(Text cu relevanță pentru SEE)

Prezenta propunere legislativă vine în completarea altor propuneri din cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55”, care sunt menite să asigure îndeplinirea în mod colectiv, sub forma unui pachet, a obiectivelor privind clima. Interacțiunea dintre măsurile de la nivelul UE și măsurile statelor membre a devenit din ce în ce mai importantă și mai intensă. Prin urmare, prezenta propunere legislativă menține coerența cu:

ESR acoperă în prezent toate emisiile de gaze cu efect de seră vizate de obiectivul UE care nu sunt acoperite nici de sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), nici de Regulamentul privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF). În prezent, acesta acoperă emisiile directe de gaze cu efect de seră generate de transporturi (cu excepția transportului aerian și maritim extern), clădiri, agricultură, instalații industriale și gaze care nu intră sub incidența EU ETS și deșeuri, precum și emisiile rezultate fără un proces de ardere din utilizarea energiei și a produselor. Sunt incluse atât emisiile de CO2, cât și o parte semnificativă a altor emisii decât cele de CO2. Legislația privind ESR a fost adoptată în 2018 pentru a asigura o reducere cu 30 % a emisiilor vizate până în 2030 comparativ cu 2005, în concordanță cu obiectivul de reducere a emisiilor la nivelul întregii economii a UE cu cel puțin 40 % până în 2030, comparativ cu 1990. ESR stabilește obiective anuale obligatorii privind emisiile de gaze cu efect de seră pentru statele membre, astfel încât să această reducere să se realizeze la nivel colectiv. Dacă legislația rămâne neschimbată, sectoarele acoperite în prezent de ESR ar realiza împreună o reducere a emisiilor în 2030 de -32 % comparativ cu 2005. Chiar dacă acest lucru ar însemna depășirea contribuției de -30 % menționate mai sus, aceasta ar reprezenta în continuare o contribuție insuficientă la un obiectiv global de cel puțin -55 % comparativ cu 1990, în conformitate cu acordul privind Legea europeană a climei. Prin urmare, obiectivul general al prezentei inițiative este de a revizui ESR astfel încât să contribuie la atingerea obiectivului pentru 2030 privind clima de a ajunge la o reducere netă a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030 comparativ cu nivelurile din 1990, într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și coerent, ținând seama totodată de necesitatea unei tranziții juste și de necesitatea ca toate sectoarele să contribuie la eforturile UE în domeniul climei. Scopul este de a se înscrie în mod treptat și echilibrat pe o traiectorie care să permită realizarea neutralității climatice până în 2050.

Pe baza unei evaluări cuprinzătoare a impactului, Comunicarea Comisiei din septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” (Planul privind obiectivul climatic pentru 2030) a propus creșterea nivelului de ambiție al UE și a prezentat un plan cuprinzător de creștere a obiectivului obligatoriu al Uniunii Europene pentru 2030 către o reducere a emisiilor nete cu cel puțin 55 % comparativ cu nivelurile din 1990, într-un mod responsabil. Creșterea nivelului de ambiție pentru 2030 contribuie în prezent la asigurarea certitudinii pentru factorii de decizie politică și investitori, astfel încât deciziile luate în anii următori să nu blocheze niveluri de emisii incompatibile cu obiectivul Uniunii de a fi neutră din punct de vedere climatic până în 2050. Obiectivul pentru 2030 este în conformitate cu obiectivul Acordului de la Paris de a menține creșterea temperaturii globale la mult sub 2 °C și de a continua eforturile de menținere a acesteia la 1,5 °C.

Combaterea schimbărilor climatice reprezintă o provocare căreia trebuie să îi găsim de urgență un răspuns. În conformitate cu constatările științifice ale Raportului special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), în jurul anului 2050 trebuie să se atingă un nivel net al emisiilor de CO2 egal cu zero la nivel mondial și neutralitatea pentru toate celelalte gaze cu efect de seră mai târziu în cursul secolului. Această provocare urgentă impune UE să își intensifice acțiunile și să se poziționeze ca lider la nivel mondial, devenind neutră din punct de vedere climatic până în 2050. Acest obiectiv este stabilit în Comunicarea intitulată „O planetă curată pentru toți” – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei.

Comunicarea privind Pactul verde european a lansat o nouă strategie de creștere pentru UE, care urmărește să transforme UE într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă. Aceasta reafirmă obiectivul Comisiei de a-și spori nivelul de ambiție în materie de climă și de a face din Europa primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050. În plus, scopul său este de a proteja sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor și a impacturilor legate de mediu. Necesitatea și valoarea Pactului verde european au crescut și mai mult în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății și a bunăstării economice a cetățenilor Uniunii.

(c)revizuirea Regulamentului privind includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF);

(d)modificarea Directivei (UE) 2018/2001 privind energia din surse regenerabile pentru a pune în aplicare noul obiectiv climatic ambițios pentru 2030;

(e)modificarea Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică pentru a pune în aplicare noul obiectiv climatic ambițios pentru 2030;

Împreună cu noua strategie de adaptare a UE adoptată în Comunicarea Comisiei din februarie 2021 intitulată „Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice”, această inițiativă și pachetul „Pregătiți pentru 55” privind clima și energia vor permite Europei să își sporească nivel de ambiție pentru a face față provocărilor climatice.

• Coerența cu alte politici ale Uniunii

Propunerile din pachetul „Pregătiți pentru 55” ar trebui să fie în concordanță cu toate acțiunile și politicile UE și să ajute UE să realizeze obiectivul mai ambițios pentru 2030 și o tranziție reușită și justă către obiectivul neutralității climatice până în 2050, astfel cum a declarat Comisia în Comunicarea privind Pactul verde european.

Această inițiativă privind Regulamentul privind partajarea eforturilor este, prin urmare, în concordanță cu politicile Uniunii privind o economie curată și circulară, mobilitatea durabilă și inteligentă, Strategia „De la fermă la consumator”, Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030, Planul de acțiune privind obiectivul de reducere la zero a poluării și legislația în domeniul deșeurilor, revizuirile Regulamentului privind gazele fluorurate cu efect de seră (Regulamentul privind gazele fluorurate cu efect de seră) și Regulamentul privind substanțele care diminuează stratul de ozon (Regulamentul privind ozonul), precum și cu poziția Uniunii pe scena internațională și diplomația sa în cadrul Pactului verde.

Pachetul „Pregătiți pentru 55” va contribui, împreună cu instrumentul NextGenerationEU și cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027, la realizarea dublei tranziții verzi și digitale vizate de Europa. Combinația dintre aceste politici și sprijinul financiar din partea UE va permite abordarea crizei economice cauzată de pandemia de COVID-19 și va accelera tranziția către o economie curată și durabilă, corelând acțiunile climatice cu creșterea economică și asigurând totodată realizarea neutralității climatice până în 2050. Per ansamblu, bugetul UE (CFM) pentru perioada 2021-2027 și pachetul Next Generation EU vor asigura un obiectiv de 30 % pentru cheltuielile de integrare a aspectelor legate de schimbările climatice. În ceea ce privește în mod specific Mecanismul de reziliență și redresare din cadrul Next Generation EU, fiecare plan național de redresare și reziliență va trebui să includă cel puțin 37 % din cheltuieli alocate investițiilor în domeniul climei. Politica de coeziune va contribui la cheltuielile legate de climă cu 100 % din Fondul pentru o tranziție justă și cu cel puțin 37 % din Fondul de coeziune și 30 % din Fondul european de dezvoltare regională. Aceste fonduri pot sprijini masiv investițiile și reformele identificate în planurile naționale privind energia și clima, adoptate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice („Regulamentul privind guvernanța”) și pot contribui la reducerea costurilor socioeconomice ale tranziției.

În plus, pentru a consolida coerența între politici și după cum a anunțat în comunicarea sa intitulată „O mai bună legiferare: unirea forțelor pentru îmbunătățirea legislației, Comisia își îmbunătățește orientările privind o mai bună legiferare pentru a se asigura că toate inițiativele sale respectă principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, respectând astfel obligațiile stabilite în temeiul Legii europene a climei.

2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

• Temeiul juridic

Temeiul juridic al propunerii îl constituie articolul 192 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). În conformitate cu articolul 191 și cu articolul 192 alineatul (1) din TFUE, Uniunea Europeană contribuie la îndeplinirea, printre altele, a următoarelor obiective: conservarea, protecția și îmbunătățirea calității mediului; promovarea pe plan internațional a unor măsuri destinate să contracareze problemele de mediu la scară regională sau mondială și în special lupta împotriva schimbărilor climatice.

• Subsidiaritatea

Schimbările climatice reprezintă o problemă transfrontalieră care nu poate fi rezolvată doar prin luarea de măsuri la nivel național sau local. Se impune coordonarea acțiunilor privind clima la nivel european și, dacă este posibil, la nivel mondial. Acțiunea UE este justificată din motive de subsidiaritate, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Începând din 1992, Uniunea Europeană a depus eforturi pentru a dezvolta soluții comune și a impulsiona acțiunile la nivel mondial în vederea combaterii schimbărilor climatice. Mai exact, acțiunile la nivelul UE vor asigura îndeplinirea eficientă din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor de reducere a emisiilor până în 2030 și pe termen lung, asigurându-se totodată echitatea și integritatea de mediu. Articolele 191-193 din TFUE confirmă și precizează competențele UE în domeniul schimbărilor climatice.

• Proporționalitatea

Prezenta propunere respectă principiul proporționalității deoarece nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor de punere în aplicare a obiectivului UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru perioada 2021-2030 într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, asigurând în același timp echitatea și integritatea de mediu.

Legea europeană a climei a stabilit realizarea până în 2030 a unei reduceri globale, la nivelul întregii economii și pe plan intern, a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990. Prezenta propunere acoperă o mare parte a acestor emisii de gaze cu efect de seră și revizuiește ESR pentru a atinge acest obiectiv.

• Alegerea instrumentului

Obiectivul principal al prezentei inițiative este de a actualiza obiectivele stabilite în ESR pentru a le alinia la nivelul sporit de ambiție pentru 2030; prin urmare, obiectivul propunerii este cel mai bine urmărit printr-un regulament, având în vedere instrumentul legislativ anterior de stabilire a unor obiective naționale obligatorii din punct de vedere juridic de reducere a emisiilor.

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI