ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

reprezentarea necorespunzătoare a zonei euro în ansamblu (nici un reprezentant unic al zonei euro nu are un mandat oficial în Consiliul director al FMI – acest rol este îndeplinit în prezent de președintele EURIMF); nici FMI nu are un partener ideal în chestiunile care privesc zona auro (având în vedere recentele măsuri de punere în aplicare a coordonării politicilor economice); Banca Centrală Europeană are statut de observator în Consiliul director al FMI;
4.3.6

Educația este cheia creșterii economice viitoare și a dezvoltării statelor membre, precum și a creșterii competitivității UE în rândul altor piețe globale. Lipsa de lucrători calificați în toate statele membre are efecte negative foarte grave. În plus, decalajul dintre cerere și ofertă se concentrează în câteva sectoare – inginerie, tehnologii de vârf, telecomunicații etc. CESE consideră că discrepanța tot mai mare dintre realitățile pieței forței de muncă și sistemul de învățământ va crea obstacole structurale specifice în sectorul producției în următorii 10-15 ani. CESE recomandă ca finanțarea învățământului să se axeze mai mult pe creșterea atractivității cursurilor de educație/formare profesională și să fie întreprinse reforme pentru a se asigura că educația este orientată mai eficient către necesitățile pieței muncii și se adaptează la nevoile statelor membre în anumite meserii, discipline, sectoare și industrii. Comisia ar trebui să investească mai mult în învățământul pentru adulți, întrucât adulții constituie cel mai mare grup de șomeri și angajați și au nevoie să dobândească competențe avansate și să își actualizeze cunoștințele, în special în domeniul noilor tehnologii.
3.4

În prezent, informațiile privind pierderile și risipa de alimente la nivel de fermă sunt insuficiente (7). Pierderile și risipa de alimente pot fi cauzate, de exemplu, de lipsa modernizărilor în unele exploatații agricole, de anulările de comenzi și volatilitatea prețurilor la produsele de bază, care duc la îngroparea culturilor sub brazdă atunci când recoltarea lor nu este rentabilă din punct de vedere economic (dar cel puțin această situație are un impact pozitiv asupra mediului, deoarece contribuie la îmbunătățirea conținutului de materie organică al solurilor) sau la dumpingul și compostarea alimentelor care nu pot fi revândute. O altă provocare importantă o constituie – și o vor constitui din ce în ce mai mult – principalele efecte ale schimbărilor climatice asupra condițiilor meteorologice și posibilele focare de boli. Dacă se iau în calcul aceste efecte, volumul a ce ar putea fi considerat risipă de alimente este foarte mare de la an la an. În comparație cu restul lumii, UE a fost foarte activă în soluționarea acestei chestiuni și, prin urmare, ar trebui să sprijine difuzarea de bune practici și de know-how în acest domeniu.
2.1.

În sectorul aviației din UE sunt angajate, în mod direct, între 1,4 milioane (sursa: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports, raport final, 2015) și 2,2 milioane de persoane (sursa: Aviation: Benefits Beyond Borders – raport întocmit de Oxford Economics pentru ATAG, aprilie 2014), acest sector generând, per ansamblu, între 4,8 milioane și 5,5 milioane de locuri de muncă (sursa: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports, raport final, 2015). Contribuția directă a aviației la PIB-ul UE se ridică la 110 miliarde de euro, în timp ce impactul său global, inclusiv în sectorul turismului, este de 510 miliarde de euro, datorită efectului de pârghie (sursa: Steer Davies Gleave – Study on employment and working conditions in air transport and airports, raport final, 2015). Acest lucru indică în mod clar că potențialul economic al aviației depășește cu mult impactul său direct.
4.1

CESE sprijină necesitatea de a se recunoaște și a se promova deplina diversitate a modelelor economice și antreprenoriale care alcătuiesc împreună piața unică (8). Un domeniu în care CESE are competențe specifice este cel al întreprinderilor economiei sociale (SEE). SEE și întreprinzătorii sociali încorporează mai multe din conceptele discutate mai sus și sunt o bună ilustrare a acestor modele hibride de întreprindere care apar în Europa.
2.3.

În unele părți ale lumii, în special în afara UE, procente semnificative din populație sunt expuse la mercur mult peste nivelurile de siguranță. Conform celor mai fiabile estimări, emisiile antropice de mercur în atmosferă se ridică la 1 960 de tone pe an la nivelul planetei, din care 87,5 tone pe an în UE (4,5 % din total). Emisiile directe de mercur în apă, la nivel mondial, ajung la aproximativ 900 de tone pe an, iar contribuția emisiilor naturale (eroziunea rocilor și activitatea vulcanică) este aproximativ egală. În anexa 1 este prezentată o imagine de ansamblu a emisiilor antropice de mercur.
8.3.3

Cu toate acestea, după cum CESE a afirmat întotdeauna, există simultan și în paralel un întreg spațiu care ar trebui să fie rezervat autoreglementării și coreglementării, considerându-se chiar că ne aflăm în fața unui caz exemplar de așa-numită „reglementare partajată”, așa cum au susținut recent Royal Society for the Arts, Manufactures and Commerce, RSA HOUSE, Londra, sau modelul de cod de conduită elaborat de Sharing Economy UK (SEUK) (12).
3.1.3.

Obligațiile de notificare și evaluare de către Comisie cu privire la instrumentele fără caracter juridic obligatoriu: — obligația statelor membre să notifice Comisiei instrumentele fără caracter juridic obligatoriu existente și pe cele viitoare, împreună cu toate documentele însoțitoare; — Comisia poate efectua evaluări ex post ale instrumentelor fără caracter juridic obligatoriu prezentate și poate informa statele membre în consecință atunci când consideră că măsurile de punere în aplicare a instrumentului fără caracter juridic obligatoriu ar putea intra în conflict cu dreptul Uniunii; — potrivit Comisiei, opțiunea cea mai eficientă, eficace și proporțională în raport cu costurile este cea care prevede conferirea unui caracter obligatoriu evaluării ex ante a acordurilor interguvernamentale de către Comisie. Statele membre ar trebui să aibă obligația de a informa într-un stadiu incipient Comisia despre orice negociere în curs a unui acord interguvernamental privind furnizarea de gaze naturale și de a prezenta Comisiei propunerile lor în această privință, în vederea evaluării ex ante pe care o va desfășura.
1.5.

De asemenea, în ceea ce privește încrederea cetățenilor, trebuie să se facă trimitere la acțiuni extensive de pregătire pentru situații de urgență desfășurate în afara amplasamentului și la nivel transfrontalier [Review of Current Off-site Nuclear Emergency Preparedness and Response Arrangements in EU Member States and Neighbouring Countries (Evaluarea gradului actual de pregătire pentru situații de urgență nucleară în afara amplasamentului și a mecanismelor de intervenție existente în statele membre ale UE și în țările învecinate), Euratom, decembrie 2013], precum și la concluziile Summitului pentru siguranța nucleară din 2016, în special în ceea ce privește potențialele amenințări teroriste.
2.3.

Naufragiul Estoniei a dus la modificarea de către Organizația Maritimă Internațională (OIM, o organizație specializată a ONU cu sediul la Londra) a SOLAS (Convenția internațională pentru ocrotirea vieții omenești pe mare – International Convention for the Safety of Life at Sea, SOLAS), introducând, printre altele, mai multe cerințe pentru stabilitatea de avarie a navelor de tip ro-ro.
3.13.

Acest raport al Eurofound este urmat de două studii recente privind o mobilitate mai echitabilă pe piața forței de muncă: Brief analysis of the EU Member States transposition of the ‘Enforcement’ Directive 2014/67 improving enforcement of Directive 96/71 on the Posting of workers (O scurtă analiză a transpunerii în statele membre ale UE a Directivei 2014/67 privind asigurarea respectării aplicării Directivei 96/71 privind detașarea lucrătorilor) și Fraudulent forms of contracting work and self-employment (Forme ilegale de contracte de muncă și muncă independentă) (14).
3.16.

CESE are în vedere Marea coaliție pentru locuri de muncă în sectorul digital (The Grand Coalition for Digital Jobs), care poate reprezenta o legătură între partenerii sociali, furnizorii de educație și alți actori publici și privați cu scopul de a atrage cât mai mulți tineri în domeniul TIC. Accesul dificil al persoanelor aparținând grupurilor defavorizate la serviciile rețelelor 5G și la aplicațiile specifice, cauzat de puterea de cumpărare scăzută, va reprezenta o provocare pentru politicile viitoare ale UE. O atenție specială trebuie acordată persoanelor cu dizabilități, care trebuie să poată avea acces facil la noile echipamente și tehnologii ce vor fi dezvoltate de producători.
5.4.

Prețurile cu amănuntul pentru consumatorii casnici au crescut cu 2 % pe an începând din 2008. Și în acest caz, componenta „impozite și taxe” are o pondere importantă și a crescut cu 4,2 % pe an, ceea ce explică, împreună cu costurile de rețea, existența unor diferențe mari între statele membre, în care prețul cel mai ridicat (în Suedia) este de patru ori mai mare decât prețul cel mai scăzut (România).
4.10.

În ceea ce privește garanțiile de origine (GO), articolul 19 din propunere nu reflectă în mod adecvat eșecul pieței existente. Deși propunerea dorește ca alegerea consumatorului să stimuleze dezvoltarea capacităților energetice bazate pe surse regenerabile, legislația europeană actuală permite apariția unor oferte înșelătoare de „energie electrică ecologică”. Furnizorii pot utiliza GO pentru a construi o fațadă ecologică, în timp ce continuă să genereze, să cumpere și să vândă energie electrică din surse neregenerabile. Legislația viitoare a UE ar trebui să impună autorităților naționale de reglementare să stabilească cerințe obligatorii pentru toți participanții de pe piață care oferă tarife pentru „energia electrică ecologică”. Furnizorii ar trebui să justifice beneficiul suplimentar, din punctul de vedere al mediului, al acestor tarife. Cu toate acestea, propunerea Comisiei ar putea spori confuzia consumatorilor, iar oferta excedentară de GO ar crește. În plus, cooperativele prosumatorilor care vând energia electrică direct ar trebui exceptate de la obligația de a indica originea, întrucât locul de origine poate fi identificat în mod clar din statutul său de energie de tip cetățenesc sau generată în contextul prosumerismului.
2.4.

În plus, Acordul de la Paris din decembrie 2015 reprezintă un acord global semnat în comun de UE și statele membre, prin care se angajează la contribuții stabilite la nivel național (CSN), acestea coincizând practic cu cele din prezentul regulament. În plus, s-a convenit să se continue eforturile de a limita creșterea temperaturii globale la 1,5 C peste nivelurile preindustriale – o aspirație care necesită planificare pe termen lung și care impune obiective mai ambițioase decât cele convenite până în prezent pentru 2050 de către UE.
2.4.

Conform definiției Eurostat (3), insula este orice teritoriu care îndeplinește următoarele cinci criterii: 1. are o suprafață de cel puțin un kilometru pătrat; 2. se situează la cel puțin un kilometru distanță de continent; 3. are o populație rezidentă permanentă de cel puțin 50 de locuitori; 4. nu are o legătură fizică permanentă cu continentul; 5. pe teritoriul său nu se află nicio capitală a unui stat membru al UE.
2.5

Mai multe națiuni comerciale mari, cum ar fi China, Brazilia, SUA, India și Rusia, și-au unit eforturile pentru a se opune punerii în aplicare unilaterale a schemei. La 12 noiembrie 2012, sub presiune internațională, Comisia a prezentat o propunere de suspendare pentru un an a schemei ETS în sectorul aviației (așa-numita decizie „stop the clock”). Propunerea de suspendare a fost adoptată în mod oficial de Consiliu și Parlamentul European în aprilie 2013, chiar înainte de data la care companiile aeriene ar fi fost obligate să restituie certificatele de emisii pentru 2012; aceasta a redus, cu efect retroactiv, domeniul de aplicare al ETS pentru sectorul aviației la zborurile din cadrul SEE.
4.4.2

CESE salută noul indicator al gradului de restricționare, care permite o analiză de calitate mai bună decât indicatorii de reglementare a pieței produselor ai OCDE. Există încă detalii care merită reexaminate (de exemplu, menționarea dezvoltării profesionale continue ca o restricție negativă pare a fi inadecvată). CESE ar dori să sublinieze că, pentru a oferi o imagine nediscriminatorie a diferitelor sisteme de reglementare, ar fi necesar să se includă nu numai o reglementare ex ante (de exemplu, protecția titlului, cerințele de calificare), ci și o reglementare ex post (de exemplu, cerințe pentru codurile de construcție și autorizațiile de construire). În plus, ar trebui să fie menționat explicit că indicatorul de restricții este neutru, fără vreo judecată de valoare sau justificare a reglementărilor.
4.4.

Analizele recente ale strategiilor statelor membre în domeniul renovării clădirilor au ajuns, în general, la concluzii favorabile [JRC 2016: Synthesis Report on the assessment of Member States’ building renovation strategies (Raport de sinteză privind evaluarea strategiilor statelor membre în domeniul renovării clădirilor)]. Acest domeniu este acoperit de Directiva privind eficiența energetică; cu toate acestea, nu există niciun standard comun pentru ce anume constituie „renovare”. Ar fi bine-venită includerea în DPEC a unei cerințe privind propunerea unor obiective sectoriale specifice și a unei metodologii de referință pentru măsurarea îmbunătățirilor, cu un prag dincolo de care să se poată beneficia de sprijinul pentru „renovare”. Odată cu astfel de ținte, ar trebui să existe orientări solide și specifice referitoare la atingerea unor niveluri minime în materie de performanță energetică, în ceea ce privește renovarea clădirilor publice și comerciale.
1.3.

Având în vedere natura foarte tehnică a propunerii și domeniul său de aplicare limitat, și ținând seama de propunerile de clarificări suplimentare mai ample privind Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, sub aspectul obligațiilor de serviciu public și dispozițiile referitoare la proprietate și control, punerea accentului pe această modificare specifică ar putea părea discutabilă. Cu toate acestea, Comisia a stabilit deja în foaia sa de parcurs privind evaluarea (1) că restricțiile temporale pentru închirierea aeronavelor cu echipaj ar trebui să facă obiectul unei verificări separate. În plus, aspectele specifice ale ATA și discuțiile prelungite pe această temă din cadrul comitetului mixt al ATA (denumit în continuare „comitetul mixt”) arată că se impune o soluționare separată a problemei. În cele din urmă, chestiunea are un caracter specific atât de pronunțat, încât nu ar trebui tratată în același context ca aspectele complexe din punct de vedere politic, cum ar fi, de exemplu, proprietatea și controlul. Prin urmare, faptul că propunerea acestei modificări are un caracter de sine stătător se justifică. Comitetul observă că Comisia nu consideră că acest lucru face necesară o evaluare a impactului. Cu toate acestea, CESE ia act de preocupările sindicatelor și ale altor organizații ale societății civile privind propunerea.
3.8.

Totuși, denaturările concurenței pot decurge chiar din normele proprii ale Uniunii. Un exemplu în acest sens este Regulamentul REACH (Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals – Înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice) care, începând cu 31 mai 2018, se va aplica întreprinderilor care fabrică sau introduc pe piață substanțe chimice ca atare sau în amestec în cantități mai mari de o tonă pe an. Acest regulament obligă întreprinderile să prezinte Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) un dosar de înregistrare a substanțelor chimice ca atare sau în amestec sau în articole în cantități mai mari de o tonă pe an, împreună cu plata taxei corespunzătoare. Solicitantul înregistrării este considerat proprietarul legitim al raportului, astfel încât informațiile conținute în acesta pot deveni o marfă tranzacționată pe piață de către primii solicitanți ai înregistrării, în general întreprinderile de dimensiuni mai mari și cu o mai mare putere economică. În practică, atunci când o întreprindere încearcă să efectueze o înregistrare în ECHA, ea este informată că va trebui să îl contacteze pe solicitantul principal al înregistrării, care comunică ulterior costul autorizării accesului la informația pe care a depus-o, acesta putând ajunge la zeci sau sute de mii de euro pe substanță. S-a stabilit că înregistrările prezentate în temeiul regulamentului în urmă cu cel puțin 12 ani pot fi utilizate de către alți fabricanți sau importatori în scopuri de înregistrare. Cu toate acestea, în practică, pe măsură ce se apropie data de la care Regulamentul REACH se va aplica pe deplin tuturor substanțelor produse sau introduse pe piață în cantități mai mari de o tonă pe an, solicitanții principali ai înregistrării solicită microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii din sector să plătească sume ridicate sau chiar procente din vânzări, în schimbul scrisorii de acces la informațiile furnizate către ECHA, informații ce ar trebui să fie publice și accesibile în mod gratuit pentru toți cetățenii Uniunii Europene, astfel încât să se atingă scopul creării lor, și anume protecția sănătății umane și a mediului. În acest caz, reglementarea, concepută cu scopul de a îmbunătăți protecția sănătății umane și a mediului în ceea ce privește riscurile ce pot rezulta din utilizarea produselor chimice, poate crea bariere în calea intrării pe piață a noilor întreprinderi și a liberei circulații a substanțelor chimice, asistându-se la o situație de restricționare a concurenței și de abuz de poziție dominantă la nivelul întreprinderilor de dimensiuni mai mari. CESE atrage atenția asupra necesității efectuării unei evaluări și a unei revizuiri a Regulamentului REACH, astfel încât să se elimine eventualele obstacolele în calea concurenței ca urmare a aplicării acestei reglementări.
3.2.

Majoritatea sistemelor de taxare îi obligă pe utilizatorii căilor rutiere să instaleze unități de bord (OBU) în vehiculele lor. Doar câteva dintre aceste sisteme oferă interoperabilitate transfrontalieră. Acest lucru generează costuri și sarcini administrative pentru utilizatorii căilor rutiere, care trebuie să își echipeze vehiculele cu mai multe OBU pentru a putea conduce nerestricționat în diferite țări. Costurile sunt estimate în prezent la 334 de milioane EUR pe an și se prevede că vor scădea la puțin sub 300 de milioane EUR pe an până în 2025.
3.8.

Având în vedere experiența dobândită anterior, CESE consideră că este important: — să se asigure că toate inițiativele în sprijinul activităților de solidaritate non-profit ar trebui să corespundă nevoilor reale, clar identificate în comunitatea-țintă; — să se evite duplicarea activității, birocrația și crearea de obstacole în calea sistemelor care funcționează bine, cum ar fi Serviciul european de voluntariat (EVS); — să se acorde prioritate mai degrabă inițiativelor de bază care corespund nevoilor comunităților locale, decât celor transnaționale care necesită mai multă pregătire și formare, precum și o perioadă mai lungă de stabilire; — are în vedere ca, pentru astfel de inițiative, precum și în alte activități, să se reducă vârsta minimă a participanților la 16 ani; — să se aprobe activitățile de voluntariat doar dacă sunt conforme cu criteriile de calitate stabilite de Agenda strategică privind voluntariatul în Europa (Policy Agenda on Volunteering in Europe – PAVE) și Carta europeană a drepturilor și responsabilităților voluntarilor; — să se emită certificate la finalizarea activităților desfășurare, astfel cum se prevede în Recomandarea din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale pentru a promova capacitatea de inserție profesională; — să se ofere măsuri de sprijin organizațiilor și persoanelor fizice, astfel încât acestea să își dezvolte capacitatea de organizare a activităților de voluntariat; — să se garanteze flexibilitatea prin CES, oferind activități cu jumătate de normă pentru a permite voluntarilor cu handicap sau celor cu mai puține oportunități de călătorie să participe la proiectele locale; — să se identifice posibile sinergii între proiectele CES și programele locale/naționale; — să se implice părțile interesate esențiale în pregătirea, desfășurarea și evaluarea programului; — să faciliteze accesul la program al persoanelor cu handicap și defavorizate din punct de vedere social (inclusiv al tinerilor care părăsesc instituțiile pentru copiii, al celor care locuiesc în zone îndepărtate etc.); — să se asigure în mod special că standardele de siguranță sunt respectate în cadrul programelor care presupun lucrul cu copiii în mod direct; — să promoveze programul pe scară largă și în mod eficace, astfel încât acesta să se poată adresa și unor persoane care în altă situație nu ar recurge la el din proprie inițiativă.
3.3.

Nu am reușit să realizăm convergența ascendentă a statelor membre, pe care unii au crezut că ar putea să o aducă politica monetară unică. Incapacitatea de a aborda toate aspectele legate de competitivitate în economia reală a condus la divergențe, care au făcut inadecvată politica monetară unică pentru multe state membre, generând sintagma „o abordare universală nu se potrivește nimănui” (one size fits none). CESE și-a exprimat deja rezervele cu privire la faptul că publicarea unui Raport al celor cinci președinți, urmat de o carte albă va duce la pierderea impulsului și a sentimentului de urgență.
4.4.

Oboseala cauzată de epuizarea conducătorului auto (inclusiv atunci când un conducător auto nu face suficiente pauze) este una dintre cauzele majore de accidente care implică vehicule grele de transport de marfă. Chiar și lipsa momentană de concentrație poate avea consecințe catastrofale. Conducătorii auto din domeniul transportului rutier sunt, de asemenea, predispuși să sufere de probleme de sănătate asociate cu perioadele lungi de conducere cu pauze insuficiente, cum ar fi bolile cardiovasculare (de obicei, atacuri de cord, accidente vasculare cerebrale etc.); afecțiuni musculo-scheletice (afecțiuni ale spatelui și coloanei vertebrale); tulburări nervoase (stres și anxietate, depresie etc.) și boli de stomac/digestive. Aplicarea cu strictețe a limitelor perioadelor de conducere și de muncă și a perioadelor adecvate de repaus este esențială pentru a reduce la minimum aceste efecte [ OSH in figures: Occupational safety and health in the transport sector – An overview (Cifre privind securitatea și sănătatea în muncă: securitatea și sănătatea în muncă în sectorul transporturilor – Imagine de ansamblu)].
1.9.

În ceea ce privește posibilitatea unor confuzii privind obiectul de reglementare, propunem înlocuirea în titlul actului de reglementare a termenului mijloace de plată, altele decât numerarul ( non-cash means of payment ), cu termenul mijloace electronice și digitale de plată ( electronic and digital means of payment ).
4.6.

Potențialul real al simplificării prin dezvoltarea de soluții IT nu a fost atins. În procesul de dezvoltare de instrumente IT nu au fost implicați toți actorii DLRC, iar acest lucru a cauzat dificultăți legate de utilizarea acestor sisteme. Cunoștințele practice ale grupurilor de acțiune locală trebuie să beneficieze de încredere la elaborarea instrumentelor IT, în vederea obținerii de rezultate concrete. Platformele IT create de autoritățile de management trebuie să corespundă nevoilor tuturor actorilor DLRC. Grupurilor de acțiune locală trebuie să li se pună la dispoziție platforme flexibile și deschise pentru a permite punerea în aplicare a strategiilor lor de dezvoltare locală în conformitate cu particularitățile zonei lor. Standardizarea trebuie evitată.