Atât Comisia, cât și statele membre au reușit să mențină un nivel ridicat de acoperire și asigurare a auditului. Prin urmare, Comisia consideră că estimările sale privind riscul la momentul plății și riscul la închidere sunt fiabile și reflectă nivelul de eroare din cadrul tranzacțiilor financiare. Într-adevăr, Comisia a instituit sisteme de control multianuale pentru a proteja bugetul UE împotriva neregulilor și a fraudelor. Acest lucru reflectă faptul că programele sunt puse în aplicare pe parcursul mai multor ani. Pentru exercițiul financiar 2021, Comisia a estimat că riscul de eroare la închidere, care ia în considerare corecțiile viitoare estimate pentru toate programele, este de 0,8 % la nivel general – în concordanță cu anii precedenți și cu obiectivul de a-l menține cu mult sub 2 %.

În al doilea rând, pandemia de COVID-19 a împiedicat efectuarea auditurilor și a controalelor la fața locului. Prin urmare, Comisia a aplicat măsuri solide de atenuare, cum ar fi efectuarea de verificări documentare, audituri la distanță și utilizarea de soluții informatice (fotografii etichetate geografic, imagini prin satelit, reuniuni video etc.).

Prezentul raport cu privire la acțiunile întreprinse în urma procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2020 oferă, ca parte a rapoartelor integrate privind aspectele financiare și răspunderea (IFAR), un rezumat al acțiunilor întreprinse de Comisie ca răspuns la unele dintre aceste solicitări, astfel cum se menționează în secțiunea privind prioritățile politice din rezoluția privind descărcarea de gestiune. Comisia va furniza informații mai detaliate și actualizate ca răspuns la recomandările specifice atunci când procedura de descărcare de gestiune pentru 2021 va începe mai târziu în cursul acestui an.

La 4 mai 2022, Parlamentul European a decis, ținând seama de recomandarea Consiliului, să închidă capitolul referitor la acest an fără precedent, acordând Comisiei descărcarea de gestiune pentru modul în care a executat bugetul UE în 2020.

Anul 2020 a fost un an decisiv pentru bugetul UE. Datorită mecanismelor de flexibilitate și instrumentelor bugetare instituite la începutul pandemiei de COVID-19, fondurile UE au fost utilizate pentru furnizarea de echipamente medicale, pentru sprijinirea cercetării în domeniul tratamentelor și al vaccinurilor și pentru salvarea locurilor de muncă și a întreprinderilor. Bugetul UE a continuat, de asemenea, să își finanțeze prioritățile orizontale și, în special, tranziția verde și cea digitală. De asemenea, în 2020 a fost adoptat cel mai mare pachet de măsuri de stimulare finanțat vreodată de UE, NextGenerationEU (NGEU).

În plus, Comisia organizează reuniuni cu agențiile de plăți pentru a face schimb de bune practici în ceea ce privește punerea în aplicare a PAC și pentru a le informa cu privire la aspectele strategice în ceea ce privește asigurarea, auditul și punerea în aplicare, inclusiv cu privire la punerea în aplicare a sistemului de monitorizare a suprafețelor și la aspectele legate de combaterea fraudei și a conflictelor de interese. În mod similar, se organizează reuniuni periodice ale grupurilor de experți cu organismele de certificare, pentru a face schimb de bune practici și pentru a oferi orientări cu privire la diferite subiecte.

În domeniul politicii de coeziune, Comisia întreprinde acțiuni în fiecare an pentru a îmbunătăți eficacitatea sistemelor de gestiune și control în ceea ce privește reducerea ratei de eroare. Aceasta sprijină autoritățile responsabile de programe prin reuniuni, orientări și formare și prin coordonarea rețelelor transnaționale care vizează schimbul de bune practici și încurajarea autorităților să simplifice procedurile și să evite sarcinile administrative inutile.

Per ansamblu, activitatea organismelor naționale de punere în aplicare este considerată fiabilă și solidă. Numai într-un număr limitat de cazuri, care sunt prezentate în mod transparent în rapoartele anuale de activitate (RAA) ale direcțiilor generale ale Comisiei și în Raportul anual al Comisiei privind gestiunea și performanța (RAGP), sunt identificate probleme care impun Comisiei să ia măsuri ferme.

În ceea ce privește expunerea financiară, articolul 250 din Regulamentul financiar prevede deja obligația Comisiei de a prezenta anual un raport general privind instrumentele financiare, garanțiile bugetare și asistența financiară. Prin NGEU, Comisia s-a angajat acum, în plus, să furnizeze rapoarte anuale, semestriale și trimestriale dedicate în mod specific activelor și pasivelor care decurg din operațiunile de împrumut și de credit ale noului instrument de redresare.

În plus, în cadrul activităților de formare de sprijin furnizate de Comisie autorităților naționale, OLAF a prezentat autorităților naționale un concept de cadru privind riscul de fraudă asociat MRR. Statele membre sunt, de asemenea, încurajate să lanseze exerciții specifice de gestionare a riscurilor legate de punerea în aplicare a MRR.

În plus, Comisia va efectua audituri privind jaloanele și țintele. De asemenea, Comisia va audita sistemele de control ale statelor membre pentru a stabili dacă acestea pot preveni, detecta sau corecta în mod adecvat cazurile de fraudă, corupție, conflicte de interese și dublă finanțare și dacă au avut sau au loc încălcări grave ale obligațiilor. Comisia poate, de asemenea, să efectueze audituri și controale bazate pe riscuri în cazul în care există îndoieli. Comisia nu va audita conformitatea cheltuielilor legate de MRR efectuate de statele membre cu dreptul Uniunii și cu dreptul intern (de exemplu, normele privind achizițiile publice sau ajutoarele de stat). Dacă este cazul, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), Curtea de Conturi Europeană (CCE) și Parchetul European (EPPO) își vor exercita competențele care le revin.

Atunci când evaluează planurile naționale de redresare și reziliență, Comisia verifică dacă statele membre au instituit sisteme de control intern care abordează în mod adecvat toate riscurile relevante, în special pe cele legate de conflictele de interese, fraudă, corupție și dubla finanțare. În cazul în care se identifică deficiențe în sistemele de control, pot fi definite jaloane specifice pentru a remedia respectivele deficiențe, îndeplinirea acestora fiind o condiție prealabilă pentru orice plată în cadrul MRR (cu excepția prefinanțării). Comisia poate interveni în cazul în care statele membre nu își îndeplinesc sarcinile de control care le revin. Comisia are dreptul de a-și recupera fondurile dacă:

Pentru a se asigura că întreprinderile din UE nu sunt afectate de concurența neloială, UE a elaborat, de asemenea, norme privind achizițiile publice pentru a asigura atribuirea contractelor de achiziții publice prin proceduri de achiziții publice transparente, nediscriminatorii și competitive. În plus, odată adoptat de Parlamentul European și de Consiliu (colegiuitori), Instrumentul pentru achiziții publice internaționale ar trebui să permită Comisiei să emită o decizie care să îngreuneze obținerea de contracte de achiziții publice ale UE de către ofertanții din țări din afara UE care nu respectă aceleași norme.

În plus, Comisia continuă să își dezvolte și să își perfecționeze instrumentele de combatere a fraudei. Strategia antifraudă a Comisiei îi oferă acesteia o capacitate analitică mai puternică de prevenire și detectare a fraudei, precum și de îmbunătățire a cooperării în materie de combatere a fraudei.

Atunci când este necesar, Comisia poate utiliza atât măsuri preventive (cum ar fi întreruperea, suspendarea și reducerea plăților), cât și măsuri corective (sub forma unor corecții financiare nete). În cazul în care sunt identificate deficiențe grave în cadrul procedurilor de conformitate, Comisia poate solicita statelor membre să elaboreze și să pună în aplicare planuri de acțiune cu acțiuni corective și un calendar clar.

-În al doilea rând, Comisia propune, de asemenea, extinderea domeniului de aplicare și a eficacității sistemului de detectare timpurie și de excludere (EDES). Acest sistem oferă un set de măsuri de protecție împotriva operatorilor economici frauduloși sau nefiabili. În special, EDES le permite ordonatorilor de credite să detecteze și, eventual, să includă pe o „listă neagră” (să excludă) operatorii economici frauduloși sau nefiabili într-un stadiu incipient. Comisia a propus o mai bună direcționare a aplicării EDES atât în cazul fondurilor care fac obiectul gestiunii partajate, cât și al gestiunii directe, în care fondurile sunt plătite sub formă de contribuții financiare către statele membre, de exemplu în cadrul MRR (și anume, Comisia ar putea acționa pe baza celor mai grave motive de excludere). Obiectivul este, de asemenea, de a se asigura că deciziile de excludere luate la nivelul UE sunt puse în aplicare la nivel național în contextul gestiunii partajate. Comisia a propus, de asemenea, să se permită excluderea entităților afiliate și/sau a beneficiarilor reali ai unei entități primare excluse de la participarea la licitații pentru contracte de achiziții publice și, în cele din urmă, de la obținerea de fonduri UE.

-În primul rând, Comisia a propus ca utilizarea unui sistem informatic unic integrat pentru extragerea datelor și evaluarea riscurilor să devină obligatorie. Acest sistem informatic permite identificarea măsurilor, a contractelor și a beneficiarilor vulnerabili la nereguli, fraudă, corupție și conflicte de interese. Comisia a dezvoltat și a furnizat acest instrument informatic, cunoscut sub denumirea Arachne, statelor membre care execută bugetul UE în cadrul gestiunii partajate și în cadrul MRR. Utilizarea Arachne este voluntară în prezent. Instrumentul este deja utilizat pe scară largă în domeniul politicii de coeziune și este introdus pentru cheltuielile agricole, dar utilizarea sa obligatorie ar reprezenta un important pas înainte.

Comisia dorește să utilizeze ajustarea specifică a Regulamentului financiar pentru a îmbunătăți suplimentar monitorizarea și transparența utilizării fondurilor. Comisia a propus să se solicite statelor membre (și altor entități) care execută bugetul UE să transmită Comisiei, cel puțin o dată pe an, informații privind beneficiarii fondurilor UE în statele lor membre (sau, pentru alte entități, în domeniile lor de responsabilitate). Comisia va completa aceste informații cu datele pe care le deține cu privire la gestiunea directă și va fi responsabilă de consolidarea, centralizarea și publicarea informațiilor într-o bază de date pe un site internet unic, care să acopere toate modurile de gestionare. Site-ul unic rezultat ar fi o versiune îmbunătățită a Sistemului de transparență financiară utilizat în prezent pentru gestiunea directă.

În ceea ce privește CFM 2021-2027, s-au înregistrat deja progrese semnificative în ceea ce privește monitorizarea performanței. Comisia a raționalizat indicatorii-cheie de performanță pentru diferitele programe de cheltuieli ale UE, incluzându-i în actele de bază respective. De asemenea, Comisia a pus la dispoziție mai multe informații referitoare la performanță, de exemplu prin intermediul unor site-uri dedicate performanței. În plus, sunt în curs de actualizare sau de elaborare metodologii pentru o mai bună evaluare a contribuției diferitelor programe de cheltuieli ale UE la prioritățile orizontale. Raportul anual privind gestiunea și performanța pentru 2021 prezintă măsura în care atât CFM 2014-2020, cât și CFM 2021-2027 contribuie la acțiunile legate de climă. În ceea ce privește CFM 2021-2027, metodologia de urmărire a cheltuielilor legate de climă a fost actualizată pentru a fi aplicată în mod consecvent în cadrul diferitelor programe de cheltuieli, inclusiv MRR, și este consolidată de o cerință generală conform căreia intervențiile finanțate nu aduc prejudicii semnificative obiectivelor de mediu ale UE. Această metodologie este descrisă în detaliu într-un document de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Climate Mainstreaming Architecture in the 2021-2027 MFF” (Arhitectura integrării climei în CFM 2021-2027) [SWD(2022)225 final].

În conformitate cu angajamentul asumat în temeiul Acordului interinstituțional (AII) adoptat în paralel cu Regulamentul privind CFM, Comisia a înregistrat progrese și în ceea ce privește stabilirea unei metodologii de urmărire a cheltuielilor relevante pentru biodiversitate, pe care Comisia o va utiliza pentru a monitoriza respectarea angajamentelor sale în materie de cheltuieli în acest domeniu pentru bugetele pe 2024, 2026 și 2027.

Progrese semnificative s-au înregistrat, de asemenea, în ceea ce privește integrarea egalității de gen în politicile și bugetul UE. Comisia a elaborat o serie de instrumente pentru a se asigura că egalitatea (inclusiv egalitatea de gen) este întotdeauna luată în considerare la elaborarea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor, a legislației și a programelor de finanțare ale UE. În plus, în conformitate cu strategia privind egalitatea de gen, toate departamentele Comisiei au numit un coordonator pentru egalitate.

În mod similar și în conformitate cu angajamentul asumat în strategia sa privind egalitatea de gen 2020-2025 și cu AII privind CFM 2021-2027, Comisia a elaborat o metodologie de urmărire a cheltuielilor relevante legate de egalitatea de gen în cadrul bugetului UE. Prin proiectul său de buget pentru 2023, Comisia propune aplicarea acestei metodologii pentru prima dată într-o fază de testare în toate programele. Pe această bază, raportul anual privind gestiunea și performanța pe 2021 prezintă măsura în care CFM 2021-2027 contribuie la promovarea egalității de gen.

De asemenea, Comisia a organizat în 2021 cursuri de formare pentru personal cu privire la motivele și modul în care trebuie să se țină seama în mod corespunzător de egalitatea de gen în fiecare etapă a acțiunilor UE, inclusiv în bugetul UE. Comisia va continua să ofere astfel de cursuri de formare specializate în 2022.

Separat, Comisia a început, de asemenea, să lucreze, în cadrul unui proiect-pilot, la metodologii de măsurare a impactului global al programelor de cheltuieli ale UE asupra obiectivelor UE în ceea ce privește schimbările climatice și tranziția digitală.

7.Simplificarea normelor și a procedurii pentru solicitanții de fonduri UE

Existența unor norme și proceduri simple de finanțare este esențială pentru a permite solicitanților să primească fonduri UE, în special celor cu experiență și capacități administrative limitate, cum ar fi întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri). Simplificarea normelor de către Comisie ar trebui, de asemenea, să aibă un impact pozitiv în ceea ce privește reducerea nivelului de eroare. Revizuirea din 2018 a Regulamentului financiar a introdus simplificări suplimentare, cum ar fi reducerea informațiilor solicitate solicitanților, nesuprapunerea controalelor și a auditurilor și utilizarea sporită a formelor simplificate de granturi).

În ultimii ani, Comisia a întreprins o serie de alte inițiative de simplificare. Până în 2022, aproape toate programele gestionate direct de Comisie vor fi adoptat sistemul de granturi electronice, astfel încât toți solicitanții de granturi UE să aibă la dispoziție un „ghișeu unic” electronic. Solicitanții vor utiliza, de asemenea, aceeași documentație electronică și aceleași proceduri electronice fără sincope pe tot parcursul procesului de acordare a granturilor. În plus, Comisia actualizează acordul de grant adnotat, care va fi pus la dispoziția solicitanților și beneficiarilor finanțării prin granturi, astfel încât toți aceștia să primească orientări coerente și practice.

De asemenea, Comisia utilizează din ce în ce mai mult opțiunile simplificate în materie de costuri (OCS) atunci când acordă granturi. Acest lucru se datorează faptului că formele simplificate de finanțare, cum ar fi costurile unitare și sumele forfetare, pot reduce considerabil sarcina administrativă și sunt mai strâns legate de realizarea efectivă a acțiunilor finanțate.

Finanțarea forfetară este introdusă treptat pentru programul de finanțare Orizont Europa, începând lent în 2022 și cu un prim val semnificativ planificat pentru 2023. Comisia elaborează, de asemenea, un sistem de costuri unitare pentru costurile cu personalul. Această măsură are un potențial enorm, deoarece costurile cu personalul reprezintă peste 60 % din bugetul unui grant mediu și reprezintă de departe cea mai mare sursă de erori. În paralel cu aceste simplificări, Comisia oferă sprijin solicitanților programului Orizont Europa prin campanii de comunicare, inclusiv ateliere, și prin vizarea mai multor beneficiari „predispuși la erori”, cum ar fi IMM-urile și solicitanții care depun cereri pentru prima dată.

De asemenea, Comisia promovează utilizarea OCS de către statele membre în politicile de coeziune și agricole, ajutând autoritățile naționale să pregătească și să evalueze schemele OCS pentru programele din perioada 2021-2027. Acest lucru va reduce în cele din urmă sarcina administrativă pentru mulți solicitanți care fac obiectul gestiunii partajate.

În cele din urmă, noul model de performanță al PAC oferă statelor membre mecanisme de flexibilitate în ceea ce privește conceperea intervențiilor lor agricole în conformitate cu realitatea și nevoile lor agricole, respectând în același timp normele generale ale Uniunii. Noul model ar trebui să contribuie la reducerea complexității și a erorilor.

8.Angajamente bugetare restante – „Reste à Liquider” (RAL)

Nivelul angajamentelor restante (cunoscute sub denumirea de „RAL” – prescurtare a expresiei în limba franceză „reste à liquider”) care rezultă din CFM 2021-2027 și din predecesorii acestuia a scăzut în 2021. Acest lucru s-a datorat în mare parte plăților accelerate efectuate pentru programele în curs din cadrul politicii de coeziune, în timp ce se preconizează că noua generație de fonduri de coeziune va fi lansată de abia în 2022. Fondurile de coeziune reprezintă cea mai mare parte a RAL și, prin urmare, au o influență deosebită asupra dezvoltării în curs a RAL în ansamblu.

În schimb, a existat o creștere nominală a valorii RAL în cursul anului 2021 atunci când s-a luat în considerare NGEU. NGEU crește temporar nivelul general al RAL, care va atinge un nivel maxim până la sfârșitul anului 2023 (ultimul an pentru îndeplinirea angajamentelor NGEU). Angajamentele bugetare restante asociate NGEU vor începe să fie decontate în 2024, iar acest lucru va continua până la sfârșitul anului 2026, care este termenul pentru finalizarea plăților pentru NGEU.

Pentru perioada 2021-2027, Comisia a propus o serie de măsuri de simplificare pentru a facilita și a accelera punerea în aplicare a politicii de coeziune. Deși au fost adoptate numeroase propuneri, Comisia regretă faptul că revenirea la regula privind dezangajarea „N+2” nu a fost aprobată, cu excepția Fondului pentru dezvoltare rurală al PAC, pentru care regula privind dezangajarea se va schimba din „N+3” în „N+2”.

În acest stadiu incipient al noului ciclu bugetar, Comisia consideră că există trei factori care vor determina continuarea tendinței de creștere nominală a RAL în perioada CFM 2021-2027: (1) decizia de a menține regula privind dezangajarea „N+3” pentru cea mai mare parte a cheltuielilor; (2) faptul că legislația care reglementează cea mai mare parte a fondurilor în gestiune partajată a fost convenită abia într-un stadiu avansat și (3) atenția acordată NGEU de autoritățile naționale în anii următori.