ABREVIERI ȘI ACRONIME

ACP : Statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific

CRIS : Sistemul informaţional comun Relex (Common Relex Information System)

EUWI : European Union Water Initiative (Iniţiativa pentru apă a Uniunii Europene)

FED : Fondul european de dezvoltare

IGAD : Agenţia Interguvernamentală pentru Dezvoltare (Intergovernmental Authority on Development)

JMP : WHO/UNICEF Joint Monitoring Programme (Programul de monitorizare comun al OMS/UNICEF)

ODM : Obiectivele de dezvoltare ale mileniului

OMS : Organizația Mondială a Sănătății

ROM : Results-Oriented Monitoring (monitorizare orientată spre rezultate)

SADC : Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (Southern African Development Community)

UNICEF : United Nations Children’s Fund (Fondul Organizației Națiunilor Unite pentru Copii)

SINTEZĂ

I. Africa Subsahariană nu se află pe drumul cel bun în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului în domeniul alimentării cu apă și al accesului la instalații sanitare de bază. Auditul a urmărit să evalueze dacă modul în care Comisia a gestionat asistenţa pentru dezvoltare acordată de UE pentru apă potabilă și pentru accesul la instalații sanitare de bază în Africa Subsahariană a fost de așa natură încât să producă rezultate eficace și sustenabile.

II. Curtea a examinat un eșantion de 23 de proiecte în șase ţări – aceste proiecte reprezentând o parte semnificativă din ajutorul furnizat acestei regiuni – pentru a observa dacă proiectele obţinuseră rezultatele preconizate și dacă aceste rezultate puteau fi menţinute în timp.

III. Principalele constatări ale auditului au fost următoarele:

- Per ansamblu, echipamentele fuseseră instalate conform planificării și se aflau în stare de funcţionare.

- Cu toate acestea, mai puţin de jumătate din proiectele examinate au produs rezultate care satisfăceau necesităţile beneficiarilor.

- Per ansamblu, proiectele examinate au promovat utilizarea unei tehnologii standard și a unor materiale disponibile pe plan local: proiectele erau, prin urmare, sustenabile din punct de vedere tehnic.

- Pentru majoritatea proiectelor, rezultatele și beneficiile nu vor continua să fie produse pe termen mediu și lung dacă nu se asigură venituri netarifare; această situaţie este cauzată și de deficienţele de natură instituţională (capacitate slabă a operatorilor de a asigura funcţionarea echipamentelor instalate).

- Procedurile Comisiei privind gestionarea proiectelor acoperă aspectul legat de sustenabilitate în mod exhaustiv; Comisia nu a valorificat însă în mod corespunzător aceste proceduri pentru a mări probabilitatea ca proiectele să producă beneficii durabile.

IV. Curtea recomandă Comisiei ca, în ceea ce privește unele aspecte, aceasta să utilizeze într-un mod mai adecvat procedurile sale existente astfel încât să maximizeze beneficiile care pot fi obținute în urma cheltuielilor pentru dezvoltare ale UE în această zonă și în acest sector.

INTRODUCERE

ALIMENTAREA CU APĂ șI ASIGURAREA ACCESULUI LA INSTALAțII SANITARE: REALIZĂRI șI PROVOCĂRI

1. Îmbunătăţirile în domeniul alimentării cu apă și al accesului la instalații sanitare de bază reprezintă elemente esenţiale pentru îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) [1]. Apa potabilă sigură și accesul la instalații sanitare contribuie la creșterea economică și la reducerea sărăciei, în principal printr-un nivel mai bun al sănătăţii publice [2], și vin în sprijinul altor obiective de dezvoltare, precum egalitatea de gen, securitatea alimentară și nutriţională.

2. Acest sector prezintă anumite provocări specifice. Sistemele instalate trebuie să fie sustenabile din punctul de vedere al mediului, evitându-se atât degradarea resurselor de apă, lucru care se poate întâmpla, de exemplu, prin utilizare excesivă, cât și orice daune ecologice, cum ar fi cele cauzate de instalaţii sanitare inadecvate și de sisteme necorespunzătoare de evacuare a apelor uzate.

3. Îmbunătăţirile în ceea ce privește accesul la instalațiile sanitare și utilizarea lor necesită, în general, schimbări la nivelul comportamentului fiecărui individ și, pentru a se bucura de o acceptare socială generală și pentru a fi adoptate, depind de realizarea unor campanii de promovare a igienei. De asemenea, în special în zonele rurale, sarcinile operaţionale, cele privind întreţinerea minoră și cele privind gestiunea financiară sunt, în general, încredinţate unor membri din rândul populaţiei locale, și nu unei agenții permanente, aceste persoane necesitând, așadar, atât instruire, cât și sprijin în vederea creării unor instituţii adecvate.

4. ODM includ o ţintă precisă (ODM 7, ţinta 7c) privind alimentarea cu apă și accesul la instalații sanitare, și anume aceea de a "înjumătăţi, până în 2015 (în raport cu 1990), procentul de populaţie care nu are acces durabil nici la o sursă de apă potabilă sigură și nici la instalaţii sanitare de bază". Programul de monitorizare comun al OMS/UNICEF (JMP) pentru alimentarea cu apă și pentru accesul la instalații sanitare reprezintă mecanismul Organizaţiei Naţiunilor Unite prin intermediul căruia sunt monitorizate progresele vizând îndeplinirea ODM în aceste două domenii.

5. Potrivit raportului JMP 2012, ţinta prevăzută la nivel mondial pentru alimentarea cu apă potabilă a fost atinsă, însă este puţin probabil să se atingă ţinta în ceea ce privește accesul la instalații sanitare. Disparităţile între zonele urbane și cele rurale sunt frapante: la nivel mondial, 79 % din populaţia care duce în continuare lipsă de o sursă îmbunătăţită de apă potabilă și 72 % din populaţia care nu beneficiază de instalaţii sanitare îmbunătăţite trăiește în zonele rurale [3].

6. Ţintele privind alimentarea cu apă și accesul la instalații sanitare sunt departe de a fi îndeplinite în Africa Subsahariană. În 2010, 39 % din populaţia din această zonă nu avea acces la o sursă îmbunătăţită de apă potabilă, iar 70 % nu beneficia de instalaţii sanitare îmbunătăţite. Ţintele care trebuiau atinse erau 25 %, respectiv, 36 %.

7. Estimările privind finanţarea (în plus faţă de cea deja planificată) necesară pentru îndeplinirea ODM în domeniul alimentării cu apă și al accesului la instalaţii sanitare diferă în mod semnificativ. Estimarea publicată de Banca Mondială privind deficitul de finanţare în Africa Subsahariană (atât pentru zonele urbane, cât și pentru cele rurale) era de 11,8 miliarde de dolari americani pe an pentru perioada 2011-2015 [4]. Pe de altă parte, în Declaraţia de la Marsilia din martie 2012 [5], se indică faptul că suma suplimentară totală care trebuie mobilizată pentru perioada 2012-2015 în vederea îndeplinirii acestor ţinte, per ansamblul Africii rurale, este de 8 miliarde de dolari americani.

POLITICA UE șI ASISTENŢA FINANCIARĂ ACORDATĂ DE UNIUNE ÎN ACEST SECTOR

POLITICILE DIN DOMENIUL ALIMENTĂRII CU APĂ șI AL ACCESULUI LA INSTALAŢII SANITARE

8. Asistenţa pentru dezvoltare acordată de UE în domeniul alimentării cu apă și al accesului la instalaţii sanitare are drept punct de reper comunicarea Comisiei din 2002 privind gestionarea apei [6], astfel cum a fost adoptată prin Rezoluția Consiliului din 30 mai 2002 cu privire la gestionarea apei în țările în curs de dezvoltare [7]. Importanţa apei în cadrul asistenței pentru dezvoltare acordate de UE a fost enunţată din nou în Consensul european privind dezvoltarea din 2005 [8].

9. Printre principalele obiective ale asistenţei pentru dezvoltare care sunt menţionate în comunicarea Comisiei din 2002, se numără acela de a asigura faptul că fiecare fiinţă umană, în special populaţia cea mai săracă, dispune de o cantitate suficientă de apă potabilă de bună calitate și de mijloace adecvate de înlăturare a deșeurilor și dejecțiilor.

10. Pe baza acestei comunicări, cu ocazia Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă, care a avut loc la Johannesburg în 2002, UE a lansat Iniţiativa pentru apă (EUWI). Aceasta a fost concepută cu scopul de a contribui la îndeplinirea ODM în domeniul alimentării cu apă potabilă și al accesului la instalaţii sanitare (a se vedea caseta 1).

FINANŢARE

11. Fondurile de la UE pentru alimentarea cu apă și pentru accesul la instalaţii sanitare sunt canalizate atât prin intermediul unor programe tematice, cât și prin intermediul unor programe geografice (naţionale și regionale) [9]. De asemenea, UE acordă fonduri în cadrul operaţiunilor de ajutor umanitar.

12. Sistemul informaţional al Comisiei pentru acțiunile externe – Sistemul informaţional comun Relex (CRIS) – indică suma de 1010 milioane de euro drept cheltuieli efectuate în domeniul alimentării cu apă și al accesului la instalaţii sanitare în ţările subsahariene în perioada 2001-2010 (a se vedea anexa I). Însă, având în vedere că finanţarea privind alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare este prezentă și în alte sectoare ale asistenţei, de exemplu în cel al dezvoltării rurale, al agriculturii, al mediului, al sănătăţii și educaţiei, suma totală a sprijinului furnizat de Comisie este, în realitate, mai mare.

CASETA 1

OBIECTIVELE INIŢIATIVEI PENTRU APĂ A UNIUNII EUROPENE

EUWI urmărește:

- să consolideze angajamentul politic de a lua măsuri și de a acorda o atenţie mai mare problemelor legate de apă și de accesul la instalaţii sanitare în contextul eforturilor de reducere a sărăciei;

- să promoveze mecanisme care asigură o gestionare mai bună a apei (prin consolidarea capacităţii instituţionale și prin parteneriate public-privat);

- să amelioreze coordonarea și cooperarea în ceea ce privește punerea în aplicare a intervenţiilor legate de apă și de accesul la instalaţii sanitare;

- să încurajeze cooperarea regională și subregională în cadrul gestionării integrate a resurselor de apă și

- să atragă noi finanţări.

SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI

13. Auditul a evaluat dacă asistenţa pentru dezvoltare acordată de UE pentru alimentarea cu apă potabilă și pentru accesul la instalaţii sanitare în șase ţări subsahariene produce rezultate sustenabile (aceste șase ţări au fost selectate datorită importanței financiare pe care o prezintă între cei zece beneficiari principali). Auditul s-a axat pe următoarele două întrebări:

(a) Au fost obţinute rezultatele planificate ale proiectelor finanţate de UE și, dacă da, sunt aceste rezultate sustenabile?

(b) A luat Comisia măsuri adecvate pentru a asigura obţinerea de rezultate sustenabile în domeniul alimentării cu apă și al accesului la instalaţii sanitare?

14. Auditul a analizat dacă proiectele îndeplineau condiţiile tehnice, financiare și instituționale necesare pentru a fi sustenabile. În măsura posibilului, s-a analizat și dacă proiectele au produs, în egală măsură, impacturi la nivel social și de mediu [10].

15. Activitatea de audit a fost efectuată în perioada februarie-decembrie 2011 și a cuprins o examinare detaliată a unui număr de proiecte finanţate de UE în domeniul alimentării cu apă și al accesului la instalaţii sanitare în șase ţări beneficiare, și anume Angola, Benin, Burkina Faso, Ghana, Nigeria și Tanzania (a se vedea anexa II). Vizitele în Burkina Faso, Nigeria și Tanzania s-au desfășurat în perioada aprilie-iulie 2011.

16. În cadrul auditului s-a examinat un eșantion de 23 de proiecte și programe, care au făcut obiectul unor contracte finanţate atât prin intermediul celui de Al șaptelea, Al optulea și Al nouălea fond european de dezvoltare, inclusiv în cadrul primei Facilităţi ACP-UE pentru apă (finanţată prin Al nouălea FED), cât și de la bugetul general al UE. Costul total al acestor contracte a fost de peste 400 de milioane de euro, din care un procent de 49 % a fost finanţat de UE. În anexa III este prezentată o listă a tuturor proiectelor și programelor care au fost selectate în scopul acestui audit.

OBSERVAŢII

ECHIPAMENTELE AU FOST INSTALATE, ÎNSĂ, ÎN MAJORITATEA CAZURILOR, NECESITĂŢILE BENEFICIARILOR NU AU FOST SATISFĂCUTE ÎN MOD ADECVAT, EXISTÂND, DE ASEMENEA, RISCURI LEGATE DE SUSTENABILITATE

PER ANSAMBLU, ECHIPAMENTELE FUSESERĂ INSTALATE CONFORM PLANIFICĂRII șI SE AFLAU ÎN STARE DE FUNCŢIONARE

17. În urma vizitelor de audit ale Curţii și a analizelor efectuate de aceasta cu privire la o serie de rapoarte, s-a constatat că pentru toate proiectele fuseseră instalate echipamente corespunzătoare pentru alimentarea cu apă. În unele cazuri, planurile iniţiale au făcut obiectul unor ajustări în ceea ce privește cantitatea, specificaţiile tehnice, amplasamentul și calendarul, în vederea adaptării lor la condiţiile locale întâmpinate în cursul implementării (a se vedea anexa IV și caseta 2).

+++++ TIFF +++++

Hidrant pentru uzul public într-o școală din Kilolo – Tanzania© Curtea de Conturi Europeană.

18. La momentul auditului, erau disponibile informaţii (obţinute atât de la delegaţiile UE, cât și ca urmare a inspecției efectuate de auditorii Curţii) cu privire la funcţionarea curentă a:

- echipamentelor de alimentare cu apă pentru 18 din cele 23 de proiecte;

- sistemelor de instalaţii sanitare pentru 10 din cele 17 proiecte care conţin o componentă legată de accesul la acest tip de instalaţii.

CASETA 2

REDUCEREA DECALAJULUI: ÎMBUNĂTĂŢIREA SERVICIILOR DE ALIMENTARE CU APĂ ȘI A ACCESULUI LA INSTALAŢII SANITARE ÎN ORAȘE MICI ÎN NIGERIA

Proiectul "Closing the gap" (Reducerea decalajului) a contribuit la furnizarea de apă curată și la asigurarea accesului la instalaţii sanitare în 12 orașe mici din statul Jigawa, în nordul Nigeriei. Proiectul a finanţat construcţia unor sisteme simple de alimentare cu apă (puţuri forate și o reţea de apă), care se aflau în stare bună și care funcţionau în mod corect la momentul la care a avut loc vizita de audit (iulie 2011). De asemenea, s-au construit latrine la nivel de gospodărie, utilizându-se materiale disponibile local.

+++++ TIFF +++++

Contribuţia proiectului a mers dincolo de furnizarea de infrastructură. Ajutând comunităţile locale să identifice ele însele de ce anume au nevoie să se obţină în urma proiectului, obiectivul acestuia a fost să determine schimbări pe termen lung la nivel comportamental. La discuţiile privind specificaţiile tehnice ale sistemelor de alimentare cu apă și de instalaţii sanitare au participat asociaţii de consumatori de apă, luându-se în considerare necesităţile consumatorilor, aceste asociaţii fiind însărcinate cu asigurarea funcţionării curente a sistemelor. Asociaţiile au primit sprijin din partea agenţiei guvernamentale de alimentare cu apă și de salubritate atunci când au fost necesare lucrări de întreținere și reparații.

Proiectul a avut efecte pozitive în ceea ce privește modul de trai al comunităţilor locale. Problema defecaţiei în spații neamenajate în acest sens a fost vizibil eliminată în orașele mici și s-a constatat o scădere a incidenţei bolilor cu transmitere hidrică.

La momentul auditului, proiectul era reprodus în peste 100 de orașe mici.

ALIMENTAREA CU APĂ ȘI ACCESUL LA INSTALAŢII SANITARE ÎN MEDIUL RURAL DIN STATUL CROSS RIVER, NIGERIA

Beneficiarul grantului a depus un "raport descriptiv intermediar" la 7 iunie 2011, care acoperă întreaga perioadă de implementare (de la 1 ianuarie 2005 până la 31 decembrie 2010). Potrivit raportului descriptiv intermediar, principalele realizări ale proiectului fuseseră implementate astfel cum erau prevăzute în propunerea de proiect și în acordul de grant, cu două excepţii majore, și anume (a) reducerea numărului de puţuri forate care fuseseră reparate, la 61 (faţă de 120 conform acordului) și (b) abandonarea construcţiei de centre de acces la instalații sanitare și a construcţiei de latrine. Pentru a compensa reducerea numărului de puţuri forate care fuseseră reparate, beneficiarul grantului a mai construit 15 puţuri forate noi.

19. În cazul a 10 din cele 18 proiecte referitor la care erau disponibile informaţii, echipamentele de alimentare cu apă instalate erau menţinute în stare bună și salubră și erau date în folosință. Șapte proiecte erau parţial afectate de deficienţe minore, în timp ce, în cazul unui proiect, s-au constatat deficienţe grave (a se vedea caseta 3).

20. Din cele zece proiecte care aveau o componentă legată de accesul la instalaţii sanitare și referitor la care existau informaţii disponibile, cinci s-au realizat cu succes, în două cazuri, instalaţiile construite nu funcţio- nau sau se aflau într-o stare de funcţionare neadecvată, iar în alte trei cazuri, existau o serie de deficienţe minore (a se vedea anexa IV).

+++++ TIFF +++++

CASETA 3

ALIMENTAREA CU APĂ șI ACCESUL LA INSTALAŢII SANITARE ÎN MEDIUL RURAL ÎN REGIUNEA DE NORD, GHANA

Potrivit raportului de evaluare finală a proiectului, au fost instalate pompe manuale în locuri care erau cunoscute a fi predispuse în mod regulat la inundaţii, susceptibile la contaminare și inaccesibile în mod periodic.

În ceea ce privește puţurile forate care au fost reabilitate în districtele East Gonja și West Mamprusi, în cadrul unei misiuni de verificare desfășurate în 2010, s-au constatat următoarele probleme:

în East Gonja, din 17 puţuri forate inspectate, cinci nu funcţionau și trei nu erau utilizate;

în districtul West Mamprusi, din șapte puţuri forate inspectate, unul nu funcţiona.

În urma unei prime vizite efectuate în 2009, se raportase că, din șapte puţuri forate care fuseseră selectate pentru inspecţie în cele două districte, unul nu fusese identificat, iar trei se aflau într-o stare de funcţionare necorespunzătoare.

În plus, din cele 40 de puţuri forate inspectate în districtul West Gonja în contextul auditurilor financiare și tehnice ale proiectului, care au fost efectuate în 2009, trei nu funcţionau.

ÎNSĂ, ÎN MAJORITATEA CAZURILOR, NECESITĂŢILE BENEFICIARILOR NU AU FOST SATISFĂCUTE ÎN MOD ADECVAT

21. Necesităţile beneficiarilor, astfel cum erau definite în proiecte, au fost satisfăcute în mod clar în doar două dintre cele 23 de proiecte auditate, iar în alte șase cazuri, acestea au fost satisfăcute, dar cu unele deficienţe minore. În alte cazuri, au existat o serie de deficienţe mai grave (a se vedea anexa IV și caseta 4).

22. Cu două excepţii, entităţile responsabile de exploatarea instalaţiilor nu au efectuat controale regulate pentru a se asigura că nivelul de calitate al apei îndeplinește standardele minime necesare pentru consumul uman (a se vedea caseta 5).

23. Printre obstacolele cele mai frecvente pentru îndeplinirea acestor standarde se numărau dificultatea de a organiza teste regulate și riscul de contaminare [11]. Prin urmare, populaţiilor deservite li se recomandă adesea cu insistenţă să fiarbă apa înainte de a o bea sau de a o folosi pentru gătit.

PENTRU MAJORITATEA PROIECTELOR, REZULTATELE șI BENEFICIILE NU VOR CONTINUA SĂ FIE PRODUSE PE TERMEN MEDIU șI LUNG DACĂ NU SE POT ASIGURA VENITURI NETARIFARE

24. Curtea a evaluat sustenabilitatea tehnică, financiară și instituţională a proiectelor auditate și, acolo unde a fost posibil, impactul lor social și de mediu, prin analizarea documentelor tehnice și prin inspectarea proiectelor (a se vedea punctul 14 și anexa IV).

CASETA 4

PROGRAMUL PRIVIND ALIMENTAREA CU APĂ ȘI ACCESUL LA INSTALAŢII SANITARE ÎN ORAȘE MICI (SMALL TOWNS WATER SUPPLY AND SANITATION PROGRAMME – STWSSP), NIGERIA

Programul a inclus construcţia de puţuri forate, de pompe și de reţele de distribuţie în 24 de orașe mici din statele Adamawa, Delta și Ekiti.

Planurile se sprijineau pe faptul că pompele urmau să fie alimentate cu energie electrică de la reţeaua de electricitate, însă, în realitate, această sursă de alimentare este aproape inexistentă. Deși au fost instalate generatoare de urgenţă, combustibilul necesar pentru utilizarea lor ca sursă curentă de energie electrică este prea costisitor. Prin urmare, la momentul auditului, instalaţiile respective, deși se aflau în stare bună de funcţionare, erau utilizate doar în rare ocazii. În consecinţă, utilizatorii potenţiali au continuat să utilizeze sursele de apă anterioare, iar programul care viza furnizarea unei surse fiabile și ameliorate de apă potabilă nu a produs practic niciun beneficiu.

PROGRAMUL PRIVIND ALIMENTAREA CU APĂ PENTRU CENTRE REGIONALE – FAZA I (WATER SUPPLY PROGRAMME REGIONAL CENTRES PHASE I), TANZANIA

În Mwanza, construcţia, prevăzută iniţial, a unei staţii de tratare a apelor uzate a fost amânată pentru faza II, deși implementarea componentei privind alimentarea cu apă din cadrul proiectului era deja finalizată.

CASETA 5

CALITATEA APEI ÎN ANGOLA ȘI ÎN TANZANIA

În orașul Tombua din Angola, entitatea responsabilă de gestionarea sistemului de alimentare cu apă a declarat că se efectuau zilnic analize de apă; cu toate acestea, auditorilor nu li s-a furnizat nicio documentaţie în care aceste analize să fi fost consemnate.

Apa furnizată în suburbiile orașului Luanda era tratată chimic în staţia de tratare a apelor reziduale înainte de a fi distribuită și, potrivit rapoartelor, îndeplinea criteriile recomandate de orientările OMS. Cu toate acestea, reţeaua de apă suferea în mod frecvent avarii care contribuiau la riscul de contaminare a apei în cursul distribuţiei sale către utilizatori.

În zonele rurale, pentru proiectul care viza alimentarea cu apă a zece sate din provincia de nord Uige, nu s-a efectuat nicio analiză de apă, din cauza unor dificultăţi de natură logistică privind accesul la zona de captare a apei.

În Tanzania, proiectul rural vizând alimentarea cu apă a mai multor sate din regiunea Njombe putea conta pe sprijinul laboratorului local pentru analiza apei, chiar dacă testele de calitate a apei se efectuau neregulat. Fermierii locali plantaseră însă, nu cu mult timp în urmă, orz lângă zona de captare a apei, utilizând îngrășăminte chimice și pesticide. Laboratorul local nu deţinea echipamentele necesare pentru a putea detecta aceste tipuri de contaminare, astfel încât probele de apă prelevate trebuiau trimise în capitală, ceea ce însemna atât perioade lungi de așteptare înainte ca rezultatele analizei să fie cunoscute, cât și costuri mai mari.

SUSTENABILITATEA TEHNICĂ

25. Per ansamblu, proiectele auditate au promovat utilizarea unei tehnologii standard și a unor materiale disponibile pe plan local, atât pentru componentele vizând alimentarea cu apă, cât și pentru cele legate de accesul la instalaţii sanitare. În special în cazul proiectelor rurale (15 din 23 de proiecte), s-au construit puţuri forate ușor de întreţinut, s-au săpat puţuri echipate cu pompe manuale pentru alimentarea cu apă și s-a promovat construcţia unor modele de toalete care implicau costuri reduse utilizându-se materiale disponibile local.

+++++ TIFF +++++

Hidrant pentru uzul public – Burkina Faso© Curtea de Conturi Europeană.

SUSTENABILITATEA FINANCIARĂ

26. Odată finalizat procesul de predare a proiectelor privind alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare, beneficiile acestora sunt asigurate doar dacă dispun de venituri fiabile și suficiente pentru a acoperi costurile de funcţionare, inclusiv costurile de întreținere curentă, precum și cheltuielile de reparaţii atunci când este necesar. La un moment dat, instalaţiile vor trebui, de asemenea, să fie înlocuite sau reparate. Consiliul a concluzionat în 2002 că tarifele pentru serviciile de apă ar trebui astfel fixate încât să asigure sustenabilitatea financiară, însă a adăugat că pentru a veni în întâmpinarea necesităţilor de bază ale populaţiilor sărace și vulnerabile este nevoie de conceperea unor structuri de tarifare corespunzătoare și a unor sisteme de colectare adecvate [12]. În ţările partenere, politicile naţionale și locale variază și, din motive atât practice, cât și politice, adesea se utilizează atât taxe și transferuri, cât și tarife [13].

27. În faza de concepţie a proiectelor, se întocmesc planuri care au în vedere modul în care se va asigura sustenabilitatea după procesul de predare-primire a proiectelor; prin urmare, aceste planuri ar trebui să analizeze posibilităţile disponibile pe plan local care să asigure finanţare, inclusiv eventualele riscuri legate de o posibilă lipsă ulterioară de fonduri (de exemplu, riscul ca finanţarea guvernamentală să nu poată fi menţinută sau riscul ca din cauza anumitor împrejurări să fie nevoie de granturi suplimentare). Obstacolele de ordin practic privind stabilirea și colectarea tarifelor ar putea fi analizate în cadrul fazei de concepere detaliată a proiectelor, precum și, de exemplu, prin organizarea unor formări în acest sens ca parte a procesului de implementare a proiectelor.

28. Nu s-au identificat decât rareori evidenţe financiare privind exploatarea sistemelor instalate, această problemă existând în special la nivelul proiectelor rurale. Prin urmare, Curtea a analizat orice documentație care era disponibilă (de exemplu, evidenţe privind colectarea tarifelor și extrase de cont bancar) și, acolo unde a fost posibil, a discutat situaţia financiară cu entităţile responsabile de exploatarea sistemelor, precum și cu beneficiarii finali ai proiectelor.

29. Tarifele nu erau stabilite la un nivel care să acopere costurile de funcţionare decât în cazul a patru din cele 23 de proiecte examinate. În ceea ce privește celelalte proiecte, sustenabilitatea lor este periclitată, dacă nu se asigură o disponibilitate de transferuri și de taxe. După cum se va explica la următoarele trei puncte, tarifele erau influenţate de factori precum:

(a) capacitatea percepută a populaţiei beneficiare de a plăti pentru serviciile furnizate;

(b) refuzul de a plăti cheltuieli pentru apă pe motivul că guvernul ar trebui să asigure apă în mod gratuit și

(c) o facturare ineficace și o colectare ineficientă a tarifelor.

30. În cazul a două proiecte rurale în Burkina Faso (Programul regional solar – faza II și Autogestionarea apei potabile și a sistemelor de instalaţii sanitare în zona rurală din patru provincii din Burkina Faso), primarii au stabilit un preţ fără să ia în considerare în mod suficient necesitatea de a asigura acoperirea costurilor. Aceeași situaţie exista și în cazul a două proiecte urbane examinate în Angola, unde preţul apei era subvenţionat. Acestea reprezintă exemple de situaţii în care tarifele vor fi insuficiente pentru a acoperi costurile și în care va fi necesară asigurarea unor taxe sau transferuri pentru a garanta sustenabilitatea.

31. Potrivit agenţiei de implementare a unuia dintre proiectele auditate în Nigeria (Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în mediul rural din statul Cross River), populaţia locală consideră că apa este un bun social gratuit și se opune faptului ca gospodăriile sau persoanele fizice să plătească pentru apa potabilă. În ceea ce privește proiectul Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în mediul rural în Regiunea de Nord, Ghana, potrivit raportului de evaluare finală, numeroase comitete pentru apă și salubritate nu au colectat tarife pentru apă.

32. În cazul a opt proiecte, Curtea a constatat o serie de probleme generalizate legate de facturare și de colectare (un număr redus de racorduri la sistemul de distribuţie a apei potabile și o cotă semnificativă de apă nefacturată, combinate cu o capacitate limitată de contorizare a consumului de apă). De exemplu, pentru proiectul Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în suburbiile orașului Luanda, Angola, potrivit raportului său de activitate pentru 2010, societatea de servicii publice de alimentare cu apă a orașului Luanda, EPAL, a facturat doar 46,5 % din apa produsă (31,1 milioane de euro) și a colectat tarife doar pentru jumătate din acest procent (15,4 milioane de euro).

SUSTENABILITATEA INSTITUŢIONALĂ

33. În ceea ce privește sustenabilitatea instituţională, este important ca entităţile locale, de exemplu, asociaţiile și comitetele de utilizatori ai serviciilor de alimentare cu apă, să fie abilitate să gestioneze și să exploateze instalaţiile și să aibă acces la competenţele și la cunoștinţele de specialitate tehnice necesare.

34. Proiectele auditate au asigurat implicarea beneficiarilor în deciziile iniţiale și au inclus, în general, dezvoltarea cunoștințelor și a expertizei tehnice necesare pe plan local.

35. Cu toate acestea, în șapte din numărul total de proiecte auditate, entităţile responsabile nu erau în măsură să garanteze funcţionarea corespunzătoare a instalaţiilor. Printre dificultăţile constatate în aceste cazuri s-au numărat lipsa de competenţe tehnice suficient de dezvoltate și faptul că nu s-a reușit implicarea suficientă a comunităților locale, astfel încât acestea să își asume responsabilitatea pentru proiecte (a se vedea caseta 6). În practică, oricare dintre aceste limitări poate însemna că echipamentele nu sunt utilizate.

CASETA 6

PROGRAMUL PRIVIND ALIMENTAREA CU APĂ ȘI ACCESUL LA INSTALAŢII SANITARE ÎN ORAȘE MICI, NIGERIA

Comunităţile nu dispuneau de competenţe suficiente pentru a organiza lucrări de întreţinere și de reparaţii pentru programele în cauză și, cu atât mai puţin, capacitatea necesară pentru a inculca schimbări de natură comportamentală. În 2006, raportul de evaluare la jumătatea perioadei sugera că asociaţiile de consumatori de apă ar avea nevoie de sprijin pentru o lungă perioadă după finalizarea lucrărilor civile.

Raportul de monitorizare ex post de la mijlocul anului 2010 constata că situaţia nu se schimbase, întrucât "nu părea să existe nicio persoană capabilă să dezvolte un model de asumare a proiectelor de către comunităţile locale dincolo de finalizarea contractelor de lucrări". Raportul concluziona că neacordarea de sprijin comunităţilor punea în pericol sustenabilitatea proiectului. Acest lucru a fost confirmat de auditul Curţii.

RESPONSABILITĂŢILE ŢĂRILOR PARTENERE

36. Atunci când funcţionarea proiectelor depinde de finanţare, de sprijin tehnic sau de alte acţiuni din partea guvernelor ţărilor partenere sau din partea autorităţilor locale, angajamentul acestor guverne sau autorităţi este necesar pentru asigurarea sustenabilităţii. Cu toate acestea, în cele trei proiecte în care s-au luat angajamente în mod oficial, acestea nu au fost respectate (a se vedea caseta 7). În celelalte 20 de proiecte nu s-au luat angajamente oficiale.

IMPACTUL SOCIAL ȘI IMPACTUL DE MEDIU

37. Întrucât nu există nici date relevante și nici indicatori de mediu, nu este posibilă evaluarea măsurii în care proiectele auditate au contribuit la îmbunătăţirea per ansamblu a condiţiilor de viaţă ale populațiilor vizate sau la conservarea mediului.

38. Cu toate acestea, se poate constata faptul că, deși toate proiectele erau menite să se axeze pe necesităţile populaţiei sărace, s-au identificat șase cazuri în care grupurile cele mai sărace și cele mai vulnerabile nu aveau acces nici la apă potabilă, nici la instalaţii sanitare de bază.

39. De asemenea, în pofida unei promovări extinse a campaniilor de sensibilizare cu privire la igienă, impactul acestor activităţi a fost redus în mod semnificativ din cauza importanţei relativ reduse care a fost acordată componentei privind instalaţiile sanitare și din cauza lipsei unei integrări clare și eficace a problemelor legate de apă, de acces la instalaţii sanitare și de igienă (a se vedea caseta 8).

CASETA 7

ALIMENTAREA CU APĂ POTABILĂ ÎN ORAșUL TOMBUA, ANGOLA

Guvernul Angolei nu și-a respectat angajamentele astfel cum au fost acestea stabilite în acordul de finanţare, referitor la lucrări (extinderea sistemului de alimentare cu apă și a reţelei de energie electrică), la ajustarea tarifelor pentru apă la costul lor real, precum și referitor la sprijinul pentru procesul de restructurare al EMAST (societatea de servicii publice de alimentare cu apă a orașului Tombua). Respectarea de către guvern a unor astfel de angajamente prezintă o importanță extremă pentru asigurarea sustenabilităţii intervenţiilor.

CASETA 8

PROGRAMUL REGIONAL SOLAR – FAZA II, BURKINA FASO

Programul era axat în principal pe activităţi legate de apa potabilă. Aspectele legate de accesul la instalaţii sanitare nu au beneficiat de același grad de atenţie, iar în documentele de planificare nu era prevăzută nicio infrastructură pentru instalaţii sanitare.

Din cauza unor întârzieri care au afectat construcţia instalaţiilor, o parte din acţiunile de formare/sensibilizare privind bunele practici de igienă nu au mai putut avea loc sau au avut loc prea devreme.

O ABORDARE INTEGRATĂ PRIVIND ERADICAREA DRACUNCULOZEI (VIERMELE DE GUINEEA) PRIN INTERMEDIUL ALIMENTĂRII CU APĂ, AL ACCESULUI LA INSTALAŢII SANITARE ȘI AL IGIENEI ÎN REGIUNEA DE NORD, GHANA

Unul dintre cele patru rezultate-cheie ale proiectului era legat de campaniile de sensibilizare cu privire la igienă și includea activităţi vizând inculcarea unor reguli comportamentale de igienă ameliorate.

Cu toate acestea, s-a constatat că rezultatele activităţilor întreprinse în domeniul promovării regulilor de igienă în școli și în cadrul comunităţii au fost în mare parte ineficace [cel de al doilea raport de monitorizare a performanţei pentru 2009 și raportul de monitorizare orientată spre rezultate (raportul ROM) pentru 2010].

+++++ TIFF +++++

ALIMENTAREA CU APĂ POTABILĂ ÎN ORAȘUL TOMBUA, ANGOLA

Proiectul nu includea nicio componentă legată de instalaţiile sanitare, deși în studiile de prefezabilitate se raportaseră condiţii inadecvate din acest punct de vedere, care prezentau un risc major pentru sănătatea populaţiei în cauză. La momentul auditului, situaţia nu se schimbase: defecaţia în spaţii neamenajate în acest sens și alte practici inadecvate legate de salubritate care accentuează problema riscurilor pentru sănătate erau în continuare frecvente.

40. În cazul unuia dintre proiecte (Closing the gap: improving water supply and sanitation provision for small towns in Nigeria - Reducerea decalajului: Îmbunătăţirea serviciilor de alimentare cu apă și a accesului la instalaţii sanitare în orașe mici în Nigeria) (a se vedea caseta 2), implementarea campaniilor de sensibilizare cu privire la igienă s-a bucurat de succes. Comunităţile în cauză nu mai erau afectate de problema defecaţiei în spaţii neamenajate în acest sens. La momentul auditului, proiectul era reprodus în peste 100 de orașe mici. În plus, comunităţile în cauză au fost vizitate de delegaţii din Niger (graniţa cu această ţară este la o distanţă de 25 km), care doreau să cunoască abordarea care fusese adoptată, pentru a o aplica și în ţara lor.

DEȘI PROCEDURILE DE GESTIONARE ERAU EXHAUSTIVE, O SERIE DE PROBLEME IMPORTANTE LEGATE DE SUSTENABILITATE NU AU FOST ABORDATE

41. În sectorul apei, mecanismul la care Comisia recurge în mod cel mai frecvent pentru furnizarea ajutorului pentru dezvoltare este abordarea prin proiecte. Proiectele nu sunt implementate în mod direct de către personalul Comisiei, ci sunt concepute și derulate fie prin intermediul unei agenţii, sub auspiciile ministerului de resort din țara parteneră, fie prin intermediul unei organizaţii neguvernamentale (ONG) sau al unei organizaţii internaţionale.

42. Comisia stabilește proceduri și furnizează instrucţiuni, orientări și consultanţă cu privire la aprobare și la monitorizare. Constatând că sustenabilitatea este în mod frecvent periclitată (a se vedea punctele 25-40), Curtea a examinat dacă aceste proceduri erau în principiu capabile să furnizeze o asigurare rezonabilă cu privire la sustenabilitatea ulterioară a proiectelor și dacă în realitate procedurile respective au fost puse în aplicare cu succes în cadrul proiectelor examinate.

PROCEDURILE COMISIEI PRIVIND GESTIONAREA PROIECTELOR ACOPEREAU ASPECTUL DE SUSTENABILITATE ÎN MOD EXHAUSTIV

43. Comisia furnizează orientări interne pentru fiecare dintre fazele principale ale ciclului unui proiect: programare, identificare, formulare, punere în aplicare și evaluare și audit. În plus, există orientări specifice privind apa și accesul la instalaţii sanitare [14].

44. Orientările fac referire în tot ansamblul lor la sustenabilitate și prevăd o serie de acţiuni și de controale pentru fiecare etapă, care, luate împreună, furnizează asigurarea că riscurile pentru sustenabilitate sunt identificate și gestionate. Aceste orientări urmăresc să asigure în special că:

(a) în faza de programare, programele de ţară concordă cu strategiile ţării partenere și cu strategiile de reducere a sărăciei și că iau în calcul coordonarea cu alţi donatori;

(b) în fazele de identificare și de formulare, sunt propuse soluţii tehnice satisfăcătoare, este identificată disponibilitatea unor surse de finanţare stabile și sunt definite niveluri-ţintă, obiective și indicatori clari. În cazul contractelor de grant finanţate de Comisia Europeană [15], precum cele din cadrul Facilităţii pentru apă, pentru procesul de selecţie se ia în considerare rezultatul unei analize de acest tip;

(c) în faza de punere în aplicare, Comisia monitorizează progresele realizate și ia măsuri de remediere în timp util;

(d) atât în faza de punere în aplicare, cât și în cea de evaluare și audit, sistemul de monitorizare orientată spre rezultate (Results-Oriented Monitoring – ROM) stabilit de Comisie [16] include evaluarea sustenabilităţii potenţiale și efective a rezultatelor în cursul și, respectiv, la finalizarea implementării proiectului; și

(e) în cazul evaluărilor finale contractate de serviciile Comisiei, caietul de sarcini include necesitatea de a se evalua sustenabilitatea rezultatelor proiectului.

CU TOATE ACESTEA, ÎNTR-UN NUMĂR SEMNIFICATIV DE CAZURI, COMISIA NU A ABORDAT PROBLEME IMPORTANTE LEGATE DE SUSTENABILITATEA REZULTATELOR

45. Nu exista nicio dovadă care să ateste că Comisia identificase sau luase măsuri în vederea soluționării următoarelor deficiențe de concepție a proiectelor:

(a) în nouă proiecte, o serie de aspecte importante ale specificaţiilor tehnice fie lipseau, fie nu erau explicate în mod suficient;

(b) în 11 cazuri, analizele economico-financiare nu erau detaliate în mod suficient;

(c) în opt proiecte, obiectivele nu erau clar definite, iar în alte 10 proiecte, indicatorii, valorile de referinţă și nivelurile-ţintă nu erau definite în mod clar.

46. Printre deficiențe s-au numărat următoarele:

(a) informaţii insuficient de detaliate cu privire la soluţiile tehnice propuse sau la măsurile care trebuiau adoptate în vederea atenuării riscurilor cunoscute la care era expusă sustenabilitatea proiectelor (în special în cazul condiţiilor hidrogeologice nefavorabile pentru exploatarea apei subterane);

(b) cazuri în care soluţia tehnică adoptată s-a dovedit a fi neadecvată și

(c) cazuri de dezechilibru între componenta de alimentare cu apă și componentele de eliminare a apelor reziduale și, respectiv, de tratare a apelor reziduale, din cadrul proiectelor.

47. Aspectele economice și financiare sunt foarte importante pentru sustenabilitate. Întrucât tarifele stabilite nu sunt de obicei suficiente pentru a acoperi costurile de funcţionare și de întreținere, este esenţial să se identifice surse de finanţare alternative și stabile și, ori de câte ori este fezabil acest lucru, sursele respective să fie angajate înainte de aprobarea finanţării operațiunilor proiectului.

48. Doar într-un caz – Programul regional solar – faza II în Burkina Faso – sustenabilitatea financiară a fost discutată pe larg în propunerea de finanţare. În 11 alte cazuri, documentele examinate nu indicau în niciun fel modul în care se planificase să se finanţeze întreţinerea și înlocuirea infrastructurii.

49. Mai mult, având în vedere contextul deosebit de dificil în care proiectele sunt puse în aplicare (comunităţi cu venituri reduse, lipsa de disponibilitate de a plăti pentru apă etc.), precum și dificultatea de a genera fonduri suficiente pentru a acoperi costurile de funcţionare aferente (a se vedea punctul 29), ar fi fost nevoie să se analizeze, în etapa de evalua- re, modul în care deficienţele de finanțare urmau să fie depășite și s-ar fi justificat necesitatea de a condiţiona decizia de finanţare de anumite angajamente în acest sens. Acesta nu a fost însă cazul niciunuia dintre proiectele auditate.

50. Lipsa unei definiri clare a obiectivelor proiectului se referă în principal la echipamentele prevăzute și la nivelul lor de funcţionare (din punct de vedere cantitativ și calitativ), precum și la populaţia vizată, care se estimează că va beneficia de rezultatele proiectului. Lipsa unor indicatori clari și cuantificați a prejudiciat în mod semnificativ capacitatea Comisiei de a monitoriza progresele în cursul punerii în aplicare a proiectelor și, ulterior, de a măsura și de a verifica dacă rezultatele obţinute se menţineau în timp (a se vedea caseta 9).

51. Comisia a monitorizat 18 din cele 23 de proiecte prin intermediul procedurii ROM. Pentru opt dintre acestea, nu exista nicio dovadă care să ateste că Comisia ar fi acţionat conform recomandărilor formulate în rapoartele ROM.

52. Evaluările finale sunt, de regulă, lansate fie înainte de finalizarea activităţilor proiectului, fie la scurt timp după încheierea lor, cu alte cuvinte, prea devreme pentru a permite o evaluare a sustenabilităţii. În schimb, monitorizarea ex post sau evaluările ex post sunt efectuate după o perioadă destul de lungă de la finalizarea proiectului astfel încât să se poată aborda în mod specific problema sustenabilităţii. În timp ce zece dintre cele 23 de proiecte examinate au făcut obiectul unei evaluări finale, dintr-un număr de 20 de cazuri care ar fi putut fi supuse unei monitorizări ex post, doar două au beneficiat de un astfel de demers [17]. Mai multe detalii în acest sens sunt prezentate în anexa V.

53. Nu în cele din urmă, trebuie menţionat că alţi factori relevanţi pentru sustenabilitatea rezultatelor proiectelor se află în afara controlului Comisiei, de exemplu, fiabilitatea datelor utilizate pentru a măsura impactul proiectelor (în domenii precum sănătate, educaţie și mediu).

CASETA 9

REDUCEREA RATEI DE MORTALITATE LA COPII ȘI CREȘTEREA FRECVENŢEI ȘCOLARE PRIN ÎMBUNĂTĂŢIREA ACCESULUI LA APĂ ȘI LA INSTALAŢII SANITARE ÎN ZONELE RURALE DIN ANGOLA

Propunerea de proiect nu specifica locurile în care urmau să se realizeze construcțiile pentru alimentarea cu apă și pentru infrastructura de instalaţii sanitare și nu stabilea rezultate clare care să fie obţinute cu privire la calitatea apei.

ALIMENTAREA CU APĂ ȘI ACCESUL LA INSTALAŢII SANITARE ÎN MEDIUL RURAL ÎN REGIUNEA DE NORD, GHANA

Nu erau disponibile date coerente cu privire la populaţia vizată de proiect: în timp ce studiul de fezabilitate efectuat în 2000 se referea la o populaţie totală de 576000 de locuitori în 865 de sate în cele trei districte vizate, raportul de evaluare la jumătatea perioadei se referea la o populaţie de 386000 de locuitori în 2002 pentru aceeași zonă.

AL ȘASELEA PROGRAM DE MICROPROIECTE (6TH MICRO PROJECTS PROGRAMME), GHANA

Deși documentele proiectului se refereau la accesul îmbunătăţit la apă potabilă, nu era stabilit niciun obiectiv referitor la cantitatea și calitatea apei.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

CONCLUZII

54. În ceea ce privește proiectele acoperite de auditul Curţii, echipamentele fuseseră instalate conform planificării și se aflau în stare de funcţionare (a se vedea punctele 17-20). Cu toate acestea, mai puţin de jumătate din proiectele respective au produs rezultate care satisfăceau necesităţile beneficiarilor (a se vedea punctele 21-23). Pentru majoritatea proiectelor, rezultatele și beneficiile nu vor continua să fie produse pe termen mediu și lung dacă nu se asigură venituri netarifare (a se vedea punctele 24-36).

55. S-a constatat că tehnologia utilizată era corespunzătoare (a se vedea punctul 25).

56. Tarifele stabilite pentru apă nu acopereau însă toate costurile, fie din cauza faptului că fuseseră fixate pe baza capacităţii de plată, fie din cauza lipsei unei disponibilităţi de a plăti și din cauza unei facturări și colectări ineficace. Costurile de funcţionare pe termen lung rezultate în urma proiectelor erau, prin urmare, dependente de alte finanţări (a se vedea punctele 26-32).

57. În șapte dintre proiecte, operatorii nu dispuneau de capacităţile necesare pentru îndeplinirea responsabilităţilor lor, fie din cauza lipsei de competențe tehnice suficient de dezvoltate, fie din cauza faptului nu s-a reușit implicarea suficientă a comunităţilor locale, astfel încât acestea să își asume responsabilitatea pentru proiecte (a se vedea punctele 33-35). În cele trei proiecte în care guvernele ţărilor partenere și-au asumat angajamente în mod oficial, acestea nu au fost respectate (a se vedea punctul 36).

58. Deși Curtea a identificat atât exemple pozitive, cât și exemple negative de impacturi sociale și de mediu, în lipsa unor date relevante și a unor indicatori de mediu, contribuţiile proiectelor nu pot fi evaluate (a se vedea punctele 37-40).

59. Chiar dacă procedurile sale de gestionare a proiectelor acopereau aspectul privind sustenabilitatea în mod exhaustiv, în cazul proiectelor examinate, Comisia nu a abordat probleme importante referitoare la sustenabilitatea rezultatelor. În etapa de concepție a proiectului, soluţiile tehnice propuse (opt proiecte) și viabilitatea financiară (11 proiecte) nu au fost analizate în mod suficient. În cazul a 18 proiecte, nu s-au definit obiective, indicatori și niveluri-ţintă clare (a se vedea punctele 41-50).

60. Rapoartele de monitorizare, de verificare și de evaluare nu au fost valorificate pe deplin, ceea ce limitează capacitatea Comisiei de a lua măsuri corective. Mai mult, în majoritatea proiectelor finalizate, din cauza lipsei unei monitorizări ex post sau a unor evaluări ex post, nu s-a putut realiza o evaluare utilă a sustenabilităţii rezultatelor (a se vedea punctele 51-52).

61. Prin urmare, sprijinul din partea UE a mărit accesul la apă potabilă și la sisteme de instalaţii sanitare de bază în cele șase ţări subsahariene auditate, utilizând o tehnologie standard și materiale disponibile pe plan local, deși necesităţile beneficiarilor nu au fost satisfăcute decât în mai puţin de jumătate din proiectele examinate. Pentru majoritatea proiectelor, rezultatele și beneficiile nu vor continua să fie produse pe termen mediu și lung dacă nu se pot asigura venituri netarifare. Deși procedurile de gestionare erau exhaustive, Comisia nu a abordat probleme importante legate de sustenabilitate.

RECOMANDĂRI

62. Pentru a maximiza beneficiile care pot fi obținute în urma cheltuielilor pentru dezvoltare ale UE în această zonă și în acest sector, Comisia ar trebui:

(a) să se asigure că procedurile sale sunt aplicate în mod corespunzător, în special cu privire la următoarele puncte din etapa de evaluare iniţială a proiectului:

(i) definirea în mod explicit a obiectivelor proiectului (cantităţile și tipul de echipamente, amplasamentul, beneficiarii direcţi și indirecţi);

(ii) descrierea și justificarea soluţiilor tehnologice propuse (acolo unde este cazul, cu referire la celelalte opţiuni) și

(iii) stabilirea unor indicatori obiectivi și verificabili care să măsoare progresele înregistrate, precum și fixarea unor valori de referinţă și a unor niveluri-țintă cuantificate pentru rezultatele proiectului;

(b) să efectueze analize economico-financiare suficiente pentru a permite o identificare ușoară a surselor estimate de finanţare a proiectului în viitor (inclusiv estimarea sumelor aferente contribuțiilor și a calendarului de realizare a acestora);

(c) să examineze în mod explicit înainte de aprobarea proiectului dacă este probabil să se concretizeze condiţiile de care depinde succesul proiectului, inclusiv angajamentele asumate de ţara parteneră;

(d) să se asigure că se valorifică pe deplin rezultatele activităţii de monitorizare, de verificare și de evaluare și că recomandările formulate în rapoarte sunt luate în considerare și puse în aplicare.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, membru al Curţii de Conturi, la Luxemburg, în ședinţa sa din 10 iulie 2012.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Președinte

[1] Obiectivele de dezvoltare ale mileniului au fost stabilite prin Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite, care a fost semnată în septembrie 2000 de către 189 de ţări (http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.pdf), cu scopul de a elimina, până în 2015, sărăcia extremă și numeroase lipsuri care afectează populația. Aceste obiective se referă la eradicarea sărăciei și a foametei, la asigurarea accesului universal la educaţia primară, la egalitatea de gen, la sănătatea copiilor, la sănătatea maternă, la combaterea HIV/SIDA, la durabilitatea mediului și la parteneriatul global pentru dezvoltare. Deși alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare fac parte din ODM 7 privind durabilitatea mediului, aceste două elemente aduc o contribuţie esențială la realizarea tuturor ODM.

[2] Organizația Mondială a Sănătății (OMS) estimează că un procent de 6,3 % din numărul de decesuri la nivel mondial (8 % dacă se iau în considerare doar ţările în curs de dezvoltare) poate fi prevenit printr-un nivel mai bun al serviciilor de alimentare cu apă, al accesului la instalaţii sanitare și al igienei. Majoritatea acestor decesuri care pot fi prevenite privesc copii din ţări în curs de dezvoltare.

[3] JMP OMS/UNICEF definește "sursa îmbunătăţită de apă potabilă" ca fiind sursa care este protejată de orice contaminare externă, în special de contaminarea cu materii fecale. Sursele îmbunătăţite de apă potabilă sunt considerate în raport a fi următoarele: existenţa unei reţele de distribuţie a apei în locuinţe, în curţi sau pe parcelele de teren; robinet public sau hidrant pentru uzul public; puţ de aspiraţie sau puţ forat; puţ de apă protejat; izvor protejat; colectarea apei pluviale. Instalaţiile sanitare îmbunătăţite sunt definite ca fiind sistemul cu ajutorul căruia excrementele umane sunt separate în mod igienic de contactul uman, de exemplu: closete cu bazin de apă sau closete în care apa se toarnă manual, racordate la o reţea de canalizare, fosă septică, latrină cu fosă, latrină îmbunătăţită cu fosă ventilată, latrină cu fosă acoperită cu dale, closete cu compost (http://www.wssinfo.org/definitions-methods/introduction/).

[4] Tabelul 8.7, Sudeshna Ghosh Banerjee și Elvira Morella, Africa’s Water and Sanitation Infrastructure: Access, Affordability, and Alternatives (Infrastructura de alimentare cu apă și de instalaţii sanitare în Africa: disponibilitate, accesibilitate financiară și alternative), Banca Mondială, 2011.

[5] Declaraţia Conferinţei pe tema Iniţiativei pentru alimentare cu apă și pentru accesul la instalaţii sanitare în zonele rurale și pe tema Facilității pentru apă în Africa, Marsilia, 14 martie 2012 (http://www.afdb.org/fihttp://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Generic-Documents/RWSSI-AWF%20Conference%20Declaration%20Final%2014%20Mar%202012.pdf).

[6] COM(2002) 132 final din 12 martie 2002 – "Gestionarea apei în țările în curs de dezvoltare: Politica și prioritățile pentru cooperarea pentru dezvoltare a UE".

[7] Documentul Consiliului 9696/02.

[8] Punctele 80 și 81 din Consensul european privind dezvoltarea (JO C 46, 24.2.2006); apa (alături de energie) face parte din cele nouă domenii prioritare de acţiune pentru politica UE de dezvoltare.

[9] Fondurile europene de dezvoltare (FED) pentru ţările ACP și, pentru cadrul financiar 2007-2013, Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare pentru Asia și America Latină și Instrumentul european de vecinătate și parteneriat pentru ţările învecinate.

[10] În concordanţă cu poziţia Comisiei, astfel cum a fost exprimată în COM(2002) 132 final, "abordarea strategică vizând atât asigurarea unui acces sustenabil la resursele de apă, cât și o gestionare durabilă a resurselor de apă integrează aspecte sectoriale și transversale și înglobează toate aspectele legate de durabilitate. Durabilitatea economică, socială și a mediului […]".

[11] Conductele învechite de distribuție a apei și sursele de apă neprotejate în mod suficient se numără printre factorii care contribuie cel mai mult la contaminarea apei furnizate. Chiar și în situaţiile în care instalaţiile sunt noi, dacă nu se utilizează sisteme de distribuţie a apei prin conducte, procesele de transport al apei și de stocare a apei în gospodării contribuie la riscul de contaminare.

[12] Rezoluţia Consiliului cu privire la gestionarea apei în ţările în curs de dezvoltare: Politica și prioritățile pentru cooperarea pentru dezvoltare a UE (9696/02 din 7 iunie 2002), punctul 7.

[13] Deși, până în prezent, nu a fost inclus în nicio declaraţie de politică a UE privind dezvoltarea în domeniul alimentării cu apă și al accesului la instalaţii sanitare, subiectul utilizării unui mix de tarife, taxe și – pentru investiţii de capital – transferuri ("cei 3T") este dezbătut, de exemplu, în lucrarea Managing Water for All (Gestionarea apei în beneficiul tuturor) (Organizaţia pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, 2009).

[14] Commission guidelines for water resources development co-operation (Orientările Comisiei privind cooperarea pentru dezvoltare în domeniul resurselor de apă) (1998, actualizate în 2008) și un set de orientări pentru exerciţiul de programare aferent celui de Al zecelea FED (The Role of Water and Sanitation in Achieving the Millennium Development Goals – Rolul apei și al accesului la instalaţii sanitare în atingerea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului).

[15] Conform punctului 6.1.1. din Ghidul practic privind procedurile de contractare pentru acţiunile externe ale UE (ediţia din ianuarie 2012), grantul reprezintă o contribuţie financiară directă, acordată sub forma unei donaţii, de la bugetul UE sau de la bugetul FED, pentru a finanţa:

- fie o acţiune menită să contribuie la îndeplinirea unui obiectiv ce face parte dintr-o politică a Uniunii Europene,

- fie funcţionarea unui organism care servește unui scop de interes european general sau care are un obiectiv ce face parte dintr-o politică a Uniunii Europene.

[16] Sistemul de monitorizare orientată spre rezultate (Results-Oriented Monitoring – ROM) a fost stabilit de Comisie în 2000 cu scopul de a furniza feedback extern, obiectiv și imparţial cu privire la performanţa proiectelor și a programelor de asistenţă finanţate de UE. ROM face parte din ciclul global de asigurare a calităţii al EuropeAid, care pornește de la nivelul de concept al proiectelor și se încheie după implementarea lor. Sistemul furnizează recomandări cu privire la acţiunile care să fie întreprinse atunci când proiectele sunt încă în curs.

[17] Monitorizarea ex post este în general iniţiată în termen de doi ani de la finalizarea proiectului.

--------------------------------------------------

ANEXA I

ALIMENTAREA CU APĂ ȘI ACCESUL LA INSTALAŢII SANITARE (ŢĂRILE SUBSAHARIENE): SUME CONTRACTATE 2001-2010

Zona beneficiară a acţiunii | Contractat (în euro) |

Programe geografice | EUWF (EU Water Facility – Facilitatea pentru apă a Uniunii Europene) [1] | Total |

Mozambic | 50937409,24 | 37018074,60 | 87955483,84 |

Burkina Faso [2] | 59080872,33 | 7125461,00 | 66206333,33 |

Tanzania | 38059850,98 | 27852366,00 | 65912216,98 |

Nigeria | 61930227,68 | 3416645,95 | 65346873,63 |

Lesotho | 34779134,56 | 10000000,00 | 44779134,56 |

Benin [2] | 24225786,83 | 19863828,00 | 44089614,83 |

Ghana | 37998463,78 | 2764826,00 | 40763289,78 |

Etiopia | - | 39947063,39 | 39947063,39 |

Mauritius [2] | 38945583,78 | - | 38945583,78 |

Rwanda | 29957191,50 | 8573355,25 | 38530546,75 |

Angola | 32026905,70 | 5018240,00 | 37045145,70 |

Uganda | 8017687,04 | 28107637,00 | 36125324,04 |

Côte d’Ivoire | 34664325,20 | 1400001,00 | 36064326,20 |

Kenya | 2995171,46 | 30462679,60 | 33457851,06 |

Madagascar | - | 30400952,00 | 30400952,00 |

Mali | 19910603,30 | 9451714,00 | 29362317,30 |

Ciad | 19099441,52 | 675000,00 | 19774441,52 |

Malawi | 4725,00 | 17619266,75 | 17623991,75 |

Zambia | 3025570,00 | 13546210,00 | 16571780,00 |

Senegal | 1221044,55 | 14350685,37 | 15571729,92 |

Niger | 1608065,01 | 9491300,64 | 11099365,65 |

Namibia | 6183029,77 | 4641954,00 | 10824983,77 |

Djibouti | 9448628,25 | - | 9448628,25 |

Republica Democratică Congo | 77174,00 | 8303900,00 | 8381074,00 |

Zimbabwe | - | 7860277,62 | 7860277,62 |

Capul Verde | 6398887,39 | 609351,00 | 7008238,39 |

Gambia | 6398797,59 | | 6398797,59 |

Mauritania | 2556626,03 | 3092556,00 | 5649182,03 |

Guineea – Conakry | 1824749,33 | 2563390,00 | 4388139,33 |

Mayotte | 4267566,78 | - | 4267566,78 |

Sierra Leone | - | 3792465,00 | 3792465,00 |

São Tomé și Principe | 2511626,65 | 1032898,00 | 3544524,65 |

Guineea Ecuatorială | 3493422,26 | - | 3493422,26 |

Botswana | 3350467,76 | - | 3350467,76 |

Eritreea | - | 2979328,75 | 2979328,75 |

Republica Centrafricană | 172136,00 | 2648430,01 | 2820566,01 |

Seychelles | 2814129,34 | - | 2814129,34 |

Gabon | 2752488,51 | - | 2752488,51 |

Camerun | - | 2679034,95 | 2679034,95 |

Burundi | - | 2569826,25 | 2569826,25 |

Sudan | - | 2153914,00 | 2153914,00 |

Comore | - | 2136805,16 | 2136805,16 |

Guineea-Bissau | 87206,94 | 1754270,90 | 1841477,84 |

Somalia | - | 1337428,00 | 1337428,00 |

Togo | - | 1056742,00 | 1056742,00 |

Swaziland | - | 629867,00 | 629867,00 |

Proiecte multinaţionale | 2850188,63 | 31037242,25 | 33887430,88 |

Alte contribuţii din partea EUWF: | |

African Water Initiative (Iniţiativa pentru apă în Africa) | - | 20000000,00 | 20000000,00 |

Nile Basin Initiative (Iniţiativa pentru bazinul Nilului) | - | 19458290,62 | 19458290,62 |

Comunităţile rurale din Sudanul de Sud | - | 8000000,00 | 8000000,00 |

Parteneriatul Africa – UE pentru infrastructură | - | 7986026,00 | 7986026,00 |

Altele (programe geografice): | |

Regiunea SADC | 647456,00 | - | 647456,00 |

Regiunea IGAD | 139331,00 | - | 139331,00 |

Total | 554461971,69 | 455409304,06 | 1009871275,75 |

[1] Pentru perioada avută în vedere, sumele contractate în cadrul celei de a doua Facilităţi pentru apă (Al zecelea FED) nu depășeau 400000 de euro. Conform informaţiilor din CRIS, o sumă suplimentară în cuantum de 117 milioane de euro a fost contractată în 2011.

[2] Cifra privind programele geografice include asistenţa pentru sprijinul bugetar sectorial, după cum urmează: 38 de milioane de euro pentru Burkina Faso, 4,8 milioane de euro pentru Benin și 37,4 milioane de euro pentru Mauritius.

--------------------------------------------------

ANEXA II

POPULAŢIA CARE UTILIZEAZĂ O SURSĂ NEÎMBUNĂTĂŢITĂ DE ALIMENTARE CU APĂ ȘI SISTEME NEÎMBUNĂTĂŢITE PENTRU GESTIONAREA DEJECŢIILOR, ÎN PROCENTE (ESTIMĂRI)

Sursa: Programul de monitorizare comun al OMS/UNICEF, actualizarea din martie 2010

(http://www.wssinfo.org/data-estimates/introduction/).

(%) |

| Apă | Instalaţii sanitare |

Zona urbană | Zona rurală | Total | Zona urbană | Zona rurală | Total |

Angola | 1990 | 70 | 60 | 64 | 42 | 94 | 75 |

2008 | 40 | 62 | 50 | 14 | 82 | 43 |

Benin | 1990 | 28 | 53 | 44 | 86 | 99 | 95 |

2008 | 16 | 31 | 25 | 76 | 96 | 88 |

Burkina Faso | 1990 | 27 | 64 | 59 | 72 | 98 | 94 |

2008 | 5 | 28 | 24 | 67 | 94 | 89 |

Ghana | 1990 | 16 | 63 | 46 | 89 | 96 | 93 |

2008 | 10 | 26 | 18 | 82 | 93 | 87 |

Nigeria | 1990 | 21 | 70 | 53 | 61 | 64 | 63 |

2008 | 25 | 58 | 42 | 64 | 72 | 68 |

Tanzania | 1990 | 6 | 54 | 45 | 73 | 77 | 76 |

2008 | 20 | 55 | 46 | 68 | 79 | 76 |

--------------------------------------------------

ANEXA III

LISTA PROIECTELOR ȘI A PROGRAMELOR AUDITATE

Intervenție | Sursa de finanţare | Modalitatea de implementare | Cost (în milioane de euro) | Contribuţia Comisiei Europene (în milioane de euro) |

Angola

Drinking-water supply in the city of Tombwa (Alimentarea cu apă potabilă în orașul Tombua) | Al optulea FED | Proiecte de sine stătătoare | 8,8 | 8,8 |

Water Supply and Sanitation for the suburban areas of Luanda (Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în suburbiile orașului Luanda) | Al nouălea FED | Proiecte de sine stătătoare | 21,4 | 21,4 |

Reducing child mortality and increasing school attendance by improving access to water and sanitation in rural areas of Angola (Reducerea ratei de mortalitate la copii și creșterea frecvenţei școlare prin îmbunătăţirea accesului la apă și la instalaţii sanitare în zonele rurale din Angola) | Al nouălea FED – Facilitatea pentru apă | Acord de contribuţie cu o organizaţie internaţională | 4,9 | 3,7 |

Installation or renovation of a water supply system and promotion of hygiene and basic sanitation in 10 villages in rural area in the province of Uige (Instalarea sau reabilitarea unui sistem de alimentare cu apă și promovarea igienei și a utilizării instalaţiilor sanitare de bază în 10 sate din zona rurală a provinciei Uige) | Al nouălea FED – Facilitatea pentru apă | Grant pentru acţiuni | 1,0 | 0,5 |

Benin

Water initiative in semi-urban centres (Iniţiativa pentru apă în centre semiurbane) (program de sprijin bugetar) | Al nouălea FED | Sprijin bugetar sectorial | 15,7 | 4,8 |

Supply of drinking water and basic sanitation in 200 vulnerable localities in Benin (Alimentarea cu apă potabilă și asigurarea de instalaţii sanitare de bază în 200 de localităţi vulnerabile în Benin) | Al nouălea FED – Facilitatea pentru apă | Acord de contribuţie cu o organizaţie internaţională | 2,2 | 1,2 |

Integrated management of domestic water by the Associative and Council Development in the North West of Benin (Gestionarea integrată a alimentării cu apă pentru consumul casnic de către Dezvoltarea asociativă și comunală în nord-vestul Beninului) | Bugetul general al UE | Grant pentru acţiuni | 0,7 | 0,5 |

Burkina Faso

Drinking-water supply in the city of Ouagadougou (Alimentarea cu apă potabilă în orașul Ouagadougou) | Al optulea FED | Proiecte de sine stătătoare | 202,6 | 30,0 |

Regional solar programme – Phase II (Programul regional solar - faza II), Burkina Faso | Al optulea FED | Proiecte de sine stătătoare | 14,2 | 13,2 |

Auto management of drinking water and sanitation in rural area of 4 provinces of Burkina Faso (Autogestionarea apei potabile și a sistemelor de instalaţii sanitare în zona rurală din patru provincii din Burkina Faso) | Al nouălea FED – Facilitatea pentru apă | Grant pentru acţiuni | 1,2 | 0,9 |

Rehabilitation and exploitation of the water retention system in Zibako (Reabilitarea și exploatarea sistemului de retenţie a apei în Zibako) | Al nouălea FED – Facilitatea pentru apă | Grant pentru acţiuni | 0,4 | 0,1 |

Ghana

Rural Water Supply and Sanitation in the Northern Region (Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în mediul rural în Regiunea de Nord) | Al optulea FED | Proiecte de sine stătătoare | 12,2 | 12,2 |

An Integrated Approach to Guinea Worm Eradication Through Water Supply, Sanitation and Hygiene in Northern Region [O abordare integrată privind eradicarea dracunculozei (viermele de Guineea) prin intermediul alimentării cu apă, al accesului la instalaţii sanitare și al igienei în Regiunea de Nord], Ghana | Al nouălea FED | Acord de contribuţie cu o organizaţie internaţională | 20,0 | 15,0 |

6th Micro Projects Programme (Al șaselea program de microproiecte), Ghana | Al nouălea FED | Proiecte de sine stătătoare | 20,2 | 20,2 |

Strengthening Water, Sanitation and Hygiene Promotion Services in Ghana (Consolidarea serviciilor de alimentare cu apă, a accesului la instalaţii sanitare și a serviciilor de promovare a igienei în Ghana) | Bugetul general al UE | Grant pentru acţiuni | 1,3 | 0,9 |

Providing sustainable water, sanitation and hygiene promotion to poor and deprived rural and urban communities in Ghana (Furnizarea de servicii sustenabile de alimentare cu apă, de acces la instalaţii sanitare și de promovare a igienei pentru comunităţile urbane și rurale sărace și defavorizate în Ghana) | Bugetul general al UE | Grant pentru acţiuni | 2,0 | 0,7 |

Nigeria

Small Towns Water Supply and Sanitation Programme (Programul privind alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în orașe mici) | Al șaptelea FED | Proiecte de sine stătătoare | 19,1 | 7,2 |

Closing the gap: Improving water supply and sanitation provision for small towns in Nigeria (Reducerea decalajului: Îmbunătăţirea serviciilor de alimentare cu apă și a accesului la instalaţii sanitare în orașe mici în Nigeria) | Al nouălea FED – Facilitatea pentru apă | Grant pentru acţiuni | 3,9 | 2,9 |

Cross River State Rural Water Supply and Sanitation Project (Proiectul privind alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în mediul rural din statul Cross River) | Bugetul general al UE | Grant pentru acţiuni | 0,9 | 0,7 |

Tanzania

Water Supply Programme Regional Centres phase I (Programul privind alimentarea cu apă pentru centre regionale – faza I) | Al optulea FED | Proiecte de sine stătătoare | 44,8 | 33,6 |

Water Supply Programme Regional Centres phase II (Programul privind alimentarea cu apă pentru centre regionale – faza II) | Al nouălea FED | Proiecte de sine stătătoare | 50,2 | 38,3 |

Water Supply and Sanitation for 14 Villages in Njombe District (Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în 14 sate din districtul Njombe) | Al nouălea FED – Facilitatea pentru apă | Grant pentru acţiuni | 2,5 | 1,6 |

The Kilolo Sustainable Development Programme (Programul de dezvoltare durabilă în Kilolo) | Bugetul general al UE | Grant pentru acţiuni | 0,5 | 0,4 |

--------------------------------------------------

ANEXA IV

EVALUAREA PROIECTELOR AUDITATE

Da | Deficienţe minore | Deficienţe grave |

Nu | Probe de audit insuficiente | Nu se aplică |

| Realizările preconizate ale proiectului au fost obţinute | Echipamentele se află în stare bună de funcţionare și sunt întreţinute | Nivelul de funcţionare satisface necesităţile beneficiarilor | Veniturile obţinute din tarife acoperă costurile de funcţionare | Entităţile care exploatează instalaţiile dispun de o capacitate suficientă |

Apă | Instalaţii sanitare | Apă | Instalaţii sanitare |

Angola | Alimentarea cu apă potabilă în orașul Tombua | | Nu se aplică | | Nu se aplică | | | |

Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în suburbiile orașului Luanda | | | | | | | |

Reducerea ratei de mortalitate la copii și creșterea frecvenţei școlare prin îmbunătăţirea accesului la apă și la instalaţii sanitare în zonele rurale din Angola | | | | | | | |

Instalarea sau reabilitarea unui sistem de alimentare cu apă și promovarea igienei și a utilizării instalaţiilor sanitare de bază în 10 sate din zona rurală a provinciei Uige | | | | | | | |

Benin | Iniţiativa pentru apă în centre semiurbane (program de sprijin bugetar) | | Nu se aplică | | Nu se aplică | | | |

Alimentarea cu apă potabilă și asigurarea de instalaţii sanitare de bază în 200 de localităţi vulnerabile în Benin | | | | | | | |

Gestionarea integrată a alimentării cu apă pentru consumul casnic de către Dezvoltarea asociativă și comunală în nord-vestul Beninului | | | | | | | |

Burkina Faso | Alimentarea cu apă potabilă în orașul Ouagadougou | | | | Nu se aplică | | | |

Programul regional solar – faza II, Burkina Faso | | Nu se aplică | | Nu se aplică | | | |

Autogestionarea apei potabile și a sistemelor de instalaţii sanitare în zona rurală din patru provincii din Burkina Faso | | Nu se aplică | | Nu se aplică | | | |

Reabilitarea și exploatarea sistemului de retenţie a apei în Zibako | | Nu se aplică | | Nu se aplică | | | |

Ghana | Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în mediul rural în Regiunea de Nord | | | | | | | |

O abordare integrată privind eradicarea dracunculozei (viermele de Guineea) prin intermediul alimentării cu apă, al accesului la instalaţii sanitare și al igienei în Regiunea de Nord, Ghana | | | | | | | |

Al șaselea program de microproiecte, Ghana | | | | | | | |

Consolidarea serviciilor de alimentare cu apă, a accesului la instalaţii sanitare și a serviciilor de promovare a igienei în Ghana | | | | | | | |

Furnizarea de servicii sustenabile de alimentare cu apă, de acces la instalaţii sanitare și de promovare a igienei pentru comunităţile urbane și rurale sărace și defavorizate în Ghana | | | | | | | |

Nigeria | Programul privind alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în orașe mici | | | | | | | |

Reducerea decalajului: Îmbunătăţirea serviciilor de alimentare cu apă și a accesului la instalaţii sanitare în orașe mici în Nigeria | | | | | | | |

Proiectul privind alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în mediul rural din statul Cross River | | | | | | | |

Tanzania | Programul privind alimentarea cu apă pentru centre regionale – faza I | | Nu se aplică | | Nu se aplică | | | |

Programul privind alimentarea cu apă pentru centre regionale – faza II | | | | | | | |

Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în 14 sate din districtul Njombe | | | | | | | |

Programul de dezvoltare durabilă în Kilolo | | | | | | | |

--------------------------------------------------

ANEXA V

EVALUĂRI FINALE

Proiect | Ţara beneficiară | Data finalizării | Data evaluării finale | Observaţii |

Alimentarea cu apă potabilă în orașul Tombua | Angola | 30.6.2009 | - | La momentul auditului, caietul de sarcini pentru evaluarea finală se afla în stadiul de pregătire. |

Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în suburbiile orașului Luanda | Angola | 30.6.2009 | - | Evaluarea finală este planificată să aibă loc în primul trimestru din 2012. |

Reducerea ratei de mortalitate la copii și creșterea accesului la apă și la instalaţii sanitare în zonele rurale din Angola | Angola | 12.2009 | - | În perioada martie-aprilie 2011, s-a efectuat o misiune ex post în cadrul sistemului de monitorizare orientată spre rezultate. |

Instalarea sau reabilitarea unui sistem de alimentare cu apă și promovarea igienei și a utilizării instalaţiilor sanitare de bază în 10 sate din zona rurală a provinciei Uige | Angola | 31.5.2009 | - | Nu era prevăzută nicio evaluare finală. |

Iniţiativa pentru apă în centre semiurbane (program de sprijin bugetar) | Benin | 12.2011 | - | La momentul auditului, proiectul se afla încă în derulare. |

Alimentarea cu apă potabilă și asigurarea de instalaţii sanitare de bază în 200 de localităţi vulnerabile în Benin | Benin | 8.2011 | - | La momentul auditului, nu se efectuase nicio evaluare finală. |

Gestionarea integrată a alimentării cu apă pentru consumul casnic de către Dezvoltarea asociativă și comunală în nord-vestul Beninului | Benin | 2.2009 | ianuarie 2009 | |

Alimentarea cu apă potabilă în orașul Ouagadougou | Burkina Faso | 31.6.2010 | - | La momentul auditului, nu se efectuase încă evaluarea finală. |

Programul regional solar – faza II, Burkina Faso | Burkina Faso | 30.9.2010 | martie 2009 | |

Autogestionarea apei potabile și a sistemelor de instalaţii sanitare în zona rurală din patru provincii din Burkina Faso | Burkina Faso | 29.6.2009 | iulie 2009 | |

Reabilitarea și exploatarea sistemului de retenţie a apei în Zibako | Burkina Faso | 30.6.2008 | - | Nu s-a efectuat nicio evaluare finală. |

Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în mediul rural în Regiunea de Nord | Ghana | 31.10.2007 | februarie 2008 | |

O abordare integrată privind eradicarea dracunculozei (viermele de Guineea) prin intermediul alimentării cu apă, al accesului la instalaţii sanitare și al igienei în Regiunea de Nord, Ghana | Ghana | 5.6.2011 | - | La momentul auditului, nu se efectuase nicio evaluare finală. |

Al șaselea program de microproiecte | Ghana | 30.6.2009 | ianuarie 2010 | |

Consolidarea serviciilor de alimentare cu apă, a accesului la instalaţii sanitare și a serviciilor de promovare a igienei în Ghana | Ghana | 1.4.2005 | - | Nu s-a efectuat nicio evaluare finală. |

Furnizarea de servicii sustenabile de alimentare cu apă, de acces la instalaţii sanitare și de promovare a igienei pentru comunităţile urbane și rurale sărace și defavorizate în Ghana | Ghana | 31.3.2009 | - | Nu s-a efectuat nicio evaluare finală. |

Programul privind alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în orașe mici | Nigeria | 31.12.2008 | mai 2009 | În iulie 2010, s-a efectuat o misiune ex post în cadrul sistemului de monitorizare orientată spre rezultate. |

Reducerea decalajului: Îmbunătăţirea serviciilor de alimentare cu apă și a accesului la instalaţii sanitare în orașe mici în Nigeria | Nigeria | 13.9.2012 (data planificată) | - | La momentul auditului, proiectul se afla încă în derulare. |

Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în mediul rural din statul Cross River | Nigeria | 31.12.2010 | ianuarie-februarie 2011 | |

Programul privind alimentarea cu apă pentru centre regionale – faza I | Tanzania | 31.12.2009 | septembrie 2009 | |

Programul privind alimentarea cu apă pentru centre regionale – faza II | Tanzania | 31.12.2011 (data planificată) | - | La momentul auditului, proiectul se afla încă în derulare. |

Programul de dezvoltare durabilă în Kilolo | Tanzania | 30.6.2007 | 2005 - 2008 | Evaluatorii proiectului au efectuat trei vizite la faţa locului, și anume în noiembrie 2005, în martie 2007 și în mai 2008. |

Alimentarea cu apă și accesul la instalaţii sanitare în 14 sate din districtul Njombe | Tanzania | 31.12.2009 | decembrie 2009 | |

--------------------------------------------------