În plus, punerea în aplicare a reformelor a înregistrat progrese satisfăcătoare într-o gamă amplă de angajamente specifice. În special:

Angajamentele asumate de Grecia față de partenerii din cadrul Eurogrupului în iunie 2018, care stau la baza activării unor măsuri suplimentare de reducere a datoriilor, au fost stabilite până la jumătatea anului 2022, Grecia intrând, prin urmare, în ultimul an al acestui acord. Autoritățile și-au exprimat intenția de a-și concentra eforturile asupra îndeplinirii angajamentelor restante până la jumătatea anului 2022. Deciziile privind activarea măsurilor rămase de reducere a datoriilor, precum și încetarea supravegherii mai stricte vor trebui să țină seama de progresele înregistrate în direcția îndeplinirii angajamentelor, precum și de contextul mai extins al politicii economice.

Punerea în aplicare a măsurilor de politică convenite în sectorul financiar a avansat, însă mai multe măsuri de politică înregistrează întârzieri. În ceea ce privește punerea în aplicare a codului de insolvență, toate procedurile (OCW, reabilitarea, procedurile de insolvență obișnuite și simplificate și mecanismul de avertizare timpurie) sunt operaționale, împreună cu platformele electronice corespunzătoare. Conform actualizărilor furnizate de autorități, alocarea unor noi date de audiere pentru cauzele pendinte de insolvență a gospodăriilor se accelerează, însă lichidarea cauzelor restante este în continuare sub așteptări și nu este preconizată înainte de sfârșitul anului 2023. Autoritățile au luat măsuri pentru a spori capacitatea de prelucrare în cadrul instanțelor și se așteaptă ca dispozițiile Codului pentru organizarea justiției/judecătorilor să îmbunătățească în continuare procesul. Desfășurarea licitațiilor electronice continuă să crească de la reluarea lor în septembrie 2021, iar în prezent se lucrează la introducerea unor îmbunătățiri suplimentare. Autoritățile își mențin angajamentul de a îndeplini obiectivele finale convenite privind prelucrarea și lichidarea întregului stoc de garanții de stat executate până la jumătatea anului 2023 și, respectiv, jumătatea anului 2024. Procesarea cererilor s-a accelerat, dar acest lucru se reflectă doar parțial în plăți. Atingerea obiectivelor stabilite pentru 2022 va necesita o creștere suplimentară semnificativă a prelucrării cererilor și a plăților. Se preconizează că cererea de exprimare a interesului pentru entitatea responsabilă de tranzacțiile de vânzare și leaseback va fi lansată în februarie 2022. Autoritățile au în vedere o schemă intermediară de sprijin pentru debitorii vulnerabili care beneficiază de împrumuturi pentru reședința principală, pentru a asigura o tranziție lină până la începerea operațiunilor entității responsabile de tranzacțiile de vânzare și leaseback, care în prezent nu este așteptată înainte de sfârșitul lunii martie 2023. Autoritățile sunt încurajate să instituie garanții solide pentru a contracara utilizarea neintenționată a schemei și pentru a atenua riscurile juridice și să procedeze rapid la înființarea entității responsabile de tranzacțiile de vânzare și leaseback, astfel încât să asigure o eliminare treptată în timp util a schemei interimare. Discuțiile privind viitorul Fondului elen pentru stabilitate financiară au înregistrat progrese satisfăcătoare și se preconizează că modificarea relevantă va fi adoptată până în aprilie 2022.

Reducerea creditelor neperformante de către sectorul bancar – în principal prin intermediul schemei Hercules – a continuat, dar vulnerabilitățile persistă dat fiind că intrările nete de credite neperformante () continuă, deși, până în prezent, într-un ritm limitat. Rata creditelor neperformante a fost de 15 % pe bază individuală în septembrie 2021, după ce a scăzut puternic de la 30,1 % la sfârșitul anului 2020 și de la 40,6 % la sfârșitul anului 2019 (), dar rămâne cea mai ridicată din zona euro. Intrările nete de credite neperformante au continuat, dar rămân sub așteptările inițiale. Securitizările în cadrul schemei Hercules vor permite băncilor să își reducă costul aferent riscului în viitor și să elibereze spațiu în bilanțurile lor pentru noi împrumuturi. Deși tranzacțiile de securitizare recente din cadrul schemei Hercules conduc la creșterea nevoilor de provizionare, impactul acestora asupra pozițiilor de capital ale băncilor a fost parțial compensat de acțiuni reușite de consolidare a capitalului. Cu toate acestea, poziția de capital a băncilor rămâne una dintre cele mai scăzute din zona euro și implică o pondere ridicată a creditelor fiscale amânate.

EVOLUȚII MACROECONOMICE

Economia și-a menținut ritmul dinamic de creștere în al treilea trimestru al anului 2021, datorită rezultatelor bune la export și consumului privat. Creșterea înregistrată în al treilea trimestru al anului 2021 (2,7 % trimestrial) a fost, de asemenea, susținută de o redresare rapidă a veniturilor provenite din turism, iar exporturile de bunuri au rămas reziliente, în pofida blocajelor din cadrul lanțurilor valorice. Investițiile au avut, de asemenea, o contribuție pozitivă, deși au pornit de la o bază relativ scăzută. Se preconizează că recenta apariție a variantei Omicron și înăsprirea conexă a măsurilor de limitare a răspândirii din decembrie 2021 au afectat creșterea în ultimul trimestru al anului 2021, dar că acest impact va dispărea în mare măsură în primul trimestru al anului 2022. În ansamblu, se estimează că PIB-ul real a crescut cu 8,5 % în 2021, economia atingând deja nivelul de activitate anterior pandemiei în al treilea trimestru al anului 2021.

Potrivit previziunilor, în 2022, creșterea va fi stimulată de piața internă, fiind sprijinită de stimulul oferit de punerea în aplicare a investițiilor și a reformelor în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. Se preconizează că mediul extern va rămâne favorabil, întrucât se estimează că turismul își va recupera o parte semnificativă din pierderile înregistrate în timpul pandemiei, în timp ce exporturile de bunuri urmează să își extindă creșterea puternică din anul trecut. Pentru întregul an, creșterea PIB-ului real este estimată la 4,9 % în 2022. În al treilea trimestru al anului 2021, ocuparea forței de muncă a crescut cu 4,9 %, de la 1,9 % în al doilea trimestru. Deși ocuparea forței de muncă aproape că a atins nivelurile anterioare pandemiei, pierderile de forță de muncă activă suferite în timpul pandemiei nu au fost încă pe deplin recuperate. Se preconizează că venitul disponibil real al gospodăriilor va cunoaște o revenire puternică în 2021 și va continua să crească în 2022. Creșterea prețurilor la petrol și gaze a determinat creșterea semnificativă a inflației în a doua jumătate a anului 2021, dar se preconizează că aceste presiuni se vor reduce în cursul anului 2022, pe măsură ce prețurile internaționale se vor modera. Previziunile intermediare de iarnă ale Comisiei estimează că inflația va atinge un nivel record în 2022, și anume de 3,1 %.

Anunțul menționat anterior privind majorarea salariului minim în mai 2022 se înscrie în acest context de creștere a inflației și de redresare puternică. În conformitate cu Legea nr. 4172/13, care stabilește procesul de revizuire a salariului minim, nivelul salariului minim prevăzut de lege ar trebui să fie stabilit ținând seama de situația actuală a economiei și de evoluția perspectivelor sale de creștere, în special de evoluția productivității, a inflației, a competitivității, a ocupării forței de muncă, a șomajului, a veniturilor și a salariilor. Competitivitatea, măsurată în funcție de costul unitar al muncii (), s-a îmbunătățit din 2018, în mare parte pe fondul unei scăderi a remunerației reale pe salariat, deoarece salariul real a rămas sub control, în timp ce ocuparea forței de muncă a crescut. Șocul temporar cauzat de pandemie în 2020 a declanșat o creștere puternică a costului unitar al muncii, întrucât remunerația pe angajat a rămas, în linii mari, neafectată ca urmare a măsurilor de sprijin de urgență instituite de autorități. Se preconizează că, în 2021, productivitatea se va fi redresat aproape integral și se preconizează că rata sa de creștere va rămâne ridicată, fiind sprijinită, de asemenea, de investițiile puse în aplicare în cadrul Planului de redresare și reziliență al Greciei. Astfel cum se arată în graficul 1, Grecia a înregistrat, în ansamblu, creșteri semnificative ale competitivității începând din 2018. În pofida acestor îmbunătățiri, baza de export a Greciei rămâne axată pe produse cu un nivel scăzut de sofisticare tehnologică, iar ponderea exporturilor în PIB este scăzută, în pofida îmbunătățirilor recente. În plus, contul său curent ajustat ciclic () a înregistrat un deficit profund în 2020 (‑11,8 % din PIB în termeni de conturi naționale) și rămâne cu mult sub nivelul necesar pentru a atinge o poziție investițională internațională netă prudentă. Salariul minim nominal a crescut în majoritatea statelor membre din zona euro (11 din 15 state membre care au instituit un proces de negociere colectivă) în 2021, variind de la 0,3 % în Țările de Jos la 16,3 % în Letonia.

Graficul 1:Rata reală efectivă de schimb bazată pe costul unitar al muncii (19 parteneri comerciali – zona euro) (T1 2017 = 100) Sursă: Comisia Europeană Notă: Rata reală efectivă de schimb bazată pe costul unitar al muncii este definită ca raportul dintre rata reală efectivă de schimb (valoarea monedei în raport cu media ponderată a partenerilor comerciali din zona euro) și costul unitar al muncii. Acest indicator reflectă factorii determinanți ai schimbărilor persistente în ceea ce privește competitivitatea fiecărui stat membru din punctul de vedere al costurilor în raport cu principalii săi parteneri comerciali.

Riscurile la adresa previziunilor rămân ridicate. În pofida rezultatului economic peste așteptări din primele trei trimestre ale anului 2021, evoluția pandemiei atât la nivel intern, cât și la nivel internațional reprezintă o sursă continuă de incertitudine, atât în ceea ce privește sosirea turiștilor, cât și referitor la potențiala prelungire a blocajelor din partea ofertei, iar vulnerabilitățile rămân. În plus, proiecția estimează doar un impact negativ limitat asupra producției ca urmare a creșterii semnificative a costurilor factorilor de producție, în conformitate cu lectura actuală a indicatorilor de perspectivă privind percepția producătorilor. Ca aspect pozitiv, stocul de economii acumulate de gospodării în timpul pandemiei ar putea facilita o mai bună efectuare a unei părți din achizițiile amânate din perioadele anterioare, pe măsură ce oportunitățile de cheltuieli pentru gospodării se îmbunătățesc. Creșterea puternică a exporturilor de bunuri începând cu al treilea trimestru al anului 2020 ar putea indica îmbunătățiri structurale ale bazei exporturilor, după cum o demonstrează și câștigurile continue în ceea ce privește cotele de piață ale exporturilor. Aceasta ar putea constitui o sursă de riscuri de supraestimare suplimentare.

Tabelul 1:Sinteza principalelor variabile macroeconomice (%) Sursă: Comisia Europeană

EVOLUȚII BUGETARE

Lectura timpurie a datelor fiscale și economice este de bun augur pentru rezultatul bugetar pe 2021 în ansamblu. Pentru a reaminti, previziunile de toamnă ale Comisiei au estimat un deficit primar (astfel cum a fost monitorizat în cadrul supravegherii mai stricte) de 7,6 % din PIB pentru 2021 și de 1,2 % din PIB pentru 2022 și un excedent primar de 1,5 % din PIB în 2023. În ceea ce privește evoluția pe partea de cheltuieli în 2021, punerea în aplicare a unora dintre măsurile de sprijin de urgență a fost mai treptată decât se estimase în previziunile de toamnă și, prin urmare, plățile în valoare de aproximativ 0,1 % din PIB au fost transferate din 2021 în 2022. În plus, unele măsuri au avut costuri bugetare mai mici decât se anticipase, reducând costul total al măsurilor cu încă 0,1 % din PIB în 2021. În același timp, veniturile statului în 2021 au fost mai mari decât se preconizase în previziunile de toamnă ale Comisiei, cu aproape 1,2 % din PIB. Acest lucru s-a datorat în principal veniturilor ridicate provenite din impozitul pe profit, deoarece scăderea profitabilității societăților în 2020, care determină lichidarea obligațiilor fiscale din 2020 datorate în 2021, a fost mai puțin severă decât se preconizase inițial. De asemenea, alte impozite pe profit și venituri din TVA au avut un randament mai mare decât se preconizase, reflectând în principal creșterea macroeconomică peste așteptări. Acești factori au fost parțial compensați de costul unei subvenții de 250 EUR pe persoană pentru persoanele în vârstă cu venituri mici și pentru cei care beneficiază de ajutoare pentru persoanele cu dizabilități acordate de guvern pentru a contracara impactul creșterii inflației.

Marea majoritate a măsurilor de urgență au fost eliminate treptat până la sfârșitul anului 2021. În conformitate cu planurile anterioare, doar un set limitat de măsuri de urgență temporare și specifice legate de pandemie va continua să sprijine gospodăriile și întreprinderile în 2022, cu un cost bugetar de aproximativ 1,7 % din PIB. Cu toate acestea, având în vedere recenta apariție a variantei Omicron, unele măsuri au fost prelungite, cum ar fi suspendările contractelor de muncă, schema de reducere a timpului de muncă și schema de subvenții pentru angajare. Sistemul de asistență medicală va continua, de asemenea, să beneficieze de sprijin sporit, ceea ce va duce la creșterea costurilor bugetare pentru 2022 cu încă 0,15 % din PIB. Restituirea avansului rambursabil urma să înceapă în ianuarie 2022, dar, din cauza întârzierilor în introducerea sistemului informatic, restituirile sunt preconizate abia de la jumătatea anului 2022. Această întârziere are un impact bugetar foarte limitat pentru 2022, de aproximativ 40 de milioane EUR. În cele din urmă, autoritățile intenționează, de asemenea, să adopte o reformă a impozitului pe proprietate ENFIA, cu un cost bugetar permanent de aproximativ 0,1 % din PIB.

Ca răspuns la creșterea prețurilor energiei electrice, autoritățile au conceput un nou mecanism automat de sprijin pentru a atenua creșterea costurilor pentru gospodării și întreprinderi. Schema înlocuiește o schemă de subvenționare temporară introdusă în 2021 și oferă o subvenție legată de depășirea prețurilor actuale ale energiei electrice peste un anumit prag. Gospodăriile sunt eligibile pentru această subvenție numai pentru prima lor reședință. Subvenția va acoperi 80 % din creșterea care depășește pragul pentru primii 150 KWh consumați lunar și 60 % din creștere pentru următorii 150 KWh. Gospodăriile vulnerabile vor beneficia de o subvenție mai mare, care va acoperi 90 % din creștere pentru primii 300 KWh. Pentru întreprinderi este prevăzută o singură subvenție pentru toate categoriile, acoperind 50 % și 30 % din creșterea prețurilor în primul și, respectiv, în al doilea trimestru al anului 2022. Pe baza previziunilor privind prețurile angro la energie electrică ale operatorului de surse regenerabile de energie, volumul total al subvențiilor ar putea ajunge la 1 miliard EUR până în iulie 2022 (0,5 % din PIB). Sistemul de subvenții a fost calibrat pentru a fi neutru din punct de vedere fiscal, deoarece costul său va fi acoperit de veniturile majorate estimate din sistemul de comercializare a certificatelor de emisii. Se preconizează, de asemenea, că veniturile suplimentare provenite din sistemul de comercializare a certificatelor de emisii vor acoperi costul unei subvenții pentru încălzire pentru a atenua impactul creșterii bruște a prețurilor gazelor naturale. Subvențiile par să fie în conformitate cu orientările furnizate în Comunicarea Comisiei privind abordarea creșterii prețurilor energiei ( ), deoarece sunt temporare și vor fi reevaluate lunar.

Riscurile bugetare rămân ridicate. Incertitudinea cu privire la evoluția pandemiei rămâne principalul factor de risc pe termen scurt, în special în ceea ce privește necesitatea unor măsuri de sprijin suplimentare și posibila activare a garanțiilor de stat furnizate în timpul pandemiei. Noul sistem de subvenții la energie electrică va necesita o monitorizare atentă, având în vedere dimensiunea amplă a acestuia, în special în ceea ce privește caracterul adecvat al fluxurilor de venituri alocate preconizate să acopere aceste subvenții, asigurându-se, în același timp, că contul surselor regenerabile de energie nu se va transforma în deficit. Alte riscuri rămân neschimbate în comparație cu raportul anterior, în special faptul că mecanismele recente sau planificate de politică financiară, inclusiv schema de vânzare și leaseback a proprietăților deținute de debitori vulnerabili, pot avea un impact de creștere a deficitului și a datoriei, în funcție de clasificarea statistică finală a acestora. Incertitudinea suplimentară este legată de cauzele juridice aflate pe rol, inclusiv în ceea ce privește compensarea retroactivă a reducerilor de pensii și litigiile împotriva Companiei Imobiliare de Stat (ETAD). Ca aspect pozitiv, este probabil ca veniturile statului care depășesc așteptările să se reporteze pentru 2022, deoarece acestea ar putea reflecta faptul că baza de impozitare a fost mai puțin afectată de criză decât se estimase inițial.

FINANȚAREA DATORIEI SUVERANE

Spreadurile randamentelor au crescut, dar rămân sub nivelurile medii atinse în 2019 înainte de pandemie. În decembrie 2021, Consiliul guvernatorilor Băncii Centrale Europene a decis ( ) să încheie, la sfârșitul lunii martie 2022, achizițiile nete de active în cadrul programului său de achiziționare în regim de urgență în caz de pandemie și să reinvestească principalul aferent titlurilor ajunse la scadență achiziționate în cadrul acestui program cel puțin până la sfârșitul anului 2024. În acest context, Consiliul guvernatorilor a clarificat faptul că, în eventualitatea unei noi fragmentări a pieței ca urmare a pandemiei, reinvestițiile pot fi ajustate în mod flexibil în timp, la nivel de clase de active și de jurisdicții în orice moment și ar putea include achiziționarea de obligațiuni emise de Grecia pe lângă reînnoirile răscumpărărilor. În pofida achizițiilor de active în curs de către Banca Centrală Europeană a obligațiunilor de stat grecești și ca urmare a aversiunii sporite față de risc pe piețele financiare, în contextul creșterii incertitudinilor cu privire la perspectivele economice și inflaționiste, spreadurile randamentelor față de obligațiunile de stat germane au crescut, depășind 200 de puncte de bază la scadența de 10 ani la începutul lunii februarie 2022.

Grecia a desfășurat cu succes în 2021 un exercițiu de gestionare a lichidităților. După schimbul anterior de obligațiuni cu privire la așa-numitele obligațiuni cu o rată crescătoare a dobânzii (step-bonds), desfășurat în 2017, Grecia a reușit în prezent să schimbe obligațiuni cu o rată crescătoare a dobânzii în valoare de 3 miliarde EUR din restul de 4 miliarde EUR. Cu acest schimb, scadența medie ponderată a acestor pasive a crescut de la 8 la 13 ani. Întrucât unii dintre deținătorii de obligațiuni au primit numerar în schimbul obligațiunilor lor, datoria publică guvernamentală a fost redusă cu aproximativ 1 miliard EUR.

Noile emisiuni de obligațiuni contribuie la creșterea rezervelor de numerar. În concordanță cu așteptările bazate pe caracterul sezonier al veniturilor și cheltuielilor bugetare și pe calendarul de amortizare a datoriei, rezervele de lichidități au scăzut în ultimul trimestru al anului 2021, ridicându-se la 31,6 miliarde EUR în luna decembrie ( ). Acest nivel este ușor mai ridicat decât cel observat cu un an înainte. Agenția de administrare a datoriei publice și-a publicat strategia de finanțare pentru anul 2022. Pe baza planului, Grecia preconizează că va mobiliza 12 miliarde EUR pe piața deschisă în 2022, o sumă ușor mai mică decât suma mobilizată în 2021. În ianuarie 2022, punerea în aplicare a acestui plan a început prin emisiunea cu succes a unei obligațiuni cu scadența la 10 ani în valoare de 3 miliarde EUR, atingând un randament de 1,8 %.

ANALIZA SUSTENABILITĂȚII DATORIEI

Actualizarea analizei sustenabilității datoriei indică faptul că riscurile au rămas neschimbate în comparație cu cel de al 12-lea raport, însă incertitudinea rămâne ridicată. Analiza curentă reprezintă o actualizare parțială a celei publicate în cel de al 12-lea raport. Actualizarea include date privind exercițiul recent de gestionare a lichidității și cea mai recentă emisiune de obligațiuni, în timp ce variabilele macroeconomice, financiare și fiscale continuă să se bazeze pe previziunile Comisiei din toamna anului 2021. Riscurile pe termen scurt la adresa sustenabilității datoriei sunt în continuare limitate, în timp ce riscurile sunt mai semnificative pe termen lung în scenariile alternative. În scenariul de referință, datoria scade de la 203 % din PIB în 2021 la aproximativ 55 % din PIB în 2060, în timp ce necesarul brut de finanțare rămâne sub 15 % din PIB pe termen lung. În scenariul „cu o primă de risc mai mare”, datoria scade la 90 % din PIB până în 2060, iar necesarul brut de finanțare se ridică la aproximativ 18 % din PIB față de nivelurile din anii 2030. În scenariul „creșterii economice reduse”, nivelul datoriei nu se stabilizează, iar necesarul brut de finanțare depășește în permanență 20 % din PIB începând cu 2050. Scenariile alternative arată că eventualele creșteri ale ratelor dobânzilor pe termen mediu și o creștere economică mai redusă ar putea afecta negativ sustenabilitatea datoriei. În următorul raport privind supravegherea mai strictă va fi prezentată o actualizare completă, inclusiv a ipotezelor macroeconomice, financiare și fiscale.