Propunere de DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2011/344/UE privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Portugalia /* COM/2013/0747 final - 2013/0362 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE La data de 17 mai 2011, Consiliul a acordat Portugaliei asistență financiară, la cererea acesteia (Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului), pentru susținerea unui program solid de reforme economice și financiare vizând restabilirea încrederii, facilitarea revenirii economiei la o creștere sustenabilă și asigurarea stabilității financiare a Portugaliei, a zonei euro și a Uniunii Europene. În conformitate cu articolul 3 alineatul (10) din Decizia 2011/344/UE, Comisia a efectuat, împreună cu FMI și în colaborare cu BCE, cea de-a opta și a noua evaluare a progreselor înregistrate în punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora. Ținând seama de evoluțiile economice, bugetare și financiare recente și de măsurile de politică, Comisia consideră că, pentru a se asigura atingerea obiectivelor programului, sunt necesare unele modificări ale condițiilor de politică economică pe care s-a bazat asistența, conform explicațiilor din considerentele propunerilor de modificare ale deciziei de punere în aplicare a Consiliului. 2013/0362 (NLE) Propunere de DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2011/344/UE privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Portugalia CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară[1], în special articolul 3 alineatul (2), având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) În conformitate cu articolul 3 alineatul (10) din Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului, Comisia, împreună cu Fondul Monetar Internațional (FMI) și în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE), a efectuat, în perioada 16 septembrie-3 octombrie 2013, cea de-a opta și a noua evaluare a progreselor înregistrate de autorități în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor convenite. (2) Creșterea trimestrială a PIB-ului real a revenit la valori pozitive în al doilea trimestru al acestui an, existând și alți indicatori pe termen scurt care semnalează de asemenea ieșirea progresivă din recesiune. Se preconizează că PIB-ul real va scădea cu 1,8 % în acest an, el urmând să crească cu 0,8 % și 1,5 % în 2014, respectiv 2015. Este de așteptat ca tensiunile de pe piața muncii să înregistreze o anumită scădere. Cu toate acestea, se preconizează că rata șomajului va atinge un nivel maxim de 17,7 % în cursul anului viitor, înainte de a începe să scadă în mod progresiv. Incertitudinile legate de perspectivele macroeconomice sunt ridicate, deoarece sustenabilitatea redresării preconizate pentru 2014 și 2015 depinde de evoluțiile pozitive de pe piața comerțului și de pe piața financiară, care rămân fragile. (3) Până în luna august 2013, deficitul de trezorerie al statului înregistrase o îmbunătățire de 0,6 puncte procentuale din PIB comparativ cu aceeași perioadă a anului trecut (neluând în calcul evenimentele extraordinare). Rezultatele foarte bune în ceea ce privește veniturile fiscale și executarea strictă a majorității posturilor de cheltuieli sprijină execuția bugetară. Cu toate acestea, au fost identificate anumite deviații față de perspectivele fiscale ale celei de-a șaptea evaluări. Printre acestea se numără deficiențe legate de reprogramarea fondurilor UE și de amânarea vânzării unei concesiuni portuare (one-off), precum și alți factori, cum ar fi contribuția mai mare decât se preconizase la bugetul UE, rezultatele nesatisfăcătoare în ceea ce privește colectarea unor venituri nefiscale, transferul către Grecia al unor dividende provenind din obligațiuni grecești incluse în portofoliul de investiții al Banco de Portugal, nivelul mai scăzut decât se preconizase al contribuțiilor sociale la sistemul de pensii al funcționarilor publici sau derapajele în materie de costuri salariale și consum intermediar. După utilizarea alocărilor bugetare provizorii (0,3 % din PIB), se estimează că efectul net al abaterilor va mări deficitul din 2013 cu 0,5 % din PIB. În plus, o infuzie de capital în BANIF, care se ridică la 0,4 % din PIB, a mărit și ea deficitul bugetar, cu toate că această operațiune nu va fi luată în calcul în cadrul programului. (4) Guvernul adoptă măsuri corective pentru a asigura atingerea țintei de deficit a programului, de 5,5 % din PIB, în special prin reducerea fondurilor disponibile pentru investiții și printr-un control mai strict al consumului intermediar din ministerele de resort (0,1 % din PIB). În plus, guvernul a anunțat un sistem one-off de recuperare a datoriilor provenite din neplata impozitelor și a contribuțiilor la asigurările sociale, care se preconizează că va recupera venituri în valoare de aproximativ 0,4 % din PIB și care este însoțit de sancțiuni mai severe pentru infractorii fiscali. (5) Versiunea actualizată a previziunilor bugetare indică, pentru 2013, un efort fiscal de 0,5 % din PIB măsurat prin îmbunătățirea soldului structural, efort care se situează ușor sub nivelul de 0,6 % din PIB prevăzut cu ocazia celei de-a șaptea evaluări. Rezultatele insuficiente preconizate se explică, în principal, prin întârzierile în punerea în aplicare a pachetului de măsuri de consolidare planificat inițial și prin înlocuirea sa parțială cu măsuri one-off, în timp ce rezervele bugetare au trebuit să facă față unor presiuni neașteptate. Întârzierile în ceea ce privește punerea în aplicare sunt provocate de o serie de constrângeri, cum ar fi criza politică din iulie și ulterioara remaniere guvernamentală, dificultatea de a răspunde avizului Curții Constituționale din 29 august, care consideră neconstituționale unele prevederi ale proiectului de lege privind crearea unui nou sistem de recalificare și dificultățile tehnice în punerea în aplicare a anumitor măsuri, în special a noului concept al contribuțiilor de asigurări sociale plătite din indemnizațiile de șomaj și din prestațiile în caz de boală dincolo de un anumit nivel minim, conform hotărârii Curții Constituționale din 5 aprilie. (6) Guvernul și-a reafirmat angajamentul de a atinge ținta de deficit de 4 % din PIB în 2014. În acest sens, guvernul a adoptat măsuri de consolidare în valoare de aproximativ 2,3 % din PIB, care acoperă totodată o parte a derapajelor din 2013 ce urmează a fi reportate în 2014. Măsurile de consolidare sunt, în mare parte, incluse în proiectul de lege a bugetului, în timp ce anumite măsuri sunt implementate prin legi specifice. Măsurile au cu precădere un caracter permanent și se bazează predominant pe reducerea cheltuielilor. Per ansamblu, valoarea cumulată a pachetului de măsuri de consolidare necesare pentru realizarea ajustării bugetare vizate nu s-a schimbat față de cea de-a șaptea evaluare – masuri de economisire permanente în valoare de aproximativ 4,7 miliarde EUR în perioada 2013-2014, sau 2,8 % din PIB. Cu toate acestea, o parte a efortului de consolidare a fost amânată pentru 2014, ca urmare a sus-menționatelor întârzieri privind punerea în aplicare, înregistrate în 2013. (7) În 2014, consolidarea se va baza în mare parte - aproximativ 1,8 % din PIB - pe revizuirea cheltuielilor publice (public expenditure review, PER) care a fost efectuată anul trecut cu scopul de a crește echitatea și eficiența transferurilor sociale și a serviciilor publice. Principalul impact al măsurilor rezultate din revizuirea cheltuielilor publice se va înregistra de-a lungul a trei axe principale: (1) limitarea cheltuielilor cu salariile din sectorul public prin reducerea efectivelor și creșterea procentului de funcționari cu calificări superioare, alinierea legislației muncii din sectorul public cu cea din sectorul privat și aplicarea unei politici de remunerare mai transparente și bazate într-o mai mare măsură pe merite, (2) reforma sistemului de pensii și (3) reduceri ale cheltuielilor sectoriale ale diferitelor ministere și programe. (8) Pentru a compensa reportarea negativă rezultată din execuția bugetului pe 2013 și pentru a atinge ținta de deficit de 4 % din PIB, pachetul de măsuri PER trebuie să fie completat de alte măsuri permanente vizând îmbunătățirea în continuare a eficienței și echității actualei structuri a impozitelor și a indemnizațiilor (în valoare de 0,4 % din PIB). În plus, vor fi puse în aplicare mai multe măsuri one-off în valoare de 0,2 % din PIB, fapt ce va compensa fără probleme costurile rezultate din plățile în avans one-off, ocazionate de introducerea în sectorul public a unui program de disponibilizări voluntare. (9) Se estimează că ponderea datoriei în PIB va atinge un nivel maxim de 127,8 % în 2013, după care va urma o scădere. Revizuirea în sens crescător față de cea de-a șaptea evaluare se explică prin corectarea datelor privind datoria pentru anul 2012, care în prezent este ușor mai ridicată și prin neexecutarea anumitor operațiuni de reducere a datoriei pe termen scurt. În mod particular, se așteaptă în prezent ca Fondul de stabilizare a securității sociale să își mărească mai gradual portofoliul de obligațiuni de stat portugheze, în timp ce Parpublica va păstra cea mai mare parte a veniturilor provenite din privatizare până la intrarea în vigoare a noului ESA 2010 și până la definirea statutului acestei societăți. În plus, se estimează că soldul cash al Trezoreriei la sfârșitul exercițiului financiar va depăși previziunile anterioare (cu aproximativ 2 miliarde EUR). (10) Procesul de ajustare bugetară este însoțit de o serie de măsuri bugetare structurale menite a întări controlul asupra cheltuielilor publice și a îmbunătăți colectarea veniturilor. Mai exact, prin intermediul unei reforme cuprinzătoare, cadrul bugetar de la nivelul administrațiilor centrale, regionale și locale este pus în conformitate cu cele mai bune practici existente în materie de gestionare a finanțelor publice. Noul sistem de control al angajamentelor dă rezultate, dar punerea sa în aplicare trebuie monitorizată îndeaproape pentru a se garanta că angajamentele sunt acoperite de fondurile disponibile. Reforma administrației publice continuă, scopul său fiind modernizarea și raționalizarea ocupării forței de muncă și a entităților din sectorul public. Punerea în aplicare a programului de reformă a administrației fiscale îmbunătățește monitorizarea și întărește respectarea disciplinei fiscale. Renegocierea parteneriatelor public-privat a înregistrat progrese importante, astfel încât pentru 2013 și anii următori sunt prevăzute economii semnificative. În medie, întreprinderile de stat au ajuns la echilibrul operațional până la sfârșitul anului 2012, fiind prevăzute reforme suplimentare pentru a evita o eventuală nouă deteriorare a rezultatelor acestora. Reformele din sectorul serviciilor medicale produc economii semnificative, iar punerea lor în aplicare continuă, cu respectarea în linii mari a obiectivelor. (11) Rata capitalului băncilor a crescut considerabil în cursul anului trecut, permițându-le acestora să realizeze rezervele de capital impuse de ABE și să îndeplinească ținta programată de 10 % fonduri proprii de nivel 1. Această rezervă de capital rămâne suficientă la toate nivelurile, atunci când se evaluează capitalul băncilor în baza normelor noii directive privind cerințele de capital (CRD IV). Aceste noi norme în materie de capital se vor aplica începând cu ianuarie 2014. Banco de Portugal dezvoltă în prezent o strategie de tranziție pentru introducerea CRD IV. Ținta indicativă de 120 % până în 2014 pentru raportul dintre împrumuturi și depozite va fi probabil atinsă, unele bănci situându-se deja sub acest prag. Se depun eforturi tot mai mari de diversificare a surselor de finanțare ale sectorului corporativ. Pe baza recentului audit extern al liniilor de credit existente subvenționate de stat și a unui set de recomandări politice, autoritățile au prezentat un plan conținând măsuri care vizează îmbunătățirea performanței și a guvernanței acestor instrumente. Setul de instrumente de gestionare a crizei, care include un fond de rezoluție bancară, competențe de intervenție timpurie și o lege a recapitalizării se află în curs de finalizare. (12) Au fost realizate progrese suplimentare în ceea ce privește punerea în aplicare a unor reforme structurale de stimulare a creșterii economice și a competitivității. La 1 octombrie a intrat în vigoare o nouă reducere a plăților compensatorii la încetarea raporturilor de muncă, fiind create două fonduri compensatorii pentru finanțarea parțială a acestor plăți. S-au luat măsuri suplimentare de consolidare a politicilor active pe piața muncii. Au fost adoptate măsuri suplimentare în domeniul educației, care a înregistrat progrese în general satisfăcătoare. (13) Punerea în aplicare a directivei privind serviciile, care vizează reducerea barierelor la intrarea pe piață și încurajarea concurenței și a activității economice prin facilitarea accesului pentru întreprinderile nou-intrate pe piață în diferitele regimuri economice avansează într-un ritm constant, iar procesul de transpunere a acestei directive urmează să fie finalizat în curând. Legea-cadru pentru îmbunătățirea funcționării profesiilor reglementate ce implică un organism profesional a fost adoptată, ultimul pas în finalizarea acestei reforme fiind acum revizuirea statutului celor optsprezece profesii în cauză. Legea-cadru de stabilire a principiilor de bază ale funcționării celor mai importante autorități naționale de reglementare (ANR), care le conferă acestora, printre altele, un grad ridicat de independență și de autonomie a intrat deja în vigoare, iar statutele diferitelor autorități de reglementare sectoriale urmează să fie adoptate în curând. Punerea în aplicare a măsurilor de reducere a deficitului tarifar acumulat în sectorul energiei electrice a fost amânată, deși guvernul a prezentat recent o nouă taxă pentru a soluționa parțial această problemă. Au fost adoptate unele dispoziții legale vizând simplificarea procedurilor de acordare a licențelor și a altor sarcini administrative, cum ar fi propunerea referitoare la o nouă lege de bază privind solul, amenajarea teritoriului și urbanismul. (14) Sunt necesare progrese suplimentare pentru ca sectorul transporturilor să devină mai sustenabil și mai deschis concurenței. Situația financiară a gestionarului infrastructurii feroviare s-a ameliorat oarecum, dar sunt necesare eforturi suplimentare importante pentru a atinge echilibrul operațional până în 2015. În ceea ce privește sectorul portuar, reformele trebuie să fie intensificate. (15) Au fost adoptate unele măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea situației lichidităților din sectorul antreprenorial, în special în ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii (IMM). Reforma sistemului judiciar este aproape finalizată. S-au înregistrat progrese privind reducerea numărului cauzelor nesoluționate, iar unele reforme istorice, precum reorganizarea geografică a jurisdicțiilor și reforma Codului de procedură civilă au fost sau sunt pe cale de a fi realizate. Este totuși necesară o îmbunătățire continuă a funcționării sistemului judiciar, care este esențială pentru funcționarea bună și echitabilă a economiei, prin: (i) asigurarea aplicării reale și la timp a contractelor și a regulilor concurenței, (ii) creșterea eficienței prin restructurarea sistemului judiciar și adoptarea de noi modele de administrare a instanțelor, (iii) accelerarea în continuare a procedurii judiciare (în special în ceea ce privește cauzele fiscale), ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 La articolul 3 din Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE, alineatele (7)-(9) se înlocuiesc cu următorul text: „7. În 2013, Portugalia adoptă următoarele măsuri, conform prevederilor memorandumului de înțelegere: (a) Deficitul public nu depășește 5,5 % din PIB în 2013. La calcularea acestui deficit nu se iau în considerare eventualele costuri bugetare ale măsurilor de sprijinire a băncilor în contextul strategiei guvernului pentru sectorul financiar. Măsurile de consolidare incluse în bugetul pe 2013 și în bugetul suplimentar sunt puse în aplicare în mod riguros, pe tot parcursul ultimelor luni ale anului. În plus, în cazul apariției unor noi derapaje în execuția bugetului, guvernul pune în aplicare măsuri corective suplimentare; (b) Portugalia continuă punerea în aplicare a programului său de privatizare; (c) Portugalia finalizează punerea în aplicare a strategiei serviciilor partajate în administrația publică; (d) Portugalia continuă reorganizarea și raționalizarea rețelei de spitale prin specializarea, concentrarea și reducerea serviciilor spitalicești, prin gestionarea și operarea comună a spitalelor. Portugalia asigură punerea în aplicare a planului de acțiune multianual privind reorganizarea spitalelor; (e) În urma adoptării modificărilor la Legea nr. 6/2006 privind noile contracte de închiriere în mediul urban și la decretul-lege care simplifică procedura administrativă în cazul renovărilor, Portugalia realizează o evaluare cuprinzătoare a funcționării pieței locuințelor; (f) Portugalia elaborează un sistem de înregistrare funciară la nivel național pentru a permite o distribuție mai echitabilă a costurilor și a beneficiilor la executarea planificării urbane; (g) Portugalia elaborează și pune în aplicare alte opțiuni de reformă a pieței muncii, cu efect similar celor care au fost declarate neconstituționale prin hotărârea Curții Constituționale din 26 septembrie 2013; (h) Portugalia promovează o politică salarială compatibilă cu obiectivele de stimulare a creării de locuri de muncă și de îmbunătățire a competitivității societăților comerciale în vederea corectării dezechilibrelor macroeconomice. Pe perioada programului, orice fel de creștere a salariului minim are loc numai dacă acest lucru este justificat de evoluția situației economice și a pieței muncii; (i) Portugalia continuă să sporească eficacitatea politicilor sale active privind piața forței de muncă în conformitate cu rezultatele raportului de evaluare și cu planul de acțiune pentru îmbunătățirea funcționării serviciilor publice de ocupare a forței de muncă; (j) Portugalia continuă să pună în aplicare măsurile stabilite în planurile sale de acțiune privind ameliorarea calității învățământului secundar și profesional și a formării profesionale; în mod particular, guvernul prezintă planuri privind eficientizarea cadrului de finanțare a școlilor și stabilește lista școlilor profesionale de referință; (k) Portugalia încheie procesul de adoptare a modificărilor sectoriale restante, necesare pentru punerea în aplicare integrală a Directivei privind serviciile; (l) Portugalia prezintă Parlamentului statutele modificate ale organismelor profesionale; (m) Portugalia aprobă modificările corespunzătoare ale statutelor autorităților naționale de reglementare; (n) Portugalia publică rapoarte trimestriale privind ratele de recuperare, durata și costurile cauzelor de insolvență corporativă, durata și costurile cauzelor fiscale și privind rata soluționării procedurilor de executare; (o) Portugalia își ameliorează mediul de afaceri prin finalizarea reformelor în curs destinate să reducă sarcina administrativă (ghișeu unic pe deplin operațional și proiecte fără autorizare prealabilă) și prin simplificarea în continuare a procedurilor actuale de acordare a licențelor, a reglementărilor și a altor sarcini administrative din economia portugheză care constituie un obstacol major pentru dezvoltarea activităților economice; (p) Portugalia încheie procesul de reformă a sistemului de guvernanță portuară, inclusiv revizuirea concesiunilor privind operațiunile portuare; (q) Portugalia pune în aplicare măsurile de îmbunătățire a funcționării sectoarelor poștei și telecomunicațiilor; (r) Portugalia pune în aplicare măsurile de îmbunătățire a funcționării sistemului de transport; (s) Portugalia pune în aplicare măsurile de eliminare a deficitului tarifar din sectorul energetic; (t) Portugalia se asigură că noul cadru juridic și instituțional privind PPP este aplicat și că contractele PPP din sectorul rutier continuă să fie renegociate în conformitate cu planul strategic prezentat de guvern și cu revizuirea cadrului de reglementare, în vederea obținerii unor câștiguri bugetare substanțiale, în special în 2013; (u) Portugalia continuă să se concentreze asupra măsurilor de combatere a fraudei și a evaziunii fiscale și a celor de întărire a respectării legii de către contribuabili.” „8. În 2014, Portugalia adoptă următoarele măsuri, conform prevederilor memorandumului de înțelegere: (a) Deficitul public nu depășește 4 % din PIB în 2014. La calcularea acestui deficit nu se iau în considerare eventualele costuri bugetare ale măsurilor de sprijinire a băncilor în contextul strategiei guvernului pentru sectorul financiar. Pentru a atinge acest obiectiv, Portugalia pune în aplicare măsuri de consolidare în valoare de 2,3 % din PIB, în principal prin legea bugetului pentru 2014. Măsurile au cu precădere un caracter permanent și vizează reducerea cheltuielilor. (b) Pachetul de măsuri de consolidare se bazează pe măsurile de reducere a cheltuielilor care au fost pregătite în cadrul revizuirii cheltuielilor publice (PER). Per ansamblu, aceste măsuri reprezintă 1,8 % din PIB în 2014 și includ (1) limitarea cheltuielilor cu salariile din sectorul public prin reducerea efectivelor și creșterea procentului de funcționari cu calificări superioare, în special printr-un program de recalificare și printr-un mecanism de disponibilizare voluntară; apropierea în continuare a legislației muncii din sectorul public și cel privat (inclusiv creșterea timpului de muncă și reducerea drepturilor de vacanță) și introducerea unei grile salariale unice, precum și raționalizarea suplimentelor salariale; contribuțiile beneficiarilor la regimurile speciale de asigurări de sănătate trebuie majorate, contribuind astfel la creșterea echității și eficienței cheltuielilor publice; (2) reforme ale sistemului de pensii printr-o creștere a vârstei legale de pensionare, modificând factorul de sustenabilitate, aliniind regulile de calcul al pensiilor din sistemul de pensii al funcționarilor publici (CGA) cu cele din sistemul general de pensii, protejând în același timp prestațiile inferioare unor praguri minime și raționalizând pensiile de urmaș din sistemele public și privat, în special atunci când acestea se cumulează cu alte pensii; (3) economii în ceea ce privește consumul intermediar și programele de cheltuieli ale diferitelor ministere de resort. Ținând cont de riscurile politice și juridice, unele dintre aceste măsuri pot fi înlocuite parțial sau integral cu alte măsuri de amploare și calitate echivalentă. (c) Pachetul PER este completat cu alte măsuri permanente pe partea de venituri, vizând îmbunătățirea în continuare a eficacității și echității structurii actuale a impozitării și prestațiilor sociale (în valoare de 0,4 % din PIB). În mod particular, rata impozitului aplicată societăților comerciale în ceea ce privește cheltuielile aferente autovehiculelor de serviciu se majorează, iar fiscalitatea în domeniul mediului și al sănătății este îmbunătățită prin modificarea impozitării autovehiculelor diesel și prin creșterea accizelor la tutun și băuturile alcoolice. Se elimină scutirile fiscale în ceea ce privește impozitarea proprietății pentru fondurile de pensii și fondurile de investiții imobiliare. Se elimină de asemenea plafoanele contribuțiilor la asigurările sociale ale membrilor organismelor statutare. Se impune o reținere specială în sectorul energetic, reducând marjele de profit excesive din acest sector. O parte din veniturile generate de această taxă va fi utilizată pentru reducerea deficitului tarifar. Sunt vândute licențele pentru jocurile de noroc online pentru regularizarea acestei piețe, iar această activitate este de asemenea impozitată. Se instituie o taxă specială asupra întregului spectru media, iar taxa asupra instituțiilor financiare este majorată. Mai mult, sunt puse în aplicare mai multe măsuri one-off, fapt ce va compensa fără probleme costurile rezultate din plățile în avans one-off, ocazionate de introducerea în sectorul public a unui program de disponibilizări voluntare. Printre acestea se numără transferul fondului asigurărilor de sănătate ale Correios de Portugal (CTT) către sectorul administrației publice, vânzarea unei concesiuni portuare și a unor concesiuni de silozuri, precum și dividende speciale rezultate din vânzarea rezervelor excesive de petrol ale unei societăți publice; (d) Portugalia prezintă un raport conținând următoarele obiective: (i) identificarea suprapunerilor de servicii și jurisdicții și a altor surse de ineficiență între administrația centrală și nivelurile administrațiilor locale și (ii) reorganizarea rețelei de servicii descentralizate ale ministerelor, în principal prin intermediul rețelei de ghișee ale cetățenilor și al altor soluții, înglobând zone geografice mai eficiente și intensificând utilizarea serviciilor partajate și a guvernării electronice; (e) Portugalia continuă reorganizarea și raționalizarea rețelei de spitale prin specializarea, concentrarea și reducerea serviciilor spitalicești, prin gestionarea și operarea comună a spitalelor. Portugalia asigură punerea în aplicare a planului de acțiune multianual privind reorganizarea spitalelor; (f) Portugalia pune în aplicare planul de creare a unei societăți independente de servicii logistice în domeniul gazelor naturale și al energiei electrice. (g) Portugalia pune în aplicare măsurile de îmbunătățire a funcționării sistemului de transport; (h) Portugalia evaluează impactul regimului facultativ de contabilitate de casă în materie de TVA; (i) Portugalia realizează un inventar și o analiză a costurilor în ceea ce privește reglementările susceptibile de a avea un impact mai mare asupra activității economice.” „9. Pentru a restabili încrederea în sectorul financiar, Portugalia urmărește să păstreze un nivel adecvat al capitalului în sectorul bancar și să asigure un proces riguros de reducere a gradului de îndatorare, în conformitate cu termenele stabilite în memorandumul de înțelegere. În această privință, Portugalia pune în aplicare strategia privind sectorul bancar portughez adoptată de comun acord cu Comisia, BCE și FMI, pentru a menține stabilitatea financiară. Mai exact, Portugalia: (a) monitorizează tranziția băncilor către noile norme în materie de capital stipulate în Directiva privind cerințele de capital IV (CRD IV) și se asigură de faptul că rezervele de capital rămân proporționale cu dificultatea mediului operațional; (b) încurajează băncile să își consolideze în mod sustenabil rezervele de garanții; (c) asigură o reducere echilibrată și ordonată a gradului de îndatorare în sectorul bancar, fapt care rămâne esențial pentru eliminarea permanentă a dezechilibrelor de finanțare și pentru reducerea dependenței de finanțarea din partea Eurosistemului, pe termen mediu; se asigură că finanțarea băncilor și planurile de capital sunt revizuite trimestrial; (d) încurajează diversificarea alternativelor de finanțare pentru sectorul corporativ, în special pentru IMM-uri, printr-o serie de măsuri care vizează îmbunătățirea accesului acestora la piețele de capital; (e) continuă să raționalizeze grupul Caixa Geral de Depositos (CGD), deținut de stat; (f) externalizează gestionarea creditelor Banco Português de Negocios (BPN), deținute în prezent de Parvalorem, către societăți selectate prin procedura de cerere de oferte, conferindu-le mandatul de a recupera progresiv activele; guvernul portughez asigură transferul la timp al filialelor și al activelor în celelalte două societăți-vehicul investițional de stat; (g) elaborează și pune în aplicare soluții care oferă alternative de finanțare pentru sectorul corporativ în afara creditelor bancare tradiționale, pe baza propunerilor prezentate, de încurajare a diversificării alternativelor de finanțare pentru sectorul corporativ; guvernul portughez evaluează posibilitățile de îmbunătățire a performanței și a guvernanței liniilor de credit existente finanțate de stat, pornind de la rezultatele recentului audit extern și de la foaia de parcurs prezentată; (h) analizează planurile de redresare a băncilor, furnizează sistemului bancar orientări privind planurile de redresare și elaborează planuri de rezoluție pe baza rapoartelor prezentate de bănci. Guvernul prezintă Parlamentului modificările necesare aduse legii recapitalizării, care reflectă recenta Comunicare a Comisiei Europene privind aplicarea normelor referitoare la ajutorul de stat pentru a sprijini măsurile luate în favoarea băncilor, în contextul crizei financiare; (i) pune în aplicare un cadru permițând instituțiilor financiare să utilizeze restructurarea extrajudiciară a datoriilor gospodăriilor, facilitează depunerea cererilor de restructurare a datoriilor corporative și pune în aplicare un plan de acțiune pentru a sensibiliza publicul cu privire la instrumentele de restructurare; (j) pregătește rapoarte trimestriale privind punerea în aplicare a noilor instrumente de restructurare; pe baza anchetei recent efectuate, studiază noi posibilități de a mări șansele de recuperare ale societăților care aderă la Processo Especial de Revitalização (procedură specială de reabilitare pentru societățile confruntate cu grave dificultăți financiare) și la SIREVE (sistem de redresare prin acorduri extrajudiciare pentru societățile aflate în situații economice dificile, în insolvență sau pe punctul de a intra în insolvență).” Articolul 2 Prezenta decizie se adresează Portugaliei. Articolul 3 Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] JO L 118, 12.5.2010, p. 1.