COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 31.1.2012  
SEC(2011) 1546 final 
 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI 
de modificare a Directivelor 2000/60/CE și 2008/105/CE în ceea ce prive ște substan țele 
prioritare din domeniul politicii apei 
 
{COM(2011) 876 final} 
{SEC(2011) 1547 final}  
 
RO 2   RO Declinarea responsabilit ății: Prezentul rezumat angajeaz ă numai serviciile Comisiei care au 
fost implicate în elaborarea sa și nu aduce atingere formei finale a oric ărei decizii pe care 
urmează să o ia Comisia. 
 
RO 3   RO 1. DEFINIREA PROBLEMEI  
1.1. Context 
Directiva-cadru privind ap a (Directiva 2000/6 0/CE) instituie un cadru cuprinz ător pentru 
protecția apelor de suprafa ță și a celor subterane, stabilind obiective de mediu care includ 
atingerea unei bune st ări chimice și ecologice și prevenirea deterior ării acesteia. Pentru a 
atinge o stare chimic ă bună, corpurile de ap ă trebuie să îndeplineasc ă standardele de calitate a 
mediului (SCM) stabilite pentru anumite substan țe chimice – substan țele prioritare (SP) – care 
au fost identificate în Directiva-cadru privind apa ca prezentând un risc pentru mediul acvatic, 
sau prin intermediul mediului acva tic, la nivelul UE. Unele substan țe prioritare sunt 
identificate ca fiind substan țe periculoase prioritare (SPP), din cauza persisten ței, a 
bioacumul ării și/sau a toxicit ății lor, sau din cauza nivelului echi valent de îngrijorare pe care 
îl suscită. Pe lângă obiectivul atingerii unei st ări chimice bune, Direc tiva-cadru privind apa 
solicită adoptarea unor m ăsuri de control care s ă urmărească reducerea treptat ă a substan țelor 
prioritare și oprirea sau eliminarea treptat ă a evacuărilor, emisiilor și pierderilor de substan țe 
periculoase prioritare în me diul acvatic. În prezent, m ăsurile de control se iau la nivel de state 
membre; la nivelul UE, m ăsurile se bazeaz ă pe o altă legislație (precum REACH, legisla ția 
referitoare la produsele de protec ție a plantelor sau la produs ele biocide). Directiva-cadru 
privind apa permite, de asemenea, excepta rea de la obiectivul atingerii unei st ări chimice bune 
în cazul unor corpuri de ap ă specifice, din motive legate  de nefezabilitatea tehnic ă, de 
costurile dispropor ționate sau de condi țiile naturale. 
 În conformitate cu articolul 16 alineatul (4) di n Directiva-cadru privind apa, Comisia trebuie 
să revizuiasc ă lista substan țelor prioritare cel pu țin la fiecare patru ani, iar în conformitate cu 
articolul 8 din Directiva privind standardele de calitate a mediului  (Directiva 2008/105/CE), 
Comisia trebuie s ă prezinte în 2011 Parlamentului European și Consiliului rezultatul primei 
sale revizuiri. În cadrul re vizuirii, Comisia trebuie s ă ia în considerare, între altele, posibila 
includere în list ă a substan țelor cuprinse în anexa III la directiv ă. De asemenea, se solicit ă 
identificarea, dac ă este cazul, a unor noi substan țe prioritare sau a unor noi substan țe 
periculoase prioritare, stabilirea de  SCM-uri pentru apele de suprafa ță, sedimente sau biota, 
după caz, precum și revizuirea substan țelor prioritare existente. Se a șteaptă ca noile substan țe 
propuse și modificările aduse substan țelor existente s ă influențeze PMBH
1 și programele de 
măsuri actualizate pentru 2015. 
Revizuirea solicitat ă a fost efectuat ă cu ajutorul Grupului de lu cru E pentru aspecte chimice 
care activeaz ă în cadrul strategiei com une de implementare a Dire ctivei-cadru privind apa2 și 
din care fac parte reprezentan ți ai tuturor statelor membre și o serie întreag ă de părți 
interesate3. Aceasta a constat într-un exerci țiu științific și tehnic care a implicat identificarea 
riscurilor pe care le prezint ă substanțele chimice pentru mediul acvatic, precum și stabilirea 
SCM-urilor pentru aceste substan țe. Metodologia de stabi lire a SCM-urilor, precum și SCM-
urile obținute au fost înaintate Comitetului științific pentru ri scurile asupra s ănătății și 
                                                 
1 Planuri de management al bazinelor hidrografice 
2 http://ec.europa.eu/environm ent/water/water-framework/o bjectives/pdf/strategy.pdf  
3 http://ec.europa.eu/transparency/reg expert/detailGroup.cfm?groupID=371 , rubricile „Subgrupuri”, 
„Substanțe prioritare”. 
 
RO 4   RO mediului (SCHER)4, în vederea emiterii unui aviz. Eval uarea impactului preia ca atare 
rezultatele lucr ărilor științifice și tehnice. 
În cursul revizuirii listei substan țelor prioritare, au fost identificate posibile îmbun ătățiri ale 
funcționării Directivei privind standa rdele de calitate a mediul ui (Directiva privind SCM), 
precum și un eventual mecanism de îmbun ătățire a identific ării de noi substan țe prioritare cu 
ocazia viitoarelor revizuiri, acestea fiind in cluse sub forma unor seturi separate de op țiuni. 
Prin urmare, op țiunea preferat ă este un pachet de op țiuni. 
1.2. Ce aspect impune luarea de m ăsuri? 
Există trei aspecte principale  care impun luarea de m ăsuri:  
(i) disponibilitat ea unor noi informa ții cu privire la riscuril e provocate de substan țele 
prioritare existente și de noile substan țe chimice. Noi substan țe chimice sunt elaborate 
permanent, astfel încât în  cursul primului exerci țiu de prioritizare nu au fost luate în 
considerare toate substan țele, iar în ceea ce prive ște cele care au fost luate în considerare, este 
posibil ca noi informa ții să fi devenit disponibile; 
(ii) faptul c ă unele dintre cele mai nocive substan țe chimice care figureaz ă deja pe lista 
substanțelor prioritare sau sunt propuse pentru ad ăugare pe aceast ă listă5 sunt substan țe 
persistente, bioacumulative și toxice omniprezente (substan țe PBT). M ăsurile luate deja cu 
privire la acestea au redus emisiile în mod considerabil. Totu și, din cauza propriet ăților lor 
intrinseci, a utiliz ării pe scar ă largă și a potențialului comun de a fi transportate pe distan țe 
lungi, unele dintre  aceste substan țe se găsesc în continuare în mediul acvatic, mai ales în 
sedimente și/sau biota, în concentra ții care dep ășesc SCM-urile, ceea ce conduce la 
neîndeplinirea pe scar ă largă a obiectivului de atingere a unei st ări chimice bune. Trebuie 
luate în considerare urm ătoarele trei subprobleme: 
• aspecte de prezentare: dep ășirea pe scar ă largă a SCM-urilor de c ătre substan țele 
PBT omniprezente va estompa îmbun ătățirile obținute în ceea ce prive ște alte 
substanțe, deoarece starea chimic ă a corpurilor de ap ă trebuie raportat ă, conform 
Directivei-cadru privind apa, ținând seama de toate substan țele prioritare;  
• alegerea matricei de monitorizare dintre ap ă, sedimente și biota: Directiva privind 
SCM permite în prezent statelor membre s ă aleagă matricea pentru fiecare substan ță 
prioritară. Substan țele PBT tind s ă se acumuleze în sedimente și/sau biota și pot fi 
foarte greu detectabile în ap ă, chiar utilizând cele mai av ansate tehnici analitice. 
Statele membre care aplic ă un SCM pentru ap ă pot include în mod necorespunz ător 
unele corpuri de ap ă în categoria celor având o „stare chimic ă bună”, chiar și atunci 
când sedimentele și/sau biota con țin substan țe prioritare la niveluri care înc ă prezintă 
un risc. 
• reducerea efortului de monitorizare a substan țelor PBT omniprezente: modific ările 
concentra țiilor în mediu ale substan țelor PBT omniprezente au  probabilitatea de a se 
produce numai pe termen lung, as tfel încât pa re justificat ă reducerea frecven ței 
monitoriz ării și a numărului de situri de monitorizare sub nivelul normal solicitat de 
Directiva-cadru privind apa;  
                                                 
4 SCHER este unul din comitetele științifice care furnizeaz ă Comisiei consultan ță independent ă și este 
format din 17 oameni de știință. Mai multe informa ții sunt disponibile la: 
http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/index_en.htm   
5 Substan țele PBT incluse pe lista substan țelor prioritare sunt, prin defini ție, substan țe periculoase 
prioritare. 
 
RO 5   RO (iii) faptul c ă există puține date de monitoriza re adecvate, pe care s ă se bazeze evaluarea 
expunerii și, prin urmare, prioritizarea unor noi substan țe cu ocazia viitoarelor revizuiri. 
Pentru exerci țiul de prioritizare curent a fost constituit ă o foarte mare baz ă de date de 
monitorizare, dar se pot depune ma i multe eforturi pentru a dep ăși cercul vicios în care o 
substanță nu are probabilitatea de a fi monitorizat ă pe scară largă decât dac ă este deja 
reglementat ă, iar dacă nu este monitorizat ă și nici concentra țiile în mediu nu pot fi modelate 
în mod credibil, estimarea riscului prezentat la nivelul UE poate s ă nu fie suficient de solid ă 
pentru a justifica o reglementare. 
2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Caracterul transfrontalier al polu ării apei are o importan ță deosebită. Bazinele hidrografice 
comune reprezint ă 60 % din teritoriul UE (CE, 2007). Politica Uniunii privind controlul 
poluării apelor de suprafa ță este stabilit ă la articolul 16 din Directiv a-cadru privind apa, care, 
împreună cu articolul 8 din Directiva privind SCM, asigur ă baza pentru elaborarea și 
revizuirea listei substan țelor prioritare. Aspectele c onexe abordate în cadrul op țiunilor privesc 
funcționarea legisla ției. 
3. OBIECTIVE  
 
Tabelul urm ător prezint ă obiectivele generale și specifice corespunz ătoare problemelor, 
subproblemelor și opțiunilor: 
 
Problema  Subproblema  Obiectiv general  Obiective specifice  Opțiuni
 
Substanțe 
existente Luarea în considerare a celor mai 
recente cuno ștințe științifice  
Îmbunătățirea cunoștințelor (cu 
privire la riscuri și la eficacitatea 
măsurilor luate pentru reducerea 
sau eliminarea emisiilor) prin 
monitorizare   A2  
Noi informa ții 
privind riscurile 
pentru sănătatea 
umană și mediu 
 
Substanțe 
propuse  
Reducerea riscurilor prezentate de 
anumite substan țe pentru mediul 
acvatic sau prin intermediul 
mediului acvatic  
Identificarea de noi substan țe care 
prezintă riscuri și stabilirea de 
SCM-uri pentru acestea  
Îmbunătățirea cunoștințelor 
(menționate mai sus) prin 
monitorizare   A3a-
A3c 
 
Aspecte de 
prezentare Îmbunătățirea comunic ării 
progreselor înregistrate în 
domeniul calit ății apei în contextul 
implement ării Directivei-cadru 
privind apa B2a-
B2b 
 
Alegerea 
matricei Consolidarea legisla ției actuale cu 
privire la alegerea celei mai 
adecvate matrice pentru 
monitorizare B3a-
B3b  
 
Dificultăți specifice 
în ceea ce prive ște 
substanțele PBT 
omniprezente 
 
Efortul de 
monitorizare  
 
Îmbunătățirea funcționării 
Directivei privind SCM 
Reducerea costurilor 
administrative ale statelor membre 
prin asigurarea unei mai mari 
flexibilități în monitorizarea 
substanțelor PBT omniprezente, 
menținând în acela și timp 
eficacitatea monitoriz ării  B4a-
B4b 
 
RO 6   RO Problema  Subproblema  Obiectiv general  Obiective specifice  Opțiuni
Baza de cuno ștințe - Asigurarea de instrumente 
adecvate pentru îmbun ătățirea 
identificării viitoare a substan țelor 
care prezint ă motive de îngrijorare 
pentru mediul acvatic, sau prin 
intermediul mediului acvatic, la 
nivelul UE Asigurarea unui mecanism de 
îmbunătățire a bazei de cuno ștințe 
și de creștere a eficacit ății 
identificării în viitor a substan țelor 
prioritare C2-C3 
 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
4.1. Opțiuni de politic ă referitoare la substan țe  
Primul set de op țiuni de politic ă se refer ă la includerea substan țelor în anexa X la 
Directiva-cadru privind apa, la (re) determinarea statutului lor (substan țe prioritare sau 
substanțe periculoase prioritare) și la revizuirea sau stabilirea de SCM-uri la nivelul UE 
pentru aceste substan țe. Opțiunile se bazeaz ă integral pe rezultatul lucr ărilor tehnice ale 
experților. Opțiunile sunt cumulative pe baza impactului teoretic cresc ător, iar substan țele 
farmaceutice sunt ultimele incluse, deoarece acestea nu au fost pân ă acum reglementate de 
Directiva-cadru privind apa. Op țiunea A1 nu presupune nicio m odificare a actualei liste. 
Opțiunea  Substanța Modificarea 
sau stabilirea unui SCM 
pentru ap ă 
 Propunerea 
unui SCM pentru 
biota 
 Modificarea 
statutului de SP sau 
identificarea 
ca SPP
 
Antracen DA NU NU 
Poli-BDE DA* DA  NU 
DEHP NU NU DA 
Plumb DA NU NU 
Naftalină  DA NU NU 
Nichel DA* NU NU 
Hidrocarburi poliaromatice 
(PAH)     
   Benzo(a)piren DA* 
   Benzo(b)fluoranten DA* 
   Benzo(k)fluoranten DA* 
   Indeno(1,2,3-cd)piren DA* DA  
   Benzo(g,h,i)perilen DA* NU NU 
Fluoranten DA* DA  NU Opțiunea A2: Modificarea 
SCM-ului și/sau a statutului 
de SP existent ă 
Trifluralin NU NU DA 
Dicofol DA DA DA 
PFOS DA DA DA 
Chinoxifen DA NU DA Opțiunea A3a: Modific ări 
privind SP existente, plus substanțe (selectate) din 
anexa III 
 Dioxine și PCB de tip 
dioxină NU DA DA 
Aclonifen DA NU NU 
Bifenox DA NU NU 
Cibutrin DA NU NU 
Cipermetrin DA NU NU 
Diclorvos DA NU NU 
HBCDD DA DA DA 
Heptaclor/ heptaclor epoxid DA DA DA Opțiunea A3b: Modific ări 
privind SP existente, plus 
substanțe (selectate) din 
anexa III, plus alte substan țe 
noi, exclusiv substan țele 
farmaceutice  
Terbutrin DA NU NU 
 
RO 7   RO Opțiunea  Substanța Modificarea 
sau stabilirea 
unui SCM pentru ap ă 
 Propunerea 
unui SCM 
pentru biota 
 Modificarea 
statutului de 
SP sau identificarea 
ca SPP
 
17 alfa-etinilestradiol (EE2) DA NU NU 
17 beta-estradiol (E2) DA NU NU Opțiunea A3c: Modific ări 
privind SP existente, plus substanțe (selectate) din 
anexa III, plus alte substan țe 
noi, inclusiv substan țele 
farmaceutice 
 Diclofenac DA NU NU 
Pentru substan țele prioritare existente, DA* implic ă o modificare a SCM-ului care dep ășește 
un ordin de m ărime. Alte modific ări ale SCM-urilor pentru substan țe prioritare existente 
(marcate numai cu DA) sunt minore. 
4.2. Opțiuni de politic ă referitoare la substan țele PBT omniprezente și la baza de 
cunoștințe 
Cele trei subprobleme asociate substan țelor PBT omniprezente sunt abordate de subop țiunile 
B2a și b, B3a și b, B4a și b. Aceste subop țiuni, opțiunile A2-A3c referitoare la substan țe și 
opțiunile C2-C3 referito are la baza de cuno ștințe sunt independente. Op țiunile B3a și B3b se 
pot aplica oric ărei substan țe prioritare, nu numai substan țelor PBT omniprezente. 
 
Opțiunea  Descriere  
B1: Nicio modificare  Nicio modificare a func ționării actuale a Directivei privind SCM și a 
Directivei-cadru privind apa  
B2a: Permite 
prezentarea separat ă a 
substanțelor PBT 
omniprezente  Permite statelor membre s ă prezinte substan țele PBT omniprezente separat de 
restul SP/SPP, în evalu ările lor din cadrul PMBH-u rilor, dar acestea continu ă să fie 
incluse în evaluarea chimic ă și în cea global ă. 
B2b: Retrage 
substanțele PBT 
omniprezente din 
evaluarea st ării chimice  Retrage complet substan țele PBT omniprezente din evaluarea st ării chimice, 
menținând însă obligația de a monitoriza și a raporta tendin țele acestora.  Starea 
bună poate fi atins ă în urma îndeplinirii SCM-urilor pentru celelalte PS.  
B3a: Stabile ște o 
legătură între alegerea 
matricei și sensibilitatea 
analitică Statele membre ar putea alege matricea, exceptând cazul în care tehnicile analitice 
disponibile îndeplinesc criteriile de performan ță6 într-o matrice și nu în cealalt ă sau 
în celelalte, sau dac ă nicio tehnic ă analitică nu îndepline ște criteriile de 
performan ță, dar tehnica pentru o matrice func ționează în mod considerabil mai 
bune decât celelalte și la nivelul UE este disponibil un SCM pentru cel pu țin „cea 
mai performant ă” matrice.  
B3b: Stabile ște o matrice Alegerea matricei pentru monitorizare și verificarea conformit ății se stabile ște la 
nivelul UE pentru fiecare substan ță. 
B4a: Reduce condi ționat 
monitorizarea 
substanțelor PBT 
omniprezente  Reduce obliga țiile de monitorizare a substan țelor PBT omniprezente, dac ă sunt 
îndeplinite anumite condi ții specificate:  există informații suficiente privind 
prezența substanței în corpurile de ap ă (în special, în sedimente și/sau biota), 
respectiv exist ă o bază de referin ță solidă pentru monitorizare.  
B4b: Reduce 
necondiționat 
monitorizarea Cerințele reduse de monitorizare a substan țelor PBT omniprezente ar fi specificate 
în Directiva privind SCM, f ără condiții. 
                                                 
6 Directiva 2009/90/CE a Comisiei solicit ă statelor membre s ă utilizeze tehnici analitice care îndeplinesc 
anumite cerin țe minime de calitate în ceea ce prive ște SCM-urile. În lipsa unor tehnici care îndeplinesc 
aceste criterii minime, trebuie utilizat e cele mai bune tehnici disponibile și care nu presupun costuri 
excesive. 
 
RO 8   RO Opțiunea  Descriere  
substanțelor PBT 
omniprezente  
C2: Baza de cuno ștințe: 
listă de supraveghere 
fără obligație legală Stabilește un mecanism voluntar pentru monitorizarea substan țelor care prezint ă un 
posibil risc pentru mediul acvatic, sau prin intermediul mediului acvatic, la nivelul UE, utilizând o list ă „dinamic ă” (substan țele sunt periodic ad ăugate sau retrase), 
pentru a asigura furnizarea unor date de monitorizare de înalt ă calitate la nivelul 
UE, pentru procesul de prioritizare.  Pe listă se găsesc întotdeauna aproximativ 20 
de substan țe, care sunt monitorizate de c ătre statele membre în 250-300 de situri 
reprezentative din întreaga UE, în conformitate cu orient ări tehnice convenite.  
 
C3: Baza de cuno ștințe:  
listă de supraveghere cu 
obligație legală Stabilește un mecanism similar celui stabilit de subop țiunea C2, dar impune statelor 
membre o obliga ție legală de monitorizare.  
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
5.1. Impactul op țiunilor referitoare la substan țe 
Opțiunea  Efecte pozitive  Efecte negative  
A2 Cunoștințe îmbunătățite și mai solide cu 
privire la amploarea riscurilor, coeren ță 
cu cele mai recente progrese științifice, 
permițând statelor membre, precum și 
altor politici, s ă ia măsurile necesare 
pentru a reduce riscurile generate de aceste substan țe. 
O mai bun ă protecție a sănătății umane și 
a biodiversit ății acvatice. Costuri poten țiale semnificative de 
modernizare a sta țiilor de tratare a apelor 
uzate industriale și urbane (pentru nichel), 
în vederea îndeplinirii SCM-MA de 2 μg/l, 
în funcție de condi țiile locale (investi țiile 
corespunz ătoare întregului ciclu de via ță, 
plus costurile de func ționare aferente, sunt 
estimate la aproximativ 2 miliarde EUR 
pentru Regatul Unit). Costurile sunt mai mici dacă SCM-MA se stabile ște la 4 μg/l. 
 
A3a Ca mai sus plus: informa ții suplimentare 
cu privire la riscul prezentat de noile substanțe și la eficacitatea m ăsurilor 
conexe.  
Date și informații valoroase pentru 
procesul decizional în contextul 
politicilor privind produsele de protec ție a 
plantelor, produsele chimice, emisiile industriale și deșeurile. 
Protecție suplimentar ă a sănătății umane 
și a biodiversit ății acvatice. În funcție de condi țiile locale, costuri 
potențiale semnificative de modernizare a 
unor stații de tratare a apelor uzate 
industriale și urbane (pentru nichel) . 
Costuri suplimentare de monitorizare de 4-9,6 milioane EUR pe an la nivelul 
întregii UE. 
Costuri de substituire a chinoxifenului, dacă acesta nu este inclus în scenariul de 
referință. 
A3b Ca mai sus plus: Date și informații 
valoroase pentru procesul decizional în 
contextul politicii privind biocidele 
Protecție suplimentar ă a sănătății umane 
și a biodiversit ății acvatice. Costuri de monitorizare suplimentare 
cumulative (în plus fa ță de opțiunea A2) de 
12-28,8 milioane EUR pe an la nivelul 
întregii UE. 
Pe lângă costurile nelegate de monitorizare 
ale opțiunii A3a: costuri poten țiale de 
substituire (dac ă este necesar, pentru 
cibutrin și terbutrin și, eventual, pentru 
cipermetrin în fermele de somoni). 
A3c Ca mai sus plus: Informa ții îmbunătățite 
cu privire la amploarea polu ării cu 
substanțe farmaceutice și SCM-uri la 
nivelul UE ca valori de referin ță pentru 
decizii de luare a unor eventuale m ăsuri 
la nivelul statelor membre.  
Protecție suplimentar ă a sănătății umane 
și a biodiversit ății acvatice. Costuri de monitorizare suplimentare 
cumulative (în plus fa ță de opțiunea A2) de 
15-36 milioane EUR pe an la nivelul 
întregii UE.  Pe lângă costurile nelegate de monitorizare 
ale opțiunii A3b:  
Posibile costuri de modernizare suplimentar ă a stațiilor de tratare a apelor 
 
RO 9   RO uzate urbane, pentru a elimina E2, dac ă este 
necesar la nivel local și dacă opțiunea A2 
nu asigură un nivel suficient în acest sens, 
și pentru a reduce emisiile de E2 în ap ă, 
provenite de la fermele zootehnice.  
Costurile de monitorizare sunt probabil supraestimate pentru op țiunile care includ mai multe 
substanțe, deoarece, de exemplu, costurile de e șantionare cresc mai lent, pe m ăsură ce crește 
numărul de substan țe. 
5.2. Impactul op țiunilor referitoare la substan țele PBT omniprezente și la baza de 
cunoștințe 
Opțiunea  Efecte pozitive  Efecte negative  
B2a Statele membre demonstreaz ă mai u șor 
reducerea polu ării cu alte SP, în pofida 
neîndeplinirii obiectivelor în ceea ce prive ște 
substanțele PBT omniprezente.  Se menține 
securitatea juridic ă prin nemodificarea defini ției 
stării chimice.  Nu s-au identificat efect e negative semnificative, 
deși ar putea exista discrepan țe între abord ările 
adoptate de diferite state membre.   
B2b Modalitate foarte simpl ă de a permite statelor 
membre s ă demonstreze progresele înregistrate 
în reducerea polu ării cu alte PS.   Protecție a mediului redus ă ca urmare a lipsei 
SCM-urilor la nivelul UE și a stimulentelor de a 
lua măsuri. Insecuritate juridic ă. 
B3a  
 Mai bună armonizare a evalu ării stării chimice;  
imagine mai clar ă a dimensiunii problemei.  
Flexibilitate în adaptarea rapid ă a strategiilor de 
monitorizare la noile tehnici analitice.   Posibile costuri de adaptare limitate pentru unele 
state membre f ără experiență în monitorizarea și 
în analiza în anumite matrice.  Lipsa clarit ății 
juridice în cazul absen ței metodelor analitice 
standardizate pentru anumite substan țe. 
B3b  
 Nivel ridicat de armonizare a evalu ării stării 
chimice și o bun ă imagine a dimensiunii 
problemei.  Claritate juridic ă. Posibile costuri de adaptare pentru unele state 
membre f ără experien ță în monitorizarea și în 
analiza în anumite matrice.  Imposibilitatea 
adaptării rapide la noi tehnici analitice.  
B4a Economii în ceea ce prive ște costurile de 0,8- 
2,9 milioane EUR pe an în UE.   Nu s-au identificat efecte negative semnificative.
B4b Economii în ceea ce prive ște costurile de 0,8- 
2,9 milioane EUR pe an în UE.   Risc de a nu sesiza anumite tendin țe indezirabile 
sau puncte sensibile.  
C2 Există probabilitatea de a îndeplini, cel pu țin 
parțial, obiectivul de a furniza date de 
monitorizare adecvate la nivelul UE, pe care s ă 
se bazeze procesul de prioritizare.  Costuri de monitorizare:  2-4 milioane EUR pe 
an pentru întreaga UE.  Costuri de elaborare a 
specificațiilor tehnice pentru monitorizare (sub 
0,2 milioane EUR pe an pentru întreaga UE).   
C3 Obligația juridic ă ar m ări probabilitatea 
îndeplinirii obiectivului [în lipsa acesteia, în 
bugetele lor, statele membre ar acorda prioritate 
(altor) obliga țiile juridice].  La fel ca cele indicate mai sus pentru op țiunea 
C2, plus costuri administrative suplimentare 
minore pentru Comisia European ă.  
 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
6.1. Compararea op țiunilor referitoare la substan țe 
În ceea ce prive ște eficacitatea în realizarea obiectivelor, cea mai cuprinz ătoare opțiune (A3c) 
ține seama în cel mai înalt grad de cele mai recente informa ții științifice incluse în revizuire, 
îmbunătățește în mod semnificativ cuno ștințele cu privire la riscurile prezentate de toate 
substanțele noi identificate și optimizeaz ă protecția împotriva acestora. Nu se propun m ăsuri 
suplimentare la nivelul UE. Toate m ăsurile necesare ar fi cel mai probabil luate la nivel local, 
deși ar putea ap ărea, la momentul oportun, necesitatea de a ac ționa la nivelul UE în temeiul 
altor acte legislative, dac ă informațiile de monitorizare arat ă că acest lucru este necesar . 
 
RO 10   RO Scenariul de referin ță ține seama de m ăsurile existente și de deciziile a șteptate în temeiul altor 
acte legislative ale UE. 
Nu sunt identificate costuri dispropor ționate la nivelul UE. Dac ă ar trebui suportate la nivel 
local costuri dispropor ționate, s-ar putea utiliza, pentru anumite corpuri de ap ă, exceptările în 
temeiul Directivei-cadru privi nd apa, în cazul în care condi țiile stabilite în aceast ă directivă ar 
fi îndeplinite. 
6.2. Compararea op țiunilor referitoare la substan țele PBT omniprezente și la baza 
de cunoștințe 
Opțiunea Eficacitatea  Eficiența  Coerența Nota 
globală 
B1 0 0 0 0 
Opțiuni privind aspectele de prezentare  
B2a ++ 
Evită aspectele de prezentare, de și, 
oficial, starea chimic ă ar continua s ă 
fie afectat ă de substan țele PBT 
omniprezente.  ++ 
Nu sunt implicate costuri majore și 
se reduce sarcina administrativ ă a 
statelor membre.  + Coerentă cu 
Directiva-cadru 
privind apa, asigur ă 
mai multă flexibilitate 
în ceea ce prive ște 
prezentarea  +++++ 
B2b + 
Evită complet aspectele de 
prezentare, dar submineaz ă 
obiectivul de reducere a riscurilor 
prezentate de anumite substan țe. ++ 
Nu sunt implicate costuri majore și 
se reduce sarcina administrativ ă a 
statelor membre.  -- Nu este coerent ă cu 
Directiva-cadru 
privind apa și cu 
politica privind 
produsele chimice. + 
Opțiuni privind matricea de monitorizare  
B3a ++ 
Puternic stimulent pentru utilizarea 
celei mai adecvate matrice. 
Contribuie la îmbun ătățirea 
cunoștințelor cu privire la riscurile 
prezentate de substan țe și la 
eficacitatea m ăsurilor. Permite 
luarea în considerare a situa ției 
locale. Eventuala lips ă a securității 
juridice în absen ța standardelor 
analitice interna ționale.  + 
Păstrarea unei anumite flexibilit ăți 
ar permite statelor membre 
adaptarea la condi țiile și la 
tradiția/experien ța locală. Costuri de 
adaptare moderate pentru unele state 
membre  + 
Consolideaz ă rolul 
Directivei 
2009/90/CE. 
Contribuie la 
îmbunătățirea 
evaluării eficacit ății 
măsurilor luate în 
cadrul altor politici.  ++++ 
B3b ++ 
Puternic stimulent pentru utilizarea 
celei mai adecvate matrice. 
Contribuie la îmbun ătățirea 
cunoștințelor cu privire la riscurile 
prezentate de substan țe și la 
eficacitatea m ăsurilor. Nu se pot lua 
în considerare situa țiile locale. 
Securitate juridic ă. - 
Costuri de adaptare mai mari pentru 
statele membre care nu au 
tradiție/experien ță în monitorizarea 
biotei.  ≈ 
Mai puțină 
flexibilitate în 
adaptarea la evolu ția 
tehnicilor analitice. Poate frâna evolu ția 
tehnicilor analitice 
pentru alte matrice. + 
Opțiuni privind reducerea monitoriz ării 
B4a + 
Reduce sarcina administrativ ă și 
costurile de monitori zare ale statelor 
membre  + Asigură disponibilitatea unei baze 
de referin ță solide pentru 
monitorizare, contribuind astfel la o 
bună cunoaștere a riscurilor 
prezentate de substan țele PBT 
omniprezente pentru mediul acvatic, 
sau prin intermediul mediului 
acvatic. ≈ ++ 
B4b + 
Reduce sarcina administrativ ă și 
costurile de monitori zare ale statelor 
membre  ≈ 
Nu garanteaz ă disponibilitatea unei 
baze de referin ță solide pentru 
monitorizare în toate statele membre 
și, prin urmare, nu asigur ă o bună ≈ + 
 
RO 11   RO cunoaștere a riscurilor prezentate de 
substanțele PBT omniprezente 
pentru mediul acvatic, sau prin 
intermediul mediului acvatic.  
C2 + 
Îmbunătățește cunoștințele, dar, 
datorită caracterului voluntar, poate 
avea ca rezultat lacune importante 
în ceea ce prive ște datele (acoperire 
insuficient ă la nivelul statelor 
membre) și lipsa aderen ței la 
specificațiile tehnice.  + 
Raportul dintre beneficii și costuri 
scade din cauza probabilit ății de a 
apărea lacune în ceea ce prive ște 
datele.  NA ++ 
 
C3 ++ 
Îmbunătățește cunoștințele și există 
probabilitatea de a acoperi toate sau 
majoritatea țărilor UE în mod 
armonizat.  ++ 
Furnizeaz ă seturi de date 
direcționate de înalt ă calitate la 
nivelul UE, adecvate procesului de 
prioritizare a substan țelor. NA ++++ 
 
Mărimea impactului în compara ție cu scenariul de referin ță (indicat prin 0): ++ puternic pozitiv + pozitiv; – – 
puternic negativ; – negativ; ≈ marginal/neutru; NA = nu se aplic ă 
 
6.3. Rezumatul op țiunilor preferate și al efectelor acestora 
Opțiunile preferate sunt: 
A3c – toate substan țele; 
B2a - prezentarea flexibil ă a substan țelor PBT omniprezente;  
B3a – alegerea matricei condi ționată de sensibilitatea analitic ă; 
B4a – reducerea condi ționată a monitoriz ării substan țelor PBT omniprezente;  
C3 - listă de supraveghere cu obliga ție legală 
 Aceste op țiuni ar urma s ă fie implementate prin modificarea Directivei privind SCM 
(Directiva 2008/105/CE) și a anexei X la Directiva-cadru pr ivind apa. Beneficiile, costurile și 
efectele distributive fa ță de scenariul de referin ță sunt sintetizate în tabelul urm ător, ținând 
seama de interac țiunile dintre op țiuni. 
 
Beneficii  
• Ar fi luate în considerare toate informa țiile științifice recente revizuite; 
• Statele membre ar fi încurajate s ă monitorizeze biota atunci când aceasta este cea mai adecvat ă matrice; 
• Ar fi obținută o imagine mai exact ă a poluării cu substan țe PBT omniprezente; 
• S-ar îmbun ătăți semnificativ cuno ștințele cu privire la riscurile prezentate de toate cele 15 substan țele prioritare și 
de substan țele PBT omniprezente care se reg ăsesc printre substan țele prioritare existente, precum și eficacitatea 
măsurilor destinate acestor substan țe, permițând astfel introducerea/îmbun ătățirea măsurilor la nivelul UE și la 
nivelul statelor membre, o mai bun ă direcționare a remedierii st ării sedimentelor și optimizarea protec ției 
împotriva riscurilor identificate – ceea ce conduce la beneficii pentru biodiversitate și sănătatea uman ă; 
• Măsurile aplicate pentru reducerea riscurilor prezentate de anumite substan țe (de exemplu, nichel) ar fi percepute 
ca reducând și riscurile provenind de la alte substan țe (de exemplu, E2); 
• Armonizarea SCM-urilor pentru mai multe substan țe ar asigura condi ții mai echitabile pentru întreprinderile din 
diferite state membre; 
• Ar fi redus ă sarcina administrativ ă asociată explicării neîndeplinirii, din cauza substan țelor PBT omniprezente, a 
obiectivului referitor la starea chimic ă , iar publicul ar primi informa ții mai clare; și 
 
RO 12   RO • Este de a șteptat să se realizeze economii în domeniul monitoriz ării substan țelor PBT omniprezente, iar sumele 
respective ar putea fi investite în îmbun ătățirea bazei de informa ții pentru viitoarele exerci țiile de prioritizare, 
(respectiv lista de supraveghere); 
Costuri  
• Costuri de monitorizare sup limentare pentru autorit ățile publice; 
• Costuri pentru autorit ățile publice și întreprinderile private, care vor fi pr obabil transferate consumatorilor, legate 
de introducerea tratamentelor suplimentare în sta țiile de tratare a apelor uzate urbane în vederea îndep ărtării 
nichelului și a E2, costuri pentru industrie legate de reducerea la surs ă a emisiilor industriale de nichel și costuri 
pentru cresc ătorii de animale, legate de instalarea gardurilor pe ntru a împiedica apropierea animalelor de cursurile 
de apă în vederea reducerii emisiilor de E2 în ap ă, deși unele dintre aceste costuri ar putea intra în domeniul de 
aplicare al altor acte legislative;  
• Costuri posibile, necunoscute dar care nu sunt, probabil, semnif icative, de substituire a ch inoxifenului, în cazul în 
care autoriza ția nu este oricum retras ă în temeiul legisla ției privind produsele de protec ție a plantelor; Aceste 
costuri ar putea reveni produc ătorilor, formulatorilor, fermierilor și/sau consumatorilor, depinzând de substitut; 
• Costuri de administrare a listei de supraveghere. 
Efecte distributive principale  
În continuare sunt sintetizate cele mai semnificative efecte distributive, cu excep ția beneficiilor generice pentru mediu și 
sănătate. Cele mai multe sunt legate de op țiunea privind substan ța preferat ă (A3c) și nu de op țiunile care abordeaz ă celelalte 
obiective generale. Nu se știe exact câte dintre aceste efecte ar fi incluse în scenariul de referin ță. 
• Efecte sectoriale 
• ar putea privi produsele de uz agricol și produsele de protec ție a plantelor, ca urmare a includerii în pachetul 
preferat a patru produse de protec ție a plantelor utilizate în prezent; este de a șteptat însă ca cele mai multe dintre 
măsurile care ar putea fi necesare s ă fie incluse în scenariul de referin ță; 
• ar putea ap ărea, de asemenea, în industria apei, ca urmare a necesit ății de a îndeplini un SCM mai strict pentru 
nichel și un SCM pentru E2; 
• ar apărea în sectorul public, ca urmare a necesit ății de a monitoriza mai multe substan țe și, eventual, de a acoperi 
și investițiile în stațiile de tratare a apelor uzate urbane (un cost care ar fi probabil transferat consumatorilor); 
• ar putea ap ărea și în alte sectoare, precum acvacultur ă, construc ții, metalurgie, transporturi și tratamentul 
deșeurilor, dar nu este de a șteptat să fie semnificative. 
Efecte specifice produc ătorilor și utilizatorilor 
• ar putea interesa produc ătorii și formulatorii de pesticide și produse biocide, depinzând, din nou, de scenariul de 
referință; 
• ar putea afecta expor tul anumitor substan țe produse înc ă în UE pentru export, printre care se num ără HBCDD și 
trifluralinul, de și exportul acestora ar putea fi oprit oricum în scenariul de referin ță. 
Efecte specifice la nivelul statelor membre și al regiunilor 
• ar putea include efecte minore asupra comer țului (exportul și importul de substan țe), dar acestea ar fi cuprinse, în 
mare parte, în sc enariul de referin ță; 
• ar putea privi produsele de protec ție a plantelor, deoarece unele state membre utilizeaz ă și comercializeaz ă mai 
multe astfel de produse; 
• ar putea include efecte legate de consumul relativ de produse farmaceutice, de m ărimea litoralului, de prevalen ța 
și densitatea aglomer ărilor urbane, de intensitatea activit ății de creștere a animalelor și de condi țiile naturale care 
afectează biodisponibilitatea. 
 
RO 13   RO În ansamblu, op țiunile preferate ar atinge majoritate a obiectivelor cu cea mai mare eficien ță, 
asigurând, în acela și timp, coeren ța cu legisla ția existent ă și evitând efectele distributive 
neechitabile semnificative. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Directiva-cadru privind apa prevede procese integrate de monitorizare și evaluare. În directiv ă 
se prevede monitorizarea cu  regularitate a concentra țiilor de substan țe prioritare și de 
substanțe periculoase prioritare în mediu.