1.Introducere

De la crearea Uniunii Europene, politica în domeniul concurenței a contribuit la menținerea și încurajarea prosperității economice a Uniunii. Asigurarea cu fermitate a respectării normelor în materie de concurență s-a dovedit utilă pentru consumatorii și clienții europeni – cetățeni și întreprinderi – oferindu-le posibilitatea de a face alegeri pe piață și de a beneficia de produse și servicii inovatoare la prețuri accesibile. Aceasta a contribuit la dezvoltarea structurii dinamice și vibrante a economiei noastre europene, formată din antreprenori, întreprinderi nou-înființate și lideri mondiali în diverse sectoare, de toate dimensiunile, de la întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri) până la conglomerate multinaționale.

Pandemia de COVID-19 a demonstrat încă o dată că economia europeană poate ocupa o poziție de frunte datorită rezilienței și capacităților sale inovatoare: În timp record, industria europeană a dezvoltat, a introdus pe piață și a pus la dispoziția întregii lumi vaccinuri eficace împotriva COVID-19. Aceasta s-a putut adapta la nevoile impuse de criză prin transformarea liniilor de producție pentru a produce măști și echipamente individuale de protecție în beneficiul tuturor europenilor. Întreprinderile europene au schimbat rapid modelele de afaceri și multe dintre ele au trecut imediat la comerțul electronic. Acest lucru nu ar fi fost posibil fără o serie de caracteristici precum flexibilitatea, stimularea inovării și motivația de a reuși, integrate în economia europeană de-a lungul deceniilor de reglementare și de asigurare a respectării normelor în materie de concurență.

Politica în domeniul concurenței a jucat, de asemenea, un rol important în setul de instrumente al Uniunii de răspuns la situații de criză, demonstrând capacitatea sa intrinsecă de a reacționa rapid la schimbările bruște din economie. Cadrul temporar pentru măsuri de ajutor de stat, adoptat de Comisie în martie 2020, a permis statelor membre să acorde un sprijin necesar și proporțional întreprinderilor aflate în dificultate, asigurând în același timp egalitatea de tratament și limitând denaturarea nejustificată a concurenței care ar submina piața unică. Cadrul temporar antitrust, adoptat în aprilie 2020, a oferit orientări și securitate juridică întreprinderilor, de exemplu atunci când cooperează pentru a menține lanțurile de aprovizionare în contextul închiderii frontierelor sau pentru a aborda deficitul de medicamente și de echipamente medicale critice folosite în spitale sau blocajele din producția de vaccinuri. Politica în domeniul concurenței a funcționat congruent împreună cu alte politici sociale și economice ale Uniunii din diverse domenii pentru a sprijini sectoarele și lucrătorii cei mai afectați și a amortizat impactul crizei asupra întreprinderilor, inclusiv asupra IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate.

Datorită succesului campaniilor de vaccinare și redeschiderii progresive a activităților sociale și economice, în prezent, economia europeană se află pe calea unei redresări puternice, deși încă la turații diferite și supusă riscurilor cauzate de tensiunile tot mai mari din lanțurile de aprovizionare, creșterea prețurilor la energie și reapariția infecțiilor cu COVID-19 în anumite state membre. Deși am fost martorii rezilienței, ai ingeniozității și ai adaptabilității industriei UE, am fost, de asemenea, expuși la noi vulnerabilități și dependențe mai vechi, precum și la inegalități socioeconomice și teritoriale care trebuie abordate. Criza a scos la iveală interdependența lanțurilor valorice globale și valoarea unei piețe unice integrate la nivel global. Sarcina care urmează poate părea dificilă: să urcăm calea abruptă a redresării în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 și să desprindem învățăminte din vulnerabilitățile observate, permițând totodată industriilor europene să își consolideze reziliența și să conducă dubla tranziție verde și digitală, nelăsând pe nimeni în urmă.

Într-adevăr, economia europeană se află la o răscruce deosebit de importantă, confruntându-se cu necesitatea unei redresări economice în urma unei crize profunde, marcate de variații extreme atât în ceea ce privește cererea, cât și oferta, atât în interiorul, cât și în afara Europei, precum și cu necesitatea unor schimbări profunde ale practicilor și modelelor de afaceri și a unor investiții masive pe termen lung pentru a asigura tranziția verde și tranziția digitală, autonomia sa strategică deschisă și competitivitatea sa viitoare într-un context global. Bugetul pe termen lung al UE pentru perioada 2021-2027 și instrumentul NextGenerationEU, în special prin intermediul Mecanismului de redresare și reziliență și al pachetului de asistență de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (REACT-EU), oferă o ocazie unică de a investi într-o economie cu adevărat adaptată exigențelor viitorului. Cu toate acestea, doar sprijinul public nu poate asigura o schimbare tangibilă suficientă – deși poate contribui la furnizarea mijloacelor în acest sens; întreprinderile trebuie, de asemenea, să simtă nevoia de a inova, de a găsi soluții noi și mai eficiente și de a investi la scară largă. Concurența contribuie la acest efort, stimulând întreprinderile să inoveze și să investească pentru a reuși pe piață, asigurând în același timp condiții echitabile pentru întreprinderile europene de toate dimensiunile și beneficiul continuu al procesului concurențial pentru consumatorii din UE.

Pentru a atinge aceste obiective, Europa are nevoie de o piață unică puternică și rezilientă, care să sprijine spiritul antreprenorial în toate etapele sale, să permită întreprinderilor de toate dimensiunile să valorifice la maximum dimensiunea Europei și să își dezvolte propria dimensiune pentru a concura mai bine într-o economie globalizată. Este nevoie de piețe competitive care să transmită semnale de preț corecte pentru a stimula investițiile cu scopul de a permite și de a realiza inovații revoluționare pentru produse, servicii și lanțuri valorice mai ecologice, pentru o infrastructură și instrumente digitale mai avansate (de exemplu, cloud, microprocesoare, inteligență artificială) și pentru tehnologii de producție mai puțin poluante și mai eficiente. Europa are nevoie de o piață a muncii echitabilă, care să desfășoare acțiuni concrete pentru a aborda lacunele existente și emergente în materie de competențe și inegalitățile în ceea ce privește forța de muncă, precum și de o gamă de produse și servicii care să contribuie la fiabilitatea și diversitatea lanțurilor de aprovizionare și la satisfacerea promptă a cererii întreprinderilor și a consumatorilor europeni. În plus, aceste opțiuni trebuie să fie accesibile tuturor și, în special, în beneficiul gospodăriilor și al IMM-urilor. De asemenea, este necesară menținerea coeziunii în cadrul pieței unice, astfel încât consolidarea sa să nu conducă la creșterea disparităților economice, sociale și teritoriale.

Toate acestea aspecte necesită o politică puternică și eficace în domeniul concurenței, precum și asigurarea cu fermitate și eficacitate a respectării normelor în materie de concurență pentru a oferi economiei europene agilitatea necesară redresării și pentru a-și îndeplini obiectivele ambițioase ale dublei tranziții verzi și digitale într-un mod sustenabil și favorabil incluziunii sociale și teritoriale. Pentru a realiza acest lucru în Uniunea Europeană, Comisia colaborează îndeaproape cu autoritățile naționale de concurență ale statelor membre, sub controlul instanțelor Uniunii.

În prezent, Comisia revizuiește instrumentele politicii în domeniul concurenței, cu un domeniu de aplicare și un obiectiv ambițios fără precedent, urmărind să se asigure că toate instrumentele în materie de concurență (controlul concentrărilor economice, controlul antitrust și controlul ajutoarelor de stat) rămân adecvate scopului căruia îi sunt destinate. În paralel, Comisia urmărește, de asemenea, să instituie noi instrumente menite să abordeze provocările emergente de pe piața unică, precum controlorii digitali ai fluxului de informație sau efectele de denaturare ale subvențiilor străine. Această revizuire, împreună cu asigurarea în continuare și cu fermitate a respectării normelor în materie de concurență, urmărește să permită industriilor din UE să conducă dubla tranziție și să promoveze reziliența pieței unice. Detaliile și calendarul acestei activități sunt prezentate în anexa la prezenta comunicare.

În același timp, dincolo de frontierele europene, există un impuls pentru consolidarea asigurării respectării normelor și a convergenței internaționale în ceea ce privește politica în domeniul concurenței și practicile de asigurare a respectării normelor în materie de concurență într-un număr tot mai mare de jurisdicții. Acest lucru este important pentru a asigura o concurență loială în toate sectoarele și pentru a permite întreprinderilor europene să se dezvolte eficient. În 2024, se preconizează că 85 % din creșterea PIB-ului mondial va proveni din afara UE. Fondul Monetar Internațional a subliniat recent rolul important al concurenței în prevenirea concentrării excesive a pieței, în stimularea inovării și în sprijinirea unei redresări sănătoase. Discuții similare au avut loc la nivelul G7, partenerii cu aceeași viziune adoptând o abordare „la nivelul întregii administrații” pentru a promova concurența în cadrul economiilor acestora. Cu toate acestea, este puțin probabil ca acest lucru să se realizeze în toate jurisdicțiile. Prin urmare, o astfel de promovare a culturii concurenței și cooperare în domeniul concurenței la nivel internațional completează instrumentele politicii comerciale a UE menite să asigure un comerț liber și echitabil la nivel mondial și bilateral, precum și inițiativele UE de promovare a dezvoltării și a cooperării internaționale, cum ar fi parteneriatele internaționale pentru abordarea vulnerabilităților strategice ale lanțului de aprovizionare.

În acest context, prezenta comunicare stabilește:

-calea către o eliminare treptată a măsurilor de criză stabilite în temeiul Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat, însoțită de măsuri de relansare și de atragere a investițiilor private în faza de redresare (secțiunea 2); și

-contribuția revizuirii aprofundate, în curs, a politicii în domeniul concurenței și a activității de asigurare a respectării normelor în materie de concurență la eforturile Uniunii de a realiza tranziția verde și tranziția digitală în cadrul unei piețe unice reziliente (secțiunea 3).

2.Contribuția Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat la accelerarea redresării

Odată cu declararea pandemiei de COVID-19 în martie 2020, viața socială și economică a locuitorilor UE s-a oprit brusc: acestora li s-a cerut să rămână acasă, școlile, magazinele și birourile s-au închis, iar fabricile și-au întrerupt activitatea. În absența unui sprijin public extraordinar, întreprinderi altminteri viabile ar fi trebuit să iasă de pe piață și un număr foarte mare de oameni și-ar fi pierdut mijloacele de trai.

Comisia a utilizat la maximum flexibilitatea normelor privind ajutoarele de stat în circumstanțe excepționale pentru a adopta Cadrul temporar pentru măsuri de ajutor de stat cu scopul de a oferi statelor membre un set de instrumente adaptate pentru a sprijini economia în aceste vremuri dificile. În ultimele 18 luni, Comisia a continuat să ajusteze normele la nevoile în schimbare ale statelor membre și ale întreprinderilor prin intermediul a cinci modificări ale cadrului, permițând statelor membre să beneficieze de o gamă largă de măsuri de sprijin. Până în prezent, Comisia a adoptat peste 670 de decizii prin care s-au aprobat ajutoare de stat în valoare de peste 3 mii de miliarde EUR în toate cele 27 de state membre și care acoperă diferite sectoare ale economiei prin diferite tipuri de ajutoare, inclusiv sprijin destinat IMM-urilor. Aceste decizii au fost adoptate în timp record, datorită procedurilor speciale de adoptare și cooperării strânse dintre Comisie și statele membre.

Cadrul temporar pentru măsuri de ajutor de stat conține garanții prin care se asigură faptul că sprijinul public nu denaturează condițiile de concurență echitabile de pe piața unică. Cu toate acestea, Comisia a monitorizat îndeaproape impactul sprijinului extraordinar acordat, având în vedere diferențele semnificative în ceea ce privește capacitatea de răspuns în situații de criză și de sprijin a bugetelor naționale ale statelor membre. De asemenea, Comisia va evalua ex post aplicarea Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat și va desprinde învățăminte pentru viitor din punerea sa în aplicare, atât în ceea ce privește aspectele procedurale, cât și impactul diferitelor tipuri de ajutoare pe care le-a permis, de exemplu pentru IMM-uri, asupra concurenței pe piața unică.

Eliminarea treptată a Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat pe calea redresării

După cum s-a stabilit deja în actualizarea strategiei industriale, măsurile de sprijin pentru situații de criză trebuie să fie eliminate treptat atunci când situația economică permite acest lucru, evitând în același timp producerea unor efecte în cascadă disproporționate. Scopul acestei eliminări treptate este de a evita o redresare asimetrică și riscul unei divergențe economice și mai mari în cadrul pieței unice. Redresarea puternică a economiei UE poate avea loc numai printr-un efort comun în acest sens.