COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 19.10.2011 
SEC(2011) 1263 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Rezumatul evalu ării impactului 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului 
de instituire a mecanismului Conectarea Europei 
{COM(2011) 665 final} 
{SEC(2011) 1262 final}  
 
RO 1   RO Prezentul document reprezint ă rezumatul raportului de evaluare a impactului Regulamentului 
de instituire a mecanismului Conectarea Europei (MCE), prin intermediul c ăruia urmeaz ă să 
se finanțeze proiecte identificate în prealabil di n domeniul transporturilor, al energiei și al 
tehnologiei informa ției și comunica țiilor (TIC). Acest nou instrument a fost propus de 
Comisie în comunicarea intitulat ă „Un buget pentru Europa 2020” (denumit ă în continuare 
comunicarea CFM), adoptat ă la 29 iunie 2011, și în documentele înso țitoare1. Regulamentul 
MCE face parte dintr-un pachet de  instrumente juridice care vizeaz ă transporturile, energia și 
TIC, incluzând și cadrele de politic ă specifice acestor trei sectoare2, precum și instrumentele 
financiare disponibile.  
1. DEFINIREA PROBLEMEI  
După cum s-a recunoscut în comunicarea CF M, actualul cadru UE pentru finan țarea 
infrastructurii nu poate trat a în mod eficace problema enun țată mai sus. Într-adev ăr, 
fragmentarea finan țării infrastructurii la nivelul sectoarelor, al programelor și al 
instrumentelor de finan țare împiedic ă atât exploatarea optim ă a posibilelor sinergii între 
aceste trei elemente, cât și reducerea riscurilor3. În acest context și în vederea acceler ării 
dezvoltării infrastructurii de care are nevoie UE, Comisia a hot ărât să propună crearea unui 
instrument comun cu gestionare centralizat ă, MCE, care s ă beneficieze de un buget de 50 de 
miliarde EUR în scopul finan țării „proiectelor identificate în prealabil din domeniul 
infrastructurilor prioritare pentru transporturi, energie și TIC care prezint ă interes pentru UE.” 
MCE a fost creat ca s ă alinieze instrumentul de finan țare UE pentru infrastructuri în 
sectoarele vizate la ob iectivele lor de politic ă și, prin urmare, pent ru a contribui la 
simplificarea regulilor sectoriale în condi țiile impuse de cadrele de politic ă. 
Comunicarea CFM nu a definit îns ă regulile de func ționare a MCE care s ă asigure succesul 
operațional al instrumentului, adic ă regulile de func ționare care s ă creeze condi țiile 
investiționale propice pentru accelerarea dezvolt ării infrastructurii de care UE are și va avea 
nevoie în vederea garant ării competitivit ății sustenabile.  
În același timp și după cum a eviden țiat comunicarea CFM, o analiz ă transversal ă a regulilor 
sectoriale arat ă că, pe lâng ă crearea MCE, regulile de func ționare între cele trei sectoare 
vizate pot fi simplificate și mai mult. Se recomand ă așadar explorarea mai am ănunțită a 
potențialului pentru sinergii intersectoriale. 
Având în vedere cele expuse mai sus, evalu ările ex post ale programelor, consult ările cu 
părțile interesate și recomand ările exper ților, Comisia a identificat dou ă principale domenii de 
politică în care problemele pie ței și deficien țele de reglementare împiedic ă finanțarea UE s ă 
sprijine în mod corespunz ător dezvoltarea infrastructurilo r necesare pentru realizarea 
obiectivelor Strategiei UE 2020: 
– Potențarea investi ților: procedurile, metodele și formele existente pentru acordarea 
finanțării UE nu poten țează îndeajuns investi țiile. Au fost identificate trei motive 
care au condus la prelungirea impactului limitat al finan țării UE: finan țarea UE nu se 
axează suficient pe proiectele cu o valoare ad ăugată reală la nivelul UE; Modul în 
                                                 
1 COM(2011) 500 final și SEC(2011) 868. Toate documentele se g ăsesc la adresa 
http://ec.europa.eu/budget/biblio/docum ents/fin_fwk1420/fin_fwk1420_en.cfm   
2 Propuneri legislative de stabilire a cadrelor de politic ă revizuite pentru TEN-E, TEN-T și e-TEN. 
3 SEC (2011) 868, p. 79. 
 
RO 2   RO care se stabilesc în pre zent ratele de cofinan țare nu conduce la r ealizarea investi țiilor 
necesare din cauza faptului c ă ratele de cofinan țare nu corespund risc urilor inerente 
proiectelor și nu sunt propor ționale cu complexitatea și cu valoarea ad ăugată la 
nivelul UE ale acestora; formele existente (granturi și/sau, în unele sectoare, 
instrumente financiare) prin care s-a direc ționat finan țarea UE c ătre proiecte nu au 
reușit încă să creeze un mediu suficient de propice investi țiilor private necesare 
fiecăruia dintre cele  trei sectoare. 
– Implementarea proiectului: Condi țiile existente în domeniul cererilor de finan țare și 
sprijinului pentru finan țare, al evalu ării și gestion ării programelor pentru o 
implementare rapid ă a proiectelor cofinan țate de UE nu sunt adecvate. 
Comisia a efectuat o analiz ă a potențialelor evolu ții ale acestor probleme în condi țiile în care 
nu s-ar opera modific ări la nivel de politic ă și în special în ipoteza men ținerii CFM 2007-2013 
în domeniul energiei, al transporturilor și al TIC. Din aceast ă analiză reiese că, în acest 
context, este pu țin probabil ca pân ă în 2020 s ă se realizeze dezvoltarea infrastructurilor cu 
valoare ad ăugată la nivel european. Implicar ea sectorului privat va r ămâne marginal ă, chiar în 
cazul proiectelor cu un poten țial interes comercial pe te rmen lung. Unele conexiuni 
transeuropene de importan ță majoră, inclusiv cele cu țările din vecin ătate, nu se vor realiza, în 
special în cazul proiectelor care prezint ă importante dificult ăți tehnice sau un interes 
comercial limitat pentru promotorii proiecte lor. Se vor produce ef ecte negative asupra 
funcționării pieței interne, asupra accesibilit ății și asupra conexiunilor cu țările învecinate. 
Efectele asupra obiectivelor de mediu și climatice vor fi probabil nesemnificative în condi țiile 
menținerii politicilor actuale. 
2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Rețelele transeuropene sunt vizate la articolul 170 din TFUE, care prevede c ă „Uniunea 
contribuie la crearea și dezvoltarea de re țele transeuropene în sectoa rele infrastructurilor de 
transporturi, telecomunica ții și energie”. Dreptul UE de a ac ționa în domeniul finan țării 
infrastructurilor este prev ăzut la articolul 171, care prevede c ă Uniunea „poate sus ține 
proiecte de interes comun sus ținute de statele membre, (…) în special sub form ă de studii de 
fezabilitate, de garan ții la împrumuturi sau de dobânzi reduse.” Mai mult, competen ța UE în 
domeniul energetic este consacrat ă în TFUE, la articolul 194. Cât prive ște rețelele 
transeuropene, propunerile de finan țare ale Comisiei trebuie aproba te de statele membre, care 
sunt responsabile de planificarea și realizarea proiectelor.  
În Comunicarea privind revizuirea buge tului, Comisia a subliniat importan ța utilizării 
bugetului UE pentru importan ța utilizării bugetului UE pentru a „completa lacunele l ăsate de 
dinamica elabor ării politicilor na ționale, modul cel mai evid ent fiind abordarea provoc ărilor 
transfrontaliere în domenii precum infras tructura, mobilitatea, coeziunea teritorial ă… – lacune 
care ar putea, în caz contrar, s ă dăuneze intereselor întregii UE”4. Statele membre tind s ă 
acorde prioritate în principal proiectelor de importan ță națională primară la planificarea și 
finanțarea infrastructurilor5. Totuși, conexiunile transfrontaliere sunt esen țiale pentru ca TEN 
să devină o realitate și, nu în ultimul rând, într-o configura ție optimă care să poarte cea mai 
mare valoare ad ăugată la nivelul UE pentru cet ățenii Uniunii.  
                                                 
4 COM(2010) 700, p. 5. 
5 A se vedea rapoartele de evaluare a impactului aferente orient ărilor revizuite TEN-T, SEC(2011)xxx, 
orientărilor revizuite TEN-E, SEC(2011)xxx, și orientărilor e-TEN, SEC (2011)xxx. 
 
RO 3   RO În comunicarea CFM, Comisia și-a prezentat clar pozi ția cu privire la ro lul bugetului UE în 
susținerea dezvolt ării infrastructurii, în special în do meniul energiei, al transporturilor și TIC: 
„Experien ța arată însă că bugetele na ționale nu vor acorda niciodat ă o prioritate suficient de 
mare investi țiilor transfrontaliere desf ășurate în mai multe țări, în vederea dot ării pieței unice 
cu infrastructura de care are nevoie.” Acesta este înc ă un exemplu care ilustreaz ă valoarea 
adăugată a bugetului UE. Într-adev ăr, Comisia a mai remarcat c ă „Europa ar pl ăti un preț 
foarte mare dac ă nu ar investi suficient în re țelele de care are nevoie”.6 
Motivul unei ac țiuni la nivel european în domeniul finan țării infrastructurii deriv ă din natura 
transnațională a problemei identificate.  
3. OBIECTIVE ALE INI țIATIVEI UE 
După cum s-a formulat în comunicarea CFM, obiectivul principal al MCE este s ă accelereze 
dezvoltarea infrastructurii de care are nevoi e UE pentru a realiza obiectivele energetice și 
climatice aferente Strategiei UE 2020 și, mai generic, pentru a atinge un nivel sustenabil al 
competitivit ății în viitor. Pentru a realiza acest obiectiv și ținând seama de problema 
identificat ă în secțiunea 2 de mai sus, obiectivul general al ini țiativei înso țite de prezenta 
evaluare a impactului este de a stabili reguli optime de func ționare care s ă se aplice utiliz ării 
fondurilor din cadrul MCE. 
În același timp, dup ă cum s-a precizat în sec țiunea 4 a Comunic ării CFM, programele și 
instrumentele de tipul MCE incl use în Comunicarea CFM se axeaz ă, printre altele, pe 
simplificarea regulilor sectoriale. Prin urmare, ini țiativa propus ă trebuie să exploateze cât mai 
mult posibilele sinergii din fiecare sector și dintre sectoare, ținând cont de obiectivele de 
politică stabilite de cadrele sectoriale de politic ă. 
Obiective specifice(OS) 
Ținând cont de cele de mai sus și pe baza problemei definite în sec țiunea 2 a prezentei 
evaluări a impactului, obiectivul general de  stabilire a regulilor optime de func ționare a MCR 
poate fi tradus în dou ă obiective specifice care corespund docu mentului de lucru al serviciilor 
Comisiei care înso țește comunicarea din 20117. 
OS 1:  Definirea formelor, a metodelor și a regulilor de finan țare pentru a asigura mobilizarea 
maximă, prin contribu țiile de la bugetul UE, a investi țiilor publice și private în proiecte care 
au o dimensiune european ă și sunt pertinente pentru pia ța unică, în special a investi ților în 
rețelele prioritare care trebuie implementate pân ă în 2020 și în rețelele care garanteaz ă în cel 
mai mare grad o valoare ad ăugată la nivel european, inclusiv, dac ă este cazul, a investi ților în 
rețelele transfrontaliere. 
OS 2:  Definirea mecanismelor de monitorizare și evaluare care recompenseaz ă performan ța 
și penalizeaz ă utilizarea ineficace a f ondurilor UE, în scopul garant ării unei implement ări 
eficace și rapide a proiectelor sus ținute. 
                                                 
6 SEC (2011) 368, p. 78. 
7 Document de lucru al serviciilor Comisiei, Un buget pentru Europa 2020: actualul sistem de finan țare, 
provocările viitoare, rezultatele consult ării cu părțile interesate și diverse op țiuni în ceea ce prive ște 
principalele probleme orizontale și sectoriale SEC(2011) 868 final. 
 
RO 4   RO Obiective opera ționale (OO) 
Aceste obiective specifice pot  fi transpuse, la rândul lor, într-o serie de obiective 
operaționale :  
În ceea ce prive ște mobilizarea investi țiilor: 
• OO 1: Definirea obiectivelor și a criteriilor multinivel aplicabile la evaluarea 
propunerilor, pentru a se garanta canalizarea finan țării către acțiunile care 
implementeaz ă proiecte cu valoare ad ăugată mare la nivelul UE.  
• OO 2: Definirea ratelor maxime de cofinan țare pentru sprijinul UE acordat 
proiectelor în func ție de priorit ățile stabilite în termeni de valoare ad ăugată la 
nivelul UE și de riscurile/disfunc ționalitățile pieței la care sunt supuse aceste 
proiecte Utilizarea flexibil ă a acestor rate, pentru optimiz area efectului stimulator al 
contribuțiilor de la bugetul UE.  
• OO 3: Încurajarea particip ării investitorilor specializa ți în infrastructuri prin 
intermediul regulilor de folosire  a instrumentelor bazate pe pia ță și prin deblocarea 
unor fonduri suficiente care s ă sprijine instrumentele inovatoare.  
În ceea ce prive ște implementarea proiectelor: 
• OO 4: Definirea regulilor de selectar e a propunerilor pentru a se garanta o 
alocare competitiv ă și transparent ă a fondurilor.  
• OO 5: Stabilirea unui cadru coerent de monitorizare și evaluare, care s ă vină 
în sprijinul deciziilor de continuare, întrerupere sau recalibrare a sprijinului 
financiar al UE (respectiv, principi ul „use it or lose it” (folose ști sau pierzi) și reguli 
prin care s ă se asigure c ă realocarea competitiv ă a fondurilor se face în 
concordan ță cu principiul transparen ței și al competitivit ății.  
• OO 6: Stabilirea unei  structuri institu ționale adecvate pentru gestionarea 
centralizat ă a programului.  
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Găsirea unui echilibru între coeren ța cu obiectivele politicii sectoriale și maximizarea 
sinergiilor reprezint ă un element-cheie în definir ea celor mai bune reguli de func ționare a 
MCE. Numai aceast ă poziție de echilibru poate asigura c ă regulile de func ționare ale MCE 
sunt optime, adic ă sunt concepute astfel încât s ă se realizeze o rentabilitate maxim ă a 
investițiilor. 
Opțiunile de politic ă identificate, care reprezint ă combinații între diverse grade de armonizare 
între efectul de pârghie al investi țiilor și implementarea proiectelor, pot fi plasate între dou ă 
extreme, la o extrem ă aflându-se combina ția dintre armonizarea minim ă a efectului de pârghie 
al investițiilor și a implement ării proiectelor, iar la cealalt ă armonizarea maxim ă a acelora și 
două elemente. Între aceste dou ă extreme exist ă mai multe op țiuni intermediare care 
reprezintă combinații între niveluri minime, maxime și variabile de armonizare. 
Aceste combina ții sunt ilustrate în tabelul 1 de mai jos: 
 
RO 5   RO Tabelul 1: Identificarea poten țialelor op țiuni de politic ă 
Efect de 
pârghie (E) 
Implementare 
(I) E Min  E max  E var  
I Min  E Min - I Min (scenariu de baz ă MCE) 
Rate de cofinan țare diferite pentru fiecare 
sector și tip de proiecte 
O combina ție diferit ă de instrumente 
financiare inovatoare pentru fiecare sector 
Criterii diferite de identificare a valorii 
adăugate la nivelul UE, în func ție de 
prioritățile sectoriale 
Cereri și proceduri de selec ție diferite 
pentru fiecare sector  
Seturi diferite de instrumente de 
monitorizare și reguli „folose ști sau pierzi” 
pentru fiecare sector 
Structură managerial ă/agenție executiv ă 
diferită pentru fiecare sector  E Max – I Min  
Rate de cofinan țare comune pentru toate 
sectoarele și pentru fiecare tip de proiecte 
Combinație de instrumente inovatoare 
Obiective și criterii comune pentru 
valoarea ad ăugată la nivelul UE, pe baza 
strategiei Europa 2020 și a priorit ăților 
stabilite în bugetul pentru Europa 2020 
Cereri și proceduri de selec ție diferite 
pentru fiecare sector  
Seturi diferite de instrumente de 
monitorizare și reguli „folose ști sau 
pierzi” pentru fiecare sector 
Structură managerial ă/agenție executiv ă 
diferită pentru fiecare sector  E Var – I Min  
Rate comune pentru anumite tipuri de proiecte (de exemplu, studii), 
rate comune ca func ție a nivelului de risc pe care îl prezint ă 
proiectele; Rate specifice pent ru anumite proiecte, în func ție de 
prioritățile politicii. Combina ție distinct ă pentru fiecare sector, 
formată din: 
- un set comun de instrumente de capital și de datorie; 
- diferite instrumente specifice suplimentare. 
Criterii comune bazate pe priorit ățile strategiei și bugetului pentru 
Europa 2020, adaptate dup ă caz pentru a viza mai precis priorit ățile 
sectoriale din cadrul priorit ăților generale 
Cereri și proceduri de selec ție diferite pentru fiecare sector  
Seturi diferite de instrumente de monitorizare și reguli „folose ști sau 
pierzi” pentru fiecare sector 
Structură managerial ă/agenție executiv ă diferită pentru fiecare sector  
I Max  E Min – I Max  
Rate de cofinan țare diferite pentru fiecare 
sector și tip de proiecte 
O combina ție diferit ă de instrumente 
financiare inovatoare pentru fiecare sector 
Criterii diferite de identificare a valorii 
adăugate la nivelul UE, în func ție de 
prioritățile sectoriale 
Cereri și proceduri comune 
Set unic de instrumente de monitorizare și 
reguli „folose ști sau pierzi” 
Structură managerial ă unică (agenție 
executivă) E Max – I Max  
Rate de cofinan țare comune pentru toate 
sectoarele și pentru fiecare tip de proiecte 
Combinație de instrumente inovatoare 
Obiective și criterii comune pentru 
valoarea ad ăugată la nivelul UE, pe baza 
strategiei Europa 2020 și a priorit ăților 
stabilite în bugetul pentru Europa 2020 
Cereri și proceduri comune 
Set unic de instrumente de monitorizare și 
reguli „folose ști sau pierzi” 
Structură managerial ă unică (agenție 
executivă) E Var – I Max 
Rate comune pentru anumite tipuri de proiecte (de exemplu, studii), 
rate comune ca func ție a nivelului de risc pe care îl prezint ă 
proiectele; Rate specifice pent ru anumite proiecte, în func ție de 
prioritățile politicii. Combina ție distinct ă pentru fiecare sector, 
compusă din: 
- un set comun de instrumente de capital și de debit; 
- diferite instrumente specifice suplimentare. 
Criterii comune bazate pe priorit ățile strategiei și bugetului pentru 
Europa 2020, adaptate dup ă caz să vizeze mai precis priorit ățile 
sectoriale din cadrul priorit ăților generale 
Cereri și proceduri comune 
Set unic de instrumente de monitorizare și reguli „folose ști sau 
pierzi” 
Structură managerial ă unică (agenție executiv ă) 
 
RO 6   RO I Var  E Min – I Var  
Rate de cofinan țare diferite pentru 
fiecare sector și tip de proiecte 
O combina ție diferit ă de instrumente 
financiare inovatoare pentru fiecare 
sector 
Criterii diferite de identificare a valorii 
adăugate la nivelul UE, în func ție de 
prioritățile sectoriale 
Cereri ( și proceduri) comune pentru 
proiectele cu dimensiune transsectorial ă 
(prin intermediul unei linii bugetare 
comune rezervate); Cereri distincte 
pentru proiectele sectoriale, îns ă cu 
proceduri comune (pe deplin armonizate)  
Un set principal de instrumente de 
monitorizare comune/armonizate și 
reguli „folose ști sau pierzi” cu 
instrumente specifice și reguli 
adaptate/orientate care s ă permită să se 
țină seama de caracteristicile sectoriale 
O agenție executiv ă unică pe post de 
structură managerial ă comună, dar cu 
diferite grade de delegare a sarcinilor de 
către serviciile Comisiei în fiecare sector  E Max – I Var 
Rate de cofinan țare comune pentru 
toate sectoarele și pentru fiecare tip de 
proiecte 
Combina ție de instrumente inovatoare 
Obiective și criterii comune pentru 
valoarea ad ăugată la nivelul UE, pe 
baza strategiei Europa 2020 și a 
priorităților stabilite în bugetul pentru 
Europa 2020 
Cereri (și proceduri) comune pentru 
proiectele cu dimensiune 
transsectorial ă (prin intermediul unei 
linii bugetare comune rezervate); 
Cereri distincte pentru proiectele 
sectoriale, îns ă cu proceduri comune 
(pe deplin armonizate)  
Un set principal de instrumente de 
monitorizare comune/armonizate și 
reguli „folose ști sau pierzi” cu 
instrumente specifice și reguli 
adaptate/orientate care s ă permită să se 
țină seama de caracteristicile sectoriale 
O agenție executiv ă unică pe post de 
structură managerial ă comună, dar cu 
diferite grade de delegare a sarcinilor 
de către serviciile Comisiei în fiecare 
sector  E Var – I Var  
Rate comune pentru anumite tipuri de proiecte (de exemplu, 
studii), rate comune ca func ție a nivelului de risc pe care îl 
prezintă proiectele; Rate specifice pe ntru anumite proiecte, în 
funcție de priorit ățile politicii sectoriale  
Combina ție distinct ă pentru fiecare sector, format ă din: 
- un set comun de instrumente de capital și de debit; 
- diferite instrumente specifice suplimentare. 
Criterii comune bazate pe priorit ățile strategiei și bugetului 
pentru Europa 2020, adaptate dup ă caz să vizeze mai precis 
prioritățile sectoriale din cadrul priorit ăților generale 
Cereri (și proceduri) comune pentru proiectele cu dimensiune 
transsectorial ă (prin intermediul unei linii bugetare comune 
rezervate); Cereri distincte pentru proiectele sectoriale, îns ă cu 
proceduri comune (pe deplin armonizate)  
Un set principal de instrumente de monitorizare 
comune/armonizate și reguli „folose ști sau pierzi” cu 
instrumente specifice și reguli adaptate/orientate care s ă permită 
să se țină seama de caracteristicile sectoriale 
O agenție executiv ă unică pe post de structur ă managerial ă 
comună, dar cu diferite grade de delegare a sarcinilor de c ătre 
serviciile Comisiei în fiecare sector  
 
Datorită numărului mare al poten țialelor op țiuni care pot fi genera te (teoretic), cele nou ă combinații au fost supuse unei preselec ții, pentru a se evalua 
coerența lor intern ă ca opțiuni de politic ă, pe de o parte, și capacitatea lor de a produce un r ăspuns eficace la sursele identificate ale problemelor și la 
obiectivele de politic ă aferente, pe de alt ă parte. În plus, A fost evaluat ă și coerența lor cu obiectivul Comisiei de a îmbun ătăți eficacitatea actualului 
cadrul financiar prin simplificarea/armonizarea maxim ă a regulilor actuale. Astfel a reie șit că trei dintre cele nou ă combina ții teoretice nu pot 
reprezenta op țiuni pertinente de politic ă: două dintre ele (E Max – I Min și E Min – I Max) din motive de (lips ă de) compatibilitat e între scenarii, 
 
RO 7   RO respectiv pentru lipsa lor de coeren ță internă ca opțiuni de politic ă și a treia (E Min – I Min) din cauza lipsei de eficacitate în realizarea obiectivelor 
pentru care a fost instituit MCE. 
 
RO 8   RO  
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
Ținând cont de condi țiile prealabile ale cre ării MCE (buget, gestionare centralizat ă, alinierea 
instrumentelor de finan țare UE în interiorul sectoarelor, cu includerea instrumentelor bazate 
pe piață) incluse în toate op țiunile de politic ă reținute în prezenta evaluare a impactului MCE, 
reiese clar c ă MCE va avea efecte importa nte la nivel sect orial, la nivel socioeconomic 
general și la nivel de mediu în compara ție cu ipoteza men ținerii situa ției actuale. 
Efectele pozitive ale dezvolt ării accelerate a infrastructurii prin  crearea MCE vor fi vizibile în 
cazul tuturor op țiunilor de politic ă. Scara lor va depinde îns ă de eficacitatea op țiunilor de 
politică alese pentru a r ăspunde problemei identificate și de regulile optime de operare ale 
MCE.  
Analiza impactului a demonstrat c ă diferența dintre nivelurile de ar monizare între sectoarele 
de funcționare ale MCE se reflect ă nemijlocit asupra efectelor. Acestea din urm ă, care sunt 
evaluate ca schimb ări nete față de scenariul de referin ță MCE (E min – I min) sunt rezumate 
în tabelul 1 de mai jos: 
Tabelul 1: Tabel rezumativ al efectelor op țiunilor de politic ă reținute în cadrul MCE: 
Impactul în ceea ce prive ște Opțiunea 
E Var – I 
Min  Opțiunea 
E Max – I 
Max  Opțiunea 
E Max – I 
Var Opțiunea 
E Var – I 
Max Opțiunea 
E Var – I 
Var  Opțiunea 
E Min – I 
Var  
Dezvoltarea accelerat ă a 
infrastructurii de interes UE  + - - + ++ + 
din care:        
Coerența cu cadrele de 
politică sectoriale  + - - = + + 
Gradul sinergiilor dintre 
sectoare  = ++ ++ ++ ++ = 
Reducerea costurilor 
administrative  = ++ + ++ + + 
Legendă: – : impact negativ 
= : nicio modificare 
+ : impact pozitiv 
++ : impact puternic pozitiv 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
În urma analizei de impact, au fost eliminate op țiunile de politic ă E Var – I Min, E Max – I 
Max, E Max – I Var și E Min – I Var. În linii mari, analiza arat ă că opțiunile de politic ă E Var 
- I Var și E Var – I Max pot s ă realizeze cel mai bine obiectivul de a defini regulile optime de 
funcționare ale MCE, care s ă permită accelerarea dezvolt ării infrastructurilor de interes UE.  
 
RO 9   RO În vreme ce op țiunea de politic ă E Var – I Var pare s ă fie cea mai bun ă opțiune din 
perspectiva coeren ței, opțiunea de politic ă E Var – I Max pare s ă ofere eficien ța cea mai mare. 
A alege una dintre aceste op țiuni de politic ă ar presupune realizarea unui compromis între 
optimizarea sinergiilor transsectoriale și optimizarea coeren ței în interiorul fiec ărui sector cu 
obiectivele sale specifice de politic ă. Într-adev ăr, deși opțiunea de politic ă L Var – I Max este 
mai ambi țioasă în ceea ce prive ște armonizarea între sectoare, nu ofer ă suficient ă coerență 
pentru fiecare sector cu pr opriile obiective de politic ă. 
Din acest motiv, prezenta EI este de p ărere că ambele op țiuni sunt valabile și că realizarea 
compromisului între coeren ța cu obiectivele de politic ă sectorial ă și optimizarea sinergiilor 
ține de competen ța factorilor de decizi e la nivel de politic ă. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Comisia va evalua corespunz ător și va revizui regulamentul la 3 ani de la data adopt ării sale 
de către Comisie. În plus, Comisia va monitori za constant eficacitatea regulamentului cu 
ajutorul instrumentelor care sunt  deja disponibile, prin interm ediul raportului anual elaborat 
de agenția executiv ă și al raportului anual al BEI pe tema utiliz ării și a efectelor 
instrumentelor financiare inovato are. Se va realiza de asemenea și un raport de evaluare 
externă a structurii institu ționale.