Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Strategia privind egalitatea de gen”

[COM(2020) 152 final]

(2020/C 364/11)

Raportor: Giulia BARBUCCI Coraportor: Indrė VAREIKYTĖ

Sesizare Comisia Europeană, 22.4.2020 Temei juridic articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Decizia Biroului 18.2.2020 Secțiunea competentă Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie Data adoptării în secțiune 17.6.2020 Data adoptării în sesiunea plenară 16.7.2020 Sesiunea plenară nr. 553 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 171/38/7

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE este conștient de faptul că pandemia de COVID-19 are un impact de gen și a subliniat în mod clar dimensiunea de gen a inegalităților sociale și economice. Această chestiune trebuie să fie luată în considerare pe deplin în noua Strategie privind egalitatea de gen. Comisia Europeană ar trebui să pună în aplicare Strategia privind egalitatea de gen în paralel cu combaterea efectelor pandemiei de COVID-19, prin răspunsuri politice adaptate și specifice.

1.2. CESE recomandă adoptarea unor strategii de integrare a dimensiunii de gen în toate organismele și infrastructurile de programare și de guvernanță și invită Comisia să încurajeze ferm toate statele membre să adopte aceeași abordare. De asemenea, Comitetul pledează pentru adoptarea unei abordări intersecționale a egalității de gen, inclusiv pentru combaterea multiplelor forme de discriminare.

1.3. CESE îndeamnă Comisia și statele membre să asigure o participare echilibrată a bărbaților și femeilor în cadrul organismelor consultative și tehnice instituite pentru a discuta măsurile politice de relansare a economiei și pentru a preveni marginalizarea socială și economică, în contextul COVID-19.

1.4. În plus, CESE încurajează statele membre să se asigure că perspectiva de gen este integrată pe deplin în măsurile de redresare după pandemia de COVID-19, să abordeze inegalitățile de gen pe termen lung prin intermediul unei abordări strategice și structurale și să promoveze și să îmbunătățească participarea femeilor la toate nivelurile pieței forței de muncă.

1.5. CESE solicită un angajament mai ferm față de egalitatea de gen în următorul cadru financiar multianual 2021-2027. Această abordare trebuie, de asemenea, să fie integrată în Pilonul european al drepturilor sociale și în cele șase priorități ale Comisiei pentru perioada 2019-2024, precum și în recomandările semestrului european.

1.6. CESE sprijină Strategia privind egalitatea de gen elaborată de Comisia Europeană și solicită Comisiei să instituie un mecanism de coordonare care să implice toate statele membre, partenerii sociali și organizațiile societății civile (OSC).

1.7. CESE solicită statelor membre să adopte măsuri specifice de îmbunătățire a orientării educaționale și profesionale ca mijloc de consolidare a sensibilizării cu privire la aspectele de gen, și să asigure resurse și instrumente adecvate, de natură să conducă la o abordare care ia în considerare în mai mare măsură dimensiunea de gen și contribuie la reducerea segregării de gen în educație și în ocuparea forței de muncă.

1.8. CESE solicită luarea de măsuri pentru a elimina decalajul digital dintre femei și bărbați și pentru a integra pe deplin perspectiva de gen în Agenda digitală și în agenda în domeniul inteligenței artificiale, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre, prin stabilirea unei agende specifice, însoțită de un mecanism de monitorizare care să țină seama de dimensiunea de gen, susținut de indicatori și de colectarea de date defalcate pe sexe.

1.9. Diferența de remunerare între femei și bărbați rămâne una dintre cele mai răspândite forme de inegalitate de gen și de discriminare, fiind evidențiată ca atare și de criza provocată de pandemia de COVID-19. CESE solicită Comisiei să dea curs urgent propunerii de a introduce măsuri obligatorii cu privire la transparența remunerării din punctul de vedere al diferenței de remunerare între femei și bărbați, și este pregătit să joace un rol de lider în promovarea unei strategii de integrare a dimensiunii de gen în vederea asigurării egalității salariale.

1.10. CESE îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze o abordare eficace pentru a preveni orice formă de violență împotriva femeilor și pentru a oferi protecție femeilor. CESE pledează pentru măsuri de sprijinire și adoptare a inițiativelor internaționale și europene de eradicare a violenței împotriva femeilor. CESE poate colabora cu partenerii sociali și OSC, în vederea garantării unei implementări rapide a unor astfel de inițiative.

1.11. CESE joacă un rol esențial în materie de sensibilizare prin colectarea și diseminarea bunelor practici în rândul partenerilor sociali și al OSC cu privire la instrumentele și infrastructura organizațională pentru a preveni hărțuirea sexuală în familie și la locul de muncă, și pentru a oferi protecție împotriva acesteia.

1.12. CESE recomandă o abordare sistematică a politicilor de îngrijire, care să includă o serie de alte dimensiuni de politică (transparența salarială, serviciile publice, infrastructura, impozitarea, transportul, Agenda digitală și cea în domeniul IA, și fondurile UE). Statele membre ale UE ar trebui să își continue eforturile de creștere a ofertei, a accesibilității ca preț și a calității locurilor în centrele de educație și îngrijire a copiilor preșcolari.

1.13. CESE solicită Comisiei să acorde sprijin statelor membre pentru a încuraja participarea pe piața muncii a femeilor cu handicap, punând în aplicare Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD), precum și a altor grupuri vulnerabile de femei (inclusiv femeile rome și femeile migrante).

1.14. Egalitatea de șanse în materie de participare este esențială pentru democrația reprezentativă de la toate nivelurile – european, național, regional și local. CESE sprijină participarea egală și echilibrul de gen în procesul decizional și în viața politică, economică și socială, inclusiv în structurile de dialog social și civic. Sunt necesare acțiuni pozitive bazate pe măsuri juridice, bugetare, voluntare, organizaționale și culturale, pentru a aborda problema reprezentării și participării scăzute a femeilor în cadrul organelor de decizie

1.15. CESE solicită din nou Consiliului să continue discuțiile referitoare la Directiva privind îmbunătățirea echilibrului de gen în consiliile de administrație ale întreprinderilor.

1.16. CESE încurajează mass-media și sectorul publicității să sprijine participarea mai echilibrată a femeilor în funcțiile cu putere de decizie și să contribuie la eliminarea stereotipurilor de gen din conținutul media prin adoptarea unor coduri de conduită și a unor mecanisme de asigurare a echilibrului de gen în cadrul organismelor de decizie.

1.17. CESE solicită EIGE să includă în următoarea ediție a indicelui egalității de gen o orientare tematică referitoare la egalitatea de gen în mass-media, pentru a evidenția inegalitățile de gen.

2. Introducere

2.1. ( 4 ) Egalitatea de gen nu este doar o valoare fundamentală a Uniunii Europene ( 1 ) , ci și un mandat imperativ de a acționa ( 2 ) . Pentru Comisia Europeană, egalitatea între femei și bărbați este un principiu director și un obiectiv al mandatului său, însă datele ( 3 ) ( 5 ) arată că progresul în ceea ce privește realizarea egalității de gen în UE este foarte lent. Prezentul aviz al CESE a fost elaborat ca răspuns la Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025, lansată de Comisia Europeană în martie 2020, înainte de răspândirea pandemiei de COVID-19. CESE este conștient de faptul că pandemia de COVID-19 produce un impact de gen, care trebuie luat în considerare în Strategia privind egalitatea de gen. Este important să se sublinieze că această situație de urgență exacerbează inegalitățile de gen care existau deja înainte de criză. Femeile sunt din ce în ce mai expuse riscului de violență, sărăcie, discriminare – sub multiple forme – și dependență economică, motiv pentru care recomandăm Comisiei să ia măsuri prompte pentru punerea în aplicare a Strategiei privind egalitatea de gen, în paralel cu combaterea efectelor pandemiei de COVID-19 asupra femeilor și fetelor, prin răspunsuri politice adaptate și specifice. Strategia se referă la următoarele domenii de intervenție:

2.1.1. Violența împotriva femeilor este în continuare una dintre cele mai grave forme de discriminare pe criterii de gen.

2.1.2. Comisia solicită efectuarea unei analize sistematice , măsuri mai ferme de eliminare a stereotipurilor și de eradicare a violenței bazate pe gen, a hărțuirii, a intimidării și a hărțuirii la locul de muncă, precum și introducerea de măsuri de protejare a victimelor și de tragere la răspundere a făptașilor. Violența în familie a crescut în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, femeile fiind mai expuse violenței partenerilor lor acasă.

2.1.3. Ocuparea forței de muncă în rândul femeilor. Dovezile arată că disparitățile de gen în economie și dezechilibrul persistent în ceea ce privește responsabilitățile de îngrijire limitează puternic emanciparea socială și economică deplină a femeilor, precum și accesul la salarii, venituri și pensii echitabile. Riscul de marginalizare economică este determinat și de persistența stereotipurilor, precum și de intersectarea formelor de discriminare. Necorelarea competențelor pe piața forței de muncă este o consecință a mai multor factori structurali, în mare parte legați de aspectele de gen. Acești factori nu numai că limitează impactul politicilor economice, ci și privează societățile și economiile noastre de rezerva de competențe și talente care există în rândul femeilor.

2.1.4. Echilibrul de gen în participarea la procesul de luare a deciziilor este un obiectiv major, și totodată o deficiență persistentă. Pentru a aborda complexitatea provocărilor economice și sociale, este necesar ca prezența femeilor în funcțiile de conducere să crească. Măsurile legislative sunt una dintre opțiunile disponibile pentru abordarea disparităților de gen pe termen scurt.

2.1.5. Integrarea dimensiunii de gen este strategia de realizare a egalității de gen prin integrarea unei perspective de gen în toate etapele procesului de elaborare a politicilor. În toate statele membre ale UE, o infrastructură dedicată egalității de gen este strategia de realizare a egalității de gen prin integrarea unei perspective de gen în toate etapele procesului de elaborare a politicilor. În toate statele membre ale UE, o infrastructură dedicată egalității de gen ( 6 ) este responsabilă cu integrarea dimensiunii de gen, precum și cu sprijinirea integrării perspectivei de gen în agenda politică. Astfel de mecanisme instituționale ar trebui să fie mai bine echipate și dotate cu un mandat politic mai puternic și cu competențe sporite pentru a utiliza instrumente relevante (analiză bazată pe dovezi, colectarea sistematică de date defalcate pe sexe, integrarea dimensiunii de gen în buget ( 7 ) , monitorizare și evaluare care iau în considerare dimensiunea de gen).

2.1.6. Fondurile UE pentru perioada 2021-2027 reprezintă o oportunitate de a sprijini egalitatea de gen. CESE a emis un aviz reprezintă o oportunitate de a sprijini egalitatea de gen. CESE a emis un aviz ( 8 ) în care invită Parlamentul și Consiliul să introducă indicatori noi și adecvați pentru o mai bună monitorizare a contribuției financiare a UE la îndeplinirea obiectivului privind egalitatea de gen. Scopul urmărit este de a crește participarea femeilor pe piața muncii (în special a celor care aparțin unor grupuri vulnerabile ( 9 ) , cum ar fi femeile cu handicap ( 10 ) și femeile expuse unor forme multiple de discriminare) și de a îmbunătăți măsurile, serviciile și infrastructura de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung care să asigure echilibrul între viața profesională și cea privată. Criza provocată de pandemia de COVID-19 subliniază necesitatea de a finanța măsuri în favoarea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, de a investi în servicii publice de îngrijire de calitate și accesibile și de a menține nivelurile de ocupare a forței de muncă, precum și sprijinul pentru venit.

2.1.7. În plus, CESE consideră că fondurile UE ar trebui să fie alocate în așa fel încât să se țină seama în mai mare măsură de dimensiunea de gen , că egalitatea de gen ar trebui să fie un obiectiv de sine stătător, care să nu fie fuzionat cu obiectivele de combatere a discriminării, și că perspectiva de gen ar trebui să fie mai bine integrată în toate celelalte obiective specifice, adoptându-se o abordare multidisciplinară și intersecțională.

3. Observații generale referitoare la Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025 și propuneri privind punerea în aplicare

3.1. CESE sprijină abordarea Comisiei de relansare a integrării perspectivei de gen ca strategie pentru realizarea egalității de gen, și cere să se ia în considerare impactul specific asupra femeilor al pandemiei de COVID-19. Abordarea duală – măsurile pozitive și integrarea perspectivei de gen – trebuie să fie pe deplin integrată în guvernanța mecanismelor de programare financiară. Această abordare trebuie, de asemenea, să fie integrată în Pilonul european al drepturilor sociale și în cele șase priorități ale Comisiei pentru perioada 2019-2024 ( 11 ) , precum și în recomandările semestrului european.

3.2. Infrastructura instituțională existentă pentru egalitatea de gen la nivelul UE (DG JUST, EIGE, Parlamentul European și instituțiile UE, precum și organele consultative ( 12 ) și Grupul operativ pentru egalitate ( 13 ) , cu sprijinul datelor furnizate de Eurofound și Eurostat), ar trebui să fie mai bine integrată în procesul de guvernanță a politicilor UE. Dincolo de limitele specifice ale egalității de gen, această infrastructură instituțională ar trebui să facă parte integrantă din mecanismul de politici care abordează principalele dosare de actualitate [Agenda digitală, Agenda pentru competențe, Pactul verde european, obiectivele europene pentru tineret ( 14 ) , printre altele].

3.3. CESE subscrie la opinia că egalitatea de gen necesită o abordare politică multidisciplinară și intersecțională, care să vizeze factorii sociali și economici care conduc la inegalitatea de gen și să investească în factori care favorizează consolidarea egalității de gen. CESE ( 15 ) solicită o abordare strategică pentru a monitoriza integrarea perspectivei de gen în toate obiectivele tematice stabilite în noul cadru de reglementare financiară 2021-2027.

3.4. Comitetul atrage atenția asupra faptului că încetinirea creșterii economice în UE este deja o realitate, din cauza pandemiei de COVID-19. Este important ca efectele politicilor macroeconomice asupra egalității de gen să fie pe deplin evaluate și luate în considerare la punerea în aplicare a strategiei, astfel încât să se evite agravarea inegalităților de gen existente ( 16 )

4. Observații specifice

4.1. CESE solicită Comisiei Europene să utilizeze mecanismul de coordonare existent privind egalitatea de gen pentru monitorizarea punerii în aplicare a strategiei, în vederea raportării realizărilor dintr-o perspectivă de gen. Mecanismul de coordonare ar putea, de asemenea, să abordeze aspectele legate de gen în cadrul Pilonului european al drepturilor sociale și al semestrului european și să asigure integrarea perspectivei de gen în recomandările acestuia.

4.2. CESE a cerut deja Comisiei Europene să recomande statelor UE să stabilească obiective și indicatori naționali de monitorizare a situației prin intermediul unui tablou de bord anual.

4.3. Eliminarea violenței bazate pe criterii de gen

4.3.1. Atât acasă, cât și în mediul de lucru, probabilitatea ca femeile să raporteze o mai mare expunere la comportamente sociale ostile și la violență este încă ridicată ( 17 ) . CESE poate juca un rol esențial în promovarea unei mai bune cunoașteri a problemei, pentru a preveni orice formă de violență împotriva femeilor. Partenerii sociali și OSC pot să sprijine prevenirea violenței împotriva femeilor și promovarea unei culturi care ia în considerare dimensiunea de gen, prin sensibilizare și prin colectarea și împărtășirea bunelor practici.

4.3.2. Acordul-cadru european din 2007 al partenerilor sociali privind hărțuirea și violența la locul de muncă reprezintă un instrument de garantare a unui loc de muncă lipsit de hărțuire și violență, urmând să fie aplicat peste tot în Europa și la orice loc de muncă, indiferent de dimensiunea întreprinderii.

4.3.3. Inițiativele europene și internaționale de eradicare a violenței împotriva femeilor trebuie sprijinite și adoptate. CESE poate oferi un sprijin solid în ceea ce privește Convenția OIM privind eliminarea violenței și hărțuirii sexuale în lumea muncii. Convenția nr. 190 a OIM din 2019 privind violența și hărțuirea trebuie ratificată și pusă în aplicare de toate guvernele la nivel internațional și european, precum și de Uniunea Europeană. CESE salută inițiativa Comisiei de a propune, în 2021, măsuri de realizare a obiectivelor Convenției de la Istanbul.

4.3.4. Unul dintre obstacolele cu care se confruntă femeile în activitățile online și la socializarea în rețea este hărțuirea cibernetică ( 18 ) . CESE a solicitat Comisiei Europene să consolideze fostul Grup operativ „Femeile în domeniul digital” și acțiunile întreprinse ca urmare a inițiativei „Digital4her” ( 19 ) . Comisia Europeană trebuie să alinieze aceste acțiuni voluntare la cadrele legislative privind violența împotriva femeilor.

4.3.5. CESE a solicitat în repetate rânduri Comisiei să actualizeze Recomandarea privind măsurile de combatere eficace a conținutului ilegal online și Codul de conduită privind combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură în mediul online, care a fost aprobat de Comisia Europeană și de companiile din domeniul IT la nivel mondial, adăugând hărțuirea femeilor în mediul online și la locul de muncă la definiția discursului ilegal de incitare la ură ( 20 )

4.3.6. CESE propune instituirea unui fond juridic de urgență la nivelul UE, care să ofere sprijin organizațiilor societății civile care contestă în instanță legislația care încalcă drepturile femeilor ( 21 )

4.4. Eliminarea disparităților de gen

4.4.1. Educația. Disparitățile de gen în educație persistă și conduc la segregarea de gen pe piața muncii, în ocuparea forței de muncă și la venituri, precum și la necorelarea competențelor Disparitățile de gen în educație persistă și conduc la segregarea de gen pe piața muncii, în ocuparea forței de muncă și la venituri, precum și la necorelarea competențelor ( 22 ) ( 23 ) . Măsurile specifice ar trebui să vizeze sistemul de orientare educațională ( 24 ) . Educația joacă un rol important în eliminarea stereotipurilor și a prejudecăților, începând cu școala primară.

4.4.2. Tehnologiile digitale și de IA și competențele necesare trebuie să fie accesibile tuturor, indiferent de gen, vârstă sau mediul socioeconomic de proveniență. Este important să crească numărul de femei și fete în sectoarele STIM și TIC, să se elimine decalajul digital care stă la baza reprezentării lor scăzute și să se ofere mai multe modele de rol feminine în domeniul digital, pentru a depăși stereotipurile, în special având în vedere impactul situației de urgență cauzate de pandemia de COVID-19.

4.4.3. Creșterea numărului de femei și fete care exercită profesia de programator în sectorul TIC poate contribui la depășirea prejudecăților de gen în ce privește proiectarea anumitor tehnologii. Prin urmare, este esențial să se asigure accesul universal la perfecționarea competențelor în domeniile STIM, TIC și IA, precum și protecția forței de muncă pentru femeile care riscă să își piardă locul de muncă din cauza nivelului scăzut de competență în domeniul TIC.

4.4.4. Atenție și măsuri specifice ar trebui, de asemenea, dedicate perspectivei de gen în educația financiară.

4.4.5. Ocuparea forței de muncă. Disparitățile de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă au condus la decalaje pe termen lung în ceea ce privește veniturile, accesul la credite, salarii și pensii și exacerbează riscul de sărăcie, excluziune socială și/sau lipsă de adăpost. În pofida legislației inițiate de UE privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă, diferența de remunerare între femei și bărbați rămâne una dintre formele principale și cele mai răspândite de inegalitate și de discriminare de gen.

4.4.6. Negocierile colective ar putea juca un rol principal în acest sens. Toate măsurile ar trebui să abordeze disparitățile de gen, în vederea îmbunătățirii accesului la protecție socială, a calității muncii și a robusteții pieței forței de muncă.

4.4.7. CESE salută inițiativa Comisiei de a introduce măsuri obligatorii cu privire la transparența remunerării din punctul de vedere al diferenței de remunerare între femei și bărbați și consideră că ele trebuie să fie introduse cât mai curând; totodată, declară că poate juca un rol de lider în promovarea unei strategii de integrare a dimensiunii de gen în vederea asigurării egalității salariale. Femeile reprezintă 70 % dintre toți lucrătorii din sectorul sănătății și al asistenței sociale din 104 țări (OMS) și 58,6 % dintre lucrătorii din sectorul serviciilor, la nivel mondial (OIM), și, ca atare, sănătatea lor este în pericol, din cauza pandemiei. Segregarea femeilor cu precădere în sectoarele cu remunerații mai mici și locurile de muncă precare le plasează în prima linie în ceea ce privește riscul pierderii locurilor de muncă și al problemelor de sănătate.

4.4.8. Locurile de muncă și sarcinile efectuate în sectoarele serviciilor de îngrijire și curățenie, în sectorul comercial și în cel al sănătății aduc o contribuție importantă în cadrul societății și al economiei, după cum s-a subliniat și în timpul crizei provocate de COVID-19. Aceste locuri de muncă și sectoare, care în mod tradițional angajează multe femei, adesea oferă remunerații insuficiente, sunt desconsiderate și caracterizate de condiții de muncă precare. Prin urmare, este esențial să se acorde acestor ocupații o mai mare recunoaștere socială și o valoare economică corespunzătoare, ceea ce ar contribui la reducerea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați și a altor diferențe de gen, precum și la creșterea valorii economice și sociale conferite locurilor de muncă respective.

4.4.9. Creșterea investițiilor în digitalizarea sectorului public facilitează participarea mai amplă și mai bună a femeilor și bărbaților pe piața muncii și poate să sprijine persoanele cu sarcini de îngrijire sau care au nevoie de ajutor la depășirea obstacolelor legate de birocrație și de accesul la serviciile publice ( 25 )

4.4.10. Femeile antreprenoare reprezintă în continuare doar o mică parte din numărul total de antreprenori din UE. Facilitarea accesului la capitalul de investiții pentru femeile antreprenoare și promovarea echilibrului de gen în funcțiile cu putere de decizie din instituțiile financiare în cadrul cărora se iau decizii privind investițiile ( 26 ) sprijină antreprenoriatul în rândul femeilor și egalitatea de gen.

4.4.11. Activitățile de îngrijire și echilibrul dintre viața profesională și cea privată. Femeilor continuă să le revină o parte mai mare a muncii neremunerate, fie că este vorba de îngrijirea copiilor, a persoanelor în vârstă sau de activități casnice Femeilor continuă să le revină o parte mai mare a muncii neremunerate, fie că este vorba de îngrijirea copiilor, a persoanelor în vârstă sau de activități casnice ( 27 ) . Măsurile privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, fie prin intermediul legislației, fie prin negociere colectivă, pot reconcilia mai bine nevoile atât ale femeilor, cât și ale bărbaților, precum și ale lucrătorilor care sunt și îngrijitori. Pandemia a agravat povara activității de îngrijire neremunerate, în special într-o perioadă în care școlile, grădinițele și locurile de muncă sunt închise din cauza carantinei.

4.4.12. CESE solicită punerea în aplicare a Directivei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, în special în ceea ce privește concediile plătite, pentru a garanta că atât femeile, cât și bărbații pot beneficia de dreptul lor la îngrijire. În plus, CESE încurajează statele membre să depună eforturi suplimentare pentru a atinge obiectivul neatins până în prezent, ca 33 % dintre copiii cu vârsta sub trei ani să fie înscriși în structuri formale de îngrijire, și pentru a adăuga un obiectiv privind îngrijirea copiilor după programul școlar, permițând astfel părinților să lucreze cu normă întreagă dacă doresc. Comisia ar trebui să colaboreze cu statele membre, pentru a se asigura că obiectivele sunt atinse pe deplin.

4.4.13. CESE solicită statelor membre să utilizeze fondurile UE pentru a crește oferta, accesibilitatea și calitatea serviciilor și a infrastructurii pentru educația și îngrijirea copiilor preșcolari.

4.4.14. De asemenea, este necesar să se încurajeze participarea pe piața muncii a femeilor cu handicap, punând în aplicare Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD).

4.4.15. Având în vedere îmbătrânirea populației, ar trebui să se acorde mai multă atenție îngrijirii persoanelor în vârstă, atunci când se elaborează măsuri de reconciliere a nevoilor și de realizare a echilibrului între viața profesională și cea privată.

4.4.16. Este necesară o abordare sistematică a politicilor de îngrijire, care să includă o serie de alte dimensiuni de politică (infrastructură, impozitare, transport, Agenda digitală, sănătate și competențe, IA și fondurile UE), în cadrul cărora dialogul social, partenerii sociali și organizațiile societății civile pot juca un rol principal.

4.5. Asigurarea egalității de gen în procesul decizional

4.5.1. Egalitatea de șanse în materie de participare este esențială pentru democrația reprezentativă de la toate nivelurile – european, național, regional și local. CESE sprijină participarea egală și echilibrul de gen în procesul decizional și în viața politică, economică și socială, inclusiv în structurile de dialog social și civic. Sunt necesare acțiuni pozitive bazate pe măsuri juridice, bugetare, voluntare, organizaționale și culturale, pentru a aborda problema reprezentării și participării scăzute a femeilor în cadrul organelor de decizie.

4.5.2. Disparitățile de gen pe piața forței de muncă cauzează, de asemenea, un dezechilibru de gen în procesul decizional. În UE, funcțiile de conducere sunt ocupate preponderent de bărbați, raportul dintre numărul bărbaților și cel al femeilor fiind de doi la unu. Femeile sunt subreprezentate în funcțiile de conducere în aproape toate sectoarele economice. Ocuparea funcțiilor de conducere este cea mai echilibrată din punctul de vedere al genului în sectorul public ( 28 )

4.5.3. Legislația poate fi de folos, însă este puțin probabil ca doar ea să influențeze cultura și mecanismele organizaționale. Echilibrul de gen în procesul decizional și în viața politică, economică și socială poate fi urmărit și prin adoptarea unei abordări de integrare a dimensiunii de gen, care să vizeze asigurarea unor condiții prielnice și a unei mai mari conștientizări a componentei de gen pentru creșterea participării femeilor la nivel decizional.

4.5.4. CESE solicită Consiliului să continue discuțiile referitoare la Directiva privind îmbunătățirea echilibrului de gen în consiliile de administrație ale întreprinderilor ( 29 ) . De asemenea, Comitetul solicită întreprinderilor să preia inițiativa și să mărească semnificativ proporția femeilor în funcții cu putere de decizie de nivel superior.

4.5.5. Comitetul a recomandat ( 30 ) să se acorde atenție unor strategii și instrumente eficace (de exemplu, măsuri juridice, bugetare și voluntare, cote de gen) pentru atingerea echilibrului de gen în posturile ocupate prin alegere și prin numire din cadrul principalelor structuri politice; totodată, sugerează Comisiei să sprijine în continuare acțiunile statelor membre în acest domeniu. Comitetul solicită încă o dată ( 31 ) Consiliului să-și revizuiască orientările privind numirea membrilor CESE, pentru a ține seama de evoluțiile economice, sociale și demografice din cadrul Uniunii.

4.6. Integrarea perspectivei de gen

4.6.1. Abordarea integratoare a egalității de gen este cea mai eficientă abordare pentru integrarea perspectivei de gen în rândul tuturor actorilor, la toate nivelurile, însă dimensiunea sa operațională și modul în care este pusă în aplicare trebuie îmbunătățite.

4.6.2. Pentru perioada de programare 2021-2027, CESE solicită un angajament mai ferm față de egalitatea de gen. Condițiile favorizante pentru egalitatea de gen stabilite pentru a garanta relevanța și coerența programelor, a proiectelor și a fondurilor trebuie să fie puse în aplicare și evaluate în mod eficace.

4.6.3. CESE sprijină Strategia privind egalitatea de gen elaborată de Comisie și invită Comisia să recurgă la mecanismele de coordonare existente (Comitetul consultativ pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați, Grupul la nivel înalt pentru integrarea perspectivei de gen și Grupul operativ pentru egalitate), pentru a monitoriza punerea în aplicare corectă a strategiei, pentru a raporta cu privire la realizări și pentru a facilita schimbul de abordări și experiență la nivelul UE.

4.7. Egalitatea de gen în mass-media

4.7.1. Impactul mass-mediei asupra egalității de gen a fost subestimat mult timp, deși joacă un rol crucial în modelarea societății. Sectorul mass-media ar trebui să preia inițiativa pentru a garanta că publicitatea are un impact mai degrabă pozitiv decât negativ în ceea ce privește reprezentarea și promovarea egalității de gen în societate.

4.7.3. Este important să se recunoască impactul stereotipurilor de gen din conținutul mass-media. CESE solicită o nouă orientare tematică – mass-media și publicitate – care să fie inclusă în următorul indice al egalității de gen al EIGE.

Bruxelles, 16 iulie 2020. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) Articolul 2 TUE.

(2) Articolul 8 TFUE: „În toate acțiunile sale, Uniunea urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei.”

(3) EIGE (2019), Gender Equality Index 2019 in brief: Still far from the finish line („Indicele egalității de gen 2019 pe scurt: Suntem încă departe de linia de sosire”).

(4) Comisia Europeană (2019), New visions for Gender Quality („Noi viziuni pentru egalitatea de gen”).

(5) Eurofound (2020), Gender equality at work („Egalitatea de gen la locul de muncă”).

(6) EIGE (2019), Beijing +25 policy brief: Area H – Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States („Analiză politică – Beijing +25: Domeniul H – Mecanisme instituționale pentru promovarea femeilor: eforturi reduse ale statelor membre”).

(7) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-budgeting

(8) JO C 110, 22.3.2019, p. 26, punctul 1.8.

(9) JO C 110, 22.3.2019, p. 26, punctul 1.6.

(10) EIGE (2017), The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU („Pilonul european al drepturilor sociale ca oportunitate pentru egalitatea de gen în UE”), p. 6.

(11) https://ec.europa.eu/info/priorities_ro

(12) Articolul 300 TFUE.

(13) Comisia a înființat un grup operativ pentru egalitate, alcătuit din reprezentanți ai tuturor serviciilor Comisiei și ai Serviciului European de Acțiune Externă pentru a asigura punerea în aplicare concretă a integrării dimensiunii de gen la nivel operațional și tehnic, pe lângă acțiunile-cheie enumerate în Strategia privind egalitatea de gen: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/qanda_20_357

(14) https://youthforeurope.eu/european-youth-goals-2019-2027

(15) JO C 240, 16.7.2019, p. 3.

(16) A se vedea nota de subsol 15.

(17) Eurofound (2020), Gender equality at work („Egalitatea de gen la locul de muncă”), Sondajul european privind condițiile de muncă 2015, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(18) EIGE (2017), Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation – Main report („Egalitatea de gen și tineretul: oportunitățile și riscurile digitalizării – raportul principal”).

(19) JO C 440, 6.12.2018, p. 37.

(20) A se vedea nota de subsol 15.

(21) A se vedea nota de subsol 15.

(22) Sursa: Eurostat: Persoane care au părăsit timpuriu sistemul de învățământ și de formare profesională (cod: sdg_04_10); Participarea adulților la activități de învățare (cod: sdg_04_60); Absolvirea învățământului terțiar (cod: sdg_04_20).

(23) Cedefop (2020) – Indicele european al competențelor 2020.

(24) Cedefop (2019) Notă de informare: Not just new jobs: digital innovation supports careers („Nu numai locuri de muncă noi: inovarea digitală sprijină carierele”).

(25) JO C 440, 6.12.2018, p. 37, punctul 1.12.

(26) Eurofound (2019), Female entrepreneurship: Public and private funding („Antreprenoriatul în rândul femeilor: finanțare publică și privată”), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(27) EIGE (2017), The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU („Pilonul european al drepturilor sociale ca oportunitate pentru egalitatea de gen în UE”), p. 8.

(28) Eurofound (2018), Women in management: Underrepresented and overstretched? („Femeile în funcții de conducere: subreprezentate și suprasolicitate?”), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(29) A se vedea nota de subsol 15.

(30) JO C 240, 16.7.2019, p. 1.

(31) A se vedea nota de subsol 30.

(32) Indicele egalității de gen, EIGE (2019).

(33) Baza de date privind statisticile de gen, EIGE (2020).

(34) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/good-practices/denmark/kvinfo-expert-database

(35) http://www.womeninnews.org/ckfinder/userfiles/files/Gender%20Balance%20Guidebook_FINAL_RGB%20(1).pdf