EXPUNERE DE MOTIVE

1. CONTEXTUL PROPUNERII

Înainte de 1982, ca parte a Danemarcei, Groenlanda era considerată ca făcând parte și din Uniunea Europeană (UE), navele UE putând astfel să pescuiască în apele groenlandeze. După 1982, Groenlanda s-a retras din UE și a devenit asociată acesteia ca țară sau teritoriu de peste mări (TTPM), prin Tratatul privind Groenlanda. Respectivul tratat sublinia necesitatea de a menține strânsa legătură între UE și Groenlanda, în special în ceea ce privește necesitățile de dezvoltare ale Groenlandei și drepturile de pescuit ale UE.

Un acord de pescuit a fost semnat la 13 martie 1984. În urma evaluării la jumătatea perioadei a celui de-al patrulea protocol în domeniul pescuitului, Consiliul European (2003) a concluzionat că un acord ar trebui să ia în considerare importanța problemelor în materie de pescuit și dezvoltare structurală din Groenlanda. Declarația comună semnată de UE, Groenlanda și Danemarca a definit obiectivele comune ale unui nou parteneriat și a constituit baza politică pentru Decizia 2006/526/CE a Consiliului, care a definit cadrul de cooperare dintre părți pentru perioada 2007-2013. Parteneriatul definit în Decizia 2006/526/CE a Consiliului se încheie la 31 decembrie 2013.

Fără a aduce atingere acordului de parteneriat în domeniul pescuitului UE/Groenlanda care este în vigoare în prezent, importanța geostrategică a Groenlandei, importanța regiunii arctice pentru UE, accesibilitatea în creștere a acesteia din cauza factorilor climatici, precum și deficiențele structurale din Groenlanda justifică adoptarea unui nou instrument pentru a răspunde acestor evoluții.

Parteneriatul dintre Uniunea Europeană, Groenlanda și Danemarca trebuie să faciliteze consultările și dialogul politic privind obiectivele și domeniile de cooperare stabilite prin prezenta decizie. Mai precis, parteneriatul trebuie să specifice cadrul pentru dialogul politic cu privire la aspectele de interes comun pentru fiecare partener, furnizând baza pentru o colaborare și un dialog amplu în domenii precum:

- chestiunile globale, cum ar fi energia, schimbările climatice și mediul, resursele naturale (inclusiv materiile prime, dar exceptând produsele pescărești), transportul maritim, cercetarea și inovarea;

- chestiunile legate de Arctica, în domeniile de interes pentru Uniunea Europeană.

Obiectivele specifice ale parteneriatului sunt următoarele:

- sprijinirea Groenlandei în efortul acesteia de a aborda provocările majore cu care se confruntă, în special diversificarea durabilă a economiei, necesitatea de a spori competențele forței de muncă, inclusiv ale oamenilor de știință, și necesitatea de a îmbunătăți sistemele de informații groenlandeze în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor;

- consolidarea capacității administrației groenlandeze de a formula și a pune în aplicare mai bine politicile naționale, în special în noile domenii de interes comun identificate în DPDD menționate la articolul 4 alineatul (2).

Domeniile de cooperare din cadrul parteneriatului ar fi:

1. educația și formarea profesională; turismul și cultura;

2. resursele naturale[1], inclusiv materiile prime;

3. energia, clima, mediul și biodiversitatea;

4. cooperarea internațională privind chestiunile legate de Arctica, precum Consiliul Arctic, transportul maritim și exploatarea resurselor naturale;

5. sectorul social, mobilitatea forței de muncă, sistemele de protecție socială, chestiunile legate de siguranța alimentară și de securitatea alimentară;

6. cercetarea și inovarea în domenii precum energia, schimbările climatice, rezistența în fața dezastrelor, resursele naturale, inclusiv materiile prime, precum și utilizarea durabilă a resurselor vii.

Noul parteneriat va încerca, de asemenea, să răspundă necesității ca UE și Groenlanda să trateze, pe o bază de reciprocitate, provocările cauzate de unele chestiuni globale precum schimbările climatice și mediul, transportul maritim, cercetarea și dezvoltarea. În plus, parteneriatul va contribui la soluționarea problemei deficiențelor structurale ale economiei groenlandeze, oferind cadrul adecvat pentru formularea și punerea în aplicare a politicilor de către autoritățile competente, care să ducă la diversificarea economiei.

2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI

Comisia a organizat o consultare publică cu privire la finanțarea viitoare a acțiunilor externe ale UE în perioada 26 noiembrie 2010 și 31 ianuarie 2011. O majoritate a respondenților confirmă faptul că intervenția financiară a UE oferă o valoare adăugată importantă în principalele domenii de politică sprijinite prin instrumentele financiare ale UE pentru acțiuni externe[2].

Peste două treimi din respondenți consideră că interesele UE sunt suficient luate în considerare în cadrul acțiunilor sale externe și că aceste acțiuni ar trebui să se bazeze într-o mai mare măsură pe valorile și principiile UE și pe obiectivele de dezvoltare ale țărilor partenere. O majoritate semnificativă de respondenți au sprijinit ideea unei mai mari flexibilități a limitelor geografice ale instrumentelor UE, considerând-o drept o modalitate de a răspunde provocărilor interregionale.

O serie de evaluări au fost realizate în ceea ce privește cooperarea UE cu TTPM și părțile interesate au fost de asemenea consultate. În acest context, Comisia Europeană a organizat o consultare publică în perioada iulie - octombrie 2008[3] care a inclus o conferință în Bruxelles a părților interesate în octombrie 2008[4]. De asemenea, a fost realizată o evaluare la jumătatea perioadei a parteneriatului UE/Groenlanda 2007-2013 (în curs de finalizare), obținându-se aprecieri pozitive în ceea ce privește rezultatele actualului instrument.

În contextul evaluării impactului realizat pentru acest nou parteneriat, au fost luate în considerare trei opțiuni:

7. opțiunea de a nu realiza un parteneriat cu Groenlanda;

8. opțiunea menținerii statu-quoului;

9. opțiunea unui parteneriat revizuit, care să țină seama de importanța geostrategică a Groenlandei în contextul problemelor mondiale precum încălzirea globală, resursele naturale – inclusiv materiile prime – și de creșterea gradului de informare cu privire la Groenlanda pe plan internațional, și care să permită în același timp UE să își proiecteze pe deplin interesele și politicile peste hotare.

Prezenta propunere se bazează pe cea de-a treia opțiune descrisă mai sus.

3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

Articolele 198-204 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) se aplică Groenlandei, sub rezerva dispozițiilor specifice prevăzute de Protocolul privind regimul special care se aplică Groenlandei, anexat la TFUE (Protocolul nr. 34).

În contextul globalizării, diferitele politici interne ale UE (schimbările climatice, mediul, politicile privind regiunea arctică, energia, migrația, materiile prime, inovarea etc.) fac din ce în ce mai mult obiectul acțiunilor externe ale UE și, în conformitate cu Comunicarea Comisiei „Europa 2020 - O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” și cu TFUE, este necesară o consolidare reciprocă a acțiunilor interne și externe.

Chestiunile globale, precum impactul în creștere al schimbărilor climatice asupra activității umane și mediului, transportului maritim, resurselor naturale, inclusiv materiile prime, precum și asupra cercetării și inovării, accentuează importanța geostrategică a Groenlandei. Mai mult, preocupările UE în ceea ce privește Arctica, printre care și impactul schimbărilor climatice, ar fi abordate mai bine printr-un nou parteneriat consolidat cu un teritoriu situat în regiunea arctică, care are aproape dimensiunea Europei, însă este foarte slab populat.

Prezenta propunere îndeplinește cerințele de la articolul 5 din TFUE, în măsura în care principiile subsidiarității și proporționalității sunt respectate și impun necesitatea unei acțiuni la nivelul UE.

În ciuda faptului că Danemarca acordă un sprijin anual Groenlandei, care se ridică la aproximativ 450 milioane EUR, Danemarca nu sprijină nicio strategie anume, ci întregul sistem groenlandez. Sprijinul UE va fi acordat strategiilor naționale inițiate, adoptate și puse în aplicare de către Guvernul Groenlandei, fiind menit să permită extinderea dialogului de interes strategic pentru ambele părți.

În ceea ce privește decizia de finanțare, ajutorul ar lua forma mai ales a unui sprijin bugetar, ceea ce va presupune un dialog periodic cu privire la sectorul (sectoarele) prioritar(e) ales(e) în cadrul strategiilor convenite pentru perioada avută în vedere.

4. IMPLICAȚIILE BUGETARE

În Comunicarea Comisiei privind viitorul cadru financiar pentru Uniunea Europeană, la rubrica 4 („Europa globală”), linia „altele” include o sumă de 217,8 milioane EUR pentru parteneriatul de după 2013 cu Groenlanda.

2011/0410 (CNS)

Propunere de

DECIZIE A CONSILIULUI

privind relațiile dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și Groenlanda și Regatul Danemarcei, pe de altă parte

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 203,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Parlamentului European[5],

după transmiterea proiectului actului legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

Întrucât:

10. Tratatul de modificare, cu referire la Groenlanda, a tratatelor de instituire a Comunităților Europene[6] (Tratatul privind Groenlanda), care a intrat în vigoare la 1 februarie 1985, prevede că Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene nu se mai aplică Groenlandei, dar că Groenlanda, ca parte a unui stat membru, este asociată Uniunii Europene ca una dintre țările și teritoriile de peste mări (TTPM).

11. În preambulul său, Tratatul privind Groenlanda stipulează că ar trebui introduse dispoziții care să permită menținerea legăturilor strânse și durabile între Uniunea Europeană și Groenlanda și luarea în considerare a intereselor comune, în special în ceea ce privește nevoile de dezvoltare ale Groenlandei, și că dispozițiile aplicabile TTPM prevăzute în partea a patra din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene oferă un cadru adecvat pentru aceste relații.

12. În conformitate cu articolul 198 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, scopul asocierii este promovarea dezvoltării economice și sociale a acestor țări și teritorii și stabilirea de relații economice strânse între acestea și Uniunea Europeană în ansamblul său. În conformitate cu articolul 204 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, dispozițiile articolelor 198 - 203 se aplică Groenlandei, sub rezerva dispozițiilor specifice prevăzute de Protocolul privind regimul special care se aplică Groenlandei, anexat la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (Protocolul nr. 34).

13. Dispozițiile privind aplicarea principiilor stabilite la articolele 198 - 202 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sunt stabilite în Decizia 2001/822/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2001[7], modificată prin Decizia 2007/249/CE privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Comunitatea Europeană (decizia de asociere peste mări), care continuă să se aplice Groenlandei în conformitate cu condițiile stabilite în decizia respectivă.

14. Consiliul Uniunii Europene, recunoscând importanța geostrategică a Groenlandei pentru Uniunea Europeană, în concluziile sale din 24 februarie 2003 privind evaluarea la jumătatea perioadei a celui de-al patrulea protocol în domeniul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană, Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei și recunoscând spiritul de cooperare ce a rezultat în urma deciziei Uniunii de a-i acorda Groenlandei statutul de teritoriu de peste mări, a convenit că este necesar să se extindă și să se consolideze relațiile viitoare dintre Uniunea Europeană și Groenlanda luându-se în considerare importanța pescuitului și necesitatea unor reforme structurale și sectoriale în Groenlanda. Consiliul și-a exprimat totodată angajamentul de a baza relațiile de după 2006 ale Uniunii Europene cu Groenlanda pe un parteneriat extins pentru o dezvoltare durabilă, care să includă un acord de pescuit specific, negociat în conformitate cu normele și principiile generale pentru astfel de acorduri.

15. Acordul în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Economică Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei, pe de altă parte, încheiat prin Decizia 2006/1006/CE a Consiliului[8], reamintește spiritul de cooperare care rezultă din decizia Comunității de a acorda Groenlandei statutul de teritoriu de peste mări.

16. Declarația comună din 2006, semnată de Uniunea Europeană, Guvernul Groenlandei și Guvernul Danemarcei, reamintește legăturile strânse istorice, politice, economice și culturale dintre Uniunea Europeană și Groenlanda și subliniază necesitatea de a consolida în continuare parteneriatul și cooperarea între aceste două părți.

17. UE trebuie să construiască parteneriate extinse cu noi actori de pe scena internațională, pentru a promova instituirea unei ordini internaționale stabile și favorabile incluziunii, urmărirea de valori publice comune la nivel internațional, apărarea intereselor esențiale ale UE, precum și ameliorarea cunoștințelor despre UE în respectivele țări.

18. Un parteneriat UE-Groenlanda ar trebui să permită continuarea relațiilor strânse dintre parteneri și să răspundă provocărilor mondiale, permițând elaborarea unui program proactiv și urmărirea intereselor reciproce, în conformitate cu obiectivele Strategiei UE 2020 și cu politica Uniunii Europene în ceea ce privește regiunea arctică, sporind astfel nivelul de credibilitate și coerența cu Strategia UE 2020 prin crearea unei legături între promovarea politicilor interne, cum ar fi comunicarea privind materiile prime, și activitățile de cooperare cu Groenlanda.

19. Asistența din partea Uniunii ar trebui să se concentreze asupra domeniilor în care aceasta are un impact mai mare, având în vedere capacitatea sa de a acționa la scară mondială și de a răspunde provocărilor globale precum eradicarea sărăciei, dezvoltarea durabilă și favorabilă incluziunii sau promovarea la nivel mondial a democrației, bunei guvernanțe, drepturilor omului și statului de drept, angajamentul acesteia previzibil și de durată în ceea ce privește asistența pentru dezvoltare și rolul său în procesul de coordonare cu statele sale membre.

20. Parteneriatul UE-Groenlanda ar trebui să prevadă un cadru care să permită discuții periodice cu privire la problemele de interes pentru Uniune sau pentru Groenlanda, cum ar fi problemele globale, în cazul cărora un schimb de opinii și o posibilă convergență de idei și perspective ar putea fi benefică pentru ambele părți. Impactul din ce în ce mai semnificativ al schimbărilor climatice asupra activității umane și mediului, transportului maritim, resurselor naturale, inclusiv materiile prime, precum și asupra cercetării și inovării, impune necesitatea unui dialog și a unei cooperări consolidate.

21. Sprijinul financiar din partea Uniunii, alocat prin intermediul noului parteneriat, ar trebui să aducă o perspectivă europeană dezvoltării Groenlandei și să contribuie la întărirea legăturilor strânse și de lungă durată cu acest teritoriu, consolidând în același timp poziția Groenlandei ca avanpost al Uniunii, pe baza valorilor și istoriei comune care leagă cei doi parteneri.

22. Sprijinul financiar al Uniunii pentru perioada 2014-2020 ar trebui să se axeze pe unul sau pe cel mult două domenii de cooperare, pentru ca parteneriatul să poată avea un impact maxim și să se poată obține economii de scară, efecte de sinergie, precum și o mai mare eficacitate și vizibilitate a acțiunilor Uniunii.

23. Cooperarea ar trebui să garanteze faptul că fluxurile de resurse sunt acordate în mod previzibil și regulat și că sunt flexibile și adaptate situației din Groenlanda. În acest scop, sprijinul bugetar va fi folosit ori de câte ori acest lucru este fezabil și oportun.

24. Normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii sunt prevăzute într-un regulament al Parlamentului European și al Consiliului, care va fi denumit în continuare „Regulamentul financiar”, o astfel de trimitere făcându-se în toate cazurile la ultima versiune a respectivului regulament care este în vigoare și care include și normele adoptate de Comisie privind punerea în aplicare a Regulamentului financiar.

25. Interesele financiare ale Uniunii trebuie protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a fondurilor, inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni. Aceste măsuri vor fi efectuate în conformitate cu acordurile aplicabile încheiate cu organizații internaționale și cu țări terțe.

26. Documentele de programare și măsurile de finanțare necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 din 16 februarie 2011 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[9]. Având în vedere natura acestor acte de punere în aplicare, în special tipul de orientare politică pe care îl prezintă sau implicațiile lor financiare, pentru adoptarea lor ar trebui, în principiu, să fie utilizată procedura de examinare, cu excepția măsurilor tehnice de punere în aplicare care prezintă o importanță financiară redusă.

27. Competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei pentru adoptarea de norme specifice care completează prezenta decizie. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. În plus, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Partea întâi:

DISPOZIȚII GENERALE PRIVIND RELAȚIILE DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI GROENLANDA

Articolul 1Obiect și domeniu de aplicare

28. Parteneriatul între Uniunea Europeană, Groenlanda și Danemarca își propune să mențină legăturile strânse și durabile între parteneri și să sprijine în același timp dezvoltarea durabilă a societății groenlandeze.

29. Comisia ia act de poziția geostrategică a Groenlandei în regiunea arctică, de aspectele legate de explorarea și exploatarea resurselor naturale, inclusiv a materiilor prime, și garantează consolidarea cooperării și a dialogului politic în ceea ce privește aceste chestiuni.

Articolul 2Principiile generale ale parteneriatului

30. Parteneriatul dintre Uniunea Europeană, Groenlanda și Danemarca trebuie să faciliteze consultările și dialogul politic privind obiectivele și domeniile de cooperare stabilite prin prezenta decizie.

31. Mai precis, parteneriatul trebuie să definească cadrul pentru dialogul politic cu privire la aspectele de interes comun pentru fiecare partener, furnizând baza pentru o colaborare și un dialog amplu în domenii precum:

32. problemele globale, cum sunt energia, schimbările climatice și mediul, resursele naturale, inclusiv materiile prime, transportul maritim, cercetarea și inovarea.

33. chestiunile legate de Arctica, în domeniile de interes pentru Uniunea Europeană.

34. În punerea în aplicare a prezentei decizii, trebuie să se asigure o coerență cu alte domenii de acțiune externă a UE, precum și cu alte politici relevante ale UE. În acest scop, măsurile finanțate în temeiul prezentei decizii vor fi programate pe baza politicilor de cooperare ale UE stabilite în instrumente precum acordurile, declarațiile și planurile de acțiune și vor fi conforme cu strategiile de cooperare adoptate în temeiul articolului 4.

35. Activitățile de cooperare se decid în cadrul unei strânse consultări între Comisia Europeană, Guvernul Groenlandei și Guvernul Danemarcei. Aceste consultări se realizează în conformitate cu competențele instituționale, juridice și financiare ale fiecărui partener. În acest scop, punerea în aplicare a prezentei decizii se gestionează de către Comisia Europeană și Guvernul Groenlandei în conformitate cu funcțiile și responsabilitățile fiecărei părți, astfel cum sunt stabilite în acordurile de finanțare menționate la articolul 8 alineatul (4).

Articolul 3Obiective și domenii de cooperare principale

36. Obiectivele specifice ale parteneriatului sunt următoarele:

37. sprijinirea Groenlandei în efortul acesteia de a aborda provocările majore cu care se confruntă, în special diversificarea durabilă a economiei, necesitatea de a spori competențele forței de muncă, inclusiv ale oamenilor de știință, și necesitatea de a îmbunătăți sistemele de informații groenlandeze în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor. Atingerea acestor obiective se va măsura prin procentul din PIB al balanței comerciale, prin procentul pe care îl reprezintă sectorul pescuitului în totalul exporturilor și prin rezultatele indicatorilor statistici în ce privește educația.

38. consolidarea capacității administrației groenlandeze de a formula și a pune în aplicare mai bine politicile naționale, în special în noile domenii de interes comun identificate în DPDD menționate la articolul 4 alineatul (2). Realizarea acestui obiectiv se va măsura prin numărul de membri ai personalului administrativ care finalizează cursurile de formare și prin procentul funcționarilor publici care sunt rezidenți (pe termen lung) în Groenlanda.

39. Principalele domenii de cooperare sunt:

40. educația și formarea profesională; turismul și cultura;

41. resursele naturale, inclusiv materiile prime;

42. energia, clima, mediul și biodiversitatea;

43. cooperarea internațională privind chestiunile legate de Arctica;

44. sectorul social; mobilitatea forței de muncă; sistemele de protecție socială; chestiunile legate de siguranța alimentară și de securitatea alimentară;

45. cercetarea și inovarea în domenii precum energia, schimbările climatice, rezistența în fața dezastrelor, resursele naturale, inclusiv materiile prime, precum și utilizarea durabilă a resurselor vii.

Partea a doua:

PROGRAMAREA ȘI PUNEREA ÎN APLICARE Articolul 4 Programarea

46. În cadrul parteneriatului, Guvernul Groenlandei își asumă responsabilitatea pentru elaborarea și adoptarea politicilor sectoriale în domeniile de cooperare definite la articolul 3 alineatul (2). Acesta asigură, de asemenea, o monitorizare adecvată.

47. Pe această bază, Guvernul Groenlandei întocmește și prezintă un Document indicativ de programare pentru dezvoltarea durabilă a Groenlandei (denumit în continuare DPDD). DPDD vizează asigurarea unui cadru coerent de cooperare între Uniune și Groenlanda, care să fie conform cu obiectivul general, sfera de aplicare, obiectivele, principiile și politicile Uniunii Europene.

48. Elaborarea și punerea în aplicare a DPDD se supun următoarelor principii de eficiență a ajutorului: asimilare la nivel național, parteneriat, coordonare, armonizare, aliniere la sistemele naționale, răspundere reciprocă și orientare către rezultate.

49. DPDD se aprobă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 11 alineatul (2). Această procedură se aplică, de asemenea, reexaminărilor substanțiale care modifică semnificativ strategia sau programarea sa. Ea nu se aplică modificărilor nesubstanțiale aduse DPDD, prin care se fac adaptări tehnice, se realocă fonduri în limitele alocărilor indicative pentru fiecare domeniu prioritar sau prin care se mărește ori se diminuează nivelul alocării inițiale indicative cu mai puțin de 20%, cu condiția ca aceste modificări să nu afecteze domeniile și obiectivele prioritare stabilite în document. În acest caz, ajustările trebuie comunicate Parlamentului European și Consiliului în termen de o lună.

Articolul 5Norme de punere în aplicare

Comisia Europeană adoptă norme detaliate de punere în aplicare care completează prezenta decizie în termen de trei luni de la data la care aceasta produce efecte, în conformitate cu delegarea de competențe și cu procedura stabilită la articolele 9 și, respectiv, 10 din prezenta decizie.

Articolul 6Domeniul de aplicare al finanțării

În cadrul politicilor sectoriale stabilite de Guvernul Groenlandei, se poate acorda asistență financiară pentru următoarele activități:

(a) reformele și proiectele care sunt în concordanță cu DPDD, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (2);

(b) dezvoltarea instituțională, consolidarea capacităților și integrarea aspectelor legate de mediu și de schimbările climatice;

(c) programele de cooperare tehnică.

Articolul 7Dispoziții financiare

Asistența financiară a Uniunii se furnizează în principal sub formă de sprijin bugetar.

Articolul 8Protejarea intereselor financiare ale Uniunii

50. La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentei decizii, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive.

51. Comisia și Curtea de Conturi au competența de a efectua controale, atât pe bază de documente, cât și la fața locului, în ceea ce privește toți beneficiarii de granturi, contractanții și subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii.

Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) este autorizat efectueze controale și inspecții la fața locului la operatorii economici care beneficiază direct sau indirect de o astfel de finanțare, în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului, cu scopul de a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție sau dacă a avut loc orice altă activitate ilegală în legătură cu un acord de grant sau cu o decizie de acordare a unui grant sau în legătură cu un contract de finanțare din partea Uniunii.

Fără a aduce atingere paragrafelor anterioare, acordurile cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentei decizii împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului, în conformitate cu Regulamentul financiar.

52. Groenlanda efectuează verificări periodice pentru a se asigura că acțiunile ce urmează a primi finanțare din bugetul Uniunii Europene au fost puse în practică în mod corect. Pe lângă raportarea anuală privind rezultatele obținute în cadrul politicilor sectoriale, Groenlanda prezintă anual o declarație care să garanteze legalitatea și regularitatea. Groenlanda ia măsurile adecvate pentru a preveni neregulile și frauda și, dacă este necesar, declanșează anchete pentru recuperarea fondurilor plătite în mod necuvenit.

53. Obligațiile detaliate de Guvernului Groenlandei în ceea ce privește gestionarea fondurilor Uniunii Europene trebuie să fie stabilite în acordurile de finanțare încheiate cu Comisia în scopul punerii în aplicare a prezentei decizii. Mai precis, acordurile de finanțare stabilesc indicatorii sectoriali - precizând condițiile de plată care trebuie îndeplinite și metodele de verificare pentru raportarea progreselor înregistrate cu privire la indicatorii sectoriali și pentru asigurarea conformității cu aceste condiții.

Partea a treia:

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 9 Delegarea de competențe Comisiei

Comisia Europeană este împuternicită să adopte un act delegat în conformitate cu articolul 10, în vederea stabilirii normelor de punere în aplicare pentru prezenta decizie.

Articolul 10

Exercitarea delegării

54. Delegarea de competențe menționată la articolul 9 este conferită pentru perioada de valabilitate a prezentei decizii.

55. Delegarea competențelor poate fi revocată în orice moment de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Ea nu aduce atingere valabilității actelor delegate deja în vigoare.

56. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică acest lucru Consiliului.

57. Un act delegat adoptat intră în vigoare numai în cazul în care Consiliul nu a formulat nicio obiecție în termen de 2 luni de la momentul în care i s-a notificat actul respectiv sau în cazul în care, înainte de expirarea acestei perioade, Consiliul a informat Comisia cu privire la faptul că nu dorește să formuleze obiecții. Perioada respectivă se prelungește cu 2 luni la inițiativa Consiliului.

Articolul 11Procedura comitetului

58. Comisia Europeană este asistată de către comitetul Groenlandei, denumit în continuare „Comitetul”. Este vorba de un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

59. În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

60. În cazul în care avizul comitetului trebuie obținut prin procedură scrisă, procedura se încheie fără rezultat dacă, înainte de expirarea termenului de trimitere a avizului, acest lucru este hotărât de președintele comitetului sau solicitat de o majoritate simplă a membrilor comitetului.

61. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, coroborat cu articolul 5 din același regulament.

Decizia adoptată rămâne în vigoare pe întreaga durată a documentului, a programului de acțiune sau a măsurii adoptate sau modificate.

Articolul 12

Evaluări și rapoarte

62. Până la 31 decembrie 2017, Comisia Europeană, Guvernul Groenlandei și Guvernul Danemarcei întreprind o evaluare la jumătatea perioadei a parteneriatului și a impactului acestuia asupra Groenlandei în ansamblul său. Comisia asociază toate părțile interesate relevante, inclusiv actorii nestatali și autoritățile locale, în faza de evaluare a asistenței din partea Uniunii acordate în conformitate cu prezenta decizie.

63. Comisia adoptă, până cel târziu la jumătatea anului 2018, un raport cu privire la realizarea obiectivelor și la valoarea adăugată europeană a prezentei decizii, prin intermediul unor indicatori de rezultat și de impact privind eficiența utilizării resurselor, în perspectiva unei decizii de reînnoire, modificare sau suspendare a tipurilor de măsuri finanțate în temeiul prezentei decizii. Raportul abordează totodată posibilitățile de simplificare, coerența internă și externă a cooperării instituite prin prezenta decizie, menținerea relevanței tuturor obiectivelor, precum și contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii privind creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Se vor lua în considerare toate constatările și concluziile privind impactul pe termen lung al deciziei anterioare.

64. Raportul este prezentat Parlamentului European și Consiliului și conține, dacă este cazul, o propunere legislativă care introduce modificările necesare la prezenta decizie.

65. Valorile la 1 ianuarie 2014 ale indicatorilor menționați la articolul 2 trebuie să fie utilizate ca bază pentru evaluarea măsurii în care obiectivele prezentei decizii au fost atinse.

66. Comisia îi solicită Groenlandei să prezinte toate datele și informațiile necesare, în conformitate cu angajamentele internaționale privind eficiența ajutorului, pentru a permite monitorizarea și evaluarea măsurilor avute în vedere.

67. Consecințele pe termen mai lung și viabilitatea efectelor prezentei decizii vor fi evaluate la expirarea acesteia, în conformitate cu normele și procedurile aplicabile la momentul respectiv.

Articolul 13Valoarea de referință financiară

Valoarea indicativă a sumei necesare pentru punerea în aplicare a prezentei decizii pentru perioada 2014 – 2020 este de 217,8 milioane EUR.

Articolul 14Publicarea

Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene . Decizia se aplică de la 1 ianuarie 2014.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Consiliu

Președintele

FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI

1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

1.1. Denumirea propunerii/inițiativei

1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB

1.3. Tipul propunerii/inițiativei

1.4. Obiective

1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei

1.6. Durata acțiunii și a impactului financiar al acesteia

1.7. Tipul Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)

2. MĂSURI DE GESTIONARE

2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare

2.2. Sistemul de gestiune și control

2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

2.4 Estimare a costurilor și a beneficiilor controalelor

3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor

3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale

3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ

3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual

3.2.5. Participarea terților la finanțare

3.3. Impactul estimat asupra veniturilor

FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI

1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

1.1. Denumirea propunerii/inițiativei

Parteneriatul UE/Groenlanda

1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB [10]

21 07: Acțiuni de cooperare pentru dezvoltare și programe ad-hoc

1.3. Tipul propunerii/inițiativei

( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă

( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[11]

( Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea unei acțiuni existente

( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă

1.4. Obiective

1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Parteneriatul UE/Groenlanda are drept obiectiv menținerea legăturilor strânse și durabile între parteneri și sprijinirea în același timp a dezvoltării durabile a societății groenlandeze.

1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză

Obiectivul nr. 1 : sprijinirea Groenlandei în efortul acesteia de a aborda provocările majore cu care se confruntă, în special diversificarea durabilă a economiei, necesitatea de a spori competențele forței de muncă, inclusiv ale oamenilor de știință, și necesitatea de a îmbunătăți sistemele de informații groenlandeze în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor.

Obiectivul nr. 2 : consolidarea capacității administrației groenlandeze de a formula și a pune în aplicare mai bine politicile naționale, în special în noile domenii de interes comun identificate în DPDD menționate la articolul 4 alineatul (2).

Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză

21 07 Acțiuni de cooperare pentru dezvoltare și programe ad-hoc (a se vedea punctul 1.2).

1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate

Rezultate în ceea ce privește obiectivul nr. 1 : sprijinirea Groenlandei în efortul acesteia de a aborda provocările majore cu care se confruntă, în special diversificarea durabilă a economiei, necesitatea de a spori competențele forței de muncă, inclusiv ale oamenilor de știință, și necesitatea de a îmbunătăți sistemele de informații groenlandeze în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor.

- Creșterea numărului de furnizori de internet și de conexiuni internet.

- O forță de muncă cu mai multe calificări și mai flexibilă, cu competențele necesare pentru o economie diversificată.

- O balanță comercială mai bună, cu o scădere a contribuției sectorului tradițional la exporturile totale ale țării și o pondere crescută a resurselor naturale, inclusiv a materiilor prime, în exporturile totale.

- O economie mai puțin dependentă de sprijinul UE și de cel danez

Rezultate în ceea ce privește obiectivul nr. 2 : consolidarea capacității administrației groenlandeze de a formula și a pune în aplicare mai bine politicile naționale, în special în noile domenii de interes comun identificate în DPDD menționate la articolul 4 alineatul (2).

- Capacitatea sporită a administrației groenlandeze de a formula și a pune în aplicare mai bine politicile naționale, inclusiv în ceea ce privește domeniile noi și aspectele globale.

- Formarea periodică a membrilor administrației groenlandeze în domeniile relevante.

- O reducere a ratei de rotație a personalului din administrația groenlandeză.

În ceea ce privește dialogul și consultarea cu părțile interesate și beneficiarii relevanți, de exemplu profesorii, studenții, sindicatele și organizațiile patronale, poate fi subliniat faptul că aceștia sunt consultați în mod regulat de către Guvernul Groenlandei cu ocazia evenimentelor organizate în acest scop. În plus, Comisia Europeană participă în general la aceste evenimente pentru a face inventarul punctelor de vedere exprimate de beneficiarii direcți și indirecți ai sprijinului UE și pentru a-și exprima propriile opinii cu privire subiectul dezbătut.

1.4.4. Indicatori de rezultat și de impact

Indicatori pentru obiectivul nr. 1 : sprijinirea Groenlandei în efortul acesteia de a aborda provocările majore cu care se confruntă, în special diversificarea durabilă a economiei, necesitatea de a spori competențele forței de muncă, inclusiv ale oamenilor de știință, și necesitatea de a îmbunătăți sistemele de informații groenlandeze în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor.

- Numărul de furnizori de internet

- Numărul de conexiuni internet

- Cheltuielile în materie de educație ca procentaj din cheltuielile publice totale

- Rata totală de absolvire a studiilor

- Procentul din PIB al balanței comerciale

- Procentul din totalul exporturilor al activităților de pescuit

- Procentul din PIB al deficitului fiscal fără a se ține seama de granturi

- Procentul resurselor naturale, inclusiv al materiilor prime, din exporturile totale.

Indicatori pentru obiectivul nr. 2 : consolidarea capacității administrației groenlandeze de a formula și a pune în aplicare mai bine politicile naționale, în special în noile domenii de interes comun identificate în DPDD menționate la articolul 4 alineatul (2).

- Numărul de membri ai personalului administrativ care finalizează cursurile de formare.

- Numărul de noi politici definite/revizuite.

- Numărul de locuri de ucenici în industriile europene (fie în Groenlanda, fie în afara acesteia).

- Numărul de funcționari publici care urmează cursuri de formare în administrațiile publice europene

- Procentul de funcționari publici care sunt rezidenți (pe termen lung) în Groenlanda.

1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei

1.5.1. Cerințe de îndeplinit pe termen scurt sau lung

Populația țintă a viitorului parteneriat UE/Groenlanda este populația groenlandeză în general. În cazul în care sectorul prioritar rămâne educația și formarea profesională, acțiunile se vor concentra în special asupra grupului-țintă al absolvenților școlii primare și al lucrătorilor necalificați.

1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE

Parteneriatul UE-Groenlanda propus va permite continuarea legăturilor strânse dintre parteneri. Acesta ar trebui să răspundă provocărilor globale și să permită dezvoltarea unei agende proactive și urmărirea intereselor reciproce, în conformitate cu obiectivele Strategiei UE 2020 și a politicii UE în ceea ce privește regiunea arctică.

El ar oferi totodată mai multă credibilitate și ar viza alinierea față de Strategia UE 2020 făcând legătura între promovarea politicilor interne, cum ar fi Comunicarea privind materiile prime, și activitățile de cooperare cu Groenlanda.

Întrucât UE este singurul donator pe lângă Regatul Danemarcei, ajutorul alocat prin noul parteneriat va oferi o perspectivă europeană dezvoltării Groenlandei și va contribui la consolidarea legăturilor strânse și de lungă durată cu acest teritoriu.

Groenlandezii beneficiază de cetățenia statului membru de care sunt legați din punct de vedere constituțional (Danemarca), și, prin urmare, dețin cetățenia UE; în consecință, părțile corespunzătoare din tratat li se aplică și acestora. Sprijinul UE consolidează poziția Groenlandei de avanpost al UE, pe baza valorilor comune și a istoriei care îi leagă pe cei doi parteneri.

1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similare

Parteneriatul UE-Groenlanda a instituit un proces care cu timpul s-a îmbunătățit, mai ales prin dezvoltarea unor instrumente de monitorizare prin intermediul cărora se evaluează mai bine progresele realizate în domeniile prioritare ale cooperării și prin intermediul unui dialog de politică ce are loc semestrial.

Mai mult, așa cum se prevede în decizia Consiliului, o evaluare la jumătatea perioadei a strategiei alese (educație și formare profesională) este în curs de finalizare, pe baza unei evaluări externe care a avut loc în 2010. Evaluarea a confirmat alegerea sectorului prioritar și a recomandat ca acesta să rămână același pentru perioada de după 2013. În plus, se recomandă ca în cadrul negocierilor viitoare să fie luate în considerare în mod corespunzător unele domenii de politici cum ar fi sectorul social, cercetarea și inovarea, resursele naturale, inclusiv materiile prime, precum și mediul.

Guvernul Groenlandei realizează consultări periodice cu părțile interesate relevante, printre care și profesorii, studenții, sectorul privat și sindicatele. Discuțiile vizează adaptarea strategiei și identificarea punctelor de vedere ale părților interesate cu privire la domeniile prioritare. Comisia ia parte în mod activ la consultări/discuții.

1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante

În contextul globalizării, politicile interne ale UE (precum schimbările climatice, politicile privind regiunea arctică, mediul, biodiversitatea, resursele naturale, inclusiv materiile prime, energia, migrația etc.) fac din ce în ce mai mult parte din acțiunile externe ale UE.

Noul parteneriat va continua să ofere un cadru pentru dialogul dintre Uniunea Europeană și Groenlanda în domenii de importanță deosebită pentru cele două părți, cum ar fi sănătatea și protecția consumatorului, resursele naturale, inclusiv materiile prime, chestiunile legate de regiunea arctică, energia, cercetarea și inovarea, industria etc.

În cadrul noului parteneriat, se propune realizarea unei cooperări globale între UE și Groenlanda, pe baza statutului de TTPM al Groenlandei și în conformitate cu dispozițiile deciziei de asociere peste mări referitoare la perioada de după 2013.

Acordul veterinar încheiat între UE și Groenlanda (2011/408/UE) vizează recunoașterea reciprocă a standardelor de producție și a măsurilor de siguranță alimentară pentru produsele din pescuit, moluștele bivalve vii etc. Un astfel de acord va duce la creșterea schimburilor comerciale și va reduce costurile de producție, inspecție și certificare.

Mai mult, potrivit noului parteneriat, cooperarea cu Groenlanda ar trebui să se alinieze la prioritățile Strategiei Europa 2020, precum și la cele ale politicii UE în ceea ce privește regiunea arctică[12].

În domeniul securității maritime, în legătură în special cu explorarea petrolului, protecția mediului prin intermediul cooperării internaționale și consolidarea capacităților în țările vecine din afara UE ocupă un loc important în politicile interne ale UE.

Sectorul pescuitului nu este inclus în domeniul de aplicare al prezentei decizii a Consiliului, ci face obiectul unui acord de parteneriat specific între UE și Guvernul Groenlandei. Rezultatul și implicațiile actualului și ale viitorului acord de parteneriat UE-Groenlanda în domeniul pescuitului vor fi analizate în mod corespunzător, în momentul punerii în aplicare a prezentei decizii a Consiliului.

1.6. Durata acțiunii și a impactului financiar al acesteia

( Propunere/inițiativă pe durată determinată

- ( Propunere/inițiativă în vigoare din 1.1.2014 până la 31.12.2020

- ( Impact financiar din 1.1.2014 până la 31/12/2020

( Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată

- punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA,

- urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.

1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e) [13]

( Gestiune centralizată directă de către Comisie

( Gestiune centralizată indirectă , cu delegarea sarcinilor de execuție:

- ( agențiilor executive

- ( organismelor instituite de Comunități[14]

- ( organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public

- ( persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar

( Gestiune partajată cu statele membre

( Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe

( Gestiune în comun cu organizații internaționale (a se preciza)

2. MĂSURI DE GESTIONARE

2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare

În contextul actualului parteneriat, părțile au convenit asupra unui set de indicatori care vor permite urmărirea evoluției globale a economiei și a societății groenlandeze. În contextul noului parteneriat consolidat UE-Groenlanda, lista orientativă a indicatorilor ar putea fi completată cu indicatorii suplimentari care s-ar putea dovedi necesari pentru a ține mai bine seama de noile domenii de cooperare. Acest aspect va fi discutat mai pe larg cu autoritățile groenlandeze.

Sistemele de monitorizare și evaluare ale Comisiei Europene sunt din ce în ce mai concentrate pe rezultate. La acestea participă atât personalul intern, cât și experți externi.

În cazul sprijinului acordat de UE pentru Groenlanda, se acordă asistență pentru elaborarea de indicatori care să permită monitorizarea parteneriatului și a politicilor care sunt susținute în ceea ce privește programul educațional al Groenlandei. Se acordă o importanță deosebită indicatorilor referitori la realizări și rezultate și se preconizează extinderea utilizării indicatorilor de impact în viitorul parteneriat. Plata tranșelor variabile de sprijin bugetar se bazează pe o serie de indicatori care definesc obiectivele ce urmează a fi atinse în cursul unui an.

Ca și în trecut, va fi efectuată o evaluare la jumătatea perioadei a noului document de programare și a deciziei Consiliului, în strânsă colaborare între părțile interesate relevante.

Coordonatorii monitorizează în permanență punerea în aplicare a proiectelor și a programelor în diverse moduri, inclusiv prin vizite la fața locului, ori de câte ori acest lucru este posibil. Monitorizarea oferă informații valoroase cu privire la progresele realizate și le permite administratorilor să identifice blocajele reale și cele potențiale și să ia măsuri corective.

Sunt angajați experți externi independenți care să evalueze performanțele acțiunilor externe ale UE prin intermediul a trei sisteme diferite. Aceste evaluări contribuie la responsabilizarea celor implicați și la îmbunătățirea intervențiilor în curs; prin ele se desprind, de asemenea, învățăminte din experiențele anterioare, care vor contribui la elaborarea politicilor și acțiunilor viitoare. Toate instrumentele utilizează criteriile de evaluare ale OCDE-CAD, recunoscute pe plan internațional, inclusiv impactul (potențial).

În primul rând, la nivel de proiect, sistemul ROM ( Results Oriented Monitoring , monitorizare axată pe rezultate), gestionat de către sediu, oferă o imagine sintetică și clară a calității unui eșantion de intervenții. Utilizând o metodologie foarte structurată, standardizată, experții ROM independenți atribuie note care evidențiază punctele forte și punctele slabe ale proiectului și formulează recomandări cu privire la modalitățile de îmbunătățire a eficacității.

Evaluările la nivel de proiect oferă o analiză mai detaliată și aprofundată și ajută managerii de proiect să îmbunătățească intervențiile în curs și să pregătească intervențiile viitoare. Experții externi independenți, cu expertiză tematică și geografică, sunt angajați pentru a efectua analiza și a obține feedback și probe de la toate părțile interesate, și nu în ultimul rând de la beneficiarii finali.

De asemenea, Comisia efectuează evaluări strategice ale politicilor sale, de la programare și strategie până la punerea în aplicare a intervențiilor într-un sector specific (precum sănătatea, educația etc.), într-o țară sau într-o regiune sau a unui instrument specific. Aceste evaluări contribuie în mod semnificativ la formularea politicilor și la proiectarea de instrumente și proiecte. Ele sunt publicate pe site-ul Comisiei și un rezumat al constatărilor este inclus și în raportul anual către Consiliu și Parlamentul European.

2.2. Sistemul de gestiune și control

2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e)

Mediul de risc

Mediul operațional al sprijinului acordat în temeiul acestui instrument se caracterizează prin următoarele riscuri, legate de neîndeplinirea obiectivelor instrumentului, gestionarea financiară ineficientă și/sau nerespectarea normelor aplicabile (erori care afectează legalitatea și regularitatea):

- instabilitatea economică/politică și/sau dezastrele naturale pot conduce la dificultăți și întârzieri în elaborarea și punerea în aplicare a intervențiilor, în special în statele fragile;

- lipsa capacităților instituționale și administrative în țările partenere poate conduce la dificultăți și întârzieri în elaborarea și punerea în aplicare a intervențiilor;

- dispersarea geografică a proiectelor și programelor (care acoperă destul de multe state/teritorii/regiuni) poate declanșa probleme la nivel logistic/de resurse pentru procesul de monitorizare – în special în ceea ce privește orice monitorizare „la fața locului” a activităților;

- diversitatea partenerilor potențiali/beneficiarilor, care dispun de structuri și capacități interne diferite de control, poate să constituie un element de fragmentare și să reducă, prin urmare, eficacitatea și eficiența resurselor de care Comisia dispune în vederea sprijinirii și monitorizării punerii în aplicare;

- calitatea și cantitatea necorespunzătoare a datelor disponibile cu privire la rezultatele și impactul ajutorului extern/ la punerea în aplicare a planului național de dezvoltare în țările partenere ar putea diminua capacitatea Comisiei de a întocmi rapoarte cu privire la rezultate și de a răspunde pentru acestea;

- o lipsă de credite administrative poate conduce la o cantitate insuficientă de resurse pentru a gestiona în mod corespunzător instrumentul.

Nivelul preconizat al riscului legat de nerespectarea normelor aplicabile

În ceea ce privește respectarea normelor, obiectivul stabilit pentru instrument este de a menține nivelul tradițional al riscului de nerespectare (rata de eroare) pentru portofoliul DEVCO, care reprezintă un nivel „net” de eroare reziduală (pe o bază multianuală, după ce asupra contractelor închise au fost efectuate toate controalele și corecțiile planificate) mai mic de 2 %. Acest lucru corespunde în mod tradițional unei rate de eroare care se estimează că variază între 2 % și 5 % în ceea ce privește un eșantion aleatoriu anual al tranzacțiilor, analizat de Curtea Europeană de Conturi pentru declarația anuală de asigurare (DAS). DEVCO este de părere că acesta este cel mai scăzut nivel de risc de nerespectare realizabil în raport cu mediul de risc ridicat și ținând seama de sarcinile administrative și de rentabilitatea necesară a controalelor privind conformitatea.

2.2.2. Metoda (metodele) de control preconizată (preconizate)

Structura controlului intern al DEVCO

Procesul de control/gestionare la nivel intern al DEVCO are rolul de a oferi o garanție rezonabilă cu privire la îndeplinirea obiectivelor privind eficacitatea și eficiența operațiunilor sale, fiabilitatea raportării financiare și respectarea cadrului legislativ și procedural relevant.

Eficacitatea și eficiența

Pentru a garanta eficacitatea și eficiența operațiunilor sale (și pentru a reduce nivelul ridicat de risc din mediul de ajutor extern), în plus față de toate elementele amplului proces de politică și planificare strategică al Comisiei, auditului intern de mediu și ale altor cerințe ale standardelor de control intern ale Comisiei, DEVCO va avea în continuare un cadru de gestionare a ajutorului adaptat pentru toate instrumentele sale, care va include:

- o gestionare descentralizată a majorității ajutorului extern de către delegațiile UE aflate pe teren;

- linii de responsabilitate financiară clare și formalizate [din partea ordonatorului de credite delegat (director general)], printr-o subdelegare dinspre ordonatorul de credite subdelegat (directorul) la nivelul sediului central către șeful delegației;

- raportări periodice ale delegațiilor UE către sediul central (rapoarte privind gestionarea asistenței externe), inclusiv o declarație anuală de asigurare emisă de șeful delegației;

- furnizarea unui program substanțial de formare a personalului, atât la nivelul sediului central, cât și la nivel de delegație;

- sprijin și îndrumare semnificativă de la sediul central/delegații (inclusiv prin internet);

- vizite periodice de „verificare” la delegațiile descentralizate o dată la 3 până la 6 ani;

- o metodologie de gestionare a ciclului de proiectare și de programare, care să includă:

- instrumente de asigurare a calității pentru conceperea intervenției, metoda de execuție a acesteia, mecanismul de finanțare, sistemul de gestionare, evaluarea și selecția partenerilor care contribuie la punerea în practică a intervenției etc.;

- gestionarea programelor și proiectelor, instrumente de monitorizare și raportare pentru punerea în aplicare eficientă, inclusiv prin acțiuni externe, regulate de monitorizare la fața locului a proiectelor;

- elemente importante de evaluare și audit.

Raportare financiară și contabilitate

DEVCO va continua să aplice cele mai înalte standarde contabile și de raportare financiară utilizând sistemul de contabilitate de angajamente al Comisiei (ABAC), precum și instrumentele specifice de ajutor extern, precum sistemul comun de informații RELEX.

În legătură cu respectarea cadrului legislativ și procedural relevant, metodele de control privind conformitatea sunt prezentate în secțiunea 2.3 (măsuri de prevenire a fraudelor și neregulilor).

2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

Având în vedere mediul de risc ridicat în care EuropeAid își desfășoară activitatea, sistemele sale trebuie să anticipeze un număr semnificativ de erori potențiale de conformitate (nereguli) la nivelul tranzacțiilor și să se bazeze pe un nivel ridicat al controalelor de prevenire, detectare și corectare efectuate cât mai devreme posibil în procesul de plată. În practică, aceasta înseamnă că aceste controale de conformitate ale EuropeAid se vor baza cel mai mult pe verificări importante ex ante efectuate pe o bază multianuală, atât de către auditorii externi, cât și de personalul Comisiei aflat pe teren, înainte de plățile finale ale proiectului (însă în timp ce încă se realizează unele controale și audituri ex post ), care să depășească garanțiile financiare impuse de Regulamentul financiar. Cadrul de conformitate al EuropeAid este format, printre altele, din următoarele componente importante:

Măsuri preventive

- Cursuri obligatorii de bază care să acopere unele chestiuni legate de fraudă pentru personalul implicat în gestionarea ajutorului și pentru auditori;

- Servicii de orientare (inclusiv pe internet), printre care și ghidul practic pentru încheierea contractelor, EuropeAid Companion și un set de instrumente privind gestiunea financiară (pentru partenerii care contribuie la executarea intervențiilor);

- O evaluare ex ante pentru a se garanta că, la nivelul autorităților care administrează fondurile relevante în cadrul gestionării descentralizate comune, au fost adoptate măsurile antifraudă adecvate pentru a se preveni și descoperi fraude în gestionarea fondurilor UE);

- Un control ex ante al mecanismelor antifraudă disponibile în țara parteneră, ca parte a evaluării criteriilor de eligibilitate privind acordarea unui sprijin bugetar pentru gestionarea finanțelor publice (și anume, o participare activă la lupta împotriva fraudei și corupției, existența unor autorități de inspecție corespunzătoare, o capacitate judiciară suficientă, o reacție eficientă și existența unor mecanisme de sancționare);

- În 2008, Comisia a semnat Inițiativa internațională privind transparența ajutoarelor (IATI) la Accra, aprobând un standard privind transparența ajutorului, care să asigure furnizarea mai rapidă, detaliată și periodică a datelor privind fluxurile de ajutoare și documentele legate de acestea.

- Începând cu 14 octombrie 2011, Comisia pune în aplicare prima fază a standardului IATI pentru transparența publicării de informații privind ajutoarele, înainte de următorul Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, de la Busan, din noiembrie 2011. În plus, Comisia va colabora cu statele membre pentru realizarea unei aplicații informatice comune online, denumită TR-AID, care transpune datele UE privind ajutoarele furnizate prin intermediul IATI și din alte surse într-o interfață informatică privind ajutoarele ușor de întrebuințat.

Măsuri de detectare și remediere

- audituri și controale externe (atât cele obligatorii, cât și cele bazate pe analiza riscurilor), inclusiv cele realizate de Curtea de Conturi Europeană;

- verificări retrospective (bazate pe analiza riscurilor) și recuperări;

- suspendarea finanțării UE în cazul constatării unor cazuri grave de fraudă, printre care cele de corupție pe scară largă, până în momentul în care autoritățile adoptă măsurile corespunzătoare de remediere și prevenire a unor fraude de acest tip.

EuropeAid își va consolida strategia de combatere a fraudei, în conformitate noua strategie antifraudă a Comisiei, adoptată la 24 iunie 2011, pentru a garanta, printre altele, că:

- controalele interne antifraudă ale EuropeAid se conformează în totalitate noii strategii antifraudă a Comisiei;

- abordarea EuropAid în materie de gestionare a riscului de fraudă este canalizată către identificarea zonelor cu risc de fraudă și a reacțiilor adecvate;

- sistemele utilizate pentru cheltuirea fondurilor UE în țările terțe permit recuperarea datelor relevante în vederea utilizării lor pentru gestionarea riscului de fraudă (de exemplu, dubla finanțare);

- atunci când este necesar, pot fi create grupuri de lucru în rețea și instrumente informatice consacrate analizării cazurilor de fraudă legate de sectorul ajutorului extern.

2.4 Estimarea costurilor și a beneficiilor controalelor

Pentru portofoliul EuropeAid în ansamblu, costurile de control intern/gestionare se ridică în total la o medie anuală estimată de 658 milioane EUR, angajate în planificarea bugetară 2014-2020. Această cifră include gestionarea FED, care operează într-un mod integrat, în cadrul structurii de gestionare a EuropeAid. Aceste costuri „neoperaționale” reprezintă aproximativ 6,4 % din media anuală estimată de 10,2 miliarde EUR, planificată pentru angajamentele generale (operaționale + administrative) ale EuropeAid din portofoliul său de cheltuieli finanțat din Bugetul general al UE și din Fondul european de dezvoltare pentru perioada 2014-2020.

Aceste costuri de gestionare iau în considerare întregul personal al EuropeAid, de la sediul central și din delegații, infrastructura, deplasările, activitățile de formare, de monitorizare, de evaluare și contractele de audit (inclusiv cele lansate de beneficiari).

EuropeAid intenționează să reducă, cu timpul, raportul dintre activitățile de gestionare și cele operaționale prin sistemul îmbunătățit și simplificat al noilor instrumente, pe baza schimbărilor care se preconizează că vor apărea în urma revizuirii Regulamentului financiar. Beneficiile esențiale ale acestor costuri de gestionare se realizează sub aspectul îndeplinirii obiectivelor politice, al utilizării eficiente a resurselor, al aplicării de măsuri preventive ferme și rentabile și al efectuării altor controale care să asigure utilizarea legală și regulamentară a fondurilor.

Deși se va continua îmbunătățirea naturii și orientării activităților de gestionare și a verificărilor de conformitate în legătură cu portofoliul, aceste costuri sunt, în ansamblu, necesare pentru îndeplinirea eficace și eficientă a obiectivelor instrumentelor cu un risc minim de neconformitate (sub nivelul de eroare reziduală de 2 %). Costurile respective sunt semnificativ mai scăzute față de riscurile pe care le implică suprimarea sau reducerea controalelor interne în acest domeniu cu grad ridicat de risc.

3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

- Linii bugetare de cheltuieli existente

În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.

Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Tipul cheltuielilor | Contribuție |

Număr [Descriere………………………...……….] | Dif./ Nedif.[15]) | Țări AELS[16] | Țări candidate[17] | Țări terțe | În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar |

IV | Numărul 21 01: Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Dezvoltare și relații cu statele ACP” 21 01 04 20 Cheltuieli administrative de sprijin pentru domeniul de politică „Dezvoltare și relații cu statele ACP” | Nedif. | NU | NU | NU | NU |

Numărul 21 07: Acțiuni de cooperare pentru dezvoltare și programe ad hoc 21 07 02 Cooperarea cu Groenlanda | Dif. | NU | NU | NU | NU |

- Noile linii bugetare a căror creare se solicită[18]

În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.

Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Tipul cheltuielilor | Contribuție |

Număr [Rubrica……………………………………..] | Dif./ Nedif. | Țări AELS | Țări candidate | Țări terțe | În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar |

IV | Numărul 21 01: Cheltuieli administrative în domeniul de politică „Dezvoltare și relații cu statele ACP” 21 01 04 20 Cheltuieli administrative de sprijin pentru cooperarea cu Groenlanda | Nedif. | NU | NU | NU | NU |

3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor

3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Rubrica din cadrul financiar multianual: | Număr | Rubrica IV - Europa globală |

milioane EUR (cu 3 zecimale)

- .

3.2.3.2. Necesarul de resurse umane estimat

- ( Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane

- ( Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:

Estimarea trebuie exprimată în valoare întreagă (sau cel mult cu o zecimală)

Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | … A se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) |

( Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) |

XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) | 3,7 | 3,7 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 |

XX 01 01 02 (în delegații) |

XX 01 05 01 (cercetare indirectă) |

10 01 05 01 (cercetare directă) |

( Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[23] |

XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |

XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) |

10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) |

Alte linii bugetare (a se preciza) |

TOTAL | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,8 |

XX este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză.

Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.

Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate:

Funcționari și agenți temporari |

Personal extern |

3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual

- ( Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual existent.

- ( Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.

A se explica reprogramarea necesară, precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente.

- ( Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[26].

A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni, precizându-se rubricile și liniile bugetare vizate, precum și sumele aferente.

3.2.5. Participarea terților la finanțare

- Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților

- Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:

Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)

Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | … A se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) | Total |

Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | … A se menționa numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) |

Articolul …………. | | | | | | | | | |Pentru diversele venituri alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate).

A se preciza metoda de calcul al impactului asupra veniturilor.

[1] Resursele naturale nu includ produsele pescărești, care fac obiectul unui alt acord între UE și Groenlanda.

[2] Acestea sunt: pacea și securitatea, reducerea sărăciei, ajutorul umanitar, investițiile în stabilitate și creștere în țările în curs de aderare și în țările vecine, abordarea provocărilor mondiale, promovarea standardelor și valorilor Uniunii și a celor internaționale, precum și susținerea creșterii și a competitivității peste hotare.

[3] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841

[4] Rezultatele consultării publice au fost rezumate în Comunicarea Comisiei din 6 noiembrie 2009. Aceasta a fost discutată în cadrul celui de-al 8-lea și de-al 9-lea forum TTPM/UE, care au avut loc în martie 2010 și, respectiv, în martie 2011.

[5] JO C, p.

[6] JO L 29, 1.2.1985, p. 1. (2) JO L 314, 30.11.2001, p. 1.

[7] Decizia aflată actualmente în vigoare este Decizia 2001/822/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2001 privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări la Comunitatea Europeană, JO L 314, 30.11. 2001, p. 1, modificată prin Decizia 2007/249/CE (JO L 109, 26.4.2007, p. 33).

[8] JO L 411, 30.12.2006, p. 27.

[9] JO L 055, 28.2.2011, p. 013 – 018.

[10] ABM (Activity-Based Management): gestionarea pe activități; ABB (Activity-Based Budgeting): stabilirea bugetului pe activități.

[11] Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.

[12] Comunicarea Comisiei intitulată „Uniunea Europeană și regiunea arctică”, COM (2008) 763. A doua comunicare a Comisiei și a Consiliului cu privire la politica UE în ceea ce privește regiunea arctică este în curs de elaborare.

[13] Explicațiile privind modurile de gestionare, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[14] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.

[15] Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate.

[16] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.

[17] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii Occidentali.

[18] Este vorba despre o modificare în titlul rubricii pentru ca să apară și Groenlanda.

[19] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.

[20] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.

[21] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.

[22] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.

[23] AC= agent contractual; INT = personal pus la dispoziție de agenți de muncă temporară („ Intérimaire ”); JED= „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații); AL= agent local; END = expert național detașat.

[24] Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA“).

[25] În special pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).

[26] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.

[27] În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.