RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 248/144

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind oportunitățile și provocările pentru cinematograful european în era digitală

COM(2010) 487 final

2011/C 248/25

Raportor: dl Mircea Eugen BURADA

La 24 septembrie 2010, Comisia, în conformitate cu articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind oportunitățile și provocările pentru cinematograful european în era digitală

COM(2010) 487 final.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 24 mai 2011.

În cea de-a 472-a sesiune plenară, care a avut loc la 15 și 16 iunie 2011 (ședința din 15 iunie 2011), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 142 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 9 abțineri.

Motto

„Europa trebuie să fie un actor global și nicidecum un subcontractant al globalizării” (1).

PREAMBUL

„ Cinematograful european are un rol important în modelarea identităților europene, aflate în centrul Agendei europene pentru cultură ”. Această frază de început a comunicării Comisiei este o excelentă declarație de intenție, subliniind încă din start adevărata dimensiune a subiectului, avertizându-ne asupra megaimportanței lui, în perspectiva sine qua non de a reuși pariul unionist european, așa cum l-au imaginat și ctitorit cei care i-au pus bazele. Cultura cu toate componentele ei, de unde cinematograful în cazul nostru, este factorul cel mai important de comunicare, de solidaritate, de democrație și, mai ales, de coeziune unionistă. Adevărat Holy Grail al vieții, cinematograful trebuie protejat, deci privit cu mare interes politic și strategic. Cinematograful digital este ocazia care nu trebuie ratată de a da cinematografului european rolul major de comunicator transcendental de idei, este ocazia unică, deci obligatorie pentru Uniunea Europeană, de a se dota cu ustensilele necesare pentru realizarea coeziunii europene prin modelarea identităților europene. Or, acest deziderat nu-l poate realiza decât arta în general, dar mai ales arta cinematografică în particular. Tradus în termeni economici, toate acestea înseamnă BUGET, deci un enorm efort financiar, efort fără de care viitorul Uniunii Europene, Turn Babel cu 27 de valențe, se află în pericol major de destrămare pe sensibilitățile identităților fiecărui membru în parte.

1. Concluzii Și Recomandări

1.1 Subiectul analizat astăzi este complex, sensibil, grav, dar mai ales politic:

— COMPLEX prin plurivalența culturală a identităților europene;

— SENSIBIL: fiecare membru, mândru de bogăția și varietatea moștenirii sale cinematografice, va privi această nouă etapă cu multă precauție, dacă nu chiar cu scepticism;

— GRAV prin lipsa unei adevărate strategii la nivelul Uniunii, prin lipsa rezultatelor scontate, ceea ce, pe termen lung, riscă să pună în pericol efortul de consolidare a Uniunii Europene prin modelarea și armonizarea identităților europene;

— POLITIC: cinematograful, act de cultură prin excelență, și-a început cariera ca un loisir, dar, cu timpul, a căpătat valențe noi: suport moral, comunicator, amprentă istorică, subliminal, vector de propagandă etc.

1.2 Comitetul recomandă tuturor factorilor de decizie implicați în viitorul acestui proiect unic în lume, de a se apleca cu prudență asupra lui, de a evita capcana comparației cu accente de depresie culturală de genul: cinematografia americană deține supremația, spectatorii îi preferă pe americani … etc. Concurența trebuie să fie adrenalina pe care s-o injectăm cinematografului digital european. Spectatorului îi place să comunici cu el, să-l încânți, să-l convingi, să-i oferi spectacol, să-l inviți într-o sală unde el vine cu ideile lui și de unde trebuie să plece cu ideile oferite pe ecran. Iată cheia succesului. De unde recomandarea de a depune tot efortul (încredere în sine, determinare, ambiție unionistă) pentru a găsi mijloacele și finanțarea acestora cu scopul precis de a reuși această mașină cultural-politică, în mod categoric una din cheile de boltă ale reușitei pariului unionist european.

1.3 Adevărata revoluție digitală a cinematografului european care prin programe, standarde și legi va bulversa în special viața „liniștită” a multor actori ai acestui segment, impunându-le un nou cadru de lucru, un nou ritm de viață și mai ales un buget mărit, este o nouă provocare, care sosește totuși cu riscul de a produce dispariția multor societăți mici și mijlocii, așa cum se explică foarte bine în textul Comisiei. Comitetul recomandă și susține orice intervenție utilă a Uniunii Europene și consideră de netăgăduit efortul ce urmează a fi făcut pentru menținerea în viață a acestor săli mici atât din sectorul rural, cât și din marile orașe, deosebit de importante pentru coeziunea socială, dar și a nișei de filme d’art et d’essai.

1.4 Uriaș pas novator, imperativ pentru viitorul Uniunii, componentă majoră a culturii europene, punte solidă peste etniile și culturile Uniunii, ajutându-le să se întâlnească, să se cunoască mai bine, să se descopere, mai mult chiar, acolo unde este cazul, să aibă revelația cum că se poate și trăi împreună, privindu-se cu înțelegere, cu respect și, de ce nu, cu admirație, cinematograful digital este curcubeul premonitor pentru o viață mai socială, mai competitivă și mai ieftină.

1.5 Comitetul susține crearea, unui cadru juridic specific, clar si stabil, la nivelul Uniunii Europene. Statele membre trebuie să gestioneze specific efortul de a readuce în sala de cinematograf milioanele de spectatori care l-au dat uitării. Trebuie să conștientizăm un aspect primordial: astăzi, a viziona un film în sala de cinema a devenit un lux, în timp ce vizionarea unui DVD pe suport home cinema (ecran plasmă obligatoriu) este o facilitate cotidiană.

1.6 Trebuie să privim acest subiect cu ideea bine definită că TIC - noile tehnologii, informația în timp real și comunicația directă și fără granița diferitelor limbi naționale - aduce un avantaj enorm pentru distribuirea fără bariere și cât mai ieftină a diversității valorilor culturale și creative ale Europei. In același timp oferă o mare accesibilitate oamenilor cu handicap vizual sau auditiv.

1.7 Nimic însă nu se va putea face stabil și durabil dacă Uniunea Europeana nu își va oferi disponibilitățile financiare imperios reclamate de punerea în practică și susținerea multiechitabilă a acestui proiect pluricultural, unic în lume. Proasta gestionare a acestui program va duce sigur la costuri greu de suportat de către micile săli de cinema, de către unele categorii de lucrători din domeniu și mai ales de către spectatori, ținta noastră. Având în vedere faptul că nu există o perspectivă asupra sprijinului publicului care să fie valabilă pentru toate țările și regiunile din Europa, CESE subliniază necesitatea alocării de fonduri suficiente pentru digitalizarea cinematografelor mici, în special a celor din mediul rural, cât și a celor din marile orașe. Ar trebui utilizate fonduri structurale, ar trebui asigurată o cofinanțare corespunzătoare la nivel național, iar fondul MEDIA de garantare a producției ar trebui să fie mai accesibil exploatanților în mod prioritar. Cu toate acestea, nu poate exista o abordare a sprijinului publicului care să fie valabilă pentru toate țările și toate regiunile, iar fiecare țară și fiecare regiune ar trebui să dispună de libertatea de a utiliza un sistem care să funcționeze bine pe piețele actuale.

1.8 Se recomandă digitalizarea arhivelor de film, fie ele documentare, imagini de arhivă sau filme clasice, pentru ca generațiile viitoare să nu fie private de comoara filmului european și pentru ca aceste producții să poată fi accesate ușor, odată cu trecerea la tehnologia digitală, lucru care se va întâmpla cu siguranță în următorii ani.

1.9 Comunicarea se concentrează mai curând asupra digitalizării cinematografelor decât asupra politicii în materie de audiovizual și cinema european în general, într-o lume digitală. Digitalizarea este un fenomen mult mai complex decât simpla înlocuire a echipamentelor. Pentru a face din cinematograful european o componentă strategică importantă a Agendei digitale pentru Europa, va fi necesară o abordare mai integrată, care să cuprindă atât preocupările și obiectivele culturale - creația -, cât și cele de natură tehnologică sau industrială. Accesul la filmele digitale, fie în scop de destindere, fie de informare, ar trebui să facă parte din Agenda digitală pentru Europa.

2. Introducere

2.1 Cinematograful digital este modalitatea prin care un film este distribuit și proiectat în săli de cinema, folosind tehnologia digitală. Tehnologia digitală comportă: înregistrarea digitală, post-producția digitală, realizarea masterului digital – Digital Cinema Distribution Master (DCDM), proiecția în digital a filmelor (DCI) – se poate efectua în două niveluri de definiție: 2K și 4K. Sistemul digital de cinema trebuie să asigure cea mai înaltă fidelitate de imagine și sunet.

2.2 Distribuția digitală a filmelor aduce o imensă economie distribuitorilor de film. 80 de minute distribuite pe peliculă clasică costă între 1 500 USD și 2 500 USD. Multiplicat cu milioane de copii dă o sumă fabuloasă. În digital, la maximum 250 Mb/secundă, un film normal poate fi încărcat pe un disc dur de numai 300 Gb pentru un cost foarte redus, fără a mai vorbi de volumul suportului digital, ușor de manipulat, de stocat și de transportat, fiind în același timp reutilizabil.***sursa Wikipedia free encyclopedia.

2.3 Distribuția digitală (cinematograful digital) nu va exista fără producția de film, care este rămasă cu mult în urmă în privința retehnologizării aparaturii de filmare în sistem digital. Un efort financiar deosebit se impune pentru a recupera întârzierea și a devansa repede concurența.

Astăzi ne găsim în situația destul de bizară în care ne organizăm să construim o rețea de cinematografe digitale, în timp ce majoritatea producțiilor de film folosesc încă pelicula de celuloid ca suport pentru distribuirea filmului.

Așa cum în domeniul 3D, de cele mai multe ori, distribuitorii/exploatanții, pentru câțiva euro în plus la bilet, vând cetățenilor europeni un fel de surogat care este lipsit de calitățile cerute de normele digitale. Atâta vreme cât masterul digital nu a fost filmat în digital, nu putem avea o proiecție cu adevărat digitală. Exemplu: filmul AVATAR a fost filmat în 3D, de unde și aprecierea a milioane de spectatori.

3. Premizele

3.1 Comunicarea ia în considerare mai multe concepte-cheie care facilitează spațiul cultural comun european din perspectiva căruia trebuie să aibă loc procesul de digitalizare așa cum urmează, acompaniat de suportul financiar indispensabil.

3.1.1 AGENDA EUROPEANĂ PENTRU CULTURĂ – interesată în cel mai înalt grad de promovarea cinematografului european, motor al modelării identităților europene, al apropierii între culturile comunitare.

3.1.2 AGENDA DIGITALĂ PENTRU EUROPA - una dintre cele șapte inițiative emblematice ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii pe o piața digitală unică.

3.1.3 Piața unică, placă turnantă asigurând, în ciuda tuturor dificultăților, circulația liberă peste granițele interne ale Uniunii, a conținuturilor culturale, a relațiilor sociale și a serviciilor comerciale, oferind cetățenilor europeni să poată beneficia pe deplin de avantajele erei digitale prin crearea unei piețe digitale unice.

3.1.4 Convenția UNESCO, ratificată de Uniunea Europeană în 2006, convenție care propune protejarea și promovarea diversității expresiilor culturale, extrem de utilă în identificarea acțiunilor imperios necesare, deziderat pe care Uniunea Europeană trebuie să-l îndeplinească în materie de digitalizare a sălilor de cinema.

3.1.5 Cartea verde „Eliberați potențialul industriilor culturale și creative”. Dincolo de contribuția lor directă la PIB, industriile culturale și creative sunt în același timp motoare importante în inovarea economică și socială în numeroase alte sectoare.

3.1.6 Programul MEDIA 2007 este un program vast, care cuprinde și o componentă de formare pentru profesioniștii din industria audiovizuală europeană. Scopul este de a ajuta oamenii din acest domeniu să se adapteze la dimensiunea europeană și internațională a pieței audiovizualului, promovând formarea profesională continuă și folosirea noilor tehnologii.

3.1.7 Lipsesc fondurile pentru digitalizarea cinematografelor, în special a celor din mediul rural, iar acestea ar trebui puse la dispoziție prin fondurile structurale, printr-o cofinanțare corespunzătoare la nivel național și prin fondul MEDIA de garantare a producției, care ar trebui să fie mai accesibil exploatanților.

4. Analiza Situației

4.1 Revoluția digitală ridică probleme politice la nivel regional, național și european:

— competitivitatea și circulația operelor europene;

— pluralismul și diversitatea lingvistică și culturală.

Cu siguranță, aceste probleme trebuie analizate și rezolvate într-o manieră unitară și echitabilă între toți actorii Uniunii Europene.

4.2 Se remarcă faptul că, la nivelul sprijinului acordat de autoritățile statale ale statelor membre, măsurile de susținere financiară sunt rezervate, până în prezent, creației și producției cinematografice, ceea ce, în concepția noastră, este un lucru foarte lăudabil și imperios necesar, pentru promovarea culturii cinematografice a statelor respective, cu condiția trecerii la producția digitală.

4.3 În continuare, Comunicarea remarcă, de asemenea, importanța punerii în fapt a unei suplimentări de fonduri financiare și pentru copiile master, și pentru ecranele digitale, pentru ca filmele respective să poată fi distribuite și văzute de marea masă de spectatori, cu condiția finanțării recalificării celor care și-au pierdut slujba din cauza retehnologizării.

4.4 Textul ridică problema implicării masive a distribuitorilor și a exploatanților de săli, condiție sine qua non pentru a se putea garanta circulația operelor europene și a asigura diversitatea cinematografului european. Faptul că distribuitorul este și producătorul filmului nu ne poate supăra în măsura în care costul biletului nu este prohibitiv. Să folosim interesul lor de business în favoarea interesului cinematografului digital național/unionist.

4.5 Încă din primăvara lui 2008, Comisia Europeană și statele membre au demarat o acțiune susținută creând un grup de experți, consacrat cinematografului digital. Rezultatul discuțiilor a fost reliefarea necesității de a găsi o alternativă la modelul existent al taxei pe copia virtuală (virtual print fee, VPF), subliniind necesitatea implicării ajutorului public național și susținerea financiară a Uniunii Europene pentru împlinirea digitalizării.

4.6 „Investitorii intermediari” finanțează în amonte toată aparatura digitală pentru sălile de cinema digital. Distribuitorul trebuie să ramburseze, încă de la prima proiecție, finanțarea, - taxa VPF -, care, de fapt, cumpără aparatura digitală.

4.7 Comunicarea ne dă câteva exemple de finanțare care ne încurajează să credem că trenul digital a demarat, dar nu avem încă o imagine concretă asupra vitezei sale de croazieră, a eficacității, a stabilității echipamentului și, mai ales, a amplorii acestei rețele de cinematografe digitale confederative, unul dintre stâlpii construcției noastre unioniste, care să garanteze o creștere inteligentă durabilă, bazată pe incluziune.

4.8 Consultarea publică, lansată de către Comisia Europeana în 16 octombrie 2009, privind oportunitățile și provocările cinematografului european în era digitală, a adus peste 300 de răspunsuri de la exploatanți, distribuitori, producători, agenți comerciali, agenții de film, agenții profesionale și societăți de servicii digitale.

4.9 Comitetul consideră că această monitorizare, cu dimensiune de perpetuu, trebuie adaptată pe canavaua oferită de diversitatea conținutului cultural european, dacă dorim să câștigăm pariul propus.

4.10 Cinematograful s-a confruntat de-a lungul anilor cu mai multe provocări: cinematograful mut, sistemul Technicolor, sistemul Dolby Sound etc., iar astăzi provocarea cea mare este revoluția digitală.

4.11 CESE subliniază că digitalizarea pune, de asemenea, probleme serioase de natură tehnică și financiară pentru stocarea și arhivarea filmelor pe termen lung și accesul la acestea, aspecte care nu sunt abordate în comunicarea Comisiei. Nu există plan pe termen lung pentru arhivarea digitală și nicio modalitate dovedită pe termen lung de arhivare a conținutului digital pentru a putea fi accesat ulterior. Mediile de arhivare digitală au o durată de viață mai scurtă decât pelicula, costurile implicate sunt mult mai mari, iar conținutul digital este într-o creștere exponențială. De asemenea, există temeri în ceea ce privește accesul, originalitatea și autenticitatea.

4.12 CESE recomandă ca aceste provocări să fie abordate printr-o cooperare la scară largă a industriei cinematografice, care să includă toate părțile interesate, astfel încât să se creeze sisteme de stocare și arhivare, să se stabilească norme comune și să se decidă asupra unei finanțări stabile și fiabile. Recomandările privind un cadru coerent de stocare și arhivare digitală includ următoarele: accesul garantat timp de 100 de ani, imunitate în caz de neglijare și dificultăți financiare pentru lungi perioade de timp, capacitatea de a produce copii care să îndeplinească cerințele difuzării viitoare, o calitate a imaginii și a sunetului care să echivaleze calitatea originalului sau să fie mai bună decât aceasta, precum și protecția împotriva dependenței de platforme tehnologice instabile.

4.13 Aceeași comunicare ne indică oportunitatea pe care distribuția digitală ne-o pune la dispoziție: supraviețuirea arhivelor cinematografice și, de aici, distribuția pe scară largă a clasicilor care riscau uitarea din cauza unei tehnologii învechite.

4.14 Altă oportunitate o reprezintă costurile cu mult mai ieftine care intervin în producție și post-producție. O copie master digitală (DSM) poate fi exploatată în mai multe domenii, cum ar fi: cinematografele, VOD, DVD, digital TV.

4.15 Distribuția digitală oferă și o altă oportunitate majoră: facilitarea traversării frontierelor fizice, culturale și mai ales lingvistice, prin simpla prezentare a filmului original, tradus în limba țării în care va fi prezentat. Întâlnim din ce în ce mai mult DVD-uri subtitrate în mai multe limbi.

4.16 Prin acest procedeu digital se oferă regizorului filmului oportunitatea de a controla până în ultima clipă calitatea copiei master digitale: imagine, efecte speciale, luminozitate, muzică, efecte sonore etc.

4.17 Comitetul salută efortul Comisiei Europene de încurajare a statele membre care susțin producția de filme autohtonă, care să profite de această oportunitate a distribuției digitale și să răspundă provocării de a garanta prin participarea lor susținută la această revoluție digitală, un viitor cert cinematografului digital, care oferă diversitatea multiculturală la îndemâna cetățenilor Uniunii Europene.

4.18 CESE subliniază potențialul de ocupare a forței de muncă, precum și specificitatea locurilor de muncă din acest sector. Efectuarea de investiții în prezent în resursele umane este esențială pentru asigurarea unei difuzări cu succes a cinematografului digital în Europa, care va garanta pe viitor calitatea și specificitatea producției de filme europene. De asemenea, este important să se reducă pe cât de mult posibil (de exemplu, prin cursuri de formare adecvate și prin măsuri de înlocuire) costurile sociale aferente trecerii la cinematograful digital, cum ar fi concedierea personalului care lucrează ca proiecționiști și/sau în laboratoare de cinema.

4.19 MEDIA 2007 susține, potrivit articolului 3 alineatul (1) litera c), formarea profesională, ținând seama în amonte de tehnologiile digitale proprii producției, post-producției, distribuției, comercializării și arhivării programelor audiovizuale europene. Programul MEDIA 2007 ar trebui revizuit și extins, astfel încât să stabilească priorități și să îndeplinească noile cerințe, în plus față de cele deja existente.

4.20 MEDIA 2007 susține, de asemenea, celălalt aspect al cinematografului digital, distribuția și difuzarea (articolul 5).

4.21 O altă sursă de finanțare sunt ajutoarele de stat, acordate conform articolului 107 alineatul (3) litera d) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), exemplele sunt destul de numeroase, înțelegem din context.

4.22 Standardizarea: în 2002, șase companii majors americane au stabilit un limbaj tehnic specific digitalului: Digital Cinema Initiative (DCI).

4.23 În 2005, Society of Motion Picture and Television Engineers (SMPTE) a publicat aceste specificații DCI, transformându-le într-un standard al cinematografului digital, adoptat astăzi de standardul internațional, International Standard Organisation (ISO) din Geneva. În 2011, Comisia își propune adoptarea unei recomandări, așteptată cu mult interes, referitoare la promovarea normelor europene specifice cinematografului digital european.

4.24 În Europa, în comparație cu Statele Unite, procentajul producțiilor cinematografice filmate în digital sau a căror post-producție este asigurată în digital este îngrijorător de slab, aruncându-ne cu mult în urma marii concurente. Avem la dispoziție un exemplu elocvent: din totalul filmelor digitale proiectate în Franța (30 de filme în 2007,50 în 2008), 35 erau producții nord-americane, 10 europene și 5 producători independenți.

4.25 Efortul de a înființa săli digitale fără a susține și producția digitală europeană este frânghia cu care vom spânzura creația cinematografică europeană, capitulând în fața producțiilor digitale străine.

4.26 În eventualitatea eșecului acestui vast program european, cinematograful digital nu ar fi altceva decât avortarea ideii de coeziune europeană prin modelarea conținutului multicultural unionist.

4.27 Morala: Europa cinematografului digital are de recuperat o mare întârziere.

Bruxelles, 15 iunie 2011 Președintele Comitetului Economic și Social European Staffan NILSSON

(1) Întâlnirea din 6 ianuarie 2011 dintre președintele Staffan NILSSON și comisarul european Michel BARNIER.