Raportul special Care a fost contribuția 
asistenței tehnice în 
domeniul agriculturii și 
dezvoltării rurale?RO 2015  nr. 04
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
Print ISBN 978-92-872-2201-5 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/35984 QJ-AB-15-003-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-2175-9 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/750666 QJ-AB-15-003-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-2221-3 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/98101 QJ-AB-15-003-RO-E
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Care a fost contribuția 
asistenței tehnice în 
domeniul agriculturii și 
dezvoltării rurale?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2015  nr. 04
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor 
audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului UE sau aspecte specifice legate de gesti -
une. Curtea selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare 
riscurile existente la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbă -
rile preconizate și interesul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit I – condusă de doamna Rasa Budbergytė, membră 
a Curții de Conturi Europene  – cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente conservării și gestionării 
resurselor naturale. Auditul a fost condus de doamna Kersti Kaljulaid, membră a Curții de Conturi Europene, benefi -
ciind de sprijinul unei echipe formate din: Helder Faria Viegas, șef de unitate; Csaba Bartos, coordonator al echipei 
de audit; Blanka Happach, coordonator adjunct al echipei de audit; Maciej Szymura, auditor; Carlos Sanchez Rivero, 
auditor; Roberto Resegotti, auditor; și Tom Everett, care a asigurat asistența necesară pentru redactarea raportului.
De la stânga la dreapta:  B. Happach, R. Resegotti, Cs. Bartos, M. Szymura, K. Kaljulaid, 
C. Sanchez Rivero, T. Everett, H. Faria Viegas.
03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
I-VII  Sinteză
1-16  Introducere
1-4 În ce constă asistența tehnică?
5-10  Istoria recentă a asistenței tehnice în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale
11-13  Norme și regulamente
14-16  Alocările bugetare și nivelul cheltuielilor
17-23  Sfera, obiectivele și abordarea auditului
17-19  Sfera și obiectivele auditului
20-23  Abordarea auditului
24-82  Observații
24-51  Cum sunt cheltuite efectiv fondurile alocate pentru asistență tehnică?
26-28  O problemă de claritate
29-35  La nivelul Comisiei, se observă o reorientare a finanțării către costurile administrative
36-51  În statele membre, accentul este pus pe acoperirea salariilor
52-59  Sunt costurile eligibile?
52-53  Unele situații de neeligibilitate formală la nivelul Comisiei
54-59  Probleme mai frecvente în statele membre
04 Cuprins
60-82  Cât de adecvat este cadrul de performanță pentru asistența tehnică?
64-67  Planificare necorespunzătoare și evaluare deficitară a necesităților
68-70  Obiectivele sunt departe de a respecta criteriile SMART
71-75  Activități limitate de monitorizare și de evaluare
76-78  Impactul unui cadru de performanță inadecvat
79-82  Activitățile în rețele: există un potențial de dezvoltare a unui cadru de performanță eficace
83-93  Concluzii și recomandări
 Anexă –  Planificarea financiară a asistenței tehnice în domeniul dezvoltării rurale pentru 
perioadele 2007-2013 și 2014-2020
 Răspunsurile Comisiei
05
 Acronime
FEADR : Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală
FEGA : Fondul european de garantare agricolă
FEOGA : Fondul european de orientare și garantare agricolă – este fondul care a precedat (1962-2006) FEGA și 
FEADR.
PAC : Politica agricolă comună
REDR : Rețeaua europeană pentru dezvoltare rurală
SAPARD : Programul special de aderare pentru agricultură și dezvoltare rurală este un instrument instituit pentru 
a oferi sprijin țărilor candidate (2000-2006) în ceea ce privește ajustările structurale necesare în agricultură și în 
zonele rurale înainte de aderarea la UE.
06
 Sinteză
I
În general, asistența tehnică constă în furnizarea de exper -
tiză și finanțare în sprijinul administrației publice în vede -
rea punerii în aplicare a programelor legate de obiectivele 
urmărite prin intermediul diferitelor politici. În domeniul 
de politică al UE denumit „Agricultură și dezvoltare rurală”, 
asistența tehnică ia forma unor finanțări acordate în 
domenii separate ale politicii agricole comune, și anume: 
FEGA (pilonul I) și FEADR (pilonul II). Cheltuielile ar trebui 
să contribuie la dezvoltarea capacității administrative și 
la punerea în aplicare de către Comisie și statele membre 
a programelor din cadrul celor doi piloni.
II
Curtea a auditat modul de utilizare a finanțării acordate 
pentru asistență tehnică în domeniul agriculturii și dez -
voltării rurale în perioada 2007-2013. Până la sfârșitul anu -
lui 2013, Comisia și statele membre cheltuiseră jumătate 
din bugetul de 1,8 miliarde de euro care le fusese alocat 
pentru asistență tehnică în acest domeniu de politică, 
restul fondurilor urmând să poată fi cheltuit până la 
sfârșitul anului 2015.
III
Auditul s -a axat pe gestionarea asistenței tehnice și pe 
contribuția acesteia la îndeplinirea principalelor obiec -
tive urmărite în cadrul politicii. În acest sens, au fost 
examinate activitățile care au beneficiat de fonduri de 
asistență tehnică la nivelul Comisiei și în statele membre 
și s-a analizat dacă costurile declarate erau eligibile și 
dacă mecanismele de măsurare a succesului asistenței 
tehnice erau adecvate și eficace.
IV
Curtea a constatat că statele membre și Comisia au 
exploatat pe deplin flexibilitatea normativă care există în 
acest domeniu. Trebuie remarcat însă că această libertate 
de alegere a dus la o lipsă de rigoare cu privire la obiec -
tivele finanțării și la modul în care aceste fonduri pot fi 
utilizate. În perioada auditată, modul în care era înțe -
leasă asistența tehnică a cunoscut o reorientare: dacă, 
inițial, asistența tehnică era considerată a fi o modalitate 
de a sprijini consolidarea capacităților, ulterior, aceasta 
a început să fie înțeleasă ca o formă de sprijin pentru 
costurile administrative periodice, cum ar fi salariile sau 
costurile de întreținere a sistemelor informatice. Utili -
zarea asistenței tehnice în acest fel ridică întrebări în 
legătură cu contribuția sa specifică la obiectivele globale 
ale programelor.
07 Sinteză
V
O altă consecință a abordării insuficient de prescriptive 
pe care Comisia o aplică în legătură cu utilizarea asisten -
ței tehnice se manifestă în ceea ce privește eligibilitatea. 
Întrucât costurile administrative sunt adesea comune 
între pilonul I și pilonul II, pot exista confuzii cu privire 
la alocarea corectă a cheltuielilor în cadrul unui anumit 
fond. Această problemă a apărut în principal în statele 
membre, unde, în cele mai multe cazuri, nu se poate 
beneficia de cofinanțare pentru asistență tehnică în 
cadrul pilonului I. Faptul că costurile administrative sunt 
eligibile doar în cadrul pilonului II sau că, la nivelul Comi -
siei, ele trebuie să fie împărțite între cei doi piloni a antre -
nat proceduri administrative complexe pentru a justifica 
modul de alocare a costurilor. În plus, aceste proceduri 
nu sunt aplicate întotdeauna în mod corespunzător.
VI
Utilizarea oricărei finanțări acordate în cadrul PAC este 
reglementată de cerințe referitoare la garanții privind 
caracterul adecvat al cheltuielilor, aceste garanții fiind 
furnizate prin intermediul unui cadru de monitorizare 
și de evaluare. Totuși, deoarece asistența tehnică este 
în cea mai mare parte de natură neoperațională, ea 
a fost exclusă din acest cadru. Ca urmare, transparența 
și răspunderea de gestiune sunt compromise și este 
imposibil de spus dacă resursele alocate pentru asistență 
tehnică sunt utilizate în mod eficace și eficient. Există, de 
asemenea, riscul ca redirecționarea fondurilor dinspre 
măsurile de consolidare a capacităților legate de princi -
palele obiective ale finanțării să acționeze în detrimentul 
beneficiarilor finali  – în special, din cauza structurii de 
cofinanțare, în regiunile mai puțin dezvoltate ale UE.
VII
Per ansamblu, Curtea conchide că, deoarece nu există un 
cadru de performanță corespunzător pentru cheltuielile 
de asistență tehnică în domeniul agriculturii și dezvol -
tării rurale, nici Comisia și nici statele membre nu pot să 
demonstreze în ce măsură asistența tehnică a contribuit 
la obiectivele generale urmărite de politica agricolă 
comună.Astfel, Curtea formulează următoarele recomandări:
 ο Comisia ar trebui să clarifice sfera și modul de apli -
care a asistenței tehnice acordate statelor membre 
în domeniul dezvoltării rurale. În special, Comisia 
ar trebui să clarifice distincția dintre cheltuielile 
operaționale/de „consolidare a capacităților” și 
costurile eligibile administrative/de „sprijin buge -
tar”, mai ales în cazul salariilor.  
O astfel de clarificare ar putea crește transparen -
ța cu privire la modurile de utilizare a fondurilor. 
Comisia ar trebui să monitorizeze îndeaproape 
modul în care statele membre implementează 
asistența tehnică.
 ο De asemenea, Comisia ar trebui să ia măsurile 
care se impun pentru a se asigura că cheltuielile 
administrative generale (cum ar fi cele legate de 
întreținerea periodică a sistemelor informatice) nu 
sunt imputate liniilor bugetare pentru asistență 
tehnică.
 ο Pe viitor, Comisia ar trebui să solicite statelor 
membre să raporteze separat costurile administra -
tive/de „sprijin bugetar” pentru dezvoltare rurală, 
astfel încât să se poată vedea cu mai mare ușurință 
ce parte din finanțarea pentru asistență tehnică 
este cheltuită pentru acest tip de sprijin.
 ο Comisia și statele membre ar trebui să stabilească 
un cadru de performanță corespunzător pentru 
finanțarea aferentă asistenței tehnice. În special, 
nevoile Comisiei și ale statelor membre în materie 
de asistență tehnică ar trebui să fie evaluate în 
mod corespunzător și ar trebui să fie instituit un 
mecanism care să servească la definirea obiecti -
velor și la măsurarea progreselor înregistrate către 
îndeplinirea acestor obiective.
08
 Introducere
În ce constă asistența 
tehnică?
01 
În context internațional, asistența 
tehnică este definită ca fiind aportul 
de know -how  sub formă de personal, 
formare profesională și cercetare, pre -
cum și costurile conexe1. În general, se 
furnizează asistență tehnică în cadrul 
ajutorului pentru dezvoltare acordat 
de OCDE, de ONU și de alte organizații 
internaționale, prin expertiză și consili -
ere, cu scopul de a oferi sprijin state -
lor beneficiare în legătură cu diferite 
programe de dezvoltare.
02 
În contextul UE, furnizarea unei exper -
tize specifice constituie o caracteristică 
a măsurilor de asistență tehnică din 
domeniul sprijinului extern acordat 
țărilor în curs de dezvoltare și altor țări 
terțe. De asemenea, Comisia acordă 
asistență tehnică, sub formă de finan -
țare, prin alte trei canale principale:
 ο Comisia acoperă costurile agen -
țiilor executive instituite pentru 
a gestiona proiecte și programe 
atât în domenii specifice de politi -
că, cât și în domenii orizontale;
 ο Comisia a creat linii bugetare, 
finanțate din bugetul operațional2, 
care permit direcțiilor sale genera -
le să desfășoare, să gestioneze și să 
coordoneze programe în domenii 
de politică specifice;
 ο Comisia cofinanțează utilizarea de 
către statele membre a asistenței 
tehnice în legătură cu fondurile UE 
(cum ar fi FEADR, Fondul european 
pentru pescuit, Fondul de coeziu -
ne sau FEDR), cu scopul de a faci -
lita punerea în aplicare a progra -
melor sau a acțiunilor naționale și 
regionale.03 
Prezentul raport de audit se referă 
la aceste ultime două domenii de 
cheltuieli, care corespund modului în 
care fondurile pentru asistență tehnică 
sunt utilizate în domeniul de politică 
„Agricultură și dezvoltare rurală”.
04 
De regulă, categoriile de costuri finan -
țate în acest mod includ elaborarea de 
studii și rapoarte de evaluare, organi -
zarea de reuniuni și seminare, cursuri 
de formare și serviciile unor experți 
externi. Cu toate acestea, finanțarea 
poate acoperi, de asemenea, costurile 
de personal, dezvoltarea și întreținerea 
sistemelor informatice, activitățile de 
informare și publicitate, precum și acti -
vitățile desfășurate în rețele. Cheltuieli -
le ar trebui să fie specifice programului 
în cauză și ar trebui să contribuie la 
obiectivele globale urmărite în cadrul 
politicii în ceea ce privește dezvoltarea 
capacității administrative și punerea în 
aplicare a programelor.1 Definiția OCDE formulată în 
Directiva privind raportarea 
statistică ( Statistical Reporting 
Directive ) a Comitetului de 
asistență pentru dezvoltare, 
12 noiembrie 2010, 
punctele 47- 48.
2 Întrucât Comisia este singura 
instituție a UE care dispune de 
un buget operațional, ea este 
unica responsabilă pentru 
finanțarea, punerea în aplicare 
și supravegherea fondurilor 
pentru asistență tehnică de la 
nivelul UE.
09 Introducere
Istoria recentă a asistenței 
tehnice în domeniul 
agriculturii și dezvoltării 
rurale
05 
Normele privind utilizarea asistenței 
tehnice în agricultură nu sunt aceleași 
pentru pilonul I al PAC (măsuri de piață 
și ajutoare directe acordate prin FEGA) 
și pentru pilonul II (sprijin pentru dez -
voltare rurală prin FEADR).
06 
Între 2000 și 2004, singura formă de 
cofinanțare pentru asistență tehnică 
aflată la dispoziția statelor membre în 
domeniul dezvoltării rurale se regăsea 
în așa -numita secțiune „Orientare” 
a Fondului european de orientare și 
garantare agricolă (FEOGA). Nivelul 
sprijinului acordat sub această formă 
a fost relativ scăzut (1 % din totalul 
fondurilor), iar Comisia a supravegheat 
îndeaproape modul în care au fost 
utilizate fondurile pentru asistență 
tehnică.
07 
În cursul perioadei de programa -
re 2000-2006, zece țări3 candidate 
din Europa Centrală și de Est au putut 
beneficia de asistență tehnică în do -
meniul agriculturii în cadrul SAPARD. 
Acesta era unul dintre cele trei progra -
me structurale (celelalte fiind Phare 
și ISPA) care urmăreau consolidarea 
capacităților în domeniul instituțio -
nal, al transporturilor, al mediului și al 
agriculturii în vederea pregătirii struc -
turilor administrațiilor publice pentru 
aderarea la UE. Cele trei programe 
erau reglementate de norme comune 
privind punerea în aplicare a asistenței 
tehnice și eligibilitatea pentru aceasta. 
În cazul SAPARD, UE a suportat valoa -
rea totală a cheltuielilor pentru asisten -
ță tehnică efectuate în fiecare țară la 
inițiativa Comisiei, la o rată medie de 
3 % din finanțarea anuală.08 
Începând cu 2004, cele opt țări benefi -
ciare ale programului SAPARD care au 
aderat la UE în anul respectiv au putut 
beneficia de o serie de noi măsuri tran -
zitorii, inclusiv de resurse suplimentare 
pentru asistență tehnică provenite din 
secțiunea „Garantare” a FEOGA, pentru 
a le ajuta să își consolideze capacitatea 
administrativă de a -și gestiona pro -
gramele de dezvoltare rurală în mod 
eficient.
09 
În ceea ce privește perioada 
2007 -2013 – pe care se axează acest 
raport  – legătura cu intervențiile 
structurale a fost eliminată, iar finanța -
rea (inclusiv componenta de asistență 
tehnică) acordată pentru domeniul 
agriculturii și dezvoltării rurale a fost 
abordată separat printr -o legislație 
specifică acestui domeniu de politică. 
Deși aceasta nu a antrenat modificări 
normative majore pentru pilonul I, 
abordarea legată de utilizarea asisten -
ței tehnice în cadrul pilonului II a cu -
noscut evoluții importante. Legislația 
aplicabilă este descrisă în secțiunea 
următoare.
10 
Un element marcant al programării 
asistenței tehnice, introdus pentru 
perioada 2007-2013, a fost cerința de 
a se desfășura activități de colaborare 
în rețele în domeniul dezvoltării rurale, 
atât la nivel național4, cât și la nivelul 
UE5. Deși reprezentau doar o mică 
parte a fondurilor alocate prin FEADR 
pentru asistență tehnică, activitățile în 
rețele au reprezentat o completare im -
portantă deoarece s -a instituit astfel, 
la nivelul UE, un cadru care implică un 
număr și o varietate mare de parteneri 
potențiali.3 Toate statele care au aderat în 
2004 și în 2007, cu excepția 
Ciprului și a Maltei.
4 Prin „rețelele rurale naționale”.
5 Prin Rețeaua europeană 
pentru dezvoltare rurală.
10 Introducere
Norme și regulamente
11 
În ceea ce privește perioada 2007-2013, 
principalele referințe la asistența teh -
nică în domeniul agriculturii și dezvol -
tării rurale se regăsesc în mai multe 
regulamente ale UE6. În cadrul pilonu -
lui I, cofinanțarea asistenței tehnice 
pentru statele membre era posibilă 
numai pentru câteva scheme7, care re -
prezentau împreună mai puțin de 5 % 
din bugetul FEGA. Pe lângă aceasta, 
articolul 13 din Regulamentul privind 
finanțarea PAC stipula în mod explicit 
următoarele: „nu sunt suportate din 
fond cheltuielile aferente costurilor 
administrative și de personal efectuate 
de statele membre și de beneficiarii 
ajutoarelor finanțate de FEGA.” Spre 
deosebire de aceste restricții, nicio 
sumă maximă nu a fost specificată în 
legătură cu utilizarea de către Comisie 
a finanțării pentru asistență tehnică în 
cadrul pilonului I.
12 
În domeniul dezvoltării rurale, normele 
autorizau Comisia să folosească până 
la 0,25 % din alocarea anuală a FEADR 
pentru a finanța activități de asistență 
tehnică. Acestea erau definite ca „acți -
uni de pregătire, monitorizare, asisten -
ță administrativă, evaluare și control”8. 
Statele membre erau în întregime 
responsabile pentru propriul buget de 
asistență tehnică, acesta fiind stabilit 
la un maximum de 4 % din suma totală 
aferentă fiecărui program de dezvolta -
re rurală. Fondurile respective urmau 
să fie utilizate pentru „activități de 
pregătire, gestionare, monitorizare, 
evaluare, informare și control al inter -
vențiilor programelor”9. Cu condiția 
respectării acestor limite, atât Comisia, 
cât și statele membre aveau libertatea 
de a stabili valoarea fondurilor alocate 
pentru asistență tehnică și ce proiecte/
activități ar putea fi finanțate.13 
Comisia nu a propus nicio schimbare 
majoră a principiilor care reglemen -
tează finanțarea asistenței tehnice 
în actuala perioadă de programare 
(2014 -2020), nici în ceea ce privește 
dezvoltarea rurală și nici în domeniul 
general al agriculturii. Între timp, vo -
lumul planificat al cheltuielilor cu asis -
tența tehnică este prevăzut să crească 
atât în cazul statelor membre, cât și în 
cazul Comisiei (a se vedea anexa ).6 Principalele dispoziții pentru 
perioada 2007-2013 erau 
articolul 5 din Regulamentul 
(CE) nr. 1290/2005 al 
Consiliului din 21 iunie 2005 
privind finanțarea politicii 
agricole comune (denumit în 
continuare „Regulamentul 
privind finanțarea PAC”) 
(JO L 209, 11.8.2005, p. 1), 
articolul 66 din Regulamentul 
(CE) nr. 1698/2005 al 
Consiliului din 
20 septembrie 2005 privind 
sprijinul pentru dezvoltare 
rurală acordat din Fondul 
european agricol pentru 
dezvoltare rurală (denumit în 
continuare Regulamentul 
privind FEADR) (JO L 277, 
21.10.2005, p. 1) și 
articolele 40-41a din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1974/2006 al Comisiei din 
15 decembrie 2006 de stabilire 
a normelor de aplicare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1698/2005 al Consiliului 
privind sprijinul pentru 
dezvoltare rurală acordat din 
Fondul european agricol 
pentru dezvoltare rurală 
(denumit în continuare 
„Regulamentul de punere în 
aplicare a sprijinului acordat 
din FEADR) (JO L 368, 
23.12.2006, p. 15). La fel ca 
Regulamentul financiar din 
2002 (Regulamentul 
nr. 1605/2002 al Consiliului), 
aceste texte au fost între timp 
abrogate și înlocuite.
7 Cum ar fi măsuri privind vinul 
și apicultura, programul de 
încurajare a consumului de 
fructe în școli și programul 
POSEI pentru regiunile 
ultraperiferice.
8 Articolul 66 alineatul (1) din 
Regulamentul privind FEADR.
9 Articolul 66 alineatul (2) din 
Regulamentul privind FEADR.
11 Introducere
Alocările bugetare și 
nivelul cheltuielilor
14 
În titlul 05 din bugetul UE („Agricultură 
și dezvoltare rurală”), creditele pentru 
asistență tehnică apar atât în categoria 
cheltuielilor operaționale10, cât și în 
categoria celor administrative11.
15 
Tabelul următor redă o imagine de 
ansamblu a asistenței tehnice în dome -
niul agriculturii și dezvoltării rurale în 
perioada 2007-2013.16 
Spre sfârșitul perioadei de programare, 
Comisia nu epuizase încă angajamen -
tele care îi reveneau pentru asisten -
ță tehnică în cadrul pilonului I și al 
pilonului II. Suma alocată în cadrul 
pilonului II a fost de 0,19 % din to -
talul bugetului FEADR, aceasta fiind 
o valoare considerabil mai mică decât 
plafonul permis. Până la sfârșitul anului 
2013, fusese cheltuit doar aproximativ 
un sfert din aceste fonduri alocate. 
Situația era similară în statele membre, 
unde suma medie prevăzută pentru 
pilonul II era sub 1,9 % din bugetul 
total pentru dezvoltare rurală, în timp 
ce rata medie de execuție era de apro -
ximativ 0,8 % la sfârșitul anului 2013. 
Ambele valori sunt semnificativ mai 
mici decât plafonul de 4 %. Cu toate 
acestea, deoarece în contabilitate pot 
fi incluse costurile suportate până 
în 2015 (regula „n + 2”), este posibil ca 
ratele finale de execuție ale tuturor 
bugetelor să fie mult mai ridicate.10 Capitolele 05 02 și 05 03 
pentru schemele specifice din 
cadrul pilonului I; 
capitolul 05 04 în cazul 
pilonului II. Unele elemente 
ale cheltuielilor de asistență 
tehnică sunt de asemenea 
incluse în capitolul 05 08, care 
grupează activitățile generale 
de coordonare a domeniului 
de politică PAC, acestea fiind 
activități care merg dincolo de 
un anumit domeniu de 
programe.
11 Articolul 05 01 04 (cheltuieli de 
sprijin). Deși sunt clasificate în 
categoria creditelor 
administrative, costurile de 
această natură sunt incluse în 
rândul cheltuielilor 
operaționale ale programului 
la care ele contribuie. Condiția 
esențială este ca ele să fie clar 
legate fie de FEGA, fie de 
FEADR. O altă parte din 
capitolul 05 01 (cheltuieli 
administrative) este, de 
asemenea, relevantă pentru 
acest audit, și anume „Alte 
cheltuieli de gestiune” 
(linia 05 01 02 11), linie utilizată 
pentru a finanța activități care, 
deși sunt foarte asemănătoare 
cu asistența tehnică 
operațională, nu sunt specifice 
unui anumit program și, prin 
urmare, nu sunt eligibile în 
temeiul regulamentelor.
Prezentare de ansamblu a cheltuielilor de asistență tehnică din cadrul pilonului I și al 
pilonului IITabel(în milioane de euro) 
Domeniu de politică Schemă Beneficiar Plafon (%)Planificarea bugetară pentru 
asistență tehnică  
(angajamente) 2007‑2013 Execuția financiară  
2007‑2013
Agricultură și dezvolta -
re ruralăPilonul  IComisia Nu se aplică 73,5 54,4
Statele membre Nu se aplică Nu sunt disponibile date consolidate
Pilonul  IIComisia 240,6 (0,25  %) 188,0 47,9
Statele membre 3 849,5 (4 %) 1 513,0 788,4
TOTAL „Agricultură și dezvoltare rurală” 1 774,5 890,8
Notă : Toate cifrele au fost rotunjite.
Sursa : Curtea de Conturi Europeană, pe baza bugetului general al UE și a datelor furnizate de Comisie.
12
 Sfera, obiectivele și 
abordarea auditului
Sfera și obiectivele 
auditului
17 
Curtea a examinat modul de utilizare 
a fondurilor acordate pentru asistență 
tehnică în domeniul agriculturii și dez -
voltării rurale în perioada de progra -
mare 2007 -2013. Auditul s -a concentrat 
asupra corectitudinii, a eficacității și 
a eficienței finanțării la nivelul Comisiei 
și în statele membre.
18 
Tema auditului a fost aleasă în parte 
din cauza diversității activităților de 
asistență tehnică (ca domeniu orizon -
tal de cheltuieli), care apar încadrate la 
mai multe linii bugetare (punctul 14) 
și pentru care nu există nicio definiție 
clară în legislația aplicabilă.
19 
În cadrul auditului, s -a urmărit să se 
evalueze modul în care a fost gestio -
nată asistența tehnică și dacă aceasta 
a contribuit la principalele obiective 
ale politicii agricole și de dezvoltare 
rurală. Mai exact, Curtea a examinat:
 ο ce activități au fost finanțate din 
fondurile pentru asistență tehnică 
(a se vedea punctele 24-51);
 ο dacă costurile declarate în cadrul 
asistenței tehnice erau eligibile 
(punctele 52-59);
 ο dacă mecanismele de măsura -
re a succesului asistenței teh -
nice erau adecvate și eficace 
(punctele 60-82).Abordarea auditului
20 
Principalele activități de audit au impli -
cat vizite la Direcția Generală Agricul -
tură și Dezvoltare Rurală (DG Agricul -
tură și Dezvoltare Rurală) din cadrul 
Comisiei și în cinci state membre (Ita -
lia, Lituania, Ungaria, Austria și Polonia) 
care utilizează fonduri pentru asistență 
tehnică în domeniul agriculturii și dez -
voltării rurale. Aceste țări au fost alese 
deoarece, luate împreună, ele repre -
zentau peste 50 % din cheltuielile de 
asistență tehnică din cursul perioadei 
care a făcut obiectul auditului.
21 
Constatările Curții se bazează pe 
informații obținute în urma vizitelor de 
audit și pe un sondaj realizat în rândul 
autorităților regionale și naționale 
de management din cele 27 de state 
membre. Din 92 de astfel de autorități, 
50 au răspuns la sondaj, însă răspun -
surile primite nu erau întotdeauna 
complete sau suficient de detaliate. 
Per total, sondajul și vizitele desfășu -
rate în statele membre au condus la 
obținerea de informații cu privire la 
aproximativ 76 % din totalul cheltuieli -
lor pentru asistență tehnică planificate 
în domeniul dezvoltării rurale, conform 
situației de la sfârșitul anului 2013.
22 
În cele cinci state membre selectate, 
auditorii au efectuat vizite pe lângă 
principalii beneficiari ai finanțării 
acordate pentru asistență tehnică, și 
anume la ministerele agriculturii, la 
agențiile de plăți și la alte organisme 
responsabile pentru implementarea 
măsurilor de dezvoltare rurală. De ase -
menea, auditorii s -au întâlnit cu alte 
părți interesate, cum ar fi reprezentanți 
ai asociațiilor de fermieri, ai camerelor 
agricole și ai ONG -urilor, precum și cu 
alți membri ai rețelelor rurale naționa -
le. În fine, auditorii au examinat 20 de 
13 Sfera, obiectivele și abordarea auditului
proiecte ale DG Agricultură și Dez -
voltare Rurală finanțate din bugetul 
de asistență tehnică, precum și 91 de 
proiecte de asistență tehnică desfășu -
rate în cele cinci state membre.
23 
Având în vedere interdicția prevăzută 
la articolul 13 privind cheltuielile admi -
nistrative care nu pot fi suportate din 
FEGA (a se vedea punctul 11) și lipsa 
de date consolidate privind numărul 
foarte redus de cazuri de cheltuieli de 
asistență tehnică eligibile în cadrul 
pilonului I, auditul desfășurat în statele 
membre s -a axat pe cheltuielile din 
domeniul dezvoltării rurale (pilonul II). 
Finanțarea acordată pentru asistență 
tehnică țărilor candidate la aderarea 
la UE a fost exclusă din sfera auditului 
din cauza valorii reduse a cheltuie -
lilor respective (doar 0,3 milioane 
de euro pentru întreaga perioadă de 
programare).
14
 Observații
Cum sunt cheltuite efectiv 
fondurile alocate pentru 
asistență tehnică?
24 
Înainte de 2007, finanțarea acordată 
pentru asistență tehnică în cadrul PAC 
era utilizată în principal pentru activi -
tăți de consolidare a capacităților, iar 
costurile administrative suportate în 
statele membre erau excluse în mod 
explicit din orice sprijin12. În prezent, 
sfera finanțării pentru asistență teh -
nică este suficient de flexibilă pentru 
a include diferite nevoi de dezvoltare 
a capacităților administrative. Totuși, 
dorința de flexibilitate nu trebuie să 
ducă la pierderea din vedere a ceea 
ce înseamnă la bază asistența tehni -
că sau a modului în care urmează să 
fie utilizată finanțarea în practică. În 
plus, pentru a se asigura că finanța -
rea acordată pentru asistență tehnică 
aduce o valoare adăugată, aceasta nu 
ar trebui să înlocuiască cheltuielile ad -
ministrative care ar fi oricum suportate 
de administrațiile naționale sau de 
administrația UE în cadrul gestionării 
curente a schemelor de ajutor public.
25 
Prin urmare, deși normele în vigoare 
nu interzic în mod absolut utilizarea 
finanțării pentru asistență tehnică în 
vederea acoperirii costurilor adminis -
trative, Curtea consideră că o astfel 
de utilizare ar trebui să fie pe deplin 
justificată și transparentă. Din această 
perspectivă, Curtea a examinat modul 
în care au fost acordate fondurile 
pentru asistență tehnică și dacă există 
o definiție comună clară pentru utiliza -
rea lor, care să poată garanta valoarea 
adăugată a activităților sprijinite.O problemă de claritate
26 
În legislația UE, singura definiție 
oficială a noțiunii de asistență tehnică 
apare în contextul achizițiilor publice 
cu fonduri din bugetul general: „[...] 
activitățile de sprijin și de consolidare 
a capacităților necesare pentru im -
plementarea unui program sau a unei 
acțiuni, în special activitățile de pregă -
tire, gestionare, monitorizare, evaluare, 
audit și control”13. Înainte de 2013, nu 
exista o astfel de definiție nici în Regu -
lamentul financiar și nici în regulamen -
tele care constituiau baza legală a PAC 
pentru perioada 2007-2013.
27 
Pentru perioada auditată, noțiunea de 
asistență tehnică a fost specificată ca 
parte a „altor finanțări” pentru „măsu -
rile de pregătire, monitorizare, suport 
tehnic și administrativ, de evaluare, 
măsurile de inspecție și audit necesare 
punerii în aplicare a politicii agricole 
comune, inclusiv dezvoltarea rura -
lă” (articolul 5 din Regulamentul de 
finanțare a PAC)14. Este de remarcat că 
această enumerare omite activitățile 
de consolidare a capacităților. Enume -
rarea se repetă de două ori – de fiecare 
dată, ușor diferit – la articolul 66 din 
Regulamentul privind FEADR în ceea 
ce privește finanțarea pentru asistență 
tehnică în domeniul dezvoltării rurale, 
la inițiativa Comisiei și, respectiv, la 
inițiativa statelor membre (a se vedea 
punctul 12). Aici apar termenii nespe -
cifici de „asistență administrativă” și 
„gestionare”, care permit ca asistența 
tehnică să fie aplicată, dacă este cazul, 
pentru costurile administrative. Cu 
condiția să existe o legătură cu pro -
gramul, autoritățile responsabile sunt 
autorizate, în principiu, să utilizeze 
fondurile de asistență tehnică în orice 
mod doresc.12 Articolul 1 alineatul (4) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1258/1999 al Consiliului din 
17 mai 1999 privind finanțarea 
politicii agricole comune 
(JO L 160, 26.6.1999, p. 103) 
(abrogat în întregime la 
sfârșitul lui 2006) prevedea 
următoarele: „Fondul nu preia 
cheltuielile legate de costurile 
administrative și de personal 
suportate de statele membre 
și de către beneficiarii 
ajutorului […].”
13 Articolul 121 alineatul (7) din 
Regulamentul delegat (UE) 
nr. 1268/2012 al Comisiei din 
29 octombrie 2012 privind 
normele de aplicare 
a Regulamentului (UE, 
Euratom) nr. 966/2012 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind normele 
financiare aplicabile bugetului 
general al Uniunii (JO L 362, 
31.12.2012, p. 1).
14 Textul articolului 6 din „noul” 
regulament de finanțare 
a PAC, și anume Regulamentul 
(UE) nr. 1306/2013 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului din 
17 decembrie 2013 privind 
finanțarea, gestionarea și 
monitorizarea politicii agricole 
comune și de abrogare 
a Regulamentelor (CEE) 
nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) 
nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, 
(CE) nr. 1290/2005 și (CE) 
nr. 485/2008 ale Consiliului 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 549), 
este mai clar, dar nu diferă în 
mod substanțial.
15 Observații
28 
Lipsa unei definiții clare și restrictive 
împiedică stabilirea de niveluri -țintă și 
a unor obiective măsurabile, reducând 
astfel măsura în care se poate asigu -
ra responsabilitatea pentru actul de 
gestiune. Estomparea distincției între 
costurile operaționale și cele admi -
nistrative subminează, de asemenea, 
transparența bugetară. În fine, liberta -
tea mai mare de alegere a dus la o lipsă 
de precizie cu privire la obiectivele 
finanțării și la modul în care fondurile 
respective pot fi utilizate.
La nivelul Comisiei, se 
observă o reorientare 
a finanțării către costurile 
administrative
29 
Regulamentele nu stabilesc o limită 
superioară pentru utilizarea de către 
Comisie a fondurilor de asistență tehni -
că în cadrul pilonului I. În cazul pilonu -
lui II, suma disponibilă este plafonată 
la 0,25 % din totalul fondurilor FEADR 
și poate fi utilizată pentru o gamă 
largă de activități legate de operațiuni 
de dezvoltare rurală, inclusiv pentru 
„asistență administrativă”. Dincolo 
de cerința de a se institui o rețea 
europeană pentru dezvoltare rurală 
(REDR), Regulamentul privind FEADR 
nu definește mai în detaliu activitățile 
respective.30 
În general, Comisia nu a încercat să 
aprofundeze definițiile largi formulate 
în Regulamentul privind finanțarea 
politicii agricole comune și în Regula -
mentul privind FEADR și nu a elaborat 
orientări cuprinzătoare cu privire la 
natura activităților de asistență tehnică 
operațională. Singurii parametri de 
acest tip au fost stabiliți în legătură cu 
achizițiile publice și cu finanțarea chel -
tuielilor legate de sistemele informati -
ce și de audit. La nivel central, serviciile 
responsabile din cadrul Comisiei au 
elaborat norme generale (un vade -
mecum) pentru gestiunea financiară 
a cheltuielilor PAC, însă acestea nu ex -
plică în mod clar distincția între cheltu -
ielile eligibile pentru asistență tehnică 
în cadrul pilonului I și al pilonului II, pe 
de o parte, și costurile administrative 
generale, pe de altă parte.
31 
Cea mai mare parte a fondurilor pentru 
asistență tehnică alocate Comisiei în 
perioada 2007-2013 au fost cheltuite 
pentru activități operaționale sau 
pentru activități de consolidare a capa -
cităților (în special în cadrul rubricilor 
referitoare la activitățile în rețele, la 
consultanța externă, la evaluări și la 
sistemele informatice). În 2007, valoa -
rea totală a angajamentelor se ridica la 
12,78 milioane de euro, în timp ce cifra 
pentru 2013 a fost cu 71 % mai mare, și 
anume 21,9 milioane de euro. În același 
timp, echilibrul dintre diferitele tipuri 
de activități de asistență tehnică s -a 
modificat. Bugetele pentru evaluări și 
consultanță au rămas relativ stabile în 
termeni absoluți, dar s -au alocat sume 
mult mai mari pentru sistemele infor -
matice și pentru activitățile în rețele. 
Ponderile relative care corespund aces -
tor categorii de cheltuieli în 2007 și în 
2013 sunt prezentate în figura 1 .
16 Observații Figura 1Grafice în care se compară utilizarea fondurilor pentru asistență tehnică de către 
DG Agricultură și Dezvoltare Rurală în 2007 și în 2013 (angajamente)
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor bugetare detaliate furnizate de DG Agricultură și Dezvoltare Rurală.2007Evaluări /uni0219i studii, 32 %
2013Între/uni021Binerea/dezvoltarea sistemelor 
informatice, 39 %Altele, 2 %
Personal extern /uni0219i exper/uni021Bi, 16 % Evaluări /uni0219i studii, 15 %
Activită/uni021Bi  în re/uni021Bele, 28 %Între/uni021Binerea/dezvoltarea sistemelor 
informatice, 28 %Altele, 6 %
Personal extern /uni0219i exper/uni021Bi, 18 %
Activită/uni021Bi  în re/uni021Bele , 16 %
17 Observații
32 
Dacă introducerea și dezvoltarea unor 
sisteme informatice în scopuri specifi -
ce pot fi considerate cu ușurință drept 
asistență tehnică pentru consolidarea 
capacităților, costurile cu întreținerea 
periodică a sistemelor informatice sunt 
mai greu de clasificat în aceeași cate -
gorie. Întreținerea sistemelor informa -
tice reprezintă de fapt un cost necesar 
de gestiune, mai degrabă decât un 
instrument specific unui anumit pro -
gram. Ca atare, inițial, astfel de costuri 
erau finanțate exclusiv din bugetul 
administrativ. În prezent, deși informa -
țiile disponibile de la Comisie nu per -
mit o separare clară între dezvoltarea 
sistemelor informatice și întreținerea 
acestora, există indicii clare ale unei 
tendințe către alocarea de fonduri mai 
importante de asistență tehnică pentru 
costurile neoperaționale aferente sis -
temelor informatice. Acest aspect este 
analizat în cele ce urmează.33 
În primul rând, în ultimii ani, s- a obser -
vat o reducere a fondurilor de la linia 
„Alte cheltuieli de gestiune” (costuri ad -
ministrative care nu sunt specifice unui 
program și care nu pot fi finanțate deci 
dintr -o linie bugetară pentru asistență 
tehnică). Per ansamblu, Comisia și -a 
redus în mod constant angajamentele 
anuale pentru „Alte cheltuieli de ges -
tiune”, de la aproape 180 de milioane 
de euro în 2007 la mai puțin de 145 de 
milioane de euro în 2013 – o scădere 
cumulată de peste 20 %. După cum se 
arată în figura 2 , reducerea fondurilor 
a fost și mai accentuată în domeniul 
agriculturii și dezvoltării rurale. Cu toate 
acestea, acest fenomen a fost în mare 
măsură contrabalansat pe parcursul 
aceleiași perioade de creșterea volumu -
lui total al cheltuielilor pentru asisten -
ță tehnică (FEGA și FEADR, cheltuieli 
operaționale și cheltuieli neoperațio -
nale). Dacă, în 2007, cuantumul acestor 
cheltuieli era aproape egal cu volumul 
total al „altor cheltuieli de gestiune”, în 
2013, cheltuielile cu asistența tehnică au 
fost de aproape trei ori mai mari decât 
fondurile alocate pentru „alte cheltuieli 
de gestiune”.Figura 2Tendință inversă la nivelul DG Agricultură și Dezvoltare Rurală în ceea ce privește 
evoluția cheltuielilor cu asistența tehnică în comparație cu evoluția categoriei 
„alte cheltuieli de gestiune”
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza cifrelor din bugetele generale din perioada 2007-2013.(în milioane de euro)
0510152025
2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007Totalul altor cheltuieli de 
gestiune (linia bugetară05 01 02 11)Cheltuieli pentru asisten/uni021Bă 
tehnică opera/uni021Bională /uni0219i neopera/uni021Bională 
18 Observații
34 
În al doilea rând, începând din 2014, 
Comisia a decis să își finanțeze siste -
mul informatic din domeniul agricul -
turii și dezvoltării rurale numai din 
fondurile pentru asistență tehnică, 
invocând în acest sens obiectivul „re -
ducerii constante a utilizării bugetului 
administrativ”15. Deoarece întreține -
rea sistemelor informatice nu este, în 
general, de natură operațională și nici 
specifică unui program, această deci -
zie echivalează practic cu recunoaș -
terea oficială a faptului că cheltuielile 
administrative generale sunt eligibile 
pentru a fi acoperite din fondurile de 
asistență tehnică.
35 
Decizia de a încadra costurile cu între -
ținerea sistemelor informatice și alte 
costuri esențiale în rubrici bugetare 
care nu reflectă adevărata lor natură 
estompează distincția dintre activi -
tățile de natură administrativă și cele 
operaționale, ceea ce are un impact 
negativ asupra disciplinei bugetare. La 
nivelul Comisiei, acest mod de a pro -
ceda a redus transparența cu privire 
la natura și la beneficiile cheltuielilor 
pentru asistență tehnică și a contribuit 
la declararea unor false economii.
În statele membre, accen -
tul este pus pe acoperirea 
salariilor
36 
În ceea ce privește dezvoltarea rura -
lă, fondurile pentru asistență tehnică 
puse la dispoziție înainte de 2006, prin 
intermediul programului SAPARD și 
prin FEOGA, s -au axat pe consolidarea 
capacităților autorităților naționale. 
Principiul de la baza acestei forme de 
sprijin era acela că instituirea și dezvol -
tarea capacităților naționale vor permi -
te reducerea progresivă a finanțării. Cu 
toate acestea, în perioada 2007-2013, 
ratele globale de finanțare au fost majorate, statele membre au obținut 
un control mai mare asupra propriilor 
cheltuieli pentru asistență tehnică, iar 
normele au devenit mai puțin stricte, 
făcând posibilă finanțarea unor costuri 
care, anterior, nu erau eligibile (cum ar 
fi costurile aferente administrării de zi 
cu zi și salariile). Ca rezultat, fondurile 
disponibile au fost utilizate într -un 
mod foarte diferit față de începutul 
anilor 2000.
37 
Așa cum, la nivel intern, Comisia a va -
lorificat la maximum o situație care 
prezenta un grad ridicat de flexibilita -
te, ea a aplicat politica „minimei inter -
venții” în ceea ce privește cheltuielile 
statelor membre. Prin faptul că a oferit 
puține orientări detaliate în aceas -
tă privință sau că astfel de orientări 
lipseau cu desăvârșire, Comisia a apro -
bat implicit utilizarea de către statele 
membre a cofinanțării pentru asistență 
tehnică în legătură cu o gamă largă de 
cheltuieli neoperaționale.
38 
În cadrul pilonului II (FEADR), statele 
membre au dreptul de a utiliza până la 
4 % din totalul fondurilor alocate unui 
program pentru a -și acoperi nevoile în 
materie de asistență tehnică. Anumite 
state membre au optat să prevadă în 
buget o parte semnificativă a acestui 
procentaj maxim pentru 2007-2013. 
Danemarca, Estonia, Ungaria, Lituania, 
Letonia și Malta au stabilit rata maximă 
sau un nivel foarte apropiat de aceas -
ta. În Suedia, rata stabilită a depășit 
3 %. Anexa  conține detalii privind 
situația tuturor statelor membre și 
arată de asemenea că, pentru perioada 
2014 -2020, majoritatea statelor mem -
bre au crescut nivelul fondurilor aloca -
te pentru asistență tehnică, uneori cu 
o marjă considerabilă.15 2013 Information Technology 
Master Plan  (Planul strategic 
pe 2013 în materie de 
tehnologia informației), DG 
Agricultură și Dezvoltare 
Rurală, p. 12.
19 Observații
39 
Figura 3  conține planificarea bugetară 
a statelor membre vizitate în cursul 
auditului pentru cele mai frecvente trei 
categorii de cheltuieli din programele 
de dezvoltare rurală care corespund 
activităților menționate în Regulamen -
tul privind FEADR16.
40 
Categoria „Pregătire, gestionare, 
monitorizare, evaluare și control” 
prezintă un interes deosebit. Aceasta 
include numeroase tipuri de cheltuieli 
administrative, în principal salarii. Ca și 
la nivelul Comisiei, în statele membre 
există o tendință din ce în ce mai pro -
nunțată ca, ori de câte ori acest lucru 
este legitim, să se încerce depășirea 
problemei reducerii din ce în ce mai 
importante a bugetului administrativ și 
a celui disponibil pentru salarii apelân -
du-se la surse alternative.41 
Patru dintre cele cinci state membre au 
raportat în mod explicit costurile admi -
nistrative ca reprezentând cea mai mare 
parte din cheltuielile efective pentru 
asistență tehnică. În Lituania, în perioa -
da 2007-2013, categoria costurilor admi -
nistrative a reprezentat 51 % din totalul 
cheltuielilor pentru asistență tehnică. În 
Polonia și Ungaria, acest procent a fost 
de peste 60 %, iar în Austria, procentul 
era foarte aproape de 95 %. În Italia, 
unde numeroase organisme care gestio -
nează asistența tehnică sunt consultanți 
externi din sectorul public, cheltuielile 
administrative (care acoperă costurile 
sistemelor informatice și pe cele cu per -
sonalul responsabil de sprijinul tehnic 
și administrativ) au fost adesea incluse 
în categoria „consolidării capacități -
lor”. Se observă deci niveluri ridicate 
ale cheltuielilor administrative peste 
tot, chiar și în statele membre în care 
rata globală a angajamentelor pentru 
asistență tehnică este comparativ scăzu -
tă – ponderea costurilor administrative 
este mai mare în Polonia (unde rata de 
finanțare pentru asistență tehnică a fost 
de 1,49 %) decât în Ungaria (3,94 %).16 Articolul 66 alineatele (2) și (3).Figura 3Cheltuielile de asistență tehnică planificate de către cinci state membre pentru 
perioada 2007-2013 (cofinanțare din FEADR)
1 Nu sunt disponibile date consolidate privind activitățile de informare și de publicitate la nivelul statelor membre.
Sursa: Programele de dezvoltare rurală și datele furnizate de statele membre.Re/uni021Beaua rurală na/uni021Bională
Informare /uni0219i publicitate
Pregătire, gestionare,
monitorizare, evaluare/uni0219i control
Austria
1Ungaria Italia1Lituania Polonia(în milioane de euro)250
200
150
100
50
0
20 Observații
42 
Figura 4  conține o sinteză a cheltuieli -
lor efective din FEADR efectuate în cele 
cinci țări vizitate și în alte state mem -
bre care au răspuns la sondaj17. Figura 
este structurată în funcție de aceleași 
trei categorii principale de activități 
ca și figura 3 , dar categoria „Pregătire, 
gestionare, monitorizare, evaluare și 
control” este defalcată în două părți. 
Acest lucru permite o înțelegere mai 
precisă a „costurilor administrative”, care includ aici remunerarea persona -
lului și costurile conexe, cheltuielile de 
regie și alte cheltuieli de funcționare, 
dar exclud costul evaluărilor, al formă -
rii profesionale și al sistemelor infor -
matice. Costuri similare pot apărea, de 
asemenea, ca o componentă a cheltu -
ielilor aferente activităților de „Infor -
mare și publicitate” și „Rețelei rurale 
naționale”, în cel de al doilea caz fiind 
fixat un plafon de 25 % din finanțare18.Figura 4Cheltuielile de asistență tehnică efectuate în diferite state membre, defalcate în 
funcție de categorie (2007-2013, cofinanțare din FEADR)
Notă:  Cifrele pentru Spania, Germania și Italia, care au, fiecare, un sistem de programe regionale de dezvoltare rurală, sunt extrapolate pe baza 
datelor furnizate de regiunile care au răspuns la sondaj. S -a considerat că acoperirea era oricum suficient de reprezentativă în toate cazurile 
(Spania: 95 %, Germania: 85 %, Italia: 77 %).
0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200Polonia
Italia
Ungaria
România
Spania
Germania
Austria
Portugalia
Lituania
Suedia
Fran/uni021Ba
Grecia
Bulgaria
Estonia
Danemarca
Republica Cehă
/uni021Aările de Jos
Irlanda
Pregătire, gestionare, monitorizare, evaluare /uni0219i control: costuri administrative
Pregătire, gestionare, monitorizare, evaluare /uni0219i control: consolidarea capacită/uni021Bilor
Informare /uni0219i publicitate
Re/uni021Beaua rurală na/uni021Bională
Bugetul de asisten/uni021Bă tehnică necheltuit deocamdată(în milioane de euro)17 Bulgaria și România nu au 
răspuns de fapt la sondaj, dar 
informațiile necesare erau 
disponibile în programele de 
dezvoltare rurală ale acestor 
țări și în situațiile de cheltuieli 
defalcate furnizate de Comisie.
18 Articolul 41 alineatul (2) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1974/2006.
21 Observații
43 
Rezultatele sondajului confirmă constată -
rile din cele cinci state membre auditate: 
în momentul în care au stabilit criteriile 
de eligibilitate pentru finanțarea destina -
tă asistenței tehnice, autoritățile compe -
tente au interpretat în general dispozițiile 
normative într -un mod foarte flexibil.
44 
Această accepțiune largă dată noțiunii 
de asistență tehnică nu se regăsește, în 
niciun caz, numai în domeniul agriculturii 
și dezvoltării rurale, ci poate fi întâlnită 
și în alte domenii ale finanțării UE. Un ra -
port recent elaborat pentru Comisie19 cu 
privire la finanțarea salariilor din fondurile 
structurale a concluzionat că toate statele 
membre au utilizat asistența tehnică 
pentru a cofinanța costurile cu persona -
lul. În aceste raport se arată, mai precis, 
că majoritatea statelor membre utilizează 
asistența tehnică pentru a cofinanța în 
principal salarii20.
45 
La începutul perioadei, salariile repre -
zentau deja o mare parte din finanțarea 
pentru asistență tehnică alocată statelor 
membre din FEADR și, în numeroase 
cazuri, ponderea acestora a continuat să 
crească ulterior. În Polonia, de exemplu, 
creditele alocate pentru costurile de ges -
tionare (în principal costuri cu personalul) 
au crescut vertiginos în 2013 în urma 
transferului de la activitățile de informare 
și de la acțiunile legate de rețeaua rurală. 
De la jumătatea anului 2009, Lituania 
a inclus progresiv salariile unor membri 
ai personalului care erau repartizați doar 
parțial pentru sarcini legate de punerea 
în aplicare a programului de dezvol -
tare rurală în pachetul financiar alocat 
pentru asistență tehnică, cu obiectivul 
expres de a ușura presiunea existentă 
asupra bugetului național. Dacă, în 2008, 
finanțarea pentru asistența tehnică nu era 
utilizată deloc pentru acoperirea salarii -
lor angajaților repartizați doar cu normă 
parțială sarcinilor legate de programul 
de dezvoltare rurală, până la sfârșitul anului 2012, aproape 75 % din efectivul 
de personal finanțat în acest mod era 
implicat și în alte sarcini care nu aveau 
legătură cu programul de dezvoltare ru -
rală. În cazul în care este utilizată pentru 
a finanța plata salariilor pentru personalul 
deja în funcție, asistența tehnică este de 
fapt echivalentă cu un sprijin bugetar. 
Problemele cauzate de această situație 
sunt analizate în continuare.
Costul de oportunitate pe care 
îl implică finanțarea pentru 
asistență tehnică
46 
Având în vedere definiția imprecisă a no -
țiunii de asistență tehnică și costurile pe 
care le implică administrarea fondurilor 
PAC (a se vedea caseta 1 ), nu este deloc 
surprinzător că statele membre, la fel ca și 
Comisia, au alocat o parte din ce în ce mai 
mare a fondurilor lor de asistență tehnică 
pentru acoperirea costurilor administrati -
ve care au un caracter accesoriu în raport 
cu finanțarea politicii de dezvoltare 
rurală sau care se încadrează în bugetele 
neoperaționale. Problema rezidă în difi -
cultatea inerentă de a se evalua raportul 
costuri -beneficii al finanțării unor astfel 
de costuri și de a demonstra că utilizarea 
asistenței tehnice în acest scop contribuie 
în mod util și eficient la impactul pache -
tului financiar mai mare reprezentat de 
ajutorul pentru dezvoltare rurală.
47 
Cu cât este mai mare cota din totalul 
resurselor FEADR alocată de statele 
membre pentru activitățile de asistență 
tehnică, cu atât rămân mai puțini bani 
disponibili pentru măsurile principale din 
domeniul dezvoltării rurale, care aduc be -
neficii mai imediate fermierilor și comu -
nităților rurale. În cazul în care asistența 
tehnică este practic echivalentă cu un 
simplu sprijin bugetar, această cheltuială 
este suportată de fapt de beneficiarii 
finali.19 Metis GmbH, Co‑financing 
salaries, bonuses, top‑ups from 
Structural Funds during the 
2007 ‑2013 period , Oficiul 
pentru Publicații al Uniunii 
Europene, Luxemburg, 2014.
20 Ibidem, p. 67.
22 Observații
48 
Într-un anumit sens, având în vedere 
diferențele dintre diversele rate de 
cofinanțare, riscul este mai mare pen -
tru beneficiarii de fonduri europene 
care au cea mai mare nevoie de acești 
bani. Pentru perioada 2007-2013, plafo -
nul contribuției FEADR a fost de 50 % 
în Austria și în partea de nord a Italiei, 
dar s -a ridicat la 75 % în regiunile „de 
convergență”, care au inclus Polonia, 
Ungaria și Lituania. Perspectiva unui 
raport de 3:1 pentru rata contribuției 
poate oferi statelor membre un stimu -
lent suplimentar de a cheltui fondurile, 
dar unele avantaje potențiale se vor 
pierde dacă un procent semnificativ 
de cofinanțare este direcționat spre 
scopuri neoperaționale.49 
Chiar dacă nu reprezintă decât un 
procentaj relativ scăzut, utilizarea fon -
durilor UE în acest mod deviază sume 
considerabile de la principalele obiecti -
ve ale finanțării. Faptul că este permisă 
declararea costurilor administrative în 
cadrul asistenței tehnice plasează atât 
Comisia, cât și statele membre într -o si-
tuație de conflict de interese. Pentru că 
ele gestionează PAC, Comisia și statele 
membre decid cuantumul fondurilor 
care trebuie alocate pentru diferite mă -
suri, inclusiv pentru asistență tehnică, cu 
scopul de a se obține cel mai bun raport 
costuri -beneficii. În același timp, în 
calitate și de beneficiari ai fondurilor de 
asistență tehnică vărsate pentru cheltu -
ieli administrative, ele sunt încurajate să 
maximizeze plățile care acoperă costuri -
le necesare de gestionare a programelor 
(a se vedea caseta 1 ).
Asistența tehnică și costurile de gestionare a programelor
Atât implementarea FEGA, cât și implementarea FEADR presupun anumite cheltuieli administrative. La nivelul 
UE, pe lângă sarcinile legate de crearea și gestionarea fondurilor, Comisiei i s -a solicitat să înființeze REDR, care 
este legată în mod expres de cheltuielile pentru asistență tehnică.
În statele membre, autoritățile naționale și/sau regionale au fost însărcinate cu punerea în aplicare a unei serii 
de măsuri care ar putea necesita noi mecanisme administrative. Legislația de bază care reglementează PAC 
impune statelor membre să depună toate eforturile pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii. În acest 
scop, Regulamentul privind FEADR prevede o serie de măsuri obligatorii în cadrul secțiunilor intitulate „Gestio -
nare și control”, „Informare și publicitate” și „Monitorizare și evaluare”. Alături de cerința privind strategiile de 
dezvoltare locală, grupurile de acțiune locală și rețelele naționale de dezvoltare rurală, măsurile respective au 
creat pentru statele membre costuri semnificative legate de furnizarea ajutorului, după cum se exemplifică în 
cele ce urmează.
În raportul său de activitate pe 2013, DG Agricultură și Dezvoltare Rurală a elaborat o sinteză a cifrelor rapor -
tate de statele membre cu privire la totalul cheltuielilor cu verificările și controalele asupra plăților certificate 
din cadrul pilonului I și al pilonului II21. În cadrul pilonului I, costul organismelor de control (inclusiv salariile, 
costurile cu formarea, cheltuielile de întreținere și cu clădirile) reprezentau aproximativ 5,13 % din totalul chel -
tuielilor pentru măsurile FEGA. În cadrul pilonului I, nu există practic dispoziții privind asistența tehnică pentru 
statele membre, astfel încât această sumă nu poate beneficia de cofinanțare din partea UE. În cadrul pilonu -
lui II, cifra corespunzătoare calculată pe baza rapoartelor statelor membre a fost de 8,13 %. În aceste condiții, 
există un stimulent puternic de a obține o sumă cât mai mare în cadrul asistenței tehnice și acest lucru a deter -
minat unele state membre să își stabilească bugetele la plafonul de 4 % sau în jurul acestuia.
21 http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/agri_aar_2013.pdfCaseta 1
23 Observații
50 
Acordând mai multă autonomie state -
lor membre, mecanismele de asistență 
tehnică existente în prezent au mărit 
astfel dependența acestor state de 
fondurile europene, care sunt din ce în 
ce mai utilizate în domenii fără impact 
clar asupra consolidării și dezvoltării 
capacităților. În cursul auditului, autori -
tățile lituaniene și poloneze și -au făcut 
cunoscută nemulțumirea în legătură 
cu lipsa de precizie a normelor, expri -
mându -și interesul de a primi îndru -
mări suplimentare din partea Comisiei 
cu privire la metode mai eficiente și 
mai eficace de utilizare a asistenței 
tehnice.
51 
Se pare că actuala rată ridicată a fon -
durilor pentru asistență tehnică aloca -
te în vederea acoperirii costurilor ad -
ministrative se va menține și în cursul 
perioadei 2014 -2020. Patru dintre cele 
cinci state membre vizitate au explicat 
că, în viziunea lor, asistența tehnică 
este în continuare, în primul rând, un 
instrument prin care își pot finanța 
structura de bază necesară pentru 
punerea în aplicare a programelor de 
dezvoltare rurală22. Mai mult, asistența 
tehnică reprezintă acum o proporție 
globală și mai mare din totalul cheltu -
ielilor. După cum se poate observa din 
anexă , deși bugetul destinat dezvoltă -
rii rurale agregat pentru toate statele 
membre este mai mic în noua perioadă 
de programare, suma totală alocată 
pentru asistență tehnică (1,9 miliarde 
de euro) este cu 24 % mai mare.Sunt costurile eligibile?
Unele situații de neeligi -
bilitate formală la nivelul 
Comisiei
52 
La nivelul Comisiei, Curtea a exami -
nat 20 de proiecte ale DG Agricultură 
și Dezvoltare Rurală desfășurate în 
perioada auditată în toate domeniile 
de asistență tehnică. S -a constatat 
că patru proiecte conțineau nereguli 
cauzate, în fiecare caz, de utilizarea 
incorectă a bugetului neoperațional al 
FEGA. Trei dintre aceste patru proiecte 
(51 500 de euro pentru achiziționarea 
a 40 de laptopuri, 10 000 de euro pen -
tru achiziționarea de licențe de pro -
grame informatice și 13 800 de euro 
pentru un contract de întreținere 
a unui sistem firewall ) au fost atribuite 
exclusiv bugetului FEGA, deși ele erau 
utilizabile și în cadrul pilonului II. Întru -
cât cheltuielile neoperaționale trebuie 
să fie specifice unui program pentru 
a putea beneficia de finanțare desti -
nată asistenței tehnice, aceste costuri 
ar fi trebuit să fie repartizate propor -
țional între bugetul FEGA și bugetul 
FEADR. Al patrulea element era un 
grant de asistență tehnică în valoare 
de 278 000 de euro acordat Organiza -
ției pentru Cooperare și Dezvoltare 
Economică. Și acest grant a fost inclus 
în bugetul FEGA, deși plățile anterioare 
efectuate în temeiul aceluiași acord de 
finanțare fuseseră încadrate  – în mod 
corect  – la capitolul general privind 
coordonarea PAC.
53 
Nicio procedură de achiziții din cadrul 
celor 20 de proiecte selectate nu era 
afectată de neconformități grave. 
Procedurile au fost corect alese, au 
beneficiat de publicitatea necesară și 
s-au desfășurat în condițiile prevăzute 
de lege.22 Cu excepția Ungariei, care 
a decis să își limiteze 
finanțarea pentru asistență 
tehnică, în perioada 2014-
2020, la funcționarea rețelei 
rurale naționale și la activitățile 
conexe, la o rată totală de 
2,4 %. Restul necesarului de 
finanțare pentru dezvoltare 
rurală urmează să fie acoperit 
din bugetul național.
24 Observații
Probleme mai frecvente în 
statele membre
54 
Auditul a pus în evidență numeroa -
se cazuri de finanțare neconformă 
acordată pentru asistență tehnică în 
cadrul pilonului II în cele cinci state 
membre auditate. S -a constatat că 35 
dintre cele 91 de proiecte de asistență 
tehnică examinate conțineau cheltu -
ieli neeligibile sau parțial neeligibile. 
Principalele probleme erau legate fie 
de utilizarea finanțării pentru activități 
care țineau de ambii piloni (activități 
care nu erau deci eligibile în totalitate), 
fie de procedurile de contractare sau 
de achiziții. Anumite proiecte prezen -
tau ambele tipuri de nereguli.
Unele activități desfășurate de 
statele membre nu se încadrau 
exclusiv în pilonul II
55 
După cum s -a menționat deja, arti -
colul 13 din Regulamentul privind 
finanțarea PAC interzicea în mod ex -
plicit orice finanțare pentru acoperirea 
costurilor administrative și de personal 
în legătură cu FEGA (pilonul I). Cu toate 
acestea, Curtea a constatat, în statele 
membre, că 25 dintre proiectele au -
ditate au inclus plăți pentru asistență 
tehnică efectuate în cadrul pilonului II 
pentru costuri administrative suporta -
te efectiv în legătură cu pilonul I sau 
pentru alte activități care nu aveau 
legătură cu FEADR. Riscul apariției 
unor astfel de situații este deosebit de 
ridicat în cazul în care este vorba de 
achiziții sau de proiecte care țin atât 
de pilonul I, cât și de pilonul II. În astfel 
de cazuri, o parte din cheltuieli este 
bineînțeles neeligibilă și nu ar trebui să 
beneficieze de cofinanțare.56 
Exemplele din caseta 2  arată că există 
un risc de cheltuieli neconforme 
determinat de unele deficiențe în 
ținerea evidențelor sau de utilizarea 
unor coeficienți sau a altor proceduri 
administrative în contextul unui exer -
cițiu extrem de complex și oarecum 
arbitrar, care presupune distincția între 
cheltuieli din două domenii de activi -
tate foarte similare. În condițiile în care 
toți ceilalți factori rămân neschimbați, 
nu este clar de ce costurile adminis -
trative și de personal ar trebui să fie 
interzise pentru finanțare în cadrul 
pilonului I, dar rămân eligibile în cadrul 
pilonului II.
25 Observații
Există un risc de neeligibilitate în cazul în care costurile sunt partajate cu pilonul I
Majoritatea exemplelor de partajare a costurilor vizau remunerarea personalului care desfășoară atât activi -
tăți legate de un program de dezvoltare rurală, cât și activități de alt tip, în special în cazul în care nu existau 
suficiente elemente de probă care să justifice proporția remunerației imputată pilonului II. În Lituania, nu se 
putea dovedi că coeficienții utilizați la alocarea costurilor pentru sarcinile legate de programul de dezvoltare 
rurală erau exacți; prin urmare, eligibilitatea cheltuielilor declarate nu a putut fi verificată. În Ungaria, costurile 
cu personalul erau în mod normal eligibile numai în ceea ce privește funcționarii repartizați cu normă întrea -
gă pentru desfășurarea activităților specifice legate de programul de dezvoltare rurală pentru 2007-2013. Cu 
toate acestea, anumiți membri ai personalului care se ocupau de asistența tehnică erau angajați în servicii cu 
sarcini curente care depășeau cadrul programului de dezvoltare rurală (secretariate ministeriale, unități finan -
ciare și unități juridice) și nu exista garanția că aceste persoane desfășurau cu normă întreagă activități legate 
de programul de dezvoltare rurală. Cazuri similare au fost constatate în Polonia și în Austria.
Achiziționarea sau întreținerea echipamentelor și a programelor informatice reprezintă un alt domeniu în care 
pot exista costuri partajate între pilonul I și pilonul II. În Polonia, coeficientul utilizat la agenția de plăți pentru 
a aloca proporțional cheltuielile de întreținere a sistemelor informatice în raport cu activitățile de dezvoltare 
rurală era depășit de cel puțin patru ani. În Italia, nu era clar dacă echipamentul pentru videoconferințe achi -
ziționat de către Ministerul Agriculturii (al cărui cost fusese imputat numai bugetului FEADR) era destinat unei 
utilizări exclusive în cadrul pilonului II.
În fine, un alt domeniu comun se referă la controalele în materie de ecocondiționalitate23, în cazul cărora, dacă 
nu se face o distincție clară în funcție de tipul de sprijin, este posibil ca acțiunile întreprinse în cadrul FEGA să 
beneficieze de finanțare destinată exclusiv pentru FEADR. În Austria, coeficientul utilizat în scopul atribuirii 
costurilor controalelor în materie de ecocondiționalitate pentru cererile din cadrul SPU (costuri neeligibile) în 
comparație cu cererile de agromediu din cadrul politicii de dezvoltare rurală (costuri eligibile) nu a fost actua -
lizat în fiecare an. În 2011, acest lucru a dus, inițial, la o plată excedentară de 15 600 de euro din FEADR.
23 Cerințele în materie de ecocondiționalitate impun fermierilor care primesc plăți directe în cadrul pilonului I să îndeplinească anumite standarde 
de bază în ceea ce privește mediul, siguranța alimentară, sănătatea animalelor și a plantelor și bunăstarea animalelor. Aceste cerințe se aplică, de 
asemenea, pentru majoritatea plăților de mediu din cadrul pilonului II.Caseta 2
26 Observații
Nereguli privind achizițiile
57 
Auditul a revelat numeroase proble -
me legate de practicile în materie de 
contractare și de achiziții publice în 
statele membre (acest tip de probleme 
afecta 17 dintre cele 51 de proceduri 
de achiziții auditate, mai ales în ceea ce 
privește activitățile de informare și de 
publicitate). Problemele detectate in -
cludeau utilizarea negocierilor directe 
în locul unei proceduri concurențiale 
pentru atribuirea contractelor, ceea ce 
contravine dispozițiilor referitoare la 
transparență, la egalitatea de trata -
ment și la nediscriminare prevăzute de 
Directiva privind achizițiile publice24 și, 
în unele cazuri, de normele naționale 
relevante. Utilizarea procedurii greșite 
nu numai că încalcă legislația UE și/sau 
legislația națională, ci și subminează normele privind piața liberă, discri -
minează alți contractanți potențiali și 
poate conduce la cheltuieli excesive.24 Directiva 2004/18/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 
31 martie 2004 privind 
coordonarea procedurilor de 
atribuire a contractelor de 
achiziții publice de lucrări, de 
bunuri și de servicii (JO L 134, 
30.4.2004, p. 114).
Exemple de nereguli privind achizițiile
Utilizarea procedurii greșite
În Italia, două servicii furnizate de agenții de voiaj (în valoare de 170 000 de euro și, respectiv, 130 000 de euro) 
au fost achiziționate în urma unei negocieri directe, în contradicție cu normele naționale care prevăd că con -
tractele cu o valoare de peste 40 000 de euro trebuie să fie deschise concurenței.
În Polonia, s -a recurs la negocieri directe, fără ca această procedură să fie justificată, pentru a se încheia con -
tracte cu un serviciu guvernamental subordonat (servicii legate de cazarea hotelieră, de catering, de conferin -
țe și de formare) și cu un contractant cu care se mai lucrase anterior (servicii informatice furnizate unei agenții 
guvernamentale).
Practicarea unor prețuri excesive în contracte
În Ungaria, un contract -cadru complex cu un organizator de evenimente a fost atribuit în 2008 pe baza unor 
prețuri unitare care ar fi prea ridicate chiar și șase ani mai târziu. Contractul care includea acest preț excesiv 
a fost reziliat ulterior, după doi ani.
Caietul de sarcini constituie un obstacol în calea transparenței și a egalității de tratament
În Italia, auditul a pus în lumină numeroase cazuri de proceduri de achiziții publice în care informațiile privind 
criteriile tehnice care urmau să fie luate în considerare la atribuirea contractului erau limitate sau imprecise. 
Din această cauză, pentru ofertanții competenți, însă neexperimentați, era dificil să își formuleze ofertele în 
mod corect, iar sarcina de a evalua meritele relative ale ofertelor și de a justifica decizia finală de atribuire era 
de asemenea mai complicată.Caseta 3
27 Observații
25 Articolul 62 din Regulamentul 
de punere în aplicare (UE) 
nr. 809/2014 al Comisiei din 
17 iulie 2014 de stabilire 
a normelor de aplicare 
a Regulamentului (UE) 
nr. 1306/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului în 
ceea ce privește sistemul 
integrat de administrare și 
control, măsurile de 
dezvoltare rurală și 
ecocondiționalitatea (JO L 227, 
31.7.2014, p. 69) plasează în 
mod expres cheltuielile pentru 
asistență tehnică ale statelor 
membre sub cerința generală 
privind controalele 
administrative, controalele la 
fața locului și raportarea. Acest 
articol subliniază, de 
asemenea, independența, 
stipulând faptul că 
organismele de control 
trebuie să fie „independent[e] 
din punct de vedere 
funcțional” de entitățile care 
autorizează plățile.
26 Obiective definite în mod 
exact, măsurabile, realizabile, 
pertinente și încadrate în timp 
(specific, measurable, 
achievable, relevant and 
timed  − SMART).
27 Principiile și normele evocate 
în acest alineat sunt acoperite 
de articolul 27 din 
Regulamentul financiar 
din 2002.
28 A se vedea articolul 53b din 
Regulamentul financiar 
din 2002.Sisteme de control aplicate 
necorespunzător
58 
Fără a aduce atingere observațiilor 
de la punctul 56, Curtea a constatat 
că sistemele de control aplicate de 
statele membre pentru a stabili dacă 
cheltuielile au fost corect alocate în 
cadrul pilonului II nu au funcționat 
în mod corespunzător. În numeroase 
cazuri în care statele membre stabi -
liseră coeficienți sau alte metode de 
calcul pentru a determina repartizarea 
costurilor între FEGA și FEADR, aceste 
formule nu au fost aplicate în mod 
sistematic sau nu au fost actualizate în 
mod regulat. Cu toate acestea, nu au 
existat controale care să fi identificat 
aceste deficiențe în vederea corectării 
lor. În această privință, este încurajator 
de observat faptul că, de la momentul 
realizării auditului, Comisia a întărit 
normele care reglementează controa -
lele efectuate de statele membre cu 
privire la cheltuielile pentru asistență 
tehnică25.
59 
În mod similar, marea majoritate a pro -
iectelor în care Curtea a identificat ne -
reguli privind achizițiile făcuseră deja 
obiectul unor controale administrative 
efectuate de autoritățile naționale 
competente. În măsura în care aceste 
controale nu identificaseră defici -
ențele constatate de Curte, se poate 
considera că ele au fost ineficace. Și în 
acest caz, ca răspuns la necesitatea de 
a se acționa în vederea îmbunătățirii 
eficienței sistemelor de gestiune și de 
control aplicate de statele membre 
în ceea ce privește asistența tehnică, 
Comisia a raportat deja că elaborează 
în prezent orientări privind achizițiile 
publice pentru perioada 2014-2020.Cât de adecvat este cadrul 
de performanță pentru 
asistența tehnică?
60 
Preambulul la Regulamentul financiar 
stabilește principiile economiei, efici -
enței și eficacității ca fiind principiile 
de bază ale bunei gestiuni financiare în 
toate domeniile de cheltuieli buge -
tare. Pentru a se asigura respectarea 
acestor principii, trebuie să fie defi -
nite obiective de tip SMART26 pentru 
fiecare sector de activitate, urmând ca 
ele să fie monitorizate prin intermediul 
unor indicatori de performanță, care 
să conducă la rapoarte de activitate. 
În fine, instituțiile (în speță, Comisia) 
sunt obligate să procedeze la evaluări 
ex ante  și ex post27.
61 
În contextul gestiunii partajate, sarci -
nile de mai sus sunt delegate statelor 
membre, care au responsabilitatea de 
a se asigura că fondurile sunt utilizate 
în conformitate cu normele și principii -
le aplicabile28.
62 
Prin urmare, utilizarea oricărei finan -
țări acordate în cadrul PAC este strict 
reglementată de cerințe referitoare la 
garanții privind caracterul adecvat al 
cheltuielilor. În urma auditului, s -a con -
statat că autoritățile de implementare 
excludeau frecvent asistența tehnică 
din sfera de aplicare a acestor norme. 
Cu toate acestea, după cum se explică 
în caseta 4 , obligațiile prevăzute în 
Regulamentul financiar sunt valabile 
în egală măsură și pentru asistența 
tehnică, aceasta fiind o activitate din 
domeniul de politică „Agricultură și 
dezvoltare rurală”.
28 Observații
63 
Deși constituie doar o mică parte din 
cheltuielile totale, asistența tehnică 
reprezintă o sumă importantă de bani 
de-a lungul perioadei de programare și 
trebuie să se răspundă în mod cores -
punzător pentru gestiunea acestor 
fonduri. În ciuda asigurărilor primite 
din partea Comisiei și a statelor mem -
bre că fondurile de asistență tehnică 
cheltuite pentru acoperirea costurilor 
neoperaționale sunt atât necesare, 
cât și proporționale și că acestea aduc 
o contribuție prețioasă la succesul pro -
gramelor, trebuie spus că, per ansam -
blu, nu există un cadru de performanță 
care să și demonstreze veridicitatea 
acestor afirmații. Acest domeniu este 
caracterizat de o planificare multianu -
ală inadecvată, de o evaluare necores -
punzătoare a nevoilor și de obiective 
vagi (care nu îndeplinesc deci criteriile 
SMART), iar monitorizarea și evaluarea 
programelor de asistență tehnică nu 
pun accentul pe performanță (impor -
tanța cea mai mare acordându -se de 
fapt aspectelor financiare).Este asistența tehnică o activitate sau un simplu instrument?
În urma auditului, s -a constatat că, în general, autoritățile responsabile văd în asistența tehnică o sursă de 
sprijin administrativ pentru operațiunile esențiale de acordare a finanțării și consideră că aceasta nu trebuie 
să facă obiectul cerințelor normative cu privire la performanță. Pentru Austria, asistența tehnică este pur și 
simplu un instrument de punere în aplicare a programului de dezvoltare rurală, iar singurul criteriu pentru 
măsurarea eficacității asistenței tehnice constă în succesul acestui program. Din această perspectivă, asisten -
ța tehnică nu poate fi planificată și nu i se pot atribui obiective sau indicatori, aceștia fiind mai adecvați în 
cazul măsurilor principale29 la implementarea cărora contribuie asistența tehnică. Pentru Comisie, prezentarea 
asistenței tehnice ca o activitate separată consolidată, de sine stătătoare, ar face dificilă evaluarea contribuției 
aduse în fiecare domeniu de activitate din cadrul politicii de dezvoltare rurală.
Acest raționament, potrivit căruia finanțarea pentru asistență tehnică este un element pasiv care nu face parte 
din cadrul de performanță operațională, este contrazis de regulamente. La articolul 66 din Regulamentul 
privind FEADR, asistența tehnică este menționată atât ca „activitate”, cât și ca „măsură”, în timp ce articolul 2 
litera (d) definește „măsura” ca fiind „un ansamblu de operațiuni care contribuie la punerea în aplicare a unei 
axe”. În plus, având în vedere volumul fondurilor angajate pentru asistența tehnică, mai ales în statele membre 
(peste 1,5 miliarde de euro), este esențial să se garanteze că acești bani sunt bine gestionați și contribuie la 
punerea în aplicare a programelor. Acest obiectiv poate fi cel mai bine realizat prin planificarea, monitorizarea 
și evaluarea corectă a impactului specific al asistenței tehnice.
29 Așa cum sunt descrise la titlul IV capitolul I din Regulamentul privind FEADR. Asistența tehnică face obiectul capitolului II din titlul IV.Caseta 4
29 Observații
Planificare necorespunză -
toare și evaluare deficitară 
a necesităților
64 
Pentru a putea fi elaborate obiectivele 
și pentru a se stabili nivelurile -țintă în 
mod corespunzător, este important să 
se procedeze la o primă evaluare a ne -
voilor și să fie realizată o planificare pe 
termen mediu și lung. De altfel, aceste 
aspecte sunt incluse în procedura de 
evaluare ex ante  stabilită în Regula -
mentul privind FEADR30.
65 
La nivelul Comisiei, dat fiind că cheltu -
ielile de asistență tehnică sunt perce -
pute a fi o formă de sprijin administra -
tiv, rezultă că acestea sunt considerate 
în mare măsură a fi cheltuieli anuale. 
În aproape toate domeniile de activi -
tate (cu excepția studiilor/evaluărilor și 
a REDR), nu a existat o evaluare inițială 
a nevoilor pentru perioada respectivă 
și nici nu s -a întocmit o planificare mul -
tianuală a utilizării fondurilor. Aceasta 
a însemnat că, în unele cazuri, alocările 
bugetare au fost reînnoite de la un 
an la altul fără să existe o confirmare 
a faptului că nevoile (pe termen scurt) 
formulate cu câțiva ani în urmă erau 
încă valabile. Mai mult, dacă nu există 
o evaluare corespunzătoare a nevoilor, 
punerea în aplicare poate deveni alea -
torie și imprecisă.
66 
Regulamentul privind FEADR impu -
nea statelor membre să procedeze 
la o evaluare ex ante în legătură cu 
programele lor de dezvoltare rurală  
pentru a se defini și evalua „nevoile pe 
termen mediu și lung, obiectivele de 
îndeplinit, rezultatele așteptate, obiec -
tivele cuantificate, în special din punc -
tul de vedere al impactului în raport 
cu situația inițială, valoarea adăugată 
comunitară, luarea în calcul a priorită -
ților Comunității, învățămintele trase din programarea anterioară, precum 
și calitatea dispozitivelor de punere în 
aplicare, de monitorizare, de evaluare 
și de gestionare financiară”31.
67 
Ca și Comisia, cele cinci state membre 
au omis, în general, asistența tehnică 
din evaluarea multianuală a nevoilor în 
materie de dezvoltare rurală. Principala 
consecință a acestei omisiuni s -a mani -
festat sub forma unor bugete instabile 
pentru asistență tehnică – acestea 
puteau fi modificate printr -o simplă 
decizie administrativă. Chiar și în Polo -
nia, care realizase o evaluare a nevoilor 
în materie de asistență tehnică pentru 
o componentă a programului său de 
dezvoltare rurală, bugetul inițial a fost 
cu mult subestimat. În conformitate 
cu politica „minimei intervenții” pe 
care a aplicat -o în ceea ce privește 
cheltuielile statelor membre încadrate 
la această rubrică, Comisia a acceptat 
modificările necesare ale programului 
fără să emită rezerve.30 Articolul 85.
31 Articolul 85.
30 Observații
Obiectivele sunt departe de 
a respecta criteriile SMART
68 
Scopul obiectivelor de tip SMART este 
ca finanțarea să fie direcționată cu mai 
multă precizie și ca obiectivele specifi -
ce să fie îndeplinite astfel într -un mod 
mai eficient. De asemenea, obiectivele 
care îndeplinesc criteriile SMART asigu -
ră un cadru mai clar pentru monitori -
zarea și evaluarea rezultatelor.
69 
Din cauza planificării inadecvate și 
a evaluării necorespunzătoare a nevo -
ilor, Comisia nu a reușit, în general, să 
elaboreze obiective SMART în legătură 
cu finanțarea pentru asistență tehni -
că. Asistența tehnică nu figurează în 
planurile anuale detaliate de gestiune 
ale DG Agricultură și Dezvoltare Rurală, 
în care sunt rezumate obiectivele și 
indicatorii direcției pentru anul urmă -
tor – chiar dacă proiectele și acțiunile 
care beneficiază de fonduri pentru 
asistență tehnică sunt incluse în pla -
nurile respective. Pe de altă parte, nici 
deciziile de finanțare operațională în -
tocmite de direcția generală nu dispun 
de obiective SMART sau de indicatori 
pentru proiectele de asistență tehnică, care sunt tratate în același mod ca și 
cheltuielile administrative generale ale 
Comisiei. Singura excepție o constitu -
ie domeniul evaluărilor și al studiilor, 
care, după cum s -a arătat deja, benefi -
ciază de o planificare multianuală și de 
obiective SMART, acestea fiind incluse 
în cerințele din regulamentele specifi -
ce relevante.
70 
În statele membre, s -au depus prea pu -
ține eforturi pentru a se elabora obiec -
tive specifice în materie de asistență 
tehnică. Lipsa unei planificări multia -
nuale în domenii separate ale activi -
tăților de asistență tehnică (cum ar fi 
rețeaua rurală națională sau măsurile 
de informare și comunicare) a afectat 
transparența și definirea obiectivelor. 
Nu a fost de prea mare ajutor nici fap -
tul că nu exista o distincție clară între 
domeniile individuale de activități de 
asistență tehnică sau între acestea și 
alte activități similare care nu erau 
legate de obiectivele FEADR. Dintre 
cele cinci state membre vizitate, numai 
Italia a depășit domeniul general de 
aplicare al regulamentelor. Cu toate 
acestea, chiar și în Italia, obiectivele nu 
au fost cuantificate și nu erau însoțite 
de un termen pentru îndeplinirea lor.
Exemple de obiective formulate în mod necorespunzător în documentele de 
programare ale statelor membre
Obiectivele stabilite în Lituania includeau următoarele: „asigurarea pregătirii corespunzătoare, a punerii efi -
ciente în aplicare și a evaluării programului, [...] asigurarea prezentării adecvate a programului și a publicității 
informațiilor, [...] asigurarea accesibilității informațiilor”.
Obiectivele stabilite în Polonia se limitau, în principal, la o enumerare a activităților vizate la articolele 66 și 68 
din Regulamentul privind FEADR. Astfel, deși erau în conformitate cu cerințele normative, obiectivele nu pre -
cizau care sunt rezultatele anticipate sau impactul preconizat al asistenței tehnice și nici nu specificau modul 
în care urma să fie măsurat succesul acestei activități.Caseta 5
31 Observații
Activități limitate de monito -
rizare și de evaluare
71 
Regulamentul financiar prevede anu -
mite dispoziții privind activitățile de 
monitorizare și de evaluare ale Comi -
siei. În esență, autorității bugetare tre -
buie să îi fie transmise rapoarte anuale 
privind realizarea obiectivelor, care se 
evaluează cu ajutorul unor indicatori 
de performanță32.
72 
În ceea ce privește dezvoltarea ru -
rală33, principalele elemente pentru 
perioada 2007-2013 includeau cerința 
introducerii unui cadru comun de 
monitorizare și evaluare între Comisie 
și statele membre, care să conțină un 
număr limitat de indicatori comuni 
pentru toate programele de dezvoltare 
rurală. Fiecare stat membru trebuia, de 
asemenea, să stabilească indicatori su -
plimentari care să permită măsurarea 
progresului, a eficienței și a eficacității 
programului său de dezvoltare rurală 
în toate etapele punerii în aplicare. Era 
prevăzut de asemenea un raport anual 
de execuție care trebuia să fie transmis 
Comisiei, precum și evaluări ex ante , 
intermediare și ex post  ale calității, 
eficienței și eficacității programului.
73 
Cadrul comun de monitorizare și eva -
luare a fost instituit în conformitate cu 
dispozițiile. Totuși, în conformitate cu 
interpretarea potrivit căreia asistența 
tehnică nu face obiectul cerințelor în 
materie de performanță, aceasta nu 
a fost menționată în orientările gene -
rale privind cadrul comun de monito -
rizare și evaluare și nici în descrierea 
măsurilor și a indicatorilor comuni.74 
Prin urmare, la nivelul Comisiei, acti -
vitățile de monitorizare și de evaluare 
a finanțării pentru asistență tehnică 
sunt la fel de limitate ca și planificarea 
asistenței tehnice. Nu există criterii 
care să asigure legătura cu performan -
ța globală a programului, iar accentul 
este pus într -o măsură covârșitoare 
asupra aspectelor financiare și a altor 
aspecte pur administrative, cum ar 
fi respectarea plafoanelor de chel -
tuieli și a termenelor de executare 
a contractelor.
75 
Situația este foarte asemănătoare în 
statele membre, tocmai pentru că 
asistența tehnică nu apare nici la acest 
nivel în cadrul comun de monitoriza -
re și evaluare. Monitorizarea pe care 
o asigură Comisia cu privire la progra -
mele de dezvoltare rurală ale statelor 
membre se limitează la controlul exe -
cuției bugetare și la respectarea plafo -
nului de 4 %. Principalul instrument de 
monitorizare al statelor membre este 
raportul anual de execuție elaborat 
de acestea pentru fiecare program de 
dezvoltare rurală, dar rapoartele anu -
ale de execuție elaborate pentru trei 
dintre cele șase programe examinate 
nu conțineau niciun fel de evaluare 
a asistenței tehnice. În plus, în cazul în 
care exista totuși o astfel de evaluare, 
lipsa indicatorilor de performanță și 
de impact sau a unor orientări clare 
privind modul de prezentare limita 
sfera monitorizării la aspectele legate 
de execuția financiară.32 Articolul 27 alineatul (3) din 
Regulamentul financiar 
din 2002.
33 Articolele 77-87 din 
Regulamentul privind FEADR.
32 Observații
Impactul unui cadru de per -
formanță inadecvat
76 
În calitatea sa de instituție responsa -
bilă de execuția bugetului UE, Comisia 
are obligația de a garanta buna gestiu -
ne financiară a FEADR. Această sarcină 
presupune, printre altele, oferirea unor 
orientări solide cu privire la utilizarea 
eficientă și eficace a asistenței tehni -
ce. Cu toate acestea, întrucât nu și -a 
definit propriile nevoi în materie de 
asistență tehnică ca parte a unui cadru 
de performanță și prin faptul că nu 
a insistat ca statele membre să proce -
deze în acest mod, Comisia s -a privat 
de un instrument capabil să evalueze 
impactul global al cheltuielilor pentru 
asistență tehnică și, prin urmare, să 
asigure direcționarea finanțării către 
domeniile în care aceasta poate aduce 
cele mai mari beneficii.
77 
Un cadru de performanță ar fi de ase -
menea util drept bază pentru propu -
nerea unor soluții de asistență tehnică 
la probleme specifice care ar putea 
apărea în legătură cu FEADR. Când 
Comisia a invitat, în anii 2011 și 2012, 
toate statele membre să elaboreze pla -
nuri de acțiune pentru reducerea ratei 
de eroare inacceptabile din domeniul 
dezvoltării rurale, s -a pierdut o ocazie 
importantă de a identifica asistența 
tehnică drept mijloc de facilitare sau 
de sprijinire a acțiunilor de remediere.78 
În măsura în care elementele legate de 
planificare, de monitorizare și de evalua -
re prevăzute în Regulamentul financiar 
au fost instituite la nivelul Comisiei și în 
statele membre, ele acoperă activitățile 
operaționale mai degrabă decât chel -
tuielile administrative, care, în prezent, 
reprezintă cea mai mare pondere din 
bugetele de asistență tehnică. Unul 
dintre principalele motive rezidă în 
dificultatea de a planifica și de a evalua 
contribuția salariilor, de exemplu, la 
performanța globală a programului. 
În comparație cu cheltuielile operațio -
nale, acest tip de cheltuieli este mult 
mai puțin compatibil cu necesitatea de 
a demonstra conformitatea cu principiile 
bunei gestiuni financiare.
Activitățile în rețea: există 
un potențial de dezvoltare 
a unui cadru de performanță 
eficace
79 
REDR34 este singura componentă 
a asistenței tehnice de la nivelul Comi -
siei care este definită în mod explicit în 
legislația UE din domeniul agriculturii 
și dezvoltării rurale. Această rețea are 
obiective clare legate de aprofundarea 
și consolidarea practicilor și capacită -
ților în materie de dezvoltare rurală în 
întreaga Uniune.
80 
Una dintre sarcinile REDR constă în 
sprijinirea rețelelor rurale naționale 
din statele membre, care sunt și ele 
finanțate din bugetul de asistență teh -
nică35. Pentru structurile administrative 
necesare funcționării, a fost stabilit un 
plafon de nedepășit de 25 % din fon -
durile alocate fiecăreia dintre rețelele 
rurale naționale36, restul bugetului 
urmând a fi cheltuit pentru un plan de 
acțiune care să conțină activități spe -
cificate de informare și de consolidare 
a capacităților37.34 Creată în conformitate cu 
articolul 67 din Regulamentul 
privind FEADR.
35 În temeiul articolului 68 din 
Regulamentul privind FEADR.
36 Articolul 41 alineatul (2) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1974/2006.
37 „[...] cel puțin inventarierea și 
analiza bunelor practici 
transferabile, precum și 
informațiile referitoare la acest 
subiect, gestionarea rețelei, 
organizarea schimbului de 
experiență și de know -how, 
elaborarea unor programe de 
formare destinate grupurilor 
de acțiune locală în curs de 
constituire și asistența tehnică 
pentru cooperarea 
interteritorială și 
transnațională.”
33 Observații
81 
Prin urmare, atât în cazul REDR, cât și 
în cazul rețelelor naționale, legislația 
stabilește orientări mai precise în ceea 
ce privește utilizarea fondurilor pentru 
asistență tehnică, existând o distincție 
clară între elementele operaționale și 
cele neoperaționale. Teoretic, majori -
tatea cheltuielilor pentru rețele sunt 
compatibile cu un cadru de perfor -
manță, ceea ce ar trebui să faciliteze 
asigurarea coerenței activităților de 
asistență tehnică în acest domeniu, 
precum și evaluarea și verificarea în 
raport cu principiile generale ale bunei 
gestiuni financiare.82 
Cu toate acestea, activitățile legate 
de rețele au fost adesea caracterizate 
de aceeași natură incompletă a pla -
nificării, a monitorizării și a evaluării 
ca și restul activităților de asistență 
tehnică din domeniul dezvoltării rurale 
în ansamblul său. În general, impactul 
acestor activități este greu de evaluat, 
excepția constituind -o rețeaua rurală 
națională din Italia (a se vedea case -
ta 6 ), care este, în unele privințe, un 
model de planificare și implementare 
a asistenței tehnice.
Rețeaua rurală națională din Italia38 este un exemplu de cadru de performanță 
funcțional
În urma auditului, s -a constatat că rețeaua rurală națională din Italia și -a atins în mare parte obiectivele 
operaționale globale (ameliorarea guvernanței, consolidarea capacităților administrative și de management, 
schimbul de cunoștințe și de bune practici) și că aceasta a asigurat un sprijin și o coordonare eficace pentru 
programele regionale de dezvoltare rurală din Italia (prin compilarea de date și prin consultanță), încurajând în 
același timp cooperarea transnațională. Rețeaua rurală națională dispune de un site web bine cunoscut și or -
ganizează o gamă variată de inițiative și de evenimente. Activitățile sale de comunicare acoperă o sferă foarte 
largă (printre acestea se numără o comunitate online pentru tinerii fermieri și proiecte școlare). Pentru a iden -
tifica și a promova bunele practici, au fost organizate concursuri de înregistrări video pentru tinerii fermieri, 
iar materialele video ale câștigătorilor au fost publicate pe site -ul rețelei.
Reușitele și succesul acestei rețele rurale naționale pe lângă părțile interesate se datorează parțial planificării 
detaliate a realizărilor operaționale. Rețeaua rurală națională este apoi monitorizată și evaluată în raport cu 
o serie de indicatori însoțiți de niveluri -țintă. Un set de indicatori de realizare (cum ar fi numărul reuniunilor 
desfășurate, orientările publicate etc.) se referă la acțiuni specifice din cadrul programului, în timp ce indica -
torii de rezultat (cum ar fi nivelul de satisfacție a clienților sau diseminarea de bune practici) și indicatorii de 
impact (cum ar fi numărul actorilor -cheie implicați în guvernanță, percepția asupra vizibilității politicilor de 
dezvoltare rurală) au fost stabiliți pentru rețeaua rurală națională în ansamblu.
În fine, programul rețelei ține seama de evaluările ex ante  și în curs ale finanțării pentru asistență tehnică. 
Toate recomandările formulate în 2010 în evaluarea intermediară independentă cu privire la necesitatea unui 
cadru de indicatori comun pentru toate acțiunile de asistență tehnică au fost preluate de către autoritățile 
italiene în vederea îmbunătățirii calității monitorizării.
38 Italia este unul dintre puținele state membre care dispune de un sistem de programe regionale de dezvoltare rurală. Acest lucru înseamnă că 
rețeaua rurală națională are și rolul de organism de coordonare și de sprijin pentru regiuni în toate domeniile politicii de dezvoltare rurală, nefiind 
doar o măsură de asistență tehnică. Prin urmare, în mod similar unui program național de dezvoltare rurală, această rețea face obiectul cerințelor 
cadrului comun de monitorizare și evaluare.Caseta 6
34
 Concluzii și recomandări
83 
Per ansamblu, Curtea conchide că, 
deoarece nu există un cadru de perfor -
manță corespunzător pentru cheltu -
ielile de asistență tehnică în domeniul 
agriculturii și dezvoltării rurale, nici 
Comisia și nici statele membre nu pot să 
demonstreze în ce măsură asistența teh -
nică a contribuit la obiectivele generale 
urmărite de politica agricolă comună.
84 
În pofida cuantumului important al 
sumelor implicate, cadrul legislativ nu 
definește în mod clar asistența tehni -
că, iar normele rămân vagi în ceea ce 
privește modul în care aceasta poate 
fi utilizată. Auditul a arătat că statele 
membre și Comisia au exploatat pe 
deplin această situație. Această liber -
tate de alegere a dus însă la o lipsă de 
rigoare (punctul 28). Comisia nu a ela -
borat orientări cuprinzătoare cu privire 
la finanțarea pentru asistență tehnică, 
nici la nivel intern și nici pentru statele 
membre (punctele 30 și 37).
85 
La nivelul Comisiei, distincția dintre 
cheltuielile operaționale și cheltuielile 
administrative generale a devenit ne -
clară. În special, cheltuielile cu întreți -
nerea sistemelor informatice reprezin -
tă o parte din ce în ce mai importantă 
a bugetului de asistență tehnică 
(punctele 32-35). Pe lângă aceasta, 
patru dintre cele cinci state membre 
auditate au raportat costurile adminis -
trative ca reprezentând cea mai mare 
parte a cheltuielilor lor pentru asisten -
ță tehnică, ponderea cea mai impor -
tantă revenind salariilor. În situațiile în 
care personalul vizat are oricum sarcini 
legate de punerea în aplicare a poli -
ticii, acest mod de a utiliza asistența 
tehnică este de fapt echivalent cu un 
sprijin bugetar. În prezent, finanța -
rea salariilor din bugetul de asistență 
tehnică este o practică obișnuită în 
numeroase domenii de politici ale UE 
(punctele 39-45).86 
Lipsa unei distincții clare între costurile 
operaționale și cele administrative, 
precum și lipsa de claritate în ceea ce 
privește natura activităților pe care ar 
trebui să le acopere asistența tehnică 
reduc transparența bugetară și fac 
dificil controlul cu privire la execuția 
bugetelor (punctele 26-28).
87 
Auditul a pus în evidență unele cazuri 
de neeligibilitate formală la nivelul Co -
misiei, ca urmare a încadrării incorecte 
a costurilor în buget (punctul 52). În 
statele membre, principalele probleme 
erau legate fie de utilizarea finanțării 
pentru activități care țineau de ambii 
piloni (activități care nu erau deci eli -
gibile în totalitate), fie de procedurile 
de contractare sau de achiziții (puncte -
le 54-59). Cu toate acestea, Curtea con -
cluzionează că majoritatea cheltuielilor 
pentru asistență tehnică îndeplinesc 
criteriile flexibile de eligibilitate aflate 
în vigoare în prezent.
88 
Curtea a constatat că, în practică, 
costuri administrative precum salariile 
sau cele cu sistemele informatice sunt 
frecvent legate de ambii piloni ai PAC. 
Faptul că, prin urmare, aceste costuri 
sunt eligibile numai în cadrul pilonu -
lui II (în statele membre) sau, în mod 
proporțional, atât în cadrul pilonului I, 
cât și în cadrul pilonului II (la nivelul 
Comisiei) creează necesitatea unor 
proceduri greoaie pentru a justifica 
modul de alocare a costurilor (puncte -
le 52 și 54-56).
35 Concluzii și recomandări
89 
În plus, evaluarea raportului costuri -be-
neficii în contextul costurilor admi -
nistrative este un exercițiu intrinsec 
dificil. Astfel, deși absorbția unor astfel 
de costuri în cadrul asistenței tehnice 
ar putea contribui în anumite moduri 
la realizarea obiectivelor urmărite de 
politica agricolă comună, este practic 
imposibil să se realizeze o evaluare 
fiabilă a acestei contribuții și, în special, 
să se demonstreze că această formă de 
utilizare a fondurilor pentru asistență 
tehnică prezintă un raport costuri -be-
neficii mai bun decât cheltuielile directe 
pe care le implică măsurile principale 
din cadrul PAC (punctele 46-48).
90 
În plus, faptul că este permisă declara -
rea costurilor administrative în cadrul 
asistenței tehnice plasează atât Comi -
sia, cât și statele membre într -o situație 
de conflict de interese. Pentru că ele 
gestionează PAC, Comisia și statele 
membre decid cuantumul fondurilor 
care trebuie alocate pentru diferite 
măsuri, inclusiv pentru asistență teh -
nică, cu scopul de a se obține cel mai 
bun raport costuri -beneficii. În același 
timp, în calitate și de beneficiari ai 
fondurilor de asistență tehnică vărsate 
pentru cheltuieli administrative, ele 
sunt încurajate să maximizeze plățile 
care acoperă costurile necesare de 
gestionare a programelor (punctul 49).
Recomandarea 1
Comisia ar trebui să clarifice sfera și 
modul de aplicare a asistenței tehnice. 
În special, Comisia ar trebui să clarifice 
distincția dintre cheltuielile operaționa -
le/de „consolidare a capacităților” și cos -
turile eligibile administrative/de „sprijin 
bugetar”, mai ales în cazul salariilor.
O astfel de clarificare ar putea crește 
transparența cu privire la modurile de 
utilizare a fondurilor. Comisia ar trebui 
să monitorizeze îndeaproape modul în care statele membre implementează 
asistența tehnică.
Recomandarea 2
De asemenea, Comisia ar trebui să ia 
măsurile care se impun pentru a se 
asigura că cheltuielile administrative 
generale (cum ar fi cele legate de între -
ținerea periodică a sistemelor informa -
tice) nu sunt imputate liniilor bugetare 
pentru asistență tehnică.
Recomandarea 3
Pe viitor, Comisia ar trebui să solicite 
statelor membre să raporteze separat 
costurile administrative/de „sprijin bu -
getar” pentru dezvoltare rurală, astfel 
încât să se poată vedea cu mai mare 
ușurință ce parte din finanțarea pentru 
asistență tehnică este cheltuită pentru 
acest tip de sprijin.
91 
Curtea a constatat că nici Comisia și 
nici statele membre nu au stabilit un 
cadru de performanță adecvat care să 
demonstreze necesitatea și eficacitatea 
finanțării pentru asistență tehnică. Lipsa 
de precizie care caracterizează modul 
de abordare a asistenței tehnice în 
diferitele regulamente pentru perioa -
da 2007-2013 a permis autorităților de 
management să excludă asistența teh -
nică din sfera acestui aspect esențial al 
bunei gestiuni financiare. Deoarece cele 
mai multe cheltuieli pentru asistență 
tehnică nu sunt de natură operațională, 
ele sunt considerate în mare măsură a fi 
cheltuieli anuale și nu au apărut în ca -
drul comun de monitorizare și evaluare. 
Prin urmare, pentru aceste cheltuieli nu 
există o planificare multianuală adec -
vată și nici o evaluare corespunzătoare 
a nevoilor, ceea ce conduce la obiective 
vagi și la activități de monitorizare și 
de evaluare care nu pun accentul pe 
performanță (punctele 60-75).
36 Concluzii și recomandări
92 
Întrucât nu și -a definit propriile nevoi 
în materie de asistență tehnică ca 
parte a unui cadru de performanță și 
prin faptul că nu a insistat ca statele 
membre să procedeze în acest mod, 
Comisia s -a privat de un instrument 
capabil să evalueze impactul global al 
cheltuielilor pentru asistență tehnică 
și să direcționeze finanțarea către 
domeniile în care aceasta poate aduce 
cele mai mari beneficii. Eficacitatea 
potențială a finanțării pentru asistență 
tehnică este astfel grav compromisă 
(punctele 76-78).
93 
Curtea a constatat că mecanismele 
legate de activitățile în rețele permi -
teau o mai bună compatibilitate cu 
elementele unui cadru de performan -
ță, prin intermediul unor orientări mai 
precise în ceea ce privește utilizările 
finanțării pentru asistență tehnică și al 
unei distincții clare între elementele operaționale și cele neoperaționale, 
precum și datorită existenței unui pla -
fon pentru acoperirea cheltuielilor de 
gestiune efectuate de statele membre 
(punctele 79-82).
Recomandarea 4
Comisia și statele membre ar trebui să 
stabilească un cadru de performanță 
corespunzător pentru finanțarea afe -
rentă asistenței tehnice. În special, ne -
voile Comisiei și ale statelor membre în 
materie de asistență tehnică ar trebui 
să fie evaluate în mod corespunzător 
și ar trebui să fie instituit un mecanism 
care să servească la definirea obiec -
tivelor și la măsurarea progreselor 
înregistrate către îndeplinirea acesto -
ra. La rândul lor, aceste demersuri ar 
consolida modul în care se răspunde 
pentru actul de gestiune și ar putea 
contribui la îmbunătățirea eficacității și 
a eficienței cheltuielilor.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de doamna Rasa 
BUDBERGYTĖ, membră a Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 
11 martie 2015.
                                                Pentru Curtea de Conturi
                                         Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
                                                         Președinte

37
 Anexă AnexăPlanificarea financiară a asistenței tehnice în domeniul dezvoltării rurale pentru peri -
oadele 2007-2013 și 2014-2020 pe baza datelor furnizate de DG Agricultură și Dezvol -
tare Rurală
Stat membru2007 ‑2013 2014 ‑2020Modificări între 
2007 ‑2013 și 2014 ‑2020 
(2007 ‑2013 = 100 %)
Planificare 
financiară: 
dezvoltare 
rurală
(în euro)Planificare 
financiară: 
asistență 
tehnică
(în euro)Asistența 
tehnică ca 
proporție din 
fondurile pen ‑
tru dezvoltare 
ruralăPlanificare 
financiară: 
dezvoltare 
rurală
(în euro)Planificare 
financiară: 
asistență 
tehnică
(în euro)Asistența 
tehnică ca 
proporție din 
fondurile pen ‑
tru dezvoltare 
ruralăModi ‑
ficarea 
planificării 
pentru 
dezvoltare 
ruralăModi ‑
ficarea 
planifică ‑
rii pentru 
asistență 
tehnică
Belgia1487 484 306 5 653 734 1,16  % 647 797 759 7 614 324 1,18  % 132,89  % 134,68  %
Bulgaria12 642 248 596 39 545 031 1,50  % 2 338 783 966 54 500 000 2,33 % 88,51  % 137, 8 2  %
Republica Cehă12 857 506 354 13 514 430 0,47  % 2 281 445 107 22 500 000 0,99  % 79,84  % 166,49  %
Danemarca2577 918 796 23 100 024 4,00  % 629 400 690 25 175 839 4,00  % 108,91  % 108,99  %
Germania19 078 378 263 92 685 319 1,02  % 8 768 178 051 199 667 445 2,28  % 96,58 % 215,43  %
Estonia 723 736 855 28 586 354 3,95  % 823 341 558 28 083 108 3,41  % 113,76  % 98,24  %
Irlanda12 494 540 590 2 160 000 0,09  % 2 190 000 000 3 180 000 0,15  % 87,79  % 147, 2 2  %
Grecia13 906 228 424 45 000 000 1,15  % 4 223 960 793 79 723 255 1,89  % 108,13  % 17 7,16  %
Spania18 049 474 764 101 591 356 1,26  % 8 214 328 821 118 952 677 1,45  % 102,05  % 117, 0 9  %
Franța17 584 497 109 49 972 316 0,66  % 11 353 567 383 127 974 320 1,13  % 149,69  % 256,09 %
Italia18 985 781 883 191 256 136 2,13  % 10 384 714 084 260 147 585 2,51  % 115,57  % 136,02  %
Cipru1164 563 574 2 913 089 1,77  % 132 214 377 2 381 377 1,80  % 80,34 % 81,75  %
Letonia 1 054 373 504 41 644 500 3,95  % 1 074 576 782 42 983 070 4,00  % 101,92  % 103,21  %
Lituania 1 765 794 093 67 996 680 3,85  % 1 613 088 240 57 323 530 3,55  % 91,35 % 84,30 %
Luxemburg194 957 826  -  0,00  % 100 574 600 1 058 045 1,05  % 105,92  % N/A
Ungaria13 860 091 392 152 233 735 3,94  % 3 430 667 653 74 055 333 2,16  % 88,88  % 48,65  %
Malta177 653 355 3 063 355 3,94  % 97 326 898 3 893 076 4,00  % 125,34 % 127, 0 9  %
Țările de Jos1593 197 167 3 251 167 0,55  % 607 305 360 21 695 360 3,57  % 102,38 % 667 ,31 %
Austria 4 025 575 992 87 807 211 2,18  % 3 937 551 997 114 181 478 2,90  % 97, 81  % 130,04  %
Polonia213 398 928 156 199 950 000 1,49  % 8 598 280 814 132 527 195 1,54  % 64,17  % 66,28  %
Portugalia14 056 570 600 86 483 763 2,13  % 4 057 788 354 77 095 212 1,90  % 100,03  % 89,14  %
România18 124 198 745 100 895 834 1,24  % 8 015 663 402 178 367 919 2,23  % 98,66  % 176,78  %
Slovenia 915 992 729 12 922 668 1,41  % 837 849 803 24 946 000 2,98  % 91,47  % 193,04  %
Slovacia21 996 908 078 42 238 362 2,12  % 1 545 272 844 59 291 790 3,84  % 77 ,38 % 140,37 %
Finlanda 2 155 018 907 23 082 183 1,07  % 2 380 408 388 29 874 500 1,26  % 110,46  % 129,43  %
Suedia11 953 061 954 64 188 151 3,29  % 1 763 315 250 63 410 453 3,60  % 90,28  % 98,79  %
Regatul Unit14 612 120 420 31 294 724 0,68  % 5 190 459 683 67 171 685 1,29  % 112,54  % 214,64  %
Total/cota medie 
per stat membru396 236 802 432 1 513 030 122 1,57  % 95 237 862 657 1 877 774 575 1,97  % 98,96  % 124,11  %
1  Programul (programele de dezvoltare rurală) pentru perioada 2014-2020 nu  fuseseră încă aprobate de Comisie sau fuseseră aprobate numai parți -
al (conform situației din februarie 2015).
2 Pentru perioada 2014-2020, nu a fost inclusă deocamdată flexibilitatea între piloni (transferurile în și din primul pilon).
3  Cu excepția Croației, care a aderat la UE în 2013 și nu a înregistrat deci cheltuieli FEADR în perioada 2007-2013; pentru 2014-2020, bugetul FEADR 
planificat pentru Croația este de 2 026 de milioane de euro, incluzând 55 de milioane de euro pentru asistență tehnică.
38
VI
Statele membre au obligația de a furniza informații 
cu privire la calitatea și eficacitatea punerii în aplicare 
a programului, inclusiv cu privire la utilizarea asistenței 
tehnice (anexa VII la Regulamentul nr. 1974/2006), în 
Raportul anual privind progresele înregistrate.
Cheltuielile legate de asistența tehnică contribuie la 
o aplicare armonioasă a programelor, ceea ce este, în 
ultimă instanță, în avantajul beneficiarilor.
VII
Asistența tehnică contribuie la punerea în aplicare, 
monitorizarea, controlul și evaluarea programelor de 
dezvoltare rurală. Numai sinteza evaluărilor ex -post 
ale programelor de dezvoltare rurală va putea demon -
stra contribuția asistenței tehnice la îndeplinirea 
obiectivelor generale ale PAC.
Legiuitorul a decis să acorde flexibilitate statelor 
membre cu privire la utilizarea fondurilor destinate 
asistenței tehnice.
VII Prima recomandare
Comisia acceptă această recomandare și va continua 
să elaboreze orientări în acest sens.
VII A doua recomandare
Comisia nu poate accepta această recomandare. Comi -
sia consideră că întreținerea sistemelor informatice 
este o activitate operațională legată de actualizarea și 
dezvoltarea sistemelor. În conformitate cu orientările 
bugetare ale Comisiei Europene privind fondurile 
structurale și de investiții europene (ESIF), publicate 
la 16 mai 2014, referitoare la programele aflate în gesti -
une partajată care privesc utilizarea asistenței tehnice 
operaționale și neoperaționale (administrative) în 
cazul cheltuielilor legate de instrumentele informatice 
și de audit, toate tipurile de costuri IT, indiferent dacă 
sunt legate de dezvoltarea sau de întreținerea siste -
melor IT, ar trebui să fie întotdeauna înscrise în aceeași 
linie bugetară ca și costurile legate de dezvoltarea 
sistemelor informatice respective. Această abordare 
consolidează disciplina și coerența bugetară în toate 
domeniile bugetului Comisiei care fac obiectul gestiu -
nii partajate.
VII A treia recomandare
Comisia acceptă această recomandare.Rezumat
IV
Comisia consideră că articolul 5 din Regulamentul (CE) 
nr. 1290/2005 reprezintă singura referință juridică clară 
pentru FEGA și pentru FEADR la nivelul Comisiei și/sau 
în numele acesteia.
Pentru noua perioadă de programare, asistența teh -
nică la nivelul statelor membre este definită la artico -
lul 59 din Regulamentul nr. 1303/2013.
Libertatea de alegere oferită de cadrul normativ flexibil 
este necesară pentru a răspunde nevoilor foarte variate 
cu care se confruntă autoritățile naționale și regionale. 
Consolidarea capacităților este foarte strâns legată de 
anumite tipuri de costuri, cum ar fi costurile adminis -
trative sau cele legate de instrumentele informatice. 
Cheltuielile finanțate prin intermediul asistenței tehnice 
sunt direct legate de elaborarea, punerea în aplicare și 
evaluarea programelor de dezvoltare rurală.
În ceea ce privește perioada de programare 2014-2020, 
Comisia a prezentat statelor membre orientări cuprin -
zătoare și a furnizat funcționarilor responsabili direcții 
strategice în vederea simplificării abordărilor în contex -
tul negocierii noilor programe de dezvoltare rurală.
V
Statele membre trebuie să se asigure că pot face 
obiectul verificărilor și controalelor toate măsurile de 
dezvoltare rurală pe care intenționează să le pună în 
aplicare. În acest scop, statele membre elaborează 
dispoziții referitoare la controale care le oferă asigu -
rări rezonabile cu privire la respectarea criteriilor de 
eligibilitate și a altor angajamente (articolul 48 din 
Regulamentul nr. 1974/2006).
Pentru perioada de programare 2014-2020, asistența 
tehnică va face obiectul unor controale administrative 
și al unor controale la fața locului (articolul 62 din Regu -
lamentul nr. 809/2014), menite să îmbunătățească nive -
lul de asigurare cu privire la eligibilitatea cheltuielilor.
Cheltuielile legate de asistența tehnică trebuie să 
poată fi urmărite, iar resursele finanțate cu ajutorul 
acestora ar trebui să poată fi identificate prin prac -
tici contabile riguroase. Același principiu se aplică și 
în cazul altor cheltuieli, al altor beneficiari și al altor 
operațiuni care ar putea fi finanțate prin alte fonduri 
UE sau prin fonduri publice, în general.Răspunsurile  
Comisiei
Răspunsurile Comisiei 39
În ceea ce privește pilonul II, nu se cunoaște încă pe 
deplin rezultatul utilizării fondurilor destinate asisten -
ței tehnice prevăzute, întrucât statele membre pot 
depune în continuare declarații de cheltuieli până la 
sfârșitul anului 2015. Există diferențe semnificative 
între statele membre în ceea ce privește procentul 
din sumele alocate pentru dezvoltarea rurală pe care 
acestea intenționează să îl utilizeze pentru asistența 
tehnică.
Observații
24
În ceea ce privește pilonul I, finanțarea costurilor admi -
nistrative ale statelor membre este exclusă în cadrul 
FEGA. Costurile administrative suportate de benefici -
arii fondurilor sau ai programelor operaționale sunt 
eligibile și pot fi incluse în declarațiile statelor mem -
bre pe baza actelor delegate adoptate de Comisie în 
temeiul noului Regulament OCP nr. 1308/2013.
25
Comisia recunoaște importanța justificării și a transpa -
renței costurilor administrative finanțate din fondurile 
de asistență tehnică. Buna punere în aplicare a pro -
gramelor și, în ultimă instanță, a politicii de dezvoltare 
rurală, se bazează pe existența unor administrații 
dotate corespunzător.
26
Comisia consideră că articolul 5 din Regulamentul 
(CE) nr. 1290/2005 reprezintă singura referință juridică 
explicită pentru FEGA și FEADR la nivelul Comisiei și/
sau în numele acesteia.
Pentru noua perioadă de programare, asistența teh -
nică la nivelul statelor membre este definită la artico -
lul 59 din Regulamentul nr. 1303/2013.
27
În ciuda includerii neexplicite a termenului „consolida -
rea capacităților” la articolul 5, toate activitățile men -
ționate favorizează, în ultimă instanță, consolidarea 
capacităților serviciilor Comisiei și ale statelor membre 
în ceea ce privește aplicarea juridică și concretă a nor -
melor PAC.Pe termen mediu, Comisia va solicita informații mai 
detaliate în cadrul sistemelor de raportare actuale 
pentru o mai bună monitorizare a costurilor pe cate -
gorii (costuri operaționale și costuri administrative) 
acoperite de bugetul dedicat asistenței tehnice.
VII A patra recomandare
Comisia acceptă această recomandare. Comisia va 
încuraja statele membre să utilizeze indicatori adec -
vați pentru monitorizarea cheltuielilor legate de 
asistența tehnică, fără a conferi însă acestei măsuri un 
caracter de obligativitate.
Introducere
13
Volumul cheltuielilor legate de asistența tehnică este 
planificat în funcție de necesitățile relevante identifi -
cate. De exemplu, articolul 8 litera (c) punctul (vi) din 
Regulamentul nr. 1305/2014 prevede faptul că autori -
tățile de management trebuie să asigure o capacitate 
de consiliere adecvată cu privire la cerințele și acțiu -
nile de reglementare în domeniul inovării, fapt care 
este posibil să fi determinat o creștere a necesităților 
corespunzătoare în materie de asistență tehnică.
Comisia a raționalizat abordarea cu privire la asistența 
tehnică pentru toate fondurile ESI prevăzând dispoziții 
juridice comune, aplicabile tuturor. Această dispoziție 
(articolul 59 din Regulamentul nr. 1303/2013) extinde 
ușor sfera cheltuielilor care pot beneficia de sprijin, 
incluzând activitățile de comunicare, de colaborare în 
rețea, de soluționare a reclamațiilor și de audit, care 
nu erau incluse în definiția asistenței tehnice în cadrul 
juridic precedent referitor la dezvoltarea rurală.
16
În ceea ce privește pilonul I, toate angajamentele 
trebuie efectuate în exercițiul bugetar respectiv și, cu 
excepția cazurilor rare în care se autorizează reporta -
rea de la un exercițiu bugetar la altul, ele expiră la sfâr -
șitul exercițiului bugetar respectiv. În schimb, plățile 
pot fi efectuate în cursul mai multor exerciții bugetare.
Răspunsurile Comisiei 40
31
Conform sistemelor contabile ale Comisiei, valoa -
rea totală a angajamentelor în 2013 a fost de 
21 879 114 de euro. Comisia a consolidat, la sfârșitul 
perioadei de programare 2007-2013, activitățile de 
colaborare în rețea, în special cele legate de Partene -
riatul european pentru inovare. Activitățile de colabo -
rare în rețea au fost esențiale și în contextul pregătirii 
următoarei perioade de programare. În ansamblu, 
colaborarea în rețea reprezintă o activitate impor -
tantă, axată pe rezultate, care stă la baza definirii 
politicilor. În ceea ce privește sistemele informatice, au 
început să se dezvolte instrumente noi, mai sofisticate 
(de exemplu RDIS 2, SFC) pentru pregătirea perioa -
dei 2014-2020 mai ales din 2012 până în prezent și, în 
consecință, cheltuielile aferente sunt substanțial mai 
mari decât în 2007. A se vedea, de asemenea, răspun -
surile la punctele 32-35.
Răspuns comun al Comisiei la punctele 
32-35
Serviciile responsabile ale Comisiei au finanțat chel -
tuielile legate de sistemele IT prin mai multe articole 
bugetare, în funcție de legătura dintre cheltuielile 
respective și activitatea în cauză.
Articolele bugetare utilizate pentru această finan -
țare implică asistența operațională netehnică pentru 
cheltuielile de sprijinire a operațiunilor PAC (FEGA și 
FEADR au fost finanțate separat prin articolul 05 01 04) 
și asistența tehnică operațională legată în mod direct 
de punerea în aplicare a programelor și a activități -
lor operaționale ale PAC (FEGA finanțat prin artico -
lul 05 08 09, iar FEADR, prin postul 05 04 05 02).
Dezvoltarea și întreținerea sistemelor informatice 
administrative este o atribuție care a fost preluată 
progresiv de serviciile orizontale ale Comisiei. Cu toate 
acestea, Comisia răspunde în continuare de sistemele 
informatice aferente PAC. Articolele bugetare mențio -
nate anterior acoperă atât costurile inițiale de dezvol -
tare a sistemelor informatice în cauză, cât și costurile 
de întreținere a acestora. Acestea din urmă implică 
atât dezvoltarea în continuare a acestor sisteme în 
funcție de necesitățile care apar (întreținere evolutivă), 
cât și întreținerea și operarea lor corectivă, în măsura 
în care acest lucru este necesar.28
Cu ocazia adoptării regulamentelor, legiuitorul a optat 
pentru o abordare flexibilă și largă în ceea ce privește 
utilizarea asistenței tehnice de către statele membre. 
Comisia nu poate interveni în aplicarea acestor dispo -
ziții, în special în cazul în care cheltuielile în cauză sunt 
considerate eligibile.
Cu toate acestea, pentru perioada de programare în 
curs, Comisia a emis orientări specifice pentru statele 
membre, precum și orientări strategice și indicatori 
orientativi în atenția funcționarilor responsabili.
Costurile administrative care beneficiază de asistența 
tehnică trebuie să fie clar legate de punerea în aplicare 
a programului. În cadrul asistenței tehnice, flexibilita -
tea utilizării fondurilor în limita plafoanelor stabilite nu 
înseamnă lipsă de rigoare. În cadrul gestiunii partajate, 
statele membre ar trebui să se asigure că bugetul UE 
este cheltuit cu respectarea principiilor economiei, 
eficienței și eficacității (articolul 30 din Regulamentul 
financiar nr. 966/2012).
Fondurile destinate asistenței tehnice sprijină activi -
tățile Rețelei rurale naționale a statelor membre, care 
sunt clar definite și stabilite în cadrul juridic (artico -
lul 68 din Regulamentul nr. 1698/2005) și în progra -
mele de dezvoltare rurală.
30
În opinia Comisiei, „definiția” și „natura” asistenței 
tehnice ar trebui să fie stabilite de către legiuitor.
Obiectivul vademecumului privind gestiunea directă 
este acela de a oferi orientări cu privire la validare, pre -
cum și la circuitele, procesele și procedurile financiare 
aplicate în contextul execuției bugetare și nu de a sta -
bili reguli cu privire la repartizarea sumelor bugetare 
între diferitele rubrici.
Răspunsurile Comisiei 41
În plus, în perioada auditată, care a fost marcată de 
o criză economică severă, în special în anumite state 
membre, administrațiile naționale s -au confruntat 
cu reduceri importante ale resurselor sau cu lipsa 
acestora. Pentru a asigura o punere în aplicare cores -
punzătoare a politicii și pentru a reduce nivelul tot 
mai ridicat al ratei de eroare, administrațiile respective 
au solicitat finanțare din partea UE prin intermediul 
asistenței tehnice.
43
Articolul 66 alineatul (2) din Regulamentul (CE) 
nr. 1698/2005 prevede că „la inițiativa statelor membre, 
FEADR poate finanța, în cadrul fiecărui program de 
dezvoltare rurală, activități de pregătire, gestionare, 
monitorizare, evaluare, informare și control al interven -
țiilor programelor. Aceste activități pot fi finanțate în 
limita a 4 % din cuantumul total al fiecărui program.” 
Conform articolului 71 alineatul (3) din Regulamentul 
(CE) nr. 1698/2005, autorităților naționale competente 
le revine sarcina să instituie norme privind eligibilitatea 
cheltuielilor, cu condiția respectării condițiilor speciale 
prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 pentru 
anumite măsuri de dezvoltare rurală.
45
Comisia consideră că realocarea creditelor în favoarea 
gestiunii asigură o mai bună prelucrare a cererilor de 
ajutor și o mai bună consiliere a beneficiarilor progra -
melor de dezvoltare rurală, în special în ceea ce privește 
măsurile de investiții complexe, asigurându -se, astfel, 
o mai bună aplicare a programului în ansamblul său.
46
Asistența tehnică este utilizată parțial pentru gestiona -
rea generală a programelor de dezvoltare rurală, care 
este considerată de factorii de decizie un sprijin nece -
sar pentru punerea în aplicare a politicii. Prin urmare, 
aceasta ar trebui evaluată din perspectiva indicatorilor 
de performanță ai programelor de dezvoltare rurală.
47
Asistența tehnică este utilizată într -o mare măsură 
pentru ușurarea sarcinii administrative a beneficiarilor, 
prin îmbunătățirea cunoștințelor și a informării aces -
tora cu privire la punerea în aplicare a programului sau 
prin utilizarea la capacitate maximă a instrumentelor 
IT și a serviciilor administrative online. Prin urmare, 
cheltuielile legate de asistența tehnică, chiar dacă sunt Comisia a emis orientări privind programele care 
fac obiectul gestiunii partajate, în cadrul cărora 
oferă îndrumările necesare cu privire la tipul de linie 
bugetară care trebuie utilizat în cazul cheltuielilor 
informatice (și de audit) în vederea asigurării coeren -
ței corespunzătoare cu privire la înscrierea în buget 
a cheltuielilor legate de sistemele IT. Pentru toate tipu -
rile de costuri legate de sistemele informatice ar trebui 
să se aplice aceste orientări, indiferent dacă privesc 
costurile de întreținere sau pe cele legate de dezvolta -
rea acestor sisteme, iar costurile de întreținere ar tre -
bui să fie întotdeauna înscrise în aceeași linie bugetară 
ca și costurile legate de dezvoltarea instrumentelor IT 
respective. Această abordare consolidează disciplina 
și coerența bugetară în toate direcțiile generale ale 
Comisiei care sunt implicate în gestiunea partajată.
36
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 28.
37
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 28.
38
Procentajul mediu care reprezintă utilizarea asistenței teh -
nice pentru perioada de programare 2007-2013 (1,57 %) 
și cel estimat pentru perioada de programare 2014-2020 
(1,97 %) indică o alocare moderată din partea statelor 
membre, precum și faptul că fondurile sunt cheltuite doar 
pentru activitățile necesare legate de punerea în aplicare 
a programelor de dezvoltare rurală. În plus, sumele efec -
tive cheltuite în perioada 2007-2013 (începând cu data de 
31 octombrie 2014) au reprezentat numai 70 % din sumele 
prevăzute indicate în anexă. Prin urmare, doar 1,16 % din 
bugetul executat corespunzător perioadei 2007-2013 
a fost de fapt alocat asistenței tehnice.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punc -
tul 13.
Răspuns comun al Comisiei la punctele 
40 și 41
Buna gestiune financiară și urmărirea unor obiective 
de politică ambițioase în cadrul politicii de dezvol -
tare rurală se bazează pe consolidarea capacităților 
administrative ale statelor membre. Pentru a asigura 
o punere în aplicare corespunzătoare, s -au alocat 
resurse suplimentare pentru menținerea capacității 
administrative a statelor membre.
Răspunsurile Comisiei 42
50
Comisia a prezentat statelor membre orientări cu pri -
vire la utilizarea asistenței tehnice pentru perioada de 
programare 2014-2020 în cadrul Comitetului privind 
dezvoltarea rurală.
51
Tabelul din anexă se bazează pe proiectele de pro -
grame de dezvoltare rurală prezentate de statele 
membre, majoritatea fiind încă în curs de dezbatere.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punc -
tul 13.
54
Comisia efectuează o serie de misiuni de audit în 
statele membre pentru a verifica cheltuielile legate de 
asistența tehnică. Erorilor constatate de către Comisie 
și Curtea de Conturi li se dă apoi curs și se propun 
corecții financiare.
Cadrul juridic pentru perioada de programare 
2014 -2020 a fost consolidat. Fișa de orientare pre -
zentată statelor membre include următoarea reco -
mandare: „Costurile administrative ale beneficiarilor 
finanțate prin asistența tehnică, inclusiv costurile cu 
personalul, ar trebui să fie stabilite clar (tipul costurilor 
administrative și criteriile de atribuire). În plus, în cazul 
în care beneficiarii implementează, și alte fonduri (ESIF 
sau FEGA), trebuie garantată posibilitatea de a verifica 
și de a măsura costurile administrative finanțate prin 
intermediul asistenței tehnice”.
55
Se atrage atenția statelor membre asupra faptului că 
asistența tehnică nu poate acoperi decât programele 
de dezvoltare rurală și că trebuie demonstrată o sepa -
rare clară a costurilor administrative de costurile cu 
personalul pentru pilonii 1 și 2.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 54.alocate parțial pentru sprijinul bugetar, au un impact 
pozitiv asupra beneficiarilor.
48
Administrațiile naționale din statele membre mai vul -
nerabile din punct de vedere economic au nevoie de 
un sprijin sporit pentru a -și îndeplini angajamentele 
și obligațiile față de UE în ceea ce privește punerea în 
aplicare a programului. Aceste cheltuieli sunt necesare 
pentru a finanța resursele administrative aferente 
punerii în aplicare a programului.
Cheltuielile Poloniei legate de asistența tehnică sunt 
relativ modeste procentual.
49
Asistența tehnică sprijină punerea în aplicare a prin -
cipalelor obiective ale politicii, care nu ar putea fi rea -
lizate în absența unei astfel de finanțări. Prin urmare, 
Comisia consideră că aceste cheltuieli legate de 
asistența tehnică nu deturnează resurse substanțiale 
de la obiectivele de politică, ci, dimpotrivă, consoli -
dează mecanismele de punere în aplicare din statele 
membre.
Numai 1,16 % din cheltuieli au fost reprezentate de 
asistența tehnică în perioada 2007-2013 (dintr  -un 
plafon posibil de 4 %). Acest procent relativ minor al 
cheltuielilor destinate dezvoltării rurale nu indică în 
niciun fel voința de a atinge plafonul maxim pentru 
plățile menite să acopere costurile administrative ale 
statelor membre.
Caseta 1
Având în vedere că bugetul alocat asistenței tehnice 
finanțează unele cheltuieli generale legate de punerea 
în aplicare a programului, ponderea acestor cheltuieli 
în bugetul total alocat politicii (adică 1,16 %) pare să fie 
foarte scăzută.
În opinia Comisiei, costul controalelor în statele 
membre nu ar trebui majorat, dar ar trebui să se pună 
accentul pe necesitatea de a ameliora calitatea și efici -
ența acestor controale.
Sunt necesare obligațiile legate de gestionare, control, 
informare, publicitate, monitorizarea și evaluarea cola -
borării în rețea pentru a avea o politică performantă, 
iar costurile aferente acestor activități ar trebui să fie 
cofinanțate de FEADR.
Răspunsurile Comisiei 43
Autoritatea de management din Italia a furnizat, în 
raportul său anual privind progresele înregistrate, asi -
gurări specifice cu privire la conformitate, în special cu 
privire la respectarea normelor în domeniul concuren -
ței și al achizițiilor publice.
Articolul 62 din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 
a extins domeniul în care un expert independent tre -
buie să efectueze calculele sau să confirme caracterul 
adecvat al acestora. În domeniul respectiv vor intra, 
de asemenea, toate operațiunile în care vor fi utilizate 
opțiuni simplificate în materie de costuri.
62
În perioada de programare 2014-2020, rețelele rurale 
naționale vor fi monitorizate cu ajutorul a 3 indica -
tori de realizare specifici (anexa IV la Regulamentul 
nr. 808/2014). În ceea ce privește alte activități finan -
țate prin asistența tehnică, fișa de orientare prezentată 
statelor membre include următoarea recomandare: 
„Pentru a asigura respectarea principiilor generale ale 
bunei gestiuni financiare a fondurilor UE, cheltuielile 
legate de asistența tehnică ar trebui să se bazeze 
pe obiectivele operaționale SMART (articolul 30 din 
Regulamentul financiar nr. 966/2012), în urma unei 
evaluări adecvate a necesităților. Rezultatele ar trebui 
monitorizate și evaluate pe baza unor indicatori de 
performanță. Statele membre sunt încurajate să stabi -
lească indicatori suplimentari specifici pentru asistența 
tehnică”.
Caseta 4
Programele de dezvoltare rurală sunt puse în aplicare 
prin măsuri care necesită sprijin sub forma asisten -
ței tehnice pentru a putea fi puse în aplicare în mod 
corespunzător la nivel global. În acest sens, Comisia 
consideră că măsurile reprezintă instrumentele de 
politică (un instrumentar), iar asistența tehnică – o acti -
vitate transversală care susține gestionarea eficace 
a programelor de dezvoltare rurală.Caseta 2
Conform autorităților lituaniene, ministerul aprobă 
listele actualizate periodic cu angajații desemnați să 
lucreze parțial la programele de dezvoltare rurală, 
însoțite de procentele exacte din timpul lor de lucru 
alocate acestei activități. În cadrul agenției de plăți, 
atribuirea în mod proporțional a timpului de lucru 
al personalului este stabilită ținând cont de diferi -
tele fonduri administrate de agenție, de sarcinile și 
atribuțiile alocate, de planurile de acțiune aprobate, 
de cererile de propuneri planificate și de gestionarea 
acestora, de controalele la fața locului etc.
În ceea ce privește Ungaria, la 19 decembrie 2014, 
Comisia a reamintit autorităților maghiare că ar trebui 
să furnizeze o listă cu beneficiarii asistenței tehnice 
pentru perioada de programare 2014  2020. În plus, 
în cazul în care beneficiarii implementează și alte 
fonduri (ESIF sau FEGA), trebuie garantată posibilitatea 
de a verifica și de a măsura costurile administrative 
finanțate.
În ceea ce privește Austria, în cursul negocierilor cu 
privire la programul 2014-2020, li s -a atras atenția 
autorităților că asistența tehnică nu se poate referi 
decât la programele de dezvoltare rurală și că trebuie 
demonstrată o separare clară a costurilor administra -
tive de costurile cu personalul legate de pilonii I și II.
În ceea ce privește Polonia, coeficienții au fost estimați 
pe baza ipotezei conform căreia este puțin probabil să 
se modifice în cursul perioadei procentele corespun -
zătoare pilonilor I și II.
Trebuie subliniat faptul că, în cursul misiunilor de audit 
proprii, Comisia ține seama de observațiile Curții.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 55.
56
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 54.
Caseta 3
Comisia a subliniat în mod repetat, în cadrul reuniu -
nilor bilaterale și al diverselor documente transmise 
autorităților de management, importanța respectării 
normelor privind achizițiile publice, în conformitate cu 
articolul 82 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (UE) 
nr. 1698/2005.
Răspunsurile Comisiei 44
Mai mult, exemplul Poloniei demonstrează dificultatea 
pe care ar putea -o reprezenta pregătirea unei evaluări 
separate, semnificative, a necesităților de finanțare pe 
termen lung în domeniul asistenței tehnice.
69
Comisia nu a stabilit obiective separate pentru toate 
fondurile de asistență tehnică deoarece a considerat 
că acest lucru nu este nici necesar, nici eficient din 
punct de vedere al costurilor și nici proporțional. Cu 
toate acestea, pentru situațiile în care a considerat că 
acest lucru este relevant, Comisia a elaborat o pla -
nificare multianuală și criterii de referință aferente 
(evaluare, schemă directoare IT etc.).
73
Asistența tehnică nu a fost menționată separat în 
orientările generale privind cadrul comun de monito -
rizare și evaluare deoarece cerințele de performanță 
sunt acoperite și măsurate indirect în cadrul evaluării 
performanței măsurilor la care contribuie acestea.
Cadrul comun de monitorizare și de evaluare prevede 
utilizarea unor indicatori suplimentari privind pro -
gramele de dezvoltare rurală [articolul 81 alineatul 
(2) din Regulamentul nr. 1698/2005), care urmează să 
fie definiți de către statele membre pentru a permite 
monitorizarea și evaluarea caracteristicilor specifice 
ale programelor de dezvoltare rurală. Acest cadru 
a introdus, de asemenea, întrebări comune de eva -
luare pentru asistența tehnică, care vor fi evaluate în 
cadrul evaluărilor la mijlocul perioadei și al evaluărilor 
ex-post.
75
Având în vedere varietatea mare de nevoi acoperite de 
asistența tehnică, separarea monitorizării și a evaluării 
de elementele programelor de dezvoltare rurală la 
care contribuie acestea ar necesita un cadru foarte 
larg și costisitor pentru a urmări cheltuieli relativ mici. 
Conform anexei VII la Regulamentul nr. 1974/2006, 
raportul anual privind progresele înregistrate ar trebui 
să includă informații privind măsurile adoptate de 
autoritatea de management și de Comitetul de moni -
torizare pentru a asigura calitatea și eficiența punerii 
în aplicare a programului, inclusiv a asistenței tehnice. 
Cu toate acestea, evaluarea programelor de dezvoltare 
rurală (inclusiv evaluarea performanței și a impactului 
acestora) ar trebui să se desfășoare în cadrul evaluări -
lor la jumătatea perioadei și a evaluărilor ex -post.Intenția de a considera asistența tehnică ca fiind 
separată de măsuri este clar demonstrată de faptul că 
acestea fac obiectul unor capitole diferite în legisla -
ția în materie de dezvoltare rurală. De exemplu, în 
cazul Regulamentului nr. 1305/2013: capitolul I din 
titlul III descrie măsurile, capitolul II descrie dispoziți -
ile comune pentru mai multe măsuri, iar capitolul III 
descrie asistența tehnică și colaborarea în rețea. Asis -
tența tehnică este în mod evident separată de măsuri. 
Cu toate acestea, această separare nu înseamnă că 
asistența tehnică nu este monitorizată sau evaluată. 
Programele de dezvoltare rurală sunt planificate, 
monitorizate și evaluate judicios, iar efectele asistenței 
tehnice stau la baza implementării corecte și a înde -
plinirii efective a programelor de dezvoltare rurală în 
ansamblul lor.
În ceea ce privește Austria, finanțarea costurilor admi -
nistrative de către agenția de plăți a fost conformă cu 
dispozițiile relevante din legislația UE și, prin urmare, 
a fost aprobată de către Comisie.
63
Întrucât cadrul de monitorizare și de evaluare evalu -
ează performanța globală a programelor de dezvol -
tare rurală, o depășire a costurilor (neoperaționale) 
care nu contribuie la performanța programului s -ar 
reflecta într -o scădere generală a performanței. Prin 
urmare, Comisia consideră că asistența tehnică are 
o contribuție care este indirect inclusă în evaluare.
64
Obiectivele și țintele de atins sunt stabilite în mod 
corespunzător la nivelul programelor de dezvoltare 
rurală.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punc -
tul 62.
67
Statele membre au obligația de a evalua modul în 
care programele de dezvoltare rurală în ansamblu pot 
răspunde necesităților pe termen mediu și lung.
Modificările aduse programului trebuie justificate în 
mod corespunzător de statele membre și, în cazul în 
care cheltuielile legate de asistența tehnică trebuie 
modificate, trebuie furnizate argumente concrete.
Răspunsurile Comisiei 45
84
Comisia consideră că articolul 5 din Regulamentul (CE) 
nr. 1290/2005 reprezintă singura referință juridică clară 
pentru FEGA și pentru FEADR la nivelul Comisiei și/sau 
în numele acesteia.
Pentru noua perioadă de programare, asistența teh -
nică la nivelul statelor membre este definită la artico -
lul 59 din Regulamentul nr. 1303/2013.
Libertatea de alegere oferită de cadrul normativ fle -
xibil este necesară pentru a răspunde nevoilor foarte 
variate cu care se confruntă autoritățile naționale și 
regionale. Buna punere în aplicare a programelor de 
dezvoltare rurală este legată într -o foarte mare măsură 
de costurile necesare, cum ar fi costurile administra -
tive sau cele legate de instrumentele informatice. 
Cheltuielile finanțate prin asistența tehnică sunt direct 
legate de pregătirea, punerea în aplicare și evaluarea 
programelor de dezvoltare rurală.
În ceea ce privește perioada de programare 2014 -2020, 
Comisia a prezentat statelor membre orientări cuprin -
zătoare și a furnizat funcționarilor responsabili direcții 
strategice în vederea simplificării abordărilor în con -
textul negocierii noilor programe de dezvoltare rurală.
85
În conformitate cu orientările bugetare ale Comisiei 
privind ESIF referitoare la programele aflate în gesti -
une partajată care privesc utilizarea asistenței tehnice 
neoperaționale (administrative) în cazul cheltuielilor 
legate de sistemele IT și al cheltuielilor de audit, toate 
tipurile de costuri IT, indiferent dacă sunt legate de 
dezvoltarea sau de întreținerea sistemelor IT, ar trebui 
să fie întotdeauna înscrise în aceeași linie bugetară ca 
și costurile legate de dezvoltarea sistemelor IT respec -
tive. Această abordare consolidează disciplina și coe -
rența bugetară în toate domeniile bugetului Comisiei 
care fac obiectul gestiunii partajate. În ceea ce privește 
asistența tehnică la inițiativa statelor membre, cos -
turile legate de plata salariilor reprezintă o cheltuială 
eligibilă în cazul în care resursele plătite pentru aces -
tea sunt legate în mod direct de punerea în aplicare 
a programelor de dezvoltare rurală. În această privință, 
fișa de orientare prezentată statelor membre privind 
asistența tehnică pentru perioada 2014-2020 include 
informații specifice cu privire la alocarea și finanțarea 
costurilor cu personalul.76
Dat fiind numărul mare de programe de dezvoltare 
rurală și varietatea mare a nevoilor acoperite, se consi -
deră că statele membre sunt mai în măsură să evalu -
eze în ce domenii este mai multă nevoie de ajutor, ast -
fel cum este definit în legislația națională, și cum poate 
fi acordat acesta. Direcționarea fondurilor se realizează 
de către statele membre pe baza evaluării nevoilor, 
iar fondurile se alocă domeniilor concrete considerate 
relevante. Aceste domenii, așa cum o arată cifrele, 
variază considerabil de la un stat membru la altul.
77
Statele membre și -au intensificat în special activitățile 
de cooperare între agențiile de plăți, în vederea eva-  
luării și a remedierii deficiențelor existente în punerea 
în aplicare, care se reflectă în nivelul ridicat al ratelor 
de eroare. Astfel de activități pot fi finanțate prin inter -
mediul asistenței tehnice.
78
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 75.
82
Pentru perioada de programare 2014-2020, una dintre 
misiunile Adunării rețelelor rurale, instituite în temeiul 
articolului 3 litera (d) din Decizia de punere în apli -
care a Comisiei nr. 825/2014, este să asigure un nivel 
adecvat de monitorizare și evaluare a activităților 
rețelei europene pentru dezvoltare rurală (REDR) și ale 
rețelei Parteneriatului european pentru inovare (PEI). 
Articolul 8 litera (c) din același regulament prevede 
evaluarea în permanență a eficacității și a eficienței 
activităților REDR și ale rețelei PEI.
Concluzii și recomandări
83
Asistența tehnică contribuie la punerea în aplicare, 
monitorizarea, controlul și evaluarea programelor de 
dezvoltare rurală. Numai sinteza evaluărilor ex -post 
ale programelor de dezvoltare rurală va fi în măsură să 
demonstreze contribuția asistenței tehnice la îndepli -
nirea obiectivelor generale ale PAC.
Legiuitorul a decis să acorde flexibilitate statelor 
membre cu privire la utilizarea fondurilor destinate 
asistenței tehnice.
Răspunsurile Comisiei 46
91
Întrucât asistența tehnică este o activitate de sprijin 
transversală, monitorizarea și evaluarea cheltuielilor 
aferente acesteia sunt incluse în monitorizarea și eva -
luarea programelor în ansamblu.
Asistenței tehnice i se aplică indicatori financiari speci -
fici de realizare.
92
Eficacitatea potențială a unui instrument nu depinde 
de prezența unui sistem care să evalueze impactul 
acestuia.
Recomandarea 4
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia va încuraja statele membre să utilizeze indica -
tori adecvați pentru monitorizarea cheltuielilor legate 
de asistența tehnică, fără a conferi însă acestei măsuri 
un caracter de obligativitate.86
Comisia încurajează statele membre să se asigure că 
respectivele costuri administrative ale beneficiarilor 
finanțate prin intermediul asistenței tehnice, inclusiv 
costurile cu personalul, sunt clar stabilite. În plus, în 
cazul în care beneficiarii pun, de asemenea, în apli -
care și alte fonduri (de ex., ESIF sau FEGA), trebuie 
garantată posibilitatea verificării și măsurării costurilor 
administrative finanțate prin asistența tehnică1.
Recomandarea 1
Comisia acceptă această recomandare și va continua 
să elaboreze orientări în acest sens.
Recomandarea 2
Comisia nu poate accepta această recomandare. 
Comisia consideră că întreținerea sistemelor IT este 
o activitate operațională legată de actualizarea și 
dezvoltarea sistemelor. În conformitate cu orientările 
bugetare ale Comisiei Europene privind ESIF din data 
de 16 mai 2014, referitoare la programele operațio -
nale aflate în gestiune partajată care privesc utilizarea 
asistenței tehnice neoperaționale (administrative) în 
cazul cheltuielilor legate de IT și de audit, toate tipurile 
de costuri, indiferent dacă sunt legate de dezvoltarea 
sau de întreținerea sistemelor IT, ar trebui să fie întot -
deauna înscrise în aceeași linie bugetară ca și costurile 
legate de dezvoltarea sistemelor IT respective. Această 
abordare consolidează disciplina și coerența bugetară 
în toate domeniile bugetului Comisiei care fac obiec -
tul gestiunii partajate.
Recomandarea 3
Comisia acceptă această recomandare.
Pe termen mediu, Comisia va solicita informații mai 
detaliate în cadrul sistemelor de raportare actuale 
pentru o mai bună monitorizare a costurilor pe cate -
gorii (și anume costuri operaționale și costuri adminis -
trative) suportate din bugetul alocat asistenței tehnice.
1 Fișă de orientare privind asistența tehnică 2014-2020.
CUM  VĂ PUTE/uni021AI PROCUR A PUBLIC A/uni021AIILE  UNIUNII  EUR OPENE ?
Public a/uni021Bii gratuit e:
  un singur exemplar :  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu);
  mai mult e exemplar e/post ere/hăr /uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec .europa.eu/r epresen t_ro.htm),  
de la delega /uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membr e ale UE (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_ro.htm) 
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gra tuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primit e sunt gratuit e, la fel ca și cea mai mar e parte a apelur ilor telefonic e (unii oper atori și unele cabine  
telefonic e și hotelur i taxează totuși aceste apelur i).
Public a/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu).
În general, asistența tehnică constă în furnizarea de 
expertiză și finanțare în sprijinul administrației publice în 
vederea punerii în aplicare a diferitelor politici. În cadrul 
acestui audit, Curtea a examinat modul în care fondurile 
acordate de UE pentru asistență tehnică au fost utilizate în 
domeniul agriculturii și dezvoltării rurale în perioada 
2007 -2013. Curtea a constatat o reorientare a modului în care 
este înțeleasă asistența tehnică: dacă, inițial, aceasta era 
considerată a fi o modalitate de a sprijini consolidarea 
capacităților, ulterior, asistența tehnică a  început să fie 
percepută ca o formă de sprijin pentru costurile 
administrative periodice. Din acest motiv, dar și din cauza 
lipsei unui cadru de performanță corespunzător, nici Comisia 
și nici statele membre nu pot să demonstreze în ce măsură 
asistența tehnică a  contribuit la impactul politicii agricole 
comune.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ