RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 21.2.2007 
COM(2007) 65 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARL AMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL ŞI COMITETUL REGIUNILOR 
Strategia politic ă anuală pentru 2008 
 
RO 2   RO CUPRINS 
1. O linie coerent ă de acţiune........................................................................................... 3 
2. Partea I: ac ţiuni prioritare în 2008 ............................................................................... 5 
2.1. Priorit ăţi transversale ................................................................................................... 5 
2.2. Prosperitate.............................................................................................................. ..... 6 
2.3. Solidaritate .............................................................................................................. ..... 9 
2.4. Securitate şi libertate.................................................................................................. 12 
2.5. Europa ca partener mondial ....................................................................................... 14 2.6. O mai bun ă legiferare – un loc central în activit ăţile cotidiene ale Comisiei ............ 17 
2.7. Îmbun ătăţirea comunic ării şi priorităţile în materie de comunicare pentru 2008 ...... 17 
3. Partea II: Cadrul genera l al resurselor umane şi financiare pentru 2008 ................... 19 
3.1. Resurse umane ........................................................................................................... 19  
3.1.1. Consolidarea legat ă de extindere ............................................................................... 19 
3.1.2. Contribu ţia la o rezerv ă centrală................................................................................ 19 
3.1.3. Resurse umane suplimentare care tre buie repartizate celor patru priorit ăţi strategice
............................................................................................................................... ..... 19 
3.2. Modific ări aduse aloc ării resurselor financiare.......................................................... 20 
3.2.1. Implica ţii financiare ale priorit ăţii „prosperitate”...................................................... 21 
3.2.2. Implica ţii financiare ale priorit ăţii „solidaritate” ....................................................... 22 
3.2.3. Implica ţii financiare ale priorit ăţii „securitate”.......................................................... 22 
3.2.4. Implica ţii financiare ale priorit ăţii „imaginea în exterior”......................................... 22 
3.2.5. Rezumatul modific ărilor pe rubrici din cadrul financiar............................................ 24 
 
RO 3   RO COMUNICAREA  COMISIEI 
Strategia politic ă anuală pentru 2008 
1. O  LINIE COERENT Ă DE ACŢIUNE  
Europa se bucur ă în prezent de un larg cons ens politic în ceea ce prive şte acţiunile 
care trebuie întreprinse. Obiectivele stra tegice stabilite la începutul mandatului 
Comisiei - prosperitate, solidaritate, securitate şi libertate şi o Europ ă mai puternic ă 
în lume - ofer ă un cadru clar pentru politicil e care trebuie puse în practic ă pentru a 
răspunde aşteptărilor cetăţenilor în domeniile în care Europa ar trebui s ă acţioneze. 
Acestea au creat o Uniune capabil ă să răspundă provocării lansate de globalizare şi 
să îi pregătească pe europeni pentru viitor. Comisia a relans at Strategia de la 
Lisabona în scopul de a oferi cre ştere şi locuri de munc ă prin parteneriatul cu statele 
membre. Aceasta a creat un consens cu statele membre în ceea ce prive şte acţiunea 
comună în domenii-cheie precum energia, cercetarea şi schimbările demografice şi 
şi-a demonstrat capacitatea de a onora aceste angajamente prin ini ţiative cum ar fi 
politica energetic ă pentru Europa, Fondul European pentru Adaptare la Globalizare, 
Institutul European pentru Tehnologie (IET) şi măsurile de sus ţinere a statelor 
membre în gestionarea frontierelor externe şi abordarea aspectelor legate de migra ţie. 
Aceasta a conlucrat cu statele membre şi cu celelalte institu ţii pentru a oferi sprijin 
politic şi ajutor umanitar ţărilor în suferin ţă la nivel mondial. 
Comisia a integrat mai bine politicile interne şi externe în a şa fel încât acestea s ă 
consolideze cre şterea economic ă şi ocuparea for ţei de munc ă în interiorul Uniunii, 
susţinând totodat ă şi dezvoltarea la scar ă mondială. Aceasta a contribuit la încheierea 
celui de-al cincilea val de aderare la Uniunea European ă şi la continuarea procesului 
care să permită unei uniuni de 27 s ă atingă potenţialul său maxim. Prin negocieri cu 
Parlamentul European şi Consiliul, Comisia a contribuit la adoptarea unui ambi ţios 
Cadru financiar multianual pentru perioada 2007-2013 şi la preg ătirea unor noi 
instrumente şi programe financiare pentru tran spunerea acestui cadru financiar. 
Comisia a ini ţiat o acţiune ambi ţioasă pentru o mai bun ă legiferare şi pentru 
simplificarea legisla ţiei UE. Aceasta şi-a sporit eforturile de a se angaja într-un 
dialog bilateral cu cet ăţenii pe tema op ţiunilor politice şi a viitorului Europei. 
Aceste realiz ări demonstreaz ă că Uniunea European ă transform ă în realitate dubla 
abordare strategic ă adoptată de Comisia European ă în luna mai a anului trecut şi 
susţinută de Consiliul European şi Parlamentul European. UE face progrese într-o 
serie de politici ambi ţioase, arătând cetăţenilor cât este de important ă dimensiunea 
europeană pentru realizarea aspira ţiilor acestora în lumea actual ă. În acela şi timp, 
abilitatea Uniunii de a ac ţiona eficient sprijin ă procesul concomitent care vizeaz ă o 
reglementare constitu ţională şi instituţională care, la rândul s ău, ar da na ştere la o 
Europă mai eficient ă şi mai democratic ă pe viitor. 
Această strategie politic ă anuală prezintă propunerile Comisiei pentru ini ţiative-cheie 
care trebuie încurajate în 2008. Aceasta propune totodat ă o alocare a resurselor 
umane pentru consolidarea capacit ăţii Comisiei de realizar e a obiectivelor în domenii 
 
RO 4   RO prioritare. Vor fi necesare posturi suplimentare, având în vedere cre şterea volumului 
de muncă în urma integr ării, în timp ce vor trebui acoperite alte priorit ăţi politice 
exclusiv prin redistribuire intern ă în cadrul Comisiei. 
Anul 2008 va fi, în mod sigur, unul importa nt pentru dezbaterea privind viitorul 
Europei: o reglementare institu ţională constructiv ă ar transmite un semnal pozitiv 
înainte de viitoarele alegeri europene. 
Din alte puncte de vedere, anul 2008 va fi un an de consolidare şi continuă punere în 
aplicare a acquis -ului existent, acordându-se o aten ţie sporită aplicării adecvate a 
legislaţiei comunitare. Comisia î şi va continua programul de reform ă în scopul de a 
oferi o administra ţie modern ă, eficientă, responsabil ă şi transparent ă - capabil ă să 
comunice cu cet ăţenii europeni şi să le insufle încredere. 
Comisia va acorda în continuare o aten ţie prioritar ă obţinerii de rezultate în cadrul 
obiectivelor strate gice generale. Cre şterea economic ă şi ocuparea for ţei de munc ă 
rămân o prioritate politic ă majoră a Uniunii, dublat ă d e  e f o r t u r i  s u s ţinute pentru a 
face faţă schimbărilor climatice şi pentru a satisface nevoile energetice ale Uniunii în 
prezent şi în viitor. Dezvoltarea unei societ ăţii a cunoa şterii rămâne un element 
fundamental al prezentei strategi i. Ultima extindere a UE va cunoa şte o consolidare 
suplimentar ă atunci când noi state membre  vor adera progresiv la Spa ţiul Schengen 
şi vor adopta moneda euro. Cu ocazia celei de-a zecea anivers ări a lansării monedei 
euro, Comisia va prezenta un bilan ţ al funcţionării UEM pân ă în prezent şi a modului 
în care aceast a poate fi îmbun ătăţită pentru a face fa ţă provocărilor viitoare. În ceea 
ce priveşte guvernarea, Comisia î şi va menţine angajamentul de a favoriza dialogul şi 
consultarea, de a avea rezultate în cadrul programului „o mai bun ă legiferare” şi de a 
acorda o aten ţie sporită aplicării adecvate a legisla ţiei comunitare. 
Între timp, a şa cum se men ţionează în cele ce urmeaz ă, vor fi necesare noi ini ţiative 
în câteva domenii de ac ţiune. De la începutul mandatului s ău, Comisia a lansat o 
serie ampl ă de exerci ţii de consultare şi de dialoguri politice, precum analiza pie ţei 
unice şi analiza realit ăţii sociale. Scopul celei dint âi este de a se asigura c ă piaţa 
unică îşi respectă în continuare promisiunea economic ă şi că cetăţenii beneficiaz ă 
efectiv de rezultatele oferite de aceasta . Scopul celei de-a doua este de a face o 
analiză a situaţiei sociale la nivelul UE, prin evaluarea tendin ţelor socio-demografice 
şi asigurarea accesului cet ăţenilor la drepturi şi oportunit ăţi, concluziile acesteia 
urmând să fie luate în considerare în cadrul evalu ării intermediare a Agendei sociale. 
Aceste analize se vor concre tiza într-o serie de ini ţiative concrete. Natura exact ă a 
acestor ini ţiative nu poate fi întotdeauna precizat ă în mod cert în aceast ă etapă 
deoarece propunerile vor trebui s ă ţină seama de rezultatele consult ării cu părţile 
interesate şi de evalu ările de impact efectuate de Comisie. 
Comisia European ă îşi va intensifica lucr ările de preg ătire a amplei revizuiri bugetare 
şi a unei evalu ări a rezultatelor consult ării lansate în 2007, în vederea redact ării unui 
document de analiz ă pentru perioada 2008-2009. 
Pentru a duce la îndeplinire acest program în 2008, Comisia se angajeaz ă să lucreze 
într-un parteneriat eficient cu celelalte institu ţii europene. Aceasta sper ă să aibă un 
dialog constructiv şi un schimb de opinii cu Parlamentul European şi Consiliul 
referitor la definirea priorit ăţilor pentru 2008 şi la modul în care ar trebui s ă se 
 
RO 5   RO reflecte acestea în programul legislativ şi de lucru al Comisiei - care va fi adoptat în 
luna octombrie a anului viitor, precum şi în bugetul pentru 2008. 
2. P ARTEA I: ACŢIUNI PRIORITARE ÎN 2008 
2.1. Priorit ăţi transversale 
Decisă să se concentreze în continuare pe transpunerea obiectivelor strategice, 
Comisia trebuie s ă fie totodat ă vigilentă şi pregătită să răspundă cu dinamism noilor 
provocări. Câteva din temele care au devenit recent prioritare pe agenda politic ă a 
UE, prin îns ăşi natura lor, acoper ă cele patru obiective strategice şi contribuie la 
îndeplinirea par ţială sau integral ă a acestora. Cele mai relevante exemple sunt 
energia şi schimbările climatice, agenda de la Lisabona pentru cre ştere economic ă şi 
locuri de munc ă, migraţia. În abordarea acestor provoc ări, Comisia face eforturi s ă 
răspundă într-o manier ă flexibilă şi coerentă, printr-o conlucrare între serviciile sale, 
prin elaborarea unor pol itici coerente care s ă depăşească limitările tradiţionale şi prin 
exploatarea la maxim a unei serii vaste de instrumente financiare şi de reglementare. 
Aceste teme sunt tot de natur ă transversal ă - în sensul c ă trebuie abordate prin 
intermediul ac ţiunilor întreprinse la nivelul UE, dar şi globală, cu parteneri din 
întreaga lume. În cele din urm ă, este evident c ă aceste teme nu privesc numai anul 
2008 şi că provocările cu care se confrunt ă astăzi Europa vor putea fi înl ăturate în 
timp, numai printr-un efort constant şi susţinut. 
Combaterea schimb ările climatice  a devenit o preocupare de prim ă importan ţă şi 
va fi parte integrant ă a priorităţilor Comisiei pentru 2008 de garantare a prosperit ăţii 
pe termen lung în Europa. Un f actor-cheie în asigurarea cre şterii durabile este 
energia durabil ă, sigură şi competitiv ă la nivelul Uniunii, bazat ă pe un mix de 
energie durabil ă. Anul 2008 va fi unul crucia l pentru punerea în practic ă a pachetului 
legislativ privind energia şi schimbările climatice, adoptat de Comisie la începutul 
anului 2007. Ac ţiunile majore ar trebui s ă includă activităţi de creare a unei re ţele 
europene de gaz şi electricitate, m ăsuri suplimentare de promovare a eficien ţei 
energetice şi a energiei durabile, o revizuire a sist emului de stocuri de petrol din UE 
în scopul cre şterii solidarit ăţii energetice între statele me mbre din punct de vedere 
energetic, ini ţiative care urmeaz ă Planul strategic eur opean privind tehnologiile 
energetice şi consolidarea concuren ţei şi a regulilor pie ţei interne în sectorul 
energetic. UE ar trebui s ă îşi continue rolul de frunte pe care îl joac ă în adaptarea la 
schimbările climatice şi reducerea acestora. Comisia va cere noi angajamente din 
partea Uniunii şi a părţilor interesate la nivel mondial de reducerea emisiilor de CO 2 
după anul 2012, când expir ă Protocolul de la Kyoto. UE ar trebui s ă îşi exploateze 
capacitatea sa de lider pentru a cre şte presiunea interna ţională în favoarea 
schimbărilor la nivel mondial. Esen ţa o constituie din acest punct de vedere „Global 
Climate Policy Alliance”, care inten ţionează să implice ţările în dezvoltare în 
problematica schimb ărilor climatice, în scopul de a spori participarea în cadrul 
regimului interna ţional privind schimb ările climatice post 2012. Pentru a ajuta 
Europa să îşi îndeplineasc ă angajamentele legate de noile obiective privind emisiile, 
U E  v a  a d o p t a  m ăsuri suplimentare pentru promovarea eficien ţei energetice şi 
producerea de energie durabil ă. 
Strategia revizuit ă de la Lisabona pentru cre ştere economic ă şi locuri de munc ă 
rămâne un vector esen ţial pentru promovarea unei Uniuni Europene mai prospere, 
 
RO 6   RO mai responsabile în ceea ce prive şte temele legate de mediu şi mai favorabile 
incluziunii sociale, pe baza unui parteneria t cu statele membre. De la reorganizarea şi 
relansarea sa în 2005, strategia a început s ă dea roade şi a contribuit la îmbun ătăţirea 
performan ţei economice în UE. Provocarea actual ă este de a profita  de conjunctura 
favorabilă existentă pentru continuarea reformelor. La sfâr şitul anului 2007, Comisia 
va prezenta un raport strategic privin d primul ciclu al strategiei, înso ţit eventual de o 
revizuire a Orient ărilor generale integrate, pent ru continuarea procesului de 
modernizare în urm ătorul deceniu. Mai mult, în 2008 se  vor vedea primele rezultate 
ale unui efort suplimentar de punere în aplicar e a Strategiei de la Lisabona la nivel 
regional prin noi programe europene de coeziune şi de dezvoltare regional ă, pe care 
toate statele membre ale UE s ă le adopte în 2007. 
Gestionarea fluxurilor migratoare c ătre UE  necesit ă o abordare 
multidimensional ă. Migraţia forţei de munc ă, atunci când este bine gestionat ă, are o 
contribuţie pozitiv ă la asigurarea prosperit ăţii şi diversităţii culturale ale Europei. În 
2008, Comisia va înainta dou ă propuneri legislative privind migra ţia forţei de munc ă, 
referitoare la condi ţiile de intrare şi de şedere a lucr ătorilor sezonieri şi a stagiarilor 
remunera ţi. Dreptul de a cere azil în UE reprezint ă o expresie a valo rilor europene de 
solidaritate. În 2008, Comisia va propune m ăsuri suplimentare în favoarea unei 
politici comune în materie de migra ţie, precum şi măsuri destinate s ă pună în 
practică, până în 2010, un sistemul european co mun de azil. În cele din urm ă, UE 
trebuie să prevină migraţia ilegală, să combată traficul de fiin ţe umane şi să îşi 
protejeze frontierele externe. În 2008, Agen ţia European ă pentru Managementul 
Cooperării Operaţionale la Frontierele Externe va fi consolidat ă, iar statele membre 
vor fi sus ţinute în solu ţionarea problemei migra ţiei ilegale prin intermediul unui 
sistem european de supraveghere. Comisia va continua totodat ă să dezvolte 
dimensiunea extern ă printr-un program de ac ţiune care trateaz ă simultan 
problematicile migra ţiei şi dezvoltării, în special în ceea ce prive şte Africa. 
2.2. Prosperitate 
Astfel cum s-a men ţionat anterior, reducerea schimb ărilor climatice şi adaptarea la 
acestea, dezvoltarea unei politici energetice pentru Europa şi punerea în aplicare a 
Strategiei de la Lisabona vor contribui semnificativ la prosperitatea UE în 2008. 
Existenţa unor servicii de transport convenabile şi viabile în ceea ce prive şte 
mediul  reprezint ă o condi ţie pentru exploatarea la maxim a poten ţialului pie ţei 
interne. Pentru reducerea impactului nega tiv al sectorului transporturilor asupra 
mediului, Comisia va propune un Plan de ac ţiune privind trans portul urban, o Carte 
albă pentru promovarea competitivit ăţii şi eficienţei transportului maritim datorit ă 
includerii în lan ţul logistic a transportului maritim pe distan ţe scurte, precum şi o 
propunere legislativ ă pentru limitarea emisiilor de oxid de nitrogen provenite din 
transporturile aeriene. 
Învăţarea continu ă rămâne un element crucial al Strategiei de la Lisabona. Aceasta 
este esenţială competitivit ăţii şi capacităţii de inser ţie profesional ă şi promoveaz ă, de 
asemenea, dezvoltarea profesional ă, cetăţenia activ ă şi incluziunea social ă. 
Cercetarea şi dezvoltarea tehnologic ă reprezint ă cheia promov ării dezvolt ării 
durabile şi a inovaţiei şi garanteaz ă că Europa va r ămâne o societate competitiv ă şi 
prosperă pe viitor. Al 7-lea Program-cadru european (FP7) joac ă un rol esen ţial în 
 
RO 7   RO ceea ce prive şte susţinerea cercet ării europene şi stimularea cooper ării în Uniune. 
Acesta reprezint ă un element crucial pentru sus ţinerea consolid ării Spaţiului 
European de Cercetare (ERA), pe care Comisia va încerca s ă îl extind ă. O 
component ă centrală a programului FP7 o reprezint ă Consiliul European de 
Cercetare (CEC). Începând cu anul 2008, CEC va fi asistat de o agen ţie executiv ă 
care îi va permite s ă îşi îndeplineasc ă pe deplin rolul s ău de agen ţie de finan ţare 
paneuropean ă pentru „cercetarea de frontier ă”. Gestionarea altor componente ale FP7 
va fi optimizat ă prin intermediul altei agen ţii executive. Vor fi realizate lucr ări 
pregătitoare pe parcursul anului  în scopul de a permite Institutului European 
pentru Tehnologie (IET)  să devină operaţional în 2009. IET va contribui la 
eliminarea decalajelor din domeniul inova ţiei dintre UE şi principalii s ăi concuren ţi, 
prin intermediul cercet ării strategice şi a educa ţiei. În decursul acestui an vor fi 
adoptate câteva ini ţiative europene în domeniul cercet ării, în sprijinul unor ini ţiative-
cheie precum Strategia de la Lisabona şi al unor domenii majore de ac ţiune cum ar fi 
competitivitatea industrial ă, energia, mediul, s ănătatea, politica maritim ă, securitatea 
şi transportul. 
În baza rezultatelor analizei pie ţei unice, care va fi prezentat ă în 2007, Comisia va 
avansa propuneri legislative care s ă permită cetăţenilor şi societăţilor comerciale, în 
special întreprinderilor mici şi mijlocii (IMM), s ă beneficieze pe deplin de 
avantajele pie ţei interne . Iniţiativele pot include, de exemplu, propuneri în 
domeniile serviciilor financiare şi ale drepturilor de proprietate intelectual ă. Este 
necesară consolidarea controlului în ceea ce prive şte aplicarea legisla ţiei în domeniul 
concurenţei, vizând în special cele mai d ăunătoare practici anticoncuren ţiale şi tipuri 
de ajutoare de stat, precum şi în domeniul liberei circula ţii a capitalurilor. Propuneri 
specifice vor fi înaint ate referitor la o Baz ă de impozitare consolidat ă comună pentru 
corporaţii (CCCTB), iar punerea în practic ă a Strategiei UE priv ind brevetele va fi 
monitorizat ă îndeaproape. Un alt domeniu pent ru care Comisia va înainta noi 
propuneri în 2008 va fi consolidarea încrederii şi promovarea protec ţiei 
consumatorului . Astfel de ini ţiative pot include dispozi ţii legislative privind 
principalele drepturi contractuale şi căi de atac la dispozi ţia consumatorilor, precum 
şi potenţiala extindere a domeniului de aplicare a normelor UE de protec ţie a 
consumatorului la programele de calculator şi la date (de exemplu muzic ă şi filme) 
achiziţionate sau desc ărcate de pe internet. 
În funcţie de rezultatele consult ării privind Cartea verde şi a Planului de ac ţiune 
pentru 2007, o serie de ini ţiative vor fi lansate pentru impulsionarea Politicii 
maritime a EU , în vederea  încurajării locurilor de munc ă şi a creşterii economice în 
zonele de coast ă şi maritime de o manier ă viabilă din punct de vedere al mediului. Se 
va acorda aten ţie temelor transversale legate de alte politici de ac ţiune, inter alia  
guvernarea maritim ă internaţională, cercetarea marin ă, competitivitatea industriilor 
din sectorul maritim, pescuitul şi acvacultura, supravegherea şi culegerea datelor, 
spaţiul maritim comun al UE creat în cadrul politicii de transport, securitatea (de 
exemplu controlul la frontiera maritim ă - vezi ac ţiunile de la punctul 2.4) şi mediul, 
aşa cum sunt prezentate în strategia maritim ă a UE. 
 
RO 8   RO Prosperitate: ac ţiuni-cheie pentru 2008  
Strategia de la Lisabona pentru cre ştere economic ă şi locuri de munc ă 
• Raport strategic şi măsuri de punere în aplicare a pr imului ciclu al Strategiei de 
la Lisabona revizuite 
Energie şi transport 
• Punerea în practic ă şi continuarea pachetului legislativ de m ăsuri privind 
energia şi schimbările climatice 
• Începerea ac ţiunilor necesare pentru crearea unei re ţele europene de gaz şi 
electricitate 
• Iniţiative adoptate în aplicarea Planului strategic european privind tehnologiile 
energetice, în speci al în ceea ce prive şte sursele de en ergie regenerabil ă, tehnologiile 
durabile de combustie a carbonului şi gestionarea de şeurilor nucleare 
• Revizuirea sistemului de stocuri de petrol ale UE 
• Planul de ac ţiune al UE privind transportu l urban, cu accent pe protec ţia 
mediului 
• Propunere legislativ ă pentru limitarea emisiilor de oxid de nitrogen provenite 
din transporturile aeriene 
• Propunere legislativ ă pentru reducerea emisiilor provenite de la nave 
• Cartea alb ă privind spa ţiul maritim european comun de promovare a 
transportului maritim 
• Consolidarea agen ţiilor pentru siguran ţa transporturilor, în scopul complet ării 
normelor privind siguran ţa în transporturi 
Abordare global ă a fenomenului migra ţionist 
• Directive privind migra ţia pe piaţa muncii, cu accent pe condi ţiile de intrare şi 
de şedere a lucr ătorilor sezonieri şi a stagiarilor remunera ţi 
Educaţie, cercetare şi inovaţie 
• Înfiin ţarea de agen ţii executive în scopul  de a ajuta Consiliul European de 
Cercetare (CEC) s ă devină pe deplin opera ţional şi de a optimiza punerea în practic ă 
a activităţilor în cadrul programului FP7 
• Acţiuni pregătitoare - numirea consiliului de administra ţie şi selecţia primelor 
comunităţi ale cunoa şterii şi inovaţiei (CCI) - în scopul de a ajuta Institutul European 
pentru Tehnologie (IET) s ă devină pe deplin opera ţional  
 
RO 9   RO  
 
Piaţa unică 
• Propuneri, în special de natur ă legislativ ă, ca urmare a concluziilor Analizei 
pieţei unice 
• Măsuri de punere în aplicare a St rategiei UE privind brevetele  
• Propunere privind autorizarea întreprinde rilor de a utiliza Baza de impozitare 
consolidat ă comună pentru corpora ţii (CCCTB) în cadrul activit ăţilor acestora, 
desfăşurate la nivelul UE 
Uniunea economic ă şi monetar ă 
• Evaluarea strategic ă a UEM dup ă zece ani şi propuneri pentru îmbun ătăţirea 
funcţionării acesteia 
Consolidarea încrederii şi protecţiei consumatorului 
• Iniţiative legislative pent ru consolidarea protec ţiei consumatorului, de exemplu 
în ceea ce prive şte drepturile contractuale şi căile de atac la dispozi ţia consumatorilor 
Politica şi supravegherea maritim ă 
• Adoptarea unor ini ţiative pentru implementarea Politicii maritime a UE 
2.3. Solidaritate 
După cum s-a men ţionat anterior, abordarea problematicii schimb ărilor climatice va 
continua s ă fie o sarcin ă important ă a UE pentru 2008, în spiritul solidarit ăţii la 
nivelul Europei cu ţările din exteriorul acesteia şi cu genera ţiile viitoare. 
Punerea în practic ă a legisla ţiei privind înregist rarea, evaluarea şi autorizarea 
produselor chimice ( REACH ) va reprezenta un test-cheie pentru demonstrarea 
capacităţii Europei de a îmbun ătăţi competitivitatea industriei europene, ameliorând 
totodată starea de s ănătate şi mediul oferit cet ăţenilor europeni.  
În 2008, Politica Agricol ă Comună (PAC) revizuit ă va face obiectul unui „bilanţ al 
sănătăţii” pentru a verifica dac ă reforma din 2003 poate fi pus ă la punct şi pentru a 
pregăti elaborarea viitoarei PAC şi a priorit ăţilor acesteia. Anul 2008 va fi, de 
asemenea, primul an de instituire a unei Organizări comune unice a pie ţei, care 
reprezintă un pas semnificativ spre simplificare, precum şi de punere în aplicare a 
reformei în sectoarele vi niviticol, al fructelor şi legumelor şi al bumbacului. În ceea 
ce priveşte politica comun ă în domeniul pescuitului (PCP ), Comisia va proceda la o 
redefinire major ă a cadrului de control, în  vederea unei mai bune aplic ări a acestuia 
la nivelul Uniunii. 
Având la baz ă rezultatele analizei realit ăţii sociale şi evaluarea intermediar ă 
referitoare la punerea în practic ă a Agendei sociale, ambele urmând s ă fie prezentate 
în 2007, Comisia va propune ini ţiative care s ă promoveze solidaritatea şi accesul 
cetăţenilor la drepturi şi oportunit ăţi. Ca o m ăsură ce urmeaz ă Anului european al 
 
RO 10   RO egalităţii şanselor pentru to ţi (2007), Comisia va extinde şi consolida politica sa 
referitoare la egalitatea de şanse. În special, aceasta va propune noi iniţiative menite 
să prevină şi să combată discriminarea din afara pie ţei muncii  - bazată pe sex,  
apartenen ţă religioasă, convingeri, handicapuri, vârst ă sau orient ări sexuale şi care să 
conducă la o mai bun ă reconciliere între via ţa de familie şi cea profesional ă. 
Propunerile de promovare a solidarit ăţii sociale vor include posibile interven ţii din 
partea Fondul European pentru Adaptare la Globalizare , instituit pentru a 
completa eforturile statelor membre de a sus ţine lucrătorii intra ţi în şomaj ca urmare 
a deschiderii pie ţei muncii s ă îşi găsească noi locuri de munc ă şi să şi le păstreze. 
Comisia va înainta noi propuneri privind modul de  asigurare a adaptabilit ăţii şi 
flexibilităţii pieţei europene a muncii, asigurând totodat ă un nivel ridicat de protec ţie 
socială („flexicuritate” ). Ca urmare a raportului st rategic privind Agenda de la 
Lisabona, aceste propuneri s-ar  putea reflecta în Orient ările generale integrate 
revizuite, împreun ă cu o aten ţie deosebit ă acordată abordării problemelor legate de 
şomaj şi munca nedeclarat ă. 
2008 va fi un an crucial pentru Politica european ă de coeziune  deoarece va fi 
primul an complet de punere în aplicare a noilor Programe opera ţionale 2007-2013. 
Comisia va face totodat ă o analiz ă a rezultatelor concrete ob ţinute în beneficiul 
cetăţenilor în cadrul programelor 2000-2006. 
Pentru promovarea şi protecţia drepturilor fundamentale şi a cetăţeniei europene , 
Comisia va propune m ăsuri suplimentare care vizeaz ă protecţia consular ă a 
cetăţenilor UE care c ălătoresc în afara grani ţelor Uniunii. Drepturile fundamentale 
vor fi promovate punându-se un accent deosebit pe drepturile copilului  şi vor fi 
susţinute de propuneri specifice avâ nd ca obiect lupta împotriva s ărăciei copiilor. 
Comisia va propune, de asemenea, un nou program de protec ţie a copiilor, prin 
intermediul internetului şi a noilor mijloace media. 
Cu o experien ţă solidă dobândit ă la nivelul UE în ceea ce prive şte traficul ilicit de 
droguri, Comisia va prezenta totodat ă şi un Plan de ac ţiune antidrog al UE  pentru 
perioada 2009-2012. 
Comisia va lansa noi ini ţiative pentru promovarea multilingvismului în colaborare 
cu statele membre, ini ţiative care reflect ă diversitatea cultural ă şi lingvistic ă a UE şi 
contribuie la prosperita tea acesteia. Aceste ini ţiative vizeaz ă creşterea gradului de 
sensibilizare a cet ăţenilor faţă de beneficiile oferite de înv ăţarea limbilor în materie 
de competitivitate, ocupare a for ţei de munc ă şi înţelegere intercultural ă. În cele din 
urmă, Comisia va gestiona ac ţiunile desf ăşurate în 2008, în cadrul Anului european 
al dialogului intercultural  în sprijinul diversit ăţii culturale şi lingvistice şi al 
promovării cetăţeniei europene active.  
Solidaritate: ac ţiuni-cheie pentru 2008  
Schimbări climatice, mediu şi alte iniţiative în acest domeniu 
• Angajamente de reducere a emisiilor de CO 2 după 2012 în UE la un nivel 
viabil, în vederea preg ătirii Conferin ţei părţilor la Conven ţia Organiza ţiei Naţiunilor 
Unite privind schimb ările climatice, care va avea loc în 2009  
 
RO 11   RO • Iniţiative de promovare a adapt ării la provoc ările mediului şi de încurajare a 
unei produc ţii şi a unui consum durabile 
• Punerea în aplicare a legisla ţiei REACH şi lansarea activit ăţii Agenţiei 
Europene pentru Produse Ch imice de la Helsinki 
• Comunicare privind Monitorizarea Global ă pentru Mediu şi Securitate 
(GMES) 
Agricultur ă şi Politica în domeniul pescuitului   
• Prezentarea „bilan ţului de s ănătate” al reformelor privind Politica Agricol ă 
Comună (PAC), întreprinse în perioada 2003-2004 
• Instituirea unei Organiz ări comune unice a pie ţei în domeniul agriculturii 
• Redefinirea major ă a cadrului legislativ şi de control de aplicare a Politicii 
comune în domeniul pescuitului (PCP) 
Solidaritate social ă 
• Aplicarea Fondului Social European şi a Fondul European pentru Adaptare la 
Globalizare  
• Propuneri de clarificare a aplic ării legisla ţiei comunitare în domeniul 
serviciilor sociale, înso ţite de eventuale criterii de calita te valabile la nivelul UE în 
ceea ce prive şte serviciile sociale de interes general, în aplicarea C ărţii albe a 
Comisiei 
• Iniţiative menite s ă modernizeze dreptul european al muncii, îndeosebi în ceea 
ce priveşte flexicuritatea 
Egalitate de şanse 
• Iniţiative pentru combaterea discrimin ării din afara pie ţei muncii 
• Iniţiative care vizeaz ă reconcilierea vie ţii de familie cu cea profesional ă 
Politica de coeziune 
• Analiza strategic ă a rezultatelor programelor politicii de coeziune în perioada 
2000-2006 
Consolidarea cet ăţeniei europene şi protecţia drepturilor fundamentale 
• Propuneri privind protec ţia consular ă a cetăţenilor UE 
• Promovarea drepturilor copilului prin intermediul Forumului privind drepturile 
copilului 
• Lansarea unui program de protec ţie a copiilor prin intermediul internetului şi a 
noilor mijloace media (2009-2013) 
 
RO 12   RO • Justiţie şi afaceri interne 
• Planul de ac ţiune antidrog al UE (2009-2012) 
• Planul privind politica azilului pentru preg ătirea celei de-a doua faze a 
Sistemului european comun în materie de azil 
• Propunere legislativ ă în domeniul maselor succesorale şi testamentare 
• Comunicare privind bloc area conturilor bancare 
Dialog intercultural şi multilingvism 
• Strategie de promovare a multilingvism ului în cooperare cu statele membre  
• Acţiuni pentru Anul european al dialogului intercultural  
2.4. Securitate şi libertate 
Asigurarea liberei circula ţii a persoanelor pe teritoriul Uniunii Extinse reprezint ă 
un obiectiv-cheie pentru UE. Fina lizarea Sistemului de informa ţii Schengen de a 
doua genera ţie (SIS II) ar trebui s ă faciliteze aderarea unor noi state membre la 
spaţiul Schengen începând cu anul 2008. 
Programul de la Haga (2005-2009) r ămâne cadrul de referin ţă pentru consolidarea 
cooperării în vederea promov ării libertăţii, securit ăţii şi justiţiei în UE. Ac ţiuni 
suplimentare vor fi întreprinse în ceea ce prive şte lupta împotriva criminalit ăţii 
organizate şi a terorismului , inclusiv m ăsuri care s ă faciliteze schimbul de 
informaţii între autorit ăţile însărcinate cu aplicarea legii şi de măsuri de prevenire a 
fenomenului de radicalizare. 
Comisia va propune totodat ă măsuri suplimentare pentru promovarea siguran ţei şi 
sănătăţii cetăţenilor UE, inclusiv m ăsuri care s ă consolideze cooperarea existent ă în 
materie de protecţie civilă şi eforturi de dezvoltare şi control al aplic ării standardelor 
UE în materie de siguranţă alimentar ă, sănătate şi bunăstare a animalelor şi de 
sănătate a plantelor . Controlul vamal, în special cel legat de lupta împotriva 
falsificării produselor, va fi sp orit în vederea promov ării siguran ţei şi protecţiei 
consumatorilor. De asemenea, se va efectua o analiz ă a cadrului legislativ al UE 
pentru produsele farmaceutice, care vizeaz ă siguranţa medicamentelor, furnizarea de 
informaţii clare pacien ţilor, precum şi accesul la servicii de s ănătate şi la produse 
medicale avantajoase şi de calitate . 
În 2008, Comisia va viza în special protec ţia infrastructurilor critice de comunica ţii şi 
informaţii şi va răspunde provoc ărilor în materie de protec ţie a vieţii private şi de 
securitate a noilor re ţele de comunica ţii. 
 
RO 13   RO Securitate şi libertate: ac ţiuni-cheie pentru 2008  
Libertatea de mi şcare şi gestionarea frontierelor externe ale UE 
• Realizarea Sistemului de informa ţii Schengen de a doua genera ţie (SIS II) care 
permite aderarea de noi state membre la spa ţiul Schengen 
• Noi m ăsuri de gestionare a frontierelor externe ale UE, inclusiv dezvoltarea 
suplimentar ă a Agenţiei Europene pentru Managementul Cooper ării Operaţionale la 
Frontierele Externe (FRONTEX), re ţele îmbun ătăţite de control la frontierele 
maritime şi instituirea unui sistem europ ean de supraveghere care s ă ajute statele 
membre s ă gestioneze fluxurile de imigran ţi ilegali, în continu ă creştere. 
• Lansarea unui Sistem de informa ţii privind vizele (VIS), premerg ător politicii 
comune în materie de vize 
Lupta împotriva criminalit ăţii organizate şi a terorismului 
• Crearea unei baze de date central izate pentru amprente digitale 
• Lansarea unei politici de lupt ă împotriva radicaliz ării violente 
• Consolidarea cooper ării între statele membre prin EUROJUST, în ceea ce 
priveşte investigarea şi urmărirea penal ă a formelor grave de criminalitate organizat ă 
la frontiere 
Protecţie civilă 
• Consolidarea mecanismului comunitar de protec ţie civilă al UE şi dezvoltarea 
unei strategii integrate pentru prevenirea dezastrelor pe teritoriul UE sau în ţările care 
participă la acest mecanism  
Sănătate şi securitate 
• Recomandare privind siguran ţa pacienţilor şi calitatea serviciilor de s ănătate 
• Asigurarea conformit ăţii cu standardele UE în materie de siguran ţă alimentar ă, 
sănătate şi bunăstare a animalelor şi de sănătate a plantelor 
• Crearea unui cadrul legal pentru evaluarea, de c ătre Autoritatea European ă 
pentru Siguran ţa Alimentar ă (AESA), a riscurilor provo cate de produsele alimentare 
pentru animale şi furajele modificate genetic 
• Revizuirea cadrului legal privind produsele farmaceutice 
• Modernizarea legisla ţiei referitoare la aparatura medical ă, în scopul 
îmbunătăţirii siguran ţei pacienţilor şi a utilizatorului acesteia , asigurându-se astfel un 
cadru clar de reglementare 
• Iniţiativă privind telemedicina pentru gestionarea bolilor cronice 
(supravegherea s ănătăţii la domiciliu) 
 
RO 14   RO • Dezvoltarea unei infrastructuri pentru  prevenirea crizelor în domeniul s ănătăţii 
şi siguranţei 
Protecţia infrastructurilor critice de comunica ţii şi informa ţii şi consolidarea 
încrederii cet ăţenilor  
• Iniţiativă privind protec ţia infrastructurilor critice de comunica ţii şi informaţii 
• Iniţiativă privind respectarea vie ţii private şi încrederea în societatea 
informaţională 
2.5. Europa ca partener mondial 
Europa trebuie s ă se străduiască în continuare s ă acţioneze pe scena interna ţională ca 
o singură voce puternic ă şi unită, bazându-se pe valorile şi obiectivele noastre 
comune , în coeren ţă totală cu politicile noastre interne,  prin exploatarea la maximum 
a tuturor avantajelor şi politicilor aflate la dispozi ţia sa, în vederea protej ării 
intereselor Uniunii. Aceste interese cuprind politica extern ă şi de securitate comun ă 
(PESC), politica european ă de securitate şi de apărare (PESA), politica comercial ă 
comună, politica de dezvoltare, ajutorul umanitar şi dimensiunea extern ă a politicilor 
interne. În paralel, legăturile dintre politicile interne şi externe  se consolideaz ă. 
Acesta este în mod evident cazul competitivit ăţii, deoarece politicile interne coerente 
şi bine elaborate şi o piaţă internă eficientă în cadrul UE vor influen ţa capacitatea 
întreprinderilor europene de a fi competitive la nivel mondial. Politicile esen ţiale, 
precum cele care vizeaz ă problemele legate de schimb ările climatice şi de 
biodiversitate, de schimb ările demografice şi de migra ţie, de terorism şi de 
criminalitatea organizat ă sau de nevoile de energie pot  fi abordate doar în context 
global. 
Negocierile de aderare  vor fi continuate pe baza consensului reînnoit privind 
extinderea şi a normelor consolidate care guverneaz ă procesul de aderare, convenite 
de Consiliul European din decembrie 2006. Progresele din Balcanii de Vest  în 
perspectiva unui viitor în Uniunea European ă includ punerea în ap licare a acordului 
privind viitorul statut al Kosovo. Un r ezultat pozitiv este, de asemenea, foarte 
important pentru îmbun ătăţirea substan ţială a progreselor realizate de Serbia pe calea 
aderării la UE. 
Obiectivele principale, precum politica european ă de vecin ătate, strategia pentru 
Africa, consensul european privind dezvoltarea şi agenda privind competitivitatea 
Europei într-o economie mondializat ă constituie în continuare cadrul pentru ini ţiative 
importante.  
Politica european ă de vecin ătate se va sprijini pe evaluarea anual ă a progreselor, 
care trebuie realizat ă la sfârşitul lui 2007. Se va acorda o aten ţie special ă punerii în 
aplicare a programelor sectoriale în domeniile migra ţiei, educa ţiei şi energiei, 
precum şi consolid ării relaţiilor comerciale şi integrării economice şi facilitării 
mobilităţii. De asemenea, trebuie promovat ă o cooperare regional ă mai strâns ă în 
regiunea M ării Negre. 
Trebuie s ă se intensifice eforturile  de dezvoltare a unor legături politice şi 
economice mai apropiate cu diferi ţi parteneri la nivel mondial  – inclusiv cu 
 
RO 15   RO Rusia, Ucraina, Japonia, Coreea, China, India, ASEAN (Asocia ţia Naţiunilor din 
Asia de Sud-Est) şi America Latin ă. Parteneriatul transatlantic trebuie consolidat şi 
adaptat în mod constant la evolu ţia provoc ărilor comune, astfel încât s ă reflecte 
calitatea rela ţiilor dintre popoarele noastre şi a responsabilit ăţii noastre în ceea ce 
priveşte contribu ţia la crearea unui cadru interna ţional favorabil p ăcii, securit ăţii, 
prosperităţii şi dezvoltării durabile.  
Uniunea depune eforturi substan ţiale pentru a garanta încheierea şi punerea în 
aplicare cu succes a Rundei Doha pentru dezvoltare  din cadrul negocierilor privind 
comerţul mondial. Aces t cadru interna ţional va fi completat prin negocieri bilaterale 
în vederea încheierii unei noi genera ţii de acorduri de liber schimb cu economii 
emergente importante. Pentru atingerea obiectivelor noii agende a Comisiei privind 
rolul Europei pe plan mondial, se va acorda o aten ţie special ă obţinerii de rezultate în 
ceea ce prive şte îmbunătăţirea accesului pe pia ţă, eficienţa instrumentelor de ap ărare 
comercial ă şi consolidarea protec ţiei drepturilor de proprietate intelectual ă.  
UE va consolida rela ţiile sale institu ţionale cu Africa la toate nivelurile şi în special 
cu Uniunea African ă (UA). UE şi UA vor elabora o strategie comun ă UE-Africa, în 
vederea definirii noilor priorit ăţi în relaţiile UE cu Africa, strategie care va fi pus ă în 
aplicare dup ă summit-ul UE-Africa. În 2008 va în cepe punerea în aplicare a celui de-
al zecelea Fond European de Dezvoltare  (FED) – un cadru fundamental pentru 
cooperare şi finanţare între Europa şi ţările din Africa, zona Caraibelor şi Pacific 
(ACP). FED va furniza 22,7 miliarde EUR în perioada 2008-2013. De asemenea, UE trebuie să favorizeze crearea de sinergii cu acordurile de parteneriat economic 
(APE), care vor începe s ă fie puse în aplicare în 2008 şi care reprezint ă o piatră de 
temelie a integr ării regionale a ţărilor ACP şi a dezvolt ării lor în general. 
Este necesar s ă se continue eforturile de stabilizare şi de reconstruc ţie în Orientul 
Mijlociu şi în Asia de Sud şi de consolidare a capacit ăţilor Uniunii de prevenire a 
conflictelor, de reac ţie în situa ţii de criz ă şi de consolidare a p ăcii, prin utilizarea 
coordonat ă a tuturor instrumentelor dis ponibile. Comisia va continua s ă consolideze 
capacitatea Uniunii de a reac ţiona în caz de dezastre şi crize prin utilizarea 
coordonat ă a tuturor instrumentelor disponibile , inclusiv prin aj utorul de urgen ţă şi 
ajutoarele umanitare. Observarea electoral ă şi punerea în aplicare în mod eficient a 
altor programelor privi nd drepturile omului şi de democratizare vor reprezenta 
contribuţii majore la promovarea valorilor no astre fundamentale în afara Uniunii 
Europene.  
Mai mult, UE trebuie s ă-şi respecte în continuare angajamentele privind 
îmbunătăţirea coerenţei, eficien ţei şi vizibilit ăţii acţiunilor sale externe . Comisia 
va continua s ă dezvolte o cultur ă politică şi diplomatic ă în cadrul serviciilor sale 
externe.  
Europa ca partener mondial: ac ţiuni-cheie pentru 2008  
Extindere 
• Continuarea negocierilor de aderare cu Croa ţia şi Turcia, pe baza consensului 
reînnoit privind extinderea Uniunii 
 
RO 16   RO • Gestionarea consecin ţelor acordului privind vi itorul statut al Kosovo şi a 
implicaţiilor acestuia cu privire la rela ţiile cu ţările din regiune 
• Punerea în aplicare a actualei re ţele de acorduri de stabilizare şi asociere şi 
evoluţia procesului de stabilizare şi asociere cu Serbia 
Politica european ă de vecinătate şi Rusia 
• Progrese semnificative c ătre încheierea unui nou acord cu Rusia sau punerea în 
aplicare a unui astfel de acord  
• Progrese semnificative c ătre încheierea unui acord consolidat cu Ucraina  
• Lansarea negocierilor privind încheierea unor acorduri care s ă înlocuiasc ă 
acordurile de parteneriat şi cooperare (APC) cu Armeni a, Azerbaidjan, Georgia şi 
Moldova  
• Intensificarea rela ţiilor cu Algeria, Belarus, Libia şi Siria, în func ţie de evolu ţia 
situaţiei politice. 
• Men ţinerea contribu ţiilor Uniunii Europene la pr ocesul de pace din Orientul 
Mijlociu şi a ajutorului acordat Autorit ăţii Palestiniene.  
La nivel mondial 
• Încheierea şi punerea în aplicare a Rundei Doha pentru dezvoltare 
• Adoptarea de m ăsuri în aplicarea rezultatelor reuniunii la nivel înalt UE-UA 
din 2007 
• Lansarea punerii în aplicare a acordurilor de parteneriat economic şi a celui de-
al zecelea Fond European de Dezvoltare (FED) 
• Dezvoltarea cooper ării cu ACP şi cu alte ţări în curs de dezvoltare, în special în 
domenii precum energia şi migraţia, în conformitate cu planul de ac ţiune privind 
schimbările climatice şi cooperarea pentru dezvoltare şi cu abordarea migra ţiei la 
nivel mondial 
• Adoptarea de m ăsuri în aplicarea rezultatelor reuniunii la nivel înalt UE-UA 
din 2007 şi consolidarea rela ţiilor politice, economice şi comerciale cu Statele Unite 
• Progrese c ătre sau încheierea negocierilor privind acordurile cu partenerii 
strategici ai UE, China şi India, precum şi cu alţi parteneri din Asia (ASEAN, Coreea 
de Sud) şi din America Latin ă (Comunitatea Andin ă, America Central ă) 
• Revizuirea rela ţiilor cu Brazilia ţinând seama de importan ţa acestora în 
negocierea unui acord de as ociere, inclusiv a unui aco rd de liber schimb, cu 
MERCOSUR şi încheierea/punerea în  aplicare a acordurilo r de asociere cu 
Comunitatea Andin ă şi cu Comunitatea Central American ă 
 
RO 17   RO • Consolidarea cooper ării cu principalele ţări produc ătoare, de tranzit şi 
consumatoare, inclusiv în ceea ce prive şte promovarea energiei durabile şi a 
eficienţei energetice 
• Men ţinerea angaj ării UE în Afganistan şi a contribu ţiei sale la stabilitatea din 
zona Golfului, punând accentul pe Iran şi Irak 
2.6. O mai bun ă legiferare – un loc central în activit ăţile cotidiene ale Comisiei 
Simplificarea şi îmbunătăţirea cadrului de reglementare pentru întreprinderile şi 
cetăţenii UE au reprezentat o prioritate major ă a Comisiei înc ă de la începutul 
mandatului acesteia. În 2006, Comisia a întreprins o analiz ă strategică a programului 
„o mai bun ă legiferare”. În 2007 se vor aduce îmbun ătăţiri sistemului de evaluare a 
impactului, se va lansa un program de ac ţiune destinat s ă elimine povara 
administrativ ă inutilă care decurge din legisla ţie la nivel comunitar şi naţional şi se 
va pune în aplicare programul de simp lificare actualizat. Realizarea acestor ac ţiuni va 
constitui obiectivul principal pentru 2008.  
Rezultatele evalu ării externe a sistemului de evalua re a impactului al Comisiei – 
preconizate pentru luna martie 2007 – şi învăţămintele trase din activitatea 
Comitetului de evaluare a impactului  vor permite Comisiei s ă stabileasc ă ce 
aspecte necesit ă îmbunătăţiri în ceea ce prive şte orientările sale interne şi sprijinul 
acordat. În 2008, Parlamentul European, Consiliul şi Comisia trebuie s ă evalueze 
punerea în aplicare a abord ării comune interinstitu ţionale privind evaluarea 
impactului, adoptat ă la mijlocul anului 2006. Exerci ţiul de măsurare a costurilor 
administrative prev ăzut în programul de ac ţiune adoptat în ianuarie 2007 se va 
încheia în noiembrie 2008. În colaborare cu  statele membre, Comisia va continua s ă 
depună eforturi serioa se în vederea ob ţinerii unor reduceri semnificative şi uşor de 
demonstrat ale poverilor administrati ve suportate de întreprinderile UE . 
În 2008, va continua punerea în aplicare a ini ţiativelor expuse în programul 
multianual de simplificare, incluzând progresiv un num ăr din ce în ce mai mare de 
propuneri de simplificare pentru a redu ce sarcinile administ rative. Tot în 2008 se va 
finaliza programul Comisiei de codificare a ansamblului legisla ţiei existente în 
toate limbile oficiale. 
În continuarea Comunic ării privind aplicarea legisla ţiei comunitare care trebuie 
adoptată în 2007, una dintre priorit ăţile Comisiei în 2008 r ămâne consolidarea 
aplicării legisla ţiei comunitare, inclus iv prin ameliorarea dialogului cu statele 
membre pentru a asigura o punere în aplicare eficient ă, echitabil ă, cu respectarea 
termenelor.  
2.7. Îmbun ătăţirea comunic ării şi priorităţile în materie de comunicare pentru 2008  
Comunicarea cu cet ăţenii privind problematicile europene r ămâne o sarcin ă esenţială 
pentru Comisia European ă în 2008. Departamentele din Bruxelles ale Comisiei, 
reprezentan ţele Comisiei şi delegaţiile acesteia în ţările terţe vor depune eforturi 
constante pentru îndeplinirea acestei sarcini. 
În 2008, principalele priorit ăţi în materie de comunicare trebuie s ă reflecte 
priorităţile politice stabilite în Strategia politic ă anuală, precum şi rezultatele 
 
RO 18   RO cercetărilor privind interesele cet ăţenilor şi recenta experien ţă de comunicare 
eficientă dobândită.  
Cercetări recente arat ă că principalele motive de îngrijorare ale cet ăţenilor UE sunt 
reprezentate de dimensiunea social ă a UE în contextul globalizării (în special 
ocuparea for ţei de munc ă şi teama de şomaj) şi de migraţie. Interesul fa ţă de 
energie şi faţă de schimbările climatice  este în cre ştere. În mod evident, provoc ările 
precum globalizarea şi realizarea dezvolt ării durabile în cele trei dimensiuni ale sale 
(economic ă, socială şi de mediu) vor trebui integrate în  orice prioritate în materie de 
comunicare. 
Experienţa trecută a identificat urm ătoarele elemente esen ţiale pentru succesul 
strategiilor de comunicare: 
• Alegerea unor problematici specifice  cu care cet ăţenii pot s ă se identifice mai 
uşor. Institu ţiile europene trebuie s ă joace un rol pregnant în domeniile care fac 
obiectul strategiei de comunicare. 
• Comunicarea trebuie s ă se facă pe plan local , iar mesajul trebuie adaptat în 
funcţie de diferitele segmente ale publicului, sectoare sau ţări.  
• O programare şi o coordonare eficiente  sunt esen ţiale.  
Pe baza celor men ţionate anterior şi pe baza priorit ăţilor politice definite în SPA 
2008, Comisia trebuie s ă-şi concentreze eforturile asupra urm ătoarelor priorit ăţi în 
materie de comunicare: 
Priorităţi în materie de comunicare prev ăzute pentru 2008 
• Revizuirea bugetului 
• Analiza pie ţei unice 
• Analiza realit ăţii sociale 
• Migra ţie 
• Reglementare institu ţională 
• Energia şi schimbările climatice 
• Rolul UE pe plan mondial 
Comisia î şi va continua şi consolida eforturile de  ameliorare a comunic ării privind 
problematicile Europei în toate domeniile politice, concentrându- şi în acela şi timp 
eforturile şi resursele pe priorit ăţile esenţiale.  
 
RO 19   RO 3. P ARTEA II: CADRUL  GENERAL  AL RESURSELOR  UMANE  ŞI 
FINANCIARE  PENTRU  2008 
3.1. Resurse umane 
3.1.1. Consolidarea legat ă de extindere 
Pe baza evalu ării Comisiei, autoritatea bugetar ă a aprobat recrutarea a 3 960 de 
persoane suplimentare necesare în peri oada 2003-2008, pentru a permite Comisiei 
să-şi extindă activitatea la cele zece noi state membre şi să-şi asume 
responsabilit ăţile institu ţionale. În 2008, Comisia va solicita recrutarea ultimei tran şe 
suplimentare, cuprinzând 640 de persoane , în vederea atingerii ritmului s ău normal 
de funcţionare. În conformitate cu cele prezentate în Comunicarea privind 
consecinţele aderării Bulgariei şi României asupra resurselor umane, evaluate la 850 
noi membri ai personalului în perioada 2006-2009, Comisia solicit ă crearea a 250 de 
noi posturi în 2008. Tot pe ntru 2008, Comisia solicit ă recrutarea a 890 de noi 
membri ai personalului pentru a face fa ţă creşterii sarcinilor sale ca urmare a 
extinderii şi pentru a urm ări cele patru priorit ăţi ale politicii sale atunci când acestea 
sunt legate de o Uniune extins ă. De asemenea, Comisia va supraveghea îndeaproape, 
pe tot parcursul anului, recrutarea cet ăţenilor din noile state membre, pentru a se 
asigura că departamentele sale îndeplinesc obiectivele privind recrutarea stabilite de 
aceasta pentru UE-12. În 2008, alocarea final ă a resurselor în cadrul departamentelor 
va fi, de asemenea, revizuit ă în func ţie de performan ţelor individuale ale 
departamentelor în îndeplin irea acestor obiective în 2007.  
3.1.2. Contribu ţia la o rezerv ă centrală 
Dincolo de aceste noi posturi, Comisia va redistribui în mod activ efectivele de 
personal pentru a pune în aplicare ini ţiativele prioritare, inde pendent de extindere. 
Printre aceste priorit ăţi, Comisia inten ţionează să deschidă şi să modernizeze un 
număr de delega ţii, precum şi să consolideze re ţeaua existent ă. Se va acorda o aten ţie 
corespunz ătoare auditului şi sarcinilor legate de audit în sectorul cercet ării. 
Identificarea priorit ăţilor negative şi posibilit ăţile de redistribuire intern ă au 
reprezentat un element fundament al pentru evaluarea solicit ărilor de noi resurse 
formulate de departamente. Comisia s-a angajat de asemenea s ă respecte principiul 
redistribuirii între departamente şi va îndeplini acest obiectiv, ca şi în anii anteriori, 
prin înfiin ţarea unei rezerve centrale de redistribuire, alimentat ă în general de 
ansamblul personalului şi fixată la 1% din efectivele acestuia. Economiile de resurse 
umane care rezult ă din externalizare (agen ţii executive) vor fi, de asemenea, 
redirecţionate către priorit ăţi. Aceste resurse vor fi dirijate c ătre priorit ăţile 
identificate în prezenta comunicare şi de către autoritatea bugetar ă. Ca şi anul trecut, 
Comisia va aloca, de asemenea, posturi pent ru perioade scurte de timp în vederea 
efectuării unor sarcini temporare, ceea ce ar trebui s ă contribuie la dinamizarea şi 
flexibilizarea procesului de  repartizare în anii urm ători.  
3.1.3. Resurse umane suplimentare care tr ebuie repartizate celor patru priorit ăţi strategice 
Tabelul de mai jos reprezint ă un rezumat al previziunilor în materie de resurse umane 
necesare pentru lansarea unor noi ini ţiative sau pentru consolidarea activit ăţilor în 
curs, în func ţie de prioritate şi de sursă. 
 
RO 20   RO Tabelul 1 – Repartizarea resurselor umane pentru priorit ăţile SPA în 2008 
Priorităţile 
SPA în 2008 Noi 
resurse legate de extindere Redistribuirea 
între departamente Redistribuirea în 
cadrul fiec ărui 
departament Total resurse 
disponibile pentru priorit ăţi 
1. Prosperitate 123 46 53 222 
2. Solidaritate 125 20 79 224 
3. Securitate 100 27 12 139 
4. Imaginea în 
exterior 77 109 27 213 
Lărgirea 
activităţilor 
existente la o Uniune extins ă 
(inclusiv eliminarea progresiv ă a 
activităţilor de 
preaderare) sau alte varia ţii în 
volumul de muncă 465 85 107 657 
TOTAL 890 287 278 1 455 
Repartizarea noilor resurse le gate de extindere în func ţie de domeniul de politic ă va 
fi finalizat ă pe parcursul elabor ării proiectului preliminar de buget 2008, inclusiv 
repartizarea între posturile  din schema de personal şi personalul extern. În plus, la 
propunerea Parlamentului European, Comisi a a început o evaluare intermediar ă a 
resurselor umane de care dispune. În timp ce aceast ă strategie politic ă anuală pentru 
2008 vizeaz ă în primul rând necesit ăţile globale legate de extindere şi redistribuirile 
necesare pentru a face fa ţă schimbărilor politice în perioada 2007-2008, evaluarea 
intermediar ă trebuie s ă defineasc ă perspectivele viitoare, îns ă ar putea influen ţa şi 
repartizarea final ă a resurselor pentru 2008. Prin urmare, unele dintre posturile 
prevăzute pentru 2008 vor fi reparti zate departamentelor numai în func ţie de 
rezultatele acestei evalu ări.  
3.2. Modific ări aduse aloc ării resurselor financiare 
SPA 2008 este cea de-a doua strategie din cadrul fina nciar pentru perioada 2007-
2013. Majoritatea actelor legi slative care reglementeaz ă noile programe au fost 
recent adoptate şi programarea financiar ă (mai 2006) a fost adaptat ă (ianuarie 2007) 
acolo unde a fost cazul, pentru a reflecta bazele legale adoptate. În anumite cazuri se aşteaptă încă adoptarea definitiv ă, iar acest lucru poate influen ţa profilul cheltuielii. 
În consecin ţă, pentru 2008, este posibil ă concentrarea, la începutul exerci ţiului, a 
 
RO 21   RO anumitor ini ţiative fără ca marjele disponibile în cadrul rubricilor bugetare s ă fie 
afectate, prin respingerea, la sfâr şitul exerci ţiului, a acelor programe a c ăror lansare 
este ajustat ă pentru a ţine seama, în special, de adoptarea tardiv ă a bazelor legale 
corespunz ătoare. Modific ările aduse aloc ării resurselor financiare, stabilite mai jos, 
reflectă priorităţile pentru 2008. 
Tabelul 2 – Modific ări aduse resurselor financiare, 
care reflect ă priorităţile pentru 2008 în compara ţie cu 
programarea financiar ă pentru perioada 2008-2013 
(Cifre provizorii)  
Modificări indicative ale resurselor financiare  
Credite pentru angajamente 
MEUR  Priorităţi şi domeniu politic  
2008 2009-2013 
Prioritatea 1      
Energie şi transport 9.8 90.1 
Prioritatea 2      
Mediu2.0 10.6 
Prioritatea 3      
Libertate, securitate şi justiţie 13.4 16.4 
Prioritatea 4      
Relaţii externe 2.0 10.0 
Dezvoltare 21.1 59.0 
      
TOTAL 48.3 186.1 
3.2.1. Implica ţii financiare ale priorit ăţii „prosperitate” 
Rubrica 1a, cu o sum ă totală programat ă pentru 2008 de 9 776,4 MEUR, include 
programele esen ţiale pentru strategia de la Lisa bona: programele privind cercetarea, 
învăţarea continu ă, competitivitatea şi inovarea (PCI) şi reţelele transeuropene de 
transport (RTE-T). Toate aceste programe vor contribui la crearea unei economii europene mai dinamice şi mai competitive. Cu excep ţia legislaţiei privind re ţelele 
transeuropene de transport,  toate bazele legale rele vante au fost adoptate. 
În domeniul transporturilor,  se propune majorarea resurselor financiare alocate 
Agenţiei Europene Feroviare (AEF), Agen ţiei Europene pentru Siguran ţa Maritim ă 
(AESM), Agen ţiei Europene pentru Siguran ţa Aeriană (AESA) şi Autorităţii de 
Supraveghere Galileo cu un total de 9,8 MEUR în 2008. Cu toate acestea, majorarea 
va fi, în parte, compensat ă prin reducerile operate în cadrul programelor privind 
reţelele transeuropene de transport,  astfel încât marja disponibil ă din cadrul rubricii 
1a să rămână neschimbat ă. Situaţia acestor agen ţii pentru perioada 2009-2013 va fi 
evaluată într-o etap ă ulterioară.  
 
RO 22   RO 3.2.2. Implica ţii financiare ale priorit ăţii „solidaritate” 
O sumă suplimentar ă de 2 MEUR va fi programat ă la rubrica 2 pentru a acoperi 
activităţile suplimentare ale Agen ţiei Europene de Mediu (AEM), esen ţiale pentru 
furnizarea la timp a unor informa ţii fiabile în sprijinul politicilor. Eforturile se vor 
concentra asupra provoc ărilor la nivel global reprezentate de monitorizarea 
tendinţelor climatice, biodiversitate şi evaluarea ecosistemului, pe care Europa 
trebuie să le abordeze ca priorit ăţi. Alte ini ţiative înscrise la rubrica 2 vor fi, de 
asemenea, finan ţate prin redistribuiri dac ă este cazul, în cadrul program ării financiare 
existente. 
3.2.3. Implica ţii financiare ale priorit ăţii „securitate” 
Suma alocat ă iniţiativei de la rubrica 3a, „Înfiin ţarea unui spa ţiu unic de justi ţie în 
materie penal ă şi civilă”, va fi suplimentat ă cu 2,5 MEUR în favoarea EUROJUST 
pentru fiecare an din perioada de programare financiar ă 2008-2013. EUROJUST 
stimuleaz ă şi îmbunătăţeşte coordonarea investiga ţiilor şi urmăririlor penale între 
autorităţile competente din statele membre , favorizând dezvoltarea unui spa ţiu 
european de libertate, securitate şi justiţie. Aceast ă sumă v a  f i  c o m p e n s a t ă prin 
reduceri operate în cadrul altor programe de la aceea şi rubrică. 
În vederea consolid ării iniţiativei „Gestionarea comun ă a frontierelor externe”, se 
propune majorarea resurselor financiare ale Agen ţiei FRONTEX cu 10,9 MEUR în 
2008. Aceast ă majorare, dincolo de programarea financiar ă iniţială, va fi urmat ă de 
două supliment ări în 2009 şi 2010, de 6,9 şi respectiv 7 MEUR. Cu toate acestea, 
majorările din 2009 şi 2010 vor fi compensate printr-o absen ţă a majorărilor în 2011. 
Ca şi în cazul EUROJUST, suma de 10,9 MEUR în 2008 va fi ob ţinută prin ajustarea 
sumelor pentru acele programe a c ăror lansare a fost amânat ă.  
În domeniul gestion ării frontierelor externe, Comisia se va sprijini pe rezultatele 
evaluării din 2007 a Agen ţiei FRONTEX, inclusiv pe extinderea eventual ă a 
sarcinilor sale, astfel încât s ă acopere aspectele de securitatea legate de m ărfuri, 
punerea în aplicare a echipelor de interven ţie rapidă la frontiere şi elaborarea de noi 
propuneri pentru dezvoltarea suplimentar ă a strategiei privin d gestionarea integrat ă a 
frontierelor. Un num ăr de instrumente fundamental e trebuie adoptate în 2007 şi puse 
în aplicare în 2008: codul vizelor, sistemul de informa ţii privind vizele şi noul cadru 
juridic pentru organizarea serv iciilor consulare care proceseaz ă cererile de viz ă, ceea 
ce va impune Comisiei s ă joace un rol mai activ în domeniul cooper ării consulare 
locale.  
3.2.4. Implica ţii financiare ale priorit ăţii „imaginea în exterior” 
La rubrica 4 „Imaginea în  exterior”, se propune ad ăugarea unei sume de 23,1 MEUR 
la programarea financiar ă pentru 2008. Cea mai mare parte din aceast ă sumă, 19,5 
MEUR, este destinat ă să finanţeze două noi iniţiative legate de schimb ările climatice 
şi de energia regenerabil ă, cu implica ţii multianuale, anun ţate de Comisie în cadrul 
prezentării pachetului de m ăsuri privind energia şi schimbările climatice din ianuarie 
2007. 
Prima ini ţiativă este Global Climate Policy Aliance , care urm ăreşte să sprijine 
acţiunile de adaptare şi de atenuare a schimb ărilor climatice în ţările în curs de 
 
RO 23   RO dezvoltare. Angajamentele ini ţiale din cadrul Protocolul ui de la Kyoto expir ă în 2012 
şi, până în 2009 cel târziu, comunitatea interna ţională trebuie să convină asupra altor 
angajamente. Comisia a prezentat o propunere ambi ţioasă privind reducerea emisiilor 
şi limitarea cre şterii temperaturii la 2°C. Aceast ă propunere va fi încununat ă de 
succes numai dac ă obiectivele sale sunt asumate de o majoritate cât mai larg ă a 
ţărilor în curs de dezvoltare. Global Climate Policy Alliance  va urmări acest obiectiv 
prin crearea unei coali ţii politice între UE şi ţările în curs de dezvoltare, sus ţinută de 
resurse destinate s ă finanţeze investi ţiile naţionale, în special în domeniul adapt ării. 
Suma de 50 MEUR prev ăzută a fi vărsată în perioada 2008-2010 – inclusiv 10 
MEUR în 2008 – va ac ţiona ca un catalizat or pentru contribu ţii similare din partea 
statelor membre ale UE, de la care se a şteaptă finanţarea celei mai mari p ărţi a 
iniţiativei. Alte contribu ţii şi sinergii din partea Fondului European de Dezvoltare 
(FED) trebuie, de asemenea, s ă fie luate în considerare. Contribu ţiile Comisiei vor fi 
sub formă de subven ţii.  
Cea de-a doua ini ţiativă vizează consolidarea Fondului Global privind Eficien ţa 
Energetic ă şi Energia Regenerabil ă (GEEREF). GEEREF este un mecanism de 
finanţare public-privat inovator, destinat s ă mobilizeze fonduri private substan ţiale în 
favoarea proiectelor privind eficien ţa energetic ă şi energia regenerabil ă în ţările în 
curs de dezvoltare şi în economiile aflate în tranzi ţie. O contribu ţie semnificativ ă din 
bugetul UE este esen ţială pentru a sprijini lansarea fondului şi, prin urmare, Comisia 
a propus alocarea unei sume de 80 MEUR în favoarea GEEREF pentru perioada 
2007-2010. Pentru a atinge acest obiectiv, trei tran şe suplimentare de 9,5 MEUR 
fiecare vor fi ad ăugate program ării financiare ini ţiale prevăzute pentru GEEREF 
pentru perioada 2008-2010. 
Fondurile alocate în cadrul Global Climate Policy Alliance  vor completa contribu ţia 
sectorului privat la GEEREF  prin încurajarea investi ţiilor publice în programele de 
adaptare. Resursele suplimentare pentru cele dou ă iniţiative sunt aloc ate domeniului 
politic „Dezvoltare”, din cadrul programului tematic „Mediul şi gestionarea durabil ă 
a resurselor naturale, incl usiv a energiei” (ENRTP). 
O sumă suplimentar ă de 2 MEUR este alocat ă iniţiativei „UE în lume”: C ătre o 
strategie de comunicare pentru politica extern ă a Uniunii Europene, 2006-2009” 
(C(2006) 329). Obiectivul privind sensibilizar ea cu privire la po liticile externe ale 
UE şi sporirea nivelului de în ţelegere a acestora este o prioritate principal ă pentru 
UE, astfel cum este prev ăzut în documentul strategic „Eur opa în lume”, prezentat în 
cadrul Consiliului European din iunie 2006. Aceast ă majorare va facilita extinderea 
activităţilor curente (care vizeaz ă mai ales politica european ă de vecin ătate şi 
PESC/PESA), prin includerea unor teme precum gestiunea crizelor şi dimensiunea 
externă a schimb ărilor climatice şi a politicii energetice. 
O sumă suplimentar ă de 1,6 MEUR este alocat ă pentru consolidarea activit ăţilor de 
cercetare şi a campaniilor de sensibilizare, care vor contribui la informarea cu privire 
la problematica dezvolt ării şi la structurarea dezbaterii privind dezvoltarea şi a 
elaborării de politici la nivel european. În conformitate cu consensul european 
privind dezvoltarea, Comisia şi statele membre vor crea o re ţea european ă de 
cercetare în vederea dezvolt ării unei capacit ăţi de analiz ă în sprijinul elabor ării 
politicii de dezvoltare şi, în special, în vederea prezent ării unui raport european 
privind dezvoltarea, bazat pe an alize de calitate. Mai mult, dup ă o experien ţă pilot 
încununat ă de succes în 2006, care trebuie repetat ă în 2007, exist ă în prezent un 
 
RO 24   RO puternic consens privind organizare a Zilelor europene ale dezvolt ării, un eveniment 
major al UE şi al agendei interna ţionale privind dezvoltarea, care s ă implice to ţi 
actorii principali din domeniu. 
În domeniul politic „Impozitare şi uniunea vamal ă”, se vor avea în vedere dispozi ţiile 
referitoare la sus ţinerea dialogului interna ţional privind fiscalitatea şi pentru a 
asigura aderarea UE la Organiza ţia Mondial ă a Vămilor (OMV). 
3.2.5. Rezumatul modific ărilor pe rubrici di n cadrul financiar 
      MEUR
2008 Proiec ţie 2009-2013  
RUBRICI  
  Programare 
iniţială* Schim
bări în 
SPA Programare 
revizuită Programare 
iniţială* Schimb
ări în 
SPA Programare 
revizuită 
              
1a. Competitivitate pentru cre ştere 
economic ă şi ocuparea for ţei de munc ă        
Plafon CF – subrubrica 1a  9,847.0  9,847.0 65,222.0  65,222.0
Total subrubrica 1a  9,776.4 0.0 9,776.4 64,462.9 0.0 64,462.9
Marjă 70.6  70.6 759.1  759.1
         
1b. Coeziune pentru cre ştere economic ă 
şi ocuparea for ţei de munc ă        
Plafon CF – subrubrica 1b  46,888.8  46,888.8 245,301.1  245,301.1
Total subrubrica 1b  46,888.8 0.0 46,888.8 245,301.1 0.0 245,301.1
Marjă 0,0  0.0 0.0  0.0
         
         
2. Conservarea şi gestionarea resurselor 
naturale         
Plafon CF – rubrica 2  58,800,0  58,800.0 300,974.0  300,974.0
Total rubrica 2  58,742,8 2.0 58,744.8 300,639.5 10.6 300,650.1
Marjă 57.2  55.2 334.5  323.9
         
         
3a. Libertate, securitate şi justiţie        
Plafon CF – rubrica 3a  747.0  747.0 6,170.0  6,170.0
Total rubrica 3a  714.2 0.0 714.2 5,840.6 0.0 5,840.6
Marjă 32.8  32.8 329.4  329.4
         
3b. Cetăţenie        
Plafon CF – rubrica 3b  615.0  615.0 3,416.0  3,416.0
Total rubrica 3b  597.3 0.0 597.3 3,310.5 0.0 3,310.5
Marjă 17.7  17.7 105.5  105.5
         
         
4. UE ca partener mondial         
Plafon CF – rubrica 4  7,002.0  7,002.0 42,355.0  42,355.0
Total rubrica 4**  6,644.8 23.1 6,667.9 41,080.4 70.0 41,150.4
Marjă 357.2  334.1 1,274.6  1,204.6
              
*Actualizare ianuarie 2007.        
**Ajustat ă pentru a ţine seama de intrarea în vigoare a noului mecani sm de provizionare pentru Fondul de Garantare.   
 
RO 25   RO Conform explica ţiilor anterioare, majorarea resurs elor financiare alocate pentru 
iniţiativele de la rubricile 1a şi 3a nu vor influen ţa marjele prev ăzute pentru aceste 
rubrici, deoarece major ările vor fi compensate prin reduceri în cadrul altor programe 
a căror punere în ap licare trebuie probabil amânat ă în primii câ ţiva ani. 
Marja de la rubrica 2 va fi redus ă cu 2 MEUR. Programarea de la rubrica 3b nu este 
afectată de nicio modificare. 
La rubrica 4, noile priorit ăţi necesită o majorare de 23,1 MEUR în 2008, care trebuie 
consolidat ă în anii ulteriori cu înc ă 70 MEUR. Cu toate acestea, ca urmare a 
schimbărilor în modul de provizionare a Fondului de Garantare pentru Ac ţiunile 
Externe1, nu va fi necesar ă o nouă provizionare a bugetului general în 2008. Prin 
urmare, suma de 200 MEUR cu aceast ă destinaţie în cadrul program ării va deveni 
disponibil ă. Rezultatul net al ambelor modific ări vă lăsa o marjă de 334 MEUR, care 
va permite g ăsirea unui r ăspuns adecvat la necesit ăţile viitoare, de exemplu cele 
legate de rezultatul negocierilor privind statutul final al Kosovo şi de rolul pe care 
UE îl va juca în abordarea acestei probleme, precum şi de procesul de pace din 
Orientul Mijlociu2. În func ţie de evolu ţia situaţiei interna ţionale în s ăptămânile 
următoare, este posibil ă includerea unor noi solicit ări în proiectul preliminar de 
buget. 
                                                 
1 Regulamentul nr. 89/2007 al Consiliului din 30 ianuarie 2007 de modificare a Regulamentului 
nr. 2728/94 al Consiliului privind constituirea Fondului de Garantare pentru Ac ţiuni Externe, JO L 22, 
31.1.2007.  
2 Sumele promise de Comisie la Conferin ţa de la Paris privind reconstruc ţia Libanului din ianuarie 2007 
sunt în totalitate acoperite de bugetul programat.