ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

având în vedere raportul intitulat „Europe in the World – The future of the European financial architecture for development” (Europa în lume – Viitorul arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare) (7), elaborat de Grupul la nivel înalt al specialiștilor pentru arhitectura financiară europeană pentru dezvoltare,
—

având în vedere studiul din august 2017 comandat de Comisie intitulat „Study for the strategy for a non-toxic environment of the 7th Environment Action Programme” („Studiu pentru strategia pentru un mediu netoxic în cadrul celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu”) (33),
—

având în vedere documentul consultativ din 14 aprilie 2020 al Consiliului pentru Stabilitate Financiară „Addressing the regulatory, supervisory and oversight challenges raised by «global stablecoin» arrangements” (Abordarea provocărilor în materie de reglementare, supraveghere și control reprezentate de mecanismele în domeniul criptomonedelor stabile mondiale),
—

având în vedere recomandările comune ale organizațiilor societății civile intitulate „From blueprint to footprint: Safeguarding media freedom and pluralism through the European Rule of Law Mechanism” (despre salvarea libertății și pluralității media printr-un Mecanism european pentru statul de drept) din aprilie 2020,
13.

ia act de beneficiile esențiale aduse climei de păduri și de sectorul forestier; reiterează necesitatea de a promova aspectele de mediu, economice și sociale ale pădurilor și ale gestionării acestora în mod echilibrat, consolidând, în același timp, beneficiile globale aduse climei de păduri și de lanțul valoric forestier, și anume sechestrarea sporită de CO 2 și stocarea carbonului în produsele lemnoase și înlocuirea materialelor; subliniază necesitatea de a menține, de a promova în continuare și de a mări, acolo unde este posibil, sechestrarea de CO 2 în păduri la un nivel care să permită gestionarea durabilă a tuturor funcțiilor pădurii, stocarea carbonului in situ, inclusiv în zonele agroforestiere, în lemnul mort și în solul forestier, precum și în produse din lemn, printr-o GDP activă; observă că pădurile absorb peste 10 % din emisiile de gaze cu efect de seră ale UE; subliniază că este necesar să se promoveze utilizarea lemnului ca material de construcție durabil, deoarece aceasta ne permite să ne orientăm către o economie mai durabilă; încurajează Comisia să analizeze diferite mecanisme bazate pe piață pentru a stimula înlocuirea combustibililor fosili cu materii prime regenerabile, care oferă beneficii pentru climă; subliniază rolul esențial al materialelor pe bază de lemn pentru înlocuirea alternativelor bazate pe combustibili fosili și a alternativelor cu o amprentă ecologică mai mare în sectoare precum industria construcțiilor, industria textilă, industria chimică și industria ambalajelor și necesitatea de a lua pe deplin în considerare efectele benefice pentru climă și mediu ale acestei înlocuiri semnificative; subliniază, în plus, avantajele încă insuficient exploatate pe care le prezintă înlocuirea produselor de unică folosință, în special a celor din materiale plastice, cu produse sustenabile pe bază de lemn; subliniază că utilizarea circulară a produselor din lemn ar trebui, de asemenea, mărită, pentru a îmbunătăți utilizarea resurselor noastre sustenabile, a promova eficacitatea resurselor, a reduce deșeurile și a prelungi ciclul de viață al carbonului în vederea dezvoltării unei bioeconomii circulare durabile și locale;
—

având în vedere Raportul Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) intitulat „The selection of essential medicines. Report of a WHO Expert Committee [meeting in Geneva from 17 to 21 October 1977] (Selecția medicamentelor esențiale. Raportul unui comitet de experți al OMS [reunit la Geneva, în perioada 17-21 octombrie 1977]) (seria de rapoarte tehnice ale OMS, nr. 165), raportul Secretariatului OMS din 7 decembrie 2001 intitulat „WHO medicines strategy: revised procedure for updating WHO’s Model List of Essential Drugs” (Strategia OMS privind medicamentele: proceduri revizuite pentru actualizarea listei de bază a OMS a medicamentelor esențiale) (EB109/8), raportul OMS din martie 2015 intitulat „Access to new medicines in Europe” (Accesul la medicamente noi în Europa) și Raportul OMS din 9 iulie 2013 intitulat „Priority Medicines for Europe and the World” (Medicamente prioritare pentru Europa și întreaga lume),
N.

întrucât romii sunt discriminați în ceea ce privește accesul la inițiativele de ocupare a forței de muncă, cum ar fi Garanția pentru tineret; întrucât serviciile publice de ocupare a forței de muncă de multe ori nu au capacitatea de a ajunge la romi sau aplică practici de discriminare indirectă; întrucât rata muncii remunerate pentru romii cu vârsta între 20 și 64 de ani este de 43 %, situându-se cu mult sub media UE de 70 % în 2015, iar situația tinerilor este mult mai gravă, 63 % dintre romii cu vârsta de 16-24 ani nefiind încadrați profesional și neurmând niciun program educațional sau de formare (NEET), în comparație cu media UE de 12 %; întrucât rezultatele demonstrează o disparitate de gen semnificativă, 72 % dintre tinerele cu origini rome nefiind încadrate profesional și neurmând niciun program educațional sau de formare, comparativ cu 55 % dintre tinerii romi; întrucât 43 % dintre bărbații romi și 22 % dintre femeile rome sunt încadrate într-o anumită formă de muncă remunerată; întrucât adoptarea Pilonului european al drepturilor sociale a adus în prim-plan dreptul fundamental al fiecărei persoane la muncă și consolidarea drepturilor sociale, ceea ce are un impact pozitiv asupra vieții persoanelor care fac parte din grupuri marginalizate, precum romii; întrucât mulți romi care trăiesc la limita sărăciei extreme sunt obligați prin natura situației să accepte locuri de muncă remunerate cu mult sub salariul minim sau să supraviețuiască din munci informale, cum ar fi colectarea deșeurilor de metale sau a sticlelor de plastic, ceea ce le crește masiv șansele de a fi exploatați;
E.

întrucât Comisia a estimat valoarea investițiilor necesare la nivelul UE pentru a atinge obiectivele climatice actuale pentru 2030 la 240 de miliarde EUR pe an (10), plus sume suplimentare de 130 de miliarde EUR pe an pentru obiectivele de mediu, 192 de miliarde EUR pe an pentru infrastructura socială și 100 de miliarde EUR pe an pentru infrastructura de transport extinsă a Europei; întrucât toate acestea însumează un necesar de investiții de cel puțin 662 de miliarde EUR pe an; întrucât aceste cifre se bazează pe un obiectiv climatic de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) cu 40 % până în 2030; întrucât acum, după ce Parlamentul a convenit asupra unui obiectiv mai ambițios, decalajul în materie de investiții a crescut; întrucât este esențial să se mobilizeze toate fondurile disponibile pentru a reduce decalajul în materie de investiții;
G.

întrucât valoarea financiară este de 3 050 750 EUR pe an, defalcată după cum urmează: 800 000 EUR pe an pentru accesul la resurse, 900 000 EUR pe an pentru punerea în aplicare a politicii sectoriale și 1 350 750 EUR pe an pentru valoarea estimată a taxelor care le revin armatorilor;
P.

întrucât termenele și condițiile de utilizare a platformelor, care nu sunt negociabile, indică adesea atât dreptul aplicabil, cât și instanțele competente din afara Uniunii, ceea ce poate împiedica accesul la justiție; întrucât Regulamentul (UE) nr. 1215/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2012 privind competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială (10) stabilește norme privind competența judiciară; întrucât Regulamentul general privind protecția datelor clarifică dreptul persoanei vizate de a introduce acțiuni în calitate de particular direct împotriva operatorului sau a persoanei împuternicite de operator, indiferent dacă prelucrarea are sau nu loc în Uniune și indiferent dacă operatorul își are sau nu sediul în Uniune; întrucât articolul 79 din Regulamentul general privind protecția datelor prevede că acțiunea se introduce în fața instanțelor din statul membru unde operatorul sau persoana împuternicită de operator are un sediu sau, alternativ, în statul membru în care persoana vizată își are reședința obișnuită;
74.

salută consultarea publică lansată de Comisie cu privire la posibilitatea de a introduce, ca parte a viitorului ALSD, o reglementare ex ante specială pentru a soluționa problemele sistemice care sunt specifice piețelor digitale; subliniază complementaritatea intrinsecă dintre reglementarea pieței interne și politica în domeniul concurenței, așa cum se subliniază în raportul consilierilor speciali ai Comisiei intitulat „Competition policy for the digital era” (Politica în domeniul concurenței pentru era digitală);
—

având în vedere informările și studiile pregătite la cererea Comitetului pentru viitorul științei și tehnologiei (STOA), gestionat de Unitatea de prospectivă științifică din cadrul Serviciului de cercetare al Parlamentului European intitulate „What if algorithms could abide by ethical principles?” („Ce-ar fi dacă algoritmii ar respecta principii etice?”), „Artificial Intelligence ante portas: Legal & ethical reflections” („Inteligența artificială ante portas: reflecții etice și juridice”), „A governance framework for algorithmic accountability and transparency” („Un cadru de guvernanță pentru responsabilitatea și transparența algoritmilor”), „Should we fear artificial intelligence?” („Ar trebui să ne temem de inteligența artificială?”) și „The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives” („Etica inteligenței artificiale: probleme și inițiative”),
—

având în vedere raportul „Freedom in the World” (Libertatea în lume) din 2020 al Freedom House, în care Republica Moldova este evaluată ca fiind „parțial liberă”, precum și raportul său „Nations in Transit” (Națiuni în tranzit) din 2020, în care Republica Moldova este evaluată ca fiind un „regim tranzitoriu sau hibrid”,
—

având în vedere documentul FRA intitulat „Civil society space: views of organisations” („Spațiul societății civile din perspectiva organizațiilor”) și raportul FRA intitulat „Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU” („Provocările cu care se confruntă organizațiile societății civile care activează pentru drepturile omului în UE”),
—

având în vedere actualizarea raportului special al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) intitulat Short assessment of narratives and disinformation around the Covid-19 pandemic (Succintă evaluare a discursurilor și a dezinformării în contextul pandemiei de COVID-19) din 1 aprilie 2020 și 20 mai 2020,
—

având în vedere studiul din mai 2020 privind eficacitatea finanțării mixte, intitulat The use of development funds for de-risking private investment: how effective is it in delivering development results? (Utilizarea fondurilor de dezvoltare în scopul reducerii riscurilor legate de investițiile private: cât de eficace este pentru a obține rezultate în materie de dezvoltare?),
B.

întrucât, potrivit Cedefop, aproximativ două treimi dintre europeni (68 %) consideră că educația profesională din învățământul secundar superior are o imagine pozitivă în țara lor, în timp ce puțin sub un sfert (23 %) afirmă că are o imagine negativă (12);
H.

întrucât, conform rapoartelor Centrului European de Monitorizare a Drogurilor și a Dependenței de Droguri (EMCDDA) și ale Europol, piața drogurilor ilicite din UE, care este din ce în ce mai complexă și are o capacitate din ce în ce mai mare de adaptare și inovare, are o valoare estimată de desfacere cu amănuntul de aproximativ 30 de miliarde EUR pe an, iar traficul de droguri ilicite reprezintă o sursă importantă de venituri pentru grupările de criminalitate organizată și ar putea avea legături cu alte activități ilegale și cu terorismul; întrucât traficul de droguri ilicite devine un factor determinant pentru nivelul din ce în ce mai mare de violență și corupție și poate avea un amplu impact negativ asupra societății; întrucât decesele asociate cu drogurile în Europa par să se mențină la peste 9 000 de victime în fiecare an (15) și întrucât consumul de droguri rămâne o problemă importantă de sănătate publică;
—

având în vedere rapoartele Institutului Australian pentru Politici Strategice (ASPI) intitulate „Uyghurs for sale – «Re-education», forced labour and surveillance beyond Xinjiang” (Uiguri de vânzare – „Reeducare”, muncă forțată și supraveghere în afara Xinjiang) și „Cultural erasure – Tracing the destruction of Uyghur and Islamic spaces in Xinjiang” (Eradicarea culturală – Urmărirea distrugerii uigurilor și a spațiilor islamice în Xinjiang), publicate în 2020, precum și proiectul său privind datele referitoare la Xinjiang,
—

având în vedere Decizia (UE) 2017/652 a Comisiei din 29 martie 2017 privind propunerea de inițiativă cetățenească intitulată „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” (9),
—

având în vedere studiul întocmit pentru Comisie în mai 2020 intitulat „Improving financial security in the context of the Environmental Liability Directive” (Îmbunătățirea garantării financiare în contextul Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător) (21),
—

având în vedere raportul AEM din 8 septembrie 2020, intitulat „Healthy environment, healthy lives: how the environment influences health and well-being in Europe” (Un mediu sănătos, o viață sănătoasă: Influența mediului asupra sănătății și bunăstării în Europa),
—

având în vedere raportul EIGE intitulat „Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States” (Beijing + 25: a cincea evaluare a punerii în aplicare a Platformei de acțiune de la Beijing în statele membre ale UE), publicat la 5 martie 2020,
—

având în vedere declarațiile comune ale comisarului UE pentru gestionarea crizelor, Janez Lenarčič, și ale fostului ministru suedez pentru cooperare pentru dezvoltare internațională, Peter Eriksson, de la 14 februarie 2020 și 24 septembrie 2020, intitulate „UNGA: EU and Sweden joint forces to avoid famine in Yemen” (Adunarea Generală a ONU: UE și Suedia își unesc forțele pentru a evita foametea în Yemen),
—

având în vedere studiul ocazional nr. 247 din septembrie 2020 al grupului operativ al BCE privind criptoactivele, intitulat „Stablecoins: Implications for monetary policy, financial stability, market infrastructure and payments, and banking supervision in the euro area” (Monede stabile: Implicații pentru politica monetară, stabilitatea financiară, infrastructura pieței și plăți, precum și pentru supravegherea bancară în zona euro),
—

având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulat „An overview of shell companies in the European Union” („Prezentare generală a societăților de tip «cutie poștală» din Uniunea Europeană”) (14),
—

având în vedere Declarația politică a Adunării Generale a ONU privind HIV și SIDA: „On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030” (Măsuri pentru accelerarea demersurilor de combatere a HIV și de eradicare a epidemiei de SIDA până în 2030), adoptată la 8 iunie 2016,
—

având în vedere documentul de lucru al Eurofound intitulat „The right to disconnect in the 27 EU Member States” („Dreptul de a se deconecta în cele 27 de state membre ale UE”),
—

având în vedere raportul nr. 3/2015 al AEM din 1 octombrie 2015 intitulat „Marine protected areas in Europe’s seas: An overview and perspective for the future” (Zonele marine protejate din mările Europei: prezentare generală și perspective de viitor),
—

având în vedere dezbaterea din cadrul Comisiei pentru afaceri curente a Congresului Autorităților Locale și Regionale al Consiliului Europei (CALRCE), precum și rapoartele sale ulterioare intitulate „Fact-finding report on the role of local authorities with regard to the situation and rights of LGBTIQ people in Poland” (Raport de informare privind rolul autorităților locale în ceea ce privește situația și drepturile persoanelor LGBTIQ din Polonia” din 27 ianuarie 2021 și „Protecting LGBTIQ people in the context of rising anti-LGBTIQ hate speech and discrimination: The role of local and regional authorities” (Protejarea persoanelor LGBTIQ în contextul discursurilor tot mai frecvente de incitare la ură și al intensificării discriminării împotriva persoanelor LGBTIQ) din 10 februarie 2021,
12.

subliniază că strategiile privind diligența necesară ar trebui să fie aliniate la ODD și la obiectivele de politică ale Uniunii în domeniul drepturilor omului și al mediului, inclusiv la Pactul verde european și la angajamentul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 55 % până în 2030, precum și la politica internațională a Uniunii, în special la Convenția privind diversitatea biologică și la Acordul de la Paris, precum și la obiectivele sale de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 o C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5 o C peste nivelurile preindustriale; solicită Comisiei să elaboreze, cu participarea semnificativă a organismelor, oficiilor și agențiilor relevante ale Uniunii, un set de orientări privind diligența necesară, inclusiv orientări specifice fiecărui sector, cu privire la modul de respectare a instrumentelor juridice obligatorii existente și viitoare ale Uniunii și internaționale și de a fi în conformitate cu cadrele voluntare privind diligența necesară, inclusiv metodologii coerente și indicatori clari de măsurare a impactului și a progresului, în domeniul drepturilor omului, al mediului și al bunei guvernanțe, și reiterează faptul că aceste orientări ar fi utile în special pentru întreprinderile mici și mijlocii;
P.

întrucât conflictul are ca rezultat aproape 7 milioane de refugiați și peste 13 milioane de persoane dependente de ajutor umanitar în Siria, printre care 6 milioane de femei și copii, 6,8 milioane de persoane strămutate intern și 3 milioane de persoane care trăiesc în zone asediate greu accesibile; întrucât că nevoile umanitare au crescut cu o cincime numai în ultimul an, alți 4,5 milioane de sirieni suferă de insecuritate alimentară, în timp ce 90 % din sirieni trăiesc sub pragul sărăciei; întrucât accesul umanitar la toate populațiile care au nevoie de ajutor rămâne vital și 40 % din populația siriană locuiește în zone care nu sunt controlate de guvern; întrucât, pe lângă asistența medicală generală pentru populație, pandemia de COVID-19 a demonstrat că accesul transfrontalier în nord-vestul și nord-estul Siriei rămâne esențial; întrucât iarna și inundațiile ulterioare, care au afectat circa 121 000 de persoane din 304 de tabere de persoane strămutate intern din nord-vestul Siriei, au provocat și mai multă suferință unei populații deja extrem de vulnerabile; întrucât guvernul sirian a continuat să impună restricții severe la furnizarea de ajutor umanitar în zonele controlate de guvern din Siria și în alte zone ale țării;
—

având în vedere articolul intitulat „Evaluating scenarios toward zero plastic pollution” (Evaluarea scenariilor către un nivel zero al poluării cu plastic) din publicația „Science” (23),
—

având în vedere raportul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene intitulat „Severe labour exploitation: workers moving within or into the European Union” (Exploatarea gravă prin muncă: lucrătorii care se deplasează în interiorul UE sau care intră în Uniunea Europeană) din 29 mai 2015.
—

având în vedere Documentul de lucru nr. 26760, din seria documentelor de lucru ale Biroului Național de Cercetare Economică (NBER), elaborat de Ethan Ilzetzki (London School of Economics), Carmen M. Reinhart (Universitatea Harvard) și Kenneth S. Rogoff (Harvard Kennedy School) în februarie 2020 și intitulat „Why is the euro punching below its weight?” (12),
O.

întrucât UE a mobilizat 3,3 miliarde EUR pentru a face față pandemiei de COVID-19 în Balcanii de Vest, inclusiv 38 de milioane EUR sub formă de sprijin imediat pentru sectorul sănătății, 467 de milioane EUR pentru a crește reziliența sistemelor de sănătate și a amortiza impactul socioeconomic, 750 de milioane EUR sub formă de asistență macrofinanciară, 385 de milioane EUR pentru a sprijini și a relansa sectorul privat și 1,7 miliarde EUR sub formă de împrumuturi preferențiale de la Banca Europeană de Investiții;
G.

întrucât în Marea Mediterană se deversează zilnic 730 de tone de deșeuri; întrucât, potrivit unui raport al World Wide Fund for Nature (WWF) din iunie 2019, în fiecare an, 11 200 de tone de plastic aruncate în natură ajung în Marea Mediterană; întrucât anual se deversează în Marea Mediterană echivalentul plasticului încărcat în 66 000 de mașini pentru colectarea deșeurilor; întrucât microplasticele din Marea Mediterană ating concentrații-record de 1,25 milioane de fragmente pe km2; întrucât particulele mici reprezintă circa 90 % din volumul total al materialelor plastice care plutesc în Marea Mediterană, ceea ce înseamnă circa 280 de miliarde de fragmente plutitoare; întrucât un consumator mediu de crustacee din Marea Mediterană ingerează în medie 11 000 de fragmente de material plastic pe an; întrucât, prin urmare, Marea Mediterană este una dintre cele mai poluate mări din lume;
112.

solicită alocarea unor resurse adecvate pentru a pune în aplicare recomandările studiului Comisiei din 2015 intitulat „Larger than elephants: Inputs for an EU strategic approach to wildlife conservation in Africa” (Nu numai elefanții: contribuții pentru o abordare strategică a UE privind conservarea faunei sălbatice în Africa) și ale studiului Comisiei din 2019 intitulat „Study on the interaction between security and wildlife conservation in sub-Saharan Africa” (Studiu privind interacțiunea dintre securitate și conservarea faunei sălbatice în Africa Subsahariană);
19.

invită Comisia să prevadă extinderea acestor zone de control al emisiilor la toate mările Uniunii, pentru a reduce omogen nivelul permis al emisiilor de NO x și SO x provenind de la nave; evidențiază că reducerea cumulată a emisiilor de oxizi de sulf și de oxizi de azot are un efect direct asupra reducerii particulelor fine de materie (PM10 și PM 2,5);
G.

întrucât anchetele privind asasinatul conduse de autoritățile malteze cu asistența Europol au permis identificarea, punerea sub acuzare și actuala judecare a mai multor suspecți și a unui potențial artizan al crimei, și anume proprietarul companiei 17 Black Ltd., cu sediul în Dubai, și fost membru al consiliului de administrație al ElectroGas Malta Ltd.; întrucât și Biroul Federal de Investigații (FBI) a participat la anchete;
—

având în vedere studiul realizat de Comisie în 2015 intitulat „Wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors” (Sisteme de stabilire a salariilor și remunerările minime aplicabile lucrătorilor detașați, în conformitate cu Directiva 96/71/CE, într-o serie de state membre și sectoare),
61.

subliniază că interacțiunea dintre IA și sectoarele și industriile culturale și creative este complexă și necesită o evaluare aprofundată; consideră binevenit raportul Comisiei din noiembrie 2020 intitulat „Trends and Developments in Artificial Intelligence – Challenges to the IPRS Framework” (Tendințe și evoluții în domeniul inteligenței artificiale – Provocări pentru cadrul DPI) și studiul privind drepturile de autor și noile tehnologii: gestionarea datelor protejate de drepturi de autor și inteligența artificială; subliniază că este important să se clarifice condițiile de utilizare a conținutului protejat prin drepturi de autor ca date introduse (imagini, muzică, filme, baze de date etc.) și în realizarea producțiilor culturale și audiovizuale, fie ele create oameni cu asistența IA, fie generate autonom de tehnologiile de IA; invită Comisia să studieze impactul IA asupra industriilor creative din UE; reafirmă importanța datelor europene și salută declarațiile Comisiei în acest sens și faptul că inteligența artificială și tehnologiile conexe ocupă un loc important pe agenda Comisiei;