RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 67/27

Avizul Comitetului Economic și Social European privind promovarea potențialului de creștere al industriei europene a berii (aviz din proprie inițiativă)

2014/C 67/06

Raportor: dl Ludvík JÍROVEC

Raportor: dl Edwin CALLEJA

La 14 februarie 2013, Comitetul Economic și Social European, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

Promovarea potențialului de creștere al industriei europene a berii

Comisia consultativă pentru mutații industriale, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 26 septembrie 2013.

În cea de-a 493-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 octombrie 2013 (ședința din 16 octombrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 47 voturi pentru, 1 vot împotrivă și 2 abțineri.

1. Concluzii și recomandări

1.1 Berea este o băutură apreciată în comunitățile din întreaga Europă de câteva mii de ani. Deși cultura berii ia forme semnificativ diferite, existând diferite tipuri de bere și obiceiuri de consum, berea ca atare joacă un rol important în fiecare țară a Uniunii Europene și face parte integrantă din cultură, patrimoniu și alimentație. Comitetul Economic și Social European subliniază evoluția constantă a acestui sector, capacitatea de adaptare și reziliența sa chiar în actualele circumstanțe dificile. El ia notă de modul în care acest sector se aliniază la obiectivele Strategiei Europa 2020 în diferite domenii prioritare, cum ar fi ocuparea forței de muncă, durabilitatea, inovarea, educația și incluziunea socială.

1.2 Comitetul Economic și Social European atrage atenția Comisiei Europene, Parlamentului European, Consiliului și statelor membre asupra principalelor măsuri de promovare care ar trebui încurajate dacă se dorește ca industria europeană a berii să-și realizeze întregul potențial de creștere: În mod specific, CESE dorește ca factorii de decizie: — să realizeze progrese în crearea unui mediu de reglementare echilibrat, care să permită producătorilor europeni, cu orice capacitate de producție, să fabrice și să vândă bere în Europa și în afara sa; — să includă sectorul berii printre domeniile prioritare, care necesită tratament reciproc favorabil în acordurile de comerț liber cu partenerii comerciali ai UE; — să încurajeze și să confere o mai mare vizibilitate participării sporite a societăților comerciale producătoare și asociațiilor acestora în programele de responsabilitate socială, în domeniul sănătății și educației puse în aplicare la nivel UE și național; — să țină seama într-o mai mare măsură de implicațiile inovării și ale evoluțiilor din politicile industriale și agricole pentru industria berii.

1.3 În aceeași măsură, Comitetul Economic și Social European încurajează la nivelul local, regional și al statelor membre: — continuarea dezvoltării parteneriatului cu industria berii și ONG-uri în scopul promovării consumului responsabil și al reducerii prejudiciilor legate de consumul de alcool, inclusiv a cooperării în scopul promovării responsabilității – și a prevenirii oricărei atitudini iresponsabile – în materie de comunicare comercială și de vânzări, — sprijinirea inițiativelor din industria berii în favoarea durabilității mediului, care acoperă întregul lanț de aprovizionare și distribuție la nivel european și local, — valorificarea dinamicii acestui sector în scopul creării de locuri de muncă eliminând obstacolele din calea creșterii economice prin asigurarea unui mediu fiscal predictibil și stabil la nivelul statelor membre, aplicabil industriei berii și lanțului de distribuție, și prin abordarea denaturărilor pieței create de fluctuațiile ratei de impozitare. O îmbunătățire în această privință ar fi în spiritul realizării în continuare a pieței interne, — continuarea examinării și a dezvoltării cooperării cu autoritățile locale pentru diferite aspecte ale unor proiecte de implicare comunitară și ale oportunităților de turism legate de bere.

1.4 În opinia Comitetului Economic și Social European, societățile producătoare de bere ar trebui: — să se angajeze într-o participare mai activă și mai responsabilă în diferitele activități de promovare a produselor alimentare care încurajează obiceiuri alimentare sănătoase în UE și în țări terțe și care sunt sprijinite de camerele de comerț, autoritățile locale, statele membre și Comisia Europeană, — să mențină nivelul eforturilor depuse pentru a face industria berii mai atractivă pentru generațiile mai tinere ca furnizoare a unor locuri de muncă stabile și corect remunerate, prin promovarea unor programe de ucenicie și sisteme de formare profesională; — să continue să-și intensifice cooperarea cu institutele de cercetare și instituțiile de învățământ, participând mai mult în programele de cercetare-dezvoltare și inovare ale UE, cu partenerii lor, precum și în programele de educație și formare; — să-și sporească participarea în diferite activități desfășurate cu ajutorul fondurilor regionale, structurale și destinate IMM-urilor; — să extindă actuala cooperare cu producătorii locali de hamei, de cereale și de alte produse indispensabile producției de bere, de la termenul mediu la un termen lung; — să încurajeze utilizarea cât mai largă posibil a analizei ciclului de viață în industria berii ca instrument de autoanaliză, ținând seama totodată de limitările micilor producători, din cauza deficitului de capacitate.

2. Sectorul european al berii

2.1 Uniunea Europeană este unul dintre teritoriile mari producătoare de bere din lume. Producția de bere în 2011 a fost de peste 380 de milioane de hectolitri (1) și a fost obținută în aproximativ 4 000 de societăți producătoare de bere răspândite în întreaga Europă. și distribuită în întreaga lume. Din perspectiva volumului producției, UE este un jucător-cheie, care asigură un sfert din producția mondială și a fost depășit numai de curând de China, dar a rămas înaintea unor țări cum sunt Statele Unite, Rusia, Brazilia și Mexic (2).

2.2 Ca structură, industria europeană a berii este un sector foarte divers. Este alcătuit în principal din întreprinderi mici și mijlocii, de la microfabrici de bere la fabrici de anvergură locală, regională sau națională și include patru producători europeni importanți (3), care sunt lideri de piață globali pe segmentul lor. Dezvoltarea unor noi microfabrici și fabrici mici în ultimul deceniu reprezintă un semnal remarcabil al capacității de inovare a sectorului și un atu pentru obiectivul durabilității.

2.3 Lanțul de aprovizionare corespunzător sectorului berii cuprinde operatori locali, dar și lideri globali din rândul producătorilor de malț, producătorilor de echipamente și furnizorilor de servicii tehnice. Institutele europene de cercetare în domeniul berii își difuzează cunoștințele în întreaga lume. Evenimente precum congresul Convenției Europene a Berii sau diferitele conferințe ale berii atrag vizitatori din întreaga lume.

2.4 Berea este un produs agricol cheie, care generează exporturi în valoare de peste 2 miliarde EUR (4). Acest produs este acoperit de politica UE privind calitatea produselor agricole (5) prin mecanismele DOP/IGP (6), generând vânzări de peste 2,3 miliarde EUR prin intermediul a 23 de indicații geografice (7). Cu toate acestea, diversitatea geografică a berii în aceste mecanisme este limitată, ele provenind din mai puțin de o treime din statele membre UE.

2.5 Principalele ingrediente ale berii sunt de origine naturală și cuprind apă, cereale, hamei și drojdie. Apa este cea mai importantă materie primă folosită în sectorul berii, reprezentând în medie 92 % din conținutul berii. Protejarea apelor subterane este prin urmare o preocupare principală. Dată fiind nevoia de cereale (cum ar fi orzul, grâul sau altele) care reprezintă principala sursă de amidon din bere, relația cu comunitatea agricolă este esențială pentru producătorii de bere și malț.

2.6 Uniunea Europeană este de asemenea principalul jucător de pe piața mondială a hameiului, care este cultivat în 14 state membre ale UE (8) și reprezintă aproximativ o treime din aria de cultivare a hameiului la nivel mondial (9), sectorul berii fiind principalul client al cultivatorilor europeni de hamei. Situația concurenței dintre producătorii de hamei și tratamentul diferențiat din cadrul politicilor agricole aplicate între statele membre ar trebui reanalizate, dacă se dorește prevenirea denaturării pieței, care ar putea avea un impact negativ pe termen lung asupra producătorilor de bere.

2.7 Dependența producătorilor de bere de sectorul agricol, pentru materii prime, a însemnat în ultimii ani o confruntare cu prețurile mai mari ale materiilor agricole necesare producției de bere, din cauza recoltelor de calitate variabilă și a volatilității prețurilor. Acolo unde este posibil și necesar, relația dintre furnizorii de materii prime și producătorii de bere ar trebui să aibă la bază o abordare sustenabilă și pe termen lung.

2.8 Vânzările totale de bere în 2010 se ridică la 106 miliarde EUR, inclusiv TVA, ceea ce reprezintă 0,42 % din PIB-ul UE. Se estimează că peste 63 % din producția europeană de bere este cumpărată în supermarketuri și în alte puncte de desfacere cu amănuntul („consum acasă”). Restul de 37 % se consumă în sectorul industriei hoteliere (de exemplu baruri, cafenele, restaurante; „consum în localuri”).

3. Gestionarea provocărilor economice ale secolului XXI

Piața și tendințele structurale

3.1 În ultimii 15 ani, piața europeană a berii a cunoscut diferite evoluții din perspectiva dezvoltării tehnice, investițiilor, fuziunilor, înființării de întreprinderi și atitudinii consumatorilor. Declinul puternic al consumului, început în 2007, are un impact direct asupra activităților din acest sector. După ani de expansiune, în Uniunea Europeană producția de bere a cunoscut un declin accentuat, de la 420 de milioane de hectolitri la 377 de milioane de hectolitri în 2011. Cu toate acestea, în anii următori se așteaptă o redresare și există potențial de creștere, în cazul în care condițiile economice și de reglementare devin mai favorabile.

3.2 Criza economică și declinului consumului au condus la restructurarea acestui sector în Europa, realizată prin consolidarea activităților pe continent și investiții în afara UE prin intermediul unor grupuri mai mari internaționale și naționale. Simultan, numărul producătorilor de bere de dimensiuni mai mici a crescut în toate țările, dezvoltând diversitatea ofertei adresate consumatorilor și confirmând orientarea antreprenorială a producătorilor de bere, care răspunde planului de acțiune Antreprenoriat 2020 (10). Aceasta este o evoluție favorabilă și din perspectiva durabilității, deoarece de obicei apar efecte spin off în turismul regional și, deseori, cicluri mai strânse producție-consum, ceea ce este avantajos pentru mediu.

3.3 Circumstanțele economice au condus, de asemenea, la creșterea ponderii consumului de bere acasă în comparație cu barurile și restaurantele, rezultând astfel mai puține locuri de muncă, o valoare adăugată mai redusă și venituri guvernamentale mai scăzute pentru fiecare litru de bere consumat în UE (11). Această tendință a fost favorizată și de presiunile asupra prețurilor, mai puternice în sectorul vânzărilor cu amănuntul.

3.4 Numărul tot mai mare de producători de bere și de inovații aduse produsului a condus la apariția unor produse noi, în avantajul consumatorilor, al societății și al mediului. Au apărut oportunități pentru producătorii de orice capacitate, datorită diversificării din segmentul sortimentelor de bere cu conținut redus de alcool sau fără alcool, care a condus la creșterea vânzărilor, sporind constant și disponibilitatea sortimentelor de bere organice.

Aspectele fiscale

3.5 Din perspectivă fiscală, sectorul berii asigură guvernelor naționale beneficii substanțiale. Datorită producției și vânzării de bere, guvernele primesc sume substanțiale ca venituri din accize, TVA, impozite pe venit și contribuții la asigurările sociale plătite de lucrătorii și de angajatorii din sector, precum și din alte sectoare conexe în care locurile de muncă pot fi atribuite indirect activităților din sectorul berii. În 2010 aceste venituri s-au ridicat la aproximativ 50,6 miliarde EUR (12).

3.6 Reziliența sectorului de producție a berii în raport cu dificultățile economice recente a fost pusă la încercare odată cu creșterea sarcinii fiscale, în special prin accize, dar și prin cotele TVA, în special în sectorul hotelier. Aceste creșteri au accentuat situația economică dificilă a producătorilor de bere, în special în țări cum ar fi Ungaria, Finlanda, Franța, Țările de Jos și Regatul Unit (13). Valoarea adăugată totală atribuită producției și vânzării de bere în UE a scăzut în perioada 2008-2010 cu 10 % (14) și taxele totale colectate din sectorul european al berii au scăzut cu 3,4 miliarde EUR.

3.7 Sistemul de accize la nivel național și al UE ar trebui să reflecte caracteristicile unice ale berii, inclusiv conținutul său relativ redus de alcool, procesul de producție și contribuția sectorului la nivelul local al societății, la crearea de locuri de muncă și la economie în sens mai larg. În acest scop, berea, ca băutură fermentată, ar trebui să beneficieze de condiții echitabile de concurență și deci ar trebui ca rata minimă de zero euro aplicabilă vinului și altor băuturi fermentate să fie prevăzută în legislația UE privind accizele la bere (15).

3.8 O politică echilibrată a accizelor la nivel național și o mai bună utilizare a mecanismelor de cooperare existente în cadrul administrațiilor fiscale ar putea deveni un instrument pentru a evita comerțul cu motivație fiscală și practicile dăunătoare conexe și a contribui la menținerea competitivității sectorului berii, în special în zonele frontaliere.

3.9 Dată fiind importanța sectorului de „consum în localuri” în vânzările de bere, politica fiscală poate juca și rolul unei măsuri de consolidare a sectoarelor de producție a berii și de consum în localuri, cu efect pozitiv asupra ocupării forței de muncă la nivel local (16).

Comerțul internațional

3.10 Deși confruntată cu condiții adverse, industria berii europeană continue să reziste și să fie competitivă. Producătorii locali își mențin încă piețele proprii dincolo de frontierele naționale și europene. Chiar dacă cea mai mare parte a producției de bere este comercializată pe piața unică a UE, exporturile în diverse părți ale lumii au crescut constant din 2000 încoace, cu 30 % față de 2007. Printre cele mai importante destinații de export se află: Statele Unite, Canada, Angola, China, Elveția, Taiwan, Rusia și Australia (17). În plus, producătorii de bere europeni sunt de asemenea mari investitori pe toate continentele și participă, de asemenea, în diferite inițiative de cooperare cu producătorii și distribuitorii locali.

3.11 Cu toate acestea, potențialul berii europene de a-și menține și de a-și extinde prezența în țări terțe poate fi pus în pericol de reglementările locale ce pot deveni o barieră în calea exporturilor de bere și a investițiilor. În afară de tarife, aceste bariere pot să apară sub forma unor măsuri cu caracter legislativ cum ar fi definiția produsului (de ex. în cazul Rusiei) sau procedurilor administrative fiscale (de exemplu în cazul Albaniei și Turciei). Comisia Europeană și statele membre, în cooperare cu sectorul berii, au un rol-cheie în depășirea acestor dificultăți și a altor dificultăți care apar din timp în timp pe piețele străine.

3.12 În timp ce Uniunea Europeană aplică tarife vamale zero pentru importurile de bere din respectivele acorduri comerciale, mai multe țări își mențin taxele vamale ca mijloc de descurajare a importurilor concurente din statele membre ale UE. Negocierile în curs privind acordurile de liber schimb acoperă și acest aspect, iar cele mai recente acorduri (de exemplu UE-Coreea de Sud) prevăd o reducere progresivă a taxelor vamale, printr-un mecanism care ar trebui extins în continuare.

3.13 Perspectiva prezenței mărcilor europene de bere pe piețe străine se consolidează și prin evenimentele de promovare, cum ar fi târgurile și expozițiile, și mecanismele de consultare asigurate de Comisia Europeană în țări terțe. Participarea producătorilor de bere la activitățile din țările respective a fost mai degrabă redusă până în prezent, din cauza încrederii limitate în potențialele câștiguri și a publicității insuficiente.

4. Furnizarea de locuri de muncă la toate nivelurile

4.1 Sectorul berii cuprinde mai mult decât producția de bere în sine. Acesta acoperă mai multe activități, începând de la cultivarea materiilor prime agricole, care sunt în centrul procesului de fabricație, până la industria hotelieră și sectorul comerțului cu amănuntul. În total, societățile producătoare de bere din Uniunea Europeană asigură 128 800 de locuri de muncă directe. În plus, există 2 milioane de locuri de muncă care pot fi puse în legătură cu fabricația și vânzarea berii, reprezentând aproximativ 1 % din totalul locurilor de muncă numai în UE (18), în întreprinderi cu mai mulți sau mai puțini angajați.

4.2 Caracteristicile sectorului berii reflectă obiectivele UE privind o economie inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, care se regăsesc în Strategia Europa 2020. Producătorii de bere sunt prezenți în toate țările europene și asigură peste 2 milioane de locuri de muncă, datorită nivelului înalt al cheltuielilor pe bunuri și servicii și a cifrei de afaceri semnificative generate în industria hotelieră și în sectorul comerțului cu amănuntul. Peste 73 % din locurile de muncă create de industria berii sunt în domeniul industriei hoteliere.

4.3 Deoarece sectorul hotelier joacă un rol fundamental în asigurarea de locuri de muncă și în creștere nu doar direct în cadrul întreprinderilor asociate, ci și indirect, pentru mari părți din economia europeană, măsurile de dezvoltare a acestuia sunt esențiale pentru ocuparea forței de muncă, în special în rândul tinerilor și al lucrătorilor necalificați, fără a recurge la contracte de muncă precare și la practica unui nivel scăzut al salariilor.

4.4 O astfel de varietate excepțională combină patrimoniul, cultura și modernitatea, oferind diverse posibilități de a folosi calificările forței de muncă în cadrul societăților producătoare de bere și în sectoarele conexe. Pe lângă locurile de muncă asigurate în lanțul de aprovizionare și de distribuție, ar trebui dezvoltate mai mult mecanismele de finanțare naționale și la nivelul UE, precum și potențialul pe care îl prezintă turismul gastronomic și experiențele gastronomice, pentru a spori ocuparea forței de muncă în cadrul activităților proprii ale producătorilor de bere.

4.5 Industria berii a resimțit efectele situației economice globale și numărul de locuri de muncă directe a scăzut cu 9 % între 2008 și 2010, din cauza scăderii consumului de bere. În ciuda descreșterii consumului cauzate de condițiile economice dificile din Europa, numărul total al societăților producătoare de bere (inclusiv microfabrici) era mai mare în 2010 (3 638) decât în 2008 (3 071) și este în creștere neîntreruptă, oferind deci în continuare potențial de ocupare a forței de muncă. Acest potențial nu ar trebui să fie amenințat prin restricționarea vânzărilor sau prin măsuri fiscale dezavantajoase, ci consolidat mai bine prin intermediul învățământului profesional și tehnic și chiar la niveluri mai înalte pentru a genera locuri de muncă de mai bună calitate în sector.

5. Contribuția la obiectivele privind sustenabilitatea mediului

5.1 Industria europeană a berii trebuie să răspundă diverselor obiective legate de eficiența energetică, reducerea emisiilor de CO2 și utilizarea resurselor ca parte a angajamentului său în favoarea durabilității. Investițiile efectuate în ultimii ani conduc la reducerea utilizării resurselor naturale, producând mai puține deșeuri și reutilizând sistematic produsele secundare rezultate din procesul de fabricație.

5.2 Producătorii de bere și-au demonstrat angajamentul în favoarea mediului prin măsurile luate și investițiile efectuate, ceea ce a condus la reducerea emisiilor de CO2, a consumului energetic, a producției de ape reziduale și la modificări ale ambalajelor. Sectorul berii a redactat și orientări privind cele mai bune tehnici (Best Available Techniques, BAT), care subliniază rolul managementului durabil și care pot servi drept referință pentru angajamentele în favoarea obiectivelor de mediu. Ar trebui încurajată utilizarea analizei ciclului de viață ca instrument de autoanaliză, pentru a cuprinde spectrul cel mai larg posibil al industriei berii, ținând seama totodată de limitările micilor producători, din cauza deficitului de capacitate.

5.3 Între 2008 și 2010, sectorul berii și-a continuat eforturile în ciuda deteriorării situației economice, rezultatele indicând o reducere a consumului de apă cu 4,5 % și o reducere a consumului energetic cu 3,8 % pe hectolitru de bere produs. De asemenea, s-a estimat că emisiile de CO2 s-au redus cu 7,1 % (19).

5.4 Calitatea apei și modul de utilizare a acesteia sunt factori importanți în procesul de fabricație. Prin urmare, pentru a garanta durabilitatea producției de bere este necesară o gestionare corespunzătoare a apei de către furnizorii de apă și producătorii de bere. În acest context, ar trebui luate măsurile de precauție cuvenite pentru a garanta că explorarea gazelor de șist nu contaminează sursele de apă subterană ale consumatorilor, inclusiv pe cele ale utilizatorilor industriali. În industria berii, CESE constată că producătorii olandezi și germani urmăresc deja cu mare îngrijorare evoluția situației în acest domeniu.

5.5 Din materia primă rezultă în procesul de fabricație a berii și alte produse valoroase (denumite produse secundare). Acestea devin materii prime foarte apreciate în alte procese industriale sau materiale pentru utilizări finale specifice, de exemplu: produse farmaceutice, suplimente alimentare, surse regenerabile de energie, aplicații industriale, furaje, produse agricole (20), produse cosmetice sau spa. Materialele îndeplinesc standarde înalte de calitate și respectă rigorile legislației privind siguranța produselor alimentare/furajelor și ale altor acte legislative. Importanța și valoarea produselor secundare au făcut ca producătorii de bere să încheie și să mențină de multă vreme acorduri de aprovizionare cu comercianții și utilizatorii finali.

6. Un actor responsabil în comunitate

6.1 De-a lungul anilor, societățile producătoare de bere și asociațiile producătorilor din toate țările europene au luat inițiative menite să sporească sensibilitatea publică în privința consumului responsabil și gradul de cunoaștere al consumatorilor, să asigure o publicitate și un marketing responsabil, să prezinte mesaje de prevenire și să descurajeze comportamentul iresponsabil al consumatorilor. Mai multe astfel de inițiative locale au fost luate în parteneriat și au fost recunoscute de autoritățile naționale ca o contribuție importantă la funcționarea societății și adoptate la nivel european în cadrul Forumului european privind alcoolul și sănătatea (21).

6.2 Valorificând aceste activități, guvernele, producătorii de bere, alți operatori economici și grupuri ale societății civile ar trebui să lucreze împreună în campanii care să promoveze consumul de bere responsabil, ceea ce poate fi pe deplin compatibil cu un stil de viață sănătos pentru adulți și să descurajeze utilizarea greșită a alcoolului.

6.3 Dat fiind caracterul local al berii, producătorii europeni sunt bine înrădăcinați în comunitățile locale, sprijinind o gamă largă de activități. Peste 900 de milioane EUR sunt cheltuite anual de sectorul berii în sprijinul comunităților locale (22), printr-o gamă largă de activități, susținute la nivel local și regional.

6.4 Industria berii și părțile interesate în sens mai larg sunt ferm angajate în aplicarea inițiativelor de responsabilitate socială ale instituțiilor și corporațiilor care abordează problema efectelor dăunătoare ale consumului abuziv. Acest angajament ar trebui recunoscut într-un cadru echilibrat privind marketingul și comunicările comerciale inițiate de producători (23).

6.5 Având în vedere rolul berii în domeniul culturii, al patrimoniului și al consumului, ar trebui să se aibă în vedere o inițiativă a Uniunii de finanțare a organizării unei formări specializate a profesorilor și educatorilor de la toate nivelurile de învățământ în ceea ce privește aspectele de sănătate, sociale și culturale ale consumului de băuturi fermentate.

7. Menținerea unui rol în cercetare, educație și inovare

7.1 Rolul educației și cercetării este esențial pentru a menține angajamentul sectorului. Procesul de educație și cercetarea se desfășoară în universități, școli de profil, institute de tehnologie a produselor alimentare și prin alte rețele. Ar trebui să continue organizarea de forumuri având ca scop schimbul de cunoștințe, pentru a menține Europa în fruntea centrelor de cercetare în care sunt implicați producătorii de bere, partenerii acestora, cercetătorii și persoanele atrase de acest domeniu.

7.2 Capacitățile și potențialul de cercetare ar trebui stimulate, deoarece producători de bere joacă un rol important ca parteneri industriali în diferite domenii legate de tehnologiile de fabricație a berii și a produselor alimentare, de sănătate sau de performanțele ecologice. Potențialul existent ar putea fi consolidat printr-o participare sporită la Spațiul european de cercetare, în cadrul Orizont 2020 și la alte platforme tehnologice (24).

7.3 Sprijinirea eforturilor depuse de industria berii pentru a promova excelența în conformitate cu cele mai înalte standarde științifice privitoare la caracteristicile berii și la efectele sale asupra sănătății și comportamentului pot de asemenea contribui la consolidarea informațiilor și a educației în acest domeniu important. Toate părțile active în domeniu ar putea lua în considerare o participare mai intensă la mecanismele UE de finanțare și cooperare.

Bruxelles, 16 octombrie 2013 Președintele Comitetului Economic și Social European Henri MALOSSE

(1) The Brewers of Europe statistics (Statistica privind producătorii de bere din Europa), ediția din 2012, octombrie 2012.

(2) Tendințele globale privind berea publicate de Canadean (Canadean Global beer trends) 2012.

(3) ABInbev, Carlsberg, Heineken, SABMiller (situația din 2013).

(4) Comisia Europeană, DG Întreprinderi și Industrie

(5) http://ec.europa.eu/agriculture/quality/index_en.htm.

(6) DOP (denumire de origine protejată), IGP (indicație geografică protejată)

(7) Comisia Europeană, DG Agricultură și Dezvoltare rurală.

(8) Comisia Europeană DG Agricultură și dezvoltare rurală, decembrie 2009;Pavlovic, M, februarie 2012.

(9) Comisia Europeană, DG Agricultură și Dezvoltare rurală.

(10) COM(2012) 795 final.

(11) Ernst Young, The Contribution made by Beer to the European Economy (Contribuția producției de bere la economia europeană), septembrie 2011.

(12) Ernst Young, septembrie 2011.

(13) Comisia Europeană, Excise duty tables (Tabele de accize), 2013.

(14) Ernst Young, septembrie 2011.

(15) JO C 69, 21.7.2006, p. 10.

(16) Ernst Young, The Hospitality Sector in Europe (Sectorul hotelier din Europa), septembrie 2013.

(17) Comisia Europeană, DG TRADE.

(18) Ernst Young, septembrie 2011.

(19) CampdenBRI / KWA, The Environmental Performance of the European Brewing Sector (Performanța de mediu a sectorului berii european), mai 2012.

(20) Bamforth, C. (2009) "Contraception, Charcoal and Cows: The World of Brewery Co-Products" Brew. Guardian, 138(1), 24-27.

(21) The Brewers of Europe, European beer pledge (Producătorii de bere din Europa, angajamentul berii europene): Raport pentru primul an, aprilie 2013.

(22) Idei de sponsorizare „Supporting local communities: Assessing the contribution of local brewers” (Sprijinirea comunităților locale: evaluarea contribuției producătorilor de bere locali), mai 2011.

(23) JO C 48, 21.2.2002, p. 130.

(24) JO C 327, 12.11.2013, p. 82.