Proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 1 pentru exercițiul 2017 vizează mobilizarea cuantumului de 71 524 810 EUR din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE), sub formă de credite de angajament și de plată. Mobilizarea se referă la inundațiile din Regatul Unit, la seceta și incendiile din Cipru și la incendiile din Portugalia.

(6)Întrucât daunele directe totale se situează sub pragul de catastrofă majoră care duce la mobilizarea Fondului de solidaritate, cererea a fost prezentată și analizată pe baza criteriilor privind „catastrofele regionale”, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din regulament, care definește „catastrofa regională” ca fiind orice catastrofă naturală care provoacă într-o regiune de nivel NUTS 2 dintr-un stat eligibil daune directe ce depășesc 1,5 % din PIB-ul regiunii respective. Cererea Regatului Unit se referă la mai multe regiuni individuale de nivel NUTS 2 (a se vedea nota de subsol de mai sus). Daunele directe raportate în valoare de 2 412,042 milioane EUR reprezintă 5,77 % din PIB-ul mediu ponderat al regiunilor afectate de catastrofă (41 784 de milioane EUR, pe baza cifrelor din 2014) și depășește pragul de 1,5 % prevăzut la articolul 2 alineatul (3) din regulament. Prin urmare, cererea depusă de UK este eligibilă pentru a beneficia de o contribuție din Fondul de solidaritate.

(3)Cererea Ciprului a fost primită la data de 5 septembrie 2016, în termenul de 12 săptămâni de la înregistrarea primelor daune, și anume 14 iunie 2016, când s-au luat primele măsuri oficiale împotriva secetei. În urma unei solicitări din partea Comisiei, la 21 octombrie 2016 au fost furnizate informații suplimentare care au oferit asigurări cu privire la corectitudinea acestei date. Prin urmare, cererea a fost primită în termenul stabilit de regulament.

(4)În cererea sa, Cipru a solicitat plata unui avans, după cum se prevede la articolul 4a din regulament. La 17 noiembrie 2016, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare C(2016) 7572, prin care a acordat un avans de 10 %, cu o valoare de 729 876 EUR, din contribuția financiară anticipată din fond, care ulterior a fost plătit integral Ciprului.

(5)Autoritățile cipriote au estimat daunele directe totale cauzate de catastrofă la 180,803 milioane EUR. Acest cuantum reprezintă 1,78 % din VNB-ul Ciprului și depășește pragul de „catastrofă majoră” pentru mobilizarea Fondului de solidaritate aplicabil în cazul Ciprului în 2016, și anume 100,412 milioane EUR (și anume 0,6 % din VNB, pe baza datelor din 2014). Întrucât daunele directe totale estimate depășesc pragul de „catastrofă majoră”, catastrofa se califică drept „catastrofă naturală majoră”.

(6)În ceea ce privește impactul și consecințele catastrofei, deficitul de apă a cauzat daune grave pentru agricultură, gospodării și mediu. Aceasta a afectat un total de 374 de sate. Într-o mare parte din districtele Nicosia, Larnaca și Famagusta, culturile cu apă pluvială (cum ar fi orzul, grâul și alte culturi furajere neirigate) au suferit daune în procent de 100 %. Debitul de apă către rezervoarele de apă s-a redus drastic; îndeosebi barajul „Kouris”, care reprezintă principala sursă de apă pentru stațiile de tratare a apei și pentru sistemele de irigație, nu a avut suficientă apă. Pe baza datelor istorice, începând din anul 1901, precipitațiile care au căzut între octombrie 2015 și iunie 2016 s-au situat pe locul al 6-lea în ceea ce privește precipitațiile cele mai reduse înregistrate în ultimii 104 ani și pe locul al 4­lea în ceea ce privește precipitațiile cele mai reduse înregistrate în ultimii 50 de ani. În plus față de impactul secetei descris mai sus, la mijlocul lunii iunie 2016, în Cipru a izbucnit un val de căldură, ceea ce a provocat două incendii forestiere de amploare. Primul incendiu din „Argaka” a ars o suprafață de 763 ha aparținând zonei Pafos cu păduri aflate în proprietatea statului. Cel de al doilea incendiu din „Solea” a ars o suprafață de 1 897 ha, dintre care cea mai mare parte aparținea zonei „Adelfoi” cu păduri aflate în proprietatea statului.

(7)Costul operațiunilor de urgență și de recuperare esențiale eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din regulament a fost estimat de către autoritățile cipriote la 49 de milioane EUR și a fost defalcat pe tipuri de operațiuni. Cea mai mare parte a acestor operațiuni (peste 46,082 milioane EUR) vizează costul aferent intervenției serviciilor de urgență împotriva incendiilor de origine naturală. Aceasta este urmată de reabilitarea imediată a zonelor naturale afectate pentru a se evita efectele imediate provocate de eroziunea solului; aceasta se ridică la 2,484 milioane EUR.

(8)În temeiul fondurilor structurale și de investiții europene (ESI) (2014-2020), regiunea afectată este o „regiune mai dezvoltată”. Autoritățile cipriote nu au semnalat Comisiei că ar avea intenția de a realoca fonduri din programele aferente fondurilor ESI pentru măsuri de recuperare.

(9)În ceea ce privește punerea în aplicare a legislației Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe, în prezent nu se desfășoară nicio procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor. Legislația relevantă a Uniunii cu privire la incendiile forestiere este Decizia 1313/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 decembrie 2013 privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii, dispozițiile de la articolul 6 (Gestionarea riscurilor) fiind îndeosebi relevante. Pentru a respecta dreptul Uniunii, a fost elaborată o hartă a riscurilor de incendii pentru Cipru, în temeiul contractului de colaborare nr. 21283-2003-10 SOSC ISP CY încheiat între Centrul Comun de Cercetare (JRC) al Comisiei Europene și Ministerul Pădurilor din Republica Cipru. Gestionarea riscurilor de catastrofe provocate de secetă în agricultură în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului prevede instituirea și mobilizarea unui instrument de stabilizare a veniturilor în cadrul politicii agricole comune. Cipru a declarat că nu intenționează să utilizeze instrumentul de stabilizare.

(10)La data depunerii cererii, Cipru nu făcea obiectul procedurii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în ceea ce privește legislația Uniunii referitoare la natura catastrofei.

(11)Autoritățile cipriote au confirmat faptul că nu există nicio poliță de asigurare care să acopere costurile eligibile.

2.3Portugalia – incendiile din Madeira care au avut loc în 2016

(1)În perioada cuprinsă între 8 și 13 august 2016, insula portugheză Madeira a suferit de pe urma incendiilor naturale de mare amploare care au ars o suprafață de 6 000 de hectare. Incendiile au fost declanșate de temperaturi ridicate, de vânturi foarte puternice și de un nivel extrem de scăzut al umidității. Acestea au provocat distrugerea infrastructurii publice esențiale, a clădirilor publice, a locuințelor private, a întreprinderilor și au cauzat daune în sectorul agricol.

(2)Fiind de origine naturală, incendiile intră, așadar, în principalul domeniu de aplicare al FSUE.

(3)Cererea Portugaliei a fost primită la 21 septembrie 2016, în termen de 12 săptămâni de la înregistrarea primelor daune, și anume la 8 august 2016. Prin urmare, cererea a fost primită în termenul stabilit de regulament.

(4)În cererea sa, Portugalia a solicitat plata unui avans, după cum se prevede la articolul 4a din regulament. La 9 noiembrie 2016, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare C(2016) 7250, prin care a acordat un avans de 10 %, în valoare de 392 500 EUR, din contribuția financiară anticipată din fond, care ulterior a fost plătit integral Portugaliei.

(5)Autoritățile portugheze au estimat daunele directe totale cauzate de catastrofă la 157 de milioane EUR. Acest cuantum reprezintă numai 15 % din pragul de „catastrofă majoră” pentru mobilizarea FSUE de 1 026,714 milioane EUR, aplicabil Portugaliei în 2016 (0,6 % din 171 119 milioane EUR la prețurile din 2014).

(6)Întrucât daunele directe totale se situează sub pragul de catastrofă majoră care duce la mobilizarea Fondului de solidaritate, cererea a fost prezentată și analizată pe baza criteriilor privind „catastrofele regionale”, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din regulament, care definește „catastrofa regională” ca fiind orice catastrofă naturală care provoacă într-o regiune de nivel NUTS 2 dintr-un stat eligibil daune directe ce depășesc 1,5 % din PIB-ul regiunii respective. Întrucât cererea Portugaliei se referă la insula Madeira (PT30 - Região Autónoma da Madeira), care este o regiune ultraperiferică în înțelesul articolului 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii, pragul din PIB aplicat este de 1 %. Daunele directe raportate, în valoare de 157 de milioane EUR, reprezintă 3,84 % din PIB-ul regiunii (4 085 de milioane EUR, pe baza datelor din 2014), depășind astfel pragul de 1 % prevăzut la articolul 2 alineatul (3) din regulament. Prin urmare, cererea depusă de Portugalia este eligibilă pentru a beneficia de o contribuție din Fondul de solidaritate.

(7)În ceea ce privește impactul și consecințele catastrofei, capitala Funchal și municipalitatea Calheta au fost grav afectate, cu un impact puternic asupra vieții de zi cu zi și a bunurilor populației, înregistrându-se trei victime. Suprafața arsă acoperă 6 000 de hectare, din care 560 de hectare reprezintă zone protejate ce fac parte din rețeaua „Natura 2000”. „Quinta do Monte”, o renumită clădire istorică aflată în proprietatea guvernului, a suferit, de asemenea, daune. În plus, Portugalia a raportat daune în privința a 233 de locuințe, dintre care 154 au fost complet distruse. Câteva ferme au fost afectate, 24 de întreprinderi și 5 hoteluri au fost deteriorate, precum și o școală și un spital din zonă. În plus, au fost afectate infrastructuri de bază, cum ar fi liniile principale care alimentează cu energie electrică un număr de 400 de consumatori.

(8)Costul operațiunilor de urgență și de recuperare esențiale eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din regulament a fost estimat de către autoritățile portugheze la 7,347 milioane EUR și a fost defalcat pe tipuri de operațiuni. Cea mai mare parte a acestor operațiuni (peste 1,816 milioane EUR) vizează costurile aferente cazării temporare. Aceasta este urmată de măsurile de curățare care se ridică la 1,756 milioane EUR.

(9)În temeiul fondurilor structurale și de investiții europene (ESI) (2014-2020), regiunea afectată este „regiune mai puțin dezvoltată”. Autoritățile portugheze au semnalat Comisiei că ar avea intenția de a realoca fonduri din programele aferente fondurilor ESI pentru măsuri de recuperare.

(10)În ceea ce privește punerea în aplicare a legislației Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe, în prezent nu se desfășoară nicio procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor. Cererea Portugaliei oferă o imagine de ansamblu asupra măsurilor de prevenire instituite. De exemplu, în 2015, Rezoluția nr. 56/2015 a Consiliului de Miniștri, publicată în Jurnalul Oficial al Republicii Portugheze nr. 147 din 30 iulie 2015, a aprobat Cadrul strategic pentru politica privind clima, Programul național pentru schimbările climatice și Strategia națională pentru adaptarea la schimbările climatice, documente strategice care sunt în conformitate cu legislația UE de prevenire și gestionare a riscurilor legate de natura catastrofei pe care o reprezintă incendiile forestiere.