RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 11/35

P8_TA(2016)0007

Factorii externi care reprezintă obstacole în calea antreprenoriatului femeilor europene

Rezoluţia Parlamentului European din 19 ianuarie 2016 referitoare la factorii externi care reprezintă obstacole în calea antreprenoriatului femeilor europene (2015/2111(INI))

(2018/C 011/04)

Parlamentul European,

— având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

— având în vedere articolele 16, 21 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

— având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, adoptată prin Rezoluția 34/180 a Adunării Generale a ONU din 18 decembrie 1979,

— având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (1) și hotărârea pe această temă a Curții de Justiție a Uniunii Europene din 1 martie 2011 în cauza Test-Achats (C-236/09) (2),

— având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (3),

— având în vedere raportul Comisiei din 3 octombrie 2008 intitulat „Punerea în aplicare a obiectivelor de la Barcelona privind structurile de îngrijire a copiilor de vârstă preșcolară” (COM(2008)0638),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

— având în vedere Directiva 2010/41/UE a Consiliului și a Parlamentului European din 7 iulie 2010 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului (4),

— având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (Directiva privind femeile din consiliile de administrație (COM(2012)0614),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 ianuarie 2013 intitulată „Planul de acțiune Antreprenoriat 2020: Relansarea spiritului de întreprindere în Europa” (COM(2012)0795),

— având în vedere Raportul intermediar al Comisiei din 29 mai 2013 privind obiectivele de la Barcelona, intitulat „Dezvoltarea unor facilități de îngrijire a copiilor pentru copiii mici din Europa pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2013)0322),

— având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la spiritul întreprinzător al femeilor în întreprinderile mici și mijlocii (5),

— având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 privind eliminarea stereotipurilor de gen în UE (6),

— având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 privind antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (7),

— având în vedere Rezoluția din 9 septembrie 2015 referitoare la carierele femeilor în mediul științific și universitar și „plafoanele de sticlă” întâlnite (8),

— având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la promovarea antreprenoriatului în rândul tinerilor prin educație și formare (9),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011 intitulată „Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale” (COM(2011)0682),

— având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură,

— având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0369/2015),

A. întrucât antreprenoriatul este esențial pentru ocuparea forței de muncă, creștere economică, inovare, dezvoltare și pentru reducerea sărăciei în general;

B. întrucât articolul 16 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene se referă în mod explicit la libertatea de a desfășura o activitate comercială pentru toți cetățenii UE și, astfel, valorizează și încurajează antreprenoriatul, inclusiv antreprenoriatul femeilor;

C. întrucât femeile reprezentau doar 31 % (10,3 milioane) din totalul antreprenorilor din UE-28 în 2012 (10) și numai 34,4 % dintre lucrătorii care desfășoară activități independente din UE sunt femei;

D. întrucât adesea femeile sunt numai înregistrate oficial ca proprietare de firme, în scopul unic de a obține avantaje financiare și condiții avantajoase din partea instituțiilor de credit și a administrațiilor publice europene, naționale și regionale; întrucât, în realitate, aceste femei figurează doar ca „vitrină” și, deși își asumă riscuri comerciale, deciziile în firmă sunt luate de bărbați;

E. întrucât rata antreprenoriatului în rândul femeilor este scăzută în toate statele membre și disimulează un potențial neexploatat de creștere și prosperitate;

F. întrucât obstacolele în calea antreprenoriatului femeilor, precum rata predominantă a femeilor șomere, decalajul semnificativ în activitățile antreprenoriale și subreprezentarea femeilor în activitățile de administrare, sunt interconectate și greu de rezolvat, iar eliminarea lor va impune criterii complexe;

G. întrucât studiile cantitative privind antreprenoriatul femeilor sunt foarte rare, dar există studii recente care arată că bărbații aleg mai frecvent decât femeile să urmeze o carieră antreprenorială (11);

H. întrucât antreprenoriatul femeilor, după ce este atent diferențiat de activitățile independente „false”, reprezintă o sursă importantă de independență economică, care le dă posibilitatea femeilor să se integreze mai bine în piața muncii; întrucât antreprenoriatul femeilor le dă posibilitatea femeilor de a-și consolida rolul de lideri în lumea afacerilor și de a introduce schimbări culturale în firme și în afara lor; întrucât aceste femei pot fi modele importante pentru fete și pentru tinerele femei care doresc să urmeze astfel de cariere;

I. întrucât femeile reprezintă un potențial antreprenorial enorm, iar antreprenoriatul femeilor înseamnă creștere economică, creare de locuri de muncă și capacitarea femeilor;

J. întrucât decizia de a lucra independent este un act de împlinire personală, care implică însă un angajament personal deosebit; întrucât un nivel foarte mare de responsabilitate personală duce la un program de lucru extrem de încărcat, astfel că acest tip de profesie nu ar trebui considerat o sursă suplimentară de venit; întrucât echilibrul dintre familie și viața profesională poate fi asigurat pentru femeile antreprenoare numai dacă permit condițiile externe, adică dacă există modalități corespunzătoare de îngrijire a copiilor și tații se implică activ în îngrijirea copiilor și activitățile gospodărești;

K. întrucât disponibilitatea, calitatea și accesibilitatea unităților de îngrijire a copiilor și a celor de îngrijire a persoanelor în vârstă și a persoanelor cu dizabilități sunt în continuare un factor esențial pentru îmbunătățirea ratei de participare a femeilor la forța de muncă;

L. întrucât împărțirea sarcinilor familiale între femei și bărbați afectează antreprenoriatul femeilor, dar și participarea lor la piața muncii, iar echilibrul dintre viața profesională și viața personală reprezintă o necesitate din perspectiva independenței economice; întrucât un sfert dintre statele membre nu oferă concedii de paternitate;

M. întrucât povara administrativă continuă să aibă un efect negativ asupra spiritului antreprenorial atât pentru femei, cât și pentru bărbați și prin urmare, sunt necesare reglementări și o legislație eficientă pentru a capacita economic femeile și pentru a crea o economie cu creștere sustenabilă, inteligentă și incluzivă;

N. întrucât femeile au tendința de a-și autoevalua nivelul de inovare în activitățile lor ca fiind mai scăzut decât al bărbaților, iar femeilor le sunt acordate doar un mic procent de brevete de către Oficiul European de Brevete (OEB) (12);

O. întrucât alegerile pe care le fac femeile în educația lor, precum și segregarea orizontală și verticală de gen la angajare au drept consecință faptul că un număr mai mic de femei, comparativ cu bărbații, ar putea crea o întreprindere în domeniul științei și tehnologiei sau ar putea transforma o invenție într-un produs profitabil; întrucât știința și tehnologia, inovația și invenția sunt concepte asociate mai ales cu bărbații, ceea ce face ca aceste domenii să fie mai puțin atractive pentru femei și are drept consecință faptul că inovațiile și invențiile femeilor sunt mai puțin recunoscute și apreciate;

P. întrucât, de cele mai multe ori, antreprenoarele tind mai des să se concentreze asupra unor sectoare considerate mai puțin profitabile, cum ar fi educația, asistența medicală și munca în folosul comunității, spre deosebire de sectoarele cu mare potențial de creștere dominate bărbați, cum ar fi tehnologia și TI, iar femeile se regăsesc mai des în întreprinderi care operează la scară mică, cu o creștere și o cifră de afaceri mai mici; întrucât acest aspect a determinat o diferență medie de 6 % între veniturile nete ale femeilor și bărbaților antreprenori în UE-28 în 2012 (13);

Q. întrucât antreprenoriatul și tehnologiile ecologice reprezintă un sector cu un potențial enorm pentru dezvoltarea și promovarea parității în antreprenoriat atât în ceea ce privește accesul egal la finanțare, cât și numărul egal de antreprenoare și antreprenori participanți;

R. întrucât, în cele mai multe cazuri, antreprenoriatul individual desfășurat de multe femei nu generează câștiguri deosebit de mari, în aceste situații existând riscul real de sărăcie a persoanelor care muncesc și de sărăcie la bătrânețe;

S. întrucât o serie de studii (14) arată că antreprenoarele debutează în afaceri cu niveluri de capital mai scăzute, optând pentru împrumuturi mai mici și apelând mai degrabă la familie pentru consiliere și finanțare, decât la finanțări prin împrumut sau capitaluri proprii de la bănci, investitori privați, fonduri private sau capital de risc;

T. întrucât instrumentul european de microfinanțare Progress are ca obiectiv promovarea egalității de șanse între femei și bărbați, dar raportul bărbați-femei în acordarea microcreditelor a fost de 60: 40 în 2013 (15);

U. întrucât antreprenoarele sunt mai reticente în a-și asuma o situație de îndatorare comparativ cu bărbații sau în a-și extinde activitățile comerciale, în mare parte datorită unui nivel mai scăzut de încredere în sine;

V. întrucât dificultățile tot mai mari cu care se confruntă antreprenoarele în accesul la finanțare ar putea fi parțial legat de dificultatea de a prezenta un istoric de creditare și o experiență de management suficiente;

W. întrucât stereotipurile referitoare la aptitudinile antreprenoriale ale femeilor și bărbaților pot influența hotărârile părților interesate cu privire la noile întreprinderi; întrucât probabilitatea ridicată de discriminare atunci când încearcă să acceseze o finanțare ar putea avea un impact asupra deciziei femeilor de a crea o firmă nouă sau de a face acest lucru cu împrumuturi mai mici;

X. întrucât implicarea în procesele de investiții a persoanelor care provin din medii diferite ar putea împiedica tendința de a gândi stereotip;

Y. întrucât Directiva 2004/113/CE interzice discriminarea de gen în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii, inclusiv la serviciile bancare și financiare și serviciile legate de înființarea de întreprinderi; întrucât este dificil de probat o discriminare indirectă în acest context, iar statele membre nu dispun de date și de informații precise cu privire la cazurile de discriminare în accesul la finanțare;

Z. întrucât datele indică faptul că femeile, în pofida concepției că investitoarele sunt manageri de risc mai buni (16), au o mai mare aversiune față de riscuri și o lipsă de încredere mai accentuată; întrucât acest fapt poate duce la o capacitate scăzută de a câștiga încrederea părților externe și, ulterior, ar putea influența posibilitățile de finanțare;

AA. întrucât antreprenoarele contribuie semnificativ la crearea de noi posibilități de dezvoltare, la reducerea excluziunii sociale și la consolidarea coeziunii sociale; întrucât barierele în calea antreprenoriatului social sunt mai scăzute în cazul femeilor, iar participarea egală în sectoarele sociale constituie o experiență capacitantă pentru femei și poate conduce la o mai mare participare a acestora în activități antreprenoriale în alte sectoare;

AB. întrucât, în majoritatea cazurilor, antreprenoarele își desfășoară activitatea în sectoare secundare din punctul de vedere al profitului și al competitivității pe piață;

AC. întrucât nu există studii cu privire la aspectele de gen în accesul la finanțare pentru antreprenorii sociali, în timp ce, în general, pentru întreprinderile sociale obținerea unor finanțări pare o chestiune mai complexă;

AD. întrucât educația antreprenorială, atât formală, cât și informală, este esențială pentru a încuraja mai multe femei și fete în acest domeniu,

1. încurajează statele membre să recunoască valoarea antreprenoriatului femeilor pentru economiile lor, precum și obstacolele care trebuie depășite; invită statele membre și regiunile să prezinte strategii concrete pentru a stimula cultura antreprenorială în rândul femeilor, luând în considerare nevoile, motivațiile și condițiile pentru a elimina stereotipurile de gen și pentru a pune în valoare diferitele stiluri de management și de conducere, precum și noile forme de organizare și de administrare a firmelor;

2. invită Comisia să asigure integrarea deplină a perspectivei de gen în toate politicile viitoare în domeniul antreprenoriatului;

3. invită statele membre să colaboreze activ cu sectorul privat pentru a evidenția acele societăți care urmăresc să promoveze egalitatea de gen și cele mai bune practici;

4. invită statele membre să adopte programe de ajutare, susținere și consiliere pentru antreprenoare cu scopul de a înființa întreprinderi de pionierat care să genereze valoare și bogăție și care au la bază principii responsabile din punct de vedere social;

5. invită statele membre să colecteze date defalcate pe gen la nivel regional, inclusiv despre diferitele domenii ale antreprenoriatului femeilor, pentru a le recunoaște contribuția la domeniul social și să raporteze periodic cu privire la numărul antreprenoarelor; recomandă colectarea și consolidarea datelor la nivel european, cu sprijinul Institutului European pentru Egalitatea de Gen și Eurostat; recomandă integrarea perspectivei de gen în metodologia tuturor studiilor privind antreprenoriatul, economia socială și întreprinderile din sectorul economiei sociale, de către un expert calificat în egalitatea de gen și să se acorde o atenție specială experiențelor femeilor cu identități multiple și marginalizate;

6. invită Comisia să integreze promovarea antreprenoriatului feminin în viitoarea strategie post-2015 privind egalitatea între femei și bărbați;

7. solicită o abordare globală a antreprenoriatului femeilor cu scopul de a încuraja și sprijini femeile să își construiască o carieră în antreprenoriat, facilitând accesul la finanțare și la oportunități de afaceri, dar și creând un mediu care le permite femeilor să își valorifice potențialul și să devină antreprenoare de succes, asigurându-le, printre altele, reconcilierea vieții profesionale cu cea personală, accesul la unități de îngrijire a copilului și la cursuri de formare adaptate;

8. solicită instituțiilor UE, statelor membre și autorităților regionale și locale să își intensifice eforturile de combatere a stereotipurilor de gen și să adopte măsuri care să combată stereotipurile despre trăsăturile și abilitățile femeilor și bărbaților, care se manifestă încă în sectoarele dominate de bărbați, precum știința și tehnologia, inovațiile și invențiile; consideră că în aceste sectoare factorii de decizie, investitorii, sectorul financiar și piața ar putea considera că femeile sunt mai puțin credibile sau mai puțin profesioniste, ceea ce face ca antreprenoarele să fie privite uneori cu scepticism de potențialii clienți, furnizori, parteneri, bănci și investitori, astfel că femeile trebuie să depună eforturi mai mari pentru a-și dovedi cunoștințele, aptitudinile și capacitățile pentru a obține finanțările de care au nevoie;

Echilibru între viața profesională și viața privată

9. invită Comisia și statele membre să recunoască valoarea antreprenoriatului pentru echilibrul dintre viața profesională și cea personală a bărbaților și femeilor, să elimine barierele care îngreunează sau chiar împiedică antreprenoriatul femeilor și să adopte un cadru coerent de măsuri care sprijină participarea femeilor pe piața forței de muncă; în urma deciziei de a retrage propunerea de modificare a Directivei privind concediul de maternitate și pentru a garanta progresele politicilor vizând egalitatea la nivelul UE, încurajează un dialog constructiv între instituții pentru a identifica modalitatea optimă de sprijinire și implementare a acestor politici privind echilibrul dintre viața profesională și cea personală, precum și o distribuție egală a responsabilităților de familie și prin evidențierea rolului femeilor în promovarea egalității; reiterează că concediul pentru creșterea copilului și concediul de paternitate pot avea un impact pozitiv asupra participării femeilor la forța de muncă și încurajează statele membre, dacă nu au făcut-o încă, să ia în considerare introducerea concediului de paternitate; invită Comisia să propună, până la sfârșitul anului 2016, demersuri concrete, inclusiv propuneri legislative, pentru creșterea participării femeilor pe piața muncii prin măsuri de îmbunătățire a echilibrului dintre viața profesională și cea personală;

10. invită Comisia și statele membre să reamintească importanța îndeplinirii obiectivelor de la Barcelona pentru a transforma în realitate echilibrul dintre viața profesională și cea personală, precum și a introducerii unor acțiuni legislative și nelegislative corespunzătoare prevăzute în foaia de parcurs a Comisiei privind echilibrul dintre viața profesională și viața personală, publicată în august 2015, precum și a folosirii instrumentelor și stimulentelor adecvate, inclusiv a fondurilor europene, cum ar fi Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, pentru a garanta servicii de îngrijire accesibile pentru copii și persoanele în vârstă dependente și membrii de familie cu dizabilități; reamintește importanța dispunerii de programe de muncă raționale și flexibile, care să permită părinților și îngrijitorilor să contribuie la un echilibru sănătos între viața de familie și cea profesională; reamintește importanța pe care o are protecția deplină a drepturilor sociale pentru circumstanțele specifice ale lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă, fără de care antreprenoriatul inovator și incluziv nu este posibil;

11. subliniază necesitatea de a schimba repartizarea tradițională a rolurilor de gen în societate, la locul de muncă și în familie, prin încurajarea unei mai mari participări a bărbaților la sarcinile gospodărești și la îngrijirea rudelor dependente, de exemplu, prin concedii de paternitate obligatorii și concedii de paternitate netransferabile, precum și prin politici publice care să permită o conciliere reală a responsabilităților familiale cu cele profesionale, în special pentru femei și cu precădere în sectoarele foarte competitive și cu o mobilitate ridicată, unde programul de muncă este foarte lung și flexibil, precum și cursuri pentru adulți pentru a fi la curent cu cele mai recente evoluții tehnologice și cu oportunitățile de pe piață;

Informații și rețele

12. subliniază importanța unei viziuni ce depășește faza de început pentru a ajuta femeile care au ales o carieră în antreprenoriat să își consolideze și să își extindă firma, dar și a activităților de creare de rețele și de schimb de bune practici, de mentorat, de promovare a modelelor și a sprijinului colegial pentru aceste femei, inclusiv pentru promovarea unor sectoare mai inovatoare, mai sustenabile și mai profitabile, fără a submina condițiile propice pentru binele general;

13. subliniază potențialul imens al femeilor inovatoare și antreprenoare și rolul important pe care îl pot juca în transformarea digitală a economiei; solicită Comisiei și statelor membre să investească în potențialul digital al fetelor și femeilor, să sprijine în totalitate și să promoveze cultura antreprenorială digitală pentru integrarea și participarea femeilor și fetelor la societatea informațională;

14. subliniază importanța deosebită a spațiilor publice în dezvoltarea de proiecte (acestea oferind vizibilitate și acționând ca incubatoare pentru firme), în furnizarea sprijinului financiar și fiscal, a informațiilor relevante și actualizate, precum și a consilierii pentru demararea unei afaceri, în special pentru noile antreprenoare; subliniază, totodată, importanța fondurilor pentru consolidarea afacerilor, a prezenței mai mari în forumurile sociale, a politicilor de conciliere a vieții profesionale cu viața de familie și a recunoașterii de către autorități a importanței acestui grup pentru societate (atât a noilor antreprenoare, cât și a celor care au o carieră profesională solidă);

15. salută crearea mai multor rețele europene pentru antreprenoare; îndeamnă Comisia să comunice mai mult despre realizările antreprenoarelor și să le recunoască în mod explicit ca potențiale modele prin premiile pentru promovarea întreprinderilor și concursul european pentru inovare socială;

16. consideră că rețelele europene de antreprenoare trebuie să creeze o rețea europeană și națională pentru a le ajuta să găsească finanțări și să le orienteze pentru a le facilita accesul rapid la finanțare;

17. invită Comisia să sublinieze folosirea forumurilor în viitoarea sa Platformă electronică europeană pentru antreprenoriatul femeilor și să includă un plan etapizat pentru accesul la posibilitățile de finanțare europeană, făcând, totodată, platforma electronică mai atractivă pentru potențialii investitori și pentru serviciile publice ale statelor membre, în încercarea de a reduce birocrația pentru antreprenoare, prin clarificarea procedurilor administrative, realizând o Platformă electronică pentru antreprenoriatul femeilor care s-ar putea să devină o viitoare referință în acest sectorul;

18. invită Comisia să înființeze (fără vreun impact asupra bugetului Comisiei și în cadrul structurii existente) un centru de afaceri european pentru femei, în strânsă colaborare cu statele membre și cu firmele din sectorul privat, care să funcționeze ca un punct focal ce promovează inițiativele Comisiei pentru antreprenoare, oferă asistență managerială și tehnică, creează rețele și stimulează rețelele existente, monitorizează și integrează perspectiva de gen în inițiativele și programele de afaceri finanțate de la bugetul UE;

19. invită Comisia și statele membre să faciliteze accesul antreprenoarelor la cele mai relevante rețele tehnice, științifice și de afaceri, având în vedere că accesul la aceste rețele este esențial pentru a dezvolta idei de afaceri, pentru a găsi potențiali clienți, furnizori și parteneri, pentru a înțelege piața și evoluțiile sale, oportunitățile și punctele slabe, precum și pentru a obține informații strategice, cooperare și sprijin;

Accesul la finanțări

20. invită guvernele statelor membre, autoritățile și organismele de promovare a egalității din statele membre (acolo unde există) să colaboreze cu sectorul financiar în ceea ce privește obligația de a asigura egalitatea de gen în accesul la capital pentru liber-profesioniști și IMM-uri; le invită să analizeze posibilitățile de introducere a egalității de gen în structurile de raportare privind acordarea de împrumuturi, în întocmirea profilului de risc, în mandatele de investiții și structurile de personal, precum și în produsele financiare și publicitatea făcută acestora;

21. solicită statelor membre să elaboreze hărți ajutătoare consacrate măsurilor de sprijin pentru antreprenoriatului în rândul femeilor și a antreprenoriatului și competitivității în afaceri, care să cuprindă de la măsuri de promovare a culturii antreprenoriale, până la adoptarea de tehnologii noi sau finanțarea de activități de cercetare, dezvoltare și inovare;

22. solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție aplicarea integrării perspectivei de gen în alocarea fondurilor UE în ceea ce privește antreprenoriatul; sugerează Comisiei să introducă cote de gen pentru toate formele de sprijin specific oferit grupurilor subreprezentate și dezavantajate, pentru a se asigura progrese în realizarea parității la nivelul antreprenoriatului;

23. invită Comisia și statele membre să consolideze vizibilitatea finanțării activităților antreprenoriale prin crearea de hărți ajutătoare pentru microfinanțare, printre altele, în cadrul instrumentului european de microfinanțare Progress, și să urmărească o colaborare cu sectorul privat pentru investiții în sectoarele „feminine”, cum ar fi garanțiile guvernamentale pentru împrumuturi;

24. subliniază importanța utilizării tuturor fluxurilor financiare posibile și, în special, a fondurilor structurale în următoarea perioadă de programare 2014-2020;

25. încurajează statele membre să promoveze măsuri și acțiuni pentru acordarea de asistență și consiliere femeilor care decid să devină antreprenoare, să încurajeze antreprenoriatul în rândul femeilor prin facilitarea și simplificarea accesului la finanțare și la alte tipuri de sprijin, precum și să reducă birocrația și alte obstacole din calea start-up-urilor făcute de femei;

26. invită Comisia să analizeze și să elaboreze propuneri vizând atragerea interesului femeilor pentru start-up-uri; subliniază că femeile care au potențialul de a deveni antreprenoare trebuie informate despre programele de sprijin și posibilitățile de finanțare;

27. invită Comisia și statele membre să înceapă să colecteze date defalcate pe gen privind accesul la finanțare al antreprenorilor, în strânsă colaborare cu Institutul European pentru Egalitatea de Gen, să analizeze și să cerceteze mai profund dacă există dovezi concrete de discriminare, directă sau indirectă, a femeilor în acest context și, în caz afirmativ, să vadă cum ar trebui abordată influența factorilor externi în evaluarea pe care o fac investitorii privind viabilitatea start-up-urilor conduse de femei;

28. solicită Comisiei să analizeze provocările specifice cu care se confruntă antreprenoarele în următoarea analiză și actualizare a Small Business Act (SBA), precum și în rapoartele anuale privind SBA; consideră că aceste provocări ar trebui luate în considerare în toate programele SBA și ar trebui elaborat un plan de acțiune suplimentar pentru a depăși obstacolele întâmpinate de antreprenoare;

29. salută analiza făcută de Comisie legată de aplicarea Directivei 2004/113/CE și a transpunerii acesteia în legislațiile naționale ale statelor membre, dar regretă că nu s-a pus accent pe identificarea discriminării indirecte; cere Comisiei să analizeze în continuare directiva, având în vedere măsuri mai eficiente pentru a remedia acest tip posibil de discriminare;

30. consideră că trebuie să se asigure un acces mai facil la finanțare pentru antreprenoare în sectoarele inovatoare și sustenabile, în care bărbații sunt majoritari, în special în sectorul TIC, al construcțiilor și al transporturilor; solicită în acest sens o monitorizare mai atentă pentru a evita ca femeile să fie folosite de bărbați ca „vitrine” pentru a obține finanțări avantajoase;

Educație și formare antreprenorială

31. încurajează statele membre să promoveze o cultură antreprenorială în educație și formare; subliniază importanța educației la toate nivelurile, formale și informale, inclusiv în cursurile pentru adulți, pentru stimularea antreprenoriatului și crearea de noi întreprinderi, inclusiv în TIC, dar mai ales în disciplinele de studiu urmate mai ales de fete, cum ar fi asistența medicală și alte servicii; invită Comisia și statele membre să ofere stimulente care să conducă la o reprezentare mai echilibrată a femeilor și bărbaților în mediul de afaceri și care să încurajeze acest echilibru, informând mai bine femeile despre avantajele unor cursuri de pregătire în domeniul antreprenoriatului;

32. invită școlile și universitățile să încurajeze fetele și femeile să participe la cursuri care conduc la cariere în sectoare din domeniul științei, tehnologiei, finanțelor și sectoare cu mare potențial de creștere, cum ar fi noile tehnologii, inclusiv tehnologia verde și TI;

33. invită statele membre să colaboreze cu sectorul public, sectorul privat, ONG-urile, cu universitățile și școlile pentru a crea programe noi de ucenicie și programe de învățare non-formale și informale, inclusiv programe în care cursanții realizează proiecte de dezvoltare bazate pe concepte de afaceri reale, de la o vârstă fragedă, precum și incubatoare de afaceri care vizează capacitarea tinerilor antreprenori, înțelegerea și aplicarea valorilor dreptului muncii;

34. invită UE să investească în programe care permit formarea continuă a femeilor, angajate și antreprenoare, asigurându-le o formare continuă actualizată și o perfecționare profesională de calitate, cu accent special pe sectorul comercial;

35. subliniază importanța facilitării accesului femeilor la antreprenoriat, inclusiv prin subvenții și cursuri de pregătire pe aspectele juridice de bază legate de crearea și conducerea unei întreprinderi, precum legile privind crearea unei firme, proprietatea intelectuală și protecția datelor, normele fiscale, comerțul electronic, subvențiile publice disponibile etc., și la cursuri de formare în domenii precum noile tehnologii de informare și comunicare, utilizarea rețelelor sociale, comerțul online, colaborarea în rețea etc.;

36. constată cu îngrijorare că femeile tind să aibă o percepție negativă asupra competențelor lor, probabil bazată pe stereotipuri înrădăcinate în societate, și au tendința de a menționa mai frecvent decât bărbații lipsa competențelor antreprenoriale, a încrederii în sine, a asertivității și a disponibilității de a-și asuma riscuri atunci când demarează o afacere; este, așadar, nevoie de programe de motivare și sprijin psihologic care să ajute antreprenoarele să aibă mai multă încredere în ele;

Antreprenoriatul social

37. invită Comisia și statele membre să facă studii care să urmărească explicarea activităților antreprenoriale mai extinse ale femeilor în domeniul social și posibilul lor efect multiplicator asupra antreprenoriatului tradițional;

38. invită Comisia și statele membre să sprijine dezvoltarea unor instrumente financiare care determină valoarea firmelor în funcție de contribuția lor la societate, precum și dezvoltarea unor mărci de încredere pentru antreprenoriatul social și de mediu; recomandă includerea egalității de gen și a capacitării femeilor ca măsuri de impact social care, în schimb, ar încuraja mai mulți antreprenori sociali să își analizeze întreprinderea dintr-o perspectivă de gen;

39. subliniază că modele de afaceri alternative, precum cooperativele și societățile mutuale, joacă un rol important în promovarea egalității de gen și a dezvoltării și creșterii economice durabile și incluzive; invită Comisia și statele membre să faciliteze și să promoveze aceste modele alternative;

o

o o

40. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

(1) JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(2) JO C 130, 30.4.2011, p. 4.

(3) JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(4) JO L 180, 15.7.2010, p. 1.

(5) JO C 51 E, 22.2.2013, p. 56.

(6) Texte adoptate, P7_TA(2013)0074.

(7) Texte adoptate, P8_TA(2015)0320.

(8) Texte adoptate, P8_TA(2015)0311.

(9) Texte adoptate, P8_TA(2015)0292.

(10) Raportul Comisiei (2014), „Statistical data on Women entrepreneurs in Europe” (Date statistice privind antreprenoarele din Europa).

(11) Comisia (2012), Eurobarometrul Comisiei FL354 „Entrepreneurship in the EU and beyond” (Antreprenoriatul în UE și în afara ei).

(12) Raportul Comisiei (2008), „Evaluarea politicii privind promovarea femeilor inovatoare și a antreprenoriatului în rândul femeilor”.

(13) Studiul Comisiei (2014), „Date statistice privind antreprenoarele din Europa”.

(14) Parlamentul European (2015), studiu al Departamentului tematic privind „Spiritul antreprenorial al femeilor: eliminarea disparităților de gen în accesul la resurse financiare și la alte servicii și în antreprenoriatul social”.

(15) Comisia (2015), Evaluare intermediară a instrumentului european de microfinanțare Progress.

(16) KPMG (2015), Raportul privind „Women in Alternative Investments” (Femeile în investițiile alternative).