ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

observă că, pentru a obține un al doilea nivel de asigurare cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor aferente granturilor, institutul a introdus verificări ex post complementare cu privire la aceste operațiuni, verificările în cauză fiind efectuate de o societate independentă de audit; remarcă, în plus, faptul că declarațiile de cheltuieli auditate reprezintă 29 % din ansamblul operațiunilor aferente granturilor efectuate în 2013; consideră regretabile rezultatele verificărilor ex post , care au confirmat că verificările ex ante nu sunt încă întru totul eficace; este îngrijorat de faptul că, pe baza erorilor detectate în urma verificărilor ex post , institutul a decis în 2014 să recupereze 3 % din granturile din 2012 care au fost auditate; invită institutul să îmbunătățească eficacitatea verificărilor ex ante și să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la situația actuală a măsurilor care trebuie luate până la 1 septembrie 2015;
5.

relevă faptul că, în conformitate cu strategia sa de audit ex post , întreprinderea comună are obligația de a realiza cel puțin o dată pe an o evaluare pentru a stabili dacă informațiile transmise de ANF oferă o asigurare suficientă privind legalitatea și regularitatea operațiunilor executate;
2.

constată, pe baza informațiilor furnizate de autoritate, că: — alocația școlară suplimentară a fost inclusă în Planul multianual privind politicile de personal al autorității ca parte a procedurii bugetare anuale pentru a asigura tratamentul egal al tuturor angajaților săi, ținând cont de nivelul ridicat al taxelor școlare din localitatea unde își are sediul autoritatea, precum și că autoritatea a încheiat acorduri directe cu unele școli pentru a plăti taxele de școlarizare în mod direct și respectând plafonul stabilit; — este în curs de elaborare o strategie de comunicare bazată pe un chestionar adresat celor mai importante părți interesate pentru a simplifica secțiunile accesibile în prezent pe site-ul autorității, precum și pentru a crea conținut nou în scopul de a oferi informații accesibile unui public mai puțin specializat; observă, în plus, că pe site a fost creat un colț al consumatorilor, care conține informații ușor accesibile privind modalitățile de depunere a reclamațiilor împotriva instituțiilor financiare, precum și consiliere de ordin general privind finanțele personale; — toate sistemele informatice au fost internalizate în cadrul centrului de date al autorității, cu excepția unui instrument IT de dimensiuni relativ reduse destinat colegiilor de supraveghetori, iar, prin finalizarea procedurii de internalizare, riscurile legate de controlul și supravegherea limitate asupra sistemelor informatice ale autorității au fost pe deplin atenuate;
8.

ia act de constatările controlului ex ante efectuat cu privire la activitățile desfășurate de membrii întreprinderii comune, și anume că, într-un caz, contrar normelor financiare ale întreprinderii comune și manualului său de proceduri, același membru al personalului a desfășurat procedura de validare a angajamentului, atât în calitate de verificator, cât și în calitate de ordonator de credite; ia act, în plus, de faptul că o plată a fost efectuată în condițiile descrise mai sus; ia act de faptul că întreprinderea comună a actualizat sistemul financiar de înlocuire prin introducerea unor noi actori care să îndeplinească rolurile de verificator financiar și ordonator de credite și că funcțiile de inițiere și de verificare/autorizare rămân separate; remarcă, în plus, un al doilea caz identificat de controlul ex ante , în care raportul de evaluare tehnică nu era disponibil în instrumentul GMT;
6.

salută introducerea unui sistem consolidat și mai cuprinzător de verificări ex ante pentru acordurile de finanțare semnate după luna iunie 2013, conform constatărilor Curții; constată, în plus, că, potrivit agenției, eșantionul statistic folosit de Curte pentru auditul pe 2013 nu a inclus operațiunile care intră sub incidența sistemului consolidat de control ex ante ; cere agenției să prezinte autorității care acordă descărcarea de gestiune un raport referitor la controalele ex post realizate conform sistemului de verificare ameliorat, precum și o analiză detaliată a îmbunătățirilor aduse sistemului;
8.

ia act de faptul că, potrivit informațiilor furnizate de centru, au fost puse în aplicare noi măsuri de control ex post și ex ante pentru a răspunde preocupărilor exprimate de Curte în 2012; constată, în plus, că măsurile ex post cuprind verificări detaliate ale costurilor cu personalul pentru trei beneficiari selectați în mod aleatoriu pe baza tuturor documentelor justificative, incluzând fișele de pontaj, fișele de salariu, calcularea ratelor zilnice, contractele, facturile și extrasele de cont;
22.

ia act faptul că, în 2011, Consiliul de conducere a aprobat metodologia de evaluare a contribuțiilor în natură, care specifică faptul că validarea contribuțiilor se bazează pe certificări ex ante și pe audituri ex post ; în plus, constată că cele opt metode certificate rămase pentru contribuțiile în natură au fost finalizate în 2013 și că numărul total de societăți EFPIA s-a ridicat la 22; constată că primele trei audituri ex post cu privire la contribuțiile în natură au fost finalizate în cursul exercițiului 2013, un alt audit ex post a fost inițiat și două audituri erau în curs de a fi lansate la sfârșitul exercițiului;
12.

ia act, pe baza informațiilor furnizate de agenție, de faptul că verificările ex ante și ex post au fost puse în aplicare în urma discuțiilor cu Curtea și astfel cum a recomandat autoritatea care acordă descărcarea de gestiune; constată că, în conformitate cu Regulamentul financiar al agenției, verificările ex post nu sunt obligatorii; observă că a fost stabilit un plan anual al verificărilor ex post , care se bazează pe analiza riscurilor și include procedurile de achiziții publice;
2.

este profund îngrijorat de faptul că, pentru al treilea an consecutiv, Curtea de Conturi a exprimat o opinie cu rezerve privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor anuale, pe motiv că nu a fost în măsură să aprecieze dacă strategia de audit ex post , care se bazează în mare măsură pe activitatea autorităților naționale de finanțare de auditare a declarațiilor de cheltuieli aferente proiectelor, oferă o asigurare suficientă cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente; consideră că respectiva opinie cu rezerve a pus sub semnul întrebării dorința întreprinderii comune de a fi eficace și eficientă în conformitate cu principiul unui bun raport calitate/preț; îndeamnă, prin urmare, întreprinderea comună să prezinte autorității care acordă descărcarea de gestiune un raport privind strategia sa de a schimba rapid respectivele practici curente;
4.

reamintește că institutul a introdus verificări ex post complementare cu privire la operațiunile aferente granturilor, pentru a obține un al doilea nivel de asigurare cu privire la legalitatea și regularitatea acestor operațiuni; recunoaște că institutul a realizat audituri la fața locului pentru circa 40 % din granturile plătite în cadrul acordurilor de grant pentru 2013; constată că aceste audituri au dus la recuperarea a 263 239 EUR din cuantumul total auditat de 29 163 272 EUR; recunoaște că rata de eroare detectată în eșantionul auditat este de 0,90 %, iar rata de eroare reziduală este de 0,69 %, sub pragul de semnificație de 2 %; ia act de faptul că, în observațiile sale preliminare privind exercițiul financiar 2014, Curtea nu a prezentat nicio observație sau constatare cu privire la verificările ex ante sau ex post;
3.

reamintește faptul că, în conformitate cu strategia sa de audit ex post, întreprinderea comună are obligația de a realiza cel puțin o dată pe an o evaluare pentru a stabili dacă informațiile transmise de ANF oferă o asigurare suficientă privind legalitatea și regularitatea operațiunilor executate;
25.

ia act de faptul că, la rubrica 2, se propune alocarea sumei de 63,1 miliarde EUR sub formă de credite de angajament (-0,1 % față de exercițiul 2015, impactul reprogramării fiind neutralizat) și a sumei de 55,9 miliarde EUR sub formă de credite de plată (-0,2 %), ceea ce înseamnă că sub plafonul aferent angajamentelor va rămâne o marjă de 1,2 miliarde EUR, iar sub subplafonul aferent Fondului european de garantare agricolă (FEGA) va rămâne disponibilă o marjă de 1,1 miliarde EUR; relevă faptul că mecanismul de disciplină financiară este pus în aplicare doar în scopul instituirii unei rezerve pentru situații de criză în sectorul agricol; așteaptă cu interes scrisoarea rectificativă a Comisiei, care urmează să fie finalizată în luna octombrie 2015 și care se va baza pe informații actualizate privind finanțarea FEGA; subliniază că transferurile realizate între cei doi piloni ai PAC vor avea drept rezultat o majorare globală a sumei disponibile pentru dezvoltarea rurală;
10.

constată cu satisfacție că agenția a efectuat o evaluare a riscului pentru a crește eficiența prelucrării tranzacțiilor financiare, iar concluzia acestei evaluări a fost că procesele de verificare și de autorizare a anumitor tranzacții cu valoare mică ar putea fi comasate; ia act de faptul că pentru validarea acestor tranzacții în august 2014 s-a pus în aplicare un flux de lucru redus; constată, în plus, faptul că agenția a definit o metodologie de verificare trimestrială ex post, tranzacțiile financiare care nu au fost verificate ex ante fiind supuse unei proceduri oficiale de verificare ex post; salută faptul că primul exercițiu de verificare ex post încheiat în noiembrie 2014 a condus la o rată de eroare extrapolată de 0,25 %;
E.

întrucât membrii FCH 2 sunt Uniunea, reprezentată de Comisie, organizația New Energy World Industry Grouping (denumită în continuare „Gruparea industrială NEW”) și comunitatea de cercetare New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL (denumită în continuare „Gruparea științifică”);
30.

consideră că costurile de administrare și control (4 miliarde EUR) pentru întreaga PAC sunt substanțiale și că ar trebui pus accentul pe îmbunătățirea eficienței controalelor și nu pe creșterea numărului acestora; în acest context, solicită Comisiei și statelor membre să se concentreze pe cauzele primare de eroare la nivelul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală; consideră că statele membre ar trebui să întreprindă următoarele acțiuni corective și preventive, dacă acest lucru este necesar: (a) Achiziții publice în aplicarea principiului condiționalității ex ante, statele membre ar trebui să elaboreze și să asigure un ghidaj detaliat pentru beneficiari cu privire la aplicarea normelor privind achizițiile publice; în acest proces ar trebui să fie implicate și autoritățile naționale cu expertiză în monitorizarea conformității cu normele privind achizițiile publice; atenția ar trebui să se concentreze asupra principalelor trei tipuri de neconformități: atribuirea directă nejustificată, în lipsa unei proceduri competitive și corecte; aplicarea necorespunzătoare a criteriilor de selecție și de atribuire și lipsa egalității de tratament între ofertanți; (b) Eludarea intenționată a normelor pe baza unor criterii de selecție și de eligibilitate specifice ale programelor proprii de dezvoltare rurală, statele membre ar trebui să stabilească orientări care să le permită inspectorilor să identifice indiciile unor potențiale acțiuni frauduloase; (c) Plăți de agromediu statele membre ar trebui să își lărgească sfera de aplicare a controalelor administrative, pentru a include angajamentele ce pot fi verificate în baza unei documentații justificative și care în prezent sunt verificate doar prin intermediul controalelor la fața locului (5 %); în plus, sistemul de reduceri și penalități ar trebui să fie conceput astfel încât să aibă un efect disuasiv real asupra celor care ar putea încălca normele;
1.

ia act, din raportul Curții de Conturi („Curtea”) privind conturile anuale ale agenției pentru exercițiul financiar 2014 („raportul Curții”), că au fost observate îmbunătățiri considerabile în ceea ce privește atât verificările ex ante, cât și verificările ex post ale cheltuielilor declarate de țările care cooperează cu agenția în temeiul acordurilor de grant; ia act, pe baza informațiilor furnizate de agenție, că aceasta a introdus în iunie 2013 un sistem de controale ex ante mai cuprinzător, bazat pe risc, care include obligația de a prezenta, împreună cu cererea de plată finală, anumite documente justificative; ia act, de asemenea, de faptul că sistemul de controale ex ante este completat de controale ex post realizate la sediul beneficiarilor sau sub forma unei examinări documentare și că plățile care nu fac obiectul controalelor ex ante sunt supuse controalelor ex post;
15.

constată cu îngrijorare din raportul Curții că, deși verificările ex ante și ex post sunt sarcini incompatibile, auditorul intern a fost implicat în ambele; observă din informațiile furnizate de agenție că va fi elaborată o strategie oficială de verificare ex post care va asigura compatibilitatea cu sarcinile agenției privind structurile de audit intern; ia act de faptul că auditorul intern va efectua în mod exclusiv controale ex post, inclusiv verificări la fața locului, și va controla eficacitatea procesului de verificare ex ante al agenției; așteaptă ca agenția să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a măsurilor referitoare la politica de control ex ante și ex post;
183.

regretă că simplificarea care a condus la eliminarea auditurilor ex ante (de exemplu, nu se mai realizează certificări ex ante pentru cheltuielile care depășesc 375 000 EUR) produce erori acumulative, care generează un indice de eroare galopant, care crește de la an la an și care pare puțin probabil să se reducă în cazul programului Orizont 2020, dată fiind multiplicarea organismelor însărcinate cu gestionarea cheltuielilor din cadrul PC7;
19.

observă că, în urma intrării în vigoare și a aplicării Regulamentului financiar, Consiliul de administrație al agenției a adoptat norme de aplicare noi, cu efect începând din 1 ianuarie 2015; remarcă, de asemenea, că respectivele norme de aplicare prevăd norme de aplicare a evaluării ex ante și ex post a programelor, proiectelor și activităților; observă faptul că sistemul actual de control intern al agenției pune un accent puternic pe controlul ex ante, în timp ce evaluarea ex post a fost efectuată în special pentru proiectele IT, în conformitate cu metodologia PRINCE2 aplicabilă pentru guvernanța proiectelor în cadrul agenției; invită agenția să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la rezultatele aplicării respectivelor norme noi;
8.

observă cu îngrijorare faptul că nu erau documentate suficient controalele operaționale ex ante ale plății costurilor aferente proiectelor; controlul ex ante efectuat de responsabilii de proiecte științifice (Scientific Project Officers – SPO) din cadrul întreprinderii comune nu identifica în mod clar și nici nu descria stadiul proiectului (în desfășurare, în desfășurare cu unele deficiențe, suspendat/anulat) și rezultatele preconizate ale acestuia (fără rezerve, cu rezerve necesitând clarificări, cu rezerve majore); și plata s-a efectuat fără să se stabilească o listă oficială a rezultatelor preconizate acceptate de SPO și fără ca SPO să facă vreo referire la evaluarea rezultatelor respective; ia act de faptul că întreprinderea comună a elaborat un plan de acțiune pentru a lua în considerare observațiile formulate de auditori și a îmbunătăți sistemul de control ex ante;
F.

întrucât, în contextul fluctuațiilor recente de pe piața mondială a petrolului, al scăderii generale a poziției comerciale pe plan internațional a îngrășămintelor fabricate în UE (în beneficiul producătorilor din China) și al activității regiunilor din afara UE care comercializează gaz natural la prețuri scăzute, Eesti Energia AS, Nitrofert AS și Viru Keemia Grupp AS au închis mai multe unități de producție sau și-au redus volumul producției, ceea ce a avut ca rezultat rezilierea colectivă a contractelor de muncă;
23.

ia act de faptul că autoritatea a semnat un contract de închiriere pe 12 ani care încetează la data de 8 decembrie 2026 și că, în conformitate cu condițiile contractuale normale, autoritatea are obligația de a plăti integral chiria pentru întreaga perioadă; observă, cu toate acestea, că autoritatea a negociat o clauză de reziliere la mijlocul perioadei contractuale, ceea ce înseamnă că, în cazul în care clauza este exercitată, autoritatea ar fi scutită de obligația de a plăti chiria pentru ultima perioadă de șase ani; ia act, de asemenea, de faptul că, dacă clauza de reziliere este activată, autoritatea are obligația de a rambursa jumătate din suma reprezentând stimulente (perioada de 32 de luni în care nu a plătit chirie), sumă pe care a primit-o deja și care s-a stabilit pe baza perioadei contractuale integrale de 12 ani; ia act de faptul că, la părăsirea spațiului, autoritatea are obligația de a readuce proprietatea în starea inițială și că, în acest caz, autoritatea are obligația să plătească pentru mutarea dotărilor cu care a echipat respectivele birouri; ia act de faptul că suma exactă depinde de estimările experților și de negocierile viitoare; solicită autorității să informeze Parlamentul cu privire la sumă imediat ce va avea cunoștință de aceasta;
31.

constată că, potrivit Curții, costurile legate de faptul că Parlamentul are mai multe sedii se ridică la 114 milioane EUR pe an și ia act de constatarea din rezoluția sa din 20 noiembrie 2013 referitoare la stabilirea sediilor instituțiilor Uniunii Europene (3), potrivit căreia 78 % din misiunile personalului statutar al Parlamentului sunt rezultatul direct al faptului că Parlamentul are mai multe sedii; reamintește că evaluarea impactului asupra mediului a faptului că Parlamentul are mai multe sedii este de aproximativ 11 000-19 000 de tone de emisii de CO2; invită Biroul să solicite secretarului general să elaboreze fără întârziere o foaie de parcurs privind un sediu unic pentru Parlament; reamintește apelul adresat Parlamentului și Consiliul de a aborda necesitatea unei foi de parcurs către un sediu unic, așa cum a subliniat Parlamentul în mai multe rezoluții anterioare, cu scopul de a genera economii pe termen lung; consideră că retragerea Regatului Unit și necesitatea de a muta agențiile europene ale căror sedii se află în prezent în Regatul Unit ar constitui o oportunitate excelentă de a soluționa mai multe chestiuni în același timp; atrage, totodată, atenția asupra articolului 341 din TFUE, care prevede că sediile instituțiilor Uniunii se stabilesc de comun acord de către guvernele statelor membre, și asupra Protocolului nr. 6 anexat la TUE și TFUE, care prevede că Parlamentul are sediul la Strasbourg; reamintește că soluția care prevede un singur sediu impune modificarea tratelor;
5.

ia act de faptul că nivelul creditelor angajate care au fost reportate pentru titlul III (cheltuieli operaționale) a fost de 2 300 000 EUR (45 % din cheltuieli), în comparație cu 4 700 000 EUR (66 % din cheltuieli) în 2014; ia act de faptul că aceste reportări au fost legate în principal de contracte specifice pentru programul IT multianual al autorității, program de sprijinire a punerii în aplicare a Directivei „Solvabilitate II” și de o serie de contracte semnate târziu în cursul acestui exercițiu; ia, în plus, act, conform informațiilor primite de la autoritate, de faptul că creditele reportate trebuiau să fie reduse până la un nivel satisfăcător după 2016 odată cu avansarea implementării programului IT al autorității; menționează că reportările pot fi adesea justificate parțial sau în totalitate de natura multianuală a programelor operaționale ale agențiilor și nu indică neapărat deficiențe în planificarea și execuția bugetului și nici nu contravin întotdeauna principiului bugetar al anualității, mai ales dacă sunt prevăzute din timp de autoritate și comunicate Curții;
14.

ia act de faptul că, de la adoptarea, în 2011, a politicii sale privind independența, autoritatea evaluează și validează 100 % din declarațiile de interese depuse de experții săi, ceea ce reprezintă în medie un total de 6 000-7 000 de declarații de interese pe an, care sunt evaluate și validate de personalul autorității în conformitate cu politica acesteia privind independența și cu normele sale privind declarațiile de interese; constată că, pe lângă aceasta, autoritatea realizează de două ori pe an verificări de conformitate și sinceritate prin intermediul personalului care nu participă la verificările obișnuite menționate mai sus; invită autoritatea să publice rezultatele verificărilor sub formă de anexă la raportul său anual; constată că în prezent are loc revizuirea politicii adoptate în 2011, fiind prevăzute o consultare publică în primăvara lui 2017 și adoptarea noii politici privind independența până în vara lui 2017; observă cu îngrijorare că politica autorității privind prevenirea și gestionarea conflictelor de interese nu se aplică personalului său interimar;
16.

își exprimă, de asemenea, preocuparea de lungă durată în legătură cu caracterul deficitar al controalelor ex ante, în măsura în care 16 dintre cele 28 de operațiuni finale supuse controalelor ex ante au fost autorizate ulterior în pofida unor erori cuantificabile identificate în cadrul verificărilor ex ante respective; regretă faptul că majoritatea erorilor depistate au afectat, la fel ca în anii precedenți, estimări ale programelor, granturilor și operațiunilor gestionate împreună cu organizațiile internaționale; prin urmare, solicită Comisiei să acorde mai multă atenție controalelor ex ante pentru a asigura legalitatea și regularitatea execuției FED; observă că natura sprijinului bugetar limitează evaluarea ratei erorilor de fapt în cazul plăților aferente sprijinului bugetar, astfel de operațiuni fiind predispuse la erori;
389.

Parlamentul insistă asupra următoarelor elemente: (a) guvernanța la nivel înalt a organizațiilor internaționale trebuie să urmeze un model de afaceri și ar trebui să fie transparentă, fiabilă, responsabilă și, cel mai important, eficientă; (b) guvernanța la nivel înalt trebuie să se adapteze la o lume aflată în schimbare rapidă și trebuie să evolueze și să detecteze problemele potențiale înainte ca acestea să se transforme în probleme reale; (c) relațiile pe orizontală și pe verticală dintre diferitele structuri ale Comisiei trebuie să fie clare și ușor de urmărit; continuarea procesului de reducere a birocrației este o obligație; se recomandă, de asemenea, o mai bună coordonare între diferitele structuri; (d) este nevoie de mai multă vizibilitate a rezultatelor în statele membre, astfel cum reies din bilanțul anual de guvernanță; existența unor date fiabile făcute publice și prezentate într-un mod eficient poate sprijini luarea unor decizii importante; (e) efectuarea unei evaluări solide ex ante, ex post și la jumătatea perioadei ar trebui să garanteze valoarea fiecărui euro cheltuit; pentru a facilita implicarea, documentul ar trebui să furnizeze informații cu privire la costurile și beneficiile relevante ale tuturor cheltuielilor; (f) ar trebui promovată utilizarea strategică a achizițiilor publice: în fiecare an, statele membre cheltuiesc aproximativ 14 % din bugetul lor pentru achiziționarea de servicii, lucrări și bunuri; achizițiile publice ar trebui și trebuie să fie utilizate ca un instrument important pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020;