Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 /* COM/2011/0812 final - 2011/0400 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Propunerea privind Programul Euratom pentru cercetare și formare (2014-2018), denumit în continuare „ Programul Euratom ”, se referă la activitățile de cercetare în domeniul energiei nucleare (fuziune și fisiune) și al radioprotecției. Propunerea face parte integrantă din Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020. Acesta stabilește bugetul total pentru acțiuni directe și indirecte, prevede obiectivele activităților de cercetare și dezvoltare și precizează instrumentele pentru sprijinirea acestora. Propunerea ia forma unui regulament unic care acoperă toate aspectele relevante pentru punerea în aplicare a activităților de cercetare în domeniile menționate mai sus, prevede obiectivele științifice și tehnologice și stabilește regulile corespunzătoare de participare a organizațiilor de cercetare, a universităților și a industriei. Regulamentul va cuprinde programul de cercetare și dezvoltare în domeniul energiei de fuziune, activitățile de cercetare în domeniul fisiunii nucleare și al radioprotecției, precum și acțiunile directe ale JRC în materie de securitate nucleară și protecție fizică. Propunerea va garanta, așadar, că activitățile de cercetare și formare finanțate de Uniune în domeniul științei și tehnologiei nucleare continuă în perioada 2014-2018, menținându-se astfel programele eficace și eficiente care, în prezent, catalizează și coordonează activitățile din statele membre, în scopul de a optimiza valoarea adăugată a UE. Prin sprijinirea priorităților de mai sus, Programul Euratom (2014-2018) va contribui la realizarea a trei obiective strategice stabilite în Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020, și anume: excelența științifică, poziția de lider în sectorul industrial și provocările societale. În mod corespunzător, se vor menține legături și interfețe adecvate între programul Euratom și Programul-cadru Orizont 2020. Programul Euratom propus este în mod clar legat de obiectivele Strategiei Europa 2020 și ale Strategiei privind energia 2020. Programul va contribui la inițiativa emblematică „O Uniune a inovării” prin sprijinirea cercetării precomerciale relevante pentru politici și prin facilitarea transferului de tehnologie între cercetarea universitară și industrie. Prin punerea accentului pe formare în toate activitățile sale, prin stimularea competitivității în sectorul nuclear actual și prin crearea unui nou sector tehnologic de vârf, în special pentru energia de fuziune, programul Euratom va conduce la creștere și la crearea de noi locuri de muncă într-o gamă largă de discipline. Tratatul Euratom limitează durata programelor de cercetare din domeniul nuclear la 5 ani[1]. Legislația propusă va expira, așadar, la sfârșitul anului 2018. Proiectul ITER face obiectul unei decizii separate, deoarece finanțarea sa va fi asigurată în afara cadrului financiar multianual, în conformitate cu Comunicarea „Un buget pentru Europa 2020” [COM (2011) 500, 29.6.2011]. Programul Euratom (2014-2018) este pus în aplicare printr-un regulament unic, care stabilește toate dispozițiile necesare pentru implementarea activităților de cercetare în domeniul nuclear. Această nouă abordare este sensibil diferită față de perioadele de programare anterioare, în care conținutul prezentului regulament era, de regulă, acoperit de patru acte legislative diferite (trei decizii, respectiv decizia privind programul-cadru, programul specific privind acțiunile indirecte și programul specific privind acțiunile directe ale JRC, precum și un regulament de stabilire a regulilor de participare a întreprinderilor, centrelor de cercetare și a universităților și de diseminare a rezultatelor cercetării). Regulamentul are în vedere, în egală măsură, obiectivul simplificării, referindu-se la același fond de garantare pentru participanți ca și în Programul-cadru Orizont 2020. Mai mult, Programul Euratom (2014-2018) aduce o simplificare majoră a regulilor de finanțare, precum și o strategie de control revizuită, contribuind astfel la obiectivul de ansamblu al simplificării. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI Pregătirea propunerii privind programul Euratom a luat pe deplin în considerare răspunsurile formulate în cadrul unei consultări publice extinse bazate pe Cartea verde „De la provocări la oportunități: către crearea unui cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării în UE”[2]. Au fost organizate consultări suplimentare în scopul de a se discuta provocarea energetică în viitorul program de cercetare cu reprezentanți ai guvernelor și cu o serie largă de părți interesate din industrie, mediul academic și din societatea civilă, acoperind atât aspectele nucleare, cât și pe cele nenucleare. De asemenea, Comisia a luat în considerare rezultatele discuțiilor care au avut loc în cadrul Consiliului, Parlamentului European și al Comitetului Economic și Social European în legătură cu propunerea privind Programul-cadru Euratom pentru perioada 2012-2013. Propunerea se bazează, de asemenea, și pe o evaluare detaliată a impactului, în urma consultărilor cu părțile interesate, precum și pe evaluările interne și externe. Concluzia evaluării a fost aceea că provocările legate de securitatea nucleară și de scăderea competențelor în domeniul nuclear în Europa pot fi abordate în mod eficace prin exploatarea sinergiilor dintre eforturile de cercetare ale statelor membre și cele ale sectorului privat, precum și a sinergiilor dintre diferite discipline științifice și sectoare tehnologice. Acțiunea la nivelul Uniunii poate consolida cadrul de cercetare și inovare în domeniul nuclear și poate coordona eforturile de cercetare ale statelor membre, evitându-se astfel duplicarea eforturilor, menținându-se masa critică în domeniile-cheie și asigurându-se utilizarea optimă a fondurilor publice. Un program la nivelul Uniunii poate, de asemenea, să asume un program de cercetare și dezvoltare în domeniul energiei de fuziune care prezintă un risc ridicat și pe termen lung, partajându-se astfel riscurile, lărgindu-se sfera de acțiune și realizându-se economii de scară care nu ar putea fi obținute altfel. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Temeiul juridic pentru Programul-cadru îl reprezintă articolul 7 din Tratatul Euratom. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Bugetul propunerii este prezentat în prețuri curente. „Fișa financiară legislativă” anexată la prezenta propunere stabilește implicațiile în ceea ce privește resursele bugetare, precum și resursele umane și administrative. 2011/0400 (NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (denumit, în continuare, „Tratatul Euratom”), în special articolul 7 primul paragraf, având în vedere propunerea Comisiei Europene, având în vedere avizul Parlamentului European[3], având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[4], întrucât: (1) Unul dintre obiectivele Comunității Europene a Energiei Atomice (denumită, în continuare, „Comunitatea”) este de a contribui la ridicarea nivelului de trai în statele membre prin, inter alia, promovarea și facilitarea cercetării nucleare în statele membre, precum și completarea acesteia, prin punerea în aplicare a unui program de cercetare și formare al Comunității. (2) Cercetarea nucleară poate contribui la prosperitatea socială și economică și la sustenabilitatea mediului prin îmbunătățirea securității nucleare, a protecției fizice și a radioprotecției. La fel de importantă este contribuția cercetării nucleare la decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic în condiții de siguranță, eficiență și securitate. (3) Prin sprijinirea cercetării nucleare, Programul de cercetare și formare al Comunității (denumit, în continuare, „Programul Euratom”) va contribui la atingerea obiectivelor Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020, instituit prin Regulamentul (UE) XX/XXXX din [….][5] (denumit în continuare „Programul-cadru Orizont 2020”) și va facilita implementarea Strategiei Europa 2020, precum și crearea și funcționarea spațiului european al cercetării. (4) Cu toate că energia nucleară are un impact potențial asupra aprovizionării cu energie și asupra dezvoltării economice, accidentele nucleare grave pot pune în pericol sănătatea umană. Prin urmare, în Programul pentru cercetare și formare al Euratom, ar trebui să se acorde cea mai mare atenție posibilă securității nucleare și, dacă este cazul, aspectelor legate de protecția fizică. (5) Având în vedere că toate statele membre dispun de instalații nucleare sau utilizează materiale radioactive, în special în scopuri medicale, Consiliul a recunoscut, în concluziile sale din 2 decembrie 2008[6], nevoia permanentă de competențe în domeniul nuclear, în special printr-o educație și o formare profesională adecvate, legate de cercetare și coordonate la nivelul Comunității. (6) Prin semnarea Acordului cu privire la înființarea Organizației Internaționale ITER pentru Energia prin Fuziune în vederea aplicării în comun a proiectului ITER[7], Comunitatea s-a angajat să participe la construirea ITER și la exploatarea acestuia în viitor. Contribuția Comunității este gestionată prin „Întreprinderea comună europeană pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune” (denumită, în continuare, „Fuziune pentru Energie”), instituită prin decizia Consiliului din 27 martie 2007[8]. Activitățile întreprinderii comune „Fuziune pentru Energie”, inclusiv ITER, sunt reglementate printr-un act legislativ separat. (7) Pentru ca fuziunea să devină o opțiune credibilă pentru producerea de energie electrică este necesar, în primul rând, să se finalizeze la timp și cu succes construcția ITER, care să înceapă să funcționeze. În al doilea rând, este necesar să se definească o foaie de parcurs ambițioasă, dar realistă, în vederea producerii de energie electrică până în 2050. Pentru atingerea acestor obiective este necesar ca programul european de fuziune să fie redirecționat. Este necesar să se pună un accent mai puternic pe activitățile de sprijin pentru ITER. Această raționalizare ar trebui realizată fără a se pune în pericol poziția de lider a Europei în cadrul comunității științifice din domeniul fuziunii. (8) Centrul Comun de Cercetare (JRC) ar trebui să contribuie în continuare, prin furnizarea de sprijin științific și tehnologic independent, adaptat nevoilor clienților instituționali, la elaborarea, dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor comunitare, în special în ceea ce privește cercetarea și formarea în domeniul securității nucleare și al protecției fizice. (9) Centrul Comun de Cercetare ar trebui să continue să genereze resurse suplimentare prin activități competitive, inclusiv prin participarea la acțiuni indirecte ale programului Euratom, la activitățile pentru părți terțe și, într-o mai mică măsură, la exploatarea proprietății intelectuale. (10) Fiecare stat membru are libertatea de a alege dacă utilizează sau nu energia nucleară, iar rolul Uniunii este acela de a dezvolta, în interesul tuturor statelor membre, un cadru pentru sprijinirea cercetării în comun, la nivel de vârf, a creării de cunoștințe și a păstrării acestora, în sectorul tehnologiilor de fisiune nucleară, cu un accent special pe securitate, protecție fizică, radioprotecție și neproliferare. Pentru aceasta sunt necesare date științifice independente, la care JRC poate avea o contribuție esențială. Acest lucru a fost consacrat prin comunicarea Comisiei privind inițiativa emblematică din cadrul Strategiei Europa 2020 „O Uniune a Inovării”[9], în care Comisia și-a formulat intenția de a consolida, prin intermediul JRC, argumentele științifice pentru formularea politicilor. JRC își propune să răspundă acestei provocări concentrându-și cercetările în domeniul securității nucleare și al protecției fizice pe prioritățile de politică ale Uniunii. (11) În vederea aprofundării relației dintre știință și societate și a consolidării încrederii opiniei publice în știință, Programul Euratom ar trebui să favorizeze o bună informare a cetățenilor și a societății civile cu privire la aspectele legate de cercetare și inovare prin promovarea educației științifice, facilitarea accesului la cunoștințele științifice, dezvoltarea unor agende de cercetare și inovare responsabile, care să răspundă preocupărilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile, și prin facilitarea participării acestora la activitățile din cadrul Programului Euratom. (12) Punerea în aplicare a Programului Euratom ar trebui să răspundă oportunităților și necesităților în schimbare ale științei și tehnologiei, industriei, politicilor și societății. Astfel, agendele trebuie stabilite în strânsă legătură cu părțile interesate din toate sectoarele vizate și este necesar să se permită o marjă suficientă de flexibilitate pentru a ține cont de noile evoluții. Pe durata Programului Euratom, se va face apel în mod constant la expertiza externă, utilizându-se totodată și structurile pertinente precum platformele tehnologice europene. (13) Programul Euratom ar trebui să contribuie la atractivitatea profesiei de cercetător în Uniunea. Ar trebui să se acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a cercetătorilor și Codului de conduită pentru recrutarea cercetătorilor[10], alături de alte cadre de referință relevante definite în contextul spațiului european al cercetării, respectându-se, în același timp, caracterul voluntar al acestor cadre. (14) Activitățile desfășurate în cadrul Programului Euratom ar trebui să vizeze promovarea egalității între bărbați și femei în domeniul cercetării și inovării, în special prin căutarea de soluții pentru cauzele profunde ale dezechilibrului de gen, prin exploatarea deplină a potențialului cercetătorilor, femei și bărbați, și prin integrarea dimensiunii de gen în conținutul proiectelor, în vederea îmbunătățirii calității cercetării și a stimulării inovării. Aceste activități ar trebui să vizeze, de asemenea, aplicarea principiilor referitoare la egalitatea de șanse între femei și bărbați, astfel cum sunt prevăzute la articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și la articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). (15) Activitățile de cercetare și inovare sprijinite de Programul Euratom trebuie să respecte principiile etice fundamentale. Este necesar să fie luate în considerare avizele emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii. Activitățile de cercetare trebuie să țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să limiteze folosirea animalelor în cercetare și testare, în vederea înlocuirii, în cele din urmă, a utilizării animalelor. Toate activitățile trebuie să se desfășoare în condiții de garantare a unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane. (16) De asemenea, ar trebui să se obțină un impact mai mare prin combinarea Programului Euratom cu fondurile din sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii-cheie în care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample privind competitivitatea Uniunii. Ar trebui acordată o atenție deosebită implicării întreprinderilor mici și mijlocii. (17) Este necesar ca Programul Euratom să promoveze cooperarea, în special în domeniul securității, cu țări terțe, pe baza principiilor de interes comun și de avantaj reciproc. (18) Pentru a menține condiții de egalitate pentru toate întreprinderile care își desfășoară activitatea pe piața internă, finanțarea oferită de Programul Euratom ar trebui să fie stabilită, de asemenea, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat, pentru a se asigura eficacitatea cheltuielilor publice și pentru a preveni denaturări ale pieței, cum ar fi eliminarea finanțării private, crearea unor structuri de piață ineficiente sau menținerea întreprinderilor ineficiente. (19) Consiliul European din 4 februarie 2011 a recunoscut necesitatea unei noi abordări a activităților de control și de gestionare a riscurilor în finanțarea cercetării în Uniune și a cerut realizarea unui nou echilibru între încredere și control și între asumarea de riscuri și evitarea acestora. Parlamentul European, în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la simplificarea punerii în aplicare a programelor-cadru pentru cercetare[11], solicită o schimbare pragmatică în vederea simplificării administrative și financiare și consideră că gestionarea finanțării cercetării în Uniune ar trebui să se bazeze mai mult pe încredere și toleranță față de risc în raport cu participanții. (20) Interesele financiare ale Uniunii ar trebui protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a fondurilor, inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni. O strategie de control revizuită, care să nu mai fie orientată pe reducerea ratelor de eroare, ci pe controale bazate pe analiza riscurilor și pe detectarea fraudei, ar trebui să permită reducerea sarcinii pe care o presupune controlul pentru participanți. (21) Este important să se asigure o bună gestionare financiară a Programului Euratom și a punerii sale în aplicare în modul cel mai eficace și ușor accesibil posibil, garantându-se, în același timp, certitudinea juridică și accesibilitatea programului pentru toți participanții. Este necesar să se garanteze respectarea dispozițiilor Regulamentului (UE) nr. XXXX/2012 al Consiliului [noul Regulament financiar][12], precum și cerințele legate de simplificare și de o mai bună legiferare. (22) Pentru a asigura cea mai eficientă punere în aplicare posibilă și facilitarea accesului tuturor participanților prin intermediul unor proceduri simplificate, precum și pentru crearea unui cadru coerent, cuprinzător și transparent pentru participanți, este necesar ca participarea la Programul Euratom și diseminarea rezultatelor cercetării să facă obiectul regulilor aplicabile Programului-cadru Orizont 2020, astfel cum sunt stabilite în Regulamentul (UE) nr. XX/XXXX [Regulile de participare], cu anumite adaptări. (23) Este important să se faciliteze în continuare exploatarea proprietății intelectuale dezvoltate de participanți, protejând în același timp interesele legitime ale celorlalți participanți și ale Comunității, în conformitate cu capitolul 2 din Tratatul Euratom. (24) Fondul de garantare pentru participanți, gestionat de Comisie și instituit în temeiul Regulamentului (Euratom) nr. 1908/2006 al Consiliului din 19 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților pentru punerea în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de difuzare a rezultatelor din domeniul cercetării (2007-2011)[13] și al Regulamentului (Euratom) nr. XX/XX din […] de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de diseminare a rezultatelor cercetării (2012-2013)[14], s-a dovedit a constitui un mecanism important de garanție care atenuează riscurile asociate sumelor datorate și nerambursate de participanții care nu respectă regulile. Este necesar ca fondul de garantare pentru participanți, instituit în temeiul Regulamentului (UE) nr. XX/2012 [Regulile de participare și diseminare] să acopere și acțiunile desfășurate în temeiul Regulamentului (Euratom) nr. 1908/2006, al Regulamentului (Euratom) nr. XX/XX [Regulile de participare Euratom (2012-2013)] și al prezentului regulament. (25) Articolul 7 din Tratatul Euratom încredințează Comisiei responsabilitatea aplicării Programului Euratom. În chestiuni legate de aplicarea Programului Euratom, cu excepția acțiunilor directe ale acestuia, Comisia ar trebui să fie asistată de un comitet consultativ al statelor membre pentru a se asigura o coordonare corespunzătoare cu politicile naționale în domeniile reglementate de prezentul program de cercetare și formare. (26) Realizarea obiectivelor Programului Euratom în domeniile relevante necesită sprijinul activităților transversale, atât în cadrul Programului Euratom, cât și în comun cu activitățile din Programul-cadru Orizont 2020. (27) Gestionarea eficientă a performanței, inclusiv a evaluării și monitorizării, presupune dezvoltarea unor indicatori de performanță specifici care pot fi măsurați în timp, care sunt realiști și reflectă logica intervenției și care sunt relevanți pentru ierarhizarea corespunzătoare a obiectivelor și a activităților. Este necesar să se instituie mecanisme adecvate de coordonare a aplicării și monitorizării Programului Euratom cu monitorizarea progreselor înregistrate, a realizărilor și a funcționării spațiului european de cercetare. (28) Consiliul de administrație al Centrului Comun de Cercetare, instituit prin Decizia 96/282/Euratom a Comisiei din 10 aprilie 1996 privind reorganizarea Centrului Comun de Cercetare[15], a fost consultat cu privire la conținutul științific și tehnic al acțiunilor directe ale Centrului Comun de Cercetare. (29) Din rațiuni de certitudine juridică, Decizia 2006/970/Euratom a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activitățile de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2007-2011)[16], Regulamentul (Euratom) nr. 1908/2006, Decizia 2006/976/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific de punere în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activitățile de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2007-2011)[17], Decizia 2006/977/Euratom a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific de pus în aplicare, prin acțiuni directe, de către Centrul Comun de Cercetare în temeiul celui de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2007-2011)[18], Decizia XXXX/XXXX a Consiliului din […] privind programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012­2013)[19], Regulamentul (Euratom) nr. XXX/XXXX [Regulile de participare ale Euratom (2012-2013)], Decizia XXXX/XXXX/Euratom a Consiliului din […] privind programul specific de implementare a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013)[20], care urmează să fie pus în aplicare prin acțiuni indirecte și Decizia XXXX/XXXX/Euratom a Consiliului din […] privind programul specific de implementare a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013), care urmează să fie pus în aplicare prin acțiuni directe de către Centrul Comun de Cercetare[21] trebuie abrogate. (30) Comisia a consultat Comitetul științific și tehnic al Euratom, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: TITLUL I INSTITUIRE Articolul 1 Instituire Prezentul regulament instituie programul de cercetare și formare pentru perioada 1 ianuarie 2014 – 31 decembrie 2018, denumit, în continuare, „Programul Euratom”, și stabilește regulile de participare la programul respectiv, inclusiv de participare la programele organismelor de finanțare care gestionează fondurile alocate în conformitate cu prezentul regulament și la activitățile desfășurate în comun în temeiul prezentului regulament și al Programului-cadru de cercetare și inovare Orizont 2020, instituit prin Regulamentul (UE) nr. XX/XXXX (denumit, în continuare, „Orizont 2020”). Articolul 2 Definiții În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții: (a) „activități de cercetare și inovare” înseamnă întregul spectru al activităților de cercetare, dezvoltare tehnologică, demonstrație și inovare, inclusiv promovarea cooperării cu țări terțe și organizații internaționale, diseminarea și optimizarea rezultatelor și stimularea formării și mobilității cercetătorilor în cadrul Comunității Europene a Energiei Atomice (denumite, în continuare, „Comunitatea”); (b) „acțiuni directe” înseamnă activitățile de cercetare și inovare desfășurate de Comisie prin intermediul Centrului său Comun de Cercetare; (c) „acțiuni indirecte” înseamnă activitățile de cercetare și inovare pentru care Uniunea sau comunitatea (denumite în continuare „Uniunea”) asigură asistență financiară și care sunt întreprinse de către participanți; (d) „parteneriat public-privat” înseamnă un parteneriat în cadrul căruia parteneri din sectorul privat, din Comunitate și, după caz, alți parteneri se angajează să sprijine în comun elaborarea și implementarea unui program sau a unor activități de cercetare și inovare de importanță strategică; (e) „parteneriat public-public” înseamnă un parteneriat în care organisme din sectorul public sau organisme cu misiune de serviciu public la nivel regional, național sau internațional se angajează împreună cu Comunitatea să sprijine în comun elaborarea și implementarea unui program sau a unor activități de cercetare și inovare. Articolul 3 Obiective 1. Obiectivul general al Programului Euratom este de a îmbunătăți securitatea nucleară, protecția fizică și radioprotecția și de a contribui la decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic în condiții de siguranță, eficiență și securitate. Obiectivul general se pune în aplicare prin activitățile specificate în anexa I sub formă de acțiuni directe și indirecte, care urmăresc obiectivele specifice stabilite la alineatele (2) și (3) ale prezentului articol. 2. Acțiunile indirecte din cadrul Programului Euratom au următoarele obiective specifice: (a) să sprijine funcționarea în condiții de siguranță a sistemelor nucleare; (b) să contribuie la dezvoltarea unor soluții pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale; (c) să sprijine dezvoltarea și sustenabilitatea competențelor în sectorul nuclear la nivelul Uniunii; (d) să stimuleze radioprotecția; (e) să progreseze în direcția demonstrării fezabilității fuziunii ca sursă de energie prin exploatarea instalațiilor de fuziune existente și viitoare; (f) să pună bazele viitoarelor centrale energetice de fuziune prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale; (g) să promoveze inovarea și competitivitatea industrială; (h) să asigure disponibilitatea și utilizarea infrastructurilor de cercetare de relevanță paneuropeană. 3. Acțiunile directe din cadrul Programului Euratom au următoarele obiective specifice: (a) să îmbunătățească securitatea nucleară, respectiv: securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea, pregătirea pentru situații de urgență; (b) să îmbunătățească protecția fizică în sectorul nuclear, respectiv: garanțiile nucleare, neproliferarea, combaterea traficului ilegal și criminalistica nucleară; (c) să stimuleze excelența științifică în domeniul nuclear în scopul standardizării; (d) să încurajeze gestionarea cunoștințelor, educația și formarea; (e) să sprijine politica Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică, precum și evoluția legislației conexe a Uniunii. 4. Programul Euratom este pus în aplicare în așa fel încât să se asigure că prioritățile și activitățile sprijinite sunt relevante pentru evoluția necesităților și că se ține seama de caracterul evolutiv al științei, tehnologiei, inovării, al elaborării politicilor, al piețelor și al societății. 5. În cadrul obiectivelor specifice menționate la alineatele (2) și (3), se pot avea în vedere necesitățile noi și neprevăzute care apar în decursul perioadei de punere în aplicare a Programului Euratom, inclusiv răspunsul la oportunitățile, crizele și amenințările emergente. Se pot lua în considerare, de asemenea, necesitățile legate de dezvoltarea de noi politici ale Uniunii și de direcționarea acțiunilor avute în vedere pentru sprijin în cadrul programelor viitoare. Articolul 4 Buget 1. Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a Programului Euratom este de 1 788,889 milioane EUR. Această sumă se distribuie după cum urmează: (a) acțiuni indirecte pentru programul de cercetare și dezvoltare în domeniul fuziunii 709,713 milioane EUR; (b) acțiuni indirecte în domeniul fisiunii nucleare, securității și radioprotecției 354,857 EUR; (c) acțiuni directe, 724,319 milioane EUR. Pentru punerea în aplicare a acțiunilor indirecte din cadrul programului Euratom, cel mult 13,5 % se alocă pentru cheltuielile administrative ale Comisiei. 2. Pachetul financiar al Programului Euratom poate acoperi cheltuieli legate de activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, care sunt necesare pentru gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special studii, reuniuni ale experților, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament, cheltuieli legate de rețelele IT specializate pe schimbul și prelucrarea de informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli legate de asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea Programului Euratom. 3. Dacă este necesar, creditele pot fi incluse în bugetul aferent perioadei de după 2018 pentru a acoperi cheltuieli legate de asistența tehnică și administrativă, astfel încât să se permită gestionarea acțiunilor nefinalizate până la 31 decembrie 2018. 4. Atunci când acțiunile directe contribuie la inițiative instituite de entitățile cărora Comisia le-a încredințat sarcini de punere în aplicare în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) și cu articolul 15, această contribuție nu se consideră ca făcând parte din contribuția financiară alocată inițiativelor respective. Articolul 5 Asocierea țărilor terțe 1. Programul Euratom este deschis pentru asocierea: (a) țărilor în curs de aderare, a țărilor candidate și a țărilor potențial candidate, în conformitate cu principiile, termenii și condițiile generale de participare a acestor țări la programe ale Uniunii, stabilite prin acordurile-cadru corespunzătoare și prin decizii ale consiliilor de asociere sau prin acorduri similare; (b) unor țări terțe selecționate care îndeplinesc următoarele criterii: (i) dispun de o bună capacitate în domeniile științei, tehnologiei și inovării; (ii) au un bilanț anterior pozitiv de participare la programele de cercetare și inovare ale UE; (iii) au legături economice și geografice strânse cu Uniunea; (iv) sunt membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) sau sunt țări sau teritorii enumerate în anexa la Regulamentul XX/2012 al Parlamentului European și al Consiliului[22]. 2. Termenii și condițiile specifice privind participarea țărilor asociate la Programul Euratom, inclusiv contribuția financiară, pe baza produsului intern brut al țării asociate, sunt stabilite de acordurile internaționale dintre Uniune și țările asociate. TITLUL II PUNEREA ÎN APLICARE CAPITOLUL 1 PUNEREA ÎN APLICARE, GESTIONAREA ȘI FORMELE DE SPRIJIN Article 6 Gestionare și forme de sprijin din partea Comunității 1. Programul Euratom se pune în aplicare prin acțiuni indirecte utilizându-se una sau mai multe din formele de sprijin financiar prevăzute în Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 [noul Regulament financiar], între care granturi, premii, achiziții, instrumente financiare și contribuții financiare. Totodată, sprijinul comunitar constă în acțiuni directe sub forma activităților de cercetare și inovare desfășurate de Centrul Comun de Cercetare (JRC). 2. Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 10 din Tratatul Euratom, Comisia poate încredința o parte din punerea în aplicare a Programului Euratom organismelor de finanțare menționate la articolul [55 alineatul (1) litera (b)] din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 [noul Regulament financiar]. Totodată, Comisia poate încredința punerea în aplicare a acțiunilor indirecte în cadrul Programului Euratom unor organisme create în temeiul sau menționate în programul-cadru Orizont 2020. Articolul 7 Reguli de participare și diseminare a rezultatelor cercetării 1. Participarea oricărei entități juridice la acțiuni indirecte desfășurate în cadrul Programului Euratom este guvernată de regulile de participare stabilite în Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [regulile de participare și diseminare], sub rezerva alineatelor (2) și (3) ale prezentului articol. 2. În scopuri legate de punerea în aplicare a Programului Euratom, „regulile de securitate” menționate la articolul 40 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (XX) [regulile de participare și diseminare] includ interesele de apărare ale statelor membre în sensul articolului 24 din Tratatul Euratom. Prin derogare de la dispozițiile articolului 41 alineatul (3) primul paragraf din respectivul regulament, Comisia sau organismul de finanțare poate obiecta, în privința rezultatelor generate de participanți care au primit o contribuție financiară comunitară, față de transferul de proprietate sau de acordarea unei licențe exclusive sau neexclusive către părți terțe stabilite într-o țară care nu este asociată la Programul Euratom, atunci când apreciază că un astfel de transfer sau acordare de licență nu este în conformitate cu interesul dezvoltării competitivității economiei Uniunii sau nu este consecvent cu considerațiile în materie de principii etice sau de securitate. „Considerațiile de securitate” includ interesele de apărare ale statelor membre în sensul articolului 24 din Tratatul Euratom. Prin derogare de la dispozițiile articolului 46 alineatul (1) primul paragraf din regulamentul respectiv, în scopuri legate de elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor și programelor comunitare sau a obligațiilor asumate în cadrul cooperării internaționale cu țări terțe și cu organizații internaționale, Comunitatea și întreprinderile comune ale acesteia se bucură de drepturi de acces la rezultatele unui participant care a primit o contribuție financiară comunitară. Astfel de drepturi de acces includ dreptul de a autoriza părți terțe să utilizeze rezultatele în contextul achizițiilor publice și al dreptului de a acorda sublicențe și sunt limitate la utilizarea necomercială și neconcurențială și se acordă cu scutire de redevențe. 3. „Fondul de garantare pentru participanți”, instituit în temeiul Regulamentului (UE) nr. XX/2012 [reguli de participare și diseminare], înlocuiește și este succesorul fondurilor de garantare pentru participanți instituite în temeiul Regulamentului (Euratom) nr. 1908/2006 al Consiliului și al Regulamentului (Euratom) nr. XX/XX al Consiliului [Regulile de participare Euratom (2012-2013)]. Toate sumele din fondurile de garantare pentru participanți instituite în temeiul Regulamentelor (Euratom) nr. 1908/2006 și (Euratom) nr. XX/XX [Reguli de participare Euratom (2012-2013)] se transferă în Fondul de garantare pentru participanți începând cu 31 decembrie 2013. Participanții la acțiuni desfășurate în temeiul Deciziei XX/XX [Programul Euratom (2012-2013)] care semnează acorduri de grant după 31 decembrie 2013 își varsă contribuția la Fondul de garantare pentru participanți. Articolul 8 Activități transversale 1. În scopul realizării obiectivelor Programului Euratom și al identificării de soluții la provocările comune Programului Euratom și Programului-cadru Orizont 2020, activitățile comune în cadrul acțiunilor indirecte stabilite în anexa I și/sau cele de punere în aplicare a Programului specific al Programului-cadru Orizont 2020, instituit prin Decizia XX/XXXX/UE a Consiliului[23], pot beneficia de contribuție financiară din partea Uniunii. 2. Contribuția financiară menționată la alineatul (1) din prezentul articol se poate compune din contribuțiile financiare destinate acțiunilor indirecte prevăzute la articolul 4 din prezentul regulament și la articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. XX/XXXX [de instituire a Orizont 2020], puse în aplicare printr-o schemă unică de finanțare. Articolul 9 Egalitatea de gen Programul Euratom asigură promovarea eficace a egalității de gen și a dimensiunii de gen în conținutul cercetării și inovării. Articolul 10 Principii etice 1. Toate activitățile de cercetare și inovare desfășurate în temeiul Programului Euratom se efectuează în conformitate cu principiile etice și cu legislația pertinentă la nivel național, al Uniunii și internațional, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană privind drepturile omului și protocoalele sale adiționale. Se acordă o atenție deosebită principiului proporționalității, dreptului la viață privată, dreptului la protecția datelor cu caracter personal, dreptului la integritate fizică și mentală a persoanei, dreptului la nediscriminare și nevoii de a asigura nivele ridicate de protecție a sănătății umane. 2. Activitățile de cercetare și inovare desfășurate în cadrul Programului Euratom se concentrează exclusiv asupra aplicațiilor civile. Articolul 11 Programe de lucru 1. Comisia adoptă programe de lucru pentru implementarea acțiunilor indirecte. Programele de lucru permit abordări ascendente (bottom up), care abordează obiectivele în mod inovator. Programele de lucru stabilesc elementele esențiale pentru punerea în aplicare a acțiunilor în conformitate cu Regulamentul XX/2012 [Regulamentul financiar], între care a obiectivelor lor detaliate, a finanțării aferente și a calendarului, precum și o abordare multianuală și orientări strategice pentru următorii ani de punere în aplicare. 2. Pentru acțiunile directe, Comisia stabilește în conformitate cu Decizia 96/282/Euratom un program de lucru multianual, care precizează în mod mai detaliat obiectivele și prioritățile științifice și tehnologice prevăzute în anexa I, precum și calendarul de punere în aplicare. De asemenea, respectivul program de lucru multianual ia în considerare activitățile de cercetare pertinente desfășurate de statele membre, de țările asociate și de organizațiile europene și internaționale. Acesta este actualizat dacă este cazul. 3. Programele de lucru iau în considerare starea de fapt în domeniul științei, tehnologiei și al inovării la nivel național, al Uniunii și internațional, precum și evoluțiile relevante în materie de politici, piață și societate. Programele de lucru se actualizează după cum este cazul. 4. Programele de lucru conțin o secțiune care identifică activitățile transversale, astfel cum sunt menționate la articolul 8. Articolul 12 Guvernanța programului 1. În scopul punerii în aplicare a acțiunilor indirecte ale programului Euratom, Comisia este asistată de următoarele comitete consultative: (a) pentru chestiuni legate de fisiune, Comitetul consultativ menționat la punctele 5 și 6 din anexa la Decizia 84/338/Euratom, CECO, CEE[24]; (b) pentru chestiuni legate de fuziune, de comitetul consultativ pentru programul de fuziune instituit în conformitate cu Decizia Consiliului din 16 decembrie 1980[25]. Prin derogare de la articolul 3 alineatul (3) din Decizia 84/338/Euratom, CECO, CEE și, respectiv, de la punctul 9 din Decizia Consiliului din 16 decembrie 1980, comitetele consultative sunt prezidate de Comisie. 2. Comisia informează periodic comitetul respectiv menționat la alineatul (1) cu privire la progresele de ansamblu înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Programului Euratom și îi furnizează în timp util informații cu privire la toate acțiunile indirecte propuse sau finanțate în cadrul programului Euratom. Articolul 13 Consultanță externă și angajament societal 1. Pentru implementarea Programului Euratom, se vor lua în considerare consultanța și contribuțiile furnizate de, după caz: Comitetul științific și tehnic Euratom, în temeiul articolului 134 din Tratatul Euratom, grupuri consultative de experți independenți, de nivel înalt, instituite de Comisie, structuri de dialog, create în temeiul acordurilor internaționale în domeniul științei și tehnologiei, activități orientate spre viitor, consultări publice specifice, precum și procese transparente și interactive care asigură sprijin pentru o cercetare și o inovare responsabile. 2. De asemenea, se va ține cont pe deplin și de aspectele pertinente ale agendelor de cercetare și inovare stabilite de platformele tehnologice europene, de inițiativele de programare în comun și de parteneriatele europene pentru inovare. CAPITOLUL II DOMENII SPECIFICE DE ACȚIUNE Articolul 14 Întreprinderi mici și mijlocii Se va acorda o atenție deosebită asigurării unei participări adecvate la Programul Euratom a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM), precum și impactului inovării asupra acestora. Evaluările cantitative și calitative ale participării IMM-urilor sunt efectuate în cadrul dispozițiilor privind evaluarea și monitorizarea. Articolul 15 Parteneriate de tip public-privat și public-public Pentru atingerea obiectivelor prevăzute la articolul 3, activitățile specifice ale Programului Euratom pot fi puse în aplicare prin: (a) întreprinderi comune instituite în temeiul capitolului 5 din Tratatul Euratom; (b) parteneriate tip public-public pe baza schemei de finanțare „acțiuni de co-finanțare a programului”; (c) parteneriate contractuale de tip public-privat, menționate la articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. xxx/201x. Articolul 16 Cooperarea internațională cu țări terțe și cu organizații internaționale 1. Entitățile stabilite în țări terțe și organizațiile internaționale sunt eligibile pentru participarea la acțiunile indirecte ale Programului Euratom în condițiile stabilite în Regulamentul (UE) XX/XXX [reguli de participare]. Excepțiile de la principiul general sunt prevăzute la articolul 7. Programul Euratom promovează cooperarea internațională cu țările terțe și organizațiile internaționale în scopul: (a) consolidării excelenței și atractivității Uniunii în domeniul cercetării și inovării, precum și a competitivității sale economice și industriale; (b) abordării eficiente a provocărilor societale globale; (c) sprijinirii obiectivelor de politică externă ale Uniunii, ca o completare a programelor externe. 2. Se pun în aplicare acțiuni specifice, cu obiectivul de a promova cooperarea cu anumite țări terțe sau grupuri de țări terțe, pe baza interesului comun și al avantajului reciproc, ținându-se seama de capacitățile științifice și tehnologice și de oportunitățile de piață, precum și de impactul preconizat. Este necesar să se încurajeze accesul reciproc la programele derulate în țări terțe. Pentru a valorifica la maxim impactul, se promovează coordonarea și sinergiile cu inițiativele întreprinse de statele membre și țările asociate. Prioritățile de cooperare iau în considerare evoluțiile politicii Uniunii și posibilitățile de cooperare cu țări terțe, precum și posibilele deficiențe ale sistemelor de proprietate intelectuală din țările terțe. Articolul 17 Comunicarea și diseminarea 1. La punerea în aplicare a Programului Euratom, diseminarea și comunicarea activităților se consideră parte integrantă din acțiunile sprijinite de Programul Euratom. 2. Activitățile de comunicare pot include: (a) inițiative vizând o sensibilizare sporită și facilitarea accesului la finanțare în temeiul Programului Euratom, în special pentru acele regiuni sau tipuri de participanți a căror reprezentare este insuficientă; (b) asistență specifică acordată proiectelor și consorțiilor pentru a le oferi acestora acces la competențele necesare în vederea optimizării comunicării și diseminării rezultatelor; (c) inițiative de promovare a dialogului și a dezbaterii cu publicul pe teme științifice, tehnologice și de inovare, precum și de valorificare a mijloacelor de comunicare sociale (social media) și a altor tehnologii și metodologii inovatoare; (d) comunicarea priorităților politice ale Uniunii, cu condiția ca acestea să fie legate de obiectivele prezentului regulament. 3. Sub rezerva dispozițiilor aplicabile din Tratatul Euratom și legislația pertinentă a Uniunii, activitățile de diseminare pot include: (a) activități care regrupează rezultate dintr-o serie de proiecte, inclusiv proiecte finanțate din alte surse, pentru a pune la dispoziție baze de date ușor de utilizat și rapoarte care rezumă constatările esențiale; (b) diseminarea rezultatelor către factorii de decizie politică, inclusiv organismele de standardizare, pentru a promova utilizarea rezultatelor pertinente pentru politici de către organismele corespunzătoare la nivel internațional, la nivelul Uniunii, la nivel național și regional. CAPITOLUL III CONTROL Articolul 18 Control și audit 1. Sistemul de control stabilit pentru punerea în aplicare a prezentului regulament este conceput astfel încât să ofere o garanție rezonabilă de realizare a bunei gestionări a riscurilor legate de eficacitatea și eficiența operațiunilor, precum și de legalitatea și regularitatea tranzacțiilor aferente, luând în considerare caracterul multianual al programelor, precum și natura plăților în cauză. 2. Sistemul de control asigură un echilibru adecvat între încredere și control, ținând cont de costurile administrative și de alte costuri ale controalelor la toate nivelurile, astfel încât să poate fi atinse obiectivele Programului Euratom și să fie atrași în program cei mai competenți cercetători și cele mai inovatoare întreprinderi. 3. Ca parte din sistemul de control, strategia de audit pentru cheltuielile privind acțiunile indirecte din cadrul Programului Euratom se bazează pe auditul financiar al unui eșantion reprezentativ de cheltuieli în ansamblul programului. Acest eșantion reprezentativ este completat cu o selecție realizată pe baza unei evaluări a riscurilor legate de cheltuieli. Auditurile cheltuielilor pentru acțiuni indirecte din cadrul Programului Euratom se efectuează în mod coerent, în conformitate cu principiile economiei, eficienței și eficacității, în scopul reducerii la minimum a sarcinii de audit asupra participanților. Articolul 19 Protejarea intereselor financiare ale Uniunii 1. La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive. 2. Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a efectua controale, atât pe bază de documente, cât și la fața locului sau prin inspecții, în ceea ce privește toți beneficiarii de granturi, contractanții, subcontractanții și alte părți terțe care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament. Fără a aduce atingere alineatului (3), auditurile efectuate de Comisie pot fi efectuate până la patru ani de la plata finală. 3. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua controale și inspecții la fața locului la operatorii economici care beneficiază direct sau indirect de o astfel de finanțare, în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului[26], cu scopul de a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție sau dacă a avut loc orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant sau cu o decizie de acordare a unui grant sau în legătură cu un contract de finanțare din partea Uniunii. 4. Fără a aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului. CAPITOLUL IV MONITORIZARE ȘI EVALUARE Articolul 20 Monitorizare 1. Comisia monitorizează anual punerea în aplicare a programului Euratom, inclusiv progresele înregistrate și rezultatele obținute. 2. Comisia raportează și diseminează rezultatele acestei monitorizări. Articolul 21 Evaluare 1. Evaluările se efectuează în timp util pentru a putea contribui la procesul de luare a deciziilor. Până la 31 mai 2017, și luând în considerare evaluarea ex-post a celui de-al șaptelea Program-cadru al Euratom, instituit prin Decizia 2006/970/Euratom, și a Programului Euratom (2012-2013), instituit prin Decizia 20XX/XX/Euratom, care trebuie finalizată până la sfârșitul anului 2015, Comisia va efectua, cu sprijinul unor experți independenți, o evaluare intermediară a programului Euratom din punctul de vedere al realizărilor, la nivelul rezultatelor și al progreselor înregistrate în vederea atingerii obiectivelor și a impactului preconizat, care va viza și menținerea relevanței tuturor măsurilor, eficiența și utilizarea resurselor, posibilitățile unei simplificări mai bune, precum și valoarea adăugată europeană. De asemenea, evaluarea va trebui să ia în calcul contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii privind o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, precum și influența impactului pe termen lung al măsurilor precedente. Până la 31 decembrie 2022, Comisia realizează, cu asistența unor experți independenți, o evaluare ex-post a Programului Euratom. Evaluarea va viza fundamentarea, punerea în aplicare și realizările, precum și impactul pe termen mai lung și viabilitatea măsurilor, pentru a contribui la decizia privind o posibilă reînnoire, modificare sau suspendare a unei măsuri subsecvente. 2. Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (1), acțiunile directe și indirecte ale Programului Euratom sunt supuse unor evaluări separate. 3. Evaluările menționate la alineatele (1) și (2) vizează progresele înregistrate în realizarea obiectivelor stabilite la articolul 3, pe baza indicatorilor pertinenți de performanță definiți în anexa II. 4. Statele membre comunică Comisiei datele și informațiile necesare pentru a permite monitorizarea și evaluarea măsurilor respective. 5. Comisia comunică concluziile evaluărilor menționate la alineatele (1) și (2), însoțite de observațiile sale, Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European. TITLUL III DISPOZIȚII FINALE ȘI TRANZITORII Articolul 22 Abrogare și dispoziții tranzitorii 1. Decizia 2006/970/Euratom, Regulamentul (Euratom) nr. 1908/2006, Decizia 2006/976/Euratom, Decizia 2006/977/Euratom, Decizia XXXX/XXXX [Programul-cadru Euratom (2012-2013)], Regulamentul (Euratom) nr. XXX/XXXX [Regulile de participare Euratom (2012-2013)], Decizia XXXX/XXXX/Euratom [Programul specific (2012-2013)] și Decizia XXXX/XXXX/Euratom [Programul specific – acțiuni directe (2012-2013)] se abrogă de la data de 1 ianuarie 2014. 2. Activitățile care beneficiază de contribuție financiară comunitară în temeiul programelor instituite prin deciziile menționate la alineatul (1), precum și obligațiile financiare aferente sunt guvernate în continuare de regulile aplicabile programelor respective până la finalizare. 3. Alocarea financiară menționată la articolul 4 poate acoperi, de asemenea, cheltuielile cu asistența tehnică și administrativă necesară pentru asigurarea tranziției între programul respectiv și măsurile adoptate în temeiul Deciziei XX/XX/Euratom [Programul-cadru Euratom (2012-2013)], Decizia XXXX/XXXX/Euratom [Programul specific (2012-2013)] și Decizia XXXX/XXXX/Euratom [Programul specific – acțiuni directe (2012-2013)]. Articolul 23 Intrarea în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles Pentru Consiliu, Președintele Anexa I – Activități 1. Fundamentarea programului Euratom — deschiderea drumului către 2020 Prin realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 3, Programul Euratom consolidează rezultatele în ceea ce privește cele trei priorități ale Programului-cadru Orizont 2020: excelența științifică, poziția de lider în sectorul industrial și provocările societale. Programul Euratom vizează în special sprijinirea tranziției către un sistem energetic fiabil, sustenabil și competitiv în viitor, în contextul adâncirii deficitului de resurse, al creșterii nevoilor în materie de energie și al schimbărilor climatice. Programul Euratom trebuie să consolideze cadrul de cercetare și inovare în domeniul nuclear și să coordoneze eforturile de cercetare ale statelor membre, evitându-se astfel duplicarea acestora, menținându-se masa critică în domenii-cheie și asigurându-se utilizarea optimă a finanțării publice. Strategia de dezvoltare a fuziunii, ca o opțiune credibilă pentru producerea comercială de energie fără emisii de dioxid de carbon, va trebui să urmeze o foaie de parcurs care să prevadă etape-cheie, astfel încât să se atingă obiectivul de producere de energie electrică până în 2050. Punerea în aplicare a acestei strategii presupune restructurarea radicală a activităților legate de fuziune în cadrul Uniunii, inclusiv în materie de guvernanță, finanțare și gestionare, pentru a garanta că accentul nu se mai pune pe cercetarea pură, cum este cazul în prezent, ci pe conceperea, construirea și exploatarea instalațiilor viitoare, cum sunt ITER, DEMO și a celor ulterioare. Acest lucru necesită o colaborare strânsă între întreaga comunitate de fuziune din cadrul Uniunii, Comisie și agențiile naționale de finanțare. Pentru a menține expertiza necesară la nivelul Uniunii în scopul realizării obiectivelor de mai sus, programul trebuie să își consolideze în continuare dimensiunea de formare, prin crearea unor facilități de formare de interes paneuropean care să ofere programe specializate. Acest lucru va favoriza promovarea spațiului european al cercetării și integrarea noilor state membre și a țărilor asociate. 2. Activități necesare pentru realizarea obiectivelor programului 2.1. Acțiuni indirecte (a) Sprijinirea funcționării în condiții de siguranță a sistemelor nucleare (Provocări societale) În conformitate cu obiectivul general, sprijinirea activităților de cercetare în comun privind funcționarea în condiții de siguranță a sistemelor de reactori (inclusiv a instalațiilor aferente ciclului de combustibil) aflate în uz pe teritoriul Uniunii sau, în măsura în care este necesar pentru a se menține un nivel ridicat de expertiză în materie de securitate nucleară în Uniune, a tipurilor de reactori care ar putea fi utilizați în viitor, concentrată exclusiv asupra aspectelor de securitate, inclusiv a tuturor aspectelor legate de ciclul de combustibil, precum separarea și transmutarea. (b) Contribuție la dezvoltarea de soluții pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale (Excelență științifică; Provocări societale) Activități de cercetare în comun sau coordonate privind celelalte aspecte-cheie ale eliminării geologice a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive cu durată de viață lungă, cu demonstrarea, după caz, a tehnologiilor și a securității. Activitățile respective trebuie să promoveze elaborarea unei viziuni comune a Uniunii cu privire la principalele chestiuni legate de gestionarea deșeurilor, de la descărcarea combustibilului până la etapa de eliminare. Activitățile de cercetare legate de gestionarea altor fluxuri de deșeuri radioactive pentru care nu există în prezent procese care să fi atins maturitatea industrială. (c) Sprijinirea dezvoltării și sustenabilității competențelor în sectorul nuclear la nivelul Uniunii (Excelență științifică) Promovarea activităților de formare în comun și de mobilitate între centrele de cercetare și industrie și între diferite state membre și state asociate, precum și sprijinirea menținerii competențelor multidisciplinare în sectorul nuclear în scopul de a se garanta disponibilitatea pe termen lung în Uniune a cercetătorilor, inginerilor și a angajaților calificați în sectorul nuclear. (d) Promovarea radioprotecției (Excelență științifică; Provocări societale) Activități de cercetare în comun și/sau coordonate, în special cu privire la riscurile pe care le implică dozele scăzute datorate expunerii în mediul industrial, medical sau în mediul înconjurător, precum și la gestionarea urgențelor legate de accidente care implică radiații, în scopul furnizării unei baze științifice și tehnologice paneuropene pentru un sistem de protecție robust, echitabil și acceptabil din punct de vedere social. (e) Progrese în direcția demonstrării fezabilității fuziunii ca sursă de energie prin exploatarea instalațiilor de fuziune existente și viitoare (Poziție de lider în sectorul industrial; Provocări societale) Sprijinirea activităților comune de cercetare desfășurate de membrii Acordului european pentru dezvoltarea fuziunii pentru a asigura demararea rapidă a exploatării ITER la un nivel ridicat de performanță, inclusiv utilizarea instalațiilor pertinente (între care JET), a modelizării integrate care utilizează computere de înaltă performanță și a unor activități de formare care să pregătească generațiile viitoare de cercetători și ingineri. (f) Punerea bazelor viitoarelor centrale energetice de fuziune prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale (Poziție de lider în sectorul industrial; Provocări societale) Sprijin pentru activitățile comune întreprinse de membrii Acordului european pentru dezvoltarea fuziunii în scopul dezvoltării și calificării materialelor necesare pentru o centrală energetică de demonstrație care impune, între altele, activități pregătitoare pentru o instalație adecvată de încercare a materialelor și negocieri privind participarea Uniunii într-un cadru internațional adecvat pentru instalația respectivă. Sprijin pentru activitățile comune de cercetare realizate de membrii Acordului european pentru dezvoltarea fuziunii, care abordează aspecte legate de exploatarea reactorilor și dezvoltă și demonstrează toate tehnologiile relevante pentru o centrală energetică de fuziune de demonstrație. Activitățile respective includ pregătirea modelului (modelelor) conceptual (conceptuale) pentru o centrală energetică completă de demonstrație și explorarea potențialului tehnologiei stelaratoarelor ca tehnologie pentru centrale energetice. (g) Promovarea inovării și a competitivității industriale (Poziție de lider în sectorul industrial) Punerea în aplicare sau sprijinirea gestionării cunoștințelor și a transferului de tehnologie din cercetarea cofinanțată de acest program către industria care exploatează toate aspectele inovatoare ale cercetării. Promovarea inovației, între altele, printr-un acces deschis la publicații științifice, printr-o bază de date pentru gestionarea cunoștințelor și prin diseminarea și promovarea temelor legate de tehnologie în programele educaționale. Pe termen lung, Programul Euratom va trebui să sprijine pregătirea și consolidarea unui sector industrial competitiv în domeniul fuziunii nucleare, în special prin punerea în aplicare a unei foi de parcurs tehnologice pentru o centrală energetică de fuziune cu implicarea activă a industriei în proiectare și în proiectele de dezvoltare. (h) Asigurarea disponibilității și utilizării infrastructurilor de cercetare de relevanță paneuropeană (Excelență științifică) Activități în sprijinul construcției, renovării, utilizării și punerii permanente la dispoziție a infrastructurilor-cheie de cercetare din cadrul Programului Euratom, precum și accesul adecvat la aceste infrastructuri și cooperarea dintre ele. (i) Acordul european pentru dezvoltarea fuziunii Se va acorda un grant (acțiune de cofinanțare a programului) entității juridice care va fi instituită sau desemnată de către membrii Acordului european pentru dezvoltarea fuziunii în vederea implementării sau coordonării activităților. Acest grant poate include resurse în natură din partea Comunității, precum exploatarea științifică și tehnică a instalației JET, în conformitate cu articolul 10 din Tratatul Euratom, sau detașarea de personal de către Comisie. 2.2. Acțiunile directe ale JRC Activitățile nucleare ale JRC vor sprijini punerea în aplicare a directivelor 2009/71/Euratom[27] și 2011/70/Euratom[28] ale Consiliului, precum și concluziile Consiliului prin care se acordă prioritate celor mai înalte standarde de securitate nucleară și protecție fizică atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel internațional. Îndeosebi, JRC trebuie să mobilizeze capacitatea și expertiza necesare pentru a contribui la evaluarea și la îmbunătățirea securității instalațiilor nucleare și la utilizarea energiei nucleare în scopuri pașnice și la aplicații altele decât cele de fisiune, să furnizeze o bază științifică pentru legislația relevantă a Uniunii, precum și să răspundă, dacă este necesar, în limitele mandatului și competențelor sale, la incidente și accidente nucleare. În acest scop, JRC va desfășura activități de cercetare și va realiza evaluări, va furniza referințe și standarde și va oferi activități specializate de formare și educație. Se va căuta realizarea de sinergii cu Platforma tehnologică în sectorul energiei nucleare sustenabile (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP) și, după caz, cu alte inițiative transversale. (a) Îmbunătățirea securității nucleare, respectiv: securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea, pregătirea pentru situații de urgență JRC va contribui la dezvoltarea de instrumente și metode pentru a atinge standarde de securitate ridicate pentru reactorii nucleari și pentru ciclurile de combustibil relevante pentru Europa. Aceste instrumente și metode vor include: (1) modelarea analizelor accidentelor grave și metodologiile pentru evaluarea marjelor de securitate operațională ale instalațiilor nucleare; sprijin pentru instituirea unei abordări comune la nivelul Uniunii în ceea ce privește evaluarea ciclurilor avansate de combustibil și a proiectelor de reactori avansați, precum și cercetarea și diseminarea învățămintelor experienței operaționale. JRC va consolida în continuare rolul European Clearinghouse NPP Experience Feedback (Centrul său european pentru schimburi de experiență operațională în materie de centrale nuclearo-electrice) pentru a răspunde provocărilor de securitate nucleară post-Fukushima; (2) reducerea la minimum a incertitudinilor de natură științifică în prognozarea comportamentului pe termen lung al deșeurilor nucleare și a dispersiei de radionuclizi în mediu, precum și aspectele-cheie ale cercetării privind dezafectarea instalațiilor nucleare; (3) consolidarea capacității de răspuns a Uniunii la accidente și incidente nucleare prin dezvoltarea în continuare a sistemelor de alertă și a modelelor de dispersie radiologică în aer, prin mobilizarea resurselor și expertizei pentru analiza și modelarea accidentelor nucleare, precum și prin furnizarea de servicii de asistență tehnică pertinente. (b) Îmbunătățirea protecției fizice, respectiv, a garanțiilor nucleare, neproliferării, combaterii traficului ilegal și a criminalisticii nucleare Domeniul neproliferării va primi cea mai mare atenție posibilă. JRC va: (1) elabora metodologii, metode și tehnologii îmbunătățite de detecție/control pentru a sprijini garanțiile nucleare ale Euratom și pentru a consolida garanțiile la nivel internațional. (2) elabora și aplica metode și tehnologii îmbunătățite de prevenire, detectare și răspuns la incidentele nucleare și radioactive, inclusiv calificarea tehnologiei de detecție și dezvoltarea metodelor și tehnicilor de criminalistică nucleară pentru lupta împotriva traficului ilicit, în sinergie cu cadrul CBRN (chimic, biologic, radiologic, nuclear) la nivel mondial. (3) sprijini punerea în aplicare a Tratatului de neproliferare a armelor nucleare și a strategiilor în materie ale Uniunii prin analize, studii și urmărire a evoluțiilor tehnice în ceea ce privește regimurile de control al exporturilor, în scopul sprijinirii serviciilor pertinente ale Comisiei și ale Uniunii. (c) Asigurarea excelenței în materie de cunoștințe științifice în domeniul nuclear în vederea standardizării JRC va continua să dezvolte baza de cunoștințe științifice privind securitatea nucleară și protecția fizică. Un accent deosebit va fi pus pe cercetarea privind proprietățile fundamentale și comportamentul actinidelor, precum și pe materialele de structură și pe materialele nucleare. În sprijinul standardizării la nivelul UE, JRC va furniza cele mai recente standarde nucleare, date și măsurători de referință, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea și punerea în aplicare a bazelor de date și a instrumentelor de evaluare pertinente. JRC va sprijini dezvoltarea ulterioară a aplicațiilor medicale, și anume a noilor terapii ale cancerului, bazate pe iradierea cu particule alfa. (d) Încurajarea gestionării cunoștințelor, a educației și a formării JRC va urmări noile evoluții din domeniul cercetării și al instrumentelor, precum și reglementările în materie de securitate și de mediu. În acest scop, va fi pus în aplicare un plan de investiții flexibil pentru infrastructurile științifice. În scopul de a menține Uniunea în prima linie în materie de securitate nucleară și de protecție fizică, JRC va elabora instrumente de gestionare a cunoștințelor, va monitoriza tendințele în Uniune în domeniul resurselor umane prin intermediul Observatorului resurselor umane din sectorul nuclear pe care îl gestionează și va oferi programe specializate de formare și educație, care acoperă, de asemenea, și aspectele legate de dezafectare. (e) Sprijin pentru politica Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică, precum și pentru evoluția legislației conexe a Uniunii JRC va urmări consolidarea competențelor sale în scopul furnizării, în mod independent, de date științifice și tehnice necesare pentru a sprijini evoluția legislației Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică. Ca agent de implementare al Euratom în cadrul Forumului Internațional Generația IV (GIF), JRC va coordona în continuare contribuția Euratom la GIF. JRC va continua și va dezvolta colaborarea internațională în materie de cercetare cu țări și organizații care reprezintă parteneri-cheie (AIEA, OCDE/AEN) în scopul de a promova politicile UE în materie de securitate nucleară și protecție fizică. 3. Activități transversale în cadrul Programului Euratom În vederea realizării obiectivelor sale generale, Programul Euratom va sprijini activitățile complementare (directe și indirecte, de coordonare și de stimulare a programării în comun) care asigură sinergia eforturilor de cercetare pentru identificarea de soluții pentru provocările comune (cum ar fi cele din domeniul materialelor, al tehnologiilor de răcire, al datelor nucleare, al modelării și simulării, al manipulării la distanță, al gestionării deșeurilor și al radioprotecției). 4. Activitățile transversale și interfețele cu programul cadru pentru cercetare și inovare „Orizont 2020” În scopul realizării obiectivelor Programului Euratom, se vor asigura legături și interfețe adecvate, cum ar fi cereri de propuneri comune, cu Programul specific al Programului-cadru „Orizont 2020”. Programul Euratom poate contribui la mecanismul de împrumut și la mecanismul de capitaluri proprii dezvoltate în temeiul Programului-cadru Orizont 2020, care vor trebui extinse pentru a include obiectivele menționate la articolul 3. 5. Stabilirea priorităților Pentru a se asigura că acțiunile indirecte din cadrul Programului Euratom contribuie la consolidarea reciprocă a eforturilor de cercetare ale statelor membre și ale sectorului privat, prioritățile programelor de lucru trebuie stabilite pe baza datelor furnizate de autoritățile publice și de părțile interesate din domeniul cercetării nucleare, grupate în organisme sau cadre tehnice, cum sunt platformele tehnologice și forumurile dedicate sistemelor și securității nucleare (SNETP), gestionării deșeurilor finale (IGDTP) și radioprotecției/riscurilor la doze scăzute (MELODI), Acordul european pentru dezvoltarea fuziunii sau orice altă organizație relevantă sau forum al părților interesate din sectorul nuclear. Prioritățile pentru acțiunile directe sunt stabilite prin consultarea direcțiilor generale responsabile pentru politici ale Comisiei Europene și a Consiliului de administrație al JRC. 6. Cooperarea internațională cu țări terțe și cu organizații internaționale Cooperarea internațională privind cercetarea și inovarea în domeniul nuclear, bazată pe obiective comune și pe încredere reciprocă, va continua, în scopul de a oferi beneficii clare și semnificative pentru Uniune. Ca o contribuție la realizarea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 3, Comunitatea va căuta să consolideze expertiza științifică și tehnică a Uniunii prin acorduri de cooperare internațională și să promoveze accesul industriei nucleare a Uniunii pe noi piețe emergente. Activitățile de cooperare internațională vor fi promovate prin intermediul cadrelor multilaterale (cum sunt AIEA, OCDE, ITER, GIF) și prin intermediul acordurilor bilaterale, existente sau noi, cu țări care au o bază puternică de cercetare și dezvoltare, precum și o bază industrială și instalații de cercetare în curs de exploatare, proiectare sau construcție. Anexa II – indicatori de performanță Prezenta anexă prezintă, pentru fiecare din obiectivele specifice ale Programului Euratom, un număr limitat de indicatori de performanță pentru evaluarea rezultatelor și a impactului. 1. Indicatori pentru acțiunile indirecte (a) Sprijin pentru exploatarea în condiții de siguranță a sistemelor nucleare – procentajul din proiectele finanțate (acțiuni de cercetare în comun și/sau coordonate) care pot conduce la progrese demonstrabile privind practicile în materie de securitate nucleară în Europa. (b) Contribuție la dezvoltarea de soluții pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale – numărul de depozite în straturi geologice pentru combustibilul uzat și/sau pentru deșeurile de înaltă radioactivitate care sunt prevăzute în Europa și pentru care Comunitatea a sprijinit pregătirea dosarului privind securitatea și, posibil, faza de preconstrucție. (c) Sprijin pentru dezvoltarea și sustenabilitatea competențelor în sectorul nuclear la nivelul Uniunii – formare prin cercetare - numărul de doctoranzi și de cercetători postdoctorali finanțați prin proiectele de fisiune ale Euratom – numărul de bursieri și de stagiari în cadrul programul de fuziune al Euratom. (d) Încurajarea radioprotecției – procentajul din proiectele finanțate care pot avea un impact demonstrabil asupra practicilor de reglementare în materie de radioprotecție. (e) Progres în direcția demonstrării fezabilității fuziunii ca sursă de energie prin exploatarea instalațiilor de fuziune existente și viitoare – numărul de articole publicate în reviste cu un impact ridicat. (f) Punerea bazelor viitoarelor centrale energetice de fuziune prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale – procentul din etapele-cheie cuprinse în programul de fuziune stabilit pentru perioada 2014-2018 atinse de Programul Euratom (g) Promovarea inovării și a competitivității industriale – numărul de spin-off-uri rezultate din cercetarea în domeniul energiei de fuziune în cadrul programului Euratom – cereri de brevete depuse de laboratoarele de fuziune europene (h) Asigurarea disponibilității și a utilizării infrastructurilor de cercetare de relevanță paneuropeană; – numărul de infrastructuri de cercetare finanțate la nivel comunitar și numărul de cercetători care utilizează infrastructurile de cercetare prin sprijinul pentru mobilitate și acces. 2. Indicatori pentru acțiunile directe (a) Indicator de impact privind sprijinul acordat de JRC în materie de politici – numărul de cazuri de efecte specifice tangibile asupra politicilor Uniunii datorate sprijinului tehnic și științific în materie de politici furnizat de JRC. (b) Indicatorul de productivitate științifică al JRC – numărul de publicații evaluate inter pares. Indicatorii menționați la literele (a) și (b) pot fi reprezentați în conformitate cu următoarele obiective comunitare aferente acțiunilor directe: · îmbunătățirea securității nucleare, respectiv: securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea, precum și pregătirea pentru situații de urgență; · îmbunătățirea protecției fizice, respectiv, garanțiile nucleare, neproliferarea, combaterea traficului ilegal și criminalistica nucleară; · stimularea excelenței științifice în domeniul nuclear în scopul standardizării; · încurajarea gestionării cunoștințelor, a educației și a formării; · sprijin pentru politica Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică, precum și pentru evoluția legislației conexe a Uniunii. FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Denumirea propunerii/inițiativei 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB 1.3. Tipul propunerii/inițiativei 1.4. Obiectiv(e) 1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei 1.6. Durata acțiunii și a impactului financiar al acesteia 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e) 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare 2.2. Sistemul de gestiune și control 2.3. Măsurile de prevenire a fraudelor și a neregulilor 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual 3.2.5. Participarea terților la finanțare 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Denumirea propunerii/inițiativei Regulament al Consiliului privind Programul de cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 1.2. Domeniul (domeniile) de politică vizat(e) în structura ABM/ABB[29] - 08 - Cercetare și inovare - 10 - Centrul Comun de Cercetare 1.3. Tipul propunerii/inițiativei ý Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[30] ¨ Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea unei acțiuni existente ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă 1.4. Obiective 1.4.1. Obiectivul (obiectivele) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă Programul Euratom consolidează cadrul de cercetare și inovare în domeniul nuclear și coordonează eforturile de cercetare ale statelor membre, evitându-se astfel duplicarea eforturilor, menținându-se masa critică în domenii-cheie și asigurându-se utilizarea optimă a finanțării publice. Obiectivele tehnice ale Programului Euratom sunt de a se îmbunătăți securitatea nucleară, protecția fizică și radioprotecția și de a contribui la decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic în condiții de siguranță, eficiență și securitate. Aceste obiective sunt legate de cele ale strategiilor Europa 2020 și Energie 2020. Programul contribuie la inițiativa emblematică „O Uniune a inovării” prin sprijinirea cercetării nucleare precomerciale relevante și de natură transversală și prin facilitarea procesului de transfer de tehnologie între cercetarea universitară, industrie și autoritățile publice. Prin punerea accentului pe formare în toate activitățile sale, prin stimularea competitivității în sectorul nuclear actual și prin crearea unui nou sector tehnologic de vârf, pentru energia de fuziune în special, Programul Euratom va conduce la creștere și la crearea de noi locuri de muncă într-o serie largă de discipline. În contextul strategiei Energie 2020, programul Euratom va aborda aspecte ale securității nucleare și protecției fizice, precum și menținerea competitivității tehnologice a Uniunii pe termen lung. 1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză pentru acțiuni indirecte Obiectivul specific nr. 1 - Sprijinirea exploatării în condiții de siguranță a sistemelor nucleare Obiectivul specific nr. 2 – Contribuție la dezvoltarea unor soluții pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale Obiectivul specific nr. 3 – Sprijinirea dezvoltării și sustenabilității la nivelul Uniunii a competențelor în sectorul nuclear Obiectivul specific nr. 4 – Promovarea radioprotecției Obiectivul specific nr. 5 – Progrese în direcția demonstrării fezabilității fuziunii ca sursă de energie prin exploatarea instalațiilor de fuziune existente și viitoare Obiectivul specific nr. 6 – Punerea bazelor viitoarelor centrale energetice de fuziune prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale Obiectivul specific nr. 7 – Promovarea inovării și a competitivității industriale Obiectivul specific nr. 8 – Asigurarea disponibilității și a utilizării infrastructurilor de cercetare de relevanță paneuropeană Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză: 08 Cercetare și inovare. 1.4.3. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză pentru acțiunile directe ale JRC Obiectivul specific nr. 1 – Îmbunătățirea securității nucleare, inclusiv securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea, precum și pregătirea pentru situații de urgență Obiectivul specific nr. 2 – Îmbunătățirea securității nucleare, inclusiv: garanțiile nucleare, neproliferarea, combaterea traficului ilegal și criminalistica nucleară Obiectivul specific nr. 3 – Stimularea excelenței științifice în scopul standardizării Obiectivul specific nr. 4 – Încurajarea gestionării cunoștințelor, a educației și a formării Obiectivul specific nr. 5 - Sprijin pentru politica Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică, precum și pentru evoluția legislației conexe a Uniunii. Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză: 10 Centrul Comun de Cercetare. 1.4.4. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate. 1) Se așteaptă ca Programul Euratom să aibă un impact prin valoarea sa adăugată la nivel comunitar asupra îmbunătățirii exploatării în condiții de siguranță a centralelor nucleare existente și viitoare, asupra întreprinderii de noi pași semnificativi în direcția punerii în aplicare în condiții de siguranță a depozitării geologice a deșeurilor nucleare de înaltă radioactivitate și cu o durată de viață lungă, precum și prin asigurarea unei reglementări mai robuste a practicilor medicale și industriale care utilizează radiații ionizante. 2) Programul Euratom va conduce la consolidarea securității nucleare prin intermediul cercetării privind garanțiile nucleare și prin punerea în aplicare a unor tehnologii consolidate de verificare și detecție, atât în ceea ce privește materialele nucleare, cât și ciclul combustibilului nuclear. 3) Programul Euratom va contribui la dezvoltarea competențelor și expertizei nucleare în Uniune prin activități de cercetare, formare și mobilitate, precum și prin îmbunătățirea accesului la instalațiile de cercetare și a utilizării acestora. 4) Prin sprijinirea cercetării în domeniul fuziunii, Programul Euratom va asigura lansarea rapidă a exploatării ITER, elaborarea și calificarea materialelor pentru o centrală demonstrativă și va dezvolta și demonstra tehnologiile relevante pentru o centrală demonstrativă de fuziune. Activitățile programului vor include pregătirea modelului (modelelor) conceptual (conceptuale) pentru o centrală demonstrativă completă, precum și studierea potențialului pe care îl prezintă stelaratorii ca tehnologie pentru o centrală energetică. 1.4.5. Indicatori de rezultate și de impact A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei. Următoarea secțiune precizează o serie de indicatori-cheie pentru evaluarea rezultatelor și a impactului pentru obiectivele specifice ale programului Euratom. Indicatori pentru acțiunile indirecte 1) Sprijin pentru exploatarea în condiții de siguranță a sistemelor nucleare Indicator: procentajul din proiectele finanțate (acțiuni de cercetare în comun și/sau coordonate) care pot conduce la progrese demonstrabile privind practicile în materie de securitate nucleară în Europa. În prezent: 90 % (2011); Obiectiv: 100 % (2018) 2) Contribuție la dezvoltarea de soluții pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale Indicator: numărul de depozite în straturi geologice pentru combustibilul uzat și/sau pentru deșeurile de înaltă radioactivitate care sunt prevăzute în Europa și pentru care Uniunea a finanțat pregătirea dosarului privind securitatea și, posibil, faza de preconstrucție. În prezent: 0 (2011); Obiectiv: 3 (2018), 3) Sprijin pentru dezvoltarea și sustenabilitatea competențelor în sectorul nuclear la nivelul Uniunii Indicator: formare prin intermediul cercetării - numărul de doctoranzi și de cercetători postdoctorali implicați în proiectele de fisiune ale Euratom În prezent: aproximativ 200 (total pentru perioada 2007-2011); Obiectiv: 300 (total pentru 2014-2018) Indicator: numărul de bursieri și de stagiari din cadrul programul de fuziune al Euratom În prezent: în medie, 27 pe an (2011); Obiectiv: 40 pe an (2018) 4) Încurajarea radioprotecției Indicator: procentajul din proiectele finanțate care pot avea un impact demonstrabil asupra practicilor de reglementare în materie de radioprotecție. În prezent: 90 % (2011); Obiectiv: 100 % (2018) 5) Progres în direcția demonstrării fezabilității fuziunii ca sursă de energie, prin exploatarea instalațiilor de fuziune existente și viitoare Indicator: număr de articole publicate în reviste cu un impact ridicat. În prezent: aproximativ 800 (2010); Obiectiv: Menținerea nivelului actual (2018). Descrierea indicatorului: Sursa datelor – Baza de date Scopus. Vă rugăm să rețineți că, având în vedere schimbarea de accent în ceea ce privește programul de fuziune al Euratom dinspre cercetare spre dezvoltarea tehnologică, acest indicator ar putea fi mai scăzut în viitor. Indicatorul se referă la articole dintre autorii cărora cel puțin unul provine dintr-un laborator european de fuziune care participă la programul Euratom. Se calculează pe baza a 5 publicații internaționale specializate care fac obiectul unei evaluări inter pares: Nuclear Fusion, Plasma Physics and Controlled Fusion, Fusion Engineering and Design, Fusion Science and Technology, Journal of Fusion Energy. 6) Punerea bazelor viitoarelor centrale energetice de fuziune prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale Indicator: procentul din etapele-cheie cuprinse în programul de fuziune stabilit pentru perioada 2014-2018 atinse de Programul Euratom; În prezent: Indicator nou, 0 % Obiectiv: 90 %, inclusiv Raportul privind activitățile de proiectare conceptuală a centralei energetice de fuziune (2018); Descrierea indicatorului: indicator nou, care se va baza pe foaia de parcurs pentru programul de fuziune care urmează a fi elaborată înainte de 2014. 7) Promovarea inovării și a competitivității industriale Indicator: numărul de spin-off-uri rezultate din cercetarea în domeniul energiei de fuziune în cadrul programului Euratom În prezent: 33 % din contracte au condus la spin-off-uri (2011); Obiectiv: 50 % (2018) Descrierea indicatorului: noi produse sau servicii dezvoltate de întreprinderi implicate în cercetarea de fuziune. Indicator: cereri de brevete depuse de laboratoarele de fuziune europene În prezent: 2-3 noi patente pe an (2011); Obiectiv: 4-5 noi patente pe an, în medie (2018); 8) Asigurarea disponibilității și a utilizării infrastructurilor de cercetare de relevanță paneuropeană Indicator: numărul de infrastructuri de cercetare sprijinite la nivel comunitar și numărul de cercetători care utilizează infrastructurile de cercetare prin sprijinul pentru mobilitate și acces. În prezent: aproximativ 800 (2008); Obiectiv: 1200 (2018); Descrierea indicatorului: schemă de mobilități în temeiul programului de fuziune, care finanțează vizite pe termen scurt ale cercetătorilor europeni la instalații de fuziune cum ar fi JET. Indicatori pentru acțiunile directe 1) Indicator de impact privind sprijinul acordat de JRC în materie de politici numărul de cazuri de efecte specifice tangibile asupra politicilor Uniunii datorate sprijinului tehnic și științific în materie de politici furnizat de JRC. În prezent: 39 (2010), Obiectiv: 45 (2018) 2) Indicatorul de productivitate științifică a JRC numărul de publicații evaluate inter pares. În prezent: 190 (2010), Obiectiv: 210 (2018) Indicatorii menționați la punctele (1) și (2) pot fi reprezentați în conformitate cu următoarele obiective comunitare aferente acțiunilor directe: - îmbunătățirea securității nucleare, inclusiv: securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea, precum și pregătirea pentru situații de urgență; - îmbunătățirea protecției fizice, inclusiv, garanțiile nucleare, neproliferarea, combaterea traficului ilegal și criminalistica nucleară; - stimularea excelenței științifice în domeniul nuclear în scopul standardizării; - încurajarea gestionării cunoștințelor, a educației și a formării; - sprijin pentru politica Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție fizică, precum și pentru evoluția legislației conexe a Uniunii. 1.5. Motivele propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerința (cerințele) care trebuie îndeplinită (îndeplinite) pe termen scurt sau lung Cutremurul care a avut loc în Japonia în luna martie 2011 și evenimentele care au urmat la centrala nuclearoelectrică de la Fukushima Daiichi sunt un semnal clar de avertizare cu privire la faptul că fisiunea nucleară, deși o sursă fiabilă de energie electrică de bază cu emisii reduse de carbon, impune eforturi permanente în domeniul securității nucleare și al pregătirii pentru situații de urgență. Principalele provocări pe care le prezintă tehnologiile nucleare actuale pentru a contribui în continuare la competitivitate, securitatea aprovizionării și la decarbonizarea sistemelor energetice europene, sunt asigurarea menținerii unui nivel ridicat de securitate, dezvoltarea de soluții pentru gestionarea deșeurilor finale și menținerea competențelor în sectorul nuclear. Dacă se au în vedere beneficiile care decurg din utilizările radiațiilor în medicină și industrie, la fel de importantă este necesitatea de a se asigura, la nivelul Uniunii, un sistem solid de radioprotecție. În contextul preocupărilor sporite legate de riscul de proliferare și de amenințarea reprezentată de terorismul nuclear, este de asemenea necesar să se dezvolte garanții corespunzătoare pentru a se asigura protecția fizică a materialelor nucleare în Europa și în lume. 1.5.2. Valoarea adăugată a implicării Uniunii Intervenția UE este în mod evident necesară pentru a se răspunde provocărilor reprezentate de securitatea nucleară și de reducerea competențelor în sectorul nuclear în Europa. Pe de altă parte, piețele nu vor putea asuma riscul ridicat pe care îl prezintă un program de cercetare și dezvoltare pe termen lung în domeniul energiei de fuziune. Este evident că statele membre, acționând în mod individual, nu vor putea avea o contribuție din resurse publice așa cum ar fi necesar. Nivelul investițiilor lor în domeniul cercetării și inovării este relativ scăzut și este afectat de fragmentare. Este puțin probabil ca statele membre să poată rezolva singure problemele pe care le creează insuficienta coordonare transnațională. Euratom este bine plasat pentru a aduce o valoare adăugată prin exploatarea sinergiilor între eforturile de cercetare ale statelor membre și ale sectorului privat, precum și între disciplinele științifice și sectoarele tehnologice. Intervenția comunitară poate să consolideze cadrul general al cercetării și inovării în sectorul tehnologiilor nucleare și să coordoneze eforturile de cercetare ale statelor membre, evitându-se duplicarea eforturilor, menținându-se masa critică în domeniile-cheie și garantându-se utilizarea optimă a finanțării publice. De asemenea, Programul Euratom poate să asume riscul pe care îl presupune un program de cercetare și dezvoltare pe termen lung în domeniul energiei de fuziune, partajându-se astfel riscurile, lărgindu-se sfera de acțiune și realizându-se economii de scară care nu ar putea fi obținute altfel. Acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare (JRC) oferă valoare adăugată datorită caracterului unic al dimensiunii lor europene. Această valoare adăugată se traduce într-o gamă largă de avantaje, de la faptul de a permite Comisiei să dispună la nivel intern de date științifice independente de interesele naționale și private, la beneficii directe pentru cetățenii Uniunii, prin contribuțiile la politici care conduc la îmbunătățirea condițiilor economice, de mediu și sociale. 1.5.3. Lecții învățate din experiențe similare anterioare Programul Euratom se bazează pe experiența acumulată a programelor-cadru anterioare ale Euratom. Pe parcursul unei perioade care acoperă mai multe decenii, programele Euratom: – au reușit să implice cei mai buni cercetători și institute din domeniul nuclear din Europa; – au avut o contribuție majoră la baza de cunoștințe a Europei în sectorul nuclear și au avut un impact semnificativ asupra dezvoltării rețelelor și a cooperării, cu un important efect de restructurare pentru cercetarea nucleară europeană. Odată cu menționarea succeselor, trebuie amintite și învățămintele importante din trecut: – cercetarea, inovarea și educația ar trebui abordate într-o manieră mai coordonată; – rezultatele cercetării ar trebui diseminate și valorizate mai bine în noi produse, procese și servicii; – logica intervenției ar trebui să fie mai bine orientată, mai concretă, prezentată mai detaliat și mai transparentă; – este necesară consolidarea monitorizării și evaluării. Recomandările privind acțiunile directe din ultimele rapoarte de evaluare constată, între altele, că JRC poate – promova o integrare mai puternică în generarea de cunoștințe în Uniune; – introduce analize ale impactului și studii de rentabilitate privind unele activități specifice, ca parte a noului program al JRC; – consolida cooperarea cu industria pentru a consolida efectele în beneficiul competitivității economiei europene. 1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante Programul Euratom (2014-2018) contribuie la obiectivele stabilite în Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020). În mod corespunzător, se vor stabili legături adecvate și interfețe între Programul Euratom și Programul-cadru Orizont 2020 prin intermediul acțiunilor transversale. 1.6. Durata acțiunii și a impactului financiar al acesteia ý Propunere/inițiativă cu durată limitată – ý Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până la 31.12.2018 – ý Impact financiar din 2014 până în 2026 ¨ Propunere/inițiativă cu durată nelimitată – Punere în aplicare cu o perioadă de inițiere din AAAA până în AAAA, – urmată de o perioadă de funcționare la capacitate maximă. 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat (preconizate)[31] ý Gestionare centralizată directă de către Comisie ý Gestionare centralizată indirectă, prin delegarea sarcinilor de execuție: – ý agențiilor executive – ý organismelor instituite de Comunități[32] – ý organismelor publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public. – ¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar ý Gestiune partajată cu statele membre (ori de câte ori este cazul) ¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe ¨ Gestiune în comun cu organizații internaționale (de precizat) Dacă se indică mai multe tipuri de gestiune, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“. Observații Comisia intenționează să utilizeze o varietate de moduri de gestionare pentru a pune în aplicare această activitate, pornind de la modurile de gestionare folosite în cadrul perspectivelor financiare actuale. Gestionarea se va realiza prin serviciile Comisiei și prin agențiile executive existente ale Comisiei, ale căror mandate au fost reînnoite și extinse în mod echilibrat. Se prevede externalizarea în continuare a activităților din Programul Euratom, în special prin recurgerea la agențiile existente, în măsura în care acest lucru este compatibil cu menținerea competențelor politice fundamentale în cadrul serviciilor Comisiei. Mijloacele de externalizare reținute pentru a pune în aplicare aceste activități vor fi selectate pe baza eficacității și eficienței dovedite a acestora. În același timp, personalul alocat agențiilor executive ale Comisiei va trebui să crească proporțional cu partea din buget corespunzătoare activităților externalizate și să ia în considerare angajamentul luat de Comisie privind dotarea cu personal [„Un buget pentru Europa 2020”, COM(2011)500]. 2. MĂSURI DE GESTIONARE Simplificare Programul Euratom trebuie să atragă cercetători de cel mai înalt nivel și cele mai inovatoare întreprinderi europene. Acest obiectiv poate fi atins numai de un program care presupune o sarcină administrativă cât mai redusă pentru participanți și care oferă condiții de finanțare corespunzătoare. Simplificarea Programului Euratom face parte din procesul mai amplu de simplificare propus pentru Orizont 2020. La fel ca și în cazul Orizont 2020, simplificarea în cadrul Programului Euratom va urmări trei obiective globale: reducerea costurilor administrative pentru participanți, accelerarea tuturor proceselor de gestionare a propunerilor și a granturilor și diminuarea ratei erorilor financiare. Simplificarea în cadrul programului Euratom se va realiza pe mai multe direcții. 1) Simplificare structurală: Regulile Programului-cadru Orizont 2020 vor fi utilizate, de asemenea, pentru Programul Euratom. 2) Simplificarea majoră a regulilor de finanțare va conduce la ușurarea pregătirii propunerilor și a gestionării proiectelor. În același timp, se va reduce numărul de erori financiare. Se propune următoarea abordare: Principalul model de finanțare pentru granturi: – simplificarea rambursării costurilor directe reale, cu o acceptare mai largă a contabilității curente a beneficiarilor, inclusiv eligibilitatea anumitor impozite și taxe; – posibilitatea de a utiliza costurile unitare cu personalul (costurile medii cu personalul) pentru beneficiarii pentru care aceasta face parte din metodele lor contabile uzuale și pentru proprietarii de IMM-uri care nu sunt remunerați; – simplificarea pontajului prin furnizarea unui set simplu și clar de cerințe minime, în special eliminarea obligațiilor de pontaj pentru personalul care lucrează exclusiv pentru un proiect finanțat de Uniune; – o rată unică de rambursare pentru toți participanții în loc de 3 niveluri diferite de rate în funcție de tipul de participant; – o rată unică fixă care să acopere costurile indirecte, în loc de 4 metode de calcul pentru costurile indirecte, ca regulă generală; – finanțare bazată pe rezultate, cu sume forfetare pentru ansamblul proiectelor din anumite domenii specifice. 3) O strategie de control revizuită, astfel cum este descrisă la punctul 2.2.2, realizarea unui nou echilibru între încredere și control va reduce și mai mult sarcina administrativă pentru participanți. Pe lângă normele și controalele mai simple, vor fi raționalizate toate procedurile și procesele legate de punerea în aplicare a proiectelor. Aceasta include dispozițiile detaliate privind conținutul și forma propunerilor, procesele prin care propunerile devin proiecte, cerințele în materie de raportare și monitorizare, precum și documente de orientare și serviciile de sprijin conexe. O contribuție majoră la reducerea costurilor administrative de participare va proveni dintr-o singură platformă IT, ușor de utilizat, pe baza portalului Uniunii pentru participanții la cel de-al șaptelea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare (2007-2013) („PC7”). 2.1. Norme de monitorizare și raportare Se va elabora un nou sistem pentru evaluarea și monitorizarea acțiunilor indirecte din cadrul Programului Euratom. Acesta se va baza pe o strategie cuprinzătoare, oportună și armonizată, cu un accent puternic pe productivitate, rezultate și impact. Acest lucru se va sprijini pe păstrarea adecvată a datelor, a experților, pe o activitate de cercetare dedicată și pe intensificarea cooperării cu statele membre și statele asociate, și va fi valorizat printr-o diseminare și raportare corespunzătoare. În cazul acțiunilor directe, JRC va continua să îmbunătățească monitorizarea prin continuarea adaptării indicatorilor de măsurare a rezultatelor și a impactului. 2.2. Sistemul de gestionare și control S-a adoptat o limită de eroare de 2 % ca indicator principal în materie de legalitate și de regularitate în domeniul cercetării. Cu toate acestea, acest lucru a provocat o serie de efecte secundare nedorite sau neprevăzute. Sentimentul general, atât în rândul beneficiarilor, cât și la nivelul autorității legislative, a fost acela că sarcina de control a devenit prea importantă. Aceasta prezintă riscul de a reduce atractivitatea programelor de cercetare ale Uniunii, inclusiv a Programului Euratom, și acest lucru ar afecta în mod negativ cercetarea și inovarea la nivelul Uniunii. Consiliul European din 4 februarie 2011 a ajuns la concluzia că „simplificarea instrumentelor UE care vizează promovarea cercetării, a dezvoltării și a inovării reprezintă un element esențial în vederea facilitării adoptării acestora de către cei mai buni oameni de știință și de cele mai inovatoare întreprinderi, în special prin obținerea unui acord între instituțiile relevante cu privire la un nou echilibru între încredere și control, precum și între asumarea riscurilor și evitarea acestora.” (a se vedea EUCO 2/1/11 REV 1, Bruxelles, 8 martie 2011). Parlamentul European, în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 (P7_TA (2010) 0401) referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare sprijină în mod explicit un risc mai mare de eroare în ceea ce privește finanțarea pentru cercetare și „își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că sistemul actual și gestionarea practică a PC7 sunt orientate în mod excesiv către control, ceea ce duce la o risipă a resurselor, participare scăzută și perspective de cercetare mai puțin atractive; ia act cu îngrijorare de faptul că actualul sistem de gestionare cu a sa «toleranță zero la risc» pare mai degrabă să evite riscurile decât să le gestioneze”. Importanta creștere a numărului de audituri și extrapolarea ulterioară a rezultatelor a provocat, de asemenea, un val de reclamații din rândul comunității de cercetare (de exemplu inițiativa „Trust Researchers”[33], cu peste 13 800 semnături până în prezent). Prin urmare, există un consens între părțile interesate și instituții că este necesară revizuirea abordării actuale. Sunt și alte obiective și aspecte de i