EXPUNERE DE MOTIVE

CONTEXTUL PROPUNERII |

Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în cadrul procedurii de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor referitoare la taxa antidumping în vigoare aplicată importurilor de biciclete originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). |

Contextul general Prezenta propunere este făcută în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete care a fost realizată în conformitate cu cerințele de fond și de procedură expuse în regulamentul de bază. |

Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Prin Regulamentul (CEE) nr. 2474/93[1], Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 30,6% pentru importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză. În urma unei anchete privind eludarea măsurilor în temeiul articolului 13 din regulamentul de bază, prin Regulamentul (CE) nr. 71/97[2] al Consiliului, această taxă a fost extinsă la importurile de anumite părți de biciclete originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). După reexaminarea măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1524/2000[3], menținerea măsurilor menționate anterior. După reexaminarea intermediară în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005[4], majorarea taxei antidumping în vigoare la 48,5%. |

Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |

CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI |

Consultarea părților interesate |

Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în cursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |

Obținerea și utilizarea expertizei |

Nu a fost nevoie de expertiză externă. |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă completă de condiții care trebuie evaluate. |

ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |

Rezumatul acțiunii propuse La 13 iulie 2010, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de biciclete originare din RPC. Reexaminarea a fost deschisă la cererea motivată a Federației europene a producătorilor de biciclete (denumită în continuare „EBMA”), în numele producătorilor din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 25%, din totalul producției de biciclete din Uniune. Ancheta de reexaminare a constatat persistența practicilor de dumping în ceea ce privește produsul în cauză, ceea ce ar avea ca rezultat continuarea prejudiciului adus industriei din Uniune, în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate. S-a stabilit, de asemenea, că menținerea măsurilor nu ar fi împotriva interesului Uniunii. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate în vederea prelungirii măsurilor existente, care trebuie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până la 12 octombrie 2011 cel târziu. |

Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene. |

Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii Europene. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |

Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive: |

Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național. |

Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. |

Alegerea instrumentelor |

Instrumente propuse: regulament. |

Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază nu oferă opțiuni alternative. |

IMPLICAțII BUGETARE |

Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Uniunii. |

2011/0234 (NLE)

Propunere de

REGULAMENT DE PUNERE ÎN APLICARE AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[5] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURA

1. MăSURILE ÎN VIGOARE

2. Prin Regulamentul (CEE) nr. 2474/93[6], Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 30,6% la importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „măsurile inițiale”). În urma unei anchete privind eludarea măsurilor în temeiul articolului 13 din regulamentul de bază, prin Regulamentul (CE) nr. 71/97[7] al Consiliului, această taxă a fost extinsă la importurile de anumite părți de biciclete originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). În plus, s-a decis instituirea unui „regim de scutire” în temeiul articolului 13 alineatul (2) din regulamentul de bază. Detalii privind acest regim au fost furnizate în Regulamentul (CE) nr. 88/97 al Comisiei[8]. Pentru a beneficia de o scutire de la taxa extinsă, producătorii de biciclete din Uniune trebuie să respecte condițiile menționate la articolul 13 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume piesele chinezești trebuie să constituie mai puțin de 60 % din valoarea totală a pieselor produsului asamblat sau valoarea adăugată a pieselor încorporate în cursul operațiunii de asamblare sau de încheiere trebuie să fie mare de 25 % din costul de fabricație. Până în prezent, au fost acordate mai mult de 250 de scutiri.

3. După reexaminarea măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1524/2000[9], menținerea măsurilor menționate anterior.

4. După reexaminarea intermediară în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005[10], majorarea taxei antidumping în vigoare la 48,5%.

5. ANCHETA PREZENTă

6. La 13 iulie 2010, Comisia a anunțat printr-un aviz (denumit în continuare „Aviz de deschidere”)[11] publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene , deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de biciclete originare din RPC.

7. Reexaminarea a fost deschisă la cererea motivată a Federației europene a producătorilor de biciclete (EBMA, denumită în continuare „solicitantul”), în numele producătorilor din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 25%, din totalul producției de biciclete din Uniune.

8. Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

9. PăRțILE VIZATE DE ANCHETă

10. Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii din Uniune menționați în cerere, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, precum și asociațiile cunoscute ca fiind interesate și autoritățile din RPC cu privire la deschiderea anchetei.

11. Comisia a dat părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscut în scris punctul de vedere și de a solicita să fie audiate în termenele stabilite în avizul de deschidere.

12. Mai mulți producători din Uniune reprezentați de solicitant, alți producători din Uniune care au cooperat, producători-exportatori, importatori și asociații de utilizatori și-au făcut cunoscut punctul de vedere.

13. S-a acordat posibilitatea unei audieri tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

14. EșANTIONAREA

15. Având în vedere numărul mare de producători-exportatori, de producători din Uniune și de importatori implicați în prezenta anchetă, în avizul de deschidere a procedurii s-a avut în vedere posibilitatea de a recurge la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

16. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eșantionarea este necesară, și, în caz afirmativ, de a selecta un eșantion, producătorii-exportatori și reprezentanții lor, producătorii din Uniune și importatorii au fost invitați să se prezinte Comisiei și să comunice informațiile solicitate în avizul de deschidere. Comisia a contactat, de asemenea, asociațiile cunoscute de producători-exportatori și autoritățile relevante din RPC. Niciuna dintre aceste părți nu s-a opus recurgerii la eșantionare.

17. În total, 7 producători-exportatori, aproximativ 100 de producători din Uniune și 4 importatori au furnizat informațiile solicitate în termenele stabilite.

18. Având în vedere faptul că doar șapte producători chinezi furnizat informațiile referitoare la eșantionare solicitate în avizul de deschidere, s-a hotărât să nu se aplice tehnica eșantionării. Celor șapte societăți li s-au trimis chestionare, la care doar trei dintre acestea au răspuns. Dintre aceste trei societăți, doar două au indicat că au exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PAR.

19. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, eșantionul de producători din Uniune a fost constituit în urma consultării cu asociația relevantă și cu consimțământul acestora, pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției și al vânzărilor din Uniune. Astfel, au fost selectați opt producători din Uniune. Comisia le-a trimis acestora chestionare și a primit răspunsuri complete.

20. Având în vedere numărul mic de importatori care au răspuns și care și-au manifestat intenția de a coopera (patru importatori), s-a considerat inutil să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește importatorii. Comisia a trimis chestionare celor patru importatori. Ulterior, un singur importator a trimis un răspuns la chestionar, dar acest răspuns a fost incomplet deoarece importatorul era implicat în procesul de închidere a operațiunilor sale.

21. Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului și pentru a stabili interesul Uniunii. Au fost verificate la fața locului informațiile transmise de următoarele societăți:

22. Producători din Uniune

23. Accell Group N.V., Heerenveen, Țările de Jos,

24. Decathlon S.A., Villeneuve d'Ascq, Franța,

25. Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Franța,

26. Denver S.R.L., Dronero, Italia,

27. Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Germania,

28. MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Germania,

29. Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polonia și Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Germania,

30. UAB Baltik Vairas și UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Lituania și Pantherwerke AG și Onyx Cycle GmbH, Löhne, Germania.

31. Producători-exportatori din RPC

32. Oyama Bicycles (Taicang) Co., China,

33. Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., China.

34. Ancheta privind practicile de dumping și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor utile pentru analiza prejudiciului a vizat perioada dintre ianuarie 2007 și sfârșitul PAR (denumită în continuare "perioada examinată").

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

35. Produsul în cauză este același cu cel care a făcut obiectul Regulamentului (CE) nr. 1524/2000 astfel cum a fost modificat de Regulamentul (CE) nr. 1095/2005, și anume biciclete și similare (inclusiv tricicluri cu cutie de transport mărfuri, însă exclusiv velocipede cu o singură roată), fără motor, încadrat în prezent la codurile NC ex 8712 00 10, 8712 00 30 și ex 8712 00 80.

36. Ca și în ancheta anterioară, bicicletele au fost clasificate în următoarele categorii:

37. (A) ATB (biciclete de teren, inclusiv biciclete de munte, de 24″ sau 26″),

38. (B) biciclete pentru plimbare/de oraș/hibride/pentru orice drum (VTC)/pentru turism, de 26″ sau 28″,

39. (C) biciclete pentru tineret (BMX) și biciclete pentru copii, de 16″ sau 20″,

40. (D) alte biciclete/similare (cu excepția monociclurilor).

41. Toate tipurile de biciclete definite mai sus prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. În plus, acestea sunt vândute prin canale de distribuție similare, precum comercianți cu amănuntul specializați, lanțuri de magazine de articole sportive și mari lanțuri comerciale pe piața Uniunii. Deoarece bicicletele sunt identice din punctul de vedere al aplicațiilor și utilizărilor de bază, ele sunt într-o mare măsură substituibile, iar modelele din categorii diferite sunt concurente. Pe această bază, s-a concluzionat că toate categoriile constituie unul și același produs.

42. Ancheta a arătat, de asemenea, că bicicletele produse și vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, cele produse și vândute pe piața țării analoge și cele importate pe piața Uniunii originare din RPC au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări de bază.

43. După prezentarea de informații, una din părți a afirmat că, între bicicletele chinezești și bicicletele fabricate pe piața Uniunii, concurența a fost foarte mică sau nu a existat deloc. Cu toate acestea, în dosar nu există informații care ar fi putut sprijini această afirmație și nu a fost prezentat niciun document justificativ care să susțină această afirmație. De asemenea, în acest context, se observă faptul că, după cum se menționează mai jos în considerentul 26, nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte scăzut, iar aceștia au furnizat informații foarte limitate în ceea ce privește produsele fabricate și vândute de producătorii chinezi pe piața Uniunii. Prin urmare, și în lipsa unor informații mai fiabile, această afirmație a fost respinsă.

44. Prin urmare, bicicletele produse și vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii, cele produse și vândute pe piața țării analoge și cele importate pe piața Uniunii, originare din RPC sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A DUMPINGULUI

45. OBSERVAțII PRELIMINARE

46. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat probabilitatea ca dumpingul să continue sau să reapară după eventuala expirare a măsurilor în vigoare.

47. Nivelul de cooperare în această procedură a fost foarte scăzut de la deschiderea acesteia. Astfel cum se menționează în considerentul 14, doar trei producători chinezi au răspuns la chestionar și s-au arătat dispuși să coopereze inițial. Doar două dintre aceste trei societăți au indicat că au exportat produsul în cauză către Uniune în cursul PAR, care reprezintă împreună mai puțin de 10% din volumul total de exporturi de produs în cauză către Uniune.

48. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor două societăți care efectuaseră vânzări la export către Uniune. Cu toate acestea, în cazul uneia dintre acestea, nu a fost posibilă verificarea informațiilor furnizate în răspunsul la chestionar deoarece societatea nu a reușit să furnizeze documente care să justifice datele pe care le prezentase. Cealaltă societate a cooperat în mod satisfăcător, dar exporturile sale către Uniune în cursul PAR reprezintă mai puțin de 5% din totalul exporturilor de produs în cauză din RPC către Uniune.

49. Pe baza celor de mai sus, autoritățile chineze și cele trei societăți au fost informate cu privire la posibilitatea ca articolul 18 din regulamentul de bază să poată fi aplicat datorită gradului scăzut de cooperare al producătorilor-exportatori și li s-a oferit posibilitatea de a formula observații. Comisia nu a primit nicio observație ca răspuns la prezenta comunicare. În consecință, concluziile privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului de mai jos se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume statisticile comerțului și observațiile părților interesate, inclusiv cererea.

50. IMPORTURILE DIN CHINA CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING ÎN CURSUL PAR

51. Țara analogă

52. În avizul de deschidere, s-a luat în considerare posibilitatea alegerii Mexicului ca țară analogă, în scopul de a stabili valoarea normală pentru RPC. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la oportunitatea acestei alegeri.

53. Una dintre părți a prezentat observații cu privire la oportunitatea alegerii Mexicului ca țară analogă, susținând că prețurile interne ale bicicletelor în Mexic nu sunt fiabile și nu pot fi utilizate în sensul prezentei anchete. India a fost propusă ca alternativă. Cu toate acestea, această afirmație nu a fost susținută cu probe și, prin urmare, a fost respinsă.

54. Mexic a fost utilizată ca țară analogă în anchetele anterioare și nicio schimbare de circumstanțe care ar justifica o modificare nu a fost evidențiată. Profilul pieței mexicane pentru produsul în cauză, numărul de operatori, concurența pe piața națională și caracteristicile procesului de producție au confirmat faptul că Mexicul rămâne o țară analogă adecvată.

55. Au fost trimise chestionare la trei societăți mexicane. Dintre cele trei societăți, doar una a dorit să coopereze la anchetă și a răspuns la chestionar.

56. Valoarea normală

57. Prețurile de vânzare de pe piața internă din țara analogă au fost utilizate pentru a stabili o valoare normală medie, utilizând cursul de schimb mediu între euro și peso din cursul PAR, în vederea obținerii unui preț franco fabrică mediu ponderat în euro.

58. Prețul de export

59. Datorită aplicării articolului 18 și în lipsa altor informații fiabile disponibile, prețurile de export au fost stabilite în principal pe baza datelor Eurostat și a informațiilor oferite de singurul exportator chinez care a cooperat.

60. În timpul anchetei anterioare, s-a concluzionat că prețurile Eurostat au fost neconcludente în sensul analizei[12]. Cu toate acestea, având în vedere nivelul slab de cooperare al exportatorilor chinezi, Comisia a considerat prețurile de import ale Eurostat pentru RPC o sursă rezonabilă în scopul anchetei actuale. Cu toate acestea, Comisia este conștientă de limitările acestei analize și că aceasta nu poate servi decât ca indicator al evoluției prețurilor.

61. Prețul de export, astfel cum rezultă din statisticile Eurostat, este un preț CIF, care a trebuit să fie ajustat ținând cont de costul mediu al navlului maritim pe tranzacție pentru a calcula nivelul franco fabrică. Informațiile cuprinse în răspunsul unicului producător chinez care a cooperat au fost utilizate pentru a stabili costul mediu al navlului maritim pe unitate, calculat la 8,30 EUR. Prețul la export franco fabrică către Uniune al singurei societăți din China care a cooperat a fost stabilit pe o bază similară. Prețul unitar astfel obținut a fost apoi utilizat pentru a calcula media ponderată a prețurilor franco fabrică din China.

62. Comparația

63. În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată din Mexic a fost comparată cu prețul mediu de export ponderat chinezesc la nivelul franco fabrică. O marjă de dumping medie ponderată a fost, prin urmare, stabilită.

64. Marja de dumping

65. Calculele privind dumpingul au indicat o marjă de dumping la nivel național de peste 20%. Cu toate acestea, acest nivel ar trebui să fie considerat ca fiind prudent având în vedere faptul că datele de la Eurostat nu țin cont de diferențele semnificative de preț între diferitele tipuri de produs în cauză. Ar trebui remarcat în acest context că în conformitate cu informațiile prezentate în cerere, marjele de dumping au atins niveluri de peste 100%.

66. EVOLUțIA IMPORTURILOR ÎN CAZUL ABROGăRII MăSURILOR

67. Observație preliminară

68. Evoluția probabilă a importurilor din RPC a fost analizată atât în ceea ce privește tendințele de preț preconizate, cât și volumul.

69. Capacități neutilizate ale producătorilor-exportatori chinezi

70. Pe baza informațiilor prezentate în cerere, industria producătoare de biciclete din China este cea mai mare din lume, în ceea ce privește volumul. RPC are o capacitate de producție de 100 până la 110 milioane de biciclete și o producție de aproximativ 80 de milioane de biciclete pe an. Industria chineză a bicicletelor este orientată către export: dintr-o producție anuală de 80 de milioane de biciclete, 25 de milioane de biciclete sunt pentru piața internă, iar restul de 55 de milioane de biciclete, sau 69% din producția totală, este destinată pentru export.

71. Capacitatea de producție anuală neutilizată estimată în RPC este de aproximativ 20 – 30 de milioane de biciclete, ceea ce reprezintă mai mult decât dublul producției actuale din Uniune, astfel cum s-a afirmat în considerentul 66 . În plus, informațiile obținute în cursul anchetei arată că capacitatea de producție de biciclete în RPC poate fi sporită cu ușurință, inter alia , prin angajarea de forță de muncă suplimentară, în cazul unei creșteri a cererii.

72. Prin urmare, având în vedere cele de mai sus, nu poate fi exclus faptul că capacitatea de producție neutilizată disponibilă în RPC ar putea fi utilizată pentru creșterea exporturilor către Uniune în absența măsurilor antidumping.

73. După prezentarea de informații, una din părți a susținut că capacitatea de producție chineză menționată în regulament a fost nefondată și întemeiată pe o simplă speculație. În acest sens, se reamintește faptul că nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte scăzut și că, în mare măsură, concluziile au trebuit să se bazeze pe datele disponibile. În acest caz și după cum se menționează în considerentul 40 de mai sus, în lipsa altor informații mai fiabile, Comisia a utilizat elementele de probă prima facie prezentate în cerere. Ancheta nu a adus nicio informație care ar fi sugerat că aceste de elemente de probă prima facie ar fi inexacte. De asemenea, partea în cauză nu a furnizat nicio informație sau niciun element de probă care să fi demonstrat niveluri foarte diferite ale capacității neutilizate în RPC. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

74. Atractivitatea pieței Uniunii și a prețurilor de export pentru țările terțe

75. Datele Eurostat și din cerere arată că Uniunea constituie o piață atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi.

76. Informațiile privind prețurile furnizate de singura societate de export chineză care a cooperat arată că prețurile de export franco-fabrică medii ponderate ale produsului în ceea ce privește țările terțe este inferior prețurilor medii de vânzare franco fabrică din Uniune pentru PAR. Având în vedere capacitatea de producție în RPC și cererea de pe piața Uniunii, ar fi foarte probabil ca producătorii chinezi să crească imediat exporturile de biciclete către Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate. Mai mult, supracapacitatea existentă oferă producătorilor chinezi posibilitatea de a fi prezenți pe piața europeană la prețuri foarte mici.

77. Concluzie privind probabilitatea unei continuări a dumpingului

78. Având în vedere faptul că, chiar luând în considerare măsurile aflate în prezent în vigoare, o comparație prudentă utilizând cifrele Eurostat și informațiile comunicate de singurul exportator chinez care a cooperat, a fost constatată o marjă de dumping de peste 20% în cazul exporturilor chinezești în cursul PAR, este foarte probabil ca dumpingul să continue în lipsa unor măsuri.

79. Analiza de mai sus a demonstrat că importurile din China au continuat să intre pe piața Uniunii la prețuri care fac obiectul unui dumping. Luând în considerare în special capacitatea neutilizată disponibilă în RPC, care ar putea fi crescută și mai mult în cazul în care ar fi necesar, precum și analiza nivelurilor prețurilor pe piețele din Uniune și din alte țări terțe, se poate concluziona că există probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care măsurile ar fi eliminate.

D. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

80. PRODUCțIA șI INDUSTRIA DIN UNIUNE

81. În cursul prezentei anchete, s-a constatat că bicicletele sunt fabricate de aproximativ 100 de producători din Uniune care s-au făcut cunoscuți în cursul anchetei, plus alți producători, dintre care majoritatea sunt reprezentați de asociațiile lor naționale. Aceste societăți constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. În plus, ancheta a arătat faptul că industria comunitară beneficiază de regimul de scutire care a fost descris în considerentul 1 de mai sus.

82. Toate informațiile disponibile, inclusiv informațiile furnizate în cerere, datele colectate de la producătorii din Uniune și asociațiile naționale înainte și după deschiderea anchetei, precum și statisticile generale de producție au fost utilizate în scopul stabilirii producției totale din Uniune.

83. CONSUMUL PE PIAțA UNIUNII

84. Vânzările producătorilor din Uniune au fost evaluate pe baza datelor furnizate de producători în răspunsul lor la chestionarul de eșantionare și a informațiilor din cererea depusă de solicitant. Datele din cerere au fost colectate de la diversele asociații ale producătorilor de biciclete din Uniune.

85. Consumul aparent din Uniune a fost stabilit pe baza vânzărilor realizate de toți producătorii din Uniune pe piața Uniunii, astfel cum au fost estimate în considerentul 68, la care se adaugă importurile din toate țările înregistrate de Eurostat.

86. Între 2007 și PAR, consumul din Uniune a scăzut cu 11%, de la 22 912 066 de unități în anul 2007 la 20 336 813 de unități pe parcursul PAR. Consumul a scăzut în special între 2008 și 2009. Datele detaliate, exprimate în unități, sunt prezentate în continuare:

Tabelul 1 |

Consum |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Volum (unități) |

+ Total importuri | 10 073 428 | 10 017 551 | 8 973 969 | 9 202 752 |

+ Producția Uniunii vândută pe piața Uniunii | 12 838 638 | 12 441 446 | 11 604 072 | 11 134 061 |

= Consum | 22 912 066 | 22 458 997 | 20 578 041 | 20 336 813 |

Indice (2007=100) | 100 | 98 | 90 | 89 |

87. VOLUMUL șI COTA DE PIAță A IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING DIN REPUBLICA POPULARă CHINEZă

88. Volumul importurilor de produs în cauză a fost stabilit pe baza datelor statistice comunicate de Eurostat. Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping de produs în cauză originar din RPC a scăzut cu 38% în cursul perioadei examinate, la 615 920 de unități pe parcursul PAR (a se vedea tabelul 2). La începutul perioadei examinate, importurile de produs în cauză din RPC au fost cu 26% mai mari decât cele importate în cursul PAR a anchetei inițiale (1 aprilie 2003 – 31 martie 2004: 733 901 unități[13]). Cea mai mare scădere a importurilor de produs în cauză a avut loc între 2008 și 2009, ceea ce este în conformitate cu ceea ce s-a produs în consumul total al Uniunii (a se vedea tabelul 1 și 2).

89. Deoarece importurile din RPC au scăzut mai mult decât consumul în cursul perioadei examinate, cota de piață a RPC a scăzut ușor de la 4,4% în 2007 la 3,1% în PAR.

90. Evoluția importurilor de biciclete originare din RPC și a cotei lor de piață în cursul perioadei examinate este detaliată în tabelele următoare:

Tabelul 2 |

Importuri din RPC |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Volumul importurilor originare din țara în cauză (unități) | 986 514 | 941 522 | 598 565 | 615 920 |

Indice (2007=100) | 100 | 95 | 61 | 62 |

Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză | 4,4% | 4,3% | 3,0% | 3,1% |

91. PREțURILE IMPORTURILOR ÎN CAUZă

92. Evoluția prețurilor

93. Astfel cum se explică în considerentul 35, Comisia a considerat prețurile de import ale Eurostat pentru RPC drept o sursă rezonabilă în scopul prezentei anchete.

94. În conformitate cu datele Eurostat, prețurile medii ponderate ale importurilor, menționate în continuare sub formă de indici, din RPC au crescut cu 125% între anul 2007 și PAR. Prețurile de import au crescut semnificativ în 2009 și au rămas aproape constante în continuare. Datele sunt detaliate în tabelul următor:

Tabelul 3 |

Prețurile importurilor în cauză |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

RPC | 28 | 36 | 62 | 62 |

Indice (2007=100) | 100 | 128 | 224 | 225 |

95. Subcotarea prețurilor

96. Pentru a determina nivelul subcotării prețurilor bicicletelor originare din RPC, Comisia a analizat informațiile transmise în cursul anchetei de producătorii din Uniune incluși în eșantion și prețurile medii Eurostat. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost prețurile practicate față de clienții independenți, care au fost ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică. Comparația a arătat că, după deducerea taxei antidumping, importurile din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu 53%.

97. IMPORTURILE DIN ALTE țăRI

98. În conformitate cu datele Eurostat, importurile din alte țări terțe au scăzut de la 9 087 000 de unități în 2007 la 8 587 000 de unități în PAR; o scădere globală de 6%. Acestea au urmat tendința de scădere a consumului UE (- 11%), dar într-un ritm mai lent. Cota de piață a țărilor terțe a crescut de la 40% la 42% în perioada examinată. Cu toate acestea, astfel cum se specifică în considerentele 35 și 56, prețurile înregistrate de Eurostat nu țin cont de diferențele dintre gamele de produse propuse de fiecare țară, astfel încât, pentru a arăta evoluția prețurilor, se utilizează doar indicii. Întrucât nu se cunoaște gama de produse importate din alte țări terțe, ar fi inutil să se compare prețurile importurilor prezentate în continuare cu cele ale industriei din Uniune. Cu toate acestea, au fost căutate și s-au obținut anumite informații suplimentare privind importurile din principalele țări de origine a bicicletelor importate, altele decât China. Datele sunt detaliate în continuare:

Tabelul 4 |

Importurile din alte țări |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Producția totală a Uniunii |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Volum (unități) |

Producția | 13 813 966 | 13 541 244 | 12 778 305 | 12 267 037 |

Indice (2007=100) | 100 | 98 | 93 | 89 |

100. Capacitatea de producție a crescut ușor cu 2%, între 2007 și PAR. Deoarece producția a scăzut, utilizarea capacității rezultată a înregistrat o scădere globală de 13% între 2007 și PAR, atingând o capacitate de utilizare de 81% în cursul PAR. Datele sunt detaliate în continuare:

Tabelul 6 |

Capacitatea de producție și utilizarea capacității |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Volum (unități) |

Capacitate de producție | 14 785 000 | 15 804 000 | 15 660 000 | 15 118 000 |

Indice (2007=100) | 100 | 107 | 106 | 102 |

Utilizarea capacității | 93% | 86% | 82% | 81% |

Indice (2007=100) | 100 | 92 | 87 | 87 |

101. Volumul vânzărilor

102. Volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți a scăzut cu 13% între 2007 și PAR. Această evoluție este în conformitate cu tendința generală de scădere a consumului pe piața Uniunii. Datele sunt detaliate în continuare:

Tabelul 7 |

Vânzări către clienți independenți |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Volum (unități) | 12 838 638 | 12 441 446 | 11 604 072 | 11 134 061 |

Indice (2007=100) | 100 | 97 | 90 | 87 |

103. Cota de piață

104. Cota de piață deținută de industria din Uniune a fluctuat ușor între 2007 și PAR. În general, a existat o scădere de 1,3 puncte procentuale în cursul perioadei examinate. Datele sunt detaliate în continuare:

Tabelul 8 |

Cota de piață a Uniunii |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Cota de piață a Uniunii | 56,0% | 55,4% | 56,4% | 54,7% |

Indice (2007=100) | 100 | 99 | 101 | 98 |

105. Ocuparea forței de muncă și productivitatea

106. Ocuparea forței de muncă a scăzut cu 9% în cursul perioadei examinate, de la 14 925 de angajați în 2007 la 13 646 de angajați în cursul PAR.

107. Productivitatea a crescut ușor în 2008, în comparație cu 2007, dar a scăzut în continuare. În ansamblu, productivitatea a scăzut ușor, cu 3%, în cursul perioadei examinate. Datele sunt detaliate în continuare:

Tabelul 9 |

Totalul ocupării forței de muncă și al productivității în UE |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Număr de angajați | 14 925 | 14 197 | 14 147 | 13 646 |

Indice (2007=100) | 100 | 95 | 95 | 91 |

Productivitate (unități/an) | 926 | 954 | 903 | 899 |

Indice (2007=100) | 100 | 103 | 98 | 97 |

108. Creșterea

109. În ansamblu, ar trebui să se menționeze faptul că, cota de piață a producătorilor din Uniune a scăzut ușor cu 1,3 puncte procentuale, în timp ce consumul a scăzut cu 11%, ceea ce arată clar că aceștia nu au fost în măsură să se dezvolte.

110. Amploarea marjei de dumping

111. Dumpingul practicat de RPC a continuat în cursul PAR. Astfel cum se explică în considerentul 34, calcularea dumpingului se bazează pe prețurile medii furnizate de Eurostat, datorită nivelului scăzut al cooperării din partea exportatorilor chinezi. După cum s-a precizat în considerentul 35, prețurile medii furnizate de Eurostat conțin informații limitate privind gama de produse care are o importanță semnificativă în ceea ce privește calcularea marjei de dumping; Cu toate acestea, având în vedere capacitățile neutilizate din RPC, impactul asupra industriei din Uniune al marjelor de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.

112. Redresarea în urma unor practici de dumping anterioare

113. S-a analizat dacă industria din Uniune s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare. S-a concluzionat că redresarea estimată a industriei din Uniune în urma efectelor practicilor de dumping anterioare nu s-a produs la nivelul anticipat, astfel cum indică, în special, rentabilitatea scăzută persistentă și scăderea ratei de utilizare a capacității.

114. Indicatori microeconomici

115. Stocuri

116. Un producător nu fost în măsură să furnizeze date consistente privind stocurile pentru perioada examinată, din cauza structurii sale interne actuale. Prin urmare, a fost necesară excluderea datelor privind acest producător din analiza stocurilor pentru perioada examinată.

117. Stocurile de biciclete au crescut cu 24 % în perioada analizată, de la 880 935 de unități în 2007 la 1 091 516 de unități în cursul PAR. Datele sunt detaliate în continuare:

Tabelul 10 |

Stocuri |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Volum (unități) |

Stocuri finale | 880 935 | 1 132 612 | 818 276 | 1 091 516 |

Indice (2007=100) | 100 | 129 | 93 | 124 |

118. Prețurile de vânzare și costurile

119. Prețul de vânzare mediu franco fabrică al industriei din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a urmat o tendință ușor crescătoare pe parcursul perioadei examinate. În ansamblu, industria din Uniune și-a crescut prețurile cu 9% între 2007 și PAR, în conformitate cu creșterea costului de producție astfel cum se explică la considerentul 79 .

Tabelul 11 |

Prețul unitar pe piața Uniunii |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Prețul unitar al vânzărilor din Uniune (EUR/unitate) | 163 | 170 | 176 | 178 |

Indice (2007=100) | 100 | 104 | 108 | 109 |

120. Costul de producție a fost calculat stabilind media ponderată a costurilor de producție a tuturor tipurilor de produs similar fabricate de producătorii din eșantion.

121. Pe toată durata perioadei examinate, costul de producție a crescut cu 9%. Această creștere se datorează, în principal, schimbării în gama de produse. Datele sunt detaliate în continuare:

Tabelul 12 |

Costul unitar de producție |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Cost unitar de producție (EUR/unitate) | 165 | 169 | 180 | 180 |

Indice (2007=100) | 100 | 102 | 109 | 109 |

122. După prezentarea de informații, una din părți a susținut că creșterea costului de producție a avut loc pe fondul unor reduceri semnificative ale costurilor anumitor materii prime, și anume oțel și aluminiu, ceea ce ar sugera că prejudiciul suferit a fost autoprovocat. Cu toate acestea, această afirmație nu a fost susținută prin elemente de probă suficiente. Într-adevăr, partea a furnizat doar date care arată, în termeni foarte generali, evoluția prețului aluminiului și oțelului în perioada examinată, dar nu a arătat în ce măsură aceste evoluții ar fi avut un impact asupra costului global de producție a bicicletelor. În plus, acest argument a fost invocat doar după prezentarea informațiilor, cu alte cuvinte, într-un stadiu avansat al procedurii și, prin urmare, nu a mai putut fi verificat. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.

123. Rentabilitatea

124. Rentabilitatea globală a producătorilor din eșantion, în ceea ce privește produsul în cauză în cursul primului an din perioada examinată, a fost negativă (-1,7%). În 2008, producătorii din Uniune au devenit profitabili. Cu toate acestea, în 2009 și în cursul PAR, industria a înregistrat pierderi din nou.

125. Tendința de mai sus indică faptul că industria este într-o situație fragilă în comparație cu ancheta anterioară, atunci când rentabilitatea industriei din Uniune a fost de 3,6% în cursul PAR.

Tabelul 13 |

Rentabilitatea |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Rentabilitatea vânzărilor în Uniune | -1,7% | 0,6% | -2,2% | -1,1% |

Indice (2007=100) | -100 | 33 | - 129 | - 68 |

126. După prezentarea de informații, s-a afirmat, fără a furniza, cu toate acestea, niciun document justificativ, că industria din Uniune nu a reușit să-și îmbunătățească eficiența și performanța. Dimpotrivă, ancheta a arătat că industria din Uniune a depus eforturi evidente pentru a se adapta presiunii exercitate de prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping prin delocalizarea instalațiilor de producție în interiorul Uniunii și, prin urmare, pentru a crește eficiența costurilor, astfel cum se menționează în considerentul 85 de mai jos. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.

127. Randamentul investițiilor

128. Investițiile din sectorul produsului în cauză au scăzut semnificativ în perioada examinată, de la 21 491 000 EUR în 2007 la 11 738 000 EUR în cursul PAR. Acest fapt poate avea ca explicație în mare parte criza economică care a început în 2008 și care a atins punctul culminant în cursul PAR, când accesul la capitalul nou a fost chiar mai dificil, iar previziunile vânzărilor erau pesimiste.

129. Ar trebui remarcat faptul că o parte considerabilă din investiții au fost făcute pentru a crește eficiența procesului de fabricație și pentru a ține pasul cu cele mai recente tehnologii. În acest proces, o parte a capacității de producție a fost transferată din țări din Europa de Vest către țări din Europa de Est, extinzând baza de producție în aproape toate statele membre și demonstrând vitalitatea industriei din Uniune și eforturile de a rămâne competitivă.

Tabelul 14 |

Investițiile și randamentul investițiilor |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Investiții (în mii EUR) | 21 491 | 21 743 | 10 701 | 11 738 |

Indice (2007=100) | 100 | 101 | 50 | 55 |

Randamentul investițiilor | -16% | 5% | -20% | -10% |

130. Un producător nu a fost în măsură să furnizeze informații consistente privind producția netă a activelor fixe pentru perioada considerată pentru calculul randamentului investițiilor, datorită structurii sale interne. Prin urmare, datele privind acest producător a trebuit să fie excluse din analiza privind randamentul investițiilor pentru perioada examinată.

131. Randamentul investițiilor a urmat evoluția rentabilității. În 2007, producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion au înregistrat un randament negativ al investițiilor de -16%, care a crescut ușor pentru a ajunge la -10% în cursul PAR.

132. Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

133. Din cauza structurii sale, un producător nu a fost în măsură să furnizeze informații coerente privind fluxul de numerar pentru perioada examinată, ceea ce a făcut imposibilă estimarea fluxului de numerar doar pentru o parte din biciclete, în cadrul activității sale totale. Prin urmare, datele privind acest producător a trebuit să fie excluse din analiza fluxului de numerar pentru perioada examinată.

134. Fluxul de numerar, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a rămas pozitiv pe parcursul perioadei examinate. Cu toate acestea, între 2007 și PAR, a scăzut cu aproximativ 33%. Datele sunt detaliate în continuare:

Tabelul 15 |

Fluxul de numerar |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Fluxul de numerar (mii de euro) | 19 981 | 20 767 | 19 261 | 13 350 |

Indice (2007=100) | 100 | 104 | 96 | 67 |

135. Producătorii din eșantion mobilizează capitaluri pe plan intern, atunci când fac parte dintr-un grup, sau prin împrumuturi bancare. În alte cazuri, fluxul de numerar generat de societate este utilizat ca sursă de finanțare. Niciunul dintre producătorii din eșantion nu a întâmpinat dificultăți majore în mobilizarea capitalului.

136. Salarii

137. Pe parcursul perioadei examinate, cheltuielile salariale pe angajat au crescut cu 11%. Aceasta reflectă o reorientare a producției către produse mai sofisticate.

Tabelul 16 |

Salarii |

2007 | 2008 | 2009 | PAR |

Cheltuieli salariale pe lucrător (EUR) | 20 239 | 20 880 | 22 499 | 22 541 |

Indice (2007=100) | 100 | 103 | 111 | 111 |

138. După prezentarea de informații, s-a afirmat că cheltuielile salariale pe lucrător se aflau în creștere, în timp ce, cererea a scăzut, ceea ce ar indica faptul că prejudiciul a fost autoprovocat. Într-adevăr, astfel cum se arată în tabelul de mai sus, costurile salariale pe angajat au crescut cu 11% în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 70, numărul de angajați a scăzut cu 9%. În consecință, cheltuielile salariale totale au crescut doar cu 2%. Prin urmare, impactul global asupra rentabilității industriei din Uniune s-a dovedit a fi foarte redus.

139. CONCLUZIE PRIVIND PREJUDICIUL

140. Măsurile antidumping existente au avut în mod evident un efect asupra situației industriei din Uniune. Într-adevăr, aceasta a reușit, într-o oarecare măsură, să beneficieze de măsurile existente menținând o cotă de piață stabilă. Cu toate acestea, producția din Uniune a scăzut, iar marja de profit s-a menținut insuficientă. Presiunea exercitată de importurile care fac obiectului unui dumping, atât în ceea ce privește prețurile, cât și volumul, a subminat orice perspectivă de creștere și de profituri suplimentare.

141. Astfel cum se indică în considerentul 53, volumele importurilor din RPC au scăzut între 2007 și PAR. Cu toate acestea, cea mai importantă scădere a volumului importurilor a fost înregistrată între 2008 și 2009, când prețurile de import din RPC au crescut semnificativ. Cu toate acestea, astfel cum ancheta a indicat și cum s-a explicat în considerentul 58, această creștere a prețului nu a fost suficientă pentru a permite industriei să își amelioreze situația. Într-adevăr, importurile din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu 53%.

142. Industria este clar într-o situație fragilă, având în vedere faptul că înregistrează pierderi. Aproape toți indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a producătorilor din Uniune, precum rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar s-au deteriorat în cursul perioadei examinate. În consecință, nu se poate concluziona că situația industriei din Uniune este sigură. În plus, această situație ar fi putut fi agravată, în mod suplimentar, de presiunea importurilor care ar putea eluda măsurile.

143. Pe această bază, se concluzionează că industria din Uniune, în ansamblul său, rămâne într-o situație economică vulnerabilă și că a continuat să înregistreze un prejudiciu material, în sensul articolului 3 din regulamentul de bază.

144. IMPACTUL IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING șI ALțI FACTORI

145. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping

146. În paralel cu scăderea consumului în Uniune, cota de piață a importurilor chinezești a scăzut ușor de la 4,4% la 3,1% (a se vedea considerentul 53 . După cum se menționează în considerentul 58 de mai sus, pe baza unui calcul care exclude taxa antidumping, importurile chinezești au subcotat prețurile industriei din Uniune cu 53% pe parcursul PAR. Se amintește că nivelul taxei este de 48,5%. În consecință, nivelul subcotării demonstrează, pe de o parte, eficacitatea taxelor în vigoare, iar, pe de altă parte, necesitatea continuării măsurilor. Această concluzie este consolidată de faptul că subcotarea constatată a fost la același nivel ca în ultima anchetă de reexaminare. Prin urmare, efectul prejudiciabil al prețului importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC asupra industriei din Uniune a rămas semnificativ și, astfel cum s-a explicat anterior în considerentul 58, acesta este susceptibil de a continua.

147. Impactul crizei economice

148. Datorită condițiilor economice negative observate în cursul PAR, consumul de biciclete a scăzut. Producția și ocuparea forței de muncă au scăzut, de asemenea, urmând tendința consumului. Având în vedere faptul că industriei bicicletelor nu are costuri fixe ridicate, scăderea producției nu a avut un impact asupra rentabilității industriei bicicletelor din Uniune.

149. După prezentarea de informații, s-a afirmat că industria din Uniune a creat capacitate de producție suplimentară, în timp ce consumul în Uniune se afla în scădere, ceea ce a avut un impact negativ asupra situației industriei din Uniune. Prezenta declarație este în contradicție cu evoluția consumului și a capacităților, astfel cum a fost descrisă în considerentele 52 și 67 de mai sus. Într-adevăr, consumul a scăzut în special între 2008 și 2009, în timp ce capacitatea de producție crescuse deja cu un an înainte, și anume în 2007 și 2008. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

150. Importurile din alte țări

151. Astfel cum se explică în considerentul 59, volumul importurilor din alte țări terțe a scăzut cu 6%, în conformitate cu evoluția consumului. Cota de piață a importurilor provenind din alte țări a crescut de la 40% în 2007 la 42% în cursul PAR. Prețul lor mediu de import a avut o tendință de creștere de 6% între 2007 și PAR. Principalele țări din care produsul în cauză a fost importat au fost Taiwan, Thailanda și Sri Lanka.

152. Cota de piață a importurilor provenite din Taiwan a crescut ușor în cursul perioadei examinate (de la 14% la 15%). Cu toate acestea, informațiile disponibile indică faptul că, astfel cum se explică în considerentul 60, importurile din Taiwan concurează în condiții echitabile cu bicicletele produse în Uniune.

153. Cota de piață a importurilor provenite din Thailanda a rămas constantă de-a lungul perioadei examinate. Astfel cum s-a explicat în considerentul 61, informațiile disponibile indică faptul că, în cursul perioadei de anchetă, aceste importuri au fost vândute la prețuri competitive cu bicicletele similare fabricate în Uniune.

154. Importurile originare din Sri Lanka au crescut cu 92% în perioada examinată. Cota lor de piață a fost de 5% în cursul PAR. Cu toate acestea, astfel cum se explică în considerentul 62, se presupune că importurile provenite din Sri Lanka includ biciclete de origine chineză.

155. În concluzie, printre cei mai mari exportatori de biciclete către Uniune, importurile din Taiwan și Thailanda nu ar fi putut să aibă un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, în principal, din cauza nivelurilor prețurilor lor (similare sau chiar mai mari decât prețurile industriei Uniunii). Pe de altă parte, nu se poate exclude faptul că importurile declarate ca fiind originare din Sri Lanka contribuie la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.

156. Eludarea

157. S-a afirmat și s-a susținut cu elemente de probă că exportatorii chinezi eludează în mod continuu măsurile prin importuri care tranzitează mai multe țări, iar aceste importuri aduc prejudicii industriei din Uniune. Luând în considerare elementele de probă privind eludarea descoperite de către Oficiul European de Luptă Antifraudă (denumit în continuare „OLAF”) în trecut, mai precis în ceea ce privește importurile via Filipine, nu se poate exclude posibilitatea ca acest comportament ilegal continuă să fie prezent pe piață și că acesta cauzează un prejudiciu pentru industria din Uniune.

E. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

158. OBSERVAțII PRELIMINARE

159. Așa cum este descris în considerentele 66 până la 91, instituirea de măsuri antidumping a permis industriei din Uniune să se redreseze în urma prejudiciului suferit, dar numai într-o anumită măsură. Pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune s-a dovedit a fi într-o situație fragilă și vulnerabilă, fiind încă expusă efectelor prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC.

160. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țările în cauză au fost evaluate pentru a stabili dacă există probabilitatea continuării prejudiciului.

161. VOLUMELE EXPORTURILOR CHINEZE

162. După cum s-a menționat în considerentul 40, industria de biciclete chinezești este orientată către export. Bicicletele chinezești sunt prezente pe principalele piețe din lumea întreagă, în special în Statele Unite și în Japonia, unde acestea au o poziție dominantă. Astfel cum s-a menționat într-o anchetă anterioară[15], la sfârșitul anilor nouăzeci, după ce au dispărut timp de doi ani de pe piața americană în urma instituirii taxelor antidumping, producătorii-exportatori chinezi au reușit să își crească semnificativ prezența pe această piață după o perioadă foarte scurtă de timp. În 2009, 14 055 000 de biciclete chinezești au fost exportate către SUA, al cărei consum total de biciclete se ridica la 14 888 000 de unități.

163. Această situație arată că producătorii chinezi sunt în măsură să exporte și să pătrundă pe noi piețe în mod rapid și să mențină o poziție dominantă pentru o perioadă lungă de timp.

164. După prezentarea de informații, una din părți a afirmat că, în eventualitatea expirării măsurilor, nu se va înregistra o creștere substanțială a importurilor de biciclete chinezești, deoarece exportatorii chinezi au întâmpinat dificultăți privind respectarea standardelor de siguranță europene aplicabile bicicletelor (EN 14764, EN 14765, EN 14766 și EN 14781). Cu toate acestea, această afirmație nu a fost susținută prin niciun document justificativ. Dimpotrivă, ancheta a arătat că un procent semnificativ de biciclete și de părți de biciclete care respectă normele de siguranță necesare sunt deja importate din RPC. Nu există, prin urmare, niciun motiv pentru a considera că producătorii chinezi nu sunt în măsură să respecte standardele de siguranță în vigoare pentru biciclete. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

165. CAPACITATEA NEUTILIZATă PE PIAțA RPC

166. Astfel cum este descris în considerentul 41, datele colectate în cursul anchetei arată că există o capacitate importantă neutilizată disponibilă în RPC. Există indicații clare care duc la concluzia că o mare parte a acestei capacități neutilizate ar putea fi folosită pentru a spori exporturile către Uniune, în absența măsurilor antidumping. Acest fapt este confirmat, în special, de faptul că nu există indicații că piețele țărilor terțe sau piața internă chineză ar putea absorbi orice producție suplimentară din RPC.

167. În plus, după prezentarea de informații, s-a afirmat că creșterea costurilor cu forța de muncă în China ar limita în mod drastic creșterea capacității de producție a Chinei. În această privință, este necesar să se remarce faptul că, astfel cum s-a menționat în considerentul 26, nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte scăzut, iar cifrele referitoare la costul forței de muncă și capacitate în RPC nu au fost furnizate. În plus, partea în cauză nu a furnizat niciun element de probă în sprijinul afirmației sale. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.

168. AFIRMAțII PRIVIND ELUDAREA

169. Astfel cum se explică în considerentul 105, s-a afirmat și s-a susținut cu elemente de probă că exportatorii chinezi eludează în mod continuu măsurile prin importuri care tranzitează mai multe țări. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de către OLAF în cazul privind Filipine. Acest tip de comportament indică interesul deosebit manifestat de exportatorii chinezi pentru atrăgătoarea piață a Uniunii.

170. CONCLUZIE

171. Industria din Uniune a suferit de pe urma efectelor importurilor din China care fac obiectul unui dumping pe parcursul mai multor ani și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică precară.

172. Așa cum se arată mai sus, industria din Uniune s-a redresat în urma practicilor chinezești de dumping datorită măsurilor antidumping în vigoare. Totuși, în cursul PAR, aceasta s-a regăsit într-o situație economică dificilă. În acest context, expunerea industriei din Uniune la volume crescute de importuri la prețuri mici care fac obiectul unui dumping din țara în cauză ar putea avea ca rezultat o continuă deteriorare a vânzărilor, a cotei de piață, a prețurilor de vânzare, precum și o deteriorare a situației financiare a acesteia.

173. În plus, după cum se afirmă în considerentul 58 de mai sus, s-a constatat că faptul că prețul de vânzare al producătorilor chinezi a subcotat prețurile industriei din Uniune în medie cu 53% pare să indice că, în absența măsurilor, este probabil ca producătorii-exportatori chinezi să exporte produsul în cauză către piața Uniunii la prețuri considerabil mai mici decât cele ale industriei din Uniune.

174. Având în vedere concluziile trase în cursul anchetei, și anume capacitatea neutilizată în RPC, orientarea către export a industriei chineze și comportamentul anterior al exportatorilor chinezi pe piețele străine, orice abrogare a măsurilor ar indica o probabilitate a continuării prejudiciului.

175. În cele din urmă, astfel cum s-a menționat în considerentele 105 și 113, eludarea întărește concluzia privind probabilitatea continuării prejudiciului. Aceasta constituie dovada clară că piața europeană continuă să fie o piață atractivă pentru producătorii chinezi care, în absența măsurilor antidumping, ar direcționa probabil volume mai mari de exporturi către Uniune.

F. INTERESUL UNIUNII

176. INTRODUCERE

177. În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziei privind dumpingul prejudiciabil, poate fi concluzionat în mod clar că nu este în interesul Uniunii să mențină măsurile antidumping împotriva importurilor din RPC.

178. Este necesar să se amintească faptul că s-a considerat, în anchetele anterioare, că adoptarea de măsuri nu era împotriva intereselor Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.

179. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

180. INTERESUL INDUSTRIEI DIN UNIUNE

181. Industria de biciclete din Uniune a dovedit că este viabilă și competitivă în condiții echitabile de piață. Cu toate acestea, ancheta a arătat faptul că industria comunitară se află încă într-o situație precară, cu un rezultat apropiat de pragul de rentabilitate financiară. Prin urmare, ar trebui menținute condițiile de concurență efectivă pe piața Uniunii.

182. Mai mult, având în vedere faptul că industria din Uniune elaborează, într-o mare măsură, modele noi de biciclete, aceasta ar putea beneficia pe deplin de această evoluție, în ceea ce privește volumele și prețurile de vânzare, în cazul în care presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping ar fi ținută sub control de către măsuri.

183. Se consideră că menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune care, ulterior, ar trebui să poată menține și eventual să crească volumului vânzărilor și, probabil, prețurile de vânzare, generând astfel nivelul de randament necesar care să-i permită să continue să investească în noile tehnologii.

184. Pe de altă parte, în cazul în care măsurile privind importurile din China ar expira, este posibil să aibă loc alte distorsiuni comerciale, care ar duce în mod inevitabil la un impas în procesul de redresare a industriei Uniunii. Având în vedere capacitățile de producție neutilizate ale RPC și comportamentul anterior al exportatorilor chinezi pe piețele externe, este clar că, în cazul în care măsurile ar expira, ar fi foarte dificil, dacă nu chiar imposibil, pentru industria Uniunii să se redreseze și chiar să-și mențină poziția. Altfel, situația prejudiciabilă a industriei din Uniune este probabil să se deterioreze în continuare, ceea ce va conduce la o reducere suplimentară a capacității de producție în Uniune și la închiderea mai multor societăți producătoare. Prin urmare, se concluzionează că măsurile antidumping sunt în interesul industriei comunitare.

185. Având în vedere concluziile privind situația industriei din Uniune stabilite în considerentele 93 până la 96 de mai sus și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea continuării prejudiciului, după cum s-a explicat în considerentele 106 până la 117, se poate considera, de asemenea, că ar fi probabil ca industria din Uniune să sufere o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea taxelor antidumping.

186. INTERESUL UTILIZATORILOR

187. Prezenta anchetă beneficiază de sprijinul Federației Cicliștilor Europeni (denumită în continuare „ECF”), o federație care acoperă toate asociațiile naționale de cicliști din Europa.

188. ECF susține că Europa este cea mai importantă piață pentru produsele pentru ciclism moderne la standarde ridicate de calitate și siguranță și că un aflux de produse provenite din RPC ar conduce la scăderea acestor standarde. În plus, ECF afirmă că industria de biciclete are un potențial de creștere uriaș în cadrul economiei Uniunii, care ar fi pus în pericol în cazul în care taxele antidumping ar expira.

189. Se reamintește faptul că ancheta anterioară a concluzionat că impactul instituirii măsurilor nu ar fi semnificativ pentru utilizatori. Cu toate că măsurile există, importatorii/utilizatorii din Uniune au avut posibilitatea de a continua să se aprovizioneze, printre altele, din RPC. Nimic nu indică faptul că ar fi întâmpinat dificultăți în găsirea altor furnizori. Se concluzionează, prin urmare, că este puțin probabil ca menținerea măsurilor antidumping să aibă un impact semnificativ asupra utilizatorilor din Uniune.

190. INTERESUL FURNIZORILOR

191. Asociația producătorilor de componente pentru biciclete (denumită în continuare „COLIPED”) s-a făcut cunoscută în cursul anchetei. COLIPED a susținut că în Uniune există aproximativ 300 de fabrici care furnizează componente producătorilor de biciclete care angajează aproximativ 7 300 de persoane și că supraviețuirea lor depinde inevitabil de menținerea producției de biciclete în Europa. În acest sens, s-a constatat că, în absența unor măsuri, și alți producători comunitari de biciclete ar trebui să-și înceteze activitatea, ceea ce ar avea consecințe negative asupra industriei de părți de biciclete din Uniune și ar amenința ocuparea forței de muncă în cadrul acestor furnizori. Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea măsurilor antidumping ar fi în interesul furnizorilor.

192. INTERESUL IMPORTATORILOR

193. Un singur răspuns la chestionar a fost primit din partea importatorilor independenți cu privire la importurile din RPC, dar acest chestionar a fost incomplet deoarece întreprinderea se pregătea să-și înceteze operațiunile sale din motive nedivulgate.

194. În primul rând, ar trebui precizat că, având în vedere nivelul redus de cooperare a importatorilor, a fost imposibil să se evalueze pe deplin posibilele efecte ale instituirii sau neinstituirii măsurilor. De asemenea, ar trebui reamintit faptul că obiectivul măsurilor antidumping nu este de a împiedica importurile, ci de a restabili condițiile de concurență echitabilă și de a garanta că importurile nu sunt efectuate la prețuri prejudiciabile de dumping. În măsura în care importurile la prețuri corecte vor fi încă admise pe piața Uniunii și importurile din țări terțe vor continua, de asemenea, este posibil ca activitatea tradițională a importatorilor să nu fie afectată semnificativ. De asemenea, este clar că producătorii din Uniune dispun de capacități suficiente pentru a face față unei eventuale creșteri a cererii de biciclete. În plus, astfel cum se arată în tabelul de la considerentul 59, importurile din celelalte țări terțe arată că acestea din urmă dispun de capacități de producție considerabile. Prin urmare, este foarte puțin probabil să se producă o penurie de biciclete.

195. Deoarece importurile la prețuri corecte vor fi întotdeauna admise pe piața Uniunii, este probabil ca activitatea tradițională a importatorilor să se desfășoare în continuare, chiar și în cazul menținerii măsurilor împotriva importurilor care fac obiectul dumpingului originare din RPC. Nivelul scăzut de cooperare al importatorilor independenți și faptul că, după instituirea măsurilor privind importurile din RPC, ancheta nu a putut obține nicio dovadă a faptului că importatorii s-au confruntat cu probleme deosebite, consolidează această concluzie.

196. CONCLUZIE

197. Menținerea măsurilor privind importurile de biciclete originare din RPC ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune, al consumatorilor și al furnizorilor de componente pentru biciclete. Aceasta va permite industriei Uniunii să se dezvolte și să-și îmbunătățească situația în condiții de concurență loială. În plus, aceste măsuri nu vor afecta semnificativ importatorii, deoarece pe piață vor continua să fie disponibile biciclete la preț corect. Pe de altă parte, în cazul în care nu vor fi instituite măsuri, producătorii din Uniune de biciclete și-ar putea încheia activitatea, ceea ce ar amenința, de asemenea, existența Uniunii furnizorilor de componente pentru biciclete.

198. Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că nu există niciun motiv întemeiat de a nu institui taxe antidumping aplicabile importurilor de biciclete originare din RPC.

G. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE

199. Ținând seama de cele menționate anterior, măsurile antidumping privind bicicletele trebuie să fie menținute. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, extinderea măsurilor în urma unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire se aplică, în mod normal, pentru 5 ani, dacă nu există motive sau circumstanțe specifice care fac necesară o perioadă mai scurtă.

200. În acest context, trebuie remarcat faptul că prezenta procedură este caracterizată de împrejurările particulare menționate în considerentele 1 și 48, care trebuie avute în vedere, de asemenea, în mod adecvat în ceea ce privește durata măsurilor antidumping. În fond, industria din Uniune beneficiază de un set de măsuri atipice care combină taxe ad valorem pentru biciclete finite cu un regim de scutire care permite acestei industrii să utilizeze componente chinezești pentru biciclete scutite de taxe împotriva eludării, cu condiția îndeplinirii anumitor condiții specifice.

201. Actuala reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor a confirmat complexitatea sectorului bicicletelor și strânsa interconexiune a acestuia cu sectorul componentelor pentru biciclete. Aceasta a arătat că industria bicicletelor din Uniune utilizează într-o mare măsură, astfel cum se arată în considerentul 1, regimul de scutire aplicabil importurilor de părți de biciclete. Prin urmare, este important ca funcționarea măsurilor să fie reexaminată în mod sistematic. Din aceste motive, s-a examinat dacă măsurile ar trebui să fie limitate la 3 ani.

202. După prezentarea de informații, mai mulți producători din Uniune și asociațiile acestora au susținut că măsurile ar trebui să fie prelungite pentru o perioadă de 5 ani. Părțile au susținut, în principal, că producătorii de biciclete erau dispuși să investească în producția de componente pentru biciclete pentru a-și reduce dependența față de importurile de componente chinezești pentru biciclete, dar o perioadă de 3 ani nu este suficientă pentru a obține un randament pozitiv la astfel de investiții.

203. În această privință, argumentul că mai multe părți au investit sau intenționează să investească în sectorul bicicletelor sau al componentelor de biciclete nu este relevant pentru a evalua necesitatea și durata unor măsuri antidumping în cadrul unei proceduri de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Într-adevăr, aceasta din urmă poate fi bazată doar pe stabilirea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a dumpingului, în cazul în care măsurile ar expira.

204. Astfel cum s-a explicat în considerentul 137 de mai sus, se reamintește faptul că, din momentul instituirii inițiale a măsurilor în 1993 și al extinderii lor la componentele pentru biciclete în 1997, situația producției de biciclete din Uniune s-a modificat semnificativ, având în vedere faptul că au fost acordate mai mult de 250 de derogări. În plus, măsurile privind bicicletele sunt direct legate de măsurile extinse la piesele componente pentru biciclete și de regimul de scutiri creat. Având în vedere cele de mai sus, concluzia conform căreia măsurile instituite ar justifica o reexaminare, astfel cum s-a stabilit anterior în considerentul 138, se aplică în continuare. În această privință, Consiliul ia act de faptul că Comisia are posibilitatea să inițieze din oficiu o reexaminare intermediară a dumpingului, a prejudiciului, precum și a aspectelor legate de regimul de scutire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

205. Din aceste motive și având în vedere faptul că durata măsurilor face, în orice caz, parte din orice reexaminare, este prematur să se evalueze, în cadrul prezentei proceduri de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, dacă există motive sau circumstanțe specifice care necesită o perioadă de timp diferită de durata normală de 5 ani, astfel cum prevede articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. . Se consideră, prin urmare, că măsurile ar trebui să fie prelungite pentru o perioadă de 5 ani. Această dispoziție nu exclude posibilitatea unei revizuiri a duratei măsurilor antidumping actuale, după caz, în cadrul unei reexaminări intermediare complete ulterioare, în funcție de concluziile stabilite.

H. DISPOZIȚII FINALE

206. Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, dacă a fost necesar.

Pe baza celor menționate anterior rezultă că taxele antidumping trebuie menținute pentru o perioadă de 5 ani.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

207. Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de biciclete și similare (inclusiv tricicluri cu cutie de transport mărfuri, însă exclusiv velocipede cu o singură roată), fără motor, încadrate în prezent la codurile NC ex 8712 00 10 (cod TARIC 8712 00 10 90), 8712 00 30 și ex 8712 00 80 (cod TARIC 8712 00 80 90) și originare din Republica Populară Chineză.

208. Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) este de 48,5%.

209. În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene . Prezentul regulament este în vigoare pentru o perioadă de 5 ani.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Consiliu,

Preşedintele

[1] JO L 228, 9.9.1993, p. 1

[2] JO L 16, 18.1.1997, p. 55

[3] JO L 175, 14.7.2000, p. 39

[4] JO L 183, 14.7.2005, p. 1

[5] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

[6] JO L 228, 9.9.1993, p. 1

[7] JO L 16, 18.1.1997, p. 55

[8] JO L 17, 21.2.1997, p. 17

[9] JO L 175, 14.7.2000, p. 39

[10] JO L 183, 14.7.2005, p. 1

[11] JO C 188, 13.7.2010, p. 5.

[12] JO L 183, 14.7.2005, p. 20

[13] JO L 183, 14.7.2005, p. 19

[14] JO L 183, 14.7.2005, p. 30

[15] JO L 175, 14.7.2000, p. 49