SCEXPUNERE DE MOTIVE

1.CONTEXTUL PROPUNERII

•Motivele și obiectivele propunerii

Una dintre sarcinile Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă („agenția”) este de a coopera cu țările terțe în ceea ce privește domeniile care intră sub incidența Regulamentului privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european [Regulamentul (UE) 2019/1896] „inclusiv prin eventuala trimitere operativă a echipelor de gestionare a frontierelor în țări terțe”. În mod specific, agenția, ca parte a poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european, trebuie să asigure gestionarea europeană integrată a frontierelor, o componentă a acesteia fiind cooperarea cu țările terțe în domeniile care intră sub incidența Regulamentului privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, cu un accent deosebit pe țările terțe învecinate și pe țările de origine sau de tranzit pentru migrația ilegală. Agenția poate coopera cu autoritățile țărilor terțe competente în domeniile care intră sub incidența regulamentului în măsura necesară pentru îndeplinirea sarcinilor sale și poate desfășura acțiuni legate de gestionarea europeană integrată a frontierelor pe teritoriul unei țări terțe, sub rezerva acordului țării terțe respective.

În temeiul articolului 73 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/1896, în situațiile în care trebuie trimise echipe de gestionare a frontierelor din cadrul corpului permanent al poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european către o țară terță în care membrii echipei vor exercita competențe de executare, Uniunea încheie cu țara terță respectivă un acord privind statutul. Un astfel de acord privind statutul ar trebui să se bazeze pe modelul pe care Comisia l-a elaborat în conformitate cu articolul 76 alineatul (1) din același regulament. Comisia a adoptat acest model la 21 decembrie 2021.

În perioada de vârf a crizei europene a migrației și refugiaților, sute de mii de solicitanți de azil și migranți au sosit în Uniunea Europeană prin Balcanii de Vest, Republica Macedonia de Nord („Macedonia de Nord”) aflându-se pe una dintre principalele rute pentru deplasări mixte neregulamentare, în principal din Grecia către Serbia. Cu toate că numărul sosirilor în Uniunea Europeană a scăzut de atunci, ruta de migrație prin Macedonia de Nord este încă foarte mult utilizată. Numărul oficial de sosiri ilegale în Macedonia de Nord în 2021 este de 20 874. Persoanele aflate în deplasare neregulamentară rămân ținte ale grupurilor infracționale organizate implicate în introducerea ilegală de persoane. Acestea sunt expuse riscului de încălcare a drepturilor omului de-a lungul rutei. Cinci migranți au murit în 2021 în timpul deplasării prin țară.

În 2017, Comisia Europeană a început negocieri cu Macedonia de Nord în vederea încheierii unui acord privind statutul pe baza Regulamentului anterior privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european [Regulamentul (UE) 2016/1624]. Negocierile au fost finalizate cu succes prin parafarea proiectului de acord privind statutul de către Comisie și Macedonia de Nord, la 18 iulie 2018. Cu toate acestea, acordul privind statutul nu a fost semnat imediat, și, în 2019, regulamentul menționat anterior a fost abrogat și înlocuit de Regulamentul (UE) 2019/1896.

La 29 iulie 2022, Comisia a primit din partea Consiliului autorizația de a iniția negocieri cu Macedonia de Nord în vederea încheierii unui acord referitor la activitățile operative care urmează să fie desfășurate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în Macedonia de Nord. Comisia Europeană, în numele Uniunii Europene, și Macedonia de Nord au purtat negocieri cu privire la acord la 25 august 2022. Comisia consideră că obiectivele stabilite de Consiliu în cadrul directivelor sale de negociere au fost îndeplinite și că acordul este acceptabil pentru Uniune.

Propunerea de decizie a Consiliului anexată constituie temeiul juridic pentru semnarea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Macedonia de Nord referitor la activitățile operative desfășurate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în Republica Macedonia de Nord.

Situația țărilor asociate spațiului Schengen

Prezenta propunere se bazează pe acquis-ul Schengen în domeniul gestionării frontierelor externe. Cu toate acestea, Uniunea nu are competența de a încheia un acord privind statutul cu Macedonia de Nord într-un mod care să îl facă obligatoriu pentru Norvegia, Islanda, Elveția și Liechtenstein. Pentru a se asigura că polițiștii de frontieră și alte categorii relevante de personal trimise de țările respective în Macedonia de Nord beneficiază de același statut ca cel prevăzut în viitorul acord privind statutul, declarațiile comune anexate la acordul privind statutul ar trebui să precizeze că este de dorit să se încheie acorduri similare între Macedonia de Nord și fiecare dintre țările asociate respective. Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului; prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale. În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale.

•Coerența cu alte politici ale Uniunii

Consolidarea controalelor de-a lungul frontierelor Macedoniei de Nord va avea un impact pozitiv asupra gestionării frontierelor externe ale Uniunii, precum și asupra frontierelor Macedoniei de Nord. Încheierea unui acord privind statutul ar fi corelată cu obiectivele și prioritățile mai ample de cooperare, astfel cum sunt prevăzute în Acordul de stabilizare și de asociere al Uniunii Europene cu Macedonia de Nord.

Încheierea unui acord privind statutul ar putea sprijini, de asemenea, eforturile și angajamentele mai ample ale Uniunii Europene de a dezvolta în continuare capabilitățile pentru a contribui la gestionarea răspunsului în situații de criză și la promovarea convergenței în chestiuni externe și de securitate între Uniune și Macedonia de Nord.

2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

•Temei juridic

Temeiul juridic al prezentei propuneri este articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (d) și articolul 79 alineatul (2) litera (c) din TFUE, coroborate cu articolul 218 alineatul (5) din TFUE.

Competența Uniunii Europene de a încheia un acord privind statutul este prevăzută în mod explicit la articolul 73 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2019/1896, care prevede că „[î]n situațiile în care trebuie trimise echipe de gestionare a frontierelor din cadrul corpului permanent către o țară terță în care membrii echipei vor exercita competențe de executare, Uniunea […] încheie cu țara terță respectivă un acord privind statutul”.