RĂSPUNSURILE COMISIEI LA RAPORTUL SPECIAL AL CURȚII DE CONTURI EUROPENE „ERORI LA NIVELUL CHELTUIELILOR PENTRU DEZVOLTARE RURALĂ: CARE SUNT CAUZELE ȘI CUM SUNT ELE REMEDIATE ?” /* COM/2015/051 final */





RĂSPUNSURILE COMISIEI LA RAPORTUL SPECIAL AL CURȚII DE CONTURI EUROPENE „ERORI LA NIVELUL CHELTUIELILOR PENTRU DEZVOLTARE RURALĂ: CARE SUNT CAUZELE ȘI CUM SUNT ELE REMEDIATE ?” Rezumat II. Comisia salută raportul Curții cu privire la analiza cauzelor primare ale erorilor, care sintetizează rezultatele ultimilor trei ani de exercițiu de declarație de asigurare și confirmă în linii mari principalele concluzii deja formulate de Comisie în Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea cauzelor primare constatate în ceea ce privește punerea în aplicare a politicii de dezvoltare rurală și privind măsurile corective, prezentat Parlamentului European și Consiliului în iunie 2013[1]. Curtea semnalează o rată medie de eroare de 8,2 % în ceea ce privește dezvoltarea rurală în perioada 2011-2013. Cu toate acestea, Comisia remarcă o ușoară scădere a ratei de eroare în cazul FEADR (de la 8,4 % în 2011 la 7,9 % în 2013). Această rată de eroare este mai ridicată decât ratele individuale publicate anual de CCE în capitolul 4 al raportului anual. Motivul acestei diferențe este că prezenta analiză se referă la 461 de operațiuni din 532 în total pentru cei trei ani (care includ sănătatea, mediul și politicile în domeniul pescuitului). Cele 71 de operațiuni care nu sunt vizate de acest raport au o rată medie de eroare mai scăzută. Comisia observă, de asemenea, că, după ce stabilește un eșantion, Curtea calculează anual rata de eroare la nivel de politici (dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate). Dezvoltarea rurală reprezintă 90 % din cheltuielile pentru politici și este în general mai predispusă la erori decât alte domenii din cadrul acestui grup de politici. Complexitatea anumitor cerințe de eligibilitate pentru măsurile de dezvoltare rurală au contribuit într-o măsură semnificativă la nivelul ridicat al ratelor de eroare. III. Începând din 2012, Comisia a abordat problema ratei ridicate de eroare prin solicitarea de planuri naționale de acțiune de la statele membre (SM) și prin monitorizarea punerii în aplicare a acestora. Pe baza experienței acumulate și a recomandărilor formulate de Curtea de Conturi, aceste planuri de acțiune au fost îmbunătățite de-a lungul timpului. Rezultatele preconizate ale tuturor acțiunilor nu vor fi întotdeauna evidente pe termen scurt, mai ales în ceea ce privește măsurile puse în aplicare prin angajamente multianuale. Cu toate acestea, primele rezultate ale eforturilor comune în vederea reducerii ratelor de eroare prin punerea în aplicare a planurilor de acțiune pot fi deja observate, acestea constând într-o rată de eroare mai scăzută în cazul dezvoltării rurale în 2013. Comisia va monitoriza în continuare punerea în aplicare a planurilor de acțiune, atât din perspectiva auditului, cât și din perspectivă operațională, prin intermediul unor reuniuni bilaterale, comitete de monitorizare și reuniuni anuale de revizuire. V. În cadrul propriilor audituri, Comisia a constatat, la rândul său, deficiențe în ceea ce privește achizițiile publice. Au fost deja realizate în această privință corecții financiare importante. Achizițiile publice constituie unul dintre elementele centrale ale planurilor de acțiune pentru dezvoltarea rurală. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că nerespectarea normelor în materie de achiziții publice nu înseamnă neapărat că cheltuielile în cauză sunt neeligibile în proporție de 100 %. Cu toate acestea, proiectul ca atare își poate atinge obiectivul și poate furniza o valoare adăugată reală. Pentru perioada 2014-2020, Comisia a prezentat deja orientări pentru cei care lucrează în domeniu privind evitarea erorilor comune în proiectele fondurilor structurale și de investiții europene. Aceste orientări au fost prezentate autorităților de management și agențiilor de plăți la seminarul privind rata de eroare, care s-a desfășurat în octombrie 2014. VI. În cadrul procedurilor de audit de conformitate sunt urmărite deficiențele considerabile în ceea ce privește măsura de sprijinire a prelucrării produselor agricole . Referitor la încălcările săvârșite cu intenție, Comisia pune în aplicare o strategie antifraudă, organizând seminare dedicate acestei teme în mai multe state membre. Comisia împărtășește această concluzie. Comisia va continua să ofere statelor membre recomandări și orientări, precum și să disemineze cele mai bune practici pentru îmbunătățirea sistemului de control, în scopul evitării erorilor. În plus, agențiile de plăți trebuie să respecte criteriile de acreditare prevăzute în anexa I la Regulamentul 907/2014 (pentru perioada de programare 2014-2020) înainte de efectuarea oricărei plăți. Serviciile Comisiei verifică acreditarea prin audituri ex post. VIII. În ceea ce privește stimulentele limitate pentru beneficiari pentru ca aceștia să respecte angajamente în materie de agricultură, schemele de agromediu reflectă angajamentele voluntare ale agricultorilor de a asigura beneficii de mediu și bunuri publice care depășesc cerințele obligatorii. Caracterul compensatoriu al plăților de agromediu (care acoperă costurile suportate și pierderile de venit) nu implică avantaje economice imediate pentru agricultori, deși acestea nu sunt excluse pe termen mai lung. Referitor la rata de control „scăzută” în ceea ce privește angajamentele, în conformitate cu legislația în vigoare, în cazul în care controalele la fața locului pun în evidență o neconformitate semnificativă, statul membru este obligat să mărească procentul beneficiarilor care urmează să fie controlați la fața locului. Aplicarea corectă a acestei cerințe este verificată în cadrul auditurilor de conformitate ale Comisiei. Rata de control al angajamentelor în materie de agricultură este stabilită la 100 % pentru controalele administrative și la 5 % pentru controalele la fața locului. Costurile gestionării și ale controalelor publicate în raportul anual de activitate pentru 2013 se ridică la 4 miliarde EUR pentru politica agricolă comună în totalitate. Prin urmare, ar trebui să se acorde o atenție sporită îmbunătățirii eficacității controalelor, și nu măririi numărului acestora. În ceea ce privește sancțiunile, Comisia consideră că deși sancțiunile pentru nerespectarea conformității trebuie să fie proporționale, acestea trebuie să rămână un instrument disuasiv. IX. Instituirea planurilor de acțiune a fost concepută ca un proces de prevenire având la bază documentul de lucru al serviciilor Comisiei (2013) 244, care pornește de la autoevaluarea realizată de către statele membre cu privire la cauzele primare care au avut un impact asupra ratelor de eroare. Acest proces a încorporat treptat perspectiva reactivității, fiind luate în considerare în mod sistematic constatările auditurilor și fiind propuse acțiuni corective specifice. Această dublă perspectivă (a prevenirii și a reactivității) este în continuare o parte a exercițiului. Ultima actualizare a planurilor de acțiune arată că aproape 50 % dintre acțiuni au fost demarate în urma unor constatări concrete de audit ale Curții sau ale Comisiei, în timp ce cealaltă jumătate a avut la bază autoevaluarea realizată de statele membre. În plus, evaluarea ex ante privind posibilitatea de a verifica și de a controla toate măsurile incluse în programele de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020 abordează, de asemenea, riscul ratei de eroare dintr-o perspectivă a prevenirii. X. Comisia împărtășește opinia potrivit căreia este important să se găsească un echilibru corespunzător între numărul și complexitatea reglementărilor, pe de o parte, garantându-se, în același timp, legalitatea și regularitatea cheltuielilor. XI. (a) Comisia acceptă recomandarea. Problemele specifice ridicate de către Curte nu ar trebui să fie abordate în planurile de acțiune decât în cazul în care au fost identificate deficiențe. Comisia recunoaște importanța unor orientări referitoare la cele trei cauzele primare ale erorilor, precum și a diseminării celor mai bune practici. Acest aspect va fi abordat prin intermediul Rețelei europene pentru dezvoltare rurală și al unor seminare. De asemenea, Comisia a prezentat deja statelor membre orientări specifice privind achizițiile publice și măsurile de agromediu și de combatere a schimbărilor climatice, inclusiv privind dubla finanțare. Eludarea intenționată a normelor este abordată în strategia antifraudă și în cadrul seminarelor organizate în mai multe state membre. (b) Comisia acceptă această recomandare. În prezent, Comisia evaluează posibilitatea de a se controla și verifica noile programe și va aborda orice deficiență în cadrul comitetelor de monitorizare și al reuniunilor anuale de revizuire cu autoritățile de management. În plus, constatările auditurilor vor fi urmărite îndeaproape, cu scopul de a se detecta și de a se corecta orice sursă de erori care pot fi atribuite normelor naționale de punere în aplicare, solicitându-se efectuarea, cât mai repede posibil, de modificări, dacă este necesar. Învățămintele desprinse din punerea în aplicare a programelor și a normelor naționale vor fi diseminate prin intermediul Rețelei europene pentru dezvoltare rurală și al unor seminare dedicate ratelor de eroare. (c) Comisia acceptă parțial recomandarea, deoarece nu poate emite judecăți în avans asupra domeniului de aplicare și asupra rezultatului unor astfel de analize sau alegeri ale politicilor viitoare de către legiuitori pentru următoarea perioadă de programare. În 2017 Comisia va pregăti un raport strategic privind fondul, care va rezuma rapoartele anuale privind progresele realizate prezentate de către statele membre (articolul 53 din Regulamentul 1303/2013). În plus, Comisia și statele membre vor evalua performanța programelor de dezvoltare rurală în timpul procesului de revizuire prevăzut la articolul 21 din Regulamentul 1303/2013. Având în vedere acestea, precum și alte dovezi (de exemplu, constatările auditurilor), Comisia va evalua elaborarea politicilor și eventuala necesitate de a face propuneri pentru următoarea perioadă de programare. La sfârșitul perioadei de programare Comisia va realiza o analiză detaliată privind necesitatea menținerii fiecărei măsuri de ajutor, înainte de a face o propunere pentru următoarea perioadă de programare, astfel cum s-a procedat pentru perioada în curs. Comisia este de acord că verificările administrative ar trebui să fie utilizate atunci când este posibil, deși se observă că, în majoritatea cazurilor, acest lucru nu este fezabil pentru operațiunile de agromediu. Introducere 1. UE a alocat 96 de miliarde EUR și se preconizează o contribuție de 55 de miliarde EUR din partea statelor membre. 4. Curtea semnalează o rată medie de eroare de 8,2 % în ceea ce privește dezvoltarea rurală în perioada 2011-2013. Cu toate acestea, Comisia remarcă o ușoară scădere a ratei de eroare în cazul FEADR (de la 8,4 % în 2011 la 7,9 % în 2013). Această rată de eroare este mai ridicată decât ratele individuale publicate anual de CCE în capitolul 4 al raportului anual. Motivul acestei diferențe este că prezenta analiză se referă la 461 de operațiuni dintr-un total de 532 pentru cei trei ani (care includ sănătatea, mediul și politicile în domeniul pescuitului). Cele 71 de operațiuni care nu sunt vizate de acest raport au un indice mediu de eroare mai scăzut. Comisia observă, de asemenea, că, după ce stabilește un eșantion, Curtea calculează anual rata de eroare la nivel de politici (dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate). Dezvoltarea rurală reprezintă 90 % din cheltuielile pentru politici și este în general mai predispusă la erori decât alte domenii din cadrul acestui grup de politici. Complexitatea anumitor cerințe de eligibilitate pentru măsurile de dezvoltare rurală au contribuit într-o măsură semnificativă la nivelul ridicat al ratelor de eroare. 5. Ratele de eroare constatate nu conduc neapărat la concluzia că obiectivele politice nu sunt atinse, lucru care ar putea fi stabilit numai prin evaluarea execuției operațiunilor sprijinite. Pentru se a îndeplini obiectivele politicii de dezvoltare rurală este inevitabilă existența unui anumit grad de complexitate în ceea ce privește punerea în aplicare a politicii, ținând seama de obiectivele ambițioase ale dezvoltării rurale (DR). Având în vedere cele de mai sus, trebuie să se admită că va fi foarte dificil să se ajungă la o rată de eroare de 2 % sau mai scăzută fără o utilizare excesivă a resurselor pentru control, la un cost prohibitiv. Tipul și prevalența erorilor constatate 12. În ceea ce privește tipurile de erori indicate de Curte, ar trebui remarcat faptul că, în cadrul propriilor audituri ale măsurilor de investiții și ale schemelor de ajutoare pe suprafețe, Comisia a constatat deficiențe similare celor detectate de Curtea de Conturi. Au fost impuse corecții financiare statelor membre în cauză (sau sunt în curs de desfășurare proceduri de verificare a conformității, cu scopul de a se efectua astfel de corecții) pentru a proteja bugetul UE. În plus, în cazul în care s-au constatat deficiențe, statelor membre în cauză li s-a cerut să ia măsuri de remediere. 14. Politica de dezvoltare rurală este pusă în aplicare prin intermediul unui program de dezvoltare rurală național sau regional. Majoritatea erorilor sunt legate de condițiile specifice stabilite în programe și în alte norme de drept intern. Acestea sunt necesare pentru punerea în aplicare a politicii, dar provocarea cu care se confruntă statele membre este de a limita aceste norme naționale la strictul necesar pentru atingerea obiectivelor de politică. Pentru perioada de programare 2014-2020, toate programele de dezvoltare rurală trebuie să includă o evaluare ex ante a posibilității de a verifica și de a controla măsurile, efectuată în comun de autoritatea de management și de agenția de plăți. 26. În cadrul propriilor audituri, Comisia a constatat, la rândul său, deficiențe în ceea ce privește procedurile de achiziții publice. Au fost deja aplicate în această privință corecții financiare. Achizițiile publice constituie unul dintre elementele centrale ale planurilor de acțiune pentru dezvoltarea rurală. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că nerespectarea normelor în materie de achiziții publice nu înseamnă neapărat că 100 % din cheltuielile în cauză sunt neeligibile. Cu toate acestea, proiectul ca atare își poate atinge obiectivul și poate furniza o valoare adăugată reală. Mai mult, în data de 19.12.2013, Comisia a adoptat noi orientări pentru stabilirea corecțiilor financiare care trebuie făcute pentru cheltuielile finanțate în cadrul gestiunii partajate, ca urmare a nerespectării regulilor privind achizițiile publice[2]. În conformitate cu aceste orientări, nerespectarea normelor în materie de achiziții publice trebuie să fie evaluată pe baza principiului proporționalității. Un document de orientare cu privire la cele mai comune tipuri de nereguli în gestionarea fondurilor structurale și de investiții europene a fost deja prezentat statelor membre (în cadrul celui de al 4-lea seminar privind rata de eroare desfășurat în octombrie 2014). 27. În ceea ce privește tabelul 1: România: eroarea raportată a fost detectată de CCE în cadrul DAS 2012. Planul de acțiune privind rata de eroare în RO include măsuri menite să remedieze deficiențe constatate în ceea ce privește procedurile de achiziții publice. Țările de Jos: normele în materie de achiziții publice au fost retrase retroactiv de către provincie în 2012, cu efect de la 1 ianuarie 2010. Totuși acestea nu ar fi trebuit aplicate în acest caz. Comisia urmărește acest aspect împreună cu statul membru. Germania (Brandenburg-Berlin): Întrucât ultimele angajamente pentru comunicațiile în bandă largă au putut fi realizate în 2012, nu ar mai putea fi pusă în aplicare nicio acțiune preventivă și corectivă suplimentară. Pentru perioada 2014-2020 nu mai este prevăzută asistență pentru comunicațiile în bandă largă. Caseta 2 - Contracte atribuite în mod direct unor furnizori existenți În planul său de acțiune privind rata de eroare, Suedia a inclus „achizițiile publice” ca o cauză profundă a erorilor și a prevăzut acțiuni corective și preventive. 32. Deficiențele enumerate în tabelul 2 sunt abordate în respectivele planuri de acțiune care urmăresc îmbunătățirea sistemului de control administrativ. 35. Comisia împărtășește opinia potrivit căreia simplificarea nu ar trebui să afecteze principiile bunei gestiuni financiare. Noul cadru juridic pentru politica agricolă comună pentru perioada 2014-2020 conține elemente de simplificare ce nu au un impact negativ asupra gestiunii financiare (de exemplu, plata unor sume forfetare, costuri standard). Articolul 60 din Regulamentul 1305/2013 stabilește că sunt eligibile numai cheltuielile de investiții care au fost efectuate după depunerea cererii de sprijin. Caseta 3 - Exemplu de eliminare a unui criteriu eficace de eligibilitate Deficiențele sunt abordate în planurile de acțiune aferente, care urmăresc îmbunătățirea sistemului de control administrativ. Acest lucru nu mai este posibil în temeiul noului cadru juridic. A se vedea răspunsul la punctul 35. 38. Plata unei sume forfetare, la fel ca în cazul sprijinului acordat tinerilor fermieri, nu poate răspunde obiectivelor de politică ale altor măsuri. Prin urmare, simplificarea implementării trebuie să asigure un echilibru adecvat cu realizarea obiectivelor de politică și un echilibru financiar solid. Beneficiul pentru reducerea ratei de eroare nu ar trebui să fie singurul element care să fie luat în considerare. 40. Comisia ar dori să sublinieze faptul că cheltuielile pentru dezvoltare rurală frauduloase detectate și raportate de statele membre se ridică la 0,11 %[3]. 43. În cadrul propriilor audituri, Comisia a identificat, la rândul său, deficiențe în ceea ce privește verificarea criteriului privind întreprinderile mici și mijlocii (IMM) și nerespectarea unor proceduri adecvate în materie de achiziții private. Atunci când s-au constatat deficiențe, au fost impuse corecții financiare nete statelor membre în cauză (sau sunt în curs de desfășurare proceduri de verificare a conformității cu scopul de a se aplica astfel de corecții), pentru a proteja bugetul UE. În plus, statelor membre în cauză li s-a cerut să ia măsuri de remediere. În cadrul juridic actual pentru 2014-2020 nu există limite pentru mărimea întreprinderii care să condiționeze posibilitatea ca aceasta să devină beneficiar al sprijinului prin investiții în active corporale. Statele membre pot orienta sprijinul către anumiți beneficiari în urma concluziilor analizei SWOT și ale evaluării nevoilor. Aceste cerințe suplimentare vor trebui să fie controlabile și verificabile. 46. Dispoziții similare vor fi aplicabile în cursul perioadei 2014-2020. 48. Comisia împărtășește opinia potrivit căreia autoritățile naționale ar fi putut detecta multe dintre erorile constatate de Curte. Conform normelor politicii agricole comune, statele membre dispun de toate instrumentele necesare pentru a atenua majoritatea riscurilor de producere a erorilor. Comisia va continua să ofere statelor membre recomandări și orientări, precum și să disemineze cele mai bune practici pentru îmbunătățirea sistemului de control, în scopul evitării erorilor. Caseta 5 - Exemple ilustrând calitatea nesatisfăcătoare a controalelor efectuate de autoritățile statelor membre Deficiențele sunt abordate în planurile de acțiune aferente, care urmăresc îmbunătățirea sistemului de control administrativ. 51. Pe parcursul auditurilor sale, Comisia a identificat și deficiențe în ceea ce privește desfășurarea controalelor administrative. Statelor membre în cauză li s-a cerut să ia măsuri de remediere și au fost aplicate corecții financiare, atunci când a fost cazul. 57. În cadrul propriilor audituri, Comisia a constatat, la rândul său, deficiențe în ceea ce privește verificarea angajamentelor de agromediu și statelor membre în cauză li s-a cerut să ia măsuri de remediere. În plus, au fost impuse corecții financiare pentru statele membre vizate, după caz. Caseta 7 - Exemple de nerespectare a unor angajamente simple de agromediu Deficiențele din Malta se datorează în mare măsură faptului că beneficiarii măsurii de sprijin pentru agromediu nu respectă angajamentele. Administrația malteză a întreprins multe acțiuni de informare specifice și a oferit cursuri de formare individuale pentru anumiți beneficiari. 59. Schemele de agromediu reflectă angajamentele voluntare asumate de agricultori pentru a asigura avantaje de mediu și bunuri publice ecologice care depășesc cerințele obligatorii. Caracterul compensatoriu al plăților de agromediu (care acoperă costurile suportate și pierderile de venit) nu implică avantaje economice imediate pentru agricultori, deși acestea nu sunt excluse pe termen mai lung. 62. Referitor la rata de control „scăzută” în ceea ce privește angajamentele de agromediu, în conformitate cu legislația în vigoare, în cazul în care controalele la fața locului constată o neconformitate semnificativă, în contextul unei anumite scheme de ajutor sau măsuri de sprijin sau într-o regiune ori într-o parte a unei regiuni, statul membru este obligat să mărească procentul beneficiarilor care urmează să fie controlați la fața locului. În funcție de statul membru și de măsura individuală, rata reală de control la fața locului ar putea fi mai mare de 5 %. Aplicarea corectă a acesteia este verificată în cursul auditurilor de conformitate efectuate de Comisie. Toate criteriile de eligibilitate, angajamentele și alte obligații trebuie verificate în timpul controlului la fața locului. În cazul în care oricare dintre aceste chestiuni nu poate fi verificată în timpul controlului la fața locului, se organizează o a doua vizită. 63. În conformitate cu actele legislative aplicabile, controalele administrative acoperă toate elementele pentru care este posibil și necesar un control prin mijloace administrative (care include respectarea angajamentelor de agromediu). Pe parcursul auditurilor sale de conformitate, Comisia verifică, de asemenea, dacă controalele ar putea fi realizate în cadrul unei proceduri administrative, în plus față de controlul la fața locului. După caz, sunt emise recomandări pentru statele membre și sunt aplicate corecții financiare. În plus, un nou cadru juridic pentru politica agricolă comună pentru 2014-2020 conține dispoziții prin care se solicită statelor membre să se asigure că toate măsurile de dezvoltare rurală pe care intenționează să le implementeze pot fi verificate și controlate. În programul de dezvoltare rurală trebuie să fie inclusă o evaluare ex ante a posibilității de a verifica și de a controla măsurile. 64. Comisia consideră că, deși sancțiunile pentru nerespectarea conformității trebuie să fie proporționale, acestea trebuie să rămână un instrument disuasiv. În temeiul noului cadru juridic, repetarea neregulii trebuie, de asemenea, luată în considerare atunci când se calculează reducerea. Este la latitudinea statelor membre să stabilească aplicarea concretă a criteriilor prevăzute în textele legislative, precum și a ratelor și valorilor exacte aferente acestora. 65. În cazul unor situații grave de neconformitate cu angajamentele, beneficiarul este exclus de la acordarea de sprijin în cursul anului constatării și al următorului an. Caseta 10 - Condiții de eligibilitate suplimentare impuse de statele membre în ceea ce privește plățile pentru zonele defavorizate Aceste deficiențe sunt acoperite în respectivele planuri de acțiune care urmăresc îmbunătățirea sistemului de control administrativ. 74. Începând din 2012, Comisia a abordat problema ratei ridicate de eroare prin solicitarea de planuri naționale de acțiune de la statele membre și prin monitorizarea punerii în aplicare a acestora. Pe baza experienței acumulate și a recomandărilor formulate de Curtea de Conturi, aceste planuri de acțiune au fost îmbunătățite de-a lungul timpului. Rezultatele preconizate ale tuturor acțiunilor nu sunt întotdeauna evidente pe termen scurt, mai ales în ceea ce privește măsurile puse în aplicare prin angajamente multianuale. Cu toate acestea, primele rezultate ale eforturilor comune ale Comisiei și ale statelor membre în vederea reducerii ratelor de eroare prin punerea în aplicare a planurilor de acțiune pot fi deja observate, acestea constând într-o rată de eroare mai scăzută în cazul dezvoltării rurale în 2013. Comisia va monitoriza în continuare punerea în aplicare a planurilor de acțiune, atât din perspectiva auditului, cât și din perspectivă operațională, prin intermediul unor reuniuni bilaterale, comitete de monitorizare și reuniuni anuale de revizuire. 75. Competențele Comisiei au fost consolidate prin noul Regulament (UE) nr. 1306/2013 privind politica agricolă comună. Articolul 41 alineatul (2) prevede că plățile intermediare către statul membru pot fi suspendate sau reduse atunci când se constată că elemente esențiale ale sistemului național de control nu sunt eficace sau că măsurile de remediere necesare nu au fost puse în aplicare. Articolul 36 alineatul (7) prevede întreruperea plăților intermediare, ca un prim instrument rapid și de reacție, în cazul în care există temeri cu privire la legalitatea și regularitatea plăților. În plus, pentru a evita corecțiile financiare, fiecare agenție de plăți pentru care au fost formulate rezerve în raportul anual de activitate al DG AGRI va trebui să acționeze cu promptitudine. Comisia consideră că deși sancțiunile pentru nerespectarea conformității trebuie să fie proporționale, acestea trebuie să rămână un instrument disuasiv. 76. Constatările de audit au fost urmărite în mod mai sistematic în cele mai recente actualizări ale planurilor de acțiune (septembrie 2014). Statele membre au trebuit să țină cont într-o măsură mult mai mare de constatările de audit ale Curții și ale Comisiei. Într-adevăr, 46 % din acțiunile prezentate de statele membre au fost întreprinse în urma unor constatări de audit concrete, 50 % din acestea provenind din rapoartele Curții. Ar trebui remarcat, de asemenea, faptul că toate cazurile concrete raportate de către Curte sunt monitorizate de către Comisie, inclusiv prin proceduri de verificare a conformității, dacă este cazul. 77. În cadrul celei de a treia actualizări a planurilor de acțiune care a avut loc în septembrie 2014, statelor membre li s-a cerut să furnizeze indicatorii de monitorizare și cele mai recente rezultate cunoscute, pentru a se îmbunătăți eficiența acțiunilor. 78. Cele 4 întruniri ale comitetului mixt pentru dezvoltare rurală și fonduri agricole dedicate exclusiv ratelor de eroare (seminarele) organizate până în prezent au constituit un proces sistematic prin care s-a realizat un schimb de practici bune și inovatoare. În plus, ar trebui remarcat că, în afara cadrului seminarelor și activităților Rețelei europene pentru dezvoltare rurală, se realizează un schimb de bune practici și în cadrul reuniunilor formale ale Comitetului privind dezvoltarea rurală, precum și cu ocazia celor trei reuniuni anuale ale directorilor agențiilor de plăți din toate statele membre. Începând cu anul 2015, Rețeaua europeană pentru dezvoltare rurală (ENRD) va fi un alt mijloc prin care se vor disemina cele mai bune practici în perioada 2014-2020. Rețeaua europeană pentru dezvoltare rurală va organiza evenimente specifice, va face schimb de informații relevante și va implica părțile interesate în inițiative de sensibilizare. 79. Comisia asigură schimburi periodice cu statele membre privind aspectele legate de rata de eroare și a oferit un set cuprinzător de documente de orientare privind măsurile de dezvoltare rurală și alte teme orizontale relevante (de exemplu, opțiunile în materie de costuri simplificate, normele privind achizițiile publice). În special, documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD (2013) 244 privind ratele de eroare în domeniul dezvoltării rurale a inclus un set comun de cauze primare care ar putea fi în cele din urmă relevante în toate statele membre, care ar trebui în ultimă instanță să le identifice pe cele care le sunt aplicabile, stabilind măsurile adecvate de atenuare. 80. Deficiențele evidențiate prin constatările de audit sunt monitorizate de către Comisie, iar statelor membre li se cere în mod sistematic să le abordeze în planurile de acțiune. 81. Faptul că statele membre au efectuat o evaluare ex ante a posibilității de a verifica și de a controla măsurile (preventiv), împreună cu o monitorizare mai atentă a constatărilor de audit, va permite o îmbunătățire a eficacității planurilor de acțiune, așa cum reiese din actualizarea din octombrie 2014. 90. Modificarea menționată de Curte a fost introdusă deoarece costul aplicării de sancțiuni administrative pentru sume mici ar putea fi disproporționat în raport cu beneficiile, afectând în mod negativ, prin urmare, buna gestiune financiară. 91. Comisia este pe deplin conștientă de importanța etapelor ulterioare ale procesului de reglementare. În acest sens, responsabilitățile statelor membre au fost consolidate prin impunerea unei evaluări ex ante a posibilității de a verifica și de a controla măsurile programate, care să fie realizată atât de către autoritățile de management, cât și de către agențiile de plăți. Mai mult, Comisia dispune în prezent de instrumente de prevenire consolidate, precum suspendările și întreruperile, care ar trebui să aibă un efect disuasiv asupra erorilor. Astfel cum a fost confirmat de Curte în prezentul raport special, suprareglementarea (norme naționale/regionale suplimentare și nejustificate) are numai un impact marginal asupra ratei de eroare. 93. Începând din 2012, Comisia a abordat problema ratei ridicate de eroare prin solicitarea de planuri naționale de acțiune de la statele membre și prin monitorizarea punerii în aplicare a acestora. Pe baza experienței acumulate și a recomandărilor formulate de Curtea de Conturi, aceste planuri de acțiune au fost îmbunătățite de-a lungul timpului. Rezultatele preconizate ale tuturor acțiunilor nu vor fi întotdeauna evidente pe termen scurt, mai ales în ceea ce privește măsurile puse în aplicare prin angajamente multianuale. Cu toate acestea, primele rezultate ale eforturilor comune ale Comisiei și ale statelor membre în vederea reducerii ratelor de eroare prin punerea în aplicare a planurilor de acțiune pot fi deja observate, acestea constând într-o rată de eroare mai scăzută în cazul dezvoltării rurale în 2013. Comisia va monitoriza în continuare punerea în aplicare a planurilor de acțiune, atât din perspectiva auditului, cât și din perspectivă operațională, prin intermediul unor reuniuni bilaterale, comitete de monitorizare și reuniuni anuale de revizuire. 95. Prima liniuță: În cadrul propriilor audituri, Comisia a constatat, la rândul său, deficiențe în ceea ce privește aceste chestiuni. Au fost deja realizate în această privință corecții financiare importante. Achizițiile publice și nerespectarea angajamentelor constituie elemente centrale ale planurilor de acțiune pentru dezvoltare rurală. Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că nerespectarea normelor în materie de achiziții publice nu înseamnă neapărat că cheltuielile în cauză sunt neeligibile în proporție de 100 %. Cu toate acestea, proiectul ca atare își poate atinge obiectivul și poate furniza o valoare adăugată reală. A doua liniuță: Comisia împărtășește această concluzie. Comisia va continua să ofere statelor membre recomandări și orientări și să disemineze totodată cele mai bune practici pentru îmbunătățirea sistemului de control, în scopul evitării erorilor. În plus, agențiile de plăți trebuie să respecte criteriile de acreditare prevăzute în anexa I la Regulamentul 907/2014 (pentru perioada de programare 2014-2020) înainte de efectuarea oricărei plăți. Serviciile Comisiei verifică acreditarea prin audituri ex post. 96. În ceea ce privește stimulentele limitate pentru beneficiari pentru ca aceștia să respecte angajamente în materie de agricultură, schemele de agromediu reflectă angajamentele voluntare ale agricultorilor de a asigura beneficii de mediu și bunuri publice care depășesc cerințele obligatorii. Caracterul compensatoriu al plăților de agromediu (care acoperă costurile suportate și pierderile de venit) nu implică avantaje economice imediate pentru agricultori, deși acestea nu sunt excluse pe termen mai lung. În ceea ce privește rata de control „scăzută” în ceea ce privește angajamentele, în conformitate cu legislația în vigoare, în cazul în care controalele la fața locului constată o neconformitate semnificativă, statul membru este obligat să mărească procentul beneficiarilor care urmează să fie controlați la fața locului. Aplicarea corectă a acestei cerințe este verificată în cadrul auditurilor de conformitate ale Comisiei. Rata de control al angajamentelor în materie de agricultură este stabilită la 100 % pentru controalele administrative și la 5 % pentru controalele la fața locului. Costurile gestionării și ale controalelor publicate în raportul anual de activitate pentru 2013 se ridică la 4 miliarde EUR pentru politica agricolă comună în totalitate. Prin urmare, ar trebui să se acorde o atenție sporită îmbunătățirii eficacității controalelor, și nu măririi numărului acestora. În ceea ce privește sancțiunile, Comisia consideră că deși sancțiunile pentru nerespectarea conformității trebuie să fie proporționale, acestea trebuie să rămână un instrument disuasiv. 97. Instituirea planurilor de acțiune a fost concepută ca un proces de prevenire, care are la bază documentul SWD(2013) 244 și care pornește de la autoevaluarea realizată de către statele membre cu privire la cauzele primare care au avut un impact asupra ratelor de eroare. Acest proces a încorporat treptat perspectiva reactivității, fiind luate în considerare în mod sistematic constatările auditurilor și fiind propuse acțiuni corective specifice. Această dublă perspectivă (a prevenirii și a reactivității) este încă parte a exercițiului. Ultima actualizare a planurilor de acțiune arată că aproape 50 % dintre acțiuni au fost demarate în urma unor constatări concrete de audit ale Curții sau ale Comisiei, în timp ce cealaltă jumătate a avut drept bază autoevaluarea realizată de statele membre. În plus, evaluarea ex ante privind posibilitatea de a verifica și de a controla toate măsurile incluse în programele de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020 abordează, de asemenea, riscul ratei de eroare dintr-o perspectivă a prevenirii. Recomandarea 1 Comisia acceptă recomandarea. Problemele specifice ridicate de către Curte nu ar trebui să fie abordate în planurile de acțiune decât în cazul în care au fost identificate deficiențe. Comisia recunoaște importanța unor orientări referitoare la cele trei cauzele primare ale erorilor, precum și a diseminării celor mai bune practici. Acest aspect va fi abordat prin intermediul Rețelei europene pentru dezvoltare rurală și al unor seminare. De asemenea, Comisia a prezentat deja statelor membre orientări specifice privind achizițiile publice și măsurile de agromediu și de combatere a schimbărilor climatice, inclusiv privind dubla finanțare. Eludarea intenționată a normelor este abordată în strategia antifraudă și în cadrul seminarelor organizate în mai multe state membre. Achiziții publice Prezenta recomandare se adresează statelor membre. Cu toate acestea, Comisia ar dori să sublinieze că a prezentat deja orientări pentru perioada 2014­2020, destinate celor care lucrează în domeniu, privind evitarea erorilor comune în proiectele fondurilor structurale și de investiții europene. Aceste orientări au fost prezentate autorităților de management și agențiilor de plăți la seminarul privind rata de eroare care s-a desfășurat în octombrie 2014. Eludarea intenționată a normelor Comisia este de acord cu această recomandare, care se adresează statelor membre. Plățile de agromediu Comisia este de acord cu această recomandare care se adresează statelor membre și ar dori să sublinieze că, în cadrul auditurilor sale de conformitate se verifică sistematic dacă ar putea fi efectuate controale administrative, în plus față de cele la fața locului. Dacă este cazul, sunt formulate recomandări destinate statelor membre de a extinde domeniul de aplicare al controalelor administrative și se aplică corecții financiare. În plus, cadrul juridic pentru politica agricolă comună pentru perioada 2014-2020 conține dispoziții prin care se solicită statelor membre să se asigure că toate măsurile de dezvoltare rurală care urmează a fi implementate pot fi verificate și controlate. Toate programele de dezvoltare rurală trebuie să includă o evaluare ex ante a posibilității de a verifica și de a controla măsurile, inclusiv măsurile de agromediu și de combatere a schimbărilor climatice, precum și operațiuni și angajamente concrete. În cazul în care aceste controale nu sunt satisfăcătoare, programul de dezvoltare rurală trebuie să fie modificat în mod corespunzător (articolul 62 din Regulamentul 1305/2013). În plus, se prevede reducerea completă a sprijinului în cazul unei nerespectări grave a angajamentelor sau al încălcării criteriilor de eligibilitate, precum și excluderea beneficiarului de la acordarea ajutorului în cursul anului constatării și al anului următor. În ceea ce privește sancțiunile, Comisia împărtășește opinia potrivit căreia deși sancțiunile pentru nerespectarea conformității trebuie să fie proporționale, acestea trebuie să rămână un instrument disuasiv. Recomandarea 2 Comisia acceptă această recomandare. În prezent, Comisia evaluează posibilitatea de a se controla și verifica noile programe și va aborda orice deficiență în cadrul comitetelor de monitorizare și al reuniunilor anuale de revizuire cu autoritățile de management. În plus, constatările auditurilor vor fi urmărite îndeaproape, cu scopul de a detecta și de a corecta orice sursă de erori care pot fi atribuite normelor naționale de implementare, solicitându-se efectuarea, cât mai repede posibil, de modificări, dacă este necesar. Învățămintele desprinse din punerea în aplicare a programelor și a normelor naționale vor fi diseminate prin intermediul Rețelei europene pentru dezvoltare rurală și al unor seminare dedicate ratelor de eroare. Recomandarea 3 Comisia acceptă parțial recomandarea, deoarece nu poate emite judecăți în avans asupra domeniului de aplicare și asupra rezultatului unor astfel de analize sau alegeri ale politicilor viitoare de către legiuitori pentru următoarea perioadă de programare. În 2017 Comisia va pregăti un raport strategic privind fondul, care va rezuma rapoartele anuale privind progresele realizate prezentate de către statele membre (articolul 53 din Regulamentul 1303/2013). În plus, Comisia și statele membre vor evalua performanța programelor de dezvoltare rurală în timpul procesului de revizuire prevăzut la articolul 21 din Regulamentul 1303/2013. Având în vedere aceste dovezi, precum și altele (de exemplu, constatările auditului), Comisia va evalua elaborarea politicilor și eventuala necesitate de a face propuneri pentru următoarea perioadă de programare. La sfârșitul perioadei de programare, Comisia va realiza o analiză detaliată privind necesitatea menținerii fiecărei măsuri de ajutor, înainte de a face o propunere pentru următoarea perioadă de programare, astfel cum s-a procedat pentru perioada în curs. Ultimul punct marcator: Comisia este de acord că verificările administrative ar trebui să fie utilizate atunci când este posibil, deși se observă că, în majoritatea cazurilor, acest lucru nu este fezabil pentru operațiunile de agromediu. [1] SWD(2013) 244 din 27.6.2013. [2] Decizia C(2013)9527a Comisiei [3] Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – Combaterea fraudei - Raportul anual pe 2013, COM(2014)474 final.