TAC-urile reprezintă unul dintre principalele instrumente de gestionare a pescuitului. În Atlanticul de Nord și zonele adiacente, Comisia a propus TAC-uri în conformitate cu nivelul Fmsy pentru 2019 sau ușor sub acest nivel, în cazul tuturor celor 76 de TAC-uri pentru care erau disponibile avize referitoare la Fmsy. Acest lucru nu a fost posibil în cazul a 5 TAC-uri pentru care Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) nu a dat niciun aviz referitor la TAC, deoarece acest lucru ar fi condus la situații de blocaj cu consecințe socioeconomice grave, decizându-se menținerea la un nivel mic a TAC-urilor aferente capturilor accidentale. Consiliul a stabilit 59 de TAC-uri în conformitate cu Fmsy, corespunzând unui număr de 3 TAC-uri în plus față de 2018.

În Atlanticul de Nord și în zonele adiacente, numărul stocurilor aflate în cadrul limitelor biologice de siguranță aproape s-a dublat de la 15 în 2003 la 29 în 2017 (o creștere de 2 % față de 2016), cea mai mare creștere înregistrându-se în Golful Biscaya și în apele iberice – de la 2 la 8 stocuri aflate în cadrul limitelor biologice de siguranță. Volumul global al biomasei a continuat să se dezvolte în mod pozitiv, crescând cu aproximativ 36 %.

În Marea Mediterană și în Marea Neagră, biomasa stocului de reproducere din 2016 nu a înregistrat o creștere semnificativă în comparație cu 2003. Stocul de calcan din Marea Neagră indică o tendință de creștere a biomasei și o scădere a pescuitului excesiv.

2.3.Situația flotei UE

Capacitatea flotei UE a continuat să scadă. În decembrie 2018, registrul flotei UE (inclusiv din regiunile ultraperiferice) conținea 81 644 de nave cu o capacitate totală de 1 533 180 măsurată în tonaj brut (GT) și de 6 075 634 măsurată în kilowați (kW). Aceasta reprezintă o scădere cu 1,32 % față de anul precedent în ceea ce privește numărul de nave, GT (2,46 %) și kW 2,61 %. Cu toate acestea, un număr semnificativ de segmente de flotă (190 dintre cele 255 segmente evaluate) continuă să nu fie în echilibru cu posibilitățile lor de pescuit.

Acestea fiind spuse, performanța economică a flotei UE a continuat să înregistreze profituri nete record, de 1,3 miliarde EUR în 2017. Îmbunătățirile continue sunt, în principal, rezultatul prețurilor medii mari la pește (încasări mai mari pentru mai puțini pești debarcați) în contextul menținerii unor prețuri mici la carburanți. Îmbunătățirea anumitor stocuri importante, împreună cu progresele tehnologice, au contribuit și ele la îmbunătățirea performanței. Deși încă nu sunt disponibile cifrele pentru 2018 și 2019, se preconizează rezultate similare, în pofida unei ușoare creșteri a prețurilor la carburanți.

Se observă o tendință economică pozitivă la mai multe flote care vizează stocurile exploatate în mod sustenabil (de exemplu, eglefin, cardină albă și cambulă de Baltica în Marea Irlandei; hering, merluciu nordic și limbă-de-mare în estul și vestul Canalului Mânecii; pește-pescar în Golful Biscaya), care tind să își îmbunătățească rentabilitatea și salariile. Dimpotrivă, flotele care vizează stocuri supraexploatate tind să înregistreze o performanță economică mai slabă.

Totalul ocupării forței de muncă în cadrul flotei UE în echivalent normă întreagă (ENI) a scăzut, în medie, cu 1,3 % pe an începând din 2008, parțial din cauza scăderii capacității flotei. Cu toate acestea, salariul mediu per ENI a crescut în medie cu 2,7 % pe an. Salariul mediu anual per ENI este de 24 800 EUR. Pentru o serie de flote din Marea Nordului și din Oceanul Atlantic, spre deosebire de alte regiuni, creșterea ocupării forței de muncă este o tendință care în prezent pare să se consolideze.

Un pas important în ceea ce privește îmbunătățirea condițiilor de lucru în cadrul flotei UE a fost realizat prin implementarea în legislația UE a Convenției Organizației Internaționale a Muncii (OIM) C188 privind munca în domeniul pescuitului, astfel cum a fost convenit de către partenerii sociali din UE. Statele membre trebuie să se conformeze noilor norme până la 15 noiembrie 2019. Recent, Comisia a invitat din nou statele membre să ratifice Convenția internațională a Organizației Maritime Internaționale privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart pentru personalul navelor de pescuit (ratificată până în prezent numai de 10 state membre).

2.4.Progresele înregistrate în ceea ce privește gestionarea descentralizată a pescuitului

2.4.1.Planuri multianuale

Planurile multianuale (MAP) sunt acte adoptate prin codecizie care prevăd, printre alte aspecte, calendarul pentru implementarea obiectivului MSY și o serie de instrumente de flexibilitate pentru gestionarea activităților de pescuit.

Adoptarea recentă a PMA pentru stocurile demersale din apele occidentale este o evoluție esențială în punerea în aplicare a PCP ca instrument central pentru gestionarea activităților de pescuit. El va contribui la asigurarea unui pescuit sustenabil și va completa seria de planuri multianuale pentru Marea Nordului și Marea Baltică. În acest an, Comisia va prezenta un raport privind punerea în aplicare a planului multianual pentru Marea Baltică.

O altă realizare este adoptarea, în 2019, a primului PMA aplicabil în Marea Mediterană. Acesta se aplică activităților de pescuit care exploatează stocuri demersale în vestul Mării Mediterane, stabilește o reducere obligatorie de 10 % a efortului de pescuit, care se va aplica începând cu 1 ianuarie 2020, și prevede atingerea Fmsy în zonă cel târziu până în 2025. În schimb, nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește PMA pentru speciile de pești pelagici mici din Marea Adriatică.

2.4.2.Acte delegate adoptate în contextul regionalizării

Grupurile regionale au jucat un rol important în introducerea progresivă a obligației de debarcare, prezentând Comisiei recomandări comune. Pe baza acestor recomandări, Comisia a adoptat 4 (noi) planuri privind aruncarea capturilor înapoi în mare, înainte de sfârșitul anului 2018.

Actele delegate de transpunere a recomandărilor comune privind măsurile de conservare pentru siturile Natura 2000 și alte zone protejate în temeiul articolului 11 din Regulamentul 1380/2013 au necesitat mai mult timp pentru a fi materializate și vizează numai anumite zone din Marea Nordului și din Marea Baltică. Anul acesta sunt așteptate noi recomandări comune, însă sunt necesare progrese suplimentare.

2.4.3.Implicarea părților interesate

Consiliile consultative (CC), în calitate de principale organizații ale părților interesate instituite în temeiul PCP, joacă un rol mai important în procesul de regionalizare. În 2018, cele 10 CC existente au transmis Comisiei 73 de recomandări, în comparație cu 64 în 2017. În documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezenta comunicare există exemple privind modul în care recomandările lor și-au adus contribuția.

2.5.Obligația de debarcare

La 1 ianuarie 2019, obligația de debarcare a intrat pe deplin în vigoare. Comisia a primit rapoarte de la 18 state membre, de la Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului, precum și scrisori de la 5 consilii consultative privind punerea în aplicare a obligației de debarcare în 2018. Din rapoarte rezultă că părțile interesate recunosc importanța asigurării respectării de către toți a normelor, astfel încât punerea în aplicare a obligației de debarcare să fie corespunzătoare. Cu toate acestea, raportarea cu privire la capturile aruncate înapoi în mare este insuficientă, generând o discrepanță între estimările privind capturile aruncate înapoi în mare. Comisia își menține pe deplin angajamentul de a lucra la soluționarea acestor deficiențe împreună cu statele membre și cu consiliile consultative.