În ceea ce privește acționarii IFI-urilor, BERD este o bancă multilaterală de dezvoltare ai cărei acționari sunt statele membre ale UE, UE și BEI, precum și o serie de țări non-UE. Țările sale de intervenție includ atât țări UE, cât și țări non-UE. Ca membru BERD, UE este reprezentată de Comisia Europeană, cu un loc în consiliul de guvernatori și în consiliul de administrație al BERD. BEI este reprezentată, de asemenea, în cadrul BERD de către un guvernator și un director executiv în consiliul de administrație. UE, BEI și statele membre au o participație agregată de 63 %. În plus, UE este unul dintre cei mai mari furnizori de finanțare ai BERD pentru domenii precum cooperarea tehnică, granturile pentru investiții, facilitățile de partajare a riscului, comisioanele de performanță și finanțarea concesională. În anul 2014, UE a furnizat BERD 105 milioane EUR (reprezentând 31 % din valoarea fondurilor primite de la donatori).

Pe baza diferențelor dintre mandatul BERD și cel al Grupului BEI, cele două instituții urmăresc politici tarifare diferite în finanțarea propriilor operațiuni. În mod particular:

În plus, BEI și BERD au modele de afaceri diferite. Modelul de afaceri al BERD se bazează pe o evaluare a impactului tranziției, precum și pe principiile bunei gestiuni bancare și adiționalității proiectelor BERD, pe dezvoltarea durabilă și ecologică a mediului, pe o capacitate mai mare, dar în același timp prudentă, de asumare a riscurilor, pe atragerea de fonduri suplimentare din sectorul privat și pe o prezență puternică pe teren, în fiecare dintre țările sale de intervenție. În plus, BERD lucrează cu țările sale de intervenție prin intermediul dialogului politic și prin aplicarea condiționalităților.

Articolul 19 din statutul BEI impune ca toate cererile de finanțare din propriile resurse ale BEI să fie prezentate Comisiei Europene pentru avizare, înainte de a fi înaintate Consiliului BEI spre aprobare. În anul 1975, CE a înființat „Grupul Interservicii BEI” (GIB) prin intermediul căruia pregătește un aviz colegial cu privire la respectarea normelor și a politicilor UE în cererile de finanțare primite de BEI. Acest fapt oferă CE o influență puternică și formală asupra activităților BEI, întru-un stadiu incipient de pregătire a proiectului. În ceea ce privește BERD, se organizează reuniuni informale de coordonare între directorul UE și directorii care reprezintă BEI și statele membre, cu scopul de a obține un efect maxim al participației agregate de 63 % a statelor membre ale UE, a BEI și a UE și de a conveni asupra unei poziții coerente în cadrul Consiliului. De asemenea, în cadrul reuniunilor consilierilor economici și financiari (CEF) din Bruxelles, are loc o coordonare formală cu privire la aspecte mai strategice. CE nu are o influență formală asupra pregătirii proiectelor BERD întru-un stadiu inițial, precum cea deținută prin procedura de la articolul 19, referitoarela proiectele BEI.

BEI este o instituție financiară a UE creată prin Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Ea este considerată, de asemenea, o bancă multilaterală în dezvoltare. Conform statutului său, BEI are un mandat clar de sprijinire a realizării obiectivelor de politică ale UE. Ea utilizează operațiunile sale de finanțare pentru a contribui la realizarea integrării și a coeziunii sociale europene. Peste 90 % din activitatea sa se concentrează pe obiectivele interne ale UE, dar banca sprijină, de asemenea, politicile externă și de dezvoltare ale UE. În exteriorul UE, BEI funcționează pe baza unor mandate specifice din partea Consiliului și a Parlamentului sau pe risc propriu, în conformitate cu statutul său. În cadrul Grupului BEI, FEI reprezintă furnizorul specializat de finanțare de risc pentru IMM-urile de pe teritoriul UE și din țările candidate.

În ceea ce privește mandatele IFI-urilor, Acordul privind instituirea documentelor de bază ale BERD (Statutul BERD) înființează instituția și stabilește privilegiile și imunitațile acesteia. Mandatul BERD constă în „sprijinirea tranziției către economia de piață și promovarea inițiativei private și a spiritului antreprenorial” în Europa Centrală și de Est, Asia Centrală și, mai recent, în regiunea din sudul și estul Mării Mediterane. BERD se implică în țări care se angajează să respecte principiile democrației pluripartide, ale pluralismului și economiei de piață; de asemenea, BERD contribuie la obiectivul de promovare a democrației și a statului de drept. Deși BERD nu are mandatul specific de a urmări politicile UE, așa cum este cazul BEI, ea este ghidată de politicile UE și urmărește promovarea acestora prin operațiunile sale (de exemplu, politicile de mediu și sociale, atunci când se face trimitere în mod specific la standardele UE). Mandatul de tranziție al BERD evidențiază, de asemenea, o altă caracteristică importantă, și anume faptul că BERD colaborează în mod activ cu țările sale de intervenție la eforturile lor de reformare a propriilor politici, pentru a îmbunătăți climatul de afaceri și cel investițional și a promova piețe reglementate competitive și adecvate, care vor atrage capital privat.

Alte efecte: externalitățile pozitive rezultate în urma operațiunilor celor două instituții pot fi considerate drept un element foarte important de consolidare a eficacității intervențiilor acestora. Prin urmare, externalitățile pozitive sunt parte din logica de intervenție a IFI-urilor. Efectele pozitive ale operațiunilor celor două instituții pot fi identificate sub diferite forme, printre care:

Mărimea împrumutului este un aspect care diferențiază modelul de împrumut al BEI de cel al BERD. Pentru perioada 2010-2014, mărimea medie a împrumutului a fost de 19 milioane EUR per operațiune pentru BERD, în timp ce pentru BEI, aceasta s-a cifrat la 66 de milioane EUR per operațiune.

oefectele economice, precum stimularea ocupării forței de muncă, impactul asupra economiei reale, îmbunătățirea competențelor sau promovarea standardelor tehnice internaționale;

oefectele sociale, de mediu și de guvernanță, în particular, reformele sectoriale și dialogul politic, inclusiv modificările cadrului juridic și de reglementare; guvernanța corporativă, inclusiv combaterea fluxurilor ilegale de capital și a posibilei evaziuni fiscale; performanța socială; abordarea schimbărilor climatice și eficiența energetică; precum și îmbunătățirea calității mediului.

Efectul de levier asupra finanțării private: analiza datelor a arătat că BERD și Grupul BEI au reușit să mobilizeze finanțare din sectorul privat. Cu toate acestea, succesul lor în mobilizarea finanțării private variază în funcție de sectoare, țări și tip de produse și instrumente financiare furnizate.

Analiza a examinat, de asemenea, relația dintre cele două bănci sub aspectul cooperării. Este important de subliniat că analiza a evidențiat existența, sub o formă sau alta, a unui schimb de informații, a unei coordonări și a unei colaborări între Grupul BEI și BERD, în aproape toate operațiunile lor. Acest lucru poate fi atribuit existenței unei rețele foarte dense de contacte formale și informale între cele două instituții la toate nivelurile, de la personalul tehnic până la structurile superioare de conducere. Cele două instituții depun, de asemenea, eforturi pentru a evita suprapunerea activităților, în special în procedurile de evaluare a proiectelor și cele privind obligația de diligență, în negocieri, în finanțări și în monitorizarea operațiunilor finanțate în comun. Analiza a identificat, totodată, o serie de mecanisme de încredere reciprocă formale și informale care permit coordonarea acțiunilor BERD și ale Grupului BEI, în special sub aspectul schimbului de informații cu privire la proiecte și clienți, al monitorizării comune și al raportării.

În plus, analiza a demonstrat un volum sporit al operațiunilor cofinanțate în zonele în care au fost identificate sinergii aproape perfecte din punct de vedere sectorial (de exemplu, infrastructura municipală și de mediu, energie și transport). CE îndeplinește un rol în facilitarea comunicării și a coordonării între BEI, BERD și instituții omoloage. Acest rol ar putea fi consolidat prin explorarea, între altele, a posibilității unei implicări mai puternice a BERD în punerea în aplicare a instrumentelor financiare finanțate de UE, în măsura permisă, de exemplu, în cadrul gestiunii partajate. Cu toate acestea, cofinanțarea și coinvestiția nu ar trebui să fie considerate un obiectiv în sine și nu ar trebui impuse când dimensiunile operațiunii sunt prea mici sau când acest lucru ar putea însemna eliminarea finanțării private, când furnizarea produselor financiare necesare de către mai multe IFI-uri nu este adecvată sau când obiectivele politice ale IFI-urilor nu sunt perfect aliniate.

În ceea ce privește complementaritatea și avantajele comparative, analiza a luat în considerare următoarele aspecte: concentrarea geografică, acoperirea sectorială, natura beneficiarilor și produsele financiare furnizate. Analiza a arătat că cele două IFI-uri, precum și instituțiile lor omoloage își cunosc avantajele comparative – care depind de caracteristicile tranzacțiilor financiare, de tipul produselor financiare și de caracteristicile piețelor regionale și naționale – și le iau în considerare în examinarea potențialelor operațiuni și în identificarea oportunităților de colaborare.

5. CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

Pe baza analizei de mai sus, CE consideră că actualul sistem al instituțiilor europene de finanțare publică este eficace în ceea ce privește promovarea investițiilor în Europa și în vecinătate: o gamă variată de nevoi ale pieței sunt bine deservite, cu efecte pozitive semnificative; la aceasta se adaugă eforturile IFI-urilor de a mobiliza finanțare privată.

CE recunoaște, de asemenea, faptul că cele două instituții, BERD și Grupul BEI, au capabilități diferite, care provin din know-how-ul, modelele de afaceri și structurile lor de capital specifice. Ele depun eforturi pentru a evita suprapunerea activităților, în special în procedurile de evaluare a proiectului și cele privind obligația de diligență, în negocieri, în finanțări și în monitorizarea operațiunilor finanțate în comun. În plus, la nivel instituțional, s-a observat, totodată, un schimb de informații formal, rezultat al reuniunilor operaționale și instituționale regulate desfășurate în temeiul memorandumului de înțelegere.

Analiza a demonstrat, de asemenea, faptul că cele două instituții oferă cofinanțare pe baza proiectelor individuale și prin facilități sau fonduri comune, în fiecare situație care este justificată din perspectivă investițională și de politică. Este vorba aici în special de proiecte mari (de exemplu, energie, transport și infrastructură municipală), unde costurile de investiție și riscurile sunt ridicate, iar fiecare instituție poate mobiliza propriul avantaj comparativ, precum și de operațiunile în care obiectivele de politică ale celor două instituții sunt perfect aliniate (pot fi menționate, din nou, proiectele de energie, transport și infrastructură municipală, dar și proiectele care se concentrează asupra unui impact pozitiv asupra schimbărilor climatice, cum ar fi proiecte privind randamentul energetic și energia din surse regenerabile, precum și operațiunile care sprijină dezvoltarea IMM-urilor).

În general, se poate concluziona că ambele IFI-uri își cunosc avantajele comparative sub aspectul mandatelor, al modelelor de împrumut și al politicilor lor tarifare și utilizează, în general, cu succes aceste avantaje comparative.

Fără a aduce atingere concluziilor generale pozitive, CE prezintă următoarele recomandări (justificările acestora pot fi consultate în documentul de lucru al serviciilor Comisiei) pentru a consolida și mai mult eficacitatea intervențiilor IFI-urilor.

Recomandarea 1

Cu toate că există deja un dialog interinstituțional strâns la nivel înalt în cadrul instrumentelor financiare ale UE , BERD și Grupul BEI și-ar putea consolida în continuare cooperarea la nivel operațional. Cele două IFI-uri ar trebui să se bazeze în continuare pe sinergiile existente între mandatele și modelele lor de afaceri și pe avantajele comparative rezultate, pentru a încuraja cooperarea, în special atunci când utilizează resurse ale UE în cadre mixte. În timpul cooperării, IFI-urile ar trebui să ia în considerare utilizarea unei abordări mai standardizate sau mai sistematice și să reducă la minim crearea de instrumente ad-hoc. În cazurile în care ele decid să coopereze cu CE și/sau cu autoritățile de management din diferite state membre [inclusiv posibila utilizare a fondurilor structurale și de investiții europene 2014-2020 (fonduri ESI) ], ar fi de preferat utilizarea structurii existente a instrumentelor financiare ale UE și/sau a instrumentelor financiare din cadrul fondurilor ESI, inclusiv a așa-numitelor instrumente gata de utilizare, după caz.

Pentru a consolida și mai mult impactul de politică și efectul de levier, CE ar trebui să continue să îndeplinească un rol important în finanțarea, înființarea și supravegherea facilităților/fondurilor comune, fără a fi neapărat implicată în mod direct în deciziile de investiții și în gestionarea acestora. Mai exact, prin fuzionarea cu subvențiile UE, implicarea CE în înființarea facilitaților/fondurilor comune ar putea fi promovată în continuare, în special pentru a furniza o valoare adăugată suplimentară și pentru a stimula cooperarea celor două IFI-uri, chiar dacă Grupul BEI și BERD cooperează și fără implicarea fondurilor UE.

În plus, atunci când utilizează fonduri UE (inclusiv fonduri ESI), cele două IFI-uri ar trebui, în măsura maximă posibilă, să se bazeze pe obligațiile de raportare deja existente la nivel de proiect, inclusiv cele instituite prin Acordul-cadru financiar și administrativ încheiat între CE și Grupul BEI și prin Acordul-cadru administrativ dintre CE și BERD, atunci când sunt îndeplinite cerințele de raportare relevante pentru UE și/sau pentru fondurile ESI. În acest context, sarcina administrativă a oricăror noi cerințe de raportare nu ar trebui să devină un factor de descurajare pentru participarea sectorului privat la operațiunile de finanțare a IFI-urilor.

În același timp, unele efecte economice nu sunt acoperite de sistemul actual de raportare al IFI-urilor, așa cum este cazul BERD în ceea ce privește efectele privind ocuparea forței de muncă. Acesta ar putea fi un domeniu pentru alinierea în continuare a abordărilor de raportare între CE și cele două IFI-uri, în special atunci când ele utilizează resurse ale UE. În plus, ambele IFI-uri ar trebui să îmbunătățească și să raționalizeze modul în care raportează cu privire la efectele de levier, întrucât analiza a identificat metode divergente de calcul al cifrelor privind efectul de levier.

Recomandarea 2

Analiza a arătat că există numeroase exemple de încredere reciprocă, cum ar fi schimbul de informații în timpul procedurilor de evaluare, partajarea obligațiilor de diligență pentru proiectele finanțate în comun, un protocol convenit privind achizițiile în cadrul proiectelor cofinanțate și o înțelegere multi-IFI cu privire la raportarea finanțării în domeniul schimbărilor climatice. Cu toate acestea, există probabil un potențial de sporire a încrederii reciproce, în special în ceea ce privește negocierea contractelor comune, coordonarea și schimbul de evaluări de piață, precum și alinierea în continuare a cerințelor de raportare, în special cu obiectivele UE, atunci când sunt utilizate resurse UE (așa cum se menționează mai sus). Cu toate acestea, trebuie acordată atenția cuvenită diferențelor dintre mandatele și standardele de politică ale celor două instituții, care pot limita măsura în care fiecare dintre ele se poate baza pe obligația de diligență și pe evaluarea efectuată de cealaltă instituție.