Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2019/C 304/07)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Bianco di Custoza”/„Custoza”

Numărul de referință: PDO-IT-A0468-AM02

Data comunicării: 24.6.2019

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1. Articolul 1 din caietul de sarcini: Denumire și vinuri

Descriere și motive

Descriere:

Adăugarea categoriei riserva

Motive:

Adăugarea categoriei riserva la vinurile „Custoza” sporește calitatea denumirii, exprimând mai bine caracteristicile legate de învechire care sunt specifice acestei categorii.

Această modificare presupune, de asemenea, modificări ale punctelor 1.4 (Descrierea vinului/vinurilor) și 1.5 (Practici oenologice – Producții maxime) din documentul unic.

2. Articolul 2 din caietul de sarcini: Soiuri de struguri

Descriere și motive

Descriere:

Revizuirea principalelor soiuri și a procentelor: s-a adăugat soiul Bianca Fernanda la cele trei soiuri obligatorii existente Garanega, Trebbiano Toscano și Trebbianello (un biotip local al soiului Tocai Friulano), care trebuie să reprezinte, în prezent, cel puțin 70 % din strugurii utilizați și niciun soi individual nu trebuie să depășească 45 %.

Motive:

Pentru a reflecta practicile tradiționale din zonă, a fost inclus soiul Bianca Fernanda ca soi obligatoriu. Faptul că aceste patru soiuri principale trebuie să reprezinte cel puțin 70 % din strugurii utilizați, iar fiecare soi individual nu trebuie să depășească 45 % înseamnă că niciun soi individual nu va reprezenta mai mult de 31,5 %. Prin urmare, conform noii propuneri, vinurile cu DOC „Bianco di Custoza”/„Custoza” trebuie să fie produse în mod obligatoriu din struguri provenind din cel puțin trei din cele patru soiuri principale. Deși acest lucru este prevăzut deja în caietul de sarcini actual, această modificare prezintă avantajul de a permite utilizarea celor patru soiuri din motive de calitate, în funcție de evoluția sezonieră, perioada recoltării, localizarea podgoriei sau aspecte specifice ale producției.

Soiul Bianca Fernanda (o clonă locală a soiului Cortese) reprezintă peste 13 % din suprafețele plantate cu viță-de-vie în aria de producție „Custoza” și este recunoscut pe plan local ca fiind sinonim cu „Custoza”. Adăugarea soiului Bianca Fernanda ca unul dintre cele patru soiuri principale de struguri sporește calitatea și reputația denumirii.

Această modificare presupune, de asemenea, modificări ale punctelor 1.4 (Descrierea vinului/vinurilor) și 1.7 [Soiul/Soiurile principal(e) de struguri de vin] din documentul unic.

3. Articolul 4 din caietul de sarcini: Norme privind viticultura

Descriere și motive

Descriere:

(a) utilizarea categoriilor superiore, riserva, spumante (vin spumant) și passito (vin din struguri stafidiți);

(b) eliminarea referirii la posibilitatea de a utiliza suprafețele cultivate cu viță-de-vie „Custoza” pentru a produce vinuri cu DOC „Garda”;

(c) reducerea producției la hectar pentru „Custoza” la 13 tone;

(d) adăugarea unui tabel cu producțiile maxime și tăriile alcoolice pentru diferite categorii;

(e) reformularea paragrafului privind selectarea strugurilor pentru vinurile din struguri stafidiți, fără a modifica parametrii;

(f) adăugarea a patru paragrafe prin care se stabilește că autoritățile regionale, la cererea asociației de protecție și în urma consultării organizațiilor profesionale, pot: lua decizii privind diferitele utilizări/destinații ale strugurilor și limitele maxime de utilizare a strugurilor pe hectar; reduce producțiile de struguri și de vin autorizate și pot autoriza creșterea cu până la 20 % a producției maxime pe hectar destinată utilizărilor viitoare.

Motive:

(a) acest lucru reflectă modificările aduse articolului 1;

(b) această posibilitate este stabilită în legislația națională și nu este nevoie să fie inclusă în caietul de sarcini al produsului;

(c) producția pe hectar trebuie să fie redusă pentru a spori valoarea calitativă a denumirii. În orice caz, această modificare reflectă alinierea producției la practicile în vigoare în exploatațiile viticole existente, vechiul sistem fiind înlocuit cu plantarea pe rânduri. Analiza evoluției volumului total de vin îmbuteliat în ultimii cinci ani arată o anumită stabilitate și pune în evidență faptul că piața este capabilă să absoarbă doar o parte a producției de vin, doar un mic procent din producție fiind propus la un preț suficient pentru a permite viticultorilor să obțină profit și pentru a contribui la valorizarea denumirii pe piețele naționale și internaționale. Prin urmare, viticultorii au decis să reducă producția destinată DOC „Custoza” și să utilizeze restul pentru alte vinuri;

(d) pentru o interpretare mai clară a caietului de sarcini, este necesar să se includă un tabel explicativ al valorilor;

(e) pentru o interpretare mai clară a caietului de sarcini, este necesar să se reformuleze acest text;

(f) textul include acum o serie de norme privind viticultura care trebuie să fie aplicate în anumite condiții.

Această modificare presupune, de asemenea, modificări ale punctului 1.5 (Practici oenologice – Producții maxime) din documentul unic.

4. Articolul 5 din caietul de sarcini al produsului: Norme privind viticultura

Descriere și motive

Descriere:

Se prezintă posibilitatea de a obține vin din diferite soiuri în mod separat sau împreună, specificându-se faptul că amestecul vinurilor obținute printr-o vinificație separată trebuie să fie efectuat în crama viticultorului și, în orice caz, înainte de a depune cererea de certificare pentru introducerea pe piață.

Randamentul în vin este sporit de la 65 % la 70 % pentru „Custoza”, „Custoza”spumante, „Custoza”superiore și „Custoza”riserva, iar randamentele sunt prezentate într-un tabel.

Amestecul cu vin dintr-un alt an este limitat la 15 %, poate fi efectuat doar cu vin din anul precedent și trebuie să aibă loc până la data de 31 decembrie a anului în care au fost produși strugurii.

Data pentru introducerea pe piață a categoriei „Custoza” pentru consum este stabilită la 1 decembrie a anului în care au fost produși strugurii.

Se adaugă categoria riserva, cu o perioadă de învechire de cel puțin 12 luni începând cu data de 1 noiembrie a anului de producție.

Se adaugă trei paragrafe prin care se stabilește că, la cererea asociației de protecție și în urma consultării organizațiilor profesionale, autoritățile regionale pot stabili o limită mai mică decât cea stabilită în caietul de sarcini pentru cantitatea de vin care poate fi certificată, menținând în vrac musturile și vinurile obținute din struguri excedentari, care, la cererea asociației de protecție, pot fi certificate.

Motive:

Randamentul în vin a fost crescut la 70 % pentru ca normele să reflecte în mod efectiv randamentele obținute de viticultori ca urmare a progreselor tehnologice în aria de producție de-a lungul ultimilor 15 ani.

Limita privind cantitatea de vin vechi care poate fi adăugată și limitarea acestei practici la vinul din anul precedent au fost introduse doar din motive de calitate.

A fost introdusă o dată privind introducerea vinurilor pentru consum, în vederea îmbunătățirii calității.

Adăugarea categoriei riserva pentru vinurile „Custoza” constituie un factor de valorizare calitativă a denumirii. Vinurile „Custoza” de calitate recunoscută, cu o vechime de cel puțin 12 luni, sunt prezente pe piață de mulți ani. Este vorba despre vinuri cu o perioadă lungă de învechire, destinate unor piețe italiene și internaționale mai mature.

Aceste ultime trei paragrafe au fost adăugate pentru a adapta textul la reglementările în vigoare.

Această modificare presupune, de asemenea, modificări ale punctului 1.5 (Practici oenologice – Producții maxime) din documentul unic.

5. Articolul 6 din caietul de sarcini al produsului: Caracteristicile în momentul consumului

Descriere și motive

Descriere:

(a) se adaugă descrierea culorii vinului „Custoza”;

(b) se mărește limita minimă a extractului fără zahăr la 17 g pe litru;

(c) se adaugă caracteristicile chimice, fizice și organoleptice pentru noua categorie riserva

(d) pentru vinurile spumante, tipul aromei este redenumit „de la dozaj zero la demisec”;

(e) se adaugă un ultim paragraf prin care se stabilește că vinurile din orice categorie pot avea, de asemenea, o aromă de lemn dacă au fost maturate în butoaie de lemn.

Motive:

(a) această adăugare asigură faptul că se precizează în mod corect culoarea vinului;

(b) intenția este de a adapta caietul de sarcini al produsului, mărind valoarea minimală a acestui parametru; vinurile „Custozza” comercializate au în realitate valori mai mari pentru acest parametru;

(c) se adaugă caracteristicile noii categorii riserva, care nu era inclusă în caietul de sarcini precedent;

(d) această modificare a fost făcută ca urmare a unor cerințe comerciale;

(e) această formulare este mai clară decât versiunea precedentă, asigurând o descriere mai precisă.

Această modificare presupune, de asemenea, modificări ale punctului 1.4 [Descrierea vinului (vinurilor)] în documentul unic.

6. Articolul 8 din caietul de sarcini al produsului: Ambalarea

Descriere și motive

Descriere:

(a) devine obligatoriu ca vinurile „Custoza”, „Custoza”superiore, „Custoza”riserva și „Custoza”passito să fie comercializate doar în sticle de maximum 9 litri, cu excepția damigenelor sau recipientelor de tip „fiasco”;

(b) este posibil să se utilizeze recipiente din sticlă de până la 18 litri pentru categoria spumante (vinuri spumante);

(c) viticultorii din aria de producție descrisă la articolul 3 sunt singurii autorizați să vândă exclusiv vinuri „Custoza” în mod direct consumatorilor finali în recipiente de până la 60 litri, conform practicilor tradiționale;

(d) se precizează că mențiunile superiore și riserva nu pot fi folosite pe recipientele care nu sunt din sticlă (bag-in-a-box);

(e) se permite folosirea tuturor formelor de închidere permise de lege.

Motive:

(a) în prezent, caietul de sarcini precizează obligația de ambalare în recipiente din sticlă numai pentru categoriile superiore, passito (vin din struguri stafidiți) și spumante (vin spumant). Modificarea propusă extinde această obligație la toate vinurile „Custoza”. Este un pas foarte important în dinamica de valorizare a acestei denumiri istorice, în vederea repoziționării pe piață și a unei valorizări recunoscute;

(b) acest lucru permite utilizarea formatelor celor mai solicitate pe piață;

(c) acest lucru este permis deoarece, pe plan local, vinurile „Custoza” sunt achiziționate de către consumatorii finali și în vrac;

(d) pentru o mai mare claritate;

(e) această modificare permite adaptarea la legislație.

DOCUMENT UNIC

1. Denumirea produsului

„Bianco di Custoza”

„Custoza”

2. Tip de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3. Categorii de produse vitivinicole

1. Vin

5. Vin spumant de calitate

4. Descrierea vinului (vinurilor)

„Bianco di Custoza”/„Custoza” incluzând categoriile riserva, superiore, spumante (vin spumant) și passito (vin din struguri stafidiți)

Culoarea caracteristică a vinurilor este galben-pai de intensitate diferită, uneori cu nuanțe verzui la vinurile tinere sau tonuri aurii la anumite vinuri selectate. Aroma este fructată și ușor aromatică, cu note florale și, ocazional, de ierburi aromatice și condimente. Gustul e proaspăt, suav și delicat.

Aceste vinuri sunt ușor de băut și de asortat și se consumă, în general, tinere, deși unele selecții efectuate în podgorii prezintă capacitatea de a-și menține caracteristicile de-a lungul timpului.

Tăria alcoolică totală minimă în volume este de 11,0 %, iar limita minimă a extractului fără zahăr este de 16,5 g pe litru.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 4,5 exprimată în grame de acid tartric pe litru Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

„Bianco di Custoza”/„Custoza”

Culoare: galben-pai, uneori cu nuanțe verzui

Aroma: fructată, caracteristică, ușor aromatică

Gust: fructat, delicat, cu un corp bine echilibrat

Tărie alcoolică totală minimă: 11 % în volume

Limita minimă a extractului fără zahăr: 17 g/l

Zaharuri reducătoare reziduale: maximum 7 g/l

Parametrii analitici care nu figurează în tabelul de mai jos respectă limitele specificate în legislația națională și a UE.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 4,5 exprimată în grame de acid tartric pe litru Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

„Bianco di Custoza”riserva/„Custoza”riserva

Culoare: Galben-pai până la auriu, de intensitate diferită

Aromă: intensă, caracteristică, ușor aromatică

Gust: echilibrat, savuros, cu un corp bine echilibrat

Tărie alcoolică totală minimă: 12,5 % în volume

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l

Zaharuri reducătoare reziduale: maximum 7 g/l

Parametrii analitici care nu figurează în tabelul de mai jos respectă limitele specificate în legislația națională și a UE.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 4,5 exprimată în grame de acid tartric pe litru Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

„Bianco di Custoza”superiore/„Custoza”superiore

Culoare: galben-pai până la auriu după învechire

Aromă: plăcută, caracteristică, ușor aromatică

Gust: echilibrat, cu un corp bine format

Tărie alcoolică totală minimă: 12,50 % în volume

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l

Zaharuri reducătoare reziduale: 7 g/l

Parametrii analitici care nu figurează în tabelul de mai jos respectă limitele specificate în legislația națională și a UE.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 4,5 exprimată în grame de acid tartric pe litru Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

„Bianco di Custoza”spumante/„Custoza”spumante

Spumă: fină și persistentă

Culoare: galben-pai mai mult sau mai puțin intens, eventual cu tonuri de auriu

Aromă: parfumată, fructată, ușor aromată când vinul este produs conform metodei Charmat; fină, elegantă și caracteristică dacă vinul este fermentat în sticlă

Gust: proaspăt, savuros, fin și echilibrat; de la dozaj zero la demisec

Tărie alcoolică totală minimă: 11,5 % în volume

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15 g/l

Parametrii analitici care nu figurează în tabelul de mai jos respectă limitele specificate în legislația națională și a UE.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă 5,0 exprimată în grame de acid tartric pe litru Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

„Bianco di Custoza”passito/„Custoza”passito

Culoare: galben auriu

Aromă: intensă și fructată

Gust: de la plăcut la dulce, echilibrat, cu un corp ușor aromat

Tărie alcoolică totală minimă: 15 % în volume

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22 g/l

Parametrii analitici care nu figurează în tabelul de mai jos respectă limitele specificate în legislația națională și a UE.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) 12,00 Aciditatea totală minimă 4,5 exprimată în grame de acid tartric pe litru Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5. Practici oenologice

(a) Practici oenologice esențiale

NICIUNA

(b) Producții maxime

„Bianco di Custoza”/„Custoza”

13 000 kg de struguri la hectar

„Bianco di Custoza”superiore/„Custoza”superiore

12 000 kg de struguri la hectar

„Bianco di Custoza”riserva/„Custoza”riserva

13 000 kg de struguri la hectar

„Bianco di Custoza”spumante/„Custoza”spumante

13 000 kg de struguri la hectar

„Bianco di Custoza”passito/„Custoza”passito

5 000 kg de struguri la hectar

6. Aria geografică delimitată

Aria de producție a vinurilor cu DOC „Bianco di Custoza”/„Custoza” cuprinde, în totalitate sau parțial, următoarele municipalități: Sommacampagna, Villafranca di Verona, Valeggio sul Mincio, Peschiera del Garda, Lazise, Castelnuovo del Garda, Pastrengo, Bussolengo și Sona. Aria este delimitată după cum urmează: din sudul municipalității Sommacampagna, din cartierul Cesure (cota 89), linia de demarcație urmează, către sud-vest, canalul de irigație al Consorțiului de îmbunătățire a solului Alto Agro Veronese până la Boscone, urmând drumul către Villafranca pentru o scurtă porțiune, înainte de a se contopi cu drumul comunal care trece prin Pozzo Moretto și Colombara și dă în drumul comunal în apropierea localității Cà Delia. Linia de demarcație urmează acest drum, care trece prin C. Nuova Pigno și Le Grattarole, până la intersecția cu drumul provincial Villafranca-Valeggio și, urmând acest drum, ajunge în localitatea Valeggio sul Mincio. Linia de demarcație continuă către sud, de-a lungul drumului municipal care leagă Pozzolo și localitatea C. Buse, unde se contopește cu drumul care traversează canalul de irigație Seriola Prevaldesca. Ea urmează acest canal către nord, până la Ponte Lungo și, după ce traversează podul, linia de demarcație urmează canalul Seriosa Serenelli către sud, până când ajunge la granița cu provincia Mantua și regiunea Lombardia (cota 63). Urcând către nord, linia de demarcație urmează granița regională, trecând prin localitățile Pignolada, Staffalonero, Prandina, Stazione di Salionze, Villa, Dolci și Pontata, apoi se îndepărtează de graniță și urmează pentru o scurtă porțiune drumul Broglie-Madonna del Frassino către nord-est, până în apropierea localității Pignolini, unde traversează autostrada Serenissima. În continuare, ea urmează drumul care trece la est de Cà Gozzetto, continuă către Cà Serraglio și, trecând la vest de cota 101, ajunge la Cà Berra Nuova (cota 91), pe malul lacului Frassino. Linia de demarcație urmează apoi malul lacului pentru o scurtă porțiune, unindu-se cu drumul care trece prin Bertoletta și ajunge la stația de cale ferată de la cota 84. Apoi urmează calea ferată către est până la următoarea stație de cale ferată de la cota 84, înainte de a urma drumul care trece prin Villa Montresor și continuă până la Cappuccini, pe malul lacului Garda. Din localitatea Cappucini, linia de demarcație urmează malul de est al lacului Garda până în apropierea portului Pacengo, unde continuă către interiorul regiunii, urmează drumul care trece pe la cotele 93 și 107, trece mai jos de Pacengo și ajunge la Cà Allegri. Apoi urmează drumul municipal Pacengo până la C. Fontana Fredda și continuă de-a lungul unui alt drum, trecând pe la cota 122, până la localitatea Le Tende. De aici, linia de demarcație urmează drumul Pacengo-Colà până la C. alle Croci, apoi coboară către sud-est, urmând drumul care trece pe la cotele 118 și 113 și traversează Sarnighe, ajungând la granița dintre municipalitățile Lazise și Castelnuovo, la cota 112. Ea urcă din nou, urmând granița municipală către nord până în apropierea localității Mirandola, unde urmează granița dintre municipalitățile Lazise și Pastrengo. Linia de demarcație urmează granița până la intersecția cu drumul provincial Verona-Lago, la vest de localitatea Osteria Vecchia. Ea urmează acest drum către Verona (est) până în apropierea localității Bussolengo, unde se contopește cu drumul municipal Cristo, nu departe de cota 130. Apoi continuă de-a lungul drumului municipal Palazzolo, până la punctul în care autostrada Brenner se intersectează cu granița municipală Bussolengo-Sona. Linia de demarcație urmează apoi granița municipală către sud până la Civel, unde continuă de-a lungul drumului provincial Bussolengo-Sommacampagna până când ajunge la localitatea Sommacampagna, pe care o traversează și ajunge la drumul către Custoza, pe care îl urmează până la punctul de plecare, Cesure. La vest de Broglie, aria include, de asemenea, o mică suprafață în municipalitatea Peschiera del Garda, incluzând zona Monte Zecchino, fiind delimitată astfel: de la drumul care trece la sud de Broglie (pe lângă vechea școală primară), linia de demarcație merge la vest către Cà Boschetti și Cà Rondinelli, apoi urmează granița provincială și regională care trece prin Cà Boffei, Soregone, Cà Nuova Bazzoli. Apoi urmează drumul către Broglie până la intersecția cu drumul care a constituit punctul de plecare.

7. Soiul/soiurile principal(e) de struguri de vin

Pinot bianco B.

Trebbiano toscano B. – Trebbiano

Trebbiano toscano B. – Biancame B.

Trebbiano toscano B. – Ugni blanc

Trebbiano toscano B. – Procanico

Riesling italico B. – Riesling

Riesling renano B. – Riesling

Tocai friulano B.

Tocai friulano B. – Tuchì

Garganega B. – Grecanico dorato B.

Pinot bianco B. – Pinot blanc

Malvasia bianca B. – Malvasia

Malvasia bianca B. – Verdina

Malvasia bianca B. – Iuvarella

Manzoni bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

Garganega B. – Garganego

Chardonnay B.

Cortese B. – Bianca Fernanda

Pinot bianco B. – Pinot

8. Descrierea legăturii (legăturilor)

„Bianco di Custoza”/„Custoza”

Specificitatea ariei geografice

Factori naturali

Vinurile „Custoza” sunt produse într-o zonă relativ mică care ocupă cea mai mare parte a sectorului meridional al dealurilor morenice care se înalță între periferia Veronei și lacul Garda.

Aria de producție este delimitată la sud-vest de râul Mincio.

Aria cuprinde suprafețele situate pe amfiteatrul morenic oriental din interiorul regiunii lacului Garda și pe câmpiile fluvioglaciare strâns legate de amfiteatru, care sunt compuse din materiale similare, chiar dacă nu de aceeași origine.

Mai exact, peisajul morenic care caracterizează aria de producție a DOC „Custoza” prezintă un șir de dealuri alungite, dispuse în mod concentric, care nu sunt abrupte, cu diferențe de nivel cuprinse în general între 50 și 100 de metri. Aceste dealuri, care provin din depozitele lăsate de ghețarii care au dat naștere lacului Garda din apropiere, prezintă soluri cu o structură foarte variată, întrerupte de câmpii largi cu pietriș.

Ca urmare a suprafeței reduse și a omogenității ariei de producție „Custoza”, condițiile climatice sunt aceleași pe întreg teritoriul său. Aria prezintă veri calde, dar nu înăbușitoare, și ierni relativ reci care sunt temperate de lacul Garda aflat în apropiere, acesta formând un microclimat favorabil nu numai vinurilor, ci și măslinilor și chiparoșilor, care reprezintă un element caracteristic al regiunii.

Precipitațiile sunt destul de omogene pe tot parcursul anului.

Configurația dealurilor permite încălzirea pantelor în timpul zilei și acumularea de aer răcoros în timpul nopții, dând naștere unor condiții optime pentru dezvoltarea caracteristicilor aromatice ale strugurilor albi.

Prin urmare, aria de producție a vinurilor albe cu DOC „Custoza” beneficiază de un mediu înconjurător și de un climat relativ omogene.

Factori istorici și umani

Descoperirea unor sâmburi de struguri Vitis sylvestris din perioada palafitică în zona Pacengo și Peschiera reprezintă primele semne ale domesticirii viței-de-vie în aria de producție a DOC „Custoza”. Primele dovezi ale cultivării viței-de-vie datează din epoca romană (în zonă au fost găsite, printre altele, diferite obiecte legate de utilizarea vinului în ritualuri religioase și obiecte utilizate pentru păstrarea și transportarea vinului), dar există o documentație abundentă privind cultivarea viței-de-vie în zonă (în special între Pastrengo și Sommacampagna) începând cu secolul IX și pe parcursul Evului Mediu.

În a doua jumătate a secolului XIX, vinul local a început să fie cunoscut sub denumirea de „Custoza”, un sat din municipalitatea Sommacampagna cunoscut pentru două bătălii care au avut loc aici în timpul războaielor italiene de reunificare. În 1939, într-un studiu efectuat de Stazione Sperimentale di Viticoltura ed Enologia din Conegliano, zona Sona-Custoza a fost desemnată, de asemenea, drept una dintre cele mai bune zone viticole din partea de vest a provinciei Verona.

DOC „Bianco di Custoza” a fost creată în mod oficial prin decret prezidențial la 8 februarie 1971, fiind una dintre primele denumiri de origine de vinuri albe din Italia. Denumirea simplificată „Custoza” a fost aprobată în 2005. Asociația de protecție a denumirii „Custoza” (Il Consorzio di tutela) a fost instituită în 1972.

Factorii umani

Sistemul de cultivare a viței-de-vie cel mai utilizat de-a lungul timpului în aria de producție a DOC „Custoza” a fost sistemul de conducere sub formă de pergolă. În antichitate, strugurii nu erau cultivați în podgorii, ci alături de alte culturi, care erau limitate de configurația terenului colinar.

În anii ’80, viticultura din aria de producție „Custoza” a suferit transformări radicale, care au afectat atât metoda de cultivare a viței-de-vie, cât și practicile agronomice, permițând viticultorilor să exploateze mai bine caracteristicile specifice ale soiurilor locale de viță-de-vie Garganega, Trebbianello (un biotip local al soiului Tocai friulano) și Bianca Fernanda (o clonă locală a soiului Cortese). Îmbunătățirea progresivă a tehnologiei și experiența dobândită de-a lungul timpului au permis viticultorilor să identifice și să aplice în prezent tehnicile cele mai potrivite pentru a obține struguri de calitate și să recunoască momentul ideal pentru cules, punând astfel în valoare calitățile specifice ale strugurilor care decurg din interacțiunea dintre soiuri, solurile colinare și microclimat.

Expertiza viticultorilor intervine în special în etapa de vinificare, atunci când sunt extrase din struguri aromele specifice fiecărui soi. Astfel, amestecul de struguri „Custoza” degajă parfumul delicat, floral și fructat al soiului Garganega, prezintă culoarea caracteristică a soiului Trebbianello și notele ușor aromatice ale soiului Bianca Fernanda, precum și caracteristicile specifice ale altor soiuri de struguri albi cultivate în zonă. Rezultatul este un vin „Custoza” caracterizat printr-o puternică conotație locală, ușor de recunoscut datorită prospețimii sale și ușor de băut.

„Bianco di Custoza”/„Custoza”

Caracterul specific al produsului

Caracteristicile esențiale ale vinurilor „Custoza” au fost întotdeauna prospețimea, natura lor ușor aromatică și faptul că sunt ușor de băut și de asortat. Cu toate acestea, mai ales când provin din selecții specifice efectuate în podgorii, aceste vinuri au o bună capacitate de învechire.

Vinul „Custoza” este produs dintr-un amestec de struguri care, pe lângă soiurile Garganega, Trebbianello și Bianca Fernanda, pune în valoare și alte soiuri cultivate în zonă, ceea ce îi conferă complexitatea specifică și aromatică care îl distinge de alte vinuri produse cu soiuri individuale. Profilul senzorial care se degajă cuprinde note fructate și florale, uneori însoțite de note de ierburi aromatice și de condimente. Pe scurt, soiurile de bază îi conferă vinului „Custoza” identitatea, în timp ce utilizarea soiurilor suplimentare îl îmbogățește cu un buchet tipic.

Vinul din struguri stafidiți „Custoza” (passito), foarte rar, dar tradițional, de culoare aurie și cu un gust plăcut sau dulce, evocă vinurile care erau servite în mod tradițional în această zonă după mesele festive.

(c) Legătura de cauzalitate între mediu și produs

Absența variațiilor climatice în diferitele zone ale ariei de producție a DOC „Custoza” (care nu este foarte întinsă) permite maturarea omogenă a diferitelor tipuri de struguri cultivate pe acest teritoriu. Acest factor contribuie în mod semnificativ la definirea identității acestor vinuri albe.

Efectul produs de diversitatea crescută a solurilor, ca urmare a depozitelor neregulate create de diferitele glaciații, este, de asemenea, important. Acesta conferă vinului „Custoza” caracterul său proaspăt, tânăr și viu.

În special, ca urmare a compoziției lor, solurile morenice contribuie la o înmugurire regulată a tuturor soiurilor. Interacțiunea dintre soluri și climatul zonei permite o dezvoltare suficientă și o maturare adecvată a strugurilor și a lăstarilor.

Verile calde, dar nu înăbușitoare, favorizează concentrarea zaharurilor, iar diferențele adecvate de temperatură dintre zi și noapte contribuie la dezvoltarea notelor aromatice fructate și florale caracteristice vinurilor cu DOC „Custoza”.

9. Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

NICIUNA

Link către caietul de sarcini

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14117

(1) JO L 9, 11.1.2019, p. 2.