2008
AJUTORUL PENTRU REABILITARE ACORDAT 
DE COMISIA EUROPEANĂ ÎN URMA TSUNAMIULUI ȘI A URAGANULUI MITCHCURTEA DE CONTURI 
EUROPEANĂ
Raportul special  nr. 6ÎN CADRUL PREZENTULUI RAPORT, CURTEA ANALIZEAZĂ MODUL 
ÎN CARE COMISIA EUROPEANĂ A GESTIONAT AJUTORUL PENTRU REABILITARE ACORDAT DUPĂ PRODUCEREA A DOUĂ CATASTROFE NATURALE MAJORE: URAGANUL MITCH DIN 1998 ŞI T SUNAMIUL DIN 
2004. AJUT ORUL PENTRU REABILITARE ACORDAT DE COMISIE, CU UN 
TOTAL DE CONTRIBUŢII DE 550 DE MILIOANE DE EURO, A AVUT CA 
SCOP SĂ RECONSTRUIASCĂ INFRASTRUCTURA DE BAZĂ ŞI SĂ OFERE O BAZĂ PENTRU O DEZVOLTARE DURABILĂ. CURTEA FORMULEAZĂ 
O SERIE DE RECOMANDĂRI CARE AR PUTEA ASISTA COMISIA ÎN 
EFORTURILE VIITOARE DE FURNIZARE A UNUI AJUTOR MAI EFICIENT ŞI EFICACE.
RO
QJ-AB-08-006-RO-C
ISBN 978-92-95009-52-3CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
ed807149cover_RO.indd   1 ed807149cover_RO.indd   1 3/09/08   8:15:12 3/09/08   8:15:12
Cum vă puteţi procura publicaţiile Uniunii Europene?
Publicaţiile Ofi  ciului pentru Publicaţii sunt disponibile pentru vânzare pe site-ul EU Bookshop 
(http://bookshop.europa.eu/); puteţi transmite comanda dumneavoastră către biroul de vânzări ales.
De asemenea, puteţi solicita lista punctelor de vânzare care fac parte din reţeaua noastră 
mondială trimiţând un fax la nr. (352) 29 29-42758.Curtea de Conturi Europeană
Raportul special nr. 6/2008
Ajutorul pentru reabilitare acordat de Comisia Europeană în urma tsunamiului și a uraganului Mitch
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene2008 — 40 p. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-52-3
ed807149cover_RO.indd   2 ed807149cover_RO.indd   2 3/09/08   8:15:13 3/09/08   8:15:13
AJUTORUL PENTRU 
REABILITARE ACORDAT DE COMISIA EUROPEANĂÎN URMA TSUNAMIULUI ȘI A URAGANULUI MITCHRaportul special  nr. 6   2008
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf, CE]
ed807149inside_RO.indd   1 ed807149inside_RO.indd   1 8/09/08   15:26:05 8/09/08   15:26:05
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
Tel. : (352) 4398 45410
Fax : (352) 4398 46430
E-mail : euraud@eca.europa.eu
Internet : http://www.eca.europa.eu
Raportul special  nr. 6   2008
Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa 
(http://europa.eu).
O fișă bibliografică figurează la sfârșitul prezentei publicaţii.
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene, 2008
ISBN 978-92-95009-52-3© Comunităţile Europene, 2008
Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei
Printed in Belgium
ed807149inside_RO.indd   2 ed807149inside_RO.indd   2 8/09/08   15:26:06 8/09/08   15:26:06
CUPRINS
Puncte
I-VI SINTEZĂ
1-11  CAPITOLUL 1. INTRODUCERE
1-6 SECȚIUNEA 1.1. CONTEXTUL AUDITULUI
7-11 SECȚIUNEA 1.2. CADRUL DE REGLEMENTARE
12-16  CAPITOLUL 2. SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
17-41  CAPITOLUL 3. OBSERVAȚII
17-22 SECȚIUNEA 3.1. IDENTIFICAREA NEVOILOR DE REABILITARE ȘI CONCEPEREA PROIECTELOR
18-19 O STRATEGIE DE REABILITARE ELABORATĂ ÎN TIMP UTIL, CARE INTEGREAZĂ ASPECTE MAI LARGI
20-22  O CONCEPERE A PROIECTELOR MAI RAPIDĂ ȘI O MAI BUNĂ PARTICIPARE DIN PARTEA BENEFICIARILOR 
ÎN CAZUL TSUNAMIULUI ÎN COMPARAȚIE CU URAGANUL MITCH
23-29 SECȚIUNEA 3.2. IMPLEMENTAREA AJUTORULUI
24-26  IMPLEMENTARE RAPIDĂ ÎN CAZUL INDONEZIEI, ÎNSĂ LENTĂ ÎN CEEA CE PRIVEȘTE SRI LANKA ȘI URAGANUL MITCH27-29 ESTE NECESAR SĂ SE CONSOLIDEZE SISTEMELE DE SUPRAVEGHERE PENTRU A ASIGURA EFICIENȚA IMPLEMENTĂRII
30-41 SECȚIUNEA 3.3. REZULTATE OBȚINUTE
31-33 UN NUMĂR MARE DE REALIZĂRI UTILE S-AU CONCRETIZAT
34-37 RAPORTURI DISCORDANTE CU AJUTORUL UMANITAR ANTERIOR
38 RAPORT STRÂNS CU DEZVOLTAREA PE TERMEN MAI LUNG
39-41 PREOCUPĂRI ÎN CEEA CE PRIVEȘTE SUSTENABILITATEA PROIECTELOR
42-45  CAPITOLUL 4. CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
 RĂSPUNSURILE COMISIEI
ed807149inside_RO.indd   3 ed807149inside_RO.indd   3 8/09/08   15:26:06 8/09/08   15:26:06
I.
După tsunamiului din data de 26 decem-
brie 2004 în Oceanul Indian, care a făcut peste 
200 000 de victime și a cauzat pagube care  se ridică la aproximativ 10 miliarde de euro,  
Curtea de Conturi a prezentat un raport pri-
vind reacția imediată a Comisiei de acordare  
a unui ajutor umanitar destinat prevenirii și  alinării suferinței umane. În timpul dezbateri-lor ocazionate de acest raport, Parlamentul și 
Consiliul au solicitat Curții să prezinte un alt raport privind faza de reabilitare pe termen  
mai lung care a urmat și la care Comisia a  contribuit cu aproximativ 300 de milioane de euro. Auditul examinează deci ajutorul pen-tru reabilitare acordat în urma tsunamiului.  
Sfera auditului a fost extinsă pentru a include, 
de asemenea, ajutorul pentru reabilitare în  
valoare de 250 de milioane de euro acordat  
de Comisie în urma uraganului Mitch, care a  
lovit America Centrală în octombrie 1998 (a se 
vedea punctele 1-14).
II.
Auditul încearcă să ofere răspunsuri la urmă-
toarele trei întrebări și are ca obiectiv să eva-
lueze performanța Comisiei în gestionarea  
ajutorului pentru reabilitare acordat în urma uraganului Mitch și a tsunamiului (a se vedea 
punctele 15 și 16):
(a) Comisia a identificat în mod adecvat nevo-
ile în materie de reabilitare ale persoanelor 
afectate de catastrofe?
(b) Procedurile Comisiei sunt de natură să asi-
gure o implementare eficientă și în timp util 
a ajutorului?
(c) Proiectele au obținut rezultatele scontate,  
de exemplu, în ceea ce privește crearea unor 
raporturi satisfăcătoare cu ajutorul de urgență 
și cu dezvoltarea pe termen mai lung?SINTEZĂ
ed807149inside_RO.indd   4 ed807149inside_RO.indd   4 8/09/08   15:26:06 8/09/08   15:26:06
5
îmbunătățească calitatea informațiilor privind 
monitorizarea venite de la Fondul fiduciar cu donatori multipli din Indonezia. În Sri Lanka  nu se instituiseră încă, pentru toate proiectele, proceduri de monitorizare și de supraveghere adecvate pentru organizațiile internaționale. După producerea celor două catastrofe, Comi-sia nu a verificat dacă s-au elaborat, pentru  toate proiectele, obiective clar cuantificate  din punctul de vedere al realizărilor și nici  dacă sistemele generau suficiente informații  pentru a permite monitorizarea implementării și a demonstra eficiența acesteia (a se vedea punctele 23-29).
V.
În pofida celor menționate anterior, un număr mare de realizări au văzut lumina zilei. În Ame-rica Centrală, printre proiectele realizate cu  finanțare comunitară se numără școli, locuințe, dispensare, lucrări de canalizare și rețele de  distribuție a apei potabile. În Indonezia, prin-tre realizări se numără locuințe, drumuri, școli și centre comunitare. Creșterile de prețuri sur-venite în urma celor două catastrofe au deter-minat o reducere a numărului de realizări. În general, proiectele au constat mai curând în  activități de dezvoltare decât în activități de reabilitare, iar raporturile cu ajutorul uma-
nitar acordat anterior s-au dovedit a fi neu-
niforme. Raportul mai strâns cu dezvoltarea  
pe termen mai lung crește perspectivele de  sustenabilitate a proiectelor, cu toate că, în  
stadiul de concepție al acestora, identificarea 
altor surse de finanțare, în vederea asigură-
rii continuității activităților după terminarea  
finanțării proiectului, lasă de dorit (a se vedea 
punctele 30-41).
VI.
Pe baza acestor observații, Curtea formu-
lează recomandări care ar putea ajuta Comi-
sia să acorde în mod mai eficient și mai  
eficace ajutoare pentru reabilitare (a se vedea 
punctele 42-45).III.
După producerea uraganului Mitch și a tsuna-
miului, Comisia a elaborat, în mai puțin de șase 
luni, o strategie de reabilitare care recunoștea necesitatea nu numai de a reconstrui infrastruc-tura avariată, ci și de a aborda problema dezvol-tării pe termen lung și nevoile persoanelor care 
nu au fost afectate decât indirect de catastrofe. 
După uraganul Mitch, procesul de concepere a strategiei de reabilitare, care a permis ulterior 
transpunerea acesteia în proiecte punctuale, a fost unul îndelungat, întrucât a durat până în octombrie 2002, cu alte cuvinte patru ani de  
la producerea catastrofei. În schimb, după tsu-
nami, procesul de concepere a strategiei între-
prins de organizațiile internaționale prin care Comisia a ales să își canalizeze finanțarea a fost 
mai rapid, astfel încât în Indonezia s-au obținut 
aprobări pentru proiecte majore în termen de opt luni de la producerea catastrofei, iar în Sri Lanka în termen de unsprezece luni. Mai mult, 
pentru a asigura identificarea nevoilor reale,  
Comisia și-a îmbunătățit intervenția, prevăzând o mai strânsă coordonare și consultare cu țările 
beneficiare la nivel național și local (a se vedea 
punctele 17-22).
IV.
În America Centrală, după îndelungatul proces 
de concepere care a urmat uraganului Mitch, 
implementarea s-a confruntat cu întârzieri  
suplimentare, datorate dificultăților de a găsi contractanți corespunzători și de a identi-fica terenuri adecvate. O implementare mai  
rapidă a cunoscut intervenția de reabilitare  a Comisiei în Indonezia, unde s-a concretizat 
un număr mare de realizări în cei doi ani care 
au urmat tsunamiului, grație Fondului fiduciar 
cu donatori multipli ( Multi-Donor Trust Fund ). 
În schimb, în Sri Lanka nu s-au realizat foarte multe, în mare parte din cauza reînceperii con-
flictului care afectează această țară. Comisia nu 
a remediat principalele insuficiențe care afec-
tează monitorizarea și supravegherea eficienței 
ajutorului pentru reabilitare, deși a reușit să  SINTEZĂ
ed807149inside_RO.indd   5 ed807149inside_RO.indd   5 8/09/08   15:26:07 8/09/08   15:26:07
SECȚIUNEA 1.1. CONTEXTUL AUDITULUI
 1.  În data de 26 decembrie 2004, tsunamiul produs în Oceanul Indian a făcut peste 
200 000 de victime și a cauzat pagube în valoare de 10 miliarde de euro.  
Regiunea care a suferit cele mai multe distrugeri este provincia indoneziană 
Aceh, cu peste 160 000 de morți sau persoane date dispărute și peste jumă-
tate de milion de persoane strămutate. În Sri Lanka, următoarea țară care a suferit cele mai multe distrugeri, în jur de 35 000 de persoane și-au pierdut 
viața sau au fost date dispărute și o jumătate de milion au fost strămutate.
 2.  În Raportul special nr. 3/20061, Curtea de Conturi a examinat ajutorul umanitar 
acordat de Comisie ca reacție la această catastrofă. Curtea a fost una dintre primele instituții care au întocmit un raport de audit privind reacția Uniunii 
la tsunami și, în această etapă timpurie, s-a concentrat pe ajutorul umanitar 
de urgență acordat de Comisie. În timpul dezbaterilor ocazionate de acest 
raport, Comisia pentru control bugetar a Parlamentului European a invitat 
Curtea să întocmească un raport privind faza de reabilitare pe termen mai 
lung, care a urmat acestei reacții
2, Consiliul considerând această sugestie ca 
fiind binevenită3.1 Raportul special nr. 3/2006 al Curții 
de Conturi privind ajutorul umanitar 
acordat de Comisia Europeană ca 
reacție la tsunami (JO C 170, 21.7.2006, 
p. 1).
2 Ședința Comisiei pentru control 
bugetar din 19 și 20 iunie 2006.
3 Concluziile Consiliului la Raportul 
special nr. 3/2006 al Curții de Conturi 
privind ajutorul umanitar acordat 
de Comisia Europeană ca reacție 
la tsunami, adoptate de Consiliul Afaceri Generale și Relații Externe din 
octombrie 2006.CAPITOLUL 1.
INTRODUCERE
ed807149inside_RO.indd   6 ed807149inside_RO.indd   6 8/09/08   15:26:07 8/09/08   15:26:07
7
 3.  Acesta este contextul în care Curtea a hotărât să efectueze un audit privind aju-
torul pentru reabilitare acordat după tsunami, obiectivul acestuia fiind evalu-area performanței Comisiei în ceea ce privește gestionarea ajutorului pentru 
reabilitare. Sfera auditului a fost extinsă pentru a include reacția Comisiei 
la uraganul Mitch din America Centrală, care a lovit Honduras, Nicaragua, El 
Salvador și Guatemala la 30 și 31 octombrie 1998, producând moartea a peste 
10 000 de persoane și cauzând pagube materiale de aproximativ 5 miliarde de euro. Totalul contribuțiilor alocate de Comisie pentru reabilitare în urma 
uraganului Mitch și a tsunamiului se ridică la aproximativ 550 de milioane 
de euro și reprezintă aproximativ 70 % din fondurile de la bugetul general 
alocate, din 1998, unor intervenții de reabilitare în urma producerii unor  
catastrofe naturale.
 4.  După uraganul Mitch, Comisia a alocat Programului regional pentru reconstrucția 
Americii Centrale  [Programa Regional de Reconstrucción para América Central  
(PRRAC)] în jur de 250 de milioane de euro din linia bugetară „Reabilitare”. 
Cea mai mare parte a acestor fonduri au fost canalizate prin intermediul unui 
număr de 15 unități de gestionare a programelor4 (UGP), după cum se indică 
în tabelul 1.4 Unitățile de gestionare a 
programelor au fost înființate în urma 
unei proceduri de ofertare organizate 
la nivel internațional. Sub conducerea 
unui director, aceste unități 
răspundeau de punerea în aplicare a 
programelor de acțiuni de reabilitare aprobate de Comisie.
INTERVENŢIILE PRRAC DEFALCATE PE ŢARĂ ȘI TIP DE PARTENERTABELUL 1
(milioane de euro)
ŢarăProiecte de 
mare anvergură 
administrate de 
cele 15 unităţi 
de gestionare 
a programelor 
(UGP)Proiecte de 
anvergură medie 
administrate de 
instituţii publice 
și de Organizaţia 
Naţiunilor UniteProiecte 
de mică 
anvergură 
administrate 
de ONG-uriTotal
Honduras 111,0 5,2 3,1 119,3
Nicaragua 72,9 5,1 5,3 83,3
El Salvador 24,5 0,9 3,1 28,5
Guatemala 13,6 2,7 2,3 18,6
Total 222,0 13,9 13,8 249,7
Sursa : Raportul anual pentru exerciţiul 2005 al  PRRAC.
ed807149inside_RO.indd   7 ed807149inside_RO.indd   7 8/09/08   15:26:07 8/09/08   15:26:07
8
CONTRIBUŢIILE DE LA BUGETUL UE LA FONDUL FIDUCIAR 
CU DONATORI MULTIPLI PENTRU INDONEZIATABELUL 2 5.  După tsunami, Comisia și-a canalizat ajutorul financiar destinat Indoneziei (în 
jur de 200 de milioane de euro) prin intermediul Fondului fiduciar cu dona-
tori multipli din cadrul Băncii Mondiale, după cum se indică în tabelul 2.  
S-a înființat un Comitet de coordonare, coprezidat de Comisie5, Banca Mon-
dială și agenția guvernamentală responsabilă de coordonarea efortului de 
reconstrucție, cu scopul de a stabili prioritățile, de a aproba proiectele și de 
a monitoriza progresele înregistrate de Fondul fiduciar cu donatori multipli. 
Proiectele erau supravegheate de o agenție parteneră, în general Banca Mon-
dială, și erau implementate de o agenție executivă, de cele mai multe ori un 
minister6.
 6.  Ajutorul acordat de Comisie statului Sri Lanka după tsunami a fost canalizat prin 
intermediul unor organizații internaționale, în principal Banca Asiatică de  
Dezvoltare și Organizația Națiunilor Unite (a se vedea tabelul 3).5 Agenția pentru reabilitarea și 
reconstrucția regiunii Aceh-Nias ( Badan 
Rehabilitasi dan Rekonstruksi sau  BRR ).
6 Cu donații în valoare de peste 
200 de milioane de euro, care 
reprezintă aproximativ 40 % din totalul 
donațiilor, Comisia Europeană a fost 
principalul donator la Fondul fiduciar cu donatori multipli, fiind urmată de 
Țările de Jos (26 %), Regatul Unit (11 %) 
și Banca Mondială (4 %).
(milioane de euro)
Contribuţia Sursa Data convenită Total
Mecanismul de 
reacţie rapidăMecanismul de 
reacţie rapidă12.8.2005 3,5
Prima contribuţie
Cooperare Asia și  
America Latină29.8.2005 29,9
A doua contribuţie 21.9.2005 37,7
A treia contribuţie 16.12.2005 13,9
A patra contribuţie Reabilitare 25.4.2006 117,5
Total 202,5
ed807149inside_RO.indd   8 ed807149inside_RO.indd   8 8/09/08   15:26:07 8/09/08   15:26:07
9
SECȚIUNEA 1.2. CADRUL DE REGLEMENTARE
 7.  Regulamentul privind operațiunile de reabilitare7 descrie procedurile aferente 
liniilor bugetare destinate operațiunilor de reabilitare și plasează ajutorul pentru reabilitare la nivelul celei de a doua dintre cele trei faze esențiale de 
asistență în caz de catastrofă naturală:
(a) ajutorul umanitar de urgență, al cărui scop este să salveze vieți și să răs-
pundă nevoilor imediate ale persoanelor afectate de o criză, de exemplu, 
prin furnizarea de ajutor alimentar de urgență, de apă, de adăpost și de 
medicamente;
(b) ajutorul pe termen mediu în vederea reabilitării, al cărui scop este  
reconstrucția infrastructurii de bază, relansarea producției și consolida-
rea instituțiilor;
(c) continuarea ajutorului în vederea dezvoltării pe termen mediu și lung.7 Regulamentul (CE) nr. 2258/96 
al Consiliului din 22 noiembrie 1996 
privind operațiunile de reabilitare 
și reconstrucție din țările în curs de dezvoltare (JO L 306, 28.11.1996, p. 1).
TABELUL 3
PROIECTELE FINANŢATE ÎN SRI LANKA
(milioane de euro)
Decizia Bugetul Partener Denumirea Suma 
2005 
45 de milioane de euro Cooperare 
Asia 
și America 
Latinăagenţie a 
Organizaţiei Naţiunilor UniteProgramul imediat 
de asigurare a mijloacelor de subzistenţă5,4
Banca Asiatică de 
DezvoltareReabilitarea 
drumului Matara-Batticaloa39,4
2006
50 de milioane de euroReabilitare organizaţie 
internaţionalăDezvoltarea 
mijloacelor de subzistenţă ale comunităţilor locale9,9
agenţie a 
Organizaţiei Naţiunilor UniteConstrucţia 
de drumuri care deservesc comunităţi locale29,9
agenţie a 
Organizaţiei Naţiunilor UniteRefacerea  
mediului înconjurător9,9
Total 94,5
ed807149inside_RO.indd   9 ed807149inside_RO.indd   9 8/09/08   15:26:07 8/09/08   15:26:07
10
 8.  În documentul intitulat Communication on Linking Relief, Rehabilitation and Deve-
lopment  (LRRD)8 (Comunicare privind raporturile dintre ajutorul de urgență, 
reabilitare și dezvoltare), Comisia subliniază că aceste trei faze nu ar trebui 
tratate separat, ci, dimpotrivă, că ar trebui coordonate astfel încât să se asi-gure raporturi strânse între ele.
 9.  Regulamentul privind cooperarea cu țările din Asia și America Latină9 conține, de 
asemenea, dispoziții privind finanțarea operațiunilor de reabilitare în urma 
catastrofelor10. Oficiul de Cooperare EuropeAid (EuropeAid) este responsa-
bil de implementarea ajutorului pentru reabilitare acordat atât în temeiul  
Regulamentului privind operațiunile de reabilitare, cât și al Regulamentului privind cooperarea cu țările din Asia și America Latină.
 10.  Mecanismul de reacție rapidă, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 381/2001 al 
Consiliului11 și subordonat Direcției Generale Relații Externe, a fost creat pen-
tru a răspunde urgent nevoilor țărilor care au fost afectate de o catastrofă. Prin intermediul acestui mecanism nu se poate finanța ajutorul umanitar, ci 
numai acțiuni cu o durată de cel mult șase luni, care nu puteau să fie demarate 
suficient de rapid cu ajutorul instrumentelor existente. Procedurile meca-
nismului de reacție rapidă permit Comisiei să reacționeze rapid, deoarece  
aceasta nu trebuie decât să informeze Consiliul cu privire la acțiunile pe care 
intenționează să le efectueze, fără a avea nevoie de o adoptare formală.8 Commission Communication 
COM(96) 153 of 30.4.1996 on Linking 
Relief, Rehabilitation and Development 
(LRRD) (Comunicare privind raporturile dintre ajutorul de urgență, reabilitare și 
dezvoltare).
9 Regulamentul (CEE) nr. 443/92 
al Consiliului din 25 februarie 1992 privind asistența financiară și tehnică și 
cooperarea economică cu țările în curs 
de dezvoltare din Asia și America Latină 
(JO L 52, 27.2.1992, p. 1).
10 Regulamentul privind operațiunile 
de reabilitare permite ca deciziile pentru sume de până la 2 milioane 
de euro să poată fi luate fără a fi 
supuse votului comitetului format din 
reprezentanții statelor membre, în timp 
ce Regulamentul privind cooperarea cu țările din Asia și America Latină 
stabilește acest prag la 1 milion de 
euro.
11 JO L 57, 27.2.2001, p. 5.
ed807149inside_RO.indd   10 ed807149inside_RO.indd   10 8/09/08   15:26:08 8/09/08   15:26:08
11
 11.  Începând cu anul 2007, regulamentele existente au fost înlocuite prin instrumen-
tul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare12, de a cărui implementare  
răspunde EuropeAid, și prin instrumentul de stabilitate13, de a cărui imple-
mentare răspunde DG Relații Externe. Ambele instrumente includ proceduri simplificate de reacție la catastrofe naturale
14.12 Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al 
Parlamentului European și al Consiliului 
din 18 decembrie 2006 de stabilire 
a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare 
(JO L 378, 27.12.2006, p. 41).
13 Regulamentul (CE) nr. 1717/2006 al 
Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2006 de instituire 
a unui instrument pentru stabilitate 
(JO L 327, 24.11.2006, p. 1).
14 Deciziile de finanțare se iau, în 
general, după ce sunt adoptate de 
către comitetul de gestionare format din reprezentanții statelor membre. 
Cu toate acestea, în situații de criză, 
instrumentul de stabilitate prevede 
că se pot finanța măsuri care implică 
sume de până la 20 de milioane de euro fără a necesita adoptarea unei 
decizii de finanțare în acest sens de 
către comitetul de gestionare format 
din reprezentanții statelor membre. 
Instrumentul de finanțare a cooperării 
pentru dezvoltare cuprinde un 
mecanism prin intermediul căruia, în cazul unor evenimente neprevăzute, 
cum ar fi o catastrofă naturală, se poate 
furniza o intervenție rapidă, pusă în 
aplicare prin măsuri speciale, cu un 
cuantum de până la 10 milioane de euro, fără a necesita adoptarea unei 
decizii de finanțare în acest sens de 
către comitetul de gestionare format 
din reprezentanții statelor membre.Instalaţie pentru tratarea apelor uzate în construcţie în Honduras
Sursa : CCE.
ed807149inside_RO.indd   11 ed807149inside_RO.indd   11 8/09/08   15:26:08 8/09/08   15:26:08
 12.  Prezentul audit examinează intervenția în vederea reabilitării demarată de Comi-
sie ca reacție la tsunamiul care a avut loc în Oceanul Indian în decembrie 2004, 
la aceasta adăugându-se și o examinare a reacției Comisiei după producerea 
uraganului Mitch. Cu toate că uraganul Mitch a lovit America Centrală în 1998, în 2007 existau proiecte aflate încă în curs de finalizare.
 13.  Ajutorul umanitar nu a fost inclus în sfera prezentului audit, deoarece acest 
aspect fusese deja examinat în Raportul special nr. 3/2006 al Curții de Conturi 
privind ajutorul umanitar oferit de Comisia Europeană ca răspuns la tsunami. 
Auditul vizează însă raportul existent între ajutorul umanitar de urgență și 
operațiunile de reabilitare pe termen mai lung, precum și contribuția meca-nismului de reacție rapidă în acest sens.
 14.  Examinarea acțiunilor pe care le-a desfășurat Comisia ca reacție la aceste două 
catastrofe majore permite auditului să se axeze pe trei mecanisme de imple-
mentare diferite:
(a) unitățile de gestionare a programelor (UGP), în cazul Americii Centrale;
(b) contribuțiile la un fond fiduciar cu donatori multipli, în cazul  
Indoneziei;
(c) contribuțiile către organizații internaționale, în cazul Sri Lankăi.
 15.  În continuare sunt enumerate principalele întrebări abordate de prezentul 
raport cu scopul de a evalua performanța Comisiei în ceea ce privește ges-
tionarea ajutorului pentru reabilitare acordat în urma uraganului Mitch și a 
tsunamiului:
(a) Comisia a identificat în mod adecvat nevoile în materie de reabilitare ale 
persoanelor afectate de cele două catastrofe?
(b) Procedurile Comisiei sunt de natură să asigure o implementare eficientă 
și în timp util a ajutorului?
(c) Proiectele au obținut rezultatele scontate, de exemplu, în ceea ce privește 
crearea unor raporturi satisfăcătoare cu ajutorul de urgență și cu dezvol-
tarea pe termen mai lung?
 16.  Auditul s-a bazat pe examinarea documentației, pe interviuri și pe vizite la fața 
locului. Sistemele de gestionare, monitorizare și control al ajutorului au făcut 
obiectul unor evaluări, coroborate cu vizite efectuate la parteneri și la pro-
iecte implementate în Nicaragua, Honduras, Indonezia și Sri Lanka. În tabelul 4  
se indică proiectele și partenerii care au făcut obiectul unor vizite la fața  
locului. Pentru a obține o imagine de ansamblu satisfăcătoare, selecția pro-
iectelor în vederea vizitelor la fața locului s-a făcut în funcție de următoarele 
criterii: sectorul, situarea geografică, suma alocată, stadiul implementării și tipul de partener.CAPITOLUL 2.
SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
ed807149inside_RO.indd   12 ed807149inside_RO.indd   12 8/09/08   15:26:11 8/09/08   15:26:11
13
(milioane de euro)
Partener Denumirea proiectuluiFinanţare de 
la Comisie 1
NICARAGUA
UGP Consolidarea sectorului educaţiei (FOSED) 18,7UGP Proiectul integrat Estelí Ocotal (PRIESO) 18,9
UGPReabilitarea și consolidarea serviciilor de sănătate în 
Managua (FORSIMA)10,2
UGPProiectul integrat pentru periferia orașului Managua  
(PROMAPER)23,9
Organizaţia 
Naţiunilor UniteSistemele de distribuţie a apei potabile și de 
canalizare în departamentul León1,5
Valoarea totală a proiectelor vizitate în Nicaragua 73,2
HONDURAS
UGPSistemele de distribuţie a apei potabile și de 
canalizare în Tegucigalpa26,7
UGP Sănătate și educaţie 23,1UGPSprijin acordat administraţiei municipale, sectorului 
locuinţelor și sectorului privat (dezvoltare locală)23,9
Valoarea totală a proiectelor vizitate în Honduras 73,7
INDONEZIA
Banca MondialăReconstrucţia sistemului de administrare funciară al 
provinciei Aceh8,4
Banca MondialăProiectul de dezvoltare a subdistrictelor ( kecamatan ) 
(KDP)19,0
Banca MondialăProiectul de combatere a sărăciei din mediul urban 
(UPP)5,3
Banca MondialăProiectul de reconstrucţie și reabilitare a locuinţelor 
la nivelul comunităţilor locale (REKOMPAK)24,9
Organizaţia 
Naţiunilor UniteProgramul de gestionare și de recuperare a 
deșeurilor generate de tsunami4,2
Valoarea totală a proiectelor vizitate în Indonezia 61,8
SRI LANKA
Organizaţia 
Naţiunilor UniteProgramul imediat de asigurare a mijloacelor de 
subzistenţă5,4
Banca Asiatică 
de DezvoltareReabilitarea drumului Matara-Batticaloa 39,4
Organizaţie 
internaţionalăDezvoltarea mijloacelor de subzistenţă ale 
comunităţilor locale9,9
Organizaţia 
Naţiunilor UniteConstrucţia de drumuri care deservesc comunităţi 
locale29,9
Organizaţia 
Naţiunilor UniteRefacerea  mediului înconjurător 9,9
Valoarea totală a proiectelor vizitate în Sri Lanka 94,5
1 În ceea ce privește proiectele din Indonezia, suma indicată reprezintă 40 % din finanţarea acordată de 
Fondul fiduciar cu donatori multipli, procent care corespunde contribuţiei din partea Comisiei.TABELUL 4
PROIECTELE DE REABILITARE VIZITATE LA FAŢA LOCULUI 
ed807149inside_RO.indd   13 ed807149inside_RO.indd   13 8/09/08   15:26:11 8/09/08   15:26:11
SECȚIUNEA 3.1. IDENTIFICAREA NEVOILOR 
DE REABILITARE ȘI CONCEPEREA PROIECTELOR
 17.  Auditul a urmărit să determine dacă, în faza inițială de ajutor umanitar de urgență 
acordat după uraganul Mitch și după tsunami, Comisia a elaborat o strategie 
pentru faza de reabilitare ulterioară, care să se axeze nu numai pe reabilitarea 
materială a infrastructurii de bază, ci și pe nevoile la o scară mai largă15. De 
asemenea, auditul a urmărit să stabilească dacă această strategie de reabi-
litare s-a concretizat apoi în proiecte în timp util, precum și măsura în care 
beneficiarii au contribuit la sustenabilitatea ajutorului.
O STRATEGIE DE REABILITARE ELABORATĂ ÎN TIMP UTIL, 
CARE INTEGREAZĂ ASPECTE MAI LARGI
 18.  După producerea uraganului Mitch în octombrie 1998, Comisia și-a elaborat 
strategia de reabilitare în mai puțin de șase luni, iar reacția pe care a pre-
văzut-o în acest sens a fost prezentată în aprilie 1999 în Planul de acțiune 
comunitară pentru reconstrucția Americii Centrale16. Acest document a stat la 
baza elaborării Programului regional pentru reconstrucția Americii Centrale 
(PRRAC). Programul în cauză se axa pe educație și sănătate și urmărea, pe  
lângă reabilitarea infrastructurilor avariate, și îmbunătățirea și transformarea 
acestor servicii, oferind astfel o bază pentru o dezvoltare mai durabilă.
 19.  După tsunamiul produs în Oceanul Indian în decembrie 2004, reacția prevăzută 
de Comisie în materie de reabilitare a fost elaborată, de asemenea, în mai 
puțin de șase luni și prezentată în mai 2005 în documentul Tsunami Indicative  
Programme  (Programul orientativ privind tsunamiul)17. Programul avea drept 
scop reconstrucția drumurilor, a locuințelor, a școlilor și a spitalelor, precum 
și restabilirea mijloacelor de subzistență ale populației. Programul se funda-
menta pe recunoașterea faptului că tsunamiul a avut repercusiuni și dincolo 
de îngusta fâșie de coastă inundată propriu-zis de val și viza acordarea de sprijin întregii populații din districtele afectate, în vederea acoperirii unei sfere mai largi de dezvoltare. Programul recunoștea, de asemenea, necesi-
tatea sensibilizării la conflictele de lungă durată existente între guvern și  organizațiile separatiste, atât în provincia Aceh, cât și în Sri Lanka. În Aceh, 
un conflict de 30 de ani între guvernul Indoneziei și Mișcarea de eliberare 
din Aceh (GAM) a făcut 15 000 de victime. În Sri Lanka, un război civil început 
în 1983, care continuă, cu unele întreruperi, până în prezent, purtat între  
guvern și gruparea Tigrii Eliberării din Tamil Eelam ( Liberation Tigers of Tamil  
Eelam  – LTTE), a făcut 60 000 de victime. La data la care a lovit tsunamiul, în 
decembrie 2004, după un acord de încetare a focului care dura de trei ani și 
întoarcerea unui număr de 400 000 de refugiați la locurile lor de origine, se 
estima că existau în continuare 400 000 de persoane strămutate ca urmare a 
conflictului.15 Commission Communication 
COM(2001) 153 of 23.4.2001 on 
Linking Relief, Rehabilitation and 
Development - An assessment  
[Comunicarea Comisiei COM(2001) 
153 din 23.4.2001 privind raporturile 
dintre ajutorul de urgență, reabilitare 
și dezvoltare – evaluare] și Commission 
Communication  COM(2005) 153 of 
20.4.2005 on Reinforcing EU Disaster 
and Crisis Response in third countries 
[Comunicarea Comisiei COM(2005) 
153 din 20.4.2005 privind consolidarea 
capacității de reacție a UE în caz de 
catastrofe și crize produse în țări terțe].
16 COM(1999) 201 din 28.4.1999 – 
Communication of the Commission to 
the Council and European Parliament 
relating to a community action plan for 
the reconstruction of Central America  
(Comunicarea Comisiei către Consiliu 
și Parlamentul European privind 
planul de acțiune comunitară pentru 
reconstrucția Americii Centrale). 
17 C(2005) 1490 din 23.5.2005 – 
Tsunami Indicative Programme, Indonesia, Sri Lanka, Maldives  
(2005-2006) [Programul orientativ 
privind tsunamiul, Indonezia, Sri Lanka, 
Maldive (2005-2006)].CAPITOLUL 3.
OBSERVAȚII
ed807149inside_RO.indd   14 ed807149inside_RO.indd   14 8/09/08   15:26:11 8/09/08   15:26:11
15
O CONCEPERE A PROIECTELOR MAI RAPIDĂ ȘI O MAI BUNĂ 
PARTICIPARE DIN PARTEA BENEFICIARILOR ÎN CAZUL TSUNAMIULUI ÎN COMPARAȚIE CU URAGANUL MITCH
 20.  După uraganul Mitch, strategia inițială, elaborată în aprilie 1999 în Planul de 
acțiune comunitară pentru reconstrucția Americii Centrale, a fost concretizată 
în proiecte specifice de către un birou de asistență tehnică. Acest proces de 
concepere a fost demarat în octombrie 1999 și a durat trei ani, până în octom-
brie 2002, la patru ani după producerea uraganului Mitch. Din cauza duratei 
foarte lungi a acestui proces de concepere, unele proiecte au trebuit să fie 
reconcepute de către unitățile de gestionare a programelor (UGP) responsa-bile de implementare, ceea ce a întârziat și mai mult începerea proiectelor. 
Mai mult, alegerea a 15 unități de gestionare a programelor care nu aveau 
niciun echivalent la nivel național a slăbit și mai mult relațiile cu autoritățile 
naționale pe durata fazei de concepție.
 21.  În schimb, în Indonezia, procesul de concepere în urma producerii tsunamiului 
a fost mai rapid. La prima sa ședință, din mai 2005, Comitetul de coordo-
nare a Fondului fiduciar cu donatori multipli și-a dat avizul pentru patru  
propuneri de concepte de proiecte, reprezentând o valoare totală de apro-
ximativ 150 de milioane de euro. Ulterior, pentru aceste patru proiecte s-au 
aprobat propuneri detaliate de proiecte, până în august 2005. Unul dintre 
motivele principale pentru care Comisia și-a canalizat ajutorul prin interme-diul Fondului fiduciar cu donatori multipli a fost intensificarea coordonării. 
Fondul aproba numai acele proiecte care fuseseră deja examinate în prealabil 
de către agenția guvernamentală responsabilă de coordonarea efortului de 
reconstrucție. În plus, proiectele integrau frecvent o abordare participativă 
de planificare, astfel încât să se asigure luarea în considerare a nevoilor reale și să se sporească perspectivele de sustenabilitate a proiectelor.
 22.  Faza de concepere s-a dovedit a fi mai rapidă și în Sri Lanka, unde, până în noiem-
brie 2005, s-au semnat acorduri pentru prima tranșă de 45 de milioane de euro, canalizați prin organizații internaționale. De asemenea, ca și în Indonezia, Comisia a făcut apel la mecanismele de coordonare existente în țara benefi-
ciară, însă de data aceasta la cele implementate la nivel de district, pe care le-a considerat a fi mai eficace, iar proiectele integrau frecvent o abordare 
participativă de planificare în perspectiva sporirii sustenabilității acestora. 
În schimb, pentru cea de a doua tranșă de 50 de milioane de euro, faza de 
concepere a întâmpinat întârzieri, din cauza problemelor politice grave care 
afectează Sri Lanka. Inițial, se prevăzuse ca aceste fonduri să fie canalizate prin intermediul fondului fiduciar al Structurii de gestionare operațională  
post-tsunami ( Post Tsunami Operational Management Structure  – PTOMS),  
creată în iunie 2005
18. Cu toate acestea, în decembrie 2005, structura PTOMS 
a fost declarată neconstituțională și, ca urmare a eșecului acesteia, delegația 
a procedat imediat la revizuirea conceperii sale.18 Structura de gestionare 
operațională post-tsunami ( Post 
Tsunami Operational Management 
Structure  – PTOMS) era un mecanism 
destinat să aloce regiunii nord-estice 
fonduri post-tsunami provenite 
din surse externe, prin intermediul 
unei serii de comitete formate din 
reprezentanți ai guvernului (care reprezintă în principal populația 
singhaleză), ai grupării Tigrii Eliberării 
din Tamil Eelam și ai comunității 
musulmane.
ed807149inside_RO.indd   15 ed807149inside_RO.indd   15 8/09/08   15:26:11 8/09/08   15:26:11
16
SECȚIUNEA 3.2. IMPLEMENTAREA AJUTORULUI
 23.  Auditul a urmărit să stabilească dacă implementarea ajutorului a fost suficient 
de rapidă pentru a răspunde nevoilor persoanelor afectate de catastrofe19, 
precum și dacă sistemele pe care s-a bazat Comisia pentru a monitoriza  
eficiența implementării și evoluția acesteia în raport cu planificarea i-au  
permis să asigure buna gestiune financiară a acestui ajutor20.
IMPLEMENTARE RAPIDĂ ÎN CAZUL INDONEZIEI, ÎNSĂ LENTĂ 
ÎN CEEA CE PRIVEȘTE SRI LANKA ȘI URAGANUL MITCH
 24.  În America Centrală, după îndelungatul proces de concepere a proiectelor, au 
existat întârzieri suplimentare în ceea ce privește implementarea, legate ade-
sea de dificultățile de a găsi contractanți corespunzători sau de a identifica 
terenuri (a se vedea caseta 1).19 Regulamentul (CE) nr. 2258/96 
al Consiliului din 22 noiembrie 1996 
privind operațiunile de reabilitare 
și reconstrucție din țările în curs de dezvoltare (JO L 306, 28.11.1996, p. 1).
20 Commission Communication  
COM(2005) 153 of 20.4.2005 
on Reinforcing EU Disaster and 
Crisis Response in third countries  
[Comunicarea Comisiei COM(2005) 153 
din 20.4.2005 privind consolidarea 
capacității de reacție a UE în caz de 
catastrofe și crize produse în țări terțe].
EXEMPLE DE ÎNTÂRZIERICASETA 1
În Nicaragua , un proiect de lucrări de canalizare nu 
a fost demarat decât în 2006, cu alte cuvinte, la peste 
șapte ani de la producerea uraganului Mitch, cau-
zele fi  ind durata foarte lungă a fazei de concepere, 
necesitatea de a revizui conceperea, dat fi  ind că cea 
inițială s-a dovedit a fi   nesatisfăcătoare, precum și 
difi cultățile de găsire a unui contractant adecvat. 
Unității de gestionare a programelor responsa-
bile de proiectul de distribuție a apei potabile și de 
canalizare din Honduras  i s-a acordat o prelungire 
a termenului de predare a lucrărilor, pe motivul 
difi cultăților de a identifi  ca terenuri adecvate, același 
lucru întâmplându-se și în cazul unității de gesti-
onare a programelor responsabile de proiectul de 
sănătate și educație din Honduras, unde întârzierea s-a datorat lipsei de capacități a agenției responsabile 
de implementare.
În Sri Lanka , Comisia a făcut apel la Banca Asiatică de 
Dezvoltare  pentru a canaliza 40 de milioane de euro 
destinați reabilitării drumurilor naționale. Lucrările pe 
A2, în sudul țării, au început abia în 2007, în timp ce ofertele pentru lucrările de pe A4, în estul țării, erau 
încă în curs de evaluare în septembrie 2007. Finali-
zarea proiectului în valoare de 5 milioane de euro, 
destinat dezvoltării mijloacelor de subzistență, imple-
mentat de o 
agenție a Organizației Națiunilor Unite , 
a suferit întârzieri din cauza situației din ce în ce mai 
grave a securității în regiune, termenul acestuia fi  ind 
prelungit cu un an, până în septembrie 2008.
ed807149inside_RO.indd   16 ed807149inside_RO.indd   16 8/09/08   15:26:12 8/09/08   15:26:12
17
 25.  Dintre toate aceste reacții ale Comisiei, cea mai rapidă s-a dovedit a fi cea rea-
lizată prin intermediul Fondului fiduciar cu donatori multipli în Indonezia, 
unde, în ciuda unor întârzieri, s-a concretizat un număr mare de realizări în 
cei doi ani care au urmat tsunamiului.
 26.  În Sri Lanka, ritmul lucrărilor a fost lent și nu s-au făcut multe progrese. S-au 
înregistrat întârzieri în ceea ce privește reabilitarea drumurilor naționale  
finanțată prin Banca Asiatică de Dezvoltare. În plus, ca urmare a necesității 
de a revizui conceperea (a se vedea punctul 22), lucrările din cadrul proiec-
telor implementate de Organizația Națiunilor Unite au fost demarate abia  
în al doilea semestru al anului 2007. Au existat întârzieri suplimentare care s-au datorat dificultăților de recrutare de personal. În consecință, la aproape 
trei ani de la tsunami, lucrările din cadrul proiectelor de refacere a mediului 
și de construcție a drumurilor de la nivelul comunităților locale, proiecte  
implementate de Organizația Națiunilor Unite, abia fuseseră demarate.
Lucrări în curs pe drumul național A2 în Sri Lanka
Sursa : CCE.
ed807149inside_RO.indd   17 ed807149inside_RO.indd   17 8/09/08   15:26:12 8/09/08   15:26:12
18
ESTE NECESAR SĂ SE CONSOLIDEZE SISTEMELE DE 
SUPRAVEGHERE PENTRU A ASIGURA EFICIENȚA IMPLEMENTĂRII
 27.  În America Centrală, proiectele de reabilitare au fost implementate de unități de 
gestionare a programelor, delegația exercitând, în general, o monitorizare atentă și un control strict al cheltuielilor. Cu toate acestea, Comisia nu s-a 
asigurat că erau disponibile informații comparative sau standard privind  
costurile, care să permită astfel monitorizarea implementării și demonstrarea 
eficienței acesteia (a se vedea caseta 2). De asemenea, în cazul anumitor pro-
iecte, cum ar fi lucrările la sistemele de distribuție a apei potabile și la cele de canalizare, Comisia nu s-a asigurat că s-au elaborat obiective clar cuantificate 
din punctul de vedere al realizărilor astfel încât să poată evalua dacă s-au 
obținut rezultatele prevăzute. În plus, nu s-a efectuat evaluarea intermediară 
externă prevăzută pentru Programul regional pentru reconstrucția Americii 
Centrale (PRRAC).
Costurile unitare ale activităților comparabile din cadrul Programului regional pentru reconstrucția 
Americii Centrale  (de exemplu, costul pe locuință, 
costul pe metru cub de rezervor de apă, costul pe 
latrină, costul pe metru de canalizare sau de conductă de apă) nu sunt calculate și comparate sistematic de către delegație, astfel încât să se poată urmări, justifi  ca 
și explica variațiile semnifi  cative, în ciuda faptului că 
există o gamă largă de costuri unitare ale activităților. 
De exemplu, 
unitatea de gestionare a programelor 
responsabilă de proiectul pentru periferia orașului Managua a plătit unei agenții a Organizației 
Națiunilor Unite 7 000 de euro pe locuință, în timp ce unitatea de gestionare a programelor responsabilă 
de proiectul privind administrația municipală din 
Honduras a reușit să construiască locuințe pentru o 
sumă de numai 2 900 de euro fi  ecare, cooptându-i 
pe benefi  ciari în echipele de construcție.Rapoartele întocmite de 
Fondul fi  duciar cu dona-
tori multipli  în Indonezia nu stabilesc nicio corelație 
între realizările proiectelor și costurile corespondente 
și, prin urmare, nu oferă o bază pentru evaluarea 
raportului cost/efi  cacitate sau pentru efectuarea unei 
analize comparative. 
În Sri Lanka , delegația a atribuit proiecte cu o valoare 
totală de aproximativ 40 de milioane de euro unui 
număr de agenții ale Organizației Națiunilor Unite . 
Bazându-se pe o evaluare generală, delegația a con-
siderat că această abordare era preferabilă utiliză-
rii unor contractanți privați sau a unor organizații neguvernamentale. Pentru a demonstra efi  ciența 
abordării alese, costurile unitare, cum ar fi   costul pe 
kilometru de drum construit de agenția Organizației 
Națiunilor Unite în cadrul unor contracte cu 
colectivitățile locale (luând în considerare condițiile 
locale), ar putea face obiectul unei monitorizări și al 
unei comparații cu același gen de costuri suportate în cadrul unor mecanisme alternative. LIPSA INFORMAȚIILOR COMPARATIVE SAU STANDARD PRIVIND COSTURILECASETA 2
ed807149inside_RO.indd   18 ed807149inside_RO.indd   18 8/09/08   15:26:17 8/09/08   15:26:17
19
 28.  În Indonezia, 40 % din resursele financiare ale Fondului fiduciar cu donatori multipli 
provin de la Comisie, un alt procent de 50 % venind de la statele membre ale 
Uniunii Europene. Majoritatea proiectelor finanțate de Fondul fiduciar cu donatori 
multipli sunt gestionate de Banca Mondială. Aceasta nu a comunicat în mod sis-
tematic Comitetului de coordonare rapoartele interne de monitorizare întocmite în urma vizitelor pe teren efectuate în locurile unde se desfășurau proiectele. 
Rapoartele intermediare de activitate publicate anual de Fondul fiduciar cu dona-
tori multipli nu ofereau o imagine integrală și echilibrată a stadiului implementării 
proiectelor, ci doar evidențiau progresele, fără a menționa întârzierile. Comisia 
și alți donatori au reușit să amelioreze calitatea informațiilor obținând un raport intermediar de activitate detaliat pentru perioada de până în decembrie 2006, 
precum și pentru semestrele ulterioare. Ca și în cazul proiectelor implementate 
după uraganul Mitch, nu erau disponibile informații comparative privind costu-
rile și, pentru anumite proiecte, cum ar fi Proiectul de combatere a sărăciei din 
mediul urban, nu se elaboraseră obiective clar cuantificate din punctul de vedere 
al realizărilor. De exemplu, pentru proiectul menționat anterior, se furnizase 
o listă a ansamblului necesităților, care depășeau fondurile disponibile.
 29.  În Sri Lanka, în cazul proiectelor implementate de una dintre agențiile Organizației 
Națiunilor Unite, Comisia nu s-a asigurat că erau disponibile informații com-
parative privind costurile, care să permită astfel monitorizarea implementării 
și demonstrarea eficienței acesteia. De asemenea, Comisia nu s-a asigurat că s-au elaborat obiective clar cuantificate din punctul de vedere al realizărilor 
pentru proiectele implementate de agenții ale Organizației Națiunilor Unite, 
astfel încât să poată evalua dacă s-au obținut rezultatele prevăzute. Mai mult, 
delegația nu elaborase încă, pentru aceste proiecte, proceduri de aprobare 
a concepției lucrărilor planificate sau de recepție a lucrărilor finalizate.
ed807149inside_RO.indd   19 ed807149inside_RO.indd   19 8/09/08   15:26:17 8/09/08   15:26:17
20
SECȚIUNEA 3.3. REZULTATE OBȚINUTE
 30.  Auditul a urmărit să determine dacă rezultatele scontate au fost obținute cu o 
vizibilitate adecvată și dacă proiectele au răspuns nu numai nevoilor per-
soanelor direct afectate de uraganul Mitch și de tsunami, dar și celor ale  restului populației. De asemenea, auditul a încercat să stabilească dacă aju-
torul pentru reabilitare a creat un raport satisfăcător între primele măsuri 
de ajutor umanitar de urgență, pe de o parte, și dezvoltarea pe termen mai 
lung, pe de altă parte
21. Au fost examinate, de asemenea, gradul de implicare 
a autorităților locale, precum și previziunile de finanțare viitoare, cu scopul de a evalua perspectivele de sustenabilitate.21 Regulamentul (CE) nr. 2258/96.
Printre alte acțiuni întreprinse, unitățile de gestio-
nare a programelor  care au implementat PRRAC 
în Nicaragua  au construit sau au reabilitat 139 de 
școli, peste 1 050 de locuințe, cinci dispensare, un 
sediu pentru autoritățile de sănătate și sisteme de distribuție a apei potabile și de canalizare, inclusiv puțuri, rezervoare de apă și latrine. În 
Honduras , 
printre realizări se numără sisteme de distribuție a apei potabile și de canalizare, 1 280 de locuințe noi 
și 200 de locuințe reabilitate, 336 de școli nou con-
struite sau reabilitate, precum și dispensare.
În 
Indonezia , până la sfârșitul anului 2006, Fondul 
fi duciar cu donatori multipli  sprijinise construcția 
sau reabilitarea a 2 100 de locuințe, a 1 900 km de 
drumuri rurale, a 240 de școli, a 118 centre comu-
nitare, a 40 de dispensare și a 680 de sisteme de 
distribuție a apei potabile. Cu toate acestea, decizia 
Comisiei de a își canaliza fondurile prin intermediul Fondului fi  duciar cu donatori multipli a diminuat 
vizibilitatea Uniunii Europene în ochii benefi  ciarilor 
și ai donatorilor. 
În Sri Lanka , realizările erau încă limitate în cel de 
al doilea semestru al anului 2007, deoarece lucră-rile în cadrul proiectelor de construcție a drumu-rilor naționale sau locale, implementate de 
Banca 
Asiatică de Dezvoltare și de o  agenție a Organizației 
Națiunilor Unite , abia fuseseră demarate. În jur de 
100 de activități legate de mijloacele de subzistență 
erau fi  e în curs de derulare, fi  e fi nalizate în cadrul 
proiectelor de dezvoltare a mijloacelor de subzistență. Aproximativ jumătate din dărâmăturile rezultate 
în urma catastrofei fuseseră strânse în cadrul pro-
gramului de refacere a mediului, dar construcția 
depozitelor de deșeuri și a centrelor de reciclare nu 
începuse încă din cauza întârzierilor întâmpinate în 
identifi  carea unor locuri adecvate în acest sens.REALIZĂRICASETA 3
ed807149inside_RO.indd   20 ed807149inside_RO.indd   20 8/09/08   15:26:17 8/09/08   15:26:17
21
Rezervor de apă în Nicaragua
Sursa : CCE.UN NUMĂR MARE DE REALIZĂRI UTILE S-AU CONCRETIZAT
 31.  În pofida dificultăților de comparare a rezultatelor cu obiectivele prevăzute (a 
se vedea punctele 27-29), proiectele finanțate de Comisie au permis totuși 
concretizarea unui număr mare de realizări în America Centrală și Indonezia (a se vedea caseta 3). Cu toate acestea, Comisia și partenerii săi nu au generat, 
în anumite cazuri, suficiente informații – cum ar fi informații comparative  
privind costurile – cu ajutorul cărora să demonstreze că aceste realizări au 
fost obținute cu o utilizare eficientă a fondurilor (a se vedea punctele 27-29). 
În Sri Lanka, realizările obținute până în al doilea semestru al anului 2007 erau în număr foarte mic, fapt care se explică în mare măsură prin reînceperea 
conflictului (a se vedea punctele 22-26).
ed807149inside_RO.indd   21 ed807149inside_RO.indd   21 8/09/08   15:26:18 8/09/08   15:26:18
22
 32.  După ambele catastrofe, s-au înregistrat creșteri de prețuri semnificative, fapt care 
se explică prin creșterea cererii de forță de muncă, de utilaje și de materiale. 
În cazul proiectelor pentru care nu s-au stabilit obiective clar cuantificate din 
punctul de vedere al realizărilor, nu s-a putut măsura impactul inflației, însă 
în cazurile în care obiectivele fuseseră clar precizate, fondurile s-au dovedit a fi insuficiente pentru a derula toate activitățile prevăzute inițial (a se vedea 
caseta 4).
 33.  Rezultatele proiectelor se măsoară în funcție nu numai de realizările obținute, 
ci și de utilitatea pe care o prezintă acestea pentru beneficiari. În Indonezia, Comisia a recunoscut necesitatea de a spori utilitatea locuințelor finanțate 
de Fondul fiduciar cu donatori multipli prin furnizarea infrastructurii com-
plementare necesare, în special în ceea ce privește aprovizionarea cu apă  
potabilă. În toate cele trei țări vizitate, proiectele nu au vizat pur și simplu 
înlocuirea infrastructurii avariate și întrajutorarea populației direct afectate 
(a se vedea punctele 18 și 19). De fapt, proiectele au inclus activități de dez-
voltare în mai mare măsură decât de reabilitare, de aceste acțiuni beneficiind întreaga populație (a se vedea caseta 5).
Unitatea de gestionare a programelor  responsabilă de 
îmbunătățirea serviciilor de sănătate în Nicaragua  nu 
a avut fonduri sufi  ciente pentru a construi dispensa-
rul prevăzut la San Rafael del Sur. Această situație s-a 
datorat majorării costului forței de muncă și al mate-
rialelor, fondurile suplimentare devenite disponibile la nivel local în urma creșterii monedei euro în raport cu córdoba nicaraguană nefi  ind sufi  ciente pentru a 
compensa diferența.
În 
Indonezia , Fondul fi  duciar cu donatori multipli 
prevăzuse să construiască până la 10 000 de locuințe 
și să repare alte 15 000. Aceste obiective au fost însă reduse la 6 000 și, respectiv, 8 400 de locuințe, din 
cauza creșterii prețurilor.În 
Sri Lanka , din cauza creșterii prețurilor, fondurile 
nu au fost sufi  ciente pentru a acoperi toate activitățile 
și drumurile prevăzute inițial în cadrul proiectului de 
reabilitare a drumurilor implementat de Banca Asia-
tică de Dezvoltare . Această situație a condus la aban-
donarea unora dintre activitățile de creare de capacități și de construcție de drumuri, în valoare de aproximativ 8 milioane de euro, fi  ind necesar transferul unor fon-
duri suplimentare în valoare de 13 milioane de euro de 
la un alt program de reabilitare a drumurilor pentru a 
putea acoperi aceste costuri de construcție care s-au 
dovedit a fi   mai ridicate decât se prevăzuse. Creșterea 
constantă a monedei euro în raport cu rupia srilankeză în 2006 și în 2007 ar trebui să contrabalanseze impactul 
oricăror altor creșteri de prețuri.IMPACTUL INFLAŢIEI ASUPRA REZULTATELORCASETA 4
ed807149inside_RO.indd   22 ed807149inside_RO.indd   22 8/09/08   15:26:22 8/09/08   15:26:22
23
CASETA 5
PROIECTE CARE NU S-AU LIMITAT PUR ȘI SIMPLU LA ÎNLOCUIREA INFRASTRUCTURII AVARIATE
Proiectul privind educația din Nicaragua  și proiec-
tul privind distribuția apei potabile și canalizarea din 
Honduras  au răspuns, în primul rând, unor nevoi 
care existau dinainte de producerea uraganului Mitch. 
Niciunul din dispensarele construite de unitatea de 
gestionare a programelor  responsabilă de proiectul 
privind serviciile de sănătate în Nicaragua nu era menit să le înlocuiască pe cele care fuseseră distruse sau grav 
avariate de uraganul Mitch. De asemenea, majoritatea 
locuințelor ridicate cu ajutorul unităților de gestionare 
a programelor nu au fost construite cu scopul de a le 
înlocui pe cele distruse de uragan. Dimpotrivă, benefi  -
ciarii au fost selectați în funcție de gradul lor de sărăcie și de vulnerabilitate. Cu toate că vechea primărie a 
orașului Sandino nu fusese distrusă de uragan, s-a 
construit o nouă clădire a primăriei, deoarece infl  u-
xul de refugiați în urma uraganului Mitch a condus 
la creșterea volumului de muncă căruia trebuia să îi 
facă față administrația municipală.În 
Indonezia , Fondul fi  duciar cu donatori multipli  
a fi nanțat un proiect în valoare de 50 de milioane 
de euro, al cărui scop este dezvoltarea subdistricte-
lor [Proiectul de dezvoltare a subdistrictelor ( keca-
matan )]. Din cele 221 de subdistricte acoperite de 
proiect, 134 (peste 60 %) nu au fost direct afectate de tsunami.
În Sri Lanka , s-au alocat aproximativ 70 de mili-
oane de euro pentru reabilitarea drumurilor 
naționale și rurale, prin intermediul unor pro-
iecte gestionate de Banca Asiatică de Dezvoltare  
și de o agenție a Organizației Națiunilor Unite . 
Însă aceste drumuri erau deja într-o stare foarte 
proastă și înainte de tsunami. Proiectul de ges-
tionare a deșeurilor implementat de o agenției a 
Organizației Națiunilor Unite acoperă întreg dis-
trictul Ampara, și nu numai porțiunea de coastă 
direct afectată. 
Sursa : CCE.Locuință în Aceh fi  nanțată de Fondul fi  duciar cu donatori multipli
ed807149inside_RO.indd   23 ed807149inside_RO.indd   23 8/09/08   15:26:22 8/09/08   15:26:22
24
RAPORTURI DISCORDANTE CU AJUTORUL UMANITAR ANTERIOR 
 34.  Raportul dintre ajutorul umanitar de urgență și ajutorul pentru reabilitare ulte-
rior, care s-au acordat în urma uraganului Mitch din 1998, a fost unul slab, 
fapt care se explică prin durata îndelungată a procesului de concepere și prin întârzierile ulterioare care au afectat intervenția de reabilitare (a se vedea 
punctele 20 și 24).
 35.  În cazul tsunamiului, intervenția Comisiei a fost mai sensibilă la raportul dintre 
ajutorul de urgență și reabilitare. În Indonezia, în special, un număr de factori s-au combinat pentru a contribui la întărirea acestui raport:
(a) Reacția relativ rapidă a Fondului fiduciar cu donatori multipli (a se vedea 
punctul 25) a permis unor proiecte de reabilitare să se înscrie în conti-
nuarea unor proiecte umanitare anterioare ale Direcției Generale Aju-
tor Umanitar (ECHO). Pentru a da un exemplu, ECHO a oferit adăposturi 
temporare, în timp ce Fondul fiduciar cu donatori multipli a continuat această activitate prin construcția de locuințe permanente.
(b) Intervenția umanitară de lungă durată a ECHO, care s-a prelungit până la 
jumătatea anului 2007, a contribuit la stabilirea unui raport între ajutorul 
de urgență și reabilitare, în special prin prisma faptului că a inclus acțiuni de reabilitare pe termen scurt, cum ar fi construcția de ambarcațiuni și 
a unui debarcader la Lampuuk, în provincia Aceh.
(b) Mecanismul de reacție rapidă a finanțat activități care au contribuit la 
stabilirea unui raport între ajutorul de urgență și reabilitare, cum ar fi 
furnizarea de imagini prin satelit. A finanțat, de asemenea, eforturile  
de mediere între guvernul Indoneziei și Mișcarea de eliberare din Aceh (GAM), care au condus la încheierea unui acord de pace în august 2005, 
consolidând astfel bazele pentru reabilitare și pentru dezvoltarea pe  termen mai lung.
ed807149inside_RO.indd   24 ed807149inside_RO.indd   24 8/09/08   15:26:26 8/09/08   15:26:26
25
 36.  Cu toate acestea, Fondul fiduciar cu donatori multipli a abordat cu întârziere 
problema majoră a restabilirii mijloacelor de subzistență distruse în urma  
tsunamiului. Abia în mai 2007 Fondul fiduciar cu donatori multipli a alo-
cat 50 de milioane de euro pentru dezvoltarea economică și mijloacele de 
subzistență. Cu toate că un număr mare de persoane au fost angajate în cadrul unor proiecte ale Fondului fiduciar cu donatori multipli, posturile respective 
erau temporare și, pe de altă parte, majoritatea lucrătorilor calificați nu erau 
originari din provincia Aceh.
Proiect al ECHO destinat să restabilească mijloacele de subzistență ale 
pescarilor din provincia Aceh
Sursa : CCE.
ed807149inside_RO.indd   25 ed807149inside_RO.indd   25 8/09/08   15:26:26 8/09/08   15:26:26
26
 37.  Și în Sri Lanka, ECHO a fost prezent până în cea de a doua jumătate a anului 2007, 
iar Mecanismul de reacție rapidă a finanțat Proiectul de redresare rapidă  
(Quick Recovery Project ), în valoare de 2 milioane de euro, destinat să strângă 
resturile rezultate în urma catastrofei și să îmbunătățească drenajul. În ciuda 
acestor măsuri, nu s-a reușit însă consolidarea raportului dintre ajutorul de urgență și reabilitare, deoarece ECHO și-a concentrat acțiunile umanitare  
în zonele din nord și din est, care au devenit ulterior relativ inaccesibile în 
urma intensificării conflictului. În consecință, nu s-au putut derula activități 
de reabilitare în multe zone unde ECHO derulase anterior astfel de activități. 
În plus, Comisia a decis să nu construiască locuințe permanente în continu-area activității de furnizare de adăposturi temporare, deoarece sectorul de 
construcție a locuințelor destinate victimelor tsunamiului era cel căruia alți 
donatori îi alocaseră volumul cel mai mare de fonduri.
RAPORT STRÂNS CU DEZVOLTAREA PE TERMEN MAI LUNG
 38.  Strategia Comisiei pentru intervenția în urma celor două catastrofe nu a constat 
pur și simplu în reconstruirea infrastructurii avariate și restabilirea mijloacelor 
de subzistență ale persoanelor direct afectate de catastrofe, ci și în abordarea 
nevoilor de dezvoltare pe termen mai lung, și nu doar ale persoanelor direct 
afectate de catastrofă, ci și ale restului populației (a se vedea punctele 18, 19 și 33). Această orientare care viza extinderea sferei dezvoltării a fost, de 
altfel, pusă în practică. Fiind coerentă cu strategiile naționale, această abor-
dare a fost apreciată de guvernele beneficiare, care au subliniat importanța 
efortului de „transformare” după uraganul Mitch și de „a reconstrui mai bine” 
după tsunami. De exemplu, în raportul din decembrie 2006 privind redresarea 
după tsunami, guvernul din Sri Lanka și-a exprimat aprecierea pentru acei 
parteneri care nu s-au mărginit numai la porțiunile de coastă direct afectate de tsunami, ci au vizat un district în ansamblul său.
ed807149inside_RO.indd   26 ed807149inside_RO.indd   26 8/09/08   15:26:29 8/09/08   15:26:29
27
PREOCUPĂRI ÎN CEEA CE PRIVEȘTE SUSTENABILITATEA 
PROIECTELOR
 39.  Intervenția de reabilitare a Comisiei în America Centrală după uraganul Mitch, 
implementată prin intermediul unor unități de gestionare a programelor  care nu dispuneau de echivalente la nivel național, pare în momentul de față 
incompatibilă cu accentul pe care politica de dezvoltare actuală îl plasează 
pe asumarea responsabilității la nivel local
22. În consecință, există un risc de 
reducere a sustenabilității ca urmare a lipsei de implicare a instituțiilor locale, 
problemă pe care anumite proiecte au încercat să o remedieze prin integrarea implicării locale în faza de implementare a proiectului în cauză. Comunitățile 
beneficiare nu au fost totuși direct implicate în construcția dispensarelor și 
a școlilor, iar sustenabilitatea proiectelor de distribuție a apei potabile și de 
canalizare va depinde de instituirea unor mecanisme de tarifare eficace și a 
unor politici naționale în acest domeniu.22 Consensul european 
privind dezvoltarea, adoptat în 
decembrie 2005, în comun de către Consiliu și statele membre, Comisie 
și Parlament (JO C 46, 24.2.2006, 
p. 1), afirmă că unul dintre principiile 
comune ale cooperării pentru 
dezvoltare este asumarea de către 
țările partenere a responsabilității 
pentru programe. De asemenea, în Declarația de la Paris cu privire 
la eficacitatea ajutorului pentru 
dezvoltare din martie 2005, semnată 
de miniștrii țărilor dezvoltate și ai 
țărilor în curs de dezvoltare, aceștia își proclamă angajamentul de a alinia 
ajutoarele la sistemele și procedurile 
țărilor partenere, precum și de a sprijini 
consolidarea capacităților acestora.
Școală nou construită în Honduras
Sursa : CCE.
ed807149inside_RO.indd   27 ed807149inside_RO.indd   27 8/09/08   15:26:29 8/09/08   15:26:29
28
 40.  În schimb, în Indonezia, agenția națională responsabilă de efortul de reconstrucție 
după tsunami a studiat toate propunerile de proiecte ale Fondului fiduciar 
cu donatori multipli, coprezidând, de asemenea, Comitetul de coordonare. Pe lângă toate acestea, proiectele au adoptat, de asemenea, o abordare  
participativă în ceea ce privește planificarea, astfel încât să se poată da  
curs priorităților locale. Cooperarea în acest mod cu populația beneficiară 
a îmbunătățit perspectivele în ceea ce privește menținerea sustenabilității, 
în special având în vedere acordul de pace la încheierea căruia și-a adus și 
Comisia contribuția prin finanțarea eforturilor de mediere. Cu toate acestea, 
menținerea sprijinului din partea guvernului și finanțarea sustenabilă rămân în continuare probleme delicate.
 41.  Și în Sri Lanka s-a procedat la consultarea pe scară largă a populației locale. Cu 
toate acestea, sustenabilitatea proiectului de gestionare a deșeurilor, imple-
mentat de o agenție a Organizației Națiunilor Unite, va depinde de instituirea unui mecanism de tarifare eficace. Sustenabilitatea proiectului legat de dru-
murile naționale, implementat prin intermediul Băncii Asiatice de Dezvoltare, 
va depinde de buna funcționare a fondului de întreținere a drumurilor nou 
creat. În ceea ce privește sustenabilitatea proiectului legat de drumurile  
locale, implementat de o agenție a Organizației Națiunilor Unite, aceasta  
va depinde de calitatea construcției. Deși proiectele finanțate de Comisie  
oferă un cadru concret pentru cooperarea dintre diferitele comunități etnice, continuarea conflictului în Sri Lanka pune în pericol toate eforturile depuse 
pentru a asigura sustenabilitatea tehnică și financiară a proiectelor.
ed807149inside_RO.indd   28 ed807149inside_RO.indd   28 8/09/08   15:26:33 8/09/08   15:26:33
29
Construcția unui drum local în Sri Lanka utilizând mână de lucru locală
Sursa : CCE.
ed807149inside_RO.indd   29 ed807149inside_RO.indd   29 8/09/08   15:26:33 8/09/08   15:26:33
CAPITOLUL 4.
CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
 42.  Comisia a recurs la trei mecanisme de implementare diferite în cadrul intervenției 
sale de furnizare a unui ajutor pentru reabilitare după uraganul Mitch și tsu-
nami (unități de gestionare a programelor în America Centrală, contribuții către un fond fiduciar cu donatori multipli în Indonezia și contribuții către 
organizații internaționale în Sri Lanka). Tabelul 5 prezintă performanțele  
Comisiei în aceste trei țări din punctul de vedere al celor trei întrebări de  
audit. Mecanismul de implementare ales nu reprezintă singurul factor care 
influențează performanța, după cum o demonstrează clar exemplul Sri Lankăi, 
țară în care reînceperea conflictului după tsunami a încetinit ritmul reabilitării 
și i-a limitat sfera geografică.
SINTEZA PUNCTELOR FORTE ȘI A PUNCTELOR SLABETABELUL 5
Întrebarea 
de auditCriteriileAmerica 
Centrală, după 
uraganul 
Mitch Indonezia, 
după 
tsunamiSri Lanka, 
după 
tsunami
Identifi  carea 
nevoilorStrategie elaborată în timp util, 
care integrează aspecte mai largi++ +
O concepere în timp util a proiectelor, cu participarea benefi  ciarilor
– + + – 1
Implementa-
rea ajutoruluiImplementare în timp util – + – 1
Monitorizarea efi  cienţei – 2– 2– 2
Rezultate 
obţinuteRealizări utile ++ –  1
Raport cu ajutorul umanitar de 
urgenţă– + – 1
Raport cu dezvoltarea pe termen mai lung++ +
Perspective de sustenabilitate –+ –  1
+ = punct forte; – = punct slab
1 Cauza: conflictul care afectează ţara.
2 Se referă în principal la colectarea unor informaţii comparative privind costurile și la obiective clar 
definite din punctul de vedere al realizărilor.
ed807149inside_RO.indd   30 ed807149inside_RO.indd   30 8/09/08   15:26:39 8/09/08   15:26:39
31
Comisia a identificat în mod adecvat nevoile în materie de reabilitare  
ale persoanelor afectate de catastrofe?
 43.  În ceea ce privește identificarea nevoilor și conceperea proiectelor, în perioada 
de după cele două catastrofe, Comisia a elaborat cu promptitudine o strate-
gie, ținând seama nu numai de nevoile persoanelor ale căror bunuri au fost 
prejudiciate sau distruse de catastrofă, ci și de ale restului populației. Con-
ceperea proiectelor de către Comisie a fost mai rapidă în cazul tsunamiului 
decât în cel al uraganului Mitch, corelându-se, de asemenea, cu o mai bună 
participare din partea beneficiarilor, ceea ce contribuie la sustenabilitatea ajutorului (a se vedea punctele 17-22).
RECOMANDAREA 1
Comisia ar trebui să își dezvolte în continuare abordarea adoptată după 
tsunami, care permite o concepere rapidă a proiectelor de reabilitare și pre-
supune cooptarea beneficiarilor în vederea sporirii implicării autorităților locale și a sustenabilității.
Procedurile Comisiei sunt de natură să asigure o implementare eficientă  
și în timp util a ajutorului?
 44.  Implementarea cea mai rapidă s-a dovedit a fi în Indonezia, în timp ce în Sri Lanka 
nu s-au realizat foarte multe, în mare parte din cauza reînceperii conflictului 
care afectează această țară. În cazul tsunamiului, Comisia nu a remediat toate principalele deficiențe din sistemele de monitorizare și de supraveghere a 
eficienței ajutorului pentru reabilitare constatate deja în cazul uraganului 
Mitch. În special, nu a verificat dacă s-au elaborat, pentru toate proiectele, 
obiective clar cuantificate din punctul de vedere al realizărilor sau dacă  
sistemele generau suficiente informații pentru a demonstra eficiența imple-mentării (a se vedea punctele 23-29).
ed807149inside_RO.indd   31 ed807149inside_RO.indd   31 8/09/08   15:26:39 8/09/08   15:26:39
32
RECOMANDAREA 2
În vederea îmbunătățirii supravegherii fondurilor, Comisia ar trebui, pe 
de o parte, să își continue eforturile, în strânsă cooperare cu alți donatori, 
de sporire a transparenței comunicării de informații din cadrul Fondului 
fiduciar cu donatori multipli în Indonezia și, pe de altă parte, să instituie 
un sistem independent de evaluare calitativă a conceptelor de proiecte și de recepție a lucrărilor finalizate pentru organizațiile ONU care gestionează 
fonduri comunitare în Sri Lanka.
RECOMANDAREA 3
Comisia ar trebui să se asigure că sunt disponibile informații comparative 
privind costurile, care să permită monitorizarea implementării proiectelor 
și demonstrarea eficienței acesteia, precum și că s-au elaborat obiective 
clare pentru proiecte, astfel încât să se poată evalua dacă s-au obținut  
rezultatele prevăzute.
Proiectele au obținut rezultatele scontate, de exemplu, în ceea ce  
privește crearea unor raporturi satisfăcătoare cu ajutorul de urgență și  cu dezvoltarea pe termen mai lung?
 45.  În ceea ce privește obținerea de rezultate, un număr mare de realizări utile au 
văzut lumina zilei în America Centrală și în Indonezia, deși creșterile de  prețuri survenite în urma celor două catastrofe au determinat o reducere  
cantitativă a realizărilor. În Indonezia, vizibilitatea intervenției Uniunii în  
ochii beneficiarilor și ai donatorilor a fost redusă, deoarece fondurile au fost 
canalizate prin intermediul Fondului fiduciar cu donatori multipli. După pro-
ducerea uraganului Mitch și a tsunamiului, printre beneficiari s-au numărat 
nu numai persoanele direct afectate de catastrofe, ci și restul populației. În 
timp ce raportul cu ajutorul umanitar acordat anterior s-a dovedit a fi unul neuniform, raportul cu dezvoltarea pe termen mai lung s-a dovedit a fi mai 
strâns, ceea ce crește perspectivele de sustenabilitate a proiectelor. Cu toate 
acestea, menținerea sprijinului din partea guvernului și finanțarea sustenabilă 
rămân în continuare probleme delicate (a se vedea punctele 30-41).
ed807149inside_RO.indd   32 ed807149inside_RO.indd   32 8/09/08   15:26:39 8/09/08   15:26:39
33
RECOMANDAREA 4
Comisia ar trebui să anticipeze mai bine creșterile semnificative ale  
prețurilor după producerea unor catastrofe naturale în vederea unei mai 
bune gestionări a acestor creșteri, de exemplu, recurgând la mână de lucru 
locală și la resurse locale.
RECOMANDAREA 5
Ar trebui să se asigure o vizibilitate adecvată a Uniunii Europene, în special 
în cazul în care proiectele sunt implementate cu ajutorul unor organizații 
internaționale.
RECOMANDAREA 6
Comisia ar trebui să ia măsuri corespunzătoare în timp util, încă de la faza 
de concepție a proiectelor, astfel încât să se poată garanta sustenabili-
tatea proiectelor.
  Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi, la Luxemburg, în ședința 
sa din 12 iunie 2008.
Pentru Curtea de Conturi
Vítor Manuel da Silva Caldeira 
Președinte
ed807149inside_RO.indd   33 ed807149inside_RO.indd   33 8/09/08   15:26:39 8/09/08   15:26:39
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
SINTEZĂ
III.
Situația rezultată în urma uraganului Mitch a 
fost diferită de cea de după producerea tsu-namiului. În ceea ce privește uraganul Mitch, a avut loc un proces de consultare pe scară  largă cu implicarea tuturor părților interesate, 
din sectorul public și privat, pentru elabora-
rea și aplicarea Programului regional pen-tru reconstrucția Americii Centrale (PRRAC).  
Acțiunile desfășurate după uraganul Mitch au 
dat naștere la o amplă implicare din partea  
societății civile. 
Folosind experiența dobândită în proce-
sul de consultare organizat după uraganul  Mitch, reacția la tsunami a fost bine coor-
donată la nivel internațional și s-a dezvoltat  
rapid pe seama succesului fazei umanitare  
și inițierii imediate a planurilor naționale de  
reconstrucție. În special, crearea Fondului fidu-ciar cu donatori multipli (MDTF) în Indonezia, 
gestionat de UE, a contribuit fundamental la  
facilitarea procesului de coordonare a dona-
torilor și colectării fondurilor, pentru inițierea 
rapidă a procesului de redresare pe baza unor 
politici sănătoase
23.
IV. 
În anul 2001, în America Centrală s-au inițiat mai multe activități, în principal pentru reali-zarea unor acțiuni la scară mai mică. Toate pro-
iectele au inclus estimări ale rezultatelor și au prevăzut rapoarte periodice de monitorizare a 
progreselor înregistrate, în scopul luării măsu-
rilor corective corespunzătoare. Monitorizarea, 
precum și evaluările intermediare și finale s-au desfășurat conform planului.
23 Fondul fiduciar cu donatori multipli pentru reconstrucția 
provinciilor Aceh și Nias (MDTF) este finanțat de 15 organizații internaționale și bilaterale, 90 % din fonduri fiind asigurate de UE (Comisia Europeană și statele membre).
ed807149inside_RO.indd   34 ed807149inside_RO.indd   34 8/09/08   15:26:40 8/09/08   15:26:40
35
În ceea ce privește tsunamiul, atât în Indone-
zia cât și în Sri Lanka, realizările scontate și  
evaluarea costurilor sunt cuprinse în docu-mentele de evaluare ale fiecărui proiect și în 
acordurile contractuale încheiate cu partenerii de aplicare. Utilizarea eficientă a fondurilor  este monitorizată permanent de către Comisie. Costurile finale efective sunt stabilite la ter-minarea proiectului, acestea rezultând în urma 
unor proceduri de licitație și a altor nevoi sau ajustări intervenite în timpul punerii în aplicare 
a proiectului. Pentru fiecare proiect, Comisia 
va include analize ale eficacității costurilor în 
evaluările intermediare și finale.
În Sri Lanka, în urma unei vizite a Curții, Comi-
sia a impus efectuarea unui control indepen-dent al calității înainte de recepția lucrărilor 
finalizate.
V. 
Proiectele PRRAC au fost elaborate și puse în 
aplicare pe baza unei abordări care a luat în  
considerare nu numai rezultatele ce privesc  
infrastructura, ci și activități de conștientizare 
și instruire pentru consolidarea instituțiilor  
naționale și locale și a organizațiilor benefi-
ciare. În anumite cazuri, PRRAC a contribuit,  
de asemenea, la consolidarea inițiativelor de descentralizare prin dezvoltarea capacității  
administrative a actorilor locali în vederea înlă-turării inegalităților regionale (respectiv, pro-iecte de sănătate și educație în El Salvador).
În cazul tsunamiului, intervenția Comisiei  
a constituit parte integrantă a Planurilor  
naționale generale de reconstrucție. Con-
form principiului de „a reconstrui mai bine”,  în cazul locuințelor și restabilirii mijloacelor  de existență trebuie asigurată viabilitatea și  durabilitatea proiectelor de reconstrucție de  
către beneficiarii privați, iar în cazul infra-
structurilor și serviciilor publice trebuie asu-
mate angajamente prin bugetele autorităților 
publice locale și centrale.
VI. 
Răspunsurile Comisiei la recomandările speci-
fice ale Curții sunt incluse la punctele 42-45.CAPITOLUL 1. INTRODUCERE
4. 
Programul regional pentru reconstrucția Ame-
ricii Centrale (PRRAC) a fost principala reacție a Comisiei după producerea uraganului Mitch, fiind completată de anumite reorientări în  cadrul programelor de cooperare bilaterală,  
creșteri ale alocărilor pentru cofinanțarea  
ONG-urilor și sprijin suplimentar în ceea ce  privește securitatea alimentară.
CAPITOLUL 3. OBSERVAȚII
20. 
Punerea în aplicare prin intermediul unităților 
de gestionare a proiectelor a fost rezulta-
tul unei înțelegeri ad-hoc cu țările benefi-
ciare, ținându-se seama de circumstanțele  
excepționale și de lipsa de capacitate la nivel 
local pentru asumarea responsabilităților afe-rente. PRRAC a demonstrat că este posibil  
să se atingă un nivel ridicat de participare  
a organizațiilor naționale și a beneficiarilor,  
fără ca programul să fie pus în aplicare sau  
gestionat direct de aceștia sau numai de către 
ei. În cadrul PRRAC, punerea în aplicare a pro-
iectelor prin intermediul unităților de gesti-onare a programelor (UGP) a eliminat unele  
dintre tensiunile și rivalitățile politice, precum și dificultățile administrative care creează de obicei probleme proiectelor cu elemente de  infrastructură majore.
24. 
Timpul necesar elaborării și punerii în aplicare a proiectelor este justificat de natura complexă a proiectelor ce au în vedere nevoi multidi-mensionale de redresare. Cu începere de la  sfârșitul anului 2001, au fost inițiate treptat  unele activități, mai ales pentru realizarea unor acțiuni mai mici din cadrul PRRAC.
ed807149inside_RO.indd   35 ed807149inside_RO.indd   35 8/09/08   15:26:40 8/09/08   15:26:40
36
26. 
Intensificarea treptată a conflictului în Sri  
Lanka a dus la crearea unui cadru în care este foarte dificil de lucrat, mai ales în ceea ce  
privește accesul la comunităților locale.
Caseta 1
În ciuda întârzierilor menționate cu privire la PRRAC din Honduras, proiectele de sănătate  
și educație și-au atins obiectivele și au contri-buit, spre exemplu, la îmbunătățirea sistemului 
școlar public.
27.
Comisia remarcă utilitatea comparării costuri-lor unitare pentru o mai bună elaborare a buge-
tului și a analizei raportului cost-eficacitate  scontat, dar dorește să sublinieze dificultatea 
utilizării unui astfel de instrument în contexte 
de reconstrucție variate și în țări diferite având 
modele socio-economice diverse. 
S-a evaluat fiecare proiect PRRAC mare. Deși nu 
s-a realizat o evaluare intermediară specifică a 
PRRAC, în anul 2003 a fost publicat un raport de 
evaluare mai general, Evaluation des actions de  
réhabilitation et de reconstruction financées par 
la Communauté Européenne dans les pays ACP/
ALA/MED/TACIS , care a avut ca obiect PRRAC. 
Aceste evaluări conțin recomandări care au fost luate în considerare. 
Prezentarea generală finală a informațiilor  
comparative sau standard cu privire la costuri va face parte din evaluarea PRRAC programată 
spre sfârșitul anului 2008.
28.
La solicitarea Comisiei și a altor donatori, Banca 
Mondială a fost de acord ca, începând din 2007, să comunice în mod sistematic Comitetului de coordonare a Fondului fiduciar cu donatori  
multipli rapoartele sale interne de monitori-
zare întocmite în urma vizitelor pe teren. Pentru toate proiectele Fondului fiduciar cu  
donatori multipli, Comitetul de coordonare al 
Fondului verifică în faza de evaluare caracterul 
rezonabil al rezultatului propus și al costurilor 
estimate. După aprobare, acordurile contrac-tuale cu partenerii de aplicare vor cuprinde  întotdeauna estimări ale costurilor și realiză-rile/rezultatele corespunzătoare. Pentru fie-
care proiect finanțat, raportul financiar de  
la agenția de implementare către mandatar  permite acestuia să urmărească orice abatere 
și să ia măsuri corective, în conformitate cu  
obligațiile sale contractuale. Unele proiecte,  
precum Proiectul de combatere a sărăciei din 
mediul urban, alocă ajutoare nerambursa-
bile comunităților, care trebuie să identifice  
și să stabilească prioritatea lucrărilor mici ce urmează a fi efectuate, sub rezerva controlului 
specific și a procedurilor de acceptare. Costu-
rile finale efective ale realizărilor sunt calcu-
late la terminarea proiectului. 
29. 
În urma vizitei Curții, Comisia va include în  
evaluarea finală o analiză a eficacității costu-
rilor. Comisia a consolidat procesul de con-
trol independent al calității înainte de recepția 
lucrărilor finalizate (respectiv, un diriginte de 
șantier pentru drumurile de acces și infrastruc-tura comunitară).
Caseta 2
Larga dispersie geografică a intervențiilor din cadrul PRRAC și condițiile socio-economice  diferite au făcut ca anumite comparații de cos-
turi să fie mai puțin relevante, ca, de exemplu, 
în cazul caselor din două țări diferite sau din 
mediul rural și urban. 
ed807149inside_RO.indd   36 ed807149inside_RO.indd   36 8/09/08   15:26:40 8/09/08   15:26:40
37
În cazul PRRAC din Ciudad Sandino (Mana-
gua), s-a convenit ca fiecare familie benefici-
ară să pună la dispoziție un lucrător cu normă întreagă pentru lucrările de construcție la casa 
proprie, precum și pentru efectuarea a 100 de ore muncă în folosul comunității. 
În ceea ce privește tsunamiul, atât în Indonezia 
cât și în Sri Lanka, realizările scontate și evalu-
area costurilor sunt cuprinse în documentele de evaluare și în acordurile contractuale înche-
iate cu organizații internaționale și/sau agenții 
de implementare partenere. Costurile finale  
efective sunt stabilite la terminarea proiectu-
lui, acestea rezultând în urma unor proceduri 
de licitație și a altor nevoi sau ajustări interve-
nite în timpul punerii în aplicare a proiectului. În cadrul evaluării finale, Comisia va include o 
analiză a eficacității costurilor.
31. 
În America Centrală, evaluările individuale  
intermediare și finale ale proiectelor PRRAC  
au avut în vedere informațiile importante refe-
ritoare la utilizarea eficientă a fondurilor. Acest 
aspect va fi, de asemenea, avut în vedere în  
evaluarea finală pentru întreg Programul regio-
nal pentru reconstrucția Americii Centrale pre-
văzută pentru anul 2008. Pentru Indonezia și Sri Lanka utilizarea eficientă a fondurilor este 
monitorizată permanent și va reprezenta un  subiect specific în cadrul evaluărilor interme-diare planificate în anul 2008.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la punc-
tele 27-29 și caseta 2.Caseta 3
Comisia, în cadrul rolului său de copreședinte al 
Comitetului de coordonare, a îmbunătățit vizi-
bilitatea UE în Indonezia prin influența sa stra-
tegică  în cadrul MDTF, precum și prin realizarea 
unei legături între procesul de reconstrucție  și inițiativele complementare de sprijinire a  procesului de pace în Aceh, prin dialog și ca  partener privilegiat al autorităților indonezi-ene de la nivel central și local. Comisia consi-deră că rolul său constructiv de coordonare,  ca principal donator în cadrul Comitetul de  coordonare, a creat o vizibilitate foarte bună și o înaltă apreciere din partea beneficiarilor și a partenerilor de aplicare.
Caseta 4
Observația Curții privind dispensarul prevă-
zut la San Rafael del Sur este corectă. Totuși, 
Comunitatea are deja un dispensar funcțional 
ce deservește populația din zonă. Din acest  
motiv, s-a ajuns la concluzia că un dispensar  suplimentar nu mai reprezenta o prioritate.
Comisia contribuie la planul global al guvernu-
lui indonezian de reconstrucție a locuințelor. 
De la vizita Curții, obiectivele revizuite privi-
toare la locuințele finanțate de Fondul fiduciar 
cu donatori multipli au fost actualizate la 8 000 de noi locuințe și 7 000 de locuințe reparate. 
Deficitul de finanțare a locuințelor din MDTF este acoperit de la bugetul național.
33. 
În cazul uraganului Mitch, faza de pregătire a programului a ținut seama de situația generală din America Centrală, găsindu-se un echilibru între nevoile pe termen scurt și mediu și stra-tegia de dezvoltare pe termen mai lung.
ed807149inside_RO.indd   37 ed807149inside_RO.indd   37 8/09/08   15:26:40 8/09/08   15:26:40
38
În cazul tsunamiului, atât în Indonezia cât și în 
Sri Lanka sprijinul Comisiei a fost parte inte-
grantă a planurilor naționale de reconstrucție și dezvoltare pentru a se asigura sustenabi-
litatea și asumarea responsabilității la nivel  local pentru „a reconstrui mai bine”. Pentru  Sri Lanka, comunitatea donatoare a convenit în unanimitate că ajutorul trebuie să țină seama de conflictul care afectează această țară și că 
de acest ajutor trebuie să beneficieze cele mai vulnerabile categorii de populație din zonele 
afectate de tsunami.
Caseta 5
Răspunsul Fondului fiduciar cu donatori mul-tipli este conform cu planurile naționale de  
reconstrucție care au acoperit întreaga pro-vincie Aceh, datorită numărului mare de  
persoane strămutate, multe dintre acestea  
suferind traume și nedorind să se întoarcă în 
zona costieră.
34.
Timpul necesar pentru elaborarea și punerea în 
aplicare a proiectelor după producerea uraga-
nului Mitch este justificat de natura complexă a 
proiectelor ce au în vedere nevoi multidimen-
sionale de redresare (a se vedea răspunsurile 
la punctele 20-24).
36.
În Indonezia, accentul s-a pus în prima fază pe 
reconstrucția infrastructurii, în conformitate  
cu ordinea de prioritate a nevoilor comunicate de autoritățile naționale și locale. A existat un 
consens general asupra faptului că pentru a  
asigura sustenabilitatea activităților de resta-
bilire a mijloacelor de existență, acestea tre-buie să fie integrate în strategia de redresare economică elaborată la nivel local. Elaborarea unei astfel de strategii a fost condiționată de 
evoluția politică și de înființarea unui guvern 
provincial care s-a realizat numai începând  din 2007 (după alegerile locale din Aceh din  
decembrie 2006). Pe această bază, în 2007 s-a 
convenit asupra unui proiect de mecanism de 
finanțare pentru dezvoltare economică ( Eco-
nomic Development Finance Facility ), în valoare 
de 50 milioane USD.
39.
Acțiunile din sectorul sănătate, educație, dez-voltare locală, apă și canalizare includ adesea o componentă de consolidare a capacității  instituționale a organelor administrative  naționale, în vederea promovării politicilor  durabile în aceste sectoare. Primele rapoarte de evaluare ex post  pentru două proiecte din El 
Salvador și unul din Honduras au concluzionat 
că sustenabilitatea a fost realizată.
40.
Finanțarea completă pentru reconstrucția  
provinciei Aceh este asigurată de la bugetul  
guvernului indonezian.
CAPITOLUL 4. CONCLUZII 
ȘI RECOMANDĂRI
42.
În ceea ce privește tsunamiul, Comisia consi-
deră că, atât pentru Indonezia cât și pentru  Sri Lanka, măsurile adoptate referitor la moni-torizarea eficienței au condus la îmbunătățiri în cadrul acordurilor juridice încheiate cu  organizații internaționale (a se vedea răspun-surile la punctele 27-29 și caseta 2). Comisia  continuă să lucreze în această direcție.
Comisia consideră că rezumatul Curții pre-
zentat în tabelul 5 referitor la monitorizarea  eficienței nu ține suficient seama și de alte cri-terii în afară de disponibilitatea informațiilor comparative privind costurile și de obiective. Comisia consideră că este prea devreme pentru 
ed807149inside_RO.indd   38 ed807149inside_RO.indd   38 8/09/08   15:26:40 8/09/08   15:26:40
39
a putea trage o concluzie finală privind suste-
nabilitatea și va analiza această chestiune în  
cadrul evaluărilor viitoare. 
Recomandarea 1
Comisia este de acord cu recomandarea Curții, care reprezintă o apreciere foarte bună a abor-dării coordonate cu donatori multipli adoptate 
pentru tsunami și va căuta să o aplice atunci 
când sunt satisfăcute condițiile prealabile.
44.
În general, după o catastrofă majoră, apare  
nevoia de a găsi un echilibru între o reacție  
rapidă și analiza foarte detaliată a nevoilor  
și a estimărilor de costuri unitare, conside-
rându-se că eficiența costurilor este în prin-cipal asigurată prin proceduri competitive de 
achiziții publice. În cazul reacției la tsunami, 
realizările scontate și evaluarea costurilor sunt 
cuprinse în documentele de evaluare și în acor-
durile contractuale încheiate cu organizații  internaționale și/sau agenții partenere de  
punere în aplicare. Pentru anumite proiecte,  
lucrările exacte sunt identificate și prioriti-
zate de către comunitățile locale în faza de  
punere în aplicare și, în consecință, nu se pot 
determina realizări clar cuantificabile de la  
demararea programelor. Utilizarea eficientă  a fondurilor este monitorizată permanent de  
către Comisie. În cadrul evaluărilor intermedi-are și finale se va efectua o analiză indepen-dentă a eficacității costurilor. 
Recomandarea 2
Comisia împărtășește opiniile Curții cu privire la transparența monitorizării Fondului fiduciar cu donatori multipli și consideră că, în cazul  Indoneziei, a luat măsuri pentru îmbunătățirea transparenței în cooperare cu alți donatori  
(lucru confirmat de elaborarea, începând din 
decembrie 2006, a rapoartelor aprofundate de 
progres). 
Pentru Sri Lanka, începând din noiembrie  
2007, Comisia a consolidat procesul de con-trol independent al calității înainte de recepția lucrărilor finalizate prin contractarea unor  servicii suplimentare pentru proiectele de  infrastructură.
Recomandarea 3
Comisia remarcă utilitatea comparării costuri-lor unitare pentru o mai bună elaborare a buge-tului și a analizei raportului cost-eficacitate  scontat, dar dorește să sublinieze dificultatea utilizării unui astfel de instrument în contexte de reconstrucție variate și în țări diferite având modele socio-economice diverse. 
Comisia își va continua eforturile de a stabili  obiective cât mai clare posibil pentru proiecte.
45.
În cadrul Fondului fiduciar cu donatori multipli, grupul de donatori a acordat o mare atenție  realizării vizibilității concentrate pe rezultate. 
Comisia consideră că rolul său constructiv de coordonare, în calitate de copreședinte al  
Comitetul de coordonare, a creat o vizibilitate foarte bună a Uniunii Europene și o înaltă apre-ciere din partea beneficiarilor și a partenerilor de aplicare. 
Comisia sprijină principiul de „a reconstrui  
mai bine”, care trebuie să ducă la consolidarea 
sustenabilității și a asumării responsabilității la nivel local.
ed807149inside_RO.indd   39 ed807149inside_RO.indd   39 8/09/08   15:26:41 8/09/08   15:26:41
40
Recomandarea 4
Comisia ține seama de recomandarea Curții și 
va reflecta asupra modului în care să abordeze 
cel mai bine creșterile semnificative de prețuri 
preconizate după producerea catastrofelor  naturale, în deplină cooperare cu alți donatori și cu autoritățile din țările beneficiare. 
Recomandarea 5
Comisia consideră că vizibilitatea este o ches-tiune foarte importantă și încearcă permanent 
să o sporească.
Recomandarea 6
Comisia este de acord cu faptul că proble-mele legate de sustenabilitate trebuie avute  
în vedere încă din faza de concepție. Riscurile, inclusiv problemele legate de sustenabilitate, 
sunt în general evaluate în faza de concepere 
a proiectelor, iar Comisia va căuta să conso-
lideze acest aspect pe tot parcursul aplicării  
proiectului.
ed807149inside_RO.indd   40 ed807149inside_RO.indd   40 8/09/08   15:26:41 8/09/08   15:26:41
Cum vă puteţi procura publicaţiile Uniunii Europene?
Publicaţiile Ofi  ciului pentru Publicaţii sunt disponibile pentru vânzare pe site-ul EU Bookshop 
(http://bookshop.europa.eu/); puteţi transmite comanda dumneavoastră către biroul de vânzări ales.
De asemenea, puteţi solicita lista punctelor de vânzare care fac parte din reţeaua noastră 
mondială trimiţând un fax la nr. (352) 29 29-42758.Curtea de Conturi Europeană
Raportul special nr. 6/2008
Ajutorul pentru reabilitare acordat de Comisia Europeană în urma tsunamiului și a uraganului Mitch
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene2008 — 40 p. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-52-3
ed807149cover_RO.indd   2 ed807149cover_RO.indd   2 3/09/08   8:15:13 3/09/08   8:15:13
2008
AJUTORUL PENTRU REABILITARE ACORDAT 
DE COMISIA EUROPEANĂ ÎN URMA TSUNAMIULUI ȘI A URAGANULUI MITCHCURTEA DE CONTURI 
EUROPEANĂ
Raportul special  nr. 6ÎN CADRUL PREZENTULUI RAPORT, CURTEA ANALIZEAZĂ MODUL 
ÎN CARE COMISIA EUROPEANĂ A GESTIONAT AJUTORUL PENTRU REABILITARE ACORDAT DUPĂ PRODUCEREA A DOUĂ CATASTROFE NATURALE MAJORE: URAGANUL MITCH DIN 1998 ŞI T SUNAMIUL DIN 
2004. AJUT ORUL PENTRU REABILITARE ACORDAT DE COMISIE, CU UN 
TOTAL DE CONTRIBUŢII DE 550 DE MILIOANE DE EURO, A AVUT CA 
SCOP SĂ RECONSTRUIASCĂ INFRASTRUCTURA DE BAZĂ ŞI SĂ OFERE O BAZĂ PENTRU O DEZVOLTARE DURABILĂ. CURTEA FORMULEAZĂ 
O SERIE DE RECOMANDĂRI CARE AR PUTEA ASISTA COMISIA ÎN 
EFORTURILE VIITOARE DE FURNIZARE A UNUI AJUTOR MAI EFICIENT ŞI EFICACE.
RO
QJ-AB-08-006-RO-C
ISBN 978-92-95009-52-3CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
ed807149cover_RO.indd   1 ed807149cover_RO.indd   1 3/09/08   8:15:12 3/09/08   8:15:12