc ă din 
faza de proiectare a sistemului. Deoarece ut ilizatorii finali nu sunt de obicei implica ţi în 
stadiul de design tehnologic, Comisia va spri jini elaborarea unui set de norme specifice 
diferitelor aplica ţii (coduri de conduit ă, bune practici) de c ătre un nucleu de exper ţi 
reprezentând toate p ărţile implicate. În acest scop, toate ini ţiativele şi activităţile legate de 
securitate se vor desf ăşura în conformitate cu strategia pentru „o societate informa ţională 
sigură”, prevăzută în COM(2006)251. 
În plus, Comisia va p ublica, înainte de sfâr şitul anului 2007, o re comandare menit ă să 
stabileasc ă principiile pe care autorit ăţile publice şi alte părţi interesate trebuie s ă le aplice cu 
privire la folosirea RFID. De asemenea, Co misia va lua în considerare includerea unor 
prevederi corespunz ătoare în apropiata propunere de ame ndare a Directivei privind protec ţia 
vieţii private în mediul electronic şi, în paralel, va ţine seama de informa ţiile primite de la 
Grupul p ărţilor interesate de RFID, care urmeaz ă să fie constituit, de la Grupul de lucru 
 
RO 11   RO asupra articolului 2919 şi de la alte ini ţiative relevante, cum ar fi Grupul european pentru etica 
în ştiinţă şi în noile tehnologii. Pe aceast ă bază, Comisia va decide dac ă sunt necesare etape 
legislative suplimentare în vederea protec ţiei datelor şi vieţii private. 
4.2. Spectrul de frecven ţe radio  
Rezultatele consult ării publice au ar ătat că, în opinia majorit ăţii responden ţilor, decizia 
Comisiei privind frecven ţele RFID este suficient ă pentru a crea un mediu favorabil 
desfăşurării iniţiale a sistemelor RFID care opereaz ă în banda UHF.  
Cu toate acestea, industria de profil studiaz ă în prezent noi cereri de frecven ţe pe termen lung. 
Dacă va fi nevoie de l ărgimi de band ă suplimentare, Comisia poate face uz de prerogativele 
sale, stipulate în decizia privind spectrul de frecven ţe radio20, pentru a identifica frecven ţe 
suplimentare pentru RFID, armonizate pe tot teritoriul Comunit ăţii.  
4.3. Politica de cercetare şi inovare 
Tehnologia RFID face înc ă obiectul unui efort activ de ce rcetare – dezvoltare. Reducerea 
costului pentru etiche tele pasive la mai pu ţin de 1 cent, condi ţie necesar ă aplicării în mas ă, 
implică două direcţii complementare de cercetare: miniaturizarea în continuare a cipurilor de 
siliciu pe baza inova ţiilor în proiectare şi asamblare şi studiul materialelor organice f ără 
siliciu, care ofer ă perspective promi ţătoare în direc ţia realizării unor etichete RFID 
imprimabile. Noi studii sunt de asemenea necesare în direc ţia securit ăţii (autentificare, 
criptare) şi a memoriilor mai mari, reinsc riptibile. Viitoarele aplica ţii vor necesita memorii 
mai mari, mijloace de criptare mai complexe, capacit ăţi de formare activ ă a reţelelor şi tehnici 
integrate de administrare a senzorilor şi a puterii21. 
Programul de lucru pentru 2007-2008 asupra temei TIC din al şaptelea program-cadru (2007-
2013) identific ă patru provoc ări pentru cercetare care men ţionează RFID în diferite contexte 
(asistenţă medicală, vehicule inteligente şi sisteme de mobilitate, micro şi nanosisteme, 
electronic ă organică, şi reţele viitoare), ca şi Platforma de Mobilitate Electronic ă22. În viitor, 
Comisia va stimula cercetarea în domeniul securit ăţii sistemelor RFID, in clusiv protocoalele 
de securitate u şoare şi mecanismele avansate de distribu ţie a cheilor, în scopul prevenirii 
atacurilor directe asupra etichetei,  asupra dispozitivului de citire şi asupra comunic ării dintre 
etichetă şi dispozitivul de citire. Ca r ăspuns la rezultatele consult ării europene, Comisia va 
susţine şi dezvoltarea în continuare  a tehnologiilor de îmbun ătăţire a protec ţiei vieţii private 
ca o modalitate de reducere a amenin ţărilor la adresa acesteia. 
                                                 
19 Grupul de lucru asupra articolului 29 şi-a înfiinţat un subgrup pentru RFID, având ca scop s ă analizeze 
conceptul de „date personale” şi măsura în care RFID sunt acoperite de directiva privind protec ţia 
datelor. Dac ă se consider ă necesar, Grupul de lucr u poate face propuneri, ar ătând ce tip de 
amendamente trebuie aduse directivei sau ce m ăsuri ar putea servi la completarea lacunelor din 
domeniul protec ţiei datelor. 
20 Decizia nr. 676/2002/CE privind cadrul de reglemen tare pentru politica de gestionare a spectrului de 
frecvene radio în Comunitatea European ă. 
21 Toate acestea, împreun ă cu localizarea mai precis ă, asigurată de tehnologiile de localizare terestre, prin 
satelit, sau mixte, ar putea oferi Europei un pre ţios prilej de dezvoltare a unor aplica ţii capabile s ă 
conducă la realizarea de produse şi furnizarea de servicii de ultim ă generaţie. 
22 eMobility European Technology Platform. www.emobility.eu.org  
 
RO 12   RO Deoarece dinamica introducerii RFID difer ă semnificativ de la un domeniu de aplicare la altul 
şi deoarece experien ţele sunt deocamdat ă rare, se ştie încă prea puţin despre poten ţialele 
beneficiile ca şi despre eventualele riscur i implicate, iar dezvoltar ea unor domenii concrete de 
aplicare întâmpin ă mari obstacole. Majoritatea ţărilor europene au doar o experien ţa limitată 
cu privire la implementarea RF ID. Pentru a ameliora aceast ă situaţie şi ca o precondi ţie pentru 
lansarea şi adoptarea pe scar ă largă a acestei tehnologii, este necesar s ă se efectueze evalu ări 
de ansamblu detaliate ale implement ării RFID prin intermediul unor experimente-pilot pe 
scară mare în anumite domenii concrete de aplicare, ţinând seama de problemele tehnice, 
organizatorice, societale şi legale implicate.  
4.4. Standardizarea  
La nivel european, grupul de resort al Com itetului European pentru Standardizare (CEN) 
susţine elaborarea de standarde interna ţionale pentru tehnolog iile de identificare şi colectare 
automată a datelor şi este un actor-cheie în activita tea grupului de lucru corespunz ător din 
cadrul Organiza ţiei Interna ţionale pentru Standardizare. Institutul European de Standarde în 
Telecomunica ţii (ETSI) a elaborat standarde sp ecifice pentru RFID care opereaz ă la frecven ţe 
ultraînalte, precum şi standarde generice pentru  dispozitivele la distan ţă mică (SRD), 
aplicabile echipamentelor care func ţionează în domeniile de frecven ţe joase (LF) şi înalte 
(HF) şi cu microunde, care pot fi  utilizate pentru RFID. 
Comisia face apel la organismele europene de standardizare ca, în colaborare cu forumurile şi 
consorţiile industriei de profil, s ă se asigure c ă standardele europene şi internaţionale 
corespund cerin ţelor europene (în special în ceea ce prive şte problemele de protec ţie a vieţii 
private, securitate, drepturi  de proprietate intelectual ă şi autorizare), s ă identifice lacunele de 
standardizare şi să ofere un cadru adecvat pentru elaborarea viitoarelor standarde pentru 
RFID. În aceast ă privinţă, este esen ţial ca iniţiativele de fixare a standardelor s ă stabileasc ă 
reguli care s ă asigure proceduri transparente şi echitabile, precum şi raportarea timpurie a 
proprietăţilor intelectuale relevante. 
În completarea activit ăţilor de standardizare, Comisia va între ţine un dialog cu organismele 
echivalente din SUA, China, Coreea şi Japonia, în scopul de a conveni împreun ă că este 
necesară şi de dorit cooperarea interna ţională la elaborarea standardelor pentru anumite 
sectoare de aplica ţii (de ex., securitatea containerelor,  contrafacerea, transportul aerian, 
produsele farmaceutice). 
4.5. Acţiuni viitoare privind pr oblemele tehnologice şi de guvernare ridicate de 
RFID  
Grupul părţilor interesate de RFID va fi invitat s ă elaboreze viziuni şi documente de pozi ţie 
care să defineasc ă normele de utilizare a aplica ţiilor RFID, luând în considerare problemele 
de perspectiv ă mai îndep ărtată, precum şi aspectele economice şi societale ale tehnologiilor 
RFID.  
Comisia va continua s ă monitorizeze îndeaproape trecerea la „internetul obiectelor”, în care 
RFID urmeaz ă să constituie un element important. La sfâr şitul lui 2008, Comisia va da 
publicităţii o comunicare în care va analiza natura şi efectele acestor evolu ţii, acordând o 
atenţie deosebit ă problemelor legate de protec ţia vieţii particulare, încredere şi guvernare. 
Comisia va evalua op ţiunile de politic ă, considerând inclusiv dac ă este necesar sau nu s ă se 
 
RO 13   RO propună noi etape legislative pentru asigurarea protec ţiei datelor şi a vieţii particulare şi 
pentru realizarea alto r obiective de politic ă publică. 
5. CONCLUZIE  
Comisia cheam ă Parlamentul European şi Consiliul s ă sprijine activ programul de m ăsuri 
iniţiale schiţat în prezenta Comunicare.