P9_TA(2022)0059

Politica de coeziune: promovarea transformării inovatoare și inteligente și a conectivității TIC regionale

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la rolul politicii de coeziune în promovarea transformării inovatoare și inteligente și a conectivității TIC regionale (2021/2101(INI))

(2022/C 347/04)

Parlamentul European,

— având în vedere articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitor la consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii,

— având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (1) (Regulamentul privind dispozițiile comune), în special primul său obiectiv de politică menționat la articolul 5,

— având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (2),

— având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (3),

— având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 (4),

— având în vedere Regulamentul (UE) 2020/2221 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește resursele suplimentare și măsurile de implementare cu scopul de a oferi asistență pentru sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pentru pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei (REACT-EU) (5),

— având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (6),

— având în vedere Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a Programului InvestEU și de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1017 (7),

— având în vedere Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului „Europa digitală” (Regulamentul de instituire a programului Europa digitală) (8), care este dedicat sprijinirii transformării digitale în UE,

— având în vedere instrumentul de redresare NextGenerationEU,

— având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune în domeniul educației digitale pentru 2021-2027: Reforma sistemelor de educație și formare în era digitală” (COM(2020)0624),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 30 iunie 2021 intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” (COM(2021)0345),

— având în vedere rapoartele din 2020 ale Comisiei privind indicele economiei și societății digitale,

— având în vedere studiul Departamentului tematic pentru politici structurale și de coeziune din 15 iunie 2018 intitulat „Digital Agenda and Cohesion Policy” (Agenda digitală și politica de coeziune),

— având în vedere Declarația de angajament privind femeile în sectorul digital din 9 aprilie 2019, semnată de către miniștrii UE și reprezentanți ai statelor membre, precum și de UK,

— având în vedere Declarația de la Berlin privind societatea digitală și guvernarea digitală bazată pe valori din 8 decembrie 2020,

— având în vedere raportul Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați din 16 octombrie 2020 intitulat „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work” (Indicele egalității de gen 2020: digitalizarea și viitorul muncii),

— având în vedere recomandarea Consiliului Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind conectivitatea în bandă largă, modificată la 24 februarie 2021,

— având în vedere concluziile Consiliului European din 2 octombrie 2020 privind COVID-19, piața unică, politica industrială și dimensiunea digitală și relațiile externe, în special cele privind transformarea digitală,

— având în vedere proiectul de concluzii al Consiliului din 11 decembrie 2020 privind digitalizarea în favoarea mediului,

— având în vedere proiectul de concluzii al Consiliului din 7 aprilie 2021 privind telemunca în contextul muncii de la distanță,

— având în vedere planul comun privind telemunca și clima al orașului Bruxelles,

— având în vedere studiul Departamentului tematic pentru politici economice, științifice și privind calitatea vieții din 30 aprilie 2021 intitulat „The impact of teleworking and digital work on workers and society: Special focus on surveillance and monitoring, as well as on mental health of workers” (Impactul telemuncii și al muncii digitale asupra lucrătorilor și a societății: acordarea unei atenții deosebite supravegherii și monitorizării, precum și sănătății mintale a lucrătorilor),

— având în vedere inițiativa Comisiei Europene privind acțiunea UE „Sate inteligente”,

— având în vedere studiul Departamentului tematic pentru politici structurale și de coeziune din 30 septembrie 2020 intitulat „EU Lagging Regions: state of play and future challenges” (Regiunile din UE care au rămas în urmă: situația actuală și provocări viitoare),

— având în vedere Declarația de la Cork 2.0 din 5 și 6 septembrie 2016 intitulată „O viață mai bună în zonele rurale”,

— având în vedere studiul comun al Comitetului Regiunilor și al Comisiei din 18 ianuarie 2018 intitulat „Innovation Camp Methodology Handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development” (Manual metodologic pentru taberele de inovare: realizarea potențialului procesului de descoperire antreprenorială pentru inovare teritorială și dezvoltare) (9),

— având în vedere politica Irlandei în materie de dezvoltare rurală pentru perioada 2021-2025 intitulată „Viitorul nostru rural” și accentul pus pe telemuncă în zonele rurale,

— având în vedere raportul Fundației Europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă din 28 septembrie 2020 intitulat „Living, working and COVID-19” (Condițiile de viață și de muncă și pandemia de COVID-19),

— având în vedere studiul Comisiei din august 2019 intitulat „The changing nature of work and skills in the digital age” (Cum s-a schimbat naturii muncii și a competențelor în era digitală) (10),

— având în vedere documentul de lucru al Comisiei din decembrie 2018 intitulat „The Geography of EU Discontent” („Geografia nemulțumirii față de UE”) (11),

— având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la conturarea viitorului digital al Europei: înlăturarea barierelor din calea funcționării pieței unice digitale și îmbunătățirea utilizării IA pentru consumatorii europeni (12),

— având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (13),

— având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la politica de coeziune și strategiile de mediu de la nivel regional în lupta împotriva schimbărilor climatice (14),

— având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 inversarea tendințelor demografice în regiunile Uniunii utilizând instrumentele politicii de coeziune (15),

— având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

— având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0010/2022),

A. întrucât ambiția Uniunii este să pună în aplicare în continuare politici digitale eficace, care să permită tuturor cetățenilor și întreprinderilor să realizeze un viitor digital durabil și prosper în toate regiunile;

B. întrucât transformarea digitală trebuie să fie echitabilă și favorabilă incluziunii, să genereze oportunități și să promoveze egalitatea, calitatea vieții, competitivitatea regională și modernizarea economiei;

C. întrucât tranziția digitală trebuie să meargă mână în mână cu tranziția verde în curs – denumite împreună „dubla tranziție”; întrucât dimensiunea socială a acesteia nu trebuie ignorată;

D. întrucât o economie modernă presupune introducerea unor noi modele de afaceri, în conformitate cu tendințele care reprezintă a patra revoluție industrială, care vor răspunde provocărilor moderne ale transformării digitale și ecologice;

E. întrucât regiunile europene care au cea mai mare nevoie de o tranziție durabilă sunt, în general, și cele cu niveluri ridicate de sărăcie și excluziune; întrucât sunt necesare măsuri decisive și investiții pentru o redresare rapidă, care ar trebui să se axeze pe atenuarea efectelor economice și sociale ale pandemiei, relansarea activității economice, promovarea dezvoltării durabile, tranziția verde, transformarea digitală și punerea în aplicare a principiilor de acțiune ale Pilonului european al drepturilor sociale, pentru a îmbunătăți competitivitatea Europei;

F. întrucât noul cadru financiar multianual, împreună cu instrumentul NextGenerationEU, constituie cel mai mare pachet de stimulente din UE și acestea vor contribui la reconstruirea unei Uniuni mai verzi, mai digitale și mai reziliente în era post-COVID-19; întrucât, în același timp, noua politică de coeziune prezintă o oportunitate fără precedent pentru ca statele membre să stimuleze digitalizarea, impunându-le acestora să aloce o sumă minimă pentru tranziția digitală și să se asigure că sunt îndeplinite anumite condiții pentru a primi această finanțare, așa cum s-a subliniat în cadrul de investiții pentru politica de coeziune 2021-2027;

G. întrucât există încă un decalaj digital în UE în ceea ce privește geografia, vârsta, genul, nivelul de educație, statutul socioeconomic și venitul, ceea ce împiedică unele persoane și întreprinderi să beneficieze de avantajele transformării digitale; întrucât acest decalaj digital poate izola și mai mult regiunile afectate de declinul demografic, contribuind astfel la dezechilibrele teritoriale ale UE;

H. întrucât nivelul de acoperire în bandă largă din Europa arată că sunt încă necesare investiții semnificative, în special în zonele rurale, unde 10 % din gospodării nu sunt acoperite de niciun tip de rețea fixă și 41 % nu dispun de nicio tehnologie în bandă largă de mare viteză și doar 59 % au acces la conexiuni în bandă largă de generație următoare (cel puțin 30 Mbps), comparativ cu 87 % dintre gospodăriile din restul Uniunii (16); întrucât, pe lângă conectivitatea TIC deficitară, zonele rurale și periferice se confruntă deseori și cu alte provocări structurale, precum lipsa infrastructurii și a serviciilor, veniturile scăzute sau lipsa structurilor educaționale și a activelor culturale, din cauza cărora persoanele înalt calificate se văd nevoite să se mute în regiuni mai promițătoare (exodul de creiere) (17); întrucât fondurile UE ar trebui să contribuie la punerea la dispoziție a unor infrastructuri esențiale pentru a face față provocărilor demografice;

I. întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) sunt coloana vertebrală a economiei europene, reprezentând 99 % din totalul întreprinderilor din UE și angajând aproximativ 100 de milioane de persoane; întrucât acestea reprezintă peste jumătate din PIB-ul Europei și sunt esențiale pentru realizarea dublei tranziții a UE către o economie sustenabilă și digitală, contribuind în același timp la valoarea adăugată a fiecărui sector economic; întrucât, cu toate acestea, numai 17 % dintre IMM-uri au integrat cu succes tehnologii digitale în activitatea lor, comparativ cu 54 % dintre întreprinderile mari; întrucât unele industrii și sectoare tradiționale precum sectorul construcțiilor, sectorul agroalimentar, sectorul textil și sectorul oțelului înregistrează întârzieri în transformarea digitală (18);

J. întrucât, deși pandemia de COVID-19 a dus la o expansiune masivă a telemuncii și a muncii mobile bazate pe TIC (TICTM) (19), care oferă un mare potențial de a conecta mai mult locurile de muncă de la centrele urbane la orașele mai mici, suburbii și zonele rurale, există diferențe semnificative în ceea ce privește capacitatea de a lucra de la distanță între lucrătorii cu salarii mari și cei slab remunerați, între muncitori și angajații cu studii superioare, precum și între femei și bărbați (20); întrucât TICTM și digitalizarea serviciilor pot facilita, în anumite condiții, o distribuție geografică mai echilibrată a ocupării forței de muncă și a populației;

K. întrucât, pentru a contribui la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, FSE+ ar trebui să sprijine investițiile în oameni și sisteme în domeniile ocupării forței de muncă, educației și incluziunii sociale, oferind, în același timp, sprijin pentru îmbunătățirea calității, a caracterului incluziv, a eficacității și a relevanței pentru piața muncii a sistemelor de educație și formare, inclusiv promovarea învățării digitale și dezvoltarea profesională a personalului didactic; întrucât acest lucru ar sprijini coeziunea economică, teritorială și socială, în conformitate cu articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

L. întrucât experiențele dobândite în urma pandemiei de COVID-19 au arătat cât de importantă este dezvoltarea infrastructurii digitale pentru funcționarea economiilor și a societăților, inclusiv pentru serviciile de sănătate, educația publică și administrația publică; întrucât pandemia a evidențiat, de asemenea, multe dintre problemele existente în zonele rurale și a subliniat vulnerabilitatea acestor regiuni, în special în ceea ce privește capacitatea digitală, calitatea și furnizarea serviciilor de sănătate, educația, accesul la banda largă, reziliența lanțurilor valorice și competențele digitale;

M. întrucât, deși Agenda pentru competențe în Europa a stabilit obiectivul ca 70 % din populația adultă a UE să dețină cel puțin competențe digitale de bază până în 2025, 42 % din populația UE nu dispune încă de competențe digitale de bază, iar 37 % dintre lucrători încă nu dispun de suficiente competențe digitale, potrivit Comisiei; întrucât există încă disparități geografice grave în ceea ce privește competențele TIC; întrucât femeile sunt subreprezentate în mod disproporționat în sectorul TIC din UE, ele ocupând doar 17 % (21) din posturile TIC specializate și fiind mai puțin susceptibile să aibă competențe digitale specializate și să lucreze în domenii legate de TIC; întrucât mai puțin de 25 % din întreprinderile din UE-27 au oferit personalului lor formare în domeniul TIC în 2019, înregistrându-se diferențe semnificative între statele membre (22); întrucât decalajul de gen persistă în special în cazul întreprinderilor nou-înființate, 91 % din capitalul total investit în tehnologia europeană în 2020 fiind alocat unor echipe fondatoare formate exclusiv din bărbați (23);

N. întrucât dezvoltarea sectorului TIC și măsurile menite să promoveze inovarea sunt necesare și pentru a susține digitalizarea economiei și a societății în general, și a sectoarelor industriale, în special;

O. întrucât digitalizarea serviciilor publice trebuie să meargă mână în mână cu drepturile la viața privată și la protecția datelor cu caracter personal, în conformitate cu Regulamentul General privind Protecția Datelor (24),

Politica de coeziune pentru perioada 2021-2027 și provocările dublei tranziții

1. salută pachetul privind politica de coeziune pentru perioada 2021-2027 și primul său obiectiv de politică (OP 1), care se axează pe dezvoltarea unei Europe mai competitive și mai inteligente, „prin promovarea unei transformări economice inovatoare și inteligente și a conectivității TIC regionale” ( 25 )

2. evidențiază rolul pe care noua politică de coeziune îl poate juca în promovarea dublei tranziții digitale și verzi; subliniază că componentele digitale și în materie de inovare ale noii politici de coeziune vor fi esențiale pentru a permite o transformare durabilă și incluzivă a societății, către o economie mai socială și mai competitivă și pentru a atinge obiectivele Pactului verde european și ale deceniului digital al Europei stabilite pentru 2030; subliniază că este necesară o infrastructură digitală de bună calitate și la prețuri accesibile și trebuie adoptate măsuri pentru a dezvolta competențele digitale în rândul tuturor grupurilor de utilizatori și că acestea ar trebui să fie stimulate și prin utilizarea flexibilă și complementară a diferitelor tipuri de sprijin și finanțare;

3. reamintește că sprijinul acordat prin intermediul Fondului european de dezvoltare regională și al Fondului de coeziune (FEDR-FC) în cadrul OP 1 este pus la dispoziția statelor membre pentru a face investiții în inovare, în conformitate cu conceptul specializării inteligente; invită autoritățile naționale și regionale să își îmbunătățească abordarea în ceea ce privește specializarea inteligentă, axându-se pe cele mai promițătoare domenii și proiecte în ceea ce privește oportunitățile de inovare și dezvoltarea durabilă;

4. subliniază importanța conceptului de „sate inteligente” în combaterea dificultăților Uniunii legate de climă și de aspectele digitale și salută integrarea acestuia în viitoarea politică agricolă comună (PAC) și în politica de coeziune și politica regională; insistă ca statele membre să includă abordarea privind satele inteligente în programele lor de politică de coeziune de la nivel național și regional;

5. reamintește că, în temeiul regulamentului privind FEDR și FC, statele membre au obligația de a consacra cel puțin 8 % din resursele lor investițiilor pentru locuri de muncă și creștere, pentru a realiza o dezvoltare urbană durabilă; regretă că nu s-a putut institui încă o alocare similară pentru zonele rurale; constată, în acest sens, că regulamentul prevede că trebuie acordată o atenție deosebită combaterii schimbărilor climatice și de mediu și valorificării potențialului tehnologiilor digitale în vederea inovării, permițând autorităților regionale să își concentreze finanțarea în domeniul dezvoltării urbane durabile;

6. reamintește că Regulamentul de instituire a programului Europa digitală stabilește că acțiunile comune dintre acest instrument și FEDR-FC trebuie să contribuie la dezvoltarea și consolidarea ecosistemelor regionale și locale de inovare, la transformarea industrială și la transformarea digitală a societății și a administrațiilor publice;

7. îndeamnă Consiliul și Comisia să stabilească obiective mai ambițioase pentru dezvoltarea digitală a tuturor regiunilor UE și solicită un plan european de acțiune în domeniul digital pentru toate regiunile, cu obiective și măsuri pe termen mediu pentru 2025 și recomandări specifice pentru UE și statele membre, pentru a obține rezultate tangibile până în 2030;

8. subliniază că trebuie să se garanteze că procesele de digitalizare iau în considerare în mod corespunzător particularitățile regionale și nevoile specifice; reamintește că o abordare universală poate risca să exacerbeze decalajul care există între regiunile și teritoriile cu niveluri de dezvoltare diferite;

9. subliniază că este important să se asigure coerența între numeroasele inițiative și programe ale UE care promovează digitalizarea și să se creeze, în consecință, sinergii cu instrumentele politicii de coeziune pentru a maximiza oportunitățile în acest domeniu; îndeamnă statele membre să țină seama de faptul că investițiile în digitalizare trebuie să includă un obiectiv de creștere care să fie aliniat la strategiile de dezvoltare economică durabilă, evitând totodată suprapunerile;

10. constată că un sistem de mobilitate eficient este una dintre condițiile pentru dezvoltarea economică regională, coeziunea teritorială și dezvoltarea potențialului regional; evidențiază că trebuie deci să se asigure finanțarea necesară pentru dezvoltarea și întreținerea legăturilor de transport durabile din punctul de vedere al mediului și accesibile ca preț, care ar putea încuraja generația în vârstă să rămână în agricultură mai mult timp și să atragă tinerii din centrele regionale să lucreze în zonele rurale;

11. subliniază că regiunile mai puțin dezvoltate din UE se confruntă cu provocări specifice; invită Comisia să furnizeze asistență adaptată acestor regiuni cu scopul de a le consolida capacitatea administrativă, cunoștințele și competențele tehnologice, pentru a asigura o tranziție reușită a economiilor și societăților lor către un viitor din ce în ce mai digital;

12. salută poziția Consiliului care sprijină recunoașterea de către Comisie a „dublei provocări” a tranziției verzi și a transformării digitale; subliniază potențialul dublei tranziții de a crea noi locuri de muncă verzi și digitale necesare pentru redresarea economică după pandemia de COVID-19 și este convins că componenta digitală va fi esențială pentru atingerea ambițiilor Pactului verde european și a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU, prevăzute în strategia digitală a UE „Conturarea viitorului digital al Europei”;

13. subliniază necesitatea de a sprijini dezvoltarea de soluții digitale nu numai pentru prevenirea schimbărilor climatice, cum ar fi reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin utilizarea eficientă a resurselor digitale și inovarea inteligentă, ci și pentru adaptarea la schimbările climatice; evidențiază necesitatea de a dezvolta instrumente și aplicații digitale de avertizare pentru a reduce efectele negative ale dezastrelor naturale, cum ar fi inundațiile, alunecările de noroi, valurile de căldură și incendiile forestiere;

Depășirea decalajelor digitale

14. invită Comisia să se asigure că viitorul observator rural colectează date cuprinzătoare și actualizate privind decalajul digital, pentru a sprijini statele membre în identificarea nevoilor regiunilor și orașelor lor; consideră că este fundamental să se dețină informații actualizate privind progresul digitalizării în toate regiunile europene și invită Comisia să furnizeze date privind indicele economiei și societății digitale la nivelul NUTS 2;

15. subliniază că decalajul digital are două laturi, și anume: infrastructura și capacitatea, faptul că originile lor sunt diferite și că acestora trebuie să li se aplice politici diferite și adaptate caracteristicilor lor respective;

16. constată cu îngrijorare decalajul digital care persistă în interiorul statelor membre și între acestea; este îngrijorat în special de decalajul digital dintre mediul urban și cel rural din punctul de vedere al calității și accesibilității rețelelor în bandă largă ( 26 ) ; reamintește, în special, că investițiile viitoare din FEDR-FC ar trebui să contribuie în continuare la dezvoltarea rețelelor de infrastructură digitală de mare viteză; evidențiază faptul că trebuie să se acorde prioritate zonelor rurale în această privință;

17. îndeamnă Comisia și statele membre să ofere sprijin și asistență platformelor și proiectelor existente din domeniul digitalizării echitabile și favorabile incluziunii, ca instrumente prin care toate regiunile din UE, inclusiv cele îndepărtate și rurale, să ajungă la un nivel de secol XXI;

18. constată că există un decalaj grav în ceea ce privește competențele digitale între adulții din zonele rurale și cei care locuiesc în orașe, ceea ce afectează în special persoanele cu venituri mici, femeile și persoanele în vârstă; constată că acest decalaj este deosebit de accentuat în anumite state membre și exacerbează dificultatea existentă de a găsi un loc de muncă în zonele rurale; invită statele membre să investească în măsuri specifice de perfecționare profesională și în materie de educație, pentru a elimina decalajele digitale, și evidențiază că aceste diferențe sunt legate, printre altele, de lipsa accesului la rețelele de mare capacitate;

19. ia act cu mare interes de Busola pentru dimensiunea digitală a Comisiei, care va încerca să transpună ambițiile digitale ale UE pentru 2030 în obiective concrete repartizate în patru sectoare principale: competențe, infrastructuri digitale sigure și sustenabile, transformarea digitală a întreprinderilor și digitalizarea serviciilor publice; invită Comisia să raporteze în mod regulat cu privire la progresele înregistrate în aceste patru domenii;

20. este convins că digitalizarea reprezintă o oportunitate de a îmbunătăți calitatea vieții și de a promova oportunitățile educaționale, crearea de locuri de muncă, inovarea și o mai bună accesibilitate a serviciilor publice în regiunile rurale și în cele rămase în urmă, ajutând astfel la inversarea tendințelor de depopulare și la combaterea exodului creierelor;

21. salută obiectivul programului privind politica digitală pentru 2030 de a se asigura că toate zonele populate din UE sunt acoperite de tehnologia 5G până la sfârșitul deceniului; invită Comisia să promoveze, în viitoarele dispoziții legislative, măsuri care să faciliteze introducerea rețelelor 5G în zonele rurale, în special prin reducerea sau eliminarea procedurilor administrative oneroase;

22. evidențiază că trebuie depășit decalajul digital persistent dintre zonele rurale și cele urbane și trebuie exploatat potențialul oferit de conectivitate și digitalizare în zonele rurale prin dezvoltarea unei strategii orizontale; invită statele membre să utilizeze resursele politicii de coeziune, ale PAC și ale NextGenerationEU pentru a implementa și a dezvolta un concept de „sate inteligente” după 2020, care să contribuie la digitalizare, la consolidarea potențialului economic, la inovare și la incluziunea socială în zonele rurale și la capacitarea comunităților rurale prin proiecte adaptate care să vizeze îmbunătățirea conectivității în bandă largă și a infrastructurii; reamintește însă că strategiile de digitalizare ar trebui adaptate la contextul rural și puse în aplicare cu implicarea și cu participarea activă a comunităților rurale și că tehnologiile digitale și robotice trebuie puse în aplicare în agricultură; subliniază că obiectivul stabilit pentru 2030 de tranziție către agricultura sustenabilă, se va putea atinge prin promovarea noilor tehnologii, cercetare și inovare și prin transferul permanent de cunoștințe către zonele rurale;

23. îndeamnă statele membre să utilizeze resursele financiare de care dispun atât prin fondurile structurale și de investiții europene, cât și prin instrumentul NextGenerationEU, în cea mai mare măsură posibilă, pentru a oferi regiunilor sprijinul specific de care au nevoie pentru a reduce și depăși decalajul digital din zonele rurale și dintre generații; invită, de asemenea, statele membre să sprijine implementarea rețelelor de foarte mare capacitate prin sisteme adecvate de finanțare publică în zonele care nu sunt deservite de piață și să ofere soluții transsectoriale și cuprinzătoare, cum ar fi satele inteligente și centrele de inovare rurală; sprijină eforturile de promovare a digitalizării prin consolidarea concentrării tematice în politica de coeziune, promovând totodată cooperarea cu Banca Europeană de Investiții sau cu alte bănci de dezvoltare; atrage atenția asupra riscului de accentuare a disparităților prin nesprijinirea corespunzătoare a celor mai vulnerabile regiuni, care, deseori, au o capacitate inferioară de a planifica și a cheltui în mod eficace fondurile, deși au cea mai mare nevoie de acestea;

24. solicită, în plus, punerea în aplicare deplină a Mecanismului pentru interconectarea Europei, al cărui nou instrument de finanțare digitală va juca un rol vital, alături de o mai mare conectivitate digitală transfrontalieră în eliminarea decalajelor economice, sociale și teritoriale, oferind oportunități noi și multiple regiunilor și zonelor rurale ale Europei;

Digitalizarea echitabilă și favorabilă incluziunii

25. subliniază că este necesar un proces de digitalizare sustenabil și incluziv, care să fie echitabil din punct de vedere social și economic și să nu lase pe nimeni în urmă; subliniază că sprijinul acordat în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene ar trebui să contribuie la dezvoltarea potențialului digital și a inovării în sectorul IMM-urilor pentru a consolida capacitățile și competențele digitale ale populației și ar trebui să sprijine incluziunea în societatea digitală și să promoveze coeziunea economică, socială și teritorială în toate regiunile UE, punând accent pe regiunile mai puțin dezvoltate;

26. invită statele membre să se asigure că digitalizarea serviciilor publice este însoțită de măsuri care sporesc capacitatea cetățenilor de a accesa internetul, și aceasta fără discriminări, restricții sau interferențe; reamintește că premisa unei tranziții digitale de succes se bazează pe o conexiune stabilă și accesibilă la internet de mare capacitate;

27. subliniază provocările cu care se confruntă regiunile periferice ale Europei, inclusiv insulele sale, în ceea ce privește conectivitatea digitală; consideră că această conectivitate digitală este unul dintre pilonii esențiali ai oricărei strategii privind regiunile insulare ale Europei; solicită să se ia măsuri suplimentare pentru ca tranziția digitală să asigure incluziunea tuturor comunităților locale;

28. ia act cu îngrijorare de faptul că utilizarea sporită a soluțiilor digitale și a TICTM ca urmare a pandemiei de COVID-19 a exacerbat inegalitățile existente cauzate de decalajele digitale între grupurile de populație; subliniază totuși că digitalizarea are, în anumite condiții, și potențialul de a aduce beneficii grupurilor vulnerabile și marginalizate din punct de vedere social și economic; atrage atenția asupra faptului că persoanele supuse excluziunii digitale se confruntă cu o dublă excludere, întrucât ele pot întâmpina și dificultăți în ceea ce privește accesul la educație, la piața muncii sau la servicii publice esențiale; subliniază că în special satele inteligente ar putea constitui o soluție practică pentru a multiplica serviciile disponibile în zonele rurale, reducând astfel inegalitățile existente;

29. subliniază că pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța soluțiilor digitale, în special a telemuncii; îndeamnă Comisia să propună o directivă privind standarde și condiții minime pentru o telemuncă echitabilă, pentru a proteja sănătatea și securitatea lucrătorilor și a asigura condiții de muncă decente, cu respectarea caracterului voluntar a acestei munci, a programului de lucru, a concediului, a echilibrului între viața profesională și cea privată și a altor drepturi digitale legate de muncă, precum dreptul de a se deconecta și protecția vieții private a lucrătorilor, inclusiv prin interzicerea monitorizării de la distanță sau a oricărei alte forme de urmărire digitală și a utilizării inteligenței artificiale în procesele de recrutare, ținând cont de Acordul-cadru privind digitalizarea al partenerilor sociali europeni;

30. solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze o strategie globală, care să integreze o perspectivă holistică la toate nivelurile, pentru a combate inegalitățile sociale și discriminarea asociate cu digitalizarea și telemunca sau munca hibridă, cu scopul de a spori efectele pozitive ale acesteia;

31. consideră că capacitarea cetățenilor, consultarea părților interesate relevante și implicarea autorităților locale sunt esențiale atât pentru planificarea adecvată, cât și pentru punerea în aplicare cu succes a strategiilor digitale regionale;

Digitalizarea întreprinderilor mici și mijlocii și a serviciilor publice

32. solicită ca planul de acțiune privind guvernarea electronică să facă obiectul unei monitorizări care să aibă două mari obiective principale: asigurarea unei transformări digitale eficiente și reducerea birocrației, îmbunătățind astfel calitatea vieții cetățenilor, prin măsuri care îmbunătățesc accesul și serviciile publice în toate statele membre și sporesc transparența; și stabilirea unor măsuri pentru a spori competențele digitale ale lucrătorilor din sectorul public; subliniază că această monitorizare ar trebui să includă numeroasele lecții învățate în urma pandemiei de COVID-19, când serviciile administrațiilor publice s-au mutat aproape exclusiv online;

33. constată că criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că intensificarea TICTM, atât în sectorul privat, cât și în cel public, au făcut ca societatea noastră să fie mai vulnerabilă în fața atacurilor cibernetice; reamintește că accesarea de la distanță a rețelelor din sectorul public sau privat necesită noi soluții de securitate cibernetică;

34. îndeamnă Comisia și statele membre să facă progrese mai rapide în procesul de digitalizare a serviciilor publice, inclusiv a școlilor, universităților, institutelor de cercetare, a transportului în comun, a e-guvernării și a unei administrații eficiente;

35. ia act de faptul că pandemia de COVID-19 a accelerat creșterea numărului de servicii publice electronice și de soluții de e-sănătate; evidențiază că trebuie să se elimine lacunele în materie de competențe informatice în rândul profesioniștilor din domeniul sănătății și să se ofere pacienților, în special cetățenilor în vârstă și celor defavorizați din punct de vedere social, posibilitatea de a utiliza sănătatea digitală; avertizează că unele persoane, cum ar fi persoanele în vârstă sau cele dezavantajate din punct de vedere social, care ar putea fi mai puțin capabile să utilizeze sau să își permită tehnologiile de care au nevoie, pot fi lăsate în urmă; reamintește că sunt necesare investiții publice, inclusiv în resurse umane, servicii publice digitale și măsuri proactive de sprijin public, pentru a garanta accesul nediscriminatoriu, rapid și de calitate al tuturor la servicii publice digitale, inclusiv la servicii de sănătate; evidențiază, în acest context, că ar trebui accentuată importanța promovării și consolidării acțiunilor în favoarea educației și dezvoltării competențelor digitale, în special în zonele rurale; subliniază că trebuie deblocat întregul potențial al noilor instrumente, tehnologii și soluții digitale pentru o societate sănătoasă;

36. recunoaște că este mai important ca oricând să se garanteze o muncă echitabilă și sustenabilă din punct de vedere social și participarea reală a angajaților la definirea condițiilor de muncă, pe platformele digitale și în toate celelalte sectoare, și că lucrătorii trebuie să aibă o influență democratică asupra guvernanței muncii; subliniază că beneficiile digitalizării trebuie să fie împărțite pe scară largă și în mod echitabil și că lucrătorii din sectorul digital trebuie să se bucure de aceleași drepturi și condiții de muncă precum cei din alte sectoare; invită Comisia să propună o directivă privind condițiile decente și drepturile de muncă în economia digitală;

37. subliniază rolul esențial al antreprenorilor, al microîntreprinderilor și al IMM-urilor în crearea de locuri de muncă decente, creșterea durabilă și dezvoltarea rurală și consideră că investițiile publice prin intermediul politicii de coeziune și al altor instrumente vor contribui la o mai bună coeziune socială, economică și teritorială în toate regiunile UE; evidențiază că accesul la finanțare este una dintre cele mai presante probleme pentru numeroase microîntreprinderi și întreprinderi mici și că fiecare tip de IMM are nevoie de sprijin și stimulente specifice la nivelul UE, la nivel național, regional și local, în funcție de situația sa și de nivelul tehnologiilor; îndeamnă regiunile să elaboreze strategii de inovare orientate către IMM-uri, care să fie aliniate la strategiile lor de specializare inteligentă în materie de cercetare și inovare;

38. regretă că marea majoritate a IMM-urilor din UE încă nu au îmbrățișat pe deplin transformarea digitală; solicită Comisiei să se asigure că statele membre își utilizează programele operaționale pentru a viza IMM-urile din zonele cu o dezvoltare digitală mai redusă;

39. constată că comerțul electronic are un mare potențial pentru IMM-urile și producătorii locali din mediul rural, deoarece le sporește raza de acțiune și reduce barierele asociate cu regiunile care se confruntă cu dificultăți geografice sau demografice grave și permanente; invită regiunile și statele membre ale UE să creeze proiecte-pilot și strategii de digitalizare pentru a integra e-comerțul în modelele de afaceri ale IMM-urilor rurale;

40. recunoaște potențialul digitalizării de a conecta întreprinderile, în special IMM-urile, și evidențiază impactul pozitiv al digitalizării în ceea ce privește prestarea de servicii sociale precum soluțiile inteligente de transport, e-sănătatea, serviciile bancare online și soluțiile de învățare adaptate pentru elevii vulnerabili; reamintește că este important să se ofere simultan educație privind competențele digitale pentru a se asigura că nimeni nu este lăsat în urmă;

41. reamintește că Regulamentul de instituire a programului Europa digitală stabilește că sinergiile dintre acest program și FEDR-FC ar trebui să contribuie la dezvoltarea și consolidarea ecosistemelor regionale și locale de inovare, la transformarea industrială și la transformarea digitală a societății și a administrațiilor publice;

42. evidențiază opinia Curții de Conturi Europene ( 27 ) privind FEDR-FC, și anume că IMM-urile oferă soluții inovatoare la provocări precum schimbările climatice, eficiența utilizării resurselor și coeziunea socială și contribuie la răspândirea acestor inovații în toate regiunile Europei, ceea ce face ca ele să fie esențiale pentru tranziția UE către o economie sustenabilă și digitală;

43. constată cu îngrijorare că atât start-up-urile, cât și IMM-urile deja înființate duc lipsă de angajați calificați și evidențiază că deficitul de competențe este deosebit de acut în ceea ce privește competențele legate de digitalizare și de noile tehnologii, întrucât 35 % din forța de muncă ( 28 ) are competențe digitale reduse sau nicio competență; consideră că ar trebui lansate inițiative pentru a sprijini IMM-urile care se confruntă cu provocări specifice și pentru a dezvolta competențe și aptitudini în cadrul forței de muncă care sunt vitale pentru economia modernă, inclusiv în ceea ce privește atragerea și păstrarea talentelor digitale, promovând în același timp competențele digitale flexibile și oportunitățile de perfecționare și recalificare pentru toți, indiferent de statutul profesional, vârstă, educație sau profesie;

44. subliniază importanța creșterii numărului de întreprinderi inovatoare prin asigurarea accesului la tehnologii noi, alinierea la standardele industriei 4.0 și standardele economiei sustenabile, mobilizarea capitalului privat și dezvoltarea resurselor umane, respectiv sprijinirea inițiativelor „Orașe inteligente”;

Promovarea competențelor pentru era digitală

45. subliniază că trebuie eliminate lacunele în materie de competențe digitale în întreaga UE, astfel încât toate persoanele fizice și toate întreprinderile să poată profita la maximum de transformarea digitală; solicită să se pună în aplicare progresiv Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027 al Comisiei pentru promovarea unor competențe mai bune în materie digitale, care ar garanta tuturor oportunități în materie de educație, formare și locuri de muncă pentru toți, inclusiv pentru antreprenoriat; evidențiază rolul esențial al statelor membre și al administrațiilor regionale în sprijinirea autorităților rurale în eforturile lor de a modela și de a asigura incluziunea digitală, protejând datele cetățenilor și capacitând oamenii și întreprinderile locale prin accesul la date; subliniază că trebuie promovată alfabetizarea digitală și mediatică pe tot parcursul vieții, încă din primii ani de viață; invită Comisia să ofere stimulente pentru sprijinirea programelor și inițiativelor educaționale de alfabetizare digitală și mediatică în școli, școli profesionale și universități; subliniază, în acest sens, importanța FSE+ în ceea ce privește finanțarea proiectelor care ajută lucrătorii sau șomerii să dobândească noi competențe, având în vedere obiectivele fondului de a-i înzestra cu noi competențe pentru a-și îmbunătăți poziția la locul de muncă (perfecționare) sau competențe care să îi ajute să găsească un alt loc de muncă (recalificare); consideră că este important să fie create modele hibride de învățare, astfel încât perfecționarea profesională să fie accesibilă pentru persoanele care au competențe digitale de bază sau nu au nicio competență în acest domeniu;

46. salută recomandarea din Garanția pentru tineret consolidată potrivit căreia persoanele care nu sunt încadrate profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare ar trebui să fie supuse unei evaluări a competențelor digitale și, dacă sunt identificate lacune, să primească formare pentru a-și dezvolta competențele digitale;

47. constată că există un decalaj esențial în ceea ce privește competențele digitale între persoanele care locuiesc în zonele rurale și cele care locuiesc în orașe, precum și între generații; constată, de asemenea, că TICTM prevalează în mod disproporționat în rândul angajaților din sectorul serviciilor din orașe, bine educați și cu competențe digitale solide; observă lipsa oportunităților de a dobândi competențe digitale în mediul rural; îndeamnă statele membre și Comisia să utilizeze FSE+ și FEDR pentru a adopta măsuri cu scopul de a compensa acest dezechilibru și a oferi oportunități de angajare în regiunile expuse riscului de depopulare; constată că satele inteligente ar putea funcționa ca o soluție practică, deoarece integrează instrumente de învățare digitală în abordarea digitală ascendentă pe care o pun în practică;

48. subliniază că promovarea și dezvoltarea competențelor informatice joacă un rol esențial în consolidarea capacității pieței muncii, promovează incluziunea socială, sprijină diversificarea tehnologică și creează oportunități de ocupare a forței de muncă, în special în zonele rurale și în regiunile mai puțin dezvoltate; încurajează Comisia să își consolideze eforturile de a aborda decalajul în materie de competențe digitale adresându-se tuturor părților interesate prin intermediul Coaliției pentru locuri de muncă și competențe digitale;

49. constată că FSE+, menționat în cadrul obiectivului de politică 4 (OP 4) din Regulamentul privind dispozițiile comune, cuprinde un obiectiv specific care acoperă competențele digitale, incluziunea și sistemele de formare, inclusiv prin validarea învățării non-formale și informale;

50. subliniază că Agenda pentru competențe în Europa solicită investiții în infrastructură cu un impact social ridicat, inclusiv în infrastructura digitală, prin intermediul FEDR-FC și al programului InvestEU; subliniază că trebuie să se investească în infrastructura digitală prin intermediul FEDR-FC și al programului InvestEU, care se bazează pe inițiative de promovare a competențelor digitale, cum ar fi Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027;

51. repetă că combaterea schimbărilor demografice reprezintă o dificultate fundamentală pentru UE și că aceasta ar trebui să ocupe un loc prioritar în conceperea și realizarea programelor; reamintește, în acest sens, că unul dintre obiectivele principale stabilite în Regulamentul privind FEDR-FC 2021-2027 este de a sprijini zonele urbane și rurale care suferă de handicapuri geografice sau demografice, urmând ca statele membre să aloce sprijinul financiar al UE proiectelor care promovează dezvoltarea digitală și conectivitatea TIC în regiunile vizate; reamintește, în acest sens, că ar trebui sprijinite în special regiunile de nivel NUTS 3 sau grupurile de unități administrative locale cu o densitate a populației mai mică de 12,5 locuitori pe kilometru pătrat sau cu o scădere anuală medie a populației de peste 1 % în perioada 2007-2017, care ar trebui să facă obiectul unor evaluări regionale și naționale specifice;

52. salută lansarea Fondului pentru o tranziție justă și accentul pus de acesta pe formare și competențe; apreciază faptul că aceasta permite investiții în infrastructura socială, cum ar fi centrele de formare pentru oportunități de angajare mai bune și locuri de muncă de calitate pentru toate regiunile în tranziția către neutralitatea climatică până cel târziu în 2050, subliniind, în același timp, necesitatea de a acorda o atenție deosebită competențelor digitale; invită Comisia să evalueze necesitatea și fezabilitatea unui Fond pentru o tranziție justă revizuit pentru a aborda provocările actuale;

53. invită statele membre și autoritățile lor de management să faciliteze și să simplifice accesul la fondurile NextGenerationEU și la fondurile structurale și de investiții europene pentru zonele rurale; consideră că trebuie să se garanteze că toți actorii instituționali competenți sunt monitorizați cu atenție în ceea ce privește utilizarea fondurilor NextGenerationEU și a fondurilor structurale și de investiții europene la nivel teritorial, pentru a asigura distribuția echitabilă a fondurilor între regiuni;

54. își exprimă îngrijorarea că numeroase achiziții publice pentru programe digitale vor fi alocate printr-un apel la propuneri, ceea ce ar putea submina capacitatea zonelor rurale de a accesa fondurile NextGenerationEU și fondurile structurale și de investiții europene, întrucât, de regulă, acestea beneficiază de mai puțin sprijin tehnic și de consolidare a capacităților în ceea ce privește programarea și cheltuirea fondurilor UE;

55. invită Comisia și Consiliul să pună rapid în aplicare Concluziile Consiliului privind drepturile omului, participarea și bunăstarea persoanelor în vârstă în era digitalizării, inclusiv crearea unei „Platforme pentru participarea și voluntariatul după viața profesională” și promovarea schimburilor și legăturilor între generații;

o

o o

56. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor și statelor membre.

(1) JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

(2) JO L 231, 30.6.2021, p. 60.

(3) JO L 231, 30.6.2021, p. 94.

(4) JO L 231, 30.6.2021, p. 21.

(5) JO L 437, 28.12.2020, p. 30.

(6) JO L 231, 30.6.2021, p. 1.

(7) JO L 107, 26.3.2021, p. 30.

(8) JO L 166, 11.5.2021, p. 1.

(9) Rissola, G., Kune, H., Martinez, P., Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(10) Arregui Pabollet, E et al., The Changing nature of work and skills in the digital age, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(11) Dijkstra, L., Poelman, H., Rodríguez-Pose, A., The Geography of EU Discontent, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(12) JO C 15, 12.1.2022, p. 204.

(13) JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(14) JO C 494, 8.12.2021, p. 26.

(15) JO C 15, 12.1.2022, p. 125.

(16) Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 11 iunie 2020 intitulat „Indicele economiei și societății digitale” (DESI) 2020’ (SWD(2020)0111).

(17) SWD(2020)0111.

(18) Negreiro, M., Madiega, T., Serviciul de Cercetare al Parlamentului European, Digital Transformation, iunie 2019.

(19) Proiectul de concluzii ale Consiliului privind telemunca în contextul muncii de la distanță, punctul 17.

(20) Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din mai 2020 intitulat „Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?” (Capacitatea de telemuncă și criza provocată de pandemia de COVID-19: un nou decalaj digital?).

(21) Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați, „Work-life balance in the ICT sector – Women in the ICT sector” (Echilibrul dintre viața profesională și cea privată în sectorul TIC – Femeile în sectorul TIC).

(22) Centrul Comun de Cercetare al Comisiei, sinteză politică, Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to (Telemunca în UE înainte și după pandemia de COVID-19: unde eram și spre ce ne îndreptăm), 2020.

(23) Raportul din 2020 privind stadiul în care se află tehnologiile europene.

(24) JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(25) Articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2021/1060.

(26) Negreiro, M., Serviciul de Cercetare al Parlamentului European, The rise of digital health technologies during the pandemic, aprilie 2021.

(27) Curtea de Conturi Europeană, comunicat de presă, intitulat „Curtea de Conturi Europeană examinează finanțarea europeană acordată pentru stimularea competitivității IMM-urilor”, 14 octombrie 2020.

(28) Curtea de Conturi Europeană, „Acțiuni ale UE vizând creșterea nivelului competențelor digitale de bază”, februarie 2021.