[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 28.1.2009

COM(2009) 35 finali

2009/0010 (COD)

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistenţă financiară comunitară pentru proiecte din domeniul energiei

EXPUNERE DE MOTIVE

1. Contextul propunerii

- Motivele şi obiectivele propunerii

Propunerea vine ca o reacţie la încetinirea drastică a economiei europene ca urmare a crizei financiare şi a dificultăţilor întâmpinate în domeniul securităţii aprovizionării cu energie, evidenţiate prin criza gazelor. Aceasta implementează Planul european de redresare economică [COM (2008)800] aprobat de Consiliul European din 11-12 decembrie 2008. Împreună cu propunerile din domeniul comunicaţiilor de bandă largă şi al dezvoltării rurale, prezenta propunere răspunde în mod specific solicitării Consiliului European de a întocmi o listă detaliată şi echilibrată de acţiuni.

- Contextul general

Criza financiară a început să afecteze economia reală în toamna anului 2008. Criza gazelor, care a însemnat încetarea livrării de gaze produse în Rusia către Comunitate, a izbucnit în decembrie 2008. Atât criza economică, cât şi criza gazelor, care a demonstrat insuficienţa interconexiunilor energetice din Europa, ridică probleme structurale pentru economia europeană şi pentru bunăstarea cetăţenilor Europei. Se impune un plan exhaustiv de redresare, care este în curs de elaborare; prezenta propunere de stimulent financiar pentru segmente-cheie din sectorul energetic constituie un element esenţial al planului.

- Dispoziţii în vigoare în domeniul propunerii

Segmentul de infrastructură energetică din programul privind reţelele transeuropene vizează accelerarea construirii de interconexiuni transfrontaliere de gaze şi de energie electrică; acesta este, de asemenea, obiectivul unuia din cele trei subprograme ale prezentei propuneri. Lista proiectelor întocmită în prezentul regulament este complementară orientărilor pentru reţelele energetice transeuropene (Decizia nr. 134/2006 a Parlamentului European şi a Consiliului din 6 septembrie 2006).

- Coerenţa cu celelalte politici şi obiective ale Uniunii

Propunerea sprijină proiecte din domeniul politicii energetice, aceasta constituind o componentă fundamentală a obiectivului mai larg al UE de promovare a progresului economic şi a dezvoltării sustenabile. Este consecventă cu obiectivele politicii energetice a UE, după cum sunt prezentate în cea de-a doua revizuire strategică a politicii energetice, în special prin sporirea securităţii aprovizionării cu energie şi prin reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.

La selectarea proiectelor, Comisia a luat în calcul criterii multiple care se referă în special la maturitatea proiectelor, coerenţa distribuţiei geografice, interesul european, precum şi valoarea adăugată europeană şi progresul tehnologic. Toate aceste criterii sunt în conformitate cu politica energetică elaborată de CE pe parcursul ultimilor ani, precum şi cu contextul actual al perspectivelor financiare curente. Cel mai probabil, această abordare va fi preluată în viitoarele perspective financiare.

2. Consultarea părţilor interesate şi evaluarea impactului

- Consultarea părţilor interesate

Urgenţa crizei economice impune o intervenţie cât se poate de rapidă pentru a transmite un semnal clar investitorilor. Aceasta înseamnă că nu există timp pentru procesul de consultare.

- Obţinerea şi utilizarea expertizei

Nu s-a recurs la expertiză externă.

- Evaluarea impactului

Urgenţa crizei economice impune o intervenţie cât se poate de rapidă, în conformitate cu concluziile Consiliului European.

Aceasta înseamnă că nu există timp pentru evaluarea impactului.

3. Elementele juridice ale propunerii

- Rezumatul acţiunii propuse

Se propune întreprinderea unui program de măsuri investiţionale în 2009 şi 2010 care să cuprindă subprograme în următoarele domenii:

- proiecte privind interconexiunile de gaze şi de energie electrică (pachet financiar: 1 750 milioane EUR);

- proiecte privind energia eoliană offshore (500 milioane EUR);

- captarea şi stocarea carbonului (1 250 milioane EUR).

- Temeiul juridic

Pentru subprogramul destinat proiectelor privind interconexiunile de gaze şi de energie electrică, temeiul juridic va fi articolul 156 din tratat, iar pentru restul acţiunilor, va fi articolul 175.

- Principiul subsidiarităţii

Principiul subsidiarităţii se aplică în măsura în care propunerea nu intră în competenţa exclusivă a Comunităţii.

Obiectivele propunerii nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre din următorul (următoarele) motiv(e):

- O reacţie coerentă şi eficientă la criza economică necesită o abordare coordonată în ceea ce priveşte investiţiile la nivelul UE, implicând atât resurse UE, cât şi resurse naţionale.

- Multe dintre proiectele identificate în regulament au un caracter transnaţional, în special subprogramele privind energia eoliană offshore şi interconectarea.

- încurajarea interconectării, a energiei din surse regenerabile şi a captării şi stocării carbonului a fost confirmată recent ca fiind un obiectiv comun al Uniunii.

- Toate subprogramele, şi mai ales cel privind captarea şi stocarea carbonului, vizează maximizarea oportunităţilor de replicare în toate statele membre.

- Acţiunea statelor membre în mod individual ar împiedica realizarea unei abordări coordonate, finalizarea proiectelor cu semnificaţie transnaţională fiind esenţială pentru atingerea obiectivelor Uniunii.

Acţiunea comunitară va îndeplini mai bine obiectivele propunerii din următorul (următoarele) motiv(e):

- Acţiunea UE va permite îndeplinirea acestor obiective.

- Acţiunea UE are capacitatea de a completa acţiunea la nivel naţional pentru atingerea obiectivelor globale ale Uniunii, reflectând caracterul transnaţional al crizei economice şi al provocării constituite de securitatea energetică.

- Domeniul de aplicare al propunerii se limitează la aceste proiecte.

Prin urmare, propunerea respectă principiul subsidiarităţii.

- Principiul proporţionalităţii

Propunerea respectă principiul proporţionalităţii din următorul (următoarele) motiv(e):

- Deoarece propunerea stabileşte un program de asistenţă financiară, poate fi prezentată sub forma unui regulament.

- Sarcina financiară este proporţională cu scopul de a introduce un stimulent major pentru economia europeană şi de a aborda provocarea constituită de securitatea energetică.

- Sarcina administrativă este redusă la minimum prin alegerea de a pune accentul pe un număr restrâns de proiecte la scară largă.

- Alegerea instrumentelor

Instrumentele propuse: regulament.

Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul (următoarele) motiv(e):

- Deoarece propunerea stabileşte un program de asistenţă financiară, poate fi prezentată sub forma unui regulament.

4. Implicaţiile bugetare

Se prevede un pachet financiar de 3 500 milioane EUR pentru cele trei subprograme în total, constând din 1 500 milioane EUR pentru 2009 şi 2 000 milioane EUR pentru 2010.

Cea mai mare parte a plăţilor se va efectua între 2009 şi 2012, ultimele plăţi, în special pentru proiectele privind captarea şi stocarea carbonului, fiind prevăzute pentru 2014-2015.

2009/0010 (COD)

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

de stabilire a unui program de ajutor pentru redresare economică prin acordarea de asistenţă financiară comunitară pentru proiecte din domeniul energiei

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul 156 şi articolul 175 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei[1],

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European[2],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[3],

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat[4],

întrucât:

(1) Economia europeană se confruntă cu o încetinire acută ca urmare a crizei financiare.

(2) În acelaşi timp, este clar că forţa şi viabilitatea pe termen lung a economiei europene depinde de remodelarea acesteia astfel încât să facă faţă necesităţilor de securitate energetică şi de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Preocupările crescânde legate de siguranţa aprovizionării cu gaze întăresc această concluzie.

(3) Din perspectiva acestor preocupări, Consiliul European a aprobat la reuniunea sa din 11-12 decembrie 2008[5] Planul european de redresare economică[6], care stabileşte modalităţile în care statele membre şi Uniunea Europeană îşi pot coordona politicile şi oferă un nou stimulent pentru economia europeană, stimulent ce vizează obiectivele pe termen lung ale Comunităţii.

(4) O parte importantă din planul de redresare este propunerea de creştere a cheltuielilor Comunităţii în anumite sectoare strategice, răspunzând la lipsa de încredere a investitorilor şi contribuind la deschiderea căii către o economie mai puternică în viitor. Consiliul European a solicitat Comisiei să prezinte o listă de proiecte concrete, ţinând seama de asigurarea unui echilibru geografic adecvat, pentru a consolida investiţiile pentru dezvoltarea , îndeosebi, a proiectelor de infrastructură.

(5) Este deosebit de important să se finanţeze măsuri care să soluţioneze rapid atât criza economică, cât şi necesităţile energetice urgente ale Comunităţii.

(6) Pentru a avea un impact tangibil şi substanţial, această investiţie ar trebui să se concentreze asupra unui număr restrâns de sectoare. Acestea ar trebui să fie sectoarele în care:

(a) acţiunea va avea o contribuţie marcantă la obiectivele de securitate a aprovizionării cu energie şi la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră;

(b) există proiecte mari, mature, care pot face uz în mod eficient şi eficace de sume importante din asistenţă financiară şi pot atrage sume importante pentru investiţii din alte surse, inclusiv de la Banca Europeană de Investiţii; şi

(c) acţiunea la nivel european poate oferi valoare adăugată.

Sectoarele interconexiunilor de gaze şi de energie electrică, energiei eoliene offshore şi captării şi stocării carbonului pot îndeplini aceste criterii.

(7) În cazul interconexiunilor de gaze şi de energie electrică, provocările au apărut pe parcursul ultimilor ani. Crizele recente ale gazelor (iernile din anii 2006 şi 2009) şi creşterea preţurilor petrolului până la jumătatea anului 2008 au demonstrat cât de vulnerabilă era Europa. Resursele de energie indigene – gaze şi petrol – sunt în scădere, Europa fiind, prin urmare, din ce în ce mai dependentă de importuri pentru a se aproviziona cu energie. În acest context, infrastructura energetică va juca un rol crucial.

(8) Cu toate acestea, criza economică şi financiară actuală afectează implementarea proiectelor de infrastructură energetică. Unele proiecte importante – inclusiv proiecte de interes comunitar – se pot confrunta cu întârzieri drastice în implementare din cauza insuficienţei fondurilor. Este necesar, prin urmare, să se susţină prin acţiuni urgente investiţiile în interconexiunile de energie. Având în vedere durata îndelungată necesară pentru planificarea şi apoi execuţia acestor proiecte, este important să se realizeze imediat investiţii comunitare în această infrastructură pentru a se putea accelera, în special, derularea unor proiecte de importanţă deosebită pentru securitatea aprovizionării cu energie în cadrul Comunităţii. Această măsură va fi vitală pentru asigurarea securităţii aprovizionării cu energie a Comunităţii la preţuri competitive, atunci când economia se va relansa şi când va creşte cererea de energie la nivel mondial.

(8 bis) Dintre proiectele de infrastructură energetică, este necesar să se selecteze proiecte care sunt importante pentru funcţionarea pieţei interne a energiei, pentru securitatea aprovizionării cu energie şi care să contribuie, de asemenea, la redresarea economiei.

(9) În cazul captării şi stocării carbonului şi al energiei eoliene offshore, prezentul regulament se bazează pe Planul strategic european pentru tehnologiile energetice[7], care a făcut apel la realizarea unui plan strategic comun pentru eforturile privind cercetarea şi inovarea în domeniul energiei, în concordanţă cu obiectivele politicii energetice a UE, angajându-se totodată în direcţia instituirii a şase iniţiative industriale europene, cu precădere în aceste două domenii. La reuniunea sa din 16 octombrie 2008[8], Consiliul European i-a solicitat Comisiei să accelereze în mod semnificativ implementarea planului pentru tehnologii. Acest program iniţiază finanţarea pentru captarea şi stocarea carbonului şi pentru energia eoliană offshore, fără a aduce atingere instituirii în viitor a celor şase iniţiative industriale privind proiectele demonstrative din domeniul energiei, după cum se subliniază în Planul strategic european pentru tehnologiile energetice.

(10) Pentru a avea un impact imediat asupra crizei economice, este necesar ca acest în acest regulament să existe lista proiectelor care pot primi imediat asistenţă financiară, sub rezerva conformităţii cu criteriile eficienţei şi eficacităţii şi a limitelor stabilite prin pachetul financiar.

(11) În cazul proiectelor privind interconexiunile de gaze şi de energie electrică, această listă este stabilită în conformitate cu contribuţia proiectului la obiectivele de securitate şi diversificare a surselor de aprovizionare, după cum se identifică în cea de-a doua revizuire strategică a politicii energetice[9] şi după cum s-a aprobat de către Parlamentul European şi Consiliu[10]. Proiectele sunt selectate pe baza faptului că implementează priorităţile identificate în respectiva revizuire, că au atins un grad de maturitate rezonabil şi că aduc o contribuţie la următoarele aspecte:

(a) Securitatea şi diversificarea surselor de energie şi de aprovizionare;

(b) Optimizarea capacităţii reţelei şi integrarea pieţei interne a energiei, în special în ceea ce priveşte secţiunea transfrontalieră;

(c) Dezvoltarea reţelei pentru întărirea coeziunii economice şi sociale prin reducerea izolării regiunilor defavorizate şi insulare din Comunitate.

(d) Conectarea resurselor de energie regenerabile; şi

(e) Siguranţa, fiabilitatea şi interoperabilitatea reţelelor interconectate.

(f) Solidaritatea dintre statele membre.

Realizarea acestor proiecte va impune un angajament din partea autorităţilor naţionale, regionale şi locale pentru accelerarea procedurilor administrative şi a eliberării autorizaţiilor. În cazul a numeroase proiecte, susţinerea nu va fi disponibilă în intervalul de timp prevăzut, dacă nu va avea loc această accelerare.

(12) În cazul energiei eoliene offshore, lista conţine proiecte care pot fi considerate, pe baza informaţiilor culese de la părţile interesate în cadrul Platformei tehnologice europene pentru energie eoliană, de la întreprinderi din domeniu şi din alte surse, a f aprobate şi gata de implementare, a fi inovatoare, plecând totodată de la concepte bine stabilite, a avea capacitate de accelerare ca urmare a unui stimulent financiar, a avea semnificaţie în context transfrontalier, a fi pe scară largă, a fi în măsură să demonstreze modul în care rezultatele progreselor tehnologice vor fi diseminate în mod eficient în lumina obiectivelor şi structurilor aprobate prin Planul strategic european pentru tehnologiile energetice. Asistenţa financiară ar trebui să fie direcţionată către proiectele care sunt în măsură să înregistreze o dezvoltare considerabilă între 2009-2010.

(13) În cazul captării şi stocării carbonului, această listă ar trebui întocmită pe baza informaţiilor culese de la părţile interesate din cadrul Forumului combustibililor fosili, al Platformei tehnologice pentru centrale electrice pe bază de combustibili fosili şi cu emisii zero şi din alte surse. Asistenţa financiară ar trebui să fie direcţionată către proiectele care sunt în măsură să înregistreze o dezvoltare considerabilă între 2009-2010.

(14) Măsura în care proiectele sunt gata să demareze ar trebui să fie evaluată pe baza existenţei unui concept matur şi fezabil pentru centrala electrică, inclusiv pentru componenta de captare a carbonului aferentă acesteia, a existenţei unui concept matur şi fezabil pentru transportarea şi stocarea CO2; şi a unui angajament pertinent al autorităţilor locale de a susţine proiectul. Proiectele vor trebui, de asemenea, să facă dovada modului în care rezultatele progreselor tehnologice vor fi diseminate eficient şi a modului în care vor accelera realizarea obiectivelor prevăzute în Planul strategic european pentru tehnologiile energetice.

(15) Va fi necesar să se facă o selecţie dintre proiectele eligibile. Selecţia ar trebuie să asigure, printre altele, că se oferă susţinere pentru cel mult un proiect privind captarea şi stocarea carbonului în fiecare stat membru pentru a se permite investigarea unei largi varietăţi de condiţii de stocare geologică şi pentru a se sprijini obiectivul de a încuraja redresarea economiei în întreaga Europă.(16) Finanţarea comunitară nu ar trebui să denatureze în mod nejustificat concurenţa sau funcţionarea pieţei interne, având în vedere, în special, normele privind accesul terţilor şi eventualele exceptări privind accesul terţilor. Orice fonduri naţionale suplimentare, care se adaugă la această finanţare comunitară, vor trebui să ia în considerare normele privind ajutoarele de stat.

Indiferent de formă, asistenţa financiară comunitară ar trebui să se acorde în conformitate cu dispoziţiile Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene[11] („regulamentul financiar”) şi ale Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene[12], cu excepţia situaţiilor în care dispoziţiile prezentului regulament deviază în mod explicit de la normele respective.

(17) Ca urmare a necesităţii urgente de soluţionare a crizei economice şi necesităţilor presante de energie ale Comunităţii şi luând în considerare nivelul de detaliu din prezentul regulament, asistenţa financiară se poate acorda, prin derogare de la articolul 75 alineatul (2) şi de la articolul 110 din regulamentul financiar, fără adoptarea prealabilă a unui program de lucru sau a unei alte forme de decizie de finanţare.

(18) Articolul 160a din regulamentul financiar permite posibilitatea de pune din nou la dispoziţie creditele de angajament deblocate ca urmare a neimplementării totale sau parţiale a unui proiect, în situaţii excepţionale. Cu toate acestea, această dispoziţie se limitează la proiectele de cercetare. Pentru a se asigura că bugetul prevăzut în temeiul prezentului regulament este cheltuit raţional şi contribuie la obiectivele sale, este necesar să se permită, de asemenea, această posibilitate în contextul prezentului regulament.

(19) Atunci când acţiunile finanţate în temeiul prezentului regulament sunt implementate, ar trebui protejate interesele financiare ale Comunităţii prin aplicarea de măsuri preventive antifraudă, anticorupţie şi împotriva oricăror alte activităţi ilegale, prin controale efective şi prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum şi, în cazul în care se constată nereguli, prin sancţiuni efective, proporţionale şi cu efect de descurajare, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecţia intereselor financiare ale Comunităţilor Europene[13], cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele şi inspecţiile la faţa locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităţilor Europene împotriva fraudei şi a altor abateri[14] şi cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European şi al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigaţiile efectuate de Oficiul European Antifraudă (OLAF)[15].

(20) Deoarece obiectivele prezentului regulament, respectiv sprijinirea redresării economice în Comunitate, satisfacerea necesităţilor de securitate energetică şi reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin creşterea cheltuielilor pentru anumite sectoare strategice, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre şi, prin urmare, având în vedere domeniul de aplicare al prezentului regulament şi caracterul sectoarelor şi proiectelor selectate, pot fi realizate mai bine la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarităţii, după cum se prevede la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporţionalităţii stabilit la articolul menţionat, prezentul regulament nu depăşeşte ceea ce este necesar în vederea atingerii acestor obiective.

(21) Ţinând seama de natura aspectelor din subprograme, Comisia ar trebui să fie susţinută de diferite comitete pentru selectarea propunerilor reţinute pentru finanţare şi pentru stabilirea valorii finanţării care urmează să fie acordată în cadrul fiecărui subprogram.

(22) Măsurile necesare pentru implementarea prezentului regulament ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competenţelor de executare conferite Comisiei[16].

(23) Ca urmare a necesităţii urgente de soluţionare a crizei economice şi a necesităţilor presante de energie ale Comunităţii, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicare.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL IDISPOZIŢII INTRODUCTIVE

Articolul 1Obiect

Prezentul regulament instituie un instrument de finanţare, Programul energetic european pentru redresare, denumit în continuare „PEER”, pentru derularea unor proiecte în domeniul energiei în Comunitate, care să contribuie la redresarea economică, la securitatea aprovizionării cu energie şi la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.

Acesta instituie subprograme pentru a realiza respectivele obiective în următoarele domenii:

(a) interconexiunile de gaze şi de energie electrică;

(b) energia eoliană offshore; şi

(c) captarea şi stocarea carbonului.

Regulamentul identifică proiectele care urmează a fi finanţate în cadrul fiecărui subprogram şi prevede criterii de identificare şi acţiuni de implementare pentru realizarea proiectelor respective.

Articolul 2Definiţii

În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiţii:

(a) „captarea şi stocarea carbonului” înseamnă un mijloc de atenuare a schimbărilor climatice, constând în captarea dioxidului de carbon (CO2) de la instalaţiile de generare a energiei electrice, transportarea acestuia la un sit de stocare şi injectarea într-o formaţiune geologică adecvată în scopul stocării permanente;

(b) „costurile eligibile” au acelaşi înţeles ca şi în Regulamentul (CE) nr. 2342/2002;

(c) „interconexiunile de gaze şi de energie electrică” înseamnă:

(i) toate liniile de înaltă tensiune, exclusiv cele ale reţelelor de distribuţie, şi legăturile submarine, cu condiţia ca această infrastructură să fie folosită pentru transporturi sau conexiuni interregionale sau internaţionale;

(ii) orice echipamente sau instalaţii esenţiale pentru ca sistemul în cauză să funcţioneze corespunzător, inclusiv sistemele de protecţie, monitorizare şi control;

(iii) conducte de gaze de înaltă presiune, exclusiv cele ale reţelelor de distribuţie;

(iv) instalaţii subterane de stocare conectate la conductele de gaze de înaltă presiune menţionate la punctul (iii);

(v) instalaţii de recepţie, stocare şi regazificare pentru gazul natural lichefiat (GNL); şi

(vi) orice echipamente sau instalaţii esenţiale pentru ca sistemul în cauză să funcţioneze corespunzător, inclusiv sistemele de protecţie, monitorizare şi control;

(d) „partea unui proiect” înseamnă orice activitate care este independentă din punct de vedere financiar, tehnic sau temporal şi care contribuie la finalizarea unui proiect;

(e) „faza investiţională” înseamnă faza din proiect pe durata căreia are loc construcţia şi sunt suportate costurile de capital;

(f) „energia eoliană offshore” înseamnă energia electrică generată de motoare cu turbină acţionate de vânt, care sunt situate pe mare – în apropiere sau la depărtare de ţărm.

(g) „faza de planificare” înseamnă faza din proiect care precede faza investiţională, pe durata căreia se pregăteşte implementarea proiectului, inclusiv, după caz, evaluarea fezabilităţii, studiile preliminare şi tehnice şi obţinerea licenţelor şi autorizaţiilor.

Articolul 3Buget

1. Pachetul financiar pentru implementarea PEER pentru 2009 şi 2010 este de 3 500 milioane EUR, alocate după cum urmează:

(a) proiectele privind interconexiunile de gaze şi de energie electrică: 1 750 milioane EUR;

(b) proiectele privind energia eoliană offshore: 500 milioane EUR;

(c) proiectele pentru captarea şi stocarea carbonului: 1 250 milioane EUR.

2. Creditele de angajament corespunzătoare valorii angajamentului deblocat ca urmare a neimplementării totale sau parţiale a proiectelor pentru care fuseseră rezervate pot, în mod excepţional şi în situaţii bine întemeiate, să fie puşi la dispoziţie din nou în 2010 şi 2011, pentru cazurile în care este esenţial să se îndeplinească obiectivele PEER.

3. În sensul alineatului (2), la începutul fiecărui exerciţiu financiar, Comisia examinează sumele deblocate pe durata exerciţiului financiar anterior şi evaluează, în funcţie de cerinţe, necesitatea de a pune din nou la dispoziţie creditele. Pe baza evaluării, Comisia poate înainta autorităţii bugetare propuneri adecvate până la data de 15 februarie a fiecărui exerciţiu financiar, declarând în cazul fiecărui post bugetar motivele pentru care se pun la dispoziţie din nou aceste credite.

4. Autoritatea bugetară decide cu privire la propunerile Comisie în termen de şase săptămâni. În cazul în care nu se ia nicio decizie în acest termen, propunerile se consideră aprobate.

5. Creditele de angajament care sunt puse din nou la dispoziţie nu se reportează. Angajamentele juridice legate de creditele de angajament care au fost puse din nou la dispoziţie se încheie până la data de 31 decembrie a anului n . La sfârşitul anului n , soldul neutilizat din creditele de angajament puse din nou la dispoziţie este deblocat definitiv de către ordonatorul de credite responsabil.

CAPITOLUL IISUBPROGRAME

Secţiunea 1Proiecte privind interconexiunile de gaze şi de energie electrică

ARTICOLUL 4 OBIECTIVE

Comunitatea promovează proiectele privind interconexiunile de gaze şi de energie electrică care au cea mai mare valoare adăugată comunitară şi care contribuie la următoarele obiective:

(a) securitatea şi diversificarea surselor de energie şi de aprovizionare;

(b) optimizarea capacităţii reţelei de energie şi integrarea pieţei interne a energiei, în special în ceea ce priveşte secţiunea transfrontalieră;

(c) dezvoltarea reţelei pentru întărirea coeziunii economice şi sociale prin reducerea izolării regiunilor defavorizate şi insulare din Comunitate;

(d) conectarea resurselor de energie regenerabile; şi

(e) siguranţa, fiabilitatea şi interoperabilitatea reţelelor de energie interconectate.

Articolul 5 Priorităţi

PEER serveşte la adaptarea şi dezvoltarea de urgenţă a reţelelor de energie de importanţă deosebită pentru Comunitate, în sprijinul funcţionării pieţei interne a energiei, şi îndeosebi la rezolvarea problemelor reprezentate de blocaje, de securitatea şi diversificarea aprovizionării şi la depăşirea obstacolelor legate de mediu, tehnice şi financiare. Este necesar să se acorde un sprijin comunitar special pentru o dezvoltare mai intensivă a reţelelor energetice şi pentru accelerarea construirii acestora.

Articolul 6 Listă de proiecte

În partea A din anexă figurează o listă de proiecte corespunzând priorităţilor prevăzute la articolul 5.

Articolul 7Acordarea asistenţei financiare comunitare

1. Asistenţa financiară în cadrul PEER (denumită în continuare „asistenţa PEER”) pentru proiectele privind interconexiunile de gaze şi de energie electrică se acordă pentru acţiuni care realizează proiectele din anexă, partea A, sau părţi ale acestora.

2. Comisia lansează o cerere de propuneri pentru identificarea acţiunilor menţionate la alineatul (1) şi evaluează conformitatea acestor propuneri cu criteriile de eligibilitate stabilite la articolul 8 şi cu criteriile de selecţie şi de atribuire stabilite la articolul 9. Comisia informează beneficiarii cu privire la orice asistenţă PEER care urmează a fi acordată.

Articolul 8Eligibilitate

1. Propunerile sunt eligibile pentru asistenţă PEER doar dacă implementează proiectele enumerate în partea A din anexă şi dacă nu depăşesc valoarea maximă a asistenţei PEER stabilită în anexa respectivă.

2. Propunerile se pot depune:

(a) de către unul sau mai multe state membre în comun;

(b) cu acordul statului (statelor) membru(e) direct interesat(e) de proiectul în cauză, de către una sau mai multe întreprinderi sau organisme publice ori private, în comun;

(c) cu acordul tuturor statelor membre direct interesate de proiectul în cauză, de către una sau mai multe organizaţii internaţionale, în comun; sau

(d) cu acordul tuturor statelor membre direct interesate de proiectul în cauză, de către o întreprindere comună.

3. Nu sunt eligibile propunerile depuse de persoane fizice.

Articolul 9Criterii de selecţie şi de atribuire

1. În scopul evaluării propunerilor primite în cadrul cererii de propuneri menţionate la articolul 7 alineatul (2), Comisia aplică următoarele criterii de selecţie:

(a) caracterul viabil şi adecvat din punct de vedere tehnic al abordării;

(b) caracterul viabil al pachetului financiar pentru întreaga fază investiţională a acţiunii.

2. În scopul evaluării propunerilor primite în cadrul cererii de propuneri menţionate la articolul 7 alineatul (2), Comisia aplică următoarele criterii de atribuire:

(a) maturitatea, în special în ceea ce priveşte capacitatea de demarare anticipată a lucrărilor şi de angajare de fonduri până la sfârşitul anului 2010;

(b) măsura în care imposibilitatea de a accesa fonduri pune piedici în calea implementării acţiunii;

(c) măsura în care asistenţa PEER va stimula finanţarea publică şi privată;

(d) impactul socio-economic;

(e) impactul de mediu;

(f) contribuţia la continuitatea şi interoperabilitatea reţelei energetice, precum şi la optimizarea capacităţii;

(g) contribuţia la ameliorarea calităţii serviciilor, a siguranţei şi securităţii;

(h) angajamentul dovedit de statele membre în a duce proiectul mai departe, în special în ceea ce priveşte procedurile şi procesele menţionate la articolul 12 alineatul (2).

Articolul 10Condiţii de finanţare

1. Asistenţa PEER acoperă doar cheltuieli legate de proiect, suportate de beneficiari sau de părţi terţe responsabile de implementarea unui proiect.

2. Asistenţa PEER nu depăşeşte 50% din costurile eligibile.

Articolul 11Instrumente

1. În urma cererii de propuneri menţionate la articolul 7 alineatul (2), Comisia, hotărând în conformitate cu procedura menţionată la articolul 27 alineatul (2), selectează propunerile care vor beneficia de asistenţă PEER şi stabileşte valoarea asistenţei PEER care urmează să fie acordată. Comisia precizează condiţiile şi metodele de implementare a acestora.

2. Asistenţa PEER se acordă pe baza unor decizii ale Comisiei.

Articolul 12Responsabilităţi financiare ale statelor membre

1. Statele membre realizează monitorizarea tehnică şi controlul financiar al proiectelor, în strânsă colaborare cu Comisia, şi certifică valoarea şi conformitatea cu prezentul regulament a cheltuielilor suportate în legătură cu proiectele sau cu părţi ale proiectelor. Statele membre pot solicita participarea Comisiei pe durata controalelor la faţa locului.

2. Statele membre informează Comisia cu privire la măsurile adoptate în temeiul alineatului (1) şi, în special, furnizează o descriere a sistemelor de control, gestionare şi monitorizare instituite pentru asigurarea finalizării cu succes a proiectului, precum şi a legalităţii şi corectitudinii cheltuielilor conexe.

Secţiunea 2Proiecte privind energia eoliană offshore

ARTICOLUL 13 ACORDAREA ASISTENţEI PEER

1. Asistenţa PEER pentru proiecte privind energia eoliană offshore se atribuie în urma unei cereri de propuneri care se limitează la acţiunile care realizează proiectele enumerate în partea B din anexă.

2. Comisia lansează o cerere de propuneri pentru executarea acţiunilor menţionate la alineatul (1) şi evaluează conformitatea acestor propuneri cu criteriile de eligibilitate stabilite la articolul 14 şi cu criteriile de selecţie şi de atribuire stabilite la articolul 15.

3. Comisia informează beneficiarii cu privire la orice asistenţă EEPR care urmează să fie acordată.

Articolul 14Eligibilitate

1. Propunerile sunt eligibile pentru asistenţă PEER doar dacă implementează proiectele enumerate în partea B din anexă, dacă nu depăşesc valorile maxime ale asistenţei PEER stabilite în anexa respectivă şi dacă îndeplinesc următoarele condiţii:

(a) calendarul proiectului prevede cheltuieli de capital substanţiale în 2009 şi 2010;

(b) proiectul este condus de o societate comercială.

2. Propunerile pot fi depuse de una sau de mai multe întreprinderi în comun.

3. Nu sunt eligibile propunerile depuse de persoane fizice.

Articolul 15Criterii de selecţie şi de atribuire

1. În scopul evaluării propunerilor primite în cadrul cererii de propuneri menţionate la articolul 13 alineatul (1), Comisia aplică următoarele criterii de selecţie:

(a) caracterul viabil şi adecvat din punct de vedere tehnic al abordării;

(b) viabilitatea pachetului financiar pentru întreaga fază investiţională a proiectului.

2. În scopul evaluării propunerilor primite în cadrul cererii de propuneri menţionate la articolul 13 alineatul (1), Comisia aplică următoarele criterii de atribuire:

(a) măsura în care proiectul ameliorează sau sporeşte anvergura instalaţiilor şi infrastructurilor care sunt deja în construcţie sau care se găsesc în faza de planificare;

(b) măsura în care proiectul include construirea unor instalaţii sau infrastructuri de dimensiuni reale şi la scară industrială şi măsura în care abordează în special următoarele aspecte:

(i) reglarea variaţiilor electricităţii din surse eoliene prin sisteme integratoare;

(ii) sisteme de stocare la scară largă;

(iii) gestionarea fermelor eoliene ca centrale electrice virtuale (cu mai mult de 1GW);

(iv) turbine plasate la o depărtare mai mare de ţărm sau la o adâncime mai mare (la 20-50 m) decât cea actuală standard;

(v) design-uri inovatoare pentru substructuri; sau

(vi) procese de asamblare, instalare, funcţionare şi dezafectare şi testarea acestor procese în proiecte de mărime naturală.

(c) caracteristici inovatoare ale proiectului şi măsura în care acesta va face dovada implementării acestor caracteristici;

(d) impactul proiectului şi contribuţia acestuia la reţeaua eoliană offshore comunitară, inclusiv potenţialul de replicare;

(e) angajamentul dovedit de beneficiari de a difuza rezultatele progreselor tehnologice realizate de proiect către alţi operatori europeni într-un mod compatibil cu legislaţia comunitară şi, mai ales, cu obiectivele şi structurile subliniate în Planul strategic european pentru tehnologiile energetice.

Articolul 16Condiţii de finanţare

1. Asistenţa PEER contribuie la costurile asociate construirii şi elaborării de proiecte.

2. Asistenţa PEER nu depăşeşte 50% din costurile menţionate la alineatul (1). Cumularea eventuală a finanţării comunitare cu cea naţională nu conduce la compensare excedentară.

Articolul 17Instrumente

1. În urma cererii de propuneri menţionate la articolul 13 alineatul (1), Comisia, hotărând în conformitate cu procedura menţionată la articolul 27 alineatul (2), selectează propunerile care vor beneficia de asistenţă PEER şi stabileşte valoarea finanţării care urmează să fie acordată. Comisia precizează condiţiile şi metodele de implementare a acestora.

2. Asistenţa PEER se acordă pe baza unor acorduri de subvenţionare.

SECțIUNEA 3 CAPTAREA șI STOCAREA CARBONULUI

Articolul 18 Acordarea asistenței PEER

1. Asistența PEER pentru proiecte privind captarea și stocarea carbonului se acordă pentru acțiuni prin care se realizează proiectele enumerate în partea C din anexă.

2. Comisia lansează o cerere de propuneri pentru executarea acțiunilor menționate la alineatul (1) și evaluează conformitatea propunerilor cu criteriile de eligibilitate stabilite la articolul 19 și cu criteriile de selecție și de atribuire stabilite la articolul 20.

3. În cazul în care mai multe propuneri aferente unor proiecte situate în același stat membru îndeplinesc criteriile de eligibilitate stabilite la articolul 19 și criteriile de selecție stabilite la articolul 20 alineatul (1), Comisia selectează în vederea acordării asistenței PEER, pe baza criteriilor de atribuire stabilite la articolul 20 alineatul (2), cel mult una dintre aceste propuneri per stat membru.

4. Se acordă asistență PEER pentru cel mult cinci proiecte. Finanțarea nu depășește 250 de milioane EUR per proiect.

5. Comisia informează beneficiarii cu privire la orice asistență PEER care urmează să fie acordată.

Articolul 19 Eligibilitate

1. Propunerile sunt eligibile pentru asistență PEER doar dacă implementează proiectele enumerate în partea C din anexă și dacă îndeplinesc următoarele condiții:

(a) proiectele demonstrează că au capacitatea de a capta minim 85% din CO2 în instalații de producere a energiei electrice care vor avea o putere electrică de cel puțin 300 MW sau echivalent, precum și de a transporta și stoca geologic acest CO2 în subteran, în condiții de siguranță;

(b) calendarul proiectului prevede cheltuieli de capital substanțiale în 2009 și 2010;

(c) promotorii proiectelor se angajează printr-o declarație cu caracter obligatoriu să pună cunoștințele generice dobândite prin intermediul centralei electrice demonstrative la dispoziția întregului sector și să contribuie la Planul strategic european pentru tehnologiile energetice[17].

2. Propunerile sunt depuse de una sau de mai multe întreprinderi în comun.

3. Nu sunt eligibile propunerile depuse de persoane fizice.

Articolul 20 Criterii de selecție și de atribuire

1. La evaluarea propunerilor primite în cadrul cererii de propuneri menționate la articolul 18 alineatul (2), Comisia aplică următoarele criterii de selecție:

(a) caracterul viabil și adecvat din punct de vedere tehnic al abordării;

(b) viabilitatea pachetului financiar pentru întreaga fază investițională a proiectului;

(c) identificarea tuturor permiselor necesare pentru construcția și funcționarea proiectului în situl (siturile) propus(e), precum și existența unei strategii privind obținerea acestor premise.

2. La evaluarea propunerilor primite în cadrul cererii de propuneri menționate la articolul 18 alineatul (2), Comisia aplică următoarele criterii de atribuire:

(a) finanțarea solicitată per tonă de CO2 cu care urmează să se reducă emisiile în primii cinci ani de funcționare (coeficient de ponderare de 40%);

(b) complexitatea proiectului și gradul de inovare al întregii instalații, inclusiv activitățile de cercetare conexe, precum și angajamentul demonstrat de beneficiari de a difuza rezultatele progreselor tehnologice realizate de proiect către alți operatori europeni în concordanță cu legislația comunitară și, în special, cu obiectivele și structurile definite în Planul strategic european pentru tehnologiile energetice (coeficient de ponderare de 40%);

(d) caracterul viabil și adecvat al planului de gestionare, inclusiv în ceea ce privește informațiile și datele științifice, tehnologice și tehnice pe care le conține și care atestă capacitatea conceptului propus de a asigura funcționalitatea proiectului până la 31 decembrie 2015 (coeficient de ponderare de 20%).

Articolul 21 Condiții de finanțare

Finanțarea PEER contribuie la costul acelor elemente din faza investițională a proiectului care se pot atribui exclusiv captării și stocării carbonului, luându-se în considerare eventualele beneficii obținute din exploatare. Această finanțare nu depășește 80% din totalul costurilor de investiție eligibile.

Articolul 22 Instrumente

1. În urma cererii de propuneri menționate la articolul 18 alineatul (2), Comisia, hotărând în conformitate cu procedura menționată la articolul 28 alineatul (2), selectează propunerile care vor beneficia de asistență PEER și stabilește valoarea asistenței PEER care urmează să fie acordată. Comisia precizează condițiile și metodele de implementare a propunerilor.

2. Asistența PEER se acordă pe baza unor acorduri de subvenționare.

CAPITOLUL III DISPOZIȚII COMUNE

Articolul 23 Alt tip de asistență și instrumente PEER

1. O parte din asistența comunitară pentru proiectele enumerate în anexă se poate acorda sub forma unei contribuții la un instrument adecvat din resursele Băncii Europene de Investiții. Această contribuție nu depășește 500 de milioane EUR.Expunerea Comunității în raport cu instrumentul de garantare a împrumuturilor sau orice alt instrument de finanțare, inclusiv comisioanele de administrare și alte costuri eligibile, este limitată la valoarea contribuției comunitare la instrumentul respectiv, nefiind permise alte angajamente ale bugetului general al Uniunii Europene.

2. 3. Comisia, hotărând în conformitate cu procedura menționată la articolul 28 alineatul (2), ia o decizie privind valoarea asistenței PEER care urmează să fie acordată acestui instrument. Comisia și Banca Europeană de Investiții elaborează un memorandum de înțelegere prin care se precizează condițiile și metodele de implementare a deciziei menționate.

Articolul 24 Modalități de programare și de implementare

1. Prin derogare de la articolul 75 alineatul (2) și de la articolul 110 din Regulamentul financiar, cererile de propuneri sunt lansate direct de către Comisie, pe baza disponibilităților bugetare menționate la articolul 3 alineatul (1) din prezentul regulament și pe baza criteriilor de eligibilitate, de selecție și de atribuire enunțate în capitolul II din prezentul regulament.

2. Asistența PEER acoperă doar cheltuielile legate de proiect și suportate de beneficiarii responsabili de implementarea acestuia. Cheltuielile pot fi eligibile de la data menționată la articolul 31.

3. TVA-ul nu constituie un cost eligibil, cu excepția TVA-ului nerambursabil.

4. Proiectele și acțiunile finanțate în temeiul prezentului regulament sunt realizate în conformitate cu legislația comunitară și țin seama de politicile comunitare cu relevanță, în special de cele privind concurența, inclusiv normele aplicabile privind ajutoarele de stat, protecția mediului, sănătatea, dezvoltarea sustenabilă și achizițiile publice.

Articolul 25 Rezervă

Până la 0,1% din bugetul prevăzut de prezentul regulament este rezervat pentru implementarea și evaluarea de către Comisie.

Articolul 26 Responsabilități generale ale statelor membre

1. În cadrul sferei lor de responsabilitate, statele membre depun toate eforturile pentru a implementa proiectele care beneficiază de asistență PEER. În mod special, acestea depun toate eforturile pentru a accelera procedurile administrative și procedurile de acordare a autorizațiilor, licențelor și certificatelor, care trebuie urmate de promotorii proiectelor.

2. Statele membre informează Comisia până la data de 31 martie a fiecărui an cu privire la măsurile întreprinse în vederea aplicării alineatului (1) în cursul anului precedent.

Articolul 27 Protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene

1. Comisia se asigură că, atunci când se implementează acțiuni finanțate în temeiul prezentului regulament, interesele financiare ale Comunității sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive antifraudă, anticorupție și împotriva oricăror alte activități ilegale, prin controale efective și prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, în cazul în care se constată abateri, prin sancțiuni efective, proporționale și cu efect de descurajare, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului, cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2185/96 al Consiliului și cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului.

2. În ceea ce privește acțiunile comunitare finanțate în temeiul prezentului regulament, noțiunea de abatere menționată la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 înseamnă orice încălcare a unei dispoziții de drept comunitar sau orice nerespectare a unei obligații contractuale ca urmare a unei acțiuni sau omisiuni din partea unui operator economic, care are sau ar avea ca efect prejudicierea, printr-o cheltuială nejustificată, a bugetului general al Uniunii Europene sau a bugetelor gestionate de către aceasta.

3. Toate măsurile de implementare adoptate în vederea aplicării prezentului regulament prevăd, în special, supravegherea și controlul financiar realizate de Comisie sau de orice reprezentant autorizat de către aceasta, precum și prin audituri ale Curții de Conturi Europene, efectuate, după caz, la fața locului.

CAPITOLUL IV DISPOZIȚII DE APLICARE ȘI DISPOZIȚII FINALE

Articolul 28 Comitete

1. Comisia este asistată de următoarele comitete:

(a) în cazul proiectelor privind captarea și stocarea carbonului, comitetul instituit prin articolul 8 din Decizia 2006/971/CE a Consiliului[18];

(b) în cazul proiectelor privind energia eoliană offshore, comitetul instituit prin articolul 8 din Decizia 2006/971/CE;

(c) în cazul proiectelor privind interconexiunile de gaze și de energie electrică, comitetul instituit prin articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 680/2007 al Parlamentului European și al Consiliului.

2. În cazul în care se face trimitere la prezentul articol, se aplică articolele 4 și 7 din Decizia 1999/468/CE, ținându-se seama de dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

Perioada prevăzută la articolul 4 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE este fixată la o lună.

Articolul 29 Evaluare

1. Comisia realizează o evaluare a PEER pentru a estima contribuția acestuia la atingerea obiectivelor politicii comunitare în domeniul energiei și utilizarea eficientă a creditelor alocate.

2. Comisia poate solicita unui stat membru beneficiar să furnizeze o evaluare specifică a proiectelor finanțate în temeiul capitolului II secțiunea 1 din prezentul regulament sau, după caz, să îi ofere informațiile și sprijinul necesare pentru a realiza o evaluare a acestor proiecte.

3. Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport de evaluare a rezultatelor înregistrate de PEER.

Articolul 30 Informarea Parlamentului European și a Consiliului

Comisia monitorizează implementarea prezentului regulament. În fiecare an, atunci când prezintă proiectul preliminar de buget, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind implementarea programului.

Articolul 31 Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu

Președinte Președinte

ANEXĂ Proiecte eligibile

A. INTERCONEXIUNI

1. Puncte de interconexiune de gaze

Proiect | Amplasarea proiectelor care beneficiază de sprijin | Contribuția comunitară prevăzută (milioane EUR) |

Coridorul sudic al gazelor NABUCCO[19] ITGI – Poseidon | Austria, Ungaria, Bulgaria, Germania, România Italia, Grecia | 250 100 |

Interconexiunea baltică Skanled | Polonia, Danemarca, Suedia | 150 |

Rețeaua GNL Terminal de gaz natural lichefiat pe coasta poloneză în portul Świnoujście | Polonia | 80 |

Europa Centrală și de Sud-Est Punct de interconexiune Slovacia-Ungaria (Vel’ký Krtíš – Balassagyarmat) Sistem de transport de gaze în Slovenia de la frontiera austriacă la Ljubljana (cu excepția tronsonului Rogatec-Kidričevo) Interconexiunea Bulgaria-Grecia (Haskovo-Komotini) Punct de interconexiune de gaze România-Ungaria Extinderea capacității de stocare a gazelor în platforma cehă Infrastructură și echipamente care să permită fluxul gazelor de la vest la est în eventualitatea unei întreruperi de scurtă durată a aprovizionării | Slovacia-Ungaria Slovenia Bulgaria, Grecia România, Ungaria Republica Cehă Toate statele membre | 25 40 20 30 25 20 |

Marea Mediterană Consolidarea rețelei de gaze franceze pe axa Africa-Spania-Franța | Franța | 150 |

Zona Mării Nordului Conductă Germania-Belgia-Regatul Unit Conexiunea Franța-Belgia | Belgia Franța, Belgia | 35 100 |

TOTAL | 1025 |

2. Puncte de interconexiune de energie electrică

Proiect | Amplasarea proiectelor care beneficiază de sprijin | Contribuția comunitară prevăzută (milioane EUR) |

Interconexiunea baltică Estlink-2 Interconexiunea Suedia-statele baltice și consolidarea rețelei în statele baltice | Estonia, Finlanda Suedia, Letonia, Lituania | 100 175 |

Europa Centrală și de Sud-Est Halle/Saale – Schweinfurt | Germania | 50 |

Marea Mediterană Consolidarea interconexiunii Portugalia-Spania Interconexiunea Franța-Spania (Baixas – Sta Llogaia) Nou cablu submarin pentru curent alternativ de 380 kV între Sicilia și Italia continentală (Sorgente – Rizziconi) | Portugalia Franța, Spania Italia | 30 150 100 |

Zona Mării Nordului Interconexiunea Republica Irlanda – Țara Galilor | Irlanda, Regatul Unit | 100 |

TOTAL | 705 |

3. Proiecte destinate insulelor mici

Inițiative privind insulele mici izolate | Cipru, Malta | 20 |

B. PROIECTE PRIVIND ENERGIA EOLIANĂ OFFSHORE

Proiect | Capacitate | Amplasarea proiectelor care beneficiază de sprijin | Contribuția comunitară prevăzută (milioane EUR) |

1) Integrarea în rețea a energiei eoliene offshore |

1.1.Baltic I și II - Kriegers Flak I, II, III Continuarea proiectelor în derulare. Finanțarea vizează acoperirea costurilor suplimentare pentru găsirea unei soluții comune de interconectare. | 1,5 GW | Danemarca, Suedia, Germania, Polonia | 150 |

1.2. Rețeaua din Marea Nordului Dezvoltarea modulară a unei rețele offshore, demonstrație de centrală electrică offshore virtuală. | 1 GW | Regatul Unit, Țările de Jos, Germania, Irlanda, Danemarca | 150 |

2) Turbine, structuri și componente noi, optimizarea capacităților de producție |

2.1 Alpha Ventus/Bard Offshore 1 Continuarea proiectelor în derulare. O nouă generație de turbine de 6-7 MW și structuri inovatoare, situate la mare distanță de țărm (până la 100 km), la adâncime (până la 40 m). | 0,5 GW | Germania, Polonia | 150 |

2.2 Ferma eoliană offshore din Aberdeen (centrul european de testare) Continuarea proiectului în derulare – Testarea turbinelor multi-MW. Dezvoltarea de structuri și substructuri inovatoare, inclusiv optimizarea capacităților de producție a echipamentelor de producere a energiei din surse eoliene offshore. Poate fi avută în vedere o creștere la 100 MW. | 0,25 GW | Regatul Unit | 40 |

2.3 Thornton Bank Continuarea proiectelor în derulare. Concluzii pe baza experienței proiectului Downvind (cofinanțat prin PC6); mărirea turbinelor instalațiilor Downvind (putere de 5 MW) la adâncime (până la 30 m), cu impact vizual redus (până la 30 km). | 90 MW | Belgia | 10 |

TOTAL | 500 |

C. PROIECTE PRIVIND CAPTAREA ȘI STOCAREA CARBONULUI

Denumirea/Amplasarea proiectului | Contribuția comunitară prevăzută (milioane EUR) | Combustibil | Capacitate | Tehnică de captare | Concept de stocare |

Huerth | Germania | 250 | Cărbune | 450 MW | IGCC | Acvifer salin |

Jaenschwalde | Cărbune | 500 MW | Oxicombustibil | Zăcăminte de petrol/gaze |

Eemshaven | Țările de Jos | 250 | Cărbune | 1 200 MW | IGCC | Zăcăminte de petrol/gaze |

Rotterdam | Cărbune | 1 080 MW | Cărbune în stare pulverizată (PC) | Zăcăminte de petrol/gaze |

Rotterdam | Cărbune | 800 MW | Cărbune în stare pulverizată (PC) | Zăcăminte de petrol/gaze |

Belchatow | Polonia | 250 | Cărbune | 858 MW | Cărbune în stare pulverizată (PC) | Acvifer salin |

Compostella | Spania (împreună cu Portugalia) | 250 | Cărbune | 500 MW | Oxicombustibil | Acvifer salin |

Kingsnorth | Regatul Unit | 250 | Cărbune | 800 MW | Cărbune în stare pulverizată (PC) | Zăcăminte de petrol/gaze |

Longannet | Cărbune | 3 390 MW | Cărbune în stare pulverizată (PC) | Acvifer salin |

Tilbury | Cărbune | 1 600 MW | Cărbune în stare pulverizată (PC) | Zăcăminte de petrol/gaze |

Hatfield (Yorkshire) | Cărbune | 900 MW | IGCC | Zăcăminte de petrol/gaze |

TOTAL 1 250 |

FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

Scopul prezentului document este de a însoți și de a completa expunerea de motive. Astfel, la utilizarea prezentei fișe financiare legislative, fără a aduce atingere lizibilității acesteia, este necesar să se evite, pe cât posibil, repetarea informațiilor din expunerea de motive. Înainte de completarea formularului, vă rugăm să consultați orientările elaborate pentru a oferi îndrumare și clarificări privind punctele de mai jos.

1. TITLUL PROPUNERII:

Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui program pentru acordarea de asistență financiară comunitară proiectelor din domeniul energiei pentru sprijinirea redresării economice.

2. CADRU ABM / ABB (GESTIONAREA/STABILIREA BUGETULUI PE ACTIVITățI)

Domeniul (domeniile) de politică în cauză și activitatea (activitățile) asociată (asociate):

06: Energie și transport

06 09: Proiecte energetice pentru sprijinirea redresării economice

3. LINII BUGETARE

3.1. Linii bugetare [linii operaționale și linii conexe de asistență tehnică și administrativă (foste linii BA)], inclusiv titlurile acestora:

06 09 01: Proiecte energetice pentru sprijinirea redresării economice: rețele energetice

06 09 02: Proiecte energetice pentru sprijinirea redresării economice: captarea și stocarea carbonului

06 09 03: Proiecte energetice pentru sprijinirea redresării economice: rețeaua europeană de energie eoliană offshore

06 01 04 13: Proiecte energetice pentru sprijinirea redresării economice: cheltuieli de gestiune administrativă

3.2. Durata acțiunii și a implicațiilor financiare:

Început: 2009 sfârșit: 2010

3.3. Caracteristici bugetare ( se adaugă rânduri, dacă este cazul ):

Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Nouă | Contribuție AELS | Contribuție țări candidate | Rubrica PF |

06 09 01 | Cheltuieli neobligatorii | CD | DA | NU | NU | 1a |

06 09 02 | Cheltuieli neobligatorii | CD | DA | NU | NU | 1a |

06 09 03 | Cheltuieli neobligatorii | CD | DA | NU | NU | 1a |

06 01 04 13 | Cheltuieli neobligatorii | CND | DA | NU | NU | 1a |

4. SINTEZA RESURSELOR

4.1. Resurse financiare

4.1.1. Sinteza creditelor de angajament (CA) și a creditelor de plată (CP)

milioane EUR (cu 3 zecimale)

f |

TOTAL CA, inclusiv cofinanțare | a+c+d+e+f |

4.1.2. Compatibilitatea cu programarea financiară

( Propunerea este compatibilă cu programarea financiară existentă.

( Propunerea duce la reprogramarea rubricii respective din perspectivele financiare.

x Propunerea poate necesita aplicarea dispozițiilor Acordului interinstituțional[20] (referitoare la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea perspectivelor financiare).

4.1.3. Implicațiile financiare asupra veniturilor

x Propunerea nu are implicații financiare asupra veniturilor

( Propunerea are implicații financiare – efectul asupra veniturilor este următorul:

Notă: toate precizările și observațiile privind metoda de calcul al efectului asupra veniturilor trebuie incluse într-o anexă separată.

milioane EUR (cu o zecimală)

Anterior acțiunii [Anul n-1] | Situația după acțiune |

Număr total de resurse umane | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |

5. CARACTERISTICI ȘI OBIECTIVE

În expunerea de motive se solicită precizări privind contextul propunerii. Prezenta secțiune a fișei financiare legislative trebuie să conțină următoarele informații suplimentare:

5.1. Obiective de îndeplinit pe termen scurt sau lung

Propunerea constituie un răspuns la încetinirea drastică a economiei europene ca urmare a crizei financiare și crizei gazelor din această iarnă. Aceasta implementează Planul european de redresare economică [COM (2008)800] aprobat de Consiliul European din 11-12 decembrie 2008.

Criza financiară a început să afecteze economia reală în toamna anului 2008. Criza gazelor, care a însemnat încetarea livrării de gaze produse în Rusia către Comunitate, a izbucnit în decembrie 2008. Atât criza economică, cât și criza gazelor ridică probleme structurale pentru economia europeană. Se impune un amplu plan de redresare, care este în curs de elaborare; prezenta propunere de stimulent financiar pentru segmente-cheie din sectorul energiei constituie un element esențial al planului.

Comisia a prezentat deja o propunere de revizuire a Cadrului financiar multianual 2007-2013 în vederea disponibilizării unor fonduri suplimentare în cadrul rubricii 1A, respectându-se, în același timp, sumele totale convenite în Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară din 17 mai 2006[22]. În lumina discuțiilor preliminare purtate cu autoritatea bugetară, în prezent se propune transferarea resurselor neutilizate în cadrul plafonului rubricii 2, aferente anului 2008, la rubrica 1A, în vederea finanțării proiectelor din domeniul energiei cu 3,5 miliarde EUR (1,5 miliarde EUR în 2009 și 2 miliarde EUR în 2010).

- Pentru a avea o contribuție imediată la soluționarea crizei economice, este necesar ca proiectele să fie aprobate cât mai repede cu putință.

- Prin urmare, este necesar ca prezentul regulament să existe deja lista proiectelor care pot beneficia de asistență, sub rezerva conformității cu criteriile eficienței și eficacității și sub rezerva limitelor stabilite prin pachetul financiar.

- În cazul captării și stocării carbonului, această listă ar trebui întocmită pe baza informațiilor culese în cadrul Grupului de lucru pentru combustibili fosili, al Platformei tehnologice pentru centrale electrice pe bază de combustibili fosili cu emisii zero și din alte surse. În cadrul acestei liste, asistența financiară ar trebui să fie direcționată către proiectele a căror derulare este gata să demareze în 2009-2010, iar restul proiectelor ar trebui să constituie o listă de rezervă. Măsura în care proiectele sunt gata să demareze ar trebui să fie evaluată pe baza existenței unui concept matur și fezabil pentru centrala electrică, inclusiv pentru componenta de captare a acesteia, a existenței unui concept matur și fezabil pentru transportarea și stocarea CO2; și a unui angajament pertinent al autorităților locale în ceea ce privește susținerea proiectului. În vederea asigurării, pe cât de mult posibil, a unei derulări accelerate a proiectelor, ar trebui puse la dispoziție resurse de maximum 250 milioane EUR per proiect. Pentru a realiza acest lucru, va fi necesar să se facă o selecție dintre proiectele a căror derulare este gata să demareze în 2009-2010. Această selecție ar trebui să asigure, printre altele, că se oferă susținere pentru cel mult un proiect din fiecare stat membru pentru a se permite investigarea unei largi varietăți de condiții de stocare geologică și pentru a se sprijini obiectivul de a încuraja redresarea economiei în întreaga Europă.

În cazul energiei eoliene offshore, această listă ar trebui să includă doar proiectele gata de implementare; capabile să accelereze ritmul de execuție ca urmare a unui stimulent financiar; cu semnificație în context transfrontalier; și de anvergură.

În cazul proiectelor privind interconectarea rețelelor de gaze și de energie electrică, această listă este stabilită în funcție de maturitatea proiectului și de contribuția acestuia la obiectivele privind securitatea și diversificarea surselor de aprovizionare, indicate în cea de-a doua revizuire strategică a politicii energetice și aprobate de către Parlamentul European și Consiliu.

5.2. Valoarea adăugată a implicării comunitare, coerența propunerii cu alte instrumente financiare și eventuala sinergie

Energia a devenit una dintre principalele preocupări ale Europei. În luna decembrie, Uniunea Europeană a luat o serie de decizii-cheie privind viitorul energetic al Europei: să promoveze un sector energetic capabil să reducă emisiile de gaze cu efect de seră; să facă din energia din surse regenerabile o parte importantă a mixului energetic al Europei; să limiteze cererea de energie a Europei, prin conștientizarea beneficiilor eficienței energetice.

Pentru aceste schimbări sunt necesare un angajament puternic și investiții majore. Însă recesiunea economică riscă să amâne aceste investiții dacă, în acest moment, nu se fac eforturi suplimentare. Restrângerea creditării are un impact direct asupra vitezei cu care Europa face schimbările necesare. Există riscul de a se pierde impulsul și avansul tehnologic, iar întârzierea de azi înseamnă costuri mai mari în viitor. Acesta este motivul pentru care Planul de redresare economică a pus un accent deosebit pe necesitatea unor „investiții inteligente”, care să reprezinte un stimulent pentru economie, orientat spre obiective strategice clare.

Pentru a avea un impact tangibil și substanțial, această investiție ar trebui să se concentreze asupra unui număr restrâns de sectoare. Acestea ar trebui să fie sectoare în care acțiunea la nivel european poate aduce valoare adăugată; în care există proiecte mari, mature, care pot absorbi sume importante din asistența financiară; și a căror dezvoltare va avea o contribuție marcantă la obiectivele de securitate a aprovizionării cu energie și la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Sectoarele captării și stocării carbonului, al energiei eoliene offshore, al interconexiunilor de gaze și de energie electrică și al orașelor economice din punct de vedere energetic îndeplinesc aceste criterii.

În cazul captării și stocării carbonului și al energiei eoliene offshore, acțiunea se bazează pe Planul strategic european pentru tehnologiile energetice, care a făcut apel la instituirea unor inițiative industriale europene în aceste domenii. În cadrul reuniunii sale din 16 octombrie 2008, Consiliul European i-a solicitat Comisiei să accelereze în mod semnificativ implementarea planului pentru tehnologii.

În cazul interconexiunilor de gaze și de energie electrică, provocările energetice au apărut pe parcursul ultimilor ani. Crizele recente ale gazelor (iernile din anii 2006 și 2009) și creșterea prețurilor petrolului până la jumătatea anului 2008 au demonstrat cât de vulnerabilă era Europa. Resursele de energie indigene – gaze și petrol – sunt în scădere, Europa fiind, prin urmare, din ce în ce mai dependentă de importuri pentru a se aproviziona cu energie. În acest context, infrastructura energetică va juca un rol crucial. Însă criza economică și financiară actuală afectează implementarea proiectelor de infrastructură energetică. Unele proiecte importante – inclusiv proiecte de interes european – se pot confrunta cu întârzieri drastice în procesul de implementare din cauza fondurilor insuficiente. Este oportun, prin urmare, să se acționeze urgent în vederea susținerii investițiilor în interconexiunile energetice. Având în vedere timpul îndelungat necesar pentru planificarea și apoi execuția acestor proiecte, este important să se realizeze, în acest moment, investiții comunitare în această infrastructură pentru a se accelera derularea unor proiecte de importanță deosebită pentru securitatea aprovizionării cu energie a UE. Acest lucru va fi crucial pentru ca UE să se poată într-o poziție mai fermă în ceea ce privește garantarea propriei securități energetice atunci când economia se va redresa și va începe să crească cererea de energie la nivel mondial.

5.3. Obiective, rezultate preconizate și indicatori aferenți acestora care fac obiectul propunerii în cadrul gestionării pe activități (ABM)

(a) contribuția la obiectivele UE privind schimbările climatice printr-un pas concret către obiectivul Consiliului European de a construi până la 12 centrale electrice demonstrative, până în 2015, care să folosească tehnologii durabile pe bază de combustibili fosili, cu scopul de a face din captarea și stocarea carbonului o tehnologie viabilă din punct de vedere comercial până în 2020;

(b) instituirea unei rețele europene de energie eoliană offshore care să fie modernă și complet integrată și care crește în mod substanțial contribuția energiei eoliene la obiectivul UE privind energia din surse regenerabile, consolidând poziția de lider a UE în domeniul energiei eoliene;

(c) adaptarea și dezvoltarea rețelelor energetice în sprijinul funcționării pieței interne a energiei, și îndeosebi rezolvarea problemelor reprezentate de blocaje, de securitatea și diversificarea aprovizionării, precum și depășirea obstacolelor de mediu, tehnice și financiare.

5.4. Modalități de punere în aplicare (cu titlu indicativ)

Indicați mai jos modalitatea (modalitățile)[23] de punere în aplicare aleasă (alese).

X Gestionare centralizată

X Direct de către Comisie

Indirect, prin delegare către:

agenții executive,

organisme instituite de Comunități, prevăzute la articolul 185 din regulamentul financiar,

organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public.

Gestionare repartizată sau descentralizată

cu state membre

cu țări terțe

Gestionare în comun cu organizații internaționale (de precizat)

6. MONITORIZARE ȘI EVALUARE

6.1. Sistem de monitorizare

Acordarea de subvenții acestor tipuri de acțiuni se va baza pe contractul standard de subvenționare al Comunității Europene. Diferitele dispoziții privind monitorizarea, informarea și auditul din acest contract vor fi integral aplicabile.

În mod special pentru proiectele de interconexiuni, statele membre realizează monitorizarea tehnică și controlul financiar al proiectelor în strânsă colaborare cu Comisia și certifică realitatea și conformitatea cheltuielilor efectuate în legătură cu proiectele sau cu părțile proiectelor. Statele membre pot solicita participarea Comisiei la controalele la fața locului.

Statele membre informează Comisia cu privire la măsurile luate pentru accelerarea procedurilor administrative și a proceselor de acordare a autorizațiilor, licențelor și certificatelor, care trebuie urmate de promotorii proiectelor de interconexiuni și, în mod special, furnizează o descriere a sistemelor de control, de gestionare și de monitorizare instituite pentru a garanta că proiectele sunt finalizate cu succes.

6.2. Evaluare

6.2.1. Măsuri luate în urma unei evaluări interimare/ex-post (lecții învățate din experiențe anterioare similare)

Comisia realizează o evaluare a programului pentru a estima contribuția acestuia la atingerea obiectivelor politicii comunitare în domeniul energiei și utilizarea eficientă a creditelor alocate.

Comisia poate solicita unui stat membru beneficiar să furnizeze o evaluare specifică a proiectelor finanțate în temeiul capitolului 2 secțiunea 3 din prezentul regulament sau, după caz, să îi ofere informațiile și sprijinul necesare pentru a realiza o evaluare a acestor proiecte.

Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un raport de evaluare a rezultatelor înregistrate de program.

6.2.2. Condițiile și frecvența evaluărilor viitoare

Nu se aplică.

7. MăSURI ANTIFRAUDă

- Întrucât contractele pentru toate acțiunile preconizate vor fi contracte standard de subvenționare, se vor aplica măsurile antifraudă general aplicabile.

- Rezultatele vor fi vizibile în mod clar și măsurabile în cazul tuturor tipurilor de acțiuni. Tipurile de subvenții vor fi simple: cheltuieli de investiții și costuri de execuție. Aceste elemente pot fi verificate în detaliu, iar proiectele au furnizat suficiente materiale și cunoștințe pentru a se evalua, în cunoștință de cauză, pericolele de fraudă.

- Se vor putea efectua controale la fața locului în cazul tuturor proiectelor.

- În funcție de complexitatea proiectelor, sarcini specifice de monitorizare pot fi încredințate personalului specializat sau consultanților externi. .

8. DETALII PRIVIND RESURSELE

8.1. 8.1. Obiectivele propunerii din punctul de vedere al costurilor financiare

Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |

Funcționari sau agenți temporari[25] (XX 01 01) | A*/AD | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |

B*, C*/AST | 1 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |

Personal finanțat[26] prin articolul XX 01 02 | 3 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |

Alte tipuri de personal[27] finanțat prin articolul XX 01 04/05 |

TOTAL | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |

8.2.2. Descrierea sarcinilor care decurg din acțiune

- Definirea și coordonarea programului

- Gestionarea financiară a proiectelor

- Monitorizarea proiectelor

- Reprezentarea Comisiei în cadrul comitetului programului și înaintarea către acesta a măsurilor care urmează a fi adoptate în cazul în care există o procedură de comitologie

- Realizarea de consultări inter-servicii în cadrul Comisiei

- Evaluări strategice

8.2.3. Originea resurselor umane (statutare)

Necesarul de resurse umane și administrative va fi acoperit din alocarea care poate fi acordată direcției generale coordonatoare în cadrul procedurii anuale de alocare, în funcție de constrângerile bugetare.

8.2.4. Alte cheltuieli administrative incluse în suma de referință

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Linia bugetară (nr. și denumire) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Anul 2014 și anii urm. | TOTAL |

- intra muros |

- extra muros (întreținere IT) |

Total Asistență tehnică și administrativă | 1,2 | 1,2 | 2,4 |

8.2.5. Costuri financiare ale resurselor umane și costuri conexe neincluse în suma de referință

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Tip de resurse umane | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 și anii urm. |

Funcționari și agenți temporari (XX 01 01) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |

Personal finanțat prin articolul XX 01 02 (auxiliari, END, agenți contractuali etc.) (se indică linia bugetară) |

Costul total al resurselor umane și costuri conexe (neincluse în suma de referință) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |

Calcul – Funcționari și agenți temporari

Se face trimitere la punctul 8.2.1. dacă este cazul

Anul 2009 și anii următori: 7 funcționari (122 000 EUR/funcționar/an) și 3 agenți externi: 2 GFIV (62 500 EUR/an), 1 GFII (34 500 EUR/an)

Anul 2010 și anii următori: 15 funcționari (122 000 EUR/funcționar/an) și 7 agenți externi: 4 GFIV (62 500 EUR/an), 2 GFII (34 500 EUR/an) și 1 END (51 000 EUR/an)

Necesarul de resurse umane și administrative este acoperit din alocarea care poate fi acordată direcției generale coordonatoare în cadrul procedurii anuale de alocare, în funcție de constrângerile bugetare.

8.2.6. Alte cheltuieli administrative neincluse în suma de referință milioane EUR (cu 3 zecimale) |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 și anii urm. | TOTAL |

XX 01 02 11 01 – Misiuni | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 1,7 |

XX 01 02 11 02 – Reuniuni și conferințe |

XX 01 02 11 03 - Comitete[28] | 0,108 | 0,108 | 0,216 |

XX 01 02 11 04 – Studii și consultări | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1 |

XX 01 02 11 05 - Sisteme de informații | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,36 |

2. Total Alte cheltuieli de gestiune (XX 01 02 11) |

3 Alte cheltuieli de natură administrativă (precizați, indicând linia bugetară) |

Totalul cheltuielilor administrative altele decât cele pentru resursele umane și costurile conexe (neincluse în suma de referință) | 0,468 | 0,468 | 0,610 | 0,610 | 0,610 | 0,510 | 3,276 |

Calcul - Alte cheltuieli administrative ne incluse în suma de referință

Misiuni: 100 000 EUR pe tip de proiecte

Un comitet pe an și pe subiecte = 4*27*1000 EUR=108 000 EUR

Consultanță privind monitorizarea începând cu 2011: 250 000 EUR/an

0,5 ENI (consultanță) pentru sistemul de monitorizare: 60 000 EUR/an

Necesarul de resurse administrative este acoperit din alocarea care poate fi acordată direcției generale coordonatoare în cadrul procedurii anuale de alocare, în funcție de constrângerile bugetare.

[1] JO C , , p. .[trimiteri complete]

[2] JO C , , p. .

[3] JO C , , p. .

[4] JO C , , p. .

[5] Concluziile Preşedinţiei Consiliului European de la Bruxelles din 11-12 decembrie 2008, 17271/08, punctul 9.

[6] COM(2008) 800

[7] „Un plan strategic european pentru tehnologiile energetice (planul SET) – Către un viitor cu emisii reduse de carbon” [COM (2007) 723].

[8] Concluziile Preşedinţiei Consiliului European de la Bruxelles din 16 decembrie 2008, [trimitere exactă].

[9] COM(2008) 781.

[10] [trimiteri]

[11] JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

[12] JO L 357, 31.12.2002, p. 1.

[13] JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

[14] JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

[15] JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

[16] JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

[17] COM (2007) 723.

[18] JO L 162, 22.6.2007

[19] Acest sprijin poate fi acordat în paralel cu sprijinul acordat de Banca Europeană de Investiții.

[20] A se vedea punctele 19 și 21-23 din Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară din 17 mai 2007, JO C139, 14.6.2006, p.1.

[21] Dacă este necesar, și anume în cazul în care durata acțiunii depășește 6 ani, se adaugă coloane suplimentare.

[22] COM(2008) 859, 10.12.2008.

[23] Dacă se indică mai multe modalități, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“ a prezentului punct.

[24] Conform descrierii din partea 5.3.

[25] Ale cărui costuri NU sunt acoperite de suma de referință.

[26] Ale cărui costuri NU sunt acoperite de suma de referință.

[27] Ale căror costuri sunt incluse în suma de referință.

[28] Grupul de coordonare și comitetul (comitologie) prevăzute în propunerile legislative.