(19)În Programul de convergență pentru 2022, se preconizează că excedentul public va crește treptat la 0,8 % din PIB în 2024 și la 1,4 % până în 2025. Prin urmare, se preconizează că deficitul public va rămâne sub nivelul de 3 % din PIB pe durata programului. În conformitate cu programul, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va continua să scadă, mai precis la 28,9 % în 2024 și apoi la 26,4 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par a fi reduse pe termen mediu.

(15)În 2022, guvernul a eliminat treptat majoritatea măsurilor luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 2,2 % din PIB în 2021 la 1,2 % în 2022. Soldul public este afectat de măsurile adoptate pentru a contracara impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,4 % din PIB în 2022 și la 0,0 % din PIB în 2023. În comparație cu media UE, Suedia are o intensitate energetică mai scăzută a economiei și o pondere mai mică a cheltuielilor cu energia ale gospodăriilor. Aceste măsuri de contracarare constau în transferuri sociale către gospodării pentru a compensa creșterea prețurilor la energie electrică și reducerea taxelor pe combustibili în agricultură, silvicultură și pescuit. Aceste măsuri au fost anunțate ca având un caracter temporar. Cu toate acestea, în cazul în care prețurile la energie se mențin la un nivel ridicat și în 2023, unele dintre aceste măsuri ar putea fi păstrate. Unele dintre aceste măsuri nu sunt specifice, în principal transferurile către gospodării în scopul acoperirii prețurilor mai ridicate ale energiei electrice. Costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina sunt estimate în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la 0,1 % din PIB în 2022 și 2023, în timp ce costul mai mare al cheltuielilor de apărare se ridică la puțin sub 0,1 % din PIB doar în 2022.

(6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de convergență pentru 2021, în momentul de față orientarea bugetară se măsoară cel mai bine ca variație a cheltuielilor primare (fără a lua în considerare măsurile discreționare privind veniturile) în raport cu creșterea potențială pe termen mediu, excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE,. Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără a lua în considerare măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

(24)Pe lângă provocările economice și sociale abordate de planul de redresare și reziliență, Suedia se confruntă cu o serie de provocări suplimentare legate de (i) prețurile supraevaluate ale locuințelor, alături de o creștere continuă a datoriei gospodăriilor, (ii) inegalitatea de șanse în educație pentru elevii care provin din medii defavorizate și din familii de migranți și necesitatea unei mai bune integrări a grupurilor dezavantajate pe piața forței de muncă și (iii) necesitatea de a reduce și mai mult dependența de combustibilii fosili, inclusiv de Rusia.

(25)În pofida rezultatelor bune în ansamblu, inegalitățile din sistemul de învățământ suedez au un impact asupra nivelului competențelor de bază ale elevilor care provin din medii socioeconomice defavorizate și din familii de migranți. Diferența dintre rezultatele obținute de elevii născuți în Suedia și elevii născuți în străinătate a crescut semnificativ, în contextul dublării numărului de elevi proveniți din familii de migranți în perioada 2009-2018. Chiar dacă rezultatele testelor internaționale arată că, în general, competențele de bază s-au îmbunătățit, diferența în ceea ce privește competențele de citire între elevii care provin din familii de migranți și cei care nu provin din familii de migranți este printre cea mai ridicată din UE. De asemenea, rata de părăsire timpurie a școlii este mult mai mare în rândul elevilor născuți în străinătate. Inegalitățile în ceea ce privește educația sunt în creștere și sunt adesea corelate cu posibilitățile limitate de alegere a școlii pentru elevii care provin din familii de migranți. Diferența în rezultatele în materie de educație are un impact important asupra șanselor elevilor din medii defavorizate de a-și dezvolta competențele relevante în vederea găsirii unui loc de muncă. Este loc de îmbunătățire a cadrului și guvernanței sistemului de învățământ, inclusiv a procesului de înscriere, precum și de abordare a penuriei durabile de cadre didactice calificate pentru a promova calitatea și echitatea sistemului de învățământ. Suedia se confruntă, de asemenea, cu provocări în ceea ce privește integrarea pe piața forței de muncă a persoanelor slab calificate cu vârste superioare celei la care încetează perioada de școlarizare obligatorie și a persoanelor născute în străinătate. În general, acest lucru contribuie la menținerea unor decalaje în materie de participare pe piața muncii și competențe pentru un număr important de lucrători.

(26)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop au fost identificate, în dialog cu statele membre, cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

(27)Este esențială intensificarea eforturilor în vederea atingerii obiectivelor în materie de energie din surse regenerabile stabilite în planul național privind energia și clima. Deși Suedia are cea mai mare pondere a energiei din surse regenerabile în consumul de energie din UE (51,1 % în 2020), Suedia se numără printre statele membre cu cel mai mare consum de energie pe cap de locuitor. De asemenea, o mare parte din emisiile de gaze cu efect de seră ale Suediei provine din sectorul transporturilor, în special al transportului rutier. Acest sector se bazează în continuare în mare măsură pe petrol, care, în ansamblu, reprezintă 17,7 % din mixul energetic total. Totodată, constrângerile în materie de putere și capacitate a rețelelor, în special în sudul Suediei, au continuat să crească în 2021, limitând extinderea și localizarea activităților comerciale în sud. Acest aspect este agravat și mai mult de lipsa capacității de transport între nord și sud. Sunt necesare investiții suplimentare în energia din surse regenerabile, în capacitatea rețelei, precum și în interconectivitatea dintre regiunile țării, pentru a se atinge obiectivul național de 100 % de energie electrică produsă din surse regenerabile până în 2040 și pentru a se atinge neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon până în 2045. Simplificarea ulterioară a procedurilor de autorizare ar reduce sarcina în ceea ce privește introducerea de capacități de producție a energiei din surse regenerabile, în special a energiei eoliene. În plus, este esențial să se reducă consumul de energie prin creșterea eficienței energetice, pentru a se reduce emisiile de dioxid de carbon și cheltuielile cu energia pentru consumatori și întreprinderi. Creșterea investițiilor în surse regenerabile de energie și în electrificare, eliminarea blocajelor din infrastructură, stimularea eficienței energetice și reducerea consumului de combustibili fosili în transporturi vor contribui la reducerea dependenței globale de combustibilii fosili, inclusiv proveniți din Rusia. Ponderea combustibililor fosili (2,6 % gaz, 3,2 % cărbune și 17,7 % petrol în 2020) în mixul energetic suedez este mult mai mică decât media UE (24,4 % gaz, 10,8 % cărbune și 32,7 % petrol în 2020). Cu toate acestea, se poate reduce și mai mult dependența Suediei de combustibilii fosili din Rusia. Acest lucru este valabil mai ales în cazul petrolului (în 2020, 20 % din importurile de petrol rafinat și 8 % din totalul importurilor de țiței au provenit din Rusia) și al gazelor naturale (13 % din totalul importurilor de gaze din 2020 au provenit din Rusia). Dependența de importurile de gaze naturale și petrol din Rusia, deși semnificativă, se situează sub media dependenței UE de importurile din Rusia, respectiv 44 % pentru importurile de gaze, 23 % pentru importurile de țiței și 35 % pentru importurile de petrol rafinat. De asemenea, prin înregistrarea de progrese în ceea ce privește proiectele de interconectare cu țările învecinate s-ar putea spori securitatea aprovizionării cu energie a Suediei și adaptabilitatea la variațiile regionale, date fiind recentele evenimente geopolitice. Ar trebui remarcat faptul că, pentru ca Suedia să fie în conformitate cu obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”, vor fi necesare obiective mai ambițioase în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de creștere a energiei din surse regenerabile și a eficienței energetice.

(28)Deși în mai multe sectoare accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și către alte surse de energie decât combustibilii fosili va crea costuri de restructurare semnificative, Suedia poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Suedia poate recurge la Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

(29)Consiliul a examinat Programul de convergență pentru 2022 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

(30)Prin prisma bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2022 și Programul de convergență pentru 2022. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1 și 2 de mai jos. Politicile menționate în recomandările 1 și 2 contribuie, printre altele, la remedierea dezechilibrelor legate de funcționarea suboptimă a pieței locuințelor și de prețurile supraevaluate ale locuințelor, alături de creșterea continuă a datoriilor gospodăriilor,

RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Suedia să întreprindă acțiuni astfel încât:

1.În 2023, să se asigure că creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național este în concordanță cu o orientare politică globală neutră, ținând seama de continuarea sprijinului temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor cele mai vulnerabile ca reacție la creșterile prețurilor la energie și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente în funcție de evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea MRR, a RePowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada de după 2023, să urmărească o politică bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu. Să reducă riscurile legate de gradul ridicat de îndatorare a gospodăriilor și de dezechilibrele de pe piața locuințelor prin reducerea deductibilității fiscale aplicate dobânzilor aferente împrumuturilor ipotecare sau prin creșterea impozitelor recurente pe bunurile imobile. Să stimuleze investițiile în construcția de locuințe pentru a atenua deficitele care necesită o rezolvare imediată, în special prin eliminarea obstacolelor structurale din calea construcțiilor și prin asigurarea furnizării de terenuri construibile. Să îmbunătățească eficiența pieței locuințelor, inclusiv prin introducerea de reforme pe piața chiriilor.

2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele care au fost incluse în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 4 mai 2022. Să finalizeze rapid negocierile cu Comisia cu privire la documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, în vederea începerii punerii lor în aplicare.

3.Să reducă impactul pe care mediul socioeconomic al elevilor și faptul de a proveni din familii de migranți o au asupra rezultatelor în materie de educație ale elevilor, prin oferirea de oportunități egale de acces la școli și prin abordarea deficitului de cadre didactice calificate. Să dezvolte competențele grupurilor defavorizate, inclusiv ale persoanelor care provin din familii de migranți, prin adaptarea resurselor și a metodelor la nevoile lor pentru a-i ajuta să se integreze pe piața forței de muncă.

4.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili prin accelerarea utilizării energiei din surse regenerabile și prin stimularea investițiilor complementare în infrastructura de rețea, prin consolidarea rețelelor interne din interiorul țării pentru a asigura o capacitate suficientă a rețelei, prin îmbunătățirea eficienței energetice și prin simplificarea în continuare a procedurilor de autorizare în ceea ce privește proiectele care vizează energia din surse regenerabile.

Adoptată la Bruxelles,