[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 5.11.2010

COM(2010) 632 final

COMUNICARE A COMISIEI

Raport anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene în 2009

COMUNICARE A COMISIEI

Raport anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene în 2009

1. CONTEXTUL RAPORTULUI ANUAL PRIVIND ACTIVITățILE DE CERCETARE șI DEZOLTARE TEHNOLOGICă

Raportul anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene se elaborează în conformitate cu articolul 190[1] din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Au fost incluse și unele activități de cercetare realizate în temeiul Tratatului Euratom, deși acestea nu fac în mod oficial obiectul prezentului raport.

2. CONTEXTUL MAI AMPLU DIN 2009

Tratatul de la Lisabona a stabilit că politica în domeniul cercetării reprezintă o competență partajată între Uniune și statele membre și a recunoscut în mod explicit Spațiul european de cercetare (SEC) ca fiind instrumentul necesar pentru realizarea obiectivelor Uniunii în domeniul cercetării. În prezent se află în vigoare o nouă dispoziție care prevede adoptarea de măsuri vizând accelerarea realizării SEC.

În orientările sale politice privind noua Comisie[2], președintele Barroso a inclus viziunea sa asupra priorităților viitoarei politici a Uniunii în domeniul cercetării: realizarea excelenței în domeniul cercetării fundamentale, mai multe activități de cercetare și dezvoltare aplicată promovate de sectorul industrial, extinderea programelor de schimb și o orientare mai pronunțată spre extinderea capacităților de cercetare și dezvoltare către regiuni. Dl Barroso a făcut apel la o Europă ambițioasă, axată pe valori, care pune oamenii în centrul acțiunilor sale.

Între timp, criza economică a continuat. În 2009, PIB-ul UE27 a scăzut cu 4,2%. Guvernele europene au reacționat printr-o creștere a cheltuielilor publice în cadrul unor pachete de măsuri de salvare și de stimulare fiscală. Aceste măsuri pe termen scurt au fost adesea contrabalansate de investiții pe termen mai lung în domeniul cercetării și al inovării, această abordare fiind sprijinită de planul european de redresare economică (EERP)[3].

Un studiu[4] cu privire la efectele crizei economice asupra investițiilor realizate în domeniul cercetării și dezvoltării a arătat că statele membre în care intensitatea cercetării și dezvoltării este foarte mare sau mare și-au menținut sau și-au sporit bugetele pentru cercetare și dezvoltare în 2009, în timp ce statele membre în care intensitatea cercetării și dezvoltării este medie sau redusă au fost obligate să-și reducă eforturile financiare în acest domeniu. Această situație a dus la apariție riscului de creștere a decalajului în materie de cercetare și inovare din interiorul UE.

În ceea ce privește investițiile private în domeniul cercetării și dezvoltării, s-a demonstrat că, datorită crizei, fluxul de numerar a scăzut în aproape toate sectoarele economice, ceea ce a dus la reducerea resurselor financiare interne disponibile pentru cercetare și dezvoltare, în special în cazul IMM-urilor de înaltă tehnologie[5]. Accesul mai dificil la sursele externe de finanțare privată a agravat impactul negativ. Însă spre deosebire de perioadele anterioare de recesiune economică, se pare că marile companii și-au menținut nivelul investițiilor în cercetare și dezvoltare, deși au avut tendința de a-și raționaliza prioritățile.

De asemenea, criza a arătat necesitatea ca politica în domeniul cercetării și inovării să corespundă într-o mai mare măsură aspirațiilor societății. Declarația de la Lund, adoptată cu ocazia conferinței organizate de Președinția suedeză, intitulată New worlds, new solutions („Noi lumi - noi soluții”) a făcut apel la orientarea activităților din domeniul cercetării europene către marile provocări ale epocii noastre.

3. REALIZăRILE POLITICII ÎN DOMENIUL SPAțIULUI COMUN DE CERCETARE

3.1. Guvernanța SEC

Obiectivul procesului de la Liubliana este soluționarea deficiențelor și a ineficiențelor sistemului european de cercetare, cauzate de fragmentare, de lipsa coerenței și a coordonării, precum și de constrângerile impuse liberei circulații a cunoștințelor. Prima etapă a acestui proces, lansat în 2008[6], a fost marcată de acordul cu privire la o viziune pe termen lung asupra SEC[7]. În paralel au fost lansate cinci inițiative specifice privind SEC.

În 2009 s-au realizat progrese la două niveluri:

- Au fost stabilite măsuri concrete de punere în aplicare pentru toate cele cinci inițiative specifice privind SEC (a se vedea punctele 3.2 - 3.6);

- O etapă esențială a guvernanței globale a SEC a fost adoptarea unei rezoluții a Consiliului privind guvernanța consolidată a SEC[8].

În această rezoluție, Consiliul a recunoscut necesitatea de a se ameliora coerența procesului decizional la nivelul Uniunii și al statelor membre, precum și de a crea mijloacele de dinamizare a dezvoltării SEC la nivel politic. De asemenea, rezoluția solicită o reexaminare a mandatului CREST[9].

Din 2007 până în prezent au avut loc două conferințe majore privind SEC, care au permis schimburile de opinii și o consultare cu părțile interesate în ceea ce privește dezvoltarea politicii în domeniul SEC. Cea de-a doua conferință privind SEC a fost organizată la Bruxelles, în octombrie 2009.

3.2. Inițiativa SEC privind cercetătorii

Parteneriatul european pentru cercetători (EPR)[10] cuprinde patru direcții de acțiune: recrutarea deschisă și portabilitatea burselor; asigurări sociale și pensii; condiții de angajare și de muncă atractive, precum și consolidarea competențelor și a experienței.

Grupul de coordonare pentru resurse umane și mobilitate (SGHRM) a jucat un rol esențial în implementarea EPR. În decursul anului 2009, SGHRM a abordat majoritatea aspectelor EPR, ceea ce a avut ca rezultat un bogat schimb de experiență între state. Trei grupuri de lucru au obținut rezultate concrete în ceea ce privește recrutarea deschisă și condițiile de lucru, formarea și competențele, monitorizarea și indicatorii.

Opt țări au elaborat planuri naționale de acțiune, altele se află în plin proces de elaborare a acestora, iar unele integrează implementarea EPR în planurile naționale existente. Chestiunea asigurărilor sociale a fost analizată de un grup de experți. De asemenea, se află în curs de finalizare un studiu de fezabilitate privind un fond de pensii paneuropean.

În timp ce eforturile în vederea implementării EPR continuă – inclusiv coordonarea sistemelor de asigurări sociale și sistemele de pensii suplimentare[11] – apar noi axe și nuclee de acțiune:

- atragerea mai multor tineri spre cercetare și știință și reținerea lor în aceste sectoare prin intermediul inițiativei emblematice „Tineretul în mișcare” din cadrul strategiei Europa 2020;

- promovarea avansării în carieră a cercetătorilor prin asigurarea unui echilibru între viața profesională și cea personală;

- aplicarea principiilor flexicurității în cazul cercetătorilor în cadrul strategiei de ieșire din criză, în conformitate cu inițiativa emblematică „O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă” din cadrul strategiei Europa 2020.

3.3. Inițiativa SEC privind programarea comună

Programarea comună reprezintă un proces care vizează soluționarea decalajului dintre amploarea europeană sau mondială a provocărilor societale contemporane și caracterul național sau regional al instrumentelor disponibile pentru abordarea acestora.

În decursul anului 2009 a avut loc o dezbatere intensă privind modalitățile de programare comună, care a dus la realizarea unor importante progrese până la sfârșitul anului. În cadrul Grupului la nivel înalt privind programarea comună (GPC), o configurație dedicată a CREST, statele membre - sprijinite de Comisie – au lucrat la identificarea și elaborarea unor inițiative de programare comună, precum și la elaborarea unor orientări voluntare privind condițiile-cadru ale programării în comun.

Au fost identificate patru inițiative de programare comună:

- o inițiativă pilot de programare comună, deja lansată, privind „Bolile neurodegenerative, inclusiv Alzheimer”;

- inițiativele „Agricultura, securitatea alimentară și schimbările climatice”, „Patrimoniul cultural și schimbările globale: o nouă provocare pentru Europa” și „Sănătatea, alimentația, prevenirea bolilor legate de diabet” au fost selectate pentru a fi lansate în 2010.

Un număr restrâns de noi teme pentru inițiativele de programare comună vor fi probabil identificate în 2010. Vor continua discuțiile cu privire la orientările voluntare privind condițiile-cadru. O conferință organizată de Președinția belgiană va face bilanțul progreselor realizate în cadrul programării comune.

3.4. Inițiativa SEC privind infrastructurile de cercetare

În iunie 2009, Consiliul a adoptat regulamentul de stabilire a cadrului legal de dezvoltare a infrastructurilor de cercetare paneuropene[12]. Acest cadru, care permite crearea de consorții europene pentru infrastructurile de cercetare (denumite ERIC), le conferă acestora atât personalitate juridică recunoscută în toate statele membre, cât și unele dintre avantajele de care beneficiază organizațiile internaționale. Cadrul juridic al ERIC ar putea reduce semnificativ timpul necesar pentru crearea infrastructurilor europene de cercetare.

Comisia a instituit procedurile necesare pentru crearea ERIC. Cererile conținând proiectele de statut al consorțiilor ERIC trebuie trimise Comisiei. Fiecare cerere va fi apoi evaluată pentru a se verifica conformitatea sa cu cerințele regulamentului. Dacă evaluarea este pozitivă, Comisia adoptă o decizie de instituire a ERIC.

PC7 sprijină etapa pregătitoare a 45 de infrastructuri de cercetare identificate de Forumul strategic european pentru infrastructuri de cercetare (ESFRI). Multe dintre proiectele de pe lista ESFRI se află în etapa de colectare a angajamentelor din partea statele membre și de finalizare a statutelor consorțiilor ERIC. Se preconizează că primul consorțiu ERIC a fi creat în 2010.

3.5. Inițiativa SEC privind cooperarea internațională

Deschiderea SEC spre lume continuă să reprezinte un element central al activităților Uniunii. Forumul strategic pentru cooperare internațională în domeniul științei și tehnologiei (SFIC) a fost creat de Consiliu în decembrie 2008 pentru a permite o abordare europeană. Până în prezent, acesta și-a concentrat atenția asupra schimbului de informații și a dezvoltării mecanismelor de stabilire în comun a priorităților.

Printre realizările concrete ale acestui forum figurează dezvoltarea unui instrument de gestionare a documentelor bazat pe internet pentru accesarea informațiilor UE și naționale, cooperarea mai strânsă între consilierii pe probleme de știință ai UE și consilierii diplomatici pentru cercetare ai statelor membre în țări terțe, precum și comunicarea reciprocă a datelor tuturor evenimentelor cheie pentru a aprofunda înțelegerea direcției actuale a activităților desfășurate. De asemenea, s-au realizat progrese în privința activităților comune de cercetare, prin aprobarea unei inițiative pilot de cooperare în materie de cercetare cu India privind provocările legate de apă și a unei acțiuni pilot în domeniul energetic, în cooperare cu SUA. O inițiativă globală privind sănătatea animalelor va fi lansată de Comisie în 2010.

3.6. Inițiativa SEC privind transferul de cunoștințe

În 2008, Comisia a adoptat o Recomandare privind transferul de cunoștințe și un Cod de bune practici [13], care a fost ulterior aprobată printr-o rezoluție a Consiliului. Pentru a promova și a monitoriza implementarea acesteia, a fost creat un grup de lucru CREST privind transferul de cunoștințe. Acest grup a reunit elementele necesare pentru elaborarea unei viziuni de ansamblu asupra celor mai bune practici existente și a progreselor realizate la nivel național în ceea ce privește implementarea recomandării. O serie de țări au adoptat deja sau elaborează în prezent o legislație națională vizând ameliorarea transferului de cunoștințe. Grupul de lucru a început elaborarea orientărilor comune privind transferul de cunoștințe și gestionarea proprietății intelectuale în cadrul cooperării internaționale în domeniu cercetării precum și a indicatorilor de transfer de cunoștințe. Pentru a implica părțile interesate, Comisia a organizat forumuri speciale dedicate transferului de cunoștințe; al doilea astfel de forum s-a desfășurat în mai 2009.

În 2010, grupul de lucru va elabora primul său raport anual și va organiza cel de-al treilea forum al părților interesate în toamna anului 2010. Comisia intenționează să lanseze un program pilot de promovare a transferului de cunoștințe în domeniul bioeconomiei.

3.7. Universitățile: proiecte de modernizare

În 2009, o dată cu lansarea activităților de învățare inter pares ( Peer Learning Activities ), proiectele de modernizare a universităților au intrat într-o nouă etapă. Obiectivul acestora este de a aprofunda învățarea inter pares pe teme precum reforma instituțională, costurile proiectelor de cercetare, modalități de realizare a excelenței de nivel mondial, recrutarea și cariera tinerilor cercetători.

Un grup de experți privind „programele de finanțare diversificată a cercetării la nivel de universități” a prezentat dificultățile create de lipsa de coerență dintre mecanismele de finanțare pe bază competitivă, în special în ceea ce privește cerințele financiare, contabile și de raportare. Cu ocazia conferinței privind SEC, finanțatorii și actorii din domeniul cercetării și-au exprimat voința de a soluționa acest aspect.

O platformă a părților interesate va fi lansată în 2010 pentru a elabora principii comune aplicabile finanțării externe pe bază competitivă a activităților de cercetare. Va fi dezvoltată o rețea de colectare a datelor privind activitățile de cercetare în universități. Un alt obiectiv va fi dezvoltarea școlilor paneuropene de cercetare.

4. AL șAPTELEA PROGRAM-CADRU

4.1. Implementare

În 2009 au fost finalizate 63 de cereri de propuneri cu un buget total de 5,3 miliarde EUR. În total au fost depuse 16 057 de propuneri eligibile, dintre care 3 678 au trecut toate pragurile de evaluare, obținându-se o rată de succes de 22,9% calculată pe baza numărului de propuneri.

Numărul total al participanților la toate proiectele eligibile a fost de 73 485, costurile totale aferente proiectului ridicându-se la 34,3 miliarde EUR, iar contribuția totală solicitată din partea UE, la 26,8 miliarde EUR. Numărul total de participanți la propunerile reținute a fost de 17 626, costurile totale aferente proiectelor ridicându-se la 6,9 miliarde iar contribuția solicitată din partea UE, la 5,2 miliarde EUR. Toate acestea au condus la obținerea unei rate de succes de 24% , calculată pe baza numărului solicitanților.

Au fost încheiate 3 034 de acorduri de grant implicând 17 144 de participanți, iar contribuția solicitată din partea UE s-a ridicat la 5,3 miliarde EUR. 33,2% dintre toate acordurile de grant au fost încheiate în cadrul programului specific „Cooperare”, reprezentând 63,9% din contribuția solicitată din partea UE. 12,6% dintre acorduri au fost încheiate în cadrul programului specific „Idei”, reprezentând 11,6% din contribuția solicitată din partea UE. 43,3 % dintre acorduri au fost încheiate în cadrul programului specific „Persoane”, reprezentând 11,9 % din contribuția solicitată din partea UE. 10,5 % dintre acorduri au fost încheiate în cadrul programului specific „Capacități”, reprezentând 12,2 % din contribuția solicitată din partea UE. 0,4 % dintre acorduri au fost încheiate în cadrul programului specific „Euratom”, reprezentând 0,4 % din contribuția solicitată din partea UE.

4.2. Programele de lucru pe 2010

Programele de lucru pentru 2010 au fost adoptate la 29 iulie 2009. Acestea au inclus următoarele elemente:

- apeluri de propuneri în cadrul parteneriatelor public-privat privind planul european de redresare economică (EERP) (a se vedea secțiunea 4.3.1);

- accelerarea implementării mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor (RSFF);

- un apel de propuneri specific pentru a răspunde la criza cauzată de gripa A (H1N1);

- o inițiativă comună de cercetare între Comisie și Asociația Europeană a Industriilor de Parfumerie, Produse Cosmetice și de Toaletă (COLIPA) privind strategiile alternative de testare a animalelor;

- un apel de propuneri vizând sprijinirea consolidării capacităților în țările din Balcanii de Vest, în cadrul programului privind potențialul de cercetare;

- apelul de propuneri „Oceanele de mâine”, în contextul strategiei europene de cercetare marină și maritimă;

- un apel de propuneri specific privind securitatea apei și a alimentelor și ameliorarea sănătății în Africa;

Pe lângă cele 41 de acorduri bilaterale de cooperare internațională existente în domeniul științei și tehnicii semnate cu 21 de țări (17 acorduri au fost încheiate în temeiul tratatului UE, iar 24, în temeiul Tratatului Euratom), au fost semnate alte patru acorduri, pe de o parte cu Iordania și cu Japonia în temeiul Tratatului UE, iar pe de altă parte cu India și cu Brazilia, în temeiul Tratatului Euratom.

4.3. Inițiative asociate

În ceea ce privește inițiativele prevăzute la articolul 185, asistența pentru autonomie la domiciliu (AAL) a lansat două apeluri de propuneri, finanțând peste 50 de proiecte, la care IMM-urile au participat în proporție de peste 40%. Angajamentele statelor membre au depășit cifra de 25 de milioane EUR pe an, iar contribuția UE s-a ridicat la 50 de milioane EUR în primii doi ani. În temeiul EUROSTARS, au fost lansate trei apeluri de propuneri în cadrul cărora au fost selectate pentru finanțare 260 de proiecte, iar participarea IMM-urilor a depășit 70%. Contribuțiile previzionate ale statelor membre s-au ridicat la 135 de milioane EUR, iar contribuția UE, la 45 de milioane EUR. A fost semnat Acordul general privind Programul european de cercetare metrologică (EMRP), care deleagă EURAMET e.V. competențele de implementare a programului.

Comisia a adoptat o propunere privind Programul comun de cercetare asupra Mării Baltice (BONUS)[14] și a publicat cel de-al doilea raport de implementare[15] referitor la planul de acțiune privind nanoștiințele și nanotehnologiile

A fost creat un sistem de monitorizare menit să identifice volumul activităților de cercetare finanțate de PC7 care au avut un impact asupra obiectivelor strategiei revizuite privind dezvoltarea durabilă a UE (SDS). Analiza arată că 75% dintre componentele programului „Cooperare” au contribuit în mod pozitiv la realizarea acestor obiective în primii patru ani ai PC7.

La 13 martie 2009, Comisia a adoptat o comunicare privind „O strategie europeană pentru cercetare-dezvoltare și inovare în domeniul tehnologiilor informației și ale comunicațiilor: este momentul să ridicăm ștacheta”[16] care vizează accelerarea eforturilor de cercetare și inovare în domeniul TIC și maximizarea impactului acestora.

Sprijinul financiar pentru cercetare, dezvoltare și inovare a fost acordat companiilor private prin intermediul RSFF. În 2009, împrumuturile acordate de RSFF se ridicau la 2,98 miliarde EUR pentru 25 de proiecte. Până acum au fost aprobate 62 de proiecte în valoare de 6,3 miliarde EUR.

Pe lângă diseminarea rezultatelor cercetării prin intermediul CORDIS[17], deschiderea accesului la rezultate activităților de cercetare finanțate din fonduri publice constituie un mijloc eficace de diseminare a acestor rezultate[18]. În august 2008, Comisia a lansat un proiect pilot privind accesul liber în cadrul PC7, iar în 2009 și-a concentrat eforturile asupra instituirii unui sistem de monitorizare a acestui proiect-pilot.

În ceea ce privește aplicarea cadrului etic al PC7, noul proces de reexaminare a dimensiunii etice a fost aprobat în 2009.

Noile estimări ale costurilor aferente proiectului ITER au depășit considerabil estimările inițiale. Pentru ca UE să-și poată îndeplini angajamentele, Comisia a prezentat Consiliului statutul proiectului ITER, provocările cu care s-a confruntat și măsurile care urmează să fie luate. Consiliul a confirmat că sprijină proiectul ITER, cu condiția să fie îndeplinite condițiile limită elaborate de Comisie. Printre acestea se numără politici credibile de evaluare și de limitare a costurilor, un calendar realist și buna gestionare a proiectelor la toate nivelurile. Consiliul a solicitat să fie luate măsuri și a invitat Comisia să studieze posibilitățile de finanțare în contextul actualului cadru multianual de finanțare.

Informații cu privire la acțiunile directe ale PC7 pentru anul 2009 sunt disponibile în raportul anual al Centrului Comun de Cercetare[19].

Comisia a adoptat o comunicare privind „Agenda europeană privind cercetarea şi inovarea în materie de securitate”[20] ca urmare a constatărilor și recomandărilor principale formulate de Forumul european pentru cercetare și inovare în domeniul securității[21].

4.4. Aspecte principale

4.4.1 Parteneriatele public-privat din domeniul cercetării

Parteneriatele public-privat la nivel european constituie o modalitate eficientă de stimulare a investițiilor în cercetare și dezvoltare realizate de industrie și de guvernele naționale și, totodată, de reducere a fragmentării eforturilor în materie de cercetare și dezvoltare.

Platformele tehnologice europene

Platformele tehnologice europene[22] (ETP) le oferă părților interesate, în frunte cu sectorul industrial, un cadru pentru definirea priorităților în materie de cercetare și dezvoltare, a cadrelor temporale și a planurilor de acțiune. Aceste platforme asigură orientarea fondurilor destinate cercetării spre sectoarele care prezintă interes pentru industrie, acoperind întregul lanț al valorilor economice și mobilizând autoritățile publice naționale și regionale.

Evoluțiile din 2009 au inclus contribuția neîntreruptă a acestor platforme la definirea priorităților UE în materie de cercetare, profesionalizarea activității lor, elaborarea condițiilor cadru și a politicilor complementare celor din domeniul cercetării și dezvoltării, precum și explorarea unor posibilități de finanțare în afara programului-cadru.

Un grup de experți a recomandat[23] crearea unor grupuri de platforme tehnologice europene[24] care să caute soluții la provocările societale și să valorifice potențialul triunghiului cunoașterii prin creșterea rolului acestor grupuri și prin extinderea domeniului lor de activitate pentru a include educația și întregul proces de inovare.

Cu ocazia unei conferințe desfășurate la Bruxelles[25], s-a discutat evoluția rolului platformelor tehnologice europene. S-a înregistrat o reacție pozitivă la ideea de a consolida cooperarea între platformele tehnologice europene în vederea soluționării provocărilor societale și de a studia posibilitățile de împărțire a provocărilor societale globale în sectoare-cheie mai ușor de gestionat. S-a simțit, în general, nevoia de a integra într-un mod mai sistematic inovarea în activitățile platformelor tehnologice europene.

Inițiativele industriale europene ale Planului strategic european privind tehnologiile energetice (Planul SET)[26] ilustrează modul în care sectorul public și cel privat s-au angajat în elaborarea foilor de parcurs tehnologice și a planurilor de implementare vizând să accelereze dezvoltarea tehnologiei în sectoare precum energia eoliană, energia solară, rețelele electrice sau captarea și stocarea carbonului.

Inițiative tehnologice comune

Inițiativele tehnologice comune au introdus o abordare experimentală a dezvoltării parteneriatelor public-privat. În 2009, cele cinci inițiative tehnologice comune[27] au continuat să lanseze cereri de propuneri. Lucrările pregătitoare suplimentare au permis inițiativelor IMI, Clean Sky și ARTEMIS să dobândească capacitatea operațională necesară pentru a-și implementa bugetul în toamna anului 2009. Prin urmare, inițiativele tehnologice comune au început să-și joace rolul în configurarea peisajului european în materie de cercetare.

În noiembrie 2009, Comisia a publicat comunicarea sa privind „Mobilizarea investițiilor private și publice în vederea relansării economice și realizării unei transformări structurale pe termen lung: dezvoltarea parteneriatelor public-privat”[28] Aceasta recunoaște importanța parteneriatelor public-privat europene în domeniul cercetării și caracterul special al acestor parteneriate, care investesc în generarea de noi cunoștințe, cu rezultate mai puțin previzibile, dar care se pot dovedi considerabile. În vederea creării de noi astfel de parteneriate, vor fi luate în considerație toate opțiunile de revizuire a cadrului juridic și a normelor financiare, pentru a oferi un model simplu și rentabil, bazat pe înțelegerea reciprocă, pe o reală cooperare și pe partajarea riscurilor.

Un grup al reprezentanților partenerilor industriali ai inițiativelor tehnologice comune (grupul ITC Sherpas ) a sintetizat experiența dobândită prin aplicarea primelor inițiative tehnologice comune într-un raport intitulat Designing together the 'ideal house' for public-private partnerships in European research (Să proiectăm împreună „casa ideală” a parteneriatelor public-privat din domeniul cercetării europene)[29]. Una dintre recomandări se referă la recunoașterea parteneriatelor public-privat ca organisme speciale în cadrul revizuirii regulamentului financiar.

În octombrie 2009, Comisia a publicat comunicarea sa privind „Un parteneriat public-privat pentru internetul viitorului”[30] în care detaliază planurile de promovare a competitivității Europei în domeniul tehnologiilor și sistemelor pentru internetul viitorului și de sprijinire a dezvoltării aplicațiilor de importanță publică și socială care au la bază internetul viitorului. Acest parteneriat va fi operațional din 2011.

Parteneriatele public-privat din cadrul planului european de redresare economică (EERP)

- EERP a solicitat crearea a trei parteneriate public-privat: „Fabricile viitorului”, „Clădiri eficiente din punct de vedere energetic” și „Inițiativa europeană privind autoturismele ecologice”. Finanțarea este asigurată în egală măsură de sectorul industrial și de PC7 și se ridică la 3,2 miliarde EUR pe perioada 2010-2013.

- Au fost create grupuri consultative ad hoc pentru aspecte industriale, pentru a facilita dialogul cu sectorul industrial și pentru a elabora strategii de cercetare, ceea ce va contribui la definirea cererilor de propuneri care vor fi lansate de parteneriatele public-privat în perioada care a mai rămas din PC7.

- Primele apeluri de propuneri, în valoare totală de 268 de milioane EUR, au fost publicate la 30 iulie. Rezultatele preliminare arată o participare mult mai importantă a sectorului industrial, comparativ cu celelalte apeluri de propuneri lansate în cadrul PC7.

Într-o declarație comună adoptată de Comisie și de reprezentanții sectorului industrial în martie 2009 s-a observat că parteneriatele public-privat reprezintă o modalitate eficientă de a asigura:

- un rol de frunte pentru sectorul industrial în definirea priorităților și implementarea cercetării;

- un program de lucru multianual cu un buget prestabilit, care să asigure continuitatea și care să permită sectorului industrial să realizeze planuri de investiții pe termen lung;

- o abordare intertematică, de la cercetarea de bază și aplicată, până la validarea și demonstrația la scară largă, punând tot mai mult accentul pe impact și exploatare;

- oportunități mai mari de a sprijini inovarea în sectorul IMM-urilor.

4.4.2 Evaluarea și monitorizarea programului-cadru

Ca răspuns la evaluarea ex-post a PC6[31], Comisia a subliniat importanța concluziilor evaluării și a formulat primele observații cu privire la recomandări. Comisia a fost de acord cu majoritatea acestora, precizând că multe inițiative conexe sunt deja în curs.

Raportul intermediar privind implementarea PC7[32] a oferit o viziune de ansamblu asupra implementării PC7 și o analiză a acesteia, mai ales în ceea ce privește noile elemente, cum sunt Consiliul European pentru Cercetare (CEC), ITC și RSFF.

Cel de-al doilea raport de monitorizare a PC7[33], care acoperă anul 2008, se bazează pe un ansamblu de indicatori de implementare și de performanță a programelor-cadru. Raportul conține o secțiune descriptivă care oferă o analiză aprofundată a unor aspecte care fie sunt de importanță majoră, fie prezintă un interes special. Formatul raportului de monitorizare permite acumularea de date temporale privind indicatorii principali.

La 23 iulie 2009 a fost publicată o reexaminare a structurilor și mecanismelor CEC[34]. În răspunsul său, Comisia a anunțat o serie de măsuri vizând să garanteze succesul pe termen lung al CEC, în calitatea sa[35] de organizație de finanțare de talie mondială care sprijină cercetarea de avangardă în sfera de vârf a cunoașterii.

În iulie 2009 a fost inițiată o evaluare intermediară a PC7 Euratom. Grupul de experți și-a finalizat raportul în februarie 2010[36]. Evaluarea reprezintă o contribuție valoroasă la elaborarea programului-cadru Euratom pentru 2012 și 2013.

Lansarea site-ului dedicat evaluării programelor-cadru[37] a îmbunătățit radical vizibilitatea și disponibilitatea rapoartelor cu privire la evaluările și la monitorizarea acestora. Site-ul conține peste 300 de rapoarte și include un motor de căutare foarte performant.

5. PERSPECTIVE PENTRU 2010

STRATEGIA EUROPA 2020 evidențiază rolul major pe care trebuie să-l joace cunoașterea și inovarea în impulsionarea creșterii economice și în soluționarea principalelor provocări societale, subliniind necesitatea de a consolida performanța cercetării la nivelul UE și de a crește intensitatea cercetării și dezvoltării la 3% din PIB. Finalizarea SEC reprezintă o componentă principală a inițiativei emblematice „O Uniune a inovării”. Programele UE de finanțare a cercetării și inovării, inclusiv programul-cadru de cercetare, sunt de asemenea evidențiate ca reprezentând principalele instrumente pentru realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020. Inițiativa emblematică „O Uniune a inovării” prevede o raționalizare și o simplificare majore ale acestor instrumente în contextul viitorului cadru financiar multianual.

În cadrul juridic existent, PC7 a sprijinit implementarea strategiei Europa 2020. În acest context, programele de lucru pentru 2011 au prevăzut o finanțare record în valoare de 6,4 miliarde EUR pentru cercetare și inovare, care reprezintă un stimulent economic considerabil și o investiție în construirea unei Europe mai inteligente, mai durabile și mai incluzive.

În octombrie 2010, Comisia și-a prezentat propunerile privind punerea în practică a inițiativei emblematice „O Uniune a inovării”. Propunerile Comisiei prevăd o serie de măsuri care trebuie luate în scopul:

- de a mobiliza cercetarea și inovarea în vederea soluționării provocărilor societale majore;

- de a genera și a atrage o mai mare producție de cunoștințe, creativitatea și talentul;

- de a sprijini întreprinderile și de a le facilita accesul la idei valoroase pe care să le dezvolte în vederea creșterii;

- de a dezvolta mari piețe europene pentru inovare;

- de a permite regiunilor să se specializeze în funcție de capacitățile lor, în special cu sprijinul politicii de coeziune[38];

- de a accelera reformele interne și cooperarea cu partenerii mondiali.

Comisia propune o „tabelă de marcaj” pentru monitorizarea performanței Uniunii, pe baza unor indicatori comparabili la nivel internațional. În 2012, vor fi elaborate și alte măsuri legate de SEC.

Lucrările cu privire la evaluarea intermediară a PC7 au început la începutul anului 2010 și se preconizează că grupul de experți își va finaliza activitatea cel târziu în octombrie 2010. Evaluarea va oferi informații valoroase care vor permite optimizarea derularea ultimelor etape ale PC7 și, în plus, vor contribui la elaborarea următorului program-cadru.

6. SURSE DE INFORMAțII SUPLIMENTARE

Rapoartele anuale de monitorizare a programului-cadru și a programelor specifice[39];

Rapoartele de evaluare cincinală[40];

Rapoarte statistice periodice privind știința, tehnologia și competitivitatea[41];

Statisticile în domeniul științei și tehnologiei în Europa (Eurostat)[42];

Studiile și analizele publicate cu privire la activitățile și politicile în materie de cercetare ale Uniunii Europene[43];

Rapoarte anuale de activitate ale Direcției Generale Cercetare[44];

Ghidul practic pentru oportunitățile de finanțare UE a cercetării și inovării[45];

Site-ul CORDIS: http://cordis.europa.eu;

Site-ul Comisiei Europene dedicat cercetării: http://ec.europa.eu/research;

Website-ul ERA: http://ec.europa.eu/research/era;

Website-ul Investing in European research (Investind în cercetarea europeană): http://ec.europa.eu/invest-in-research;

Website-ul ERAWATCH: http://cordis.europa.eu/erawatch.

[1] „La începutul fiecărui an, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului. Acest raport privește în special activitățile desfășurate în materie de cercetare și de dezvoltare tehnologică și de propagare a rezultatelor în cursul anului precedent, precum și programul de lucru pe anul în curs.”

[2] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf.

[3] COM (2008) 800.

[4] Studiu realizat de Direcția Generală Cercetare.

[5] Inobarometrul (Barometrul inovației) din mai 2009 a indicat că, din cauza crizei, sectorul societăților producătoare de înaltă tehnologie a fost cel mai înclinat să-și reducă bugetul alocat inovării.

[6] Concluziile Consiliului din mai 2008 (9076/08).

[7] http://ec.europa.eu/research/era/2020_era_vision_en.html

[8] JO C 323, 31.12.2009, p. 1-4.

[9] CREST este un organism consultativ al Consiliului și al Comisiei în privința politicii în domeniul cercetării și dezvoltării.

[10] COM (2008) 317.

[11] Chestiunea asigurărilor sociale și cea a pensiilor cercetătorilor vor fi analizate într-o Carte verde a Comisiei privind pensiile, care va fi publicată la jumătatea anului 2010, și într-o comunicare privind noile paradigme ale mobilității, care va apărea în 2011.

[12] Regulamentul (CE) nr. 723/2009 al Consiliului, 25.6.2009 (JO L 206, 8.8.2009, p. 1-8).

[13] C(2008) 1329.

[14] COM(2009) 610

[15] COM(2009) 607.

[16] COM(2009) 289.

[17] http://cordis.europa.eu.

[18] COM(2007) 56 și documentul Consiliului 14865/07.

[19] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_ar_2009.pdf.

[20] COM(2009) 691.

[21] http://www.esrif.eu.

[22] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html.

[23] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/technology-platforms/docs/fa-industrialresearch-b5-full-publication-rp_en.pdf .

[24] Un grup de ETP destinat să creeze bioeconomia europeană pentru dezvoltarea durabilă a fost creat în 2009 ( www.becoteps.org ).

[25] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/seminar11_en.html.

[26] http://ec.europa.eu/energy/technology/initiatives/initiatives_en.htm .

[27] Cele cinci inițiative tehnologice comune sunt: Inițiativa privind medicamentele inovatoare (http://imi.europa.eu), Clean Sky (http://www.cleansky.eu), ARTEMIS (http://www.artemis-ju.eu), ENIAC (www.eniac.eu) și Pile de combustie și hidrogen (FCH) (http://ec.europa.eu/research/fch/index_en.cfm).

[28] COM(2009) 615 final, 19.11.2009; http://ec.europa.eu/archives/growthandjobs_2009/pdf/european-economic-recovery-plan/ppp_en.pdf.

[29] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf.

[30] COM(2009) 479 final.

[31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp6_ex-post_evaluation_expert_group_report.pdf și COM(2009) 210.

[32] COM(2009) 209, SEC(2009) 589.

[33] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring.

[34] http://erc.europa.eu/pdf/final_report_230709.pdf.

[35] COM(2009) 552.

[36] În iunie 2010 a fost finalizată o evaluare intermediară separată a temei TIC din PC7.

[37] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=home

[38] http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm .

[39] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring.

[40] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment .

[41] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm .

[42] http://ec.europa.eu/eurostat.

[43] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm.

[44] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.

[45] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html .