1.  
. RO   
 RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 24.1.2012 
SEC(2011) 1537 final/2 
  
CORRIGENDUM: 
Annule et remplace le SEC( 2011) 1537 final du 12.12.2011 
Concerne toutes les versions linguistiques (excepté EN/FR/DE) 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Rezumat al evalu ării impactului  
 
 
care înso ţeşte documentul 
PROPUNERE DE REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL 
CONSILIULUI 
de instituire a sistemului european de supraveghere a frontierelor (EUROSUR) 
{COM(2011) 873 final} 
{SEC(2011) 1536 final} {SEC(2011) 1538 final} 
 
 
RO 1   RO 1. INTRODUCERE  
Prezentul raport de evaluare a impactului a fost întocmit de DG HOME pentru a sus ține 
propunerea legislativ ă privind instituirea unui sistem eur opean de supraveghere a frontierelor 
(EUROSUR).   EUROSUR poate fi descris ca un set de m ăsuri pentru îmbun ătățirea cooper ării și schimbului 
de informa ții între autorit ățile de control la fr ontiere, la nivel na țional și european, precum și a 
cooperării cu țările terțe învecinate, rezultatul fiind sporirea considerabil ă a gradului de 
cunoaștere a situa ției și consolidarea capacit ății de reac ție a acestor autorit ăți în contextul 
combaterii migra ției ilegale și al infrac ționalității transfrontaliere. Astfel, EUROSUR ar trebui 
analizat în contextul instituirii progresive a unui model european de gestionare integrat ă a 
frontierelor.   Acțiunile desf ășurate între 2008 și 2011 pentru dezvoltarea, testarea și instituirea treptat ă a 
EUROSUR se bazeaz ă pe o foaie de parcurs prezentat ă într-o comunicare a Comisiei din 
2008
1. În concluziile sale din iunie 2011, Consiliul European a precizat c ă „dezvoltarea 
EUROSUR va fi o prioritate , astfel încât acesta s ă devină operațional pân ă în 2013 și să 
permită autorităților statelor membre care desf ășoară activități de supraveghere a frontierelor 
să realizeze schimburi de informa ții operaționale și să își intensifice cooperarea”.  
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
2.1. Probleme generale întâmpinate în supravegherea frontierelor 
Migrația ilegală 
UE se confrunt ă cu o presiune considerabil ă cauzată de migra ția ilegală la frontierele sale 
externe. În primele șase luni ale anului 2011, au fost detectate 74 300 de treceri neautorizate 
ale frontierelor, dintre care peste 96 % au fost la frontierele externe ale Spaniei, Maltei, Italiei și Greciei. În pofida efortur ilor de coordonare ale statel or membre Frontex, autorit ățile de 
control la frontiere întâmpin ă adesea dificult ăți în ceea ce prive ște stabilirea unei abord ări 
comune și au nevoie, de obicei, de o perioad ă lungă de timp pentru a g ăsi un răspuns 
operațional adecvat. 
Pierderea de vie ți pe mare în rândul migran ților 
Utilizarea unor ambarca țiuni nesigure a sporit dramatic num ărul migran ților și refugiaților 
care s-au înecat în Oceanul  Atlantic, între Africa și Insulele Canare, și în Marea Mediteran ă. 
Această rată tragică a deceselor trebuie redus ă semnificativ 
Infracționalitatea transfrontalier ă 
Rețelele infrac ționale implicate în traficul de migran ți utilizeaz ă de cele mai multe ori acelea
și 
rute și metode pentru activit ățile infracționale transfrontaliere, pr ecum traficul de persoane și 
de droguri. O cooperare îmbun ătățită la nivel de agen ții, între autorit ățile de control la 
frontieră și poliție ar trebui s ă contribuie semnificativ la co mbaterea unor astfel de infrac țiuni 
grave la frontierele externe. 
                                                 
1  COM(2008) 68 final din 13.2.2008 („Foaia de parcurs EUROSUR”). 
 
RO 2   RO 2.2. Probleme specifice întâmpinate în supravegherea frontierelor 
Există numeroase motive pentru care re țelele infrac ționale își schimbă de multe ori cu mai 
mare rapiditate și flexibilitate rutele și metodele pentru migra ția ilegală și infracțiunile 
transfrontaliere, fa ță de reacția autorităților statelor membre la schimb ări de situa ții. 
Cooperare insuficient ă între agen ții la nivel na țional 
În unele state membre, în procesul de supr aveghere a frontierelor maritime sunt implicate 
direct pân ă la șase autorit ăți diferite. În timp ce unele  state membre utilizeaz ă un sistem 
național unic de supraveghere, în a lte state membre, diferite autorit ăți utilizeaz ă sisteme 
paralele, f ără a dispune de reguli și fluxuri de lucru clare în vederea cooper ării și comunic ării 
reciproce de informa ții. 
Schimbul insuficient de informa ții între statele membre 
În domeniul supravegherii la frontiere, exist ă o lipsă de coordonare nu doar în interiorul 
anumitor state membre, ci și între statele membre, din cauza absen ței unor proceduri, re țele 
sau canale de comunicare adecvate pentru schimbul de informa ții. 
Cooperarea insuficient ă cu țările terțe învecinate 
Presiunea reprezentat ă de migra ție creează provocări considerabile și pentru țările terțe de pe 
coasta sudic ă a Mării Mediterane. A șadar, este necesar ă o colaborare mai strâns ă cu țările de 
origine și cu țările de îmbarcare ale migran ților ilegali. 
Cunoașterea insuficient ă a situației în domeniul maritim 
Faptul că traficanții utilizeaz ă în prezent ambarca țiuni de mici dimensiuni din lemn și fibră de 
sticlă pentru traficul de migran ți ilegali și droguri ilic ite reprezint ă o provocare major ă pentru 
autoritățile însărcinate cu aplicarea legii, deoarece este foarte dificil ă detectarea, identificarea 
și urmărirea unor ambarca țiuni de dimensiuni atât de mici în apele interna ționale. 
2.3 Punctul de pornire pentru propunerea legislativ ă EUROSUR 
Proiectul EUROSUR se desf ășoară din 2008. Au fost ob ținute deja progrese semnificative și 
se preconizeaz ă că această dezvoltare va continua.  
3. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
3.1. Dreptul UE de a ac ționa 
Propunerea legislativ ă privind EUROSUR ar avea drept teme i articolul 77 alineatul (2) litera 
(d) din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, const ituind o dezvoltare a dispozi țiilor 
acquis-ului  Schengen. 
3.5. Subsidiaritate 
În conformitate cu principiul subsidiarit ății, EUROSUR urmeaz ă o abordare descentralizat ă, 
centrele na ționale de coordonare reprezentând coloana vertebral ă a cooper ării în cadrul 
EUROSUR. Inten ția este aceea de a valorifica la maximum sistemele existente, precum și 
recentele evolu ții tehnologice. 
 
RO 3   RO 4. OBIECTIVE  
4.1. Obiective generale 
Prin instituirea unui mecanism pentru schimbul de informa ții și cooperare, EUROSUR 
 1) contribuie la gestionare a fluxurilor de migran ți prin reducerea num ărului migran ților 
ilegali care într ă în spațiul Schengen f ără a fi detecta ți; 
2) protejează și salvează vieți la frontierele externe pr in reducerea considerabil ă a ratei 
inacceptabile a deceselor pe mare în rândul migran ților; 
3) sporește securitatea intern ă a Uniunii Europene prin prevenirea infrac țiunilor grave la 
frontierele externe ale spa țiului Schengen; 
4.2. Obiective specifice și operaționale 
Pentru a atinge obiectivele generale, EUROSUR va cre ște gradul de cunoaștere a situa ției și 
va dezvolta capacitatea de reac ție a Frontex și a autorit ăților de control la frontiere ale 
statelor membre. 
1) Cunoașterea situa ției: 
a. îmbunătățirea cooper ării între agen
ții prin ra ționalizarea structurilor și 
interconectarea sistemelor din domeniul aplic ării legii; 
b. utilizarea fuzion ării datelor, combinat ă cu capacit ăți tehnologice moderne de 
detectare și urmărire, în special a ambarca țiunilor de dimensiuni mici; 
c. schimbul transsectorial de informa ții cu alți actori din domeniul maritim, precum cei 
din transporturi, autorit ățile vamale, de control al pescuitului și de apărare; 
d. îmbunătățirea schimbului de informa ții cu țările terțe învecinate. 
2) Capacitatea de reac ție: 
a. schimbul de date, informa ții și date secrete, aceasta însemnând o tranzi ție la o 
abordare orientat ă în mai mare m ăsură către informa ții, pe baza analizei riscurilor; 
b. gestionarea eficace a resurselor umane și materiale; 
c. măsurarea efectului, evaluarea efectului activit ăților de supraveghere a frontierelor. 
5. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Întrebarea c ăreia trebuie s ă i se găsească un răspuns în cadrul prezentei evalu ări a impactului 
este cum ar trebui puse în aplicare diferitele com ponente ale EUROSUR. În acest scop, au fost 
identificate trei op țiuni de politic ă ce corespund unei abordări  
 complet  descentralizate  (opțiunea de politic ă 1),  
 parțial centralizate  (opțiunea de politic ă 2) și  
 complet centralizate  (opțiunea de politic ă 3). 
  
În special, ar trebui s ă se evalueze ce responsabilit ăți ar putea fi atribuite centrelor na ționale 
de coordonare (CNC), de exemplu: 
 coordonarea supravegherii frontierelor terestre și maritime ( opțiunea de politic ă 1.1); 
 atribuții de comandă și control  pentru supravegherea frontierelor terestre și maritime 
(opțiunea de politic ă 1.2); 
 
RO 4   RO  atribuții de comandă și control  pentru contro lul frontierelor2 (opțiunea de 
politică 1.3).  
  
Diferitele op țiuni de politic ă pentru instituirea rețelei EUROSUR  iau în considerare utilizarea 
acesteia de c ătre centrele na ționale de coordonare și Frontex pentru: 
 
 schimbul de informa ții descentralizat și neclasificat  (opțiunea de politic ă 2.1); 
 schimbul de informa ții descentralizat și clasificat  (opțiunea de politic ă 2.2); 
 schimbul de informa ții centralizat și clasificat  (opțiunea de politic ă 2.3). 
  
Opțiunea de politic ă 2.2 evalueaz ă totodată și impactul costurilo r pentru includerea 
schimbului de informa ții privind infrac ționalitatea transfrontalier ă și pentru alc ătuirea 
tabloului comun al informa țiilor privind zona prefrontalier ă (Common Pre-frontier 
Intellligence Picture , CPIP). 
 În plus, se evalueaz ă dacă schimbul de informa ții între rețeaua EUROSUR și țările terțe 
învecinate  ar putea avea loc prin 
 
 centrele na ționale de coordonare,  în calitate de „noduri” pentru rețelele regionale  și 
schimbul bilateral de informa ții cu țările terțe învecinate ( opțiunea de politic ă 3.1); 
 centrele na ționale de coordonare, în calitate de „noduri” pentru rețelele regionale  cu 
țările terțe învecinate, urmând ca o nou ă rețea regional ă să fie stabilit ă în regiunea 
mediteranean ă (opțiunea de politic ă 3.2); 
 Frontex, exclusiv  (opțiunea de politic ă
 3.3). 
  
În sfârșit, se evalueaz ă dacă serviciul pentru aplicările comune ale instrumentelor de 
supraveghere la nivelul UE trebuie furnizat de 
 
 furnizori de servicii externi, direct pentru fiecare centru na țional de coordonare 
implicat ( opțiunea de politic ă 4.1); 
 Frontex împreun ă cu EUSC3, EMSA4 și GMES5 (opțiunea de politic ă 4.2); 
 Frontex, exclusiv ( opțiunea de politic ă 4.3). 
6. EVALUAREA IMPACTULUI  
Fiecare subop țiune a opțiunilor de politic ă este evaluat ă în funcție de urm ătoarele criterii: 
1. eficacitate:  măsura în care se preconizeaz ă că propunerea va atinge obiectivele generale, 
specifice și operaționale; 
 
2. consecven ță: măsura în care op țiunile sunt compatibile cu abordarea general ă EUROSUR, 
alte politici și activități ale UE, inclusiv acceptarea acestora de c ătre statele membre; 
 
3. costuri:  măsura în care obiectivele de politic ă generale pot fi atinse  la un anumit nivel al 
resurselor/la cel mai mic pre ț (raport cost-eficacitate); 
 
                                                 
2  Supravegherea frontierelor terestre, maritime și aeriene și controalele de la punctele de trecere a 
frontierei. 
3  Centrul Satelitar al UE. 
4  Agen ția European ă pentru Siguran ță Maritimă. 
5  Programul UE de monitorizarea global ă pentru mediu și securitate. 
 
RO 5   RO 4. impactul asupra drepturilor fundamentale , în special asupra protec ției datelor cu caracter 
personal. 
6.1. Subop țiunile 1.1-1.3 pentru centrele de coordonare na ționale 
6.1.1. Eficacitate 
Luând în considerare multitudinea de autorit ăți naționale implicate în supravegherea 
frontierelor maritime, limitarea rolului CNC la funcții de coordonare  – astfel cum se prevede 
în opțiunea 1.1  – ar fi acceptat ă mai ușor de autorit ățile concurente. Atribuirea de func ții de 
comandă și control  centrelor na ționale de coordonare – conform op țiunii 1.2  – ar permite un 
răspuns mai rapid fa ță de o amenin țare identificat ă. Includerea supravegherii frontierelor 
aeriene  și a controalelor la frontier ă propuse în op țiunea 1.3  ar avea avantajul de a oferi CNC 
un grad mai ridicat de cunoaștere a situa ției pentru cu toate aspectele controlului la frontiere.  
6.1.2. Consecven ță 
Opțiunea 1.1  respectă în totalitate abordarea EUROSUR care are drept scop stabilirea unui 
mecanism de cooperare pentru toate autorit ățile implicate în supravegherea frontierelor. 
Atribuirea unor func ții de comand ă și control centrelor na ționale de coordonare conform 
opțiunilor 1.2 și 1.3 ar putea submina acest obiectiv. 
6.1.3. Costuri 
Costurile financiare  necesare în perioada 2011-2020 pentru înfiin țarea, modernizarea și 
menținerea centrelor na ționale de coordonare și a Centrului de situa ții al Frontex sunt estimate 
la 195,2 milioane EUR pentru op țiunea 1.1, la 401,4 milioane EUR pentru op țiunea 1.2 și la 
747,3 milioane EUR pentru op țiunea 1.3. 
6.1.4. Drepturi fundamentale 
Mecanismul pentru schimburi de informa ții și cooperare astfel cum este prev ăzut în cadrul 
EUROSUR nu implic ă prelucrarea de date cu caracter personal . Deoarece ar putea fi dificil 
să se garanteze c ă orice prelucrare de date cu caracter personal este complet exclus ă, trebuie 
să se asigure c ă prelucrarea datelor cu car acter personal este adecvat ă, relevantă și neexcesiv ă 
în raport cu scopul pentru care datele sunt colectate și prelucrate. 
6.2. Subop țiunile 2.1-2.3 pentru re țeaua EUROSUR 
6.2.1. Eficacitate 
Limitarea la schimburi de informa ții neclasificate în op țiunea 2.1  ar exclude schimbul de 
informații privind infrac ționalitatea transfrontalier ă, considerate în general informa ții 
sensibile. Criptarea fluxului de date conform op țiunii 2.2  a r  p e r m i t e  s t a t e l o r  m e m b r e  s ă 
realizeze schimburi cu  astfel de informa ții sensibile, aceasta fiind și o condi ție preliminar ă 
pentru schimbul de informa ții în cadrul tabloului comun al informa țiilor privind zona 
prefrontalier ă (CPIP). Un sistem centralizat – astfel cum este prev ăzut în opțiunea 2.3  – ar 
permite un control mai bun al fluxului de date.  
6.2.2. Consecven ță 
Dezavantajul op țiunii 2.3 este lipsa consecven ței: EUROSUR adopt ă o abordare 
descentralizat ă, de federație de sisteme . În plus, mai multe state membre accept ă cu dificultate 
stocarea informa țiilor la nivel central, pe un sistem pe care nu ele îl administreaz ă. 
 
RO 6   RO 6.2.3. Costuri 
Costurile financiare în perioada 2011-2020 pentru re țeaua EUROSUR, în conformitate cu 
opțiunea 2.1  sunt estimate la 42 de milioane EUR, crescând la 46 de milioane EUR pentru 
opțiunea 2.2  și la 49 de milioane EUR pentru op țiunea 2.3 . Costurile nivelului analitic al 
CPIP, incluse în op țiunile 2.2 și 2.3, sunt estimate la 29 de milioane EUR. 
6.2.4. Drepturi fundamentale 
Prelucrarea datelor cu caracter personal în conformitate cu op țiunea 2.1  este exclus ă, deoarece 
rețeaua este neclasificat ă. Procesul de acreditare a unei re țele protejate, astfel cum este 
prevăzut în cadrul op țiunilor 2.2  și 2.3 , asigură instituirea procedurilor, nu doar pentru 
prelucrarea datelor sensibile din punctul de vedere al securit ății, ci și pentru datele sensibile în 
general, precum prelucrarea da telor cu caracter personal.  
6.3. Subop țiunile 3.1 – 3.3 pentru cooperarea cu țările terțe 
6.3.1. Eficacitate 
Opțiunea 3.1  ar determina o cre ștere a gradului de cunoa ștere a situa ției în Marea Baltic ă, 
Marea Neagr ă și Oceanul Atlantic – în jurul Insule lor Canare – deoarece cele trei re țele 
regionale existente, SEAHORSE, CoastNet și BSCF ar fi interconectate cu re țeaua 
EUROSUR, centrele na ționale de coordonare servind ca „noduri” pentru schimburile de 
informații. 
 Opțiunea 3.2
 este opțiunea preferat ă deoarece ofer ă capacitatea necesar ă pentru cooperarea 
EUROSUR cu țările terțe din regiunea mediteranean ă. 
 Conform Op țiunii 3.3
 Frontex ar fi nevoit ă să renegocieze toate acordurile încheiate deja între 
statele membre și țările terțe în cadrul re țelelor regionale susmen ționate. 
6.3.2. Consecven ță 
Opțiunile 3.1 și 3.2  se bazeaz ă în mare parte pe capacit ățile existente, permi țând statelor 
membre și țărilor terțe să ia în considerare priorit ățile și caracterul specific regional. Op țiunea  
3.3 nu respect ă abordarea EUROSUR de valorificare la maximum a infrastructurilor și 
sistemelor existente. 
6.3.3. Costuri 
Nu există costuri aferente op țiunii 3.1  deoarece a fost stabilit ă o conexiune între toate cele trei 
rețele regionale și centrele na ționale de coordonare re spective, înainte de sfâr șitul anului 
2011. În ceea ce prive ște opțiunea 3.2 , costurile pentru înfiin țarea și menținerea SEAHORSE 
Mediterraneo în perioada 2011-2020 sunt es timate la 5,37 milioane EUR. Pentru op țiunea 3.3 , 
costurile pentru înlocuirea celor trei re țele regionale cu re țeaua EUROSUR sunt de 
aproximativ 25,29 milioane EUR. 
6.3.4. Drepturi fundamentale 
Cooperarea cu țările terțe pentru prevenirea migra ției ilegale ar putea avea un impact negativ 
semnificativ asupra drepturilor funda mentale în cazul în care autorit ățile țărilor terțe utilizeaz ă 
astfel de informa ții pentru identificarea uno r persoane sau grupuri de  persoane care risc ă să fie 
supuse torturii sau unui tratament inuman și degradant. Propunerea legislativ ă privind 
EUROSUR trebuie a șadar să ofere garan ții corespunz ătoare pentru a prev eni o astfel de 
situație.  
 
RO 7   RO 6.4. Subop țiunile 4.1 - 4.3 pentru aplicarea comun ă a instrumentelor de 
supraveghere 
6.4.1. Eficacitate 
Opțiunea 4.1  ar presupune ca statele membre s ă utilizeze capacit ăți autonome stabilite de 
Centrul Satelitar al UE (EUSC) și de Agen ția European ă pentru Siguran ță Maritimă (EMSA). 
Opțiunea 4.2  ar fi mai eficient ă decât op țiunea 4.1, deoarece Frontex  ar coordona cererile 
primite de la centrele na ționale de coordonare. În op țiunea 4.3,  Frontex ar înfiin ța un astfel de 
serviciu pe cont propriu, ceea ce ar fi dificil de realizat pe termen mediu. 
6.4.2. Consecven ță 
Opțiunea 4.2 ar fi mai consecvent ă cu obiectivul promov ării cooper ării între agen ții, 
comparativ cu op țiunile 4.1 și 4.3. Datorit ă abordării sale multifunc ționale și transsectoriale, 
finanțarea UE prin programul GMES pentru un astfel de serviciu poate fi justificat ă.  
6.4.3. Costuri 
Costurile totale în perioada 2012-2020 pentru op țiunea 4.1 sunt estimate la 80 de milioane 
EUR, cu sume aproape similare pentru op țiunea 4.2 (62,1 milioane EUR) și opțiunea 4.3 (62,3 
milioane EUR).   
6.4.4. Drepturi fundamentale 
Opțiunea 4.1 ar prezenta dezavantajul posibilit ății de a nu fi fost stabil ite cadrele juridice care 
să permită operatorilor comerciali s ă monitorizeze activit ățile în țările terțe și să stocheze 
informații în conformitate cu legile privind protec ția datelor. 
7. COMPARAREA OP țIUNILOR șI IDENTIFICAREA OP țIUNII DE POLITIC Ă PREFERAT Ă 
În conformitate cu evaluarea din sec țiunea 6, op țiunile preferate ar fi urm ătoarele: 
 În ceea ce prive ște înființarea CNC, op țiunea 1.1
 este opțiunea preferat ă, deoarece nu impune 
statelor membre s ă își restructureze administra țiile naționale și, așadar, ar putea fi pus ă în 
aplicare cu u șurință. 
 Conform abord ării descentralizate pentru institu irea EUROSUR, varianta de politic ă preferată 
pentru rețeaua EUROSUR este op țiunea 2.2
.  
 Luând în considerare nevoia urgent ă de îmbun ătățire a controlului la frontiere în regiunea 
mediteranean ă, opțiunea 3.2
 oferă cel mai bun r ăspuns în ceea ce prive ște modul în care ar 
putea fi promovat ă cooperarea cu țările terțe învecinate. Totu și, dorința țărilor africane de a 
coopera este o condi ție preliminar ă pentru punerea în aplicare a op țiunii 3.2. 
 Pentru aplicarea comun ă a instrumentelor de supraveghere, op țiunea 4.2
 este opțiunea care 
oferă cea mai mare valoare ad ăugată. 
 
RO 8   RO Costuri, responsabilitate și sursă de finanțare pentru op țiunea preferat ă 
OP x.1 OP x.2 OP x.3 Opțiune preferat ă  
Etapă  
Component ă Abordare 
descentralizat ă Abordare 
parțial 
descentralizat ă Abordare 
centralizat ă Va fi 
aplicată 
de  Finanțare 
prin 
1 Centre na ționale de 
coordonare 99,6 milioane 
EUR 271,6 milioane 
EUR 610 milioane 
EUR Statele 
membre EBF 
1 Centrul de situa ții 
al Frontex 95,6 milioane 
EUR 129,8 milioane 
EUR 137 milioane 
EUR Frontex Frontex 
2, 7 Rețea 42,4 milioane 
EUR 46,7 milioane 
EUR 49,3 milioane 
EUR Frontex Frontex 
6 CPIP (RAU) 0,0 EUR 29,3 milioane 
EUR 29,2 milioane 
EUR Frontex Frontex 
3 Țări terțe 0,0 EUR 5,4 milioane 
EUR 25,3 milioane 
EUR Statele 
membre ICD, EBF 
5 Aplicare comun ă a 
instrumentelor de 
supraveghere 80,5 milioane 
EUR 62,1 milioane 
EUR 62,3 milioane 
EUR Frontex 
EUSC 
EMSA Frontex și 
PC7/ 
GMES 
Total 318,1 milioane 
EUR 544,9 milioane 
EUR 913 milioane 
EUR 
Opțiune preferat ă 338,7 milioane EUR   
Combinând op țiunile preferate, costurile EURO SUR ar fi de 338,7 milioane EUR. 
8. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Frontex se va asigura c ă sunt stabilite metode pentru monitorizarea func ționării EUROSUR în 
raport cu principalele obiective de politic ă. La doi ani dup ă ce EUROSUR devine complet 
funcțional și, ulterior, în fiecare an, Frontex prezint ă Parlamentului European, Consiliului și 
Comisiei un raport privind func ționarea EUROSUR.  
 În plus, la trei ani dup ă ce sistemul EUROSUR î și începe toate opera țiunile și, ulterior, la 
fiecare patru ani, Comisia prezint ă o evaluare general ă a EUROSUR, înso țită, după caz, de 
propuneri corespunz ătoare de modificare a regulamentului de instituire a EUROSUR.