Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI cu scopul de a pune capăt deficitului public excesiv din Franța /* COM/2015/0115 final */





Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI cu scopul de a pune capăt deficitului public excesiv din Franța CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7), având în vedere recomandarea Comisiei Europene, întrucât: (1) În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive. (2) Pactul de stabilitate și de creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și sustenabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. (3) La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE), că în Franța există un deficit excesiv și a emis recomandări pentru corectarea acestuia până cel târziu în 2012[1], în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE și al articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv[2]. (4) La 2 decembrie 2009, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE, că, deși autoritățile franceze au luat măsuri cu efecte concrete, după adoptarea recomandării Consiliului din 27 aprilie 2009 s-au produs evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice. Ca urmare, Consiliul a recomandat Franței să își corecteze deficitul excesiv până în 2013 cel târziu. (5) La 21 iunie 2013, Consiliul a hotărât, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE, că, deși autoritățile franceze au luat măsuri cu efecte concrete, după adoptarea recomandării Consiliului din 2 decembrie 2009 s-au produs evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice. În aceste condiții, Consiliul a recomandat Franței să își corecteze deficitul excesiv până în 2015 cel târziu. Pentru a reduce deficitul public la mai puțin de 3 % din PIB într-un mod credibil și sustenabil, Franței i s-a recomandat (a) să atingă un deficit de 3,9 % din PIB în 2013, de 3,6 % în 2014 și de 2,8 % în 2015, procentaje care ar corespunde unei îmbunătățiri a soldului structural de 1,3 % din PIB în 2013, de 0,8 % în 2014 și de 0,8 % în 2015, pe baza previziunilor extinse ale serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013; (b) să aplice integral măsurile deja adoptate pentru 2013 (1½ % din PIB) și să precizeze, să adopte și să pună în aplicare rapid măsurile de consolidare necesare pentru 2014 și 2015 pentru a realiza îmbunătățirea recomandată a soldului structural, procedând totodată, așa cum este planificat în prezent, la o revizuire amănunțită a categoriilor de cheltuieli pentru toate subsectoarele administrației publice, inclusiv la nivelul securității sociale și al administrațiilor locale. (c) să exploateze orice profituri excepționale pentru a-și reduce deficitul. Alte recomandări au vizat măsurile de consolidare bugetară care ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii. În recomandările sale, Consiliul a stabilit data de 1 octombrie 2013 ca termen până la care Franța trebuia să ia măsuri cu efecte concrete și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, să prezinte un raport detaliat privind strategia de consolidare pe care o are în vedere pentru atingerea obiectivelor. (6) La 15 noiembrie 2013, Comisia a concluzionat că, pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, Franța a luat măsuri cu efecte concrete în conformitate cu recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 pentru a-și reduce deficitul public sub valoarea de referință de 3 % din PIB și a considerat că nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv. (7) În conformitate cu articolele 9 alineatul (1) și 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, la 1 octombrie 2013, Franța a prezentat Comisiei și Consiliului un program de parteneriat economic. În avizul său, adoptat la 10 decembrie, Consiliul a considerat că programul de parteneriat economic al Franței conținea un ansamblu de reforme bugetare structurale care erau parțial adecvate pentru a veni în sprijinul unei corectări eficace și durabile a deficitului excesiv. (8) La 5 martie 2014, Comisia a emis o recomandare privind măsurile pe care trebuie să le adopte Franța pentru a asigura corectarea la timp a deficitului său excesiv. În recomandarea sa, Comisia a considerat că Franța trebuia să depună eforturi suplimentare pentru a asigura respectarea deplină a recomandării Consiliului din 21 iunie 2013. În programul de stabilitate prezentat la 7 mai 2014, Franța a prezentat o serie de măsuri suplimentare pentru 2014. Ținând cont, de asemenea, de faptul că efortul bugetar realizat în 2013 a fost mai mare decât cel preconizat în momentul emiterii recomandării Comisiei, s-a considerat că Programul de stabilitate a respectat, în linii mari, recomandarea Comisiei. (9) La 13 ianuarie 2015, Comisia a prezentat o comunicare intitulată„Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere” [COM(2015) 12]. Potrivit comunicării, Comisia va ține cont de existența unui plan de reforme structurale specific, care oferă informații detaliate și verificabile, precum un calendar credibil pentru adoptarea și îndeplinirea măsurilor propuse, atunci când va recomanda un termen-limită pentru corectarea deficitului excesiv sau prelungirea pentru o anumită perioadă a termenului respectiv. Comisia va monitoriza îndeaproape implementarea reformelor. În cazul în care acestea nu vor fi implementate, Comisia va considera că acest fapt constituie un factor agravant atunci când va analiza dacă au fost luate măsuri cu efecte concrete drept răspuns la recomandarea formulată în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive și atunci când va stabili un nou termen-limită pentru corectarea deficitului excesiv. Absența unor măsuri cu efecte concrete va conduce la o accelerare a procedurii și la posibila suspendare a fondurilor structurale și de investiții europene. Acest lucru înseamnă că, pentru statele membre din zona euro, Comisia va recomanda Consiliului impunerea unei amenzi. (10) În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în cazul în care s-au luat măsuri cu efecte concrete, iar după adoptarea recomandării respective survin evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, să adopte o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE. Apariția unor evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore asupra bugetului trebuie evaluată în raport cu previziunile economice care au stat la baza recomandării Consiliului. (11) În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, Consiliul trebuie să adreseze o recomandare statului membru în cauză, invitându-l să pună capăt situației de deficit excesiv într-un termen dat. Recomandarea trebuie să stabilească un termen maxim de șase luni pentru luarea unor măsuri cu efecte concrete de către statul membru vizat în vederea corectării deficitului excesiv, termen care poate fi redus la trei luni. De asemenea, într-o recomandare privind corectarea unui deficit excesiv, Consiliul ar trebui să solicite îndeplinirea unor obiective bugetare anuale care corespund, pe baza previziunilor ce stau la baza recomandării, unei ameliorări anuale minime a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, însă fără măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5 % din PIB, ca valoare de referință. (12) În documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 29 mai 2013, serviciile Comisiei au estimat că economia Franței se va contracta cu 0,1 % în 2013, urmând apoi să crească cu 0,6 % în 2014 și cu 1,1 % în 2015. În plus, previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013, care au stat la baza scenariului din documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 29 mai 2013, preconizau creșterea indicelui armonizat al prețurilor de consum (IAPC) cu 1,2 % în 2013 și cu 1,7 % în 2014. Aceste previziuni de creștere și inflație au stat la baza recomandărilor Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, emise la 21 iunie 2013. În 2013, creșterea PIB-ului s-a dovedit a fi chiar puțin mai mare decât preconizase Comisia, PIB-ul crescând cu 0,3 %. Pe de altă parte, IAPC a crescut cu numai 1,0 %. (13) Potrivit previziunilor Comisiei din iarna anului 2015, PIB-ul trebuia să crească cu 0,4 % în 2014, cu 0,2 puncte procentuale sub nivelul prevăzut în scenariul de referință care a stat la baza recomandării formulate în cadrul PDE. Conform estimărilor, creșterea PIB-ului a fost determinată în principal de o creștere a stocurilor și a consumului public și privat, în timp ce investițiile și exporturile ar fi trebuit să scadă. Prin comparație, la momentul formulării recomandării, potrivit așteptărilor, investițiile ar fi trebuit să crească în 2014, ca rezultat al unei încrederi mai mari a întreprinderilor, iar cererea externă ar fi trebuit să fie mult mai ridicată. Între timp, scăderea prețurilor la energie și activitatea slabă înregistrată au contrabalansat impactul asupra prețurilor al reformei TVA introduse în ianuarie 2014. În consecință, se estimează că inflația IAPC a scăzut la 0,6 % în 2014. Astfel, în 2013 și 2014, inflația s-a dovedit a fi considerabil mai scăzută decât se prognozase în primăvara anului 2013. Se estimează că, în 2015, PIB-ul va crește cu 1,0 %, în timp ce IAPC va rămâne la același nivel (inflație de 0,0 %). (14) În 2013, deficitul public s-a situat la 4,1 % din PIB, peste obiectivul de 3,9 % din PIB stabilit în recomandarea din 21 iunie 2013. În special, veniturile publice au fost influențate negativ de o elasticitate a veniturilor fiscale mult mai redusă decât se așteptase, în ciuda măsurilor discreționare care reprezintă 27 de miliarde EUR (1,3 % din PIB), potrivit Comisiei. Efortul bugetar măsurat prin evoluția soldului structural a fost de 1,0 % din PIB. După aplicarea de corecții pentru a se ține cont de revizuirea creșterii potențiale și de nerealizarea profiturilor estimate (0,2 puncte procentuale din PIB), variația soldului structural pentru 2013 se ridică la 1,2 % din PIB. Acest procent este cu 1,3 % din PIB mai mic decât îmbunătățirea recomandată de Consiliu la 21 iunie 2013, deși este vorba de o marjă redusă. Pe baza măsurilor discreționare adoptate pentru venituri și a evoluțiilor în ceea ce privește cheltuielile totale în comparație cu scenariul stabilit în recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013, evaluarea ascendentă a efortului bugetar corespunde nivelului de - 0,1 % din PIB, și în acest caz puțin sub nivelul de 0,0 % din PIB corespunzător măsurilor suplimentare considerate necesare pentru a îndeplini obiectivele bugetare stabilite în recomandarea Consiliului. (15) În conformitate cu previziunile Comisiei din iarna anului 2015, deficitul global ar fi trebuit să crească și mai mult în 2014, în ciuda unor eforturi semnificative pentru a frâna creșterea cheltuielilor publice. Într-adevăr, se preconizează realizarea unor economii ca urmare a menținerii salariilor înghețate în sectorul public, a rezultatelor reformelor pensiilor și a cheltuielilor mai mici la nivel local. Totuși, aceste economii ar fi trebuit să fie contrabalansate de creșterea creditului fiscal pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă (crédit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi – CICE), care se consideră cheltuială publică conform SEC 2010 și ale cărui costuri sunt estimate la 11 miliarde EUR (0,4 % din PIB) în 2014. În ceea ce privește veniturile, modificarea cotelor de TVA introdusă la 1 ianuarie și dublarea impozitului pe profit excepțional plătit de societățile mari au avut un impact pozitiv asupra veniturilor fiscale. Cu toate acestea, creșterea mai slabă a PIB-ului real și inflația mai scăzută, alături de o elasticitate încă scăzută a încasărilor fiscale în raport cu PIB, au avut efecte negative asupra veniturilor fiscale. (16) Deficitul structural, estimat pe baza previziunilor Comisiei din iarna anului 2015, ar trebui să scadă de la 3,3 % din PIB în 2013 la 2,9 % în 2014. Dacă se ține cont de corecțiile pe baza revizuirilor în jos ale creșterii potențiale a producției (+ 0,0 puncte procentuale din PIB) și a veniturilor excepționale (+ 0,2 puncte procentuale din PIB) în comparație cu prognozele realizate în momentul emiterii recomandării Consiliului, efortul bugetar anual pentru 2014 se ridică la 0,6 % din PIB. După efectuarea unor corecții pentru a ține cont de impactul negativ al trecerii la SEC 2010 asupra costului creditelor fiscale de plătit, o evoluție considerată a fi în afara sferei de control al guvernului, evaluarea descendentă a efortului bugetar ajunge la 0,7 % din PIB, fiind așadar ușor sub efortul recomandat de 0,8 % din PIB. În comparație cu scenariul economic care stă la baza recomandării Consiliului din 21 iunie 2013, măsurile suplimentare puse în aplicare în materie de venituri, împreună cu evoluțiile referitoare la cheltuieli, ajustate pentru a ține seama de SEC 2010, se ridică la 1,1 % din PIB, în concordanță cu nivelul pe care Consiliul l-a considerat necesar la 21 iunie 2013 („peste 1 % din PIB”). Efortul cumulat în perioada 2013-2014 se cifrează așadar la 1,9 % din PIB, bazat pe variația corectată a soldului structural, situându-se cu puțin sub nivelul de 2,1 % din PIB recomandat de Consiliu. Evaluarea ascendentă arată că efortul cumulat se situează cu puțin peste 1,0 %, în conformitate cu nivelul considerat necesar de către Consiliu. (17) Diferența dintre evaluarea descendentă și cea ascendentă a efortului fiscal decurge, în principal, din revizuirea în jos a inflației începând cu iunie 2013. Pentru 2014, în special, creșterea prognozată a deflatorului PIB a fost revizuită în jos cu 0,9 puncte procentuale, între recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 și previziunile Comisiei din iarna anului 2015. Veniturile fiscale sunt puternic influențate de revizuirile în jos ale inflației. Prin comparație, cheltuielile publice, care în Franța sunt deseori determinate de norme adoptate în termeni nominali, sunt influențate într-o măsură mai mică de revizuirile inflației pe parcursul anului. Deteriorarea rezultată a soldului global nu este corectată în calculul soldului structural, care ia în considerare numai deviația PIB în termeni de volum. Așadar, evaluarea descendentă a efortului bugetar este sensibilă la revizuirile inflației. În ceea ce privește indicatorul ascendent, se poate considera că randamentul măsurilor discreționare adoptate în 2014 a suferit un impact marginal ca urmare a nivelului inflației mai scăzut decât s-a preconizat. În măsura în care anumite posturi de cheltuieli publice aflate sub controlul guvernului au fost ajustate ținând cont de nivelul scăzut al inflației, indicatorul ascendent ar fi putut fi influențat în mod pozitiv. Cu toate acestea, în special din cauza înghețării anumitor cheltuieli publice în 2014, impactul global al revizuirii în jos a inflației asupra indicatorului ascendent s-ar putea să fi fost limitat. (18) Pe ansamblu, având în vedere cele de mai sus, elemente disponibile nu permit să se tragă concluzia că nu a fost luată nicio măsură cu efecte concrete. (19) Ponderea datoriei publice în PIB, care în 2009 era de 78,8 %, a crescut rapid de atunci, ajungând la 92,2 % în 2013. Conform previziunilor Comisiei din iarna anului 2015, ponderea datoriei va continua să crească în perioada analizată, atingând 95,3 % din PIB în 2014, 97,1 % din PIB în 2015 și 98,2 % în 2016, pe fondul menținerii unor deficite publice relativ mari și al unei creșteri modeste a PIB-ului nominal. Se așteaptă ca ajustările stoc-flux să influențeze negativ evoluția datoriei în perioada analizată. (20) Pe baza previziunilor Comisiei din iarna anului 2015, se estimează că deficitul global va atinge 4,1 % din PIB în 2015, cu mult peste obiectivul de 2,8 % din PIB stabilit în recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 și valoarea de referință de 3 % din PIB. Deteriorarea considerabilă a poziției bugetare determinată de situația generală mai precară a economiei în raport cu cea aflată la baza recomandării Consiliului din 21 iunie 2013 sugerează că o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE pentru Franța, în sensul stabilirii unui nou termen de corectare a deficitului excesiv, este justificată în conformitate cu prevederile Pactului de stabilitate și de creștere. (21) La 21 noiembrie 2014, autoritățile franceze au transmis Comisiei o scrisoare în care Franța s-a angajat la o serie de reforme structurale prin care să fie puse în aplicare recomandările specifice fiecărei țări pentru 2014 emise de Consiliu la 8 iulie 2014. La 12 decembrie 2014, guvernul a publicat o agendă a reformelor, care definește prioritățile de reformă până în 2017. Această agendă a reformelor a fost confirmată într-o comunicare privind programul național de reforme, făcută publică la 18 februarie 2015. De asemenea, autoritățile au realizat o cuantificare a impactului macroeconomic preconizat al principalelor reforme structurale inițiate începând din 2012. Principalele reforme prezentate includ, în special, o reducere a costului forței de muncă prin intermediul CICE și alte reduceri ale contribuțiilor angajatorului la asigurările sociale prin așa-numitul pacte de responsabilité et de solidarité. Se preconizează că aceste măsuri vor contribui la stimularea creșterii economice și la îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice și, prin urmare, nu ar trebui să fie retrase. Pentru a beneficia din plin de impactul reducerii costului forței de muncă ar fi însă necesare reforme suplimentare ale pieței forței de muncă, pentru a reduce rigiditatea salariilor. Reformele suplimentare prezentate de guvern includ, printre altele, reforma pensiilor din 2014, precum și măsurile de reformare a autorităților locale, de îmbunătățire a mediului de afaceri și de stimulare a concurenței în sectorul serviciilor. În special, proiectul de lege privind creșterea și activitatea economică abordează problema concurenței pentru profesiunile juridice, deschide piața transportului cu autocarul, reduce barierele la intrare în sectorul comerțului cu amănuntul și relaxează prevederile referitoare la munca în zilele de duminică. În plus, proiectul prevede și o reformă a procedurilor privind concedierile individuale. În ansamblu, se preconizează că reformele structurale începute în 2013 vor contribui la creșterea economică și la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Cu toate acestea, cuantificarea acestor reforme de către autorități, conform căreia reformele vor contribui la creșterea PIB-ului cu 3,3 puncte procentuale până în 2020, pare a fi supraestimată. (22) Informațiile și angajamentele oferite de autoritățile franceze în ceea ce privește reformele structurale merg într-o direcție bună, având în vedere cerințele prevăzute în Comunicarea Comisiei COM(2015)12 din 13 ianuarie 2015 intitulată „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere”, pentru ca Franța să poată beneficia de o prelungire de mai mult de un an a termenului limită pentru corectarea deficitului excesiv. Cu toate acestea, în comunicarea sa intitulată „Semestrul european 2015: evaluarea provocărilor în materie de creștere, prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice și rezultatele bilanțurilor aprofundate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011”, Comisia a evidențiat răspunsul limitat al Franței la recomandările anterioare referitoare la dezechilibrele macroeconomice și a concluzionat că Franța este afectată de dezechilibre excesive care necesită monitorizare specifică și măsuri de politică decisive. În luna mai, Comisia va analiza, ținând seama de nivelul de ambiție al programului național de reformă și de alte angajamente prezentate până la acea dată, dacă să recomande Consiliului să adopte recomandări, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1176/2011, prin care să constate existența unui dezechilibru excesiv și să recomande Franței să ia măsuri corective care să fie stabilite într-un plan de acțiuni corective. Reformele structurale sunt esențiale nu numai pentru abordarea dezechilibrelor excesive și consolidarea potențialului de creștere, ci și pentru asigurarea sustenabilității finanțelor publice. (23) Anul suplimentar acordat Franței conform dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1467/97 al Consiliului ar fi un termen prea ambițios în actualul mediu economic nefavorabil, deoarece ar necesita o îmbunătățire anuală medie a soldului structural în 2015 și 2016 de peste 1,0 % din PIB, peste efortul anual mediu recomandat de Consiliu la 21 iunie 2013 pentru perioada 2013-2015. Ținând seama de previziunile Comisiei din iarna anului 2015, astfel de ajustări ar avea un impact negativ considerabil asupra creșterii în 2015 și în 2016. Prin urmare și luând în considerare planurile de reforme structurale anunțate de Franța și programul național de reformă așteptat, în conformitate cu comunicarea din 13 ianuarie 2015 menționată anterior, este adecvat să se prelungească cu doi ani termenul în care Franța trebuie să pună capăt situației de deficit excesiv. Autoritățile franceze trebuie să se asigure că atât reformele adoptate, cât și cele planificate vor fi puse în aplicare în totalitatea lor și, acolo unde este necesar, vor fi înăsprite. În conformitate cu comunicarea din 13 ianuarie 2015 menționată mai sus, în cazul în care Franța nu reușește să implementeze o agendă ambițioasă de reforme, Comisia va considera acest fapt ca fiind un factor agravant atunci când va analiza dacă au fost luate măsuri cu efecte concrete drept răspuns la recomandarea formulată. (24) Perioada suplimentară de doi ani acordată Franței ar însemna ținte de deficit de 4,0 % din PIB pentru 2015, de 3,4 % din PIB pentru 2016 și de 2,8 % din PIB pentru 2017. Îmbunătățirea anuală a soldului bugetar structural astfel realizată ar fi de 0,5 % din PIB în 2015, de 0,8% din PIB în 2016 și de 0,9 % în 2017. Astfel, pentru 2015, ajustarea ar fi cu 0,2 puncte procentuale mai mare decât îmbunătățirea cu 0,3 % din PIB a soldului structural preconizată potrivit previziunilor Comisiei din iarna anului 2015. În scenariul de referință pentru 2015 și 2016, bazat pe previziunile Comisiei din iarna anului 2015, măsurile luate în considerare pentru venituri sunt estimate la 0,1 % și, respectiv, -0,1 % din PIB. Pentru 2017, măsurile discreționare incluse în previziunile extinse se ridică la -0,2 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără eliminarea așa-zisei contribution sociale de solidarité des sociétés și reducerea treptată a ratei legale a impozitului pe profit. (25) Pentru a atinge obiectivele bugetare, este esențial ca autoritățile să pună în aplicare integral măsurile deja anunțate pentru 2015 și să precizeze, să adopte și să pună în aplicare rapid măsuri suplimentare necesare pentru atingerea obiectivelor bugetare în 2015, 2016 și 2017. În special, rămâne să se precizeze, pentru 2016 și 2017, majoritatea măsurilor care stau la baza angajamentului asumat de Franța de a reduce tendința prognozată a cheltuielilor publice cu 50 de miliarde EUR până în 2017. În ansamblu, situația va trebui monitorizată îndeaproape și autoritățile ar trebui să fie pregătite să întreprindă acțiuni corective în caz de derapaje ale cheltuielilor sau de rezultate mai slabe decât s-a preconizat ale măsurilor discreționare în materie de venituri, ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE: (1) Franța ar trebui să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cel mai târziu în 2017. (2) Franța ar trebui să atingă un deficit global de 4,0 % din PIB în 2015, de 3,4 % din PIB în 2016 și de 2,8 % din PIB în 2017, ceea ce corespunde unei îmbunătățiri a soldului structural de 0,5 % din PIB în 2015, de 0,8 % din PIB în 2016 și de 0,9 % din PIB în 2017. Pentru a atinge acest obiectiv, ar fi necesare măsuri suplimentare de 0,2 % din PIB în 2015, de 1,2 % din PIB în 2016 și de 1,3 % din PIB în 2017, pe baza previziunilor extinse ale Comisiei din iarna anului 2015. (3) Franța ar trebui să pună în aplicare integral măsurile deja adoptate pentru 2015 și să depună, până la sfârșitul lunii aprilie 2015, un efort bugetar suplimentar, în conformitate cu alineatul (2). Acest lucru ar necesita specificarea, adoptarea și punerea în aplicare a unor măsuri discreționare structurale suplimentare echivalente cu 0,2 % din PIB, pentru a reduce decalajul față de îmbunătățirea recomandată a soldului structural de 0,5 % din PIB pentru 2015. (4) Franța ar trebui să își intensifice eforturile pentru a identifica posibilități de a face economii în toate subsectoarele administrației publice, inclusiv la nivelul securității sociale și al administrațiilor locale și pentru a utiliza toate veniturile excepționale în scopul reducerii deficitului. Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general și nu ar trebui să dăuneze îmbunătățirii competitivității economiei franceze. (5) Consiliul stabilește data de 10 iunie 2015 ca termen până la care Franța trebuie să ia măsuri cu efecte concrete și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, să prezinte un raport detaliat cu privire la strategia de consolidare pe care o are în vedere pentru atingerea obiectivelor. Franța ar trebui să prezinte un raport detaliat cu privire la (i) măsurile discreționare structurale suplimentare, care reprezintă 0,2 % din PIB, adoptate pentru a realiza îmbunătățirea recomandată a soldului structural în 2015; și (ii) principalele măsuri bugetare elaborate pentru atingerea obiectivelor în 2016 și 2017. Actul „Loi de programmation des Finances Publiques” ar trebui să fie actualizat pentru a reflecta noua traiectorie a ajustărilor. Autoritățile franceze ar trebui să pună la dispoziție, înainte de termenul prevăzut, o evaluare independentă ex-ante a principalelor măsuri care stau la baza ajustărilor pentru 2016 și 2017. (6) Franța ar trebui să raporteze Comisiei și Comitetului economic și financiar, după cum prevede articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Consiliului în conformitate cu specificațiile prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 877/2013 al Comisiei. Raportul ar trebui să fie prezentat pentru prima oară până la 10 decembrie 2015 și ulterior o dată la șase luni. Rapoartele prezentate la 10 decembrie ar trebui să informeze cu privire la versiunea actualizată a proiectului de buget, ca răspuns la avizul Comisiei referitor la proiectul de plan bugetar pentru 2016. Raportul prezentat la 10 iunie ar trebui să prezinte situația la zi și să aducă precizări cu privire la măsurile bugetare planificate sau deja adoptate în vederea realizării îmbunătățirilor recomandate ale soldului structural în anul următor și să asigure o corecție rapidă și sustenabilă a deficitului excesiv până la termenul prevăzut. Franța trebuie să raporteze cu privire la planul de reformă prezentat în comunicarea făcută publică la 18 februarie 2015, care urmează a fi completat de planul național de reformă. Acesta din urmă trebuie pus în aplicare cu strictețe, astfel încât să îmbunătățească perspectivele de creștere și să contribuie la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Consolidarea bugetară va trebui să fie sprijinită de implementarea unor reforme structurale ample și ambițioase, în conformitate cu recomandările Consiliului adresate Franței în contextul Semestrului european și în particular al celor legate de procedura privind dezechilibrele macroeconomice. Prezenta recomandare se adresează Republicii Franceze. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] Toate documentele referitoare la procedura de deficit excesiv pentru Franța pot fi consultate la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm. [2] JO L 209, 2.8.1997, p. 6.