Guvernul a propus o reformă care vizează Consiliul Superior al Magistraturii și alte aspecte cu privire la sistemul de justiție. Constituția prevede înființarea Consiliului Superior al Magistraturii (Consiglio Superiore della Magistratura – CSM) ca organism independent și autonom; două treimi dintre membrii acestora sunt magistrați aleși de colegii lor de la toate nivelurile sistemului judiciar. Ceilalți membri sunt membri nespecialiști, aleși de Parlament din rândul profesorilor universitari de drept și al avocaților cu o experiență profesională de cel puțini cincisprezece ani. Președintele republicii (care este și președintele CSM), prim-președintele Curții de Casație și procurorul general sunt membri din oficiu. Alegerea magistraților-membri ai Consiliului are loc în trei colegii naționale. În 2019, CSM s-a confruntat cu provocări în materie de integritate, având în vedere acuzațiile grave privind numirea unor procurorilor de rang înalt aduse în cadrul unei anchete penale. Această anchetă a condus la demisia a cinci membri ai CSM. S-au organizat noi alegeri pentru a-i înlocui pe unii dintre membrii respectivi. Au fost inițiate zece proceduri disciplinare și au fost adoptate anumite măsuri asigurătorii. În plus, Asociația Națională a Magistraților l-a exclus pe unul dintre magistrații respectivi din cadrul Asociației. La 7 august 2020, guvernul a propus un proiect de lege care vizează reforma Consiliului Superior al Magistraturii pentru a soluționa problemele ridicate de ancheta penală sus-menționată. Această reformă include o creștere a numărului membrilor Consiliului, asigurarea a 19 colegii teritoriale pentru alegerea magistraților și înființarea unui nou grup disciplinar. În plus, noile norme menite să sporească transparența în ceea ce privește numirea judecătorilor și a procurorilor de rang înalt fac parte din proiectul de reformă. Acesta include posibilitatea selectării candidaților la CSM prin tragere la sorți. Este important ca orice reformă să țină cont de recomandările Consiliului Europei referitoare la consiliile judiciare, inclusiv în ceea ce privește selectarea membrilor acestora . De asemenea, proiectul de reformă vizează înăsprirea cerințelor pentru magistrați în legătură cu desfășurarea de activități politice. În această privință, au fost consolidate recent obligațiile de declarare a averii și au fost lansate inițiative specifice pentru a spori gradul de sensibilizare cu privire la etica judiciară și independența sistemului judiciar, deși GRECO a ridicat problema lipsei de reglementări corespunzătoare privind activitățile politice desfășurate de magistrați.

Libertatea de exprimare și libertatea presei sunt prevăzute de articolul 21 din Constituție. Legislația secundară stabilește un cadru solid care își propune să asigure pluralismul mass-mediei la nivel național. O agenție independentă de reglementare, Autoritatea de Supraveghere a Comunicațiilor (AGCOM), este înființată în baza legii și are competențe de reglementare, monitorizare, aplicare a legii și sancționare în domeniul mass-mediei. Sancțiunea penală pentru defăimare, de până la un an de închisoare, este în curs de revizuire de către Curtea Constituțională. Jurnaliștii trebuie să fie înregistrați în Ordinul Jurnaliștilor, care asigură autonomia profesiei. În plus, aceștia trebuie să respecte normele etice care se aplică în acest sector, respectiv textul consolidat privind îndatoririle jurnaliștilor. AGCOM are rol de supraveghere în sectorul mass-mediei și desfășoară activități de monitorizare a profesiei prin intermediul Observatorului său pentru jurnalism, care dedică un raport specific amenințărilor la adresa jurnaliștilor.

Competențele și statutul Autorității Naționale Anticorupție au fost consolidate în ceea ce privește rolul său preventiv în combaterea corupției. În ceea ce privește prevenirea corupției, abordarea Italiei s-a schimbat odată cu crearea Autorității Naționale Anticorupție (ANAC) în 2012, ale cărei rol și competențe, în special în ceea ce privește prevenirea corupției în cadrul administrației publice, au fost consolidate în ultimii ani. ANAC este o autoritate independentă. Consiliul de administrație al acesteia este alcătuit din cinci membri, numiți pentru un mandat de șase ani, care nu poate fi reînnoit. Desemnarea candidaților, la propunerea ministrului administrației publice și pentru simplificare, în consens cu ministrul justiției și ministrul afacerilor interne, este aprobată de Consiliul de Miniștri, iar candidații sunt numiți de președintele republicii. ANAC are 350 de angajați. De asemenea, aceasta a fost identificată ca entitate responsabilă cu supravegherea și reglementarea contractelor de achiziții publice. Această competență este completată de colectarea datelor referitoare la licitații și la întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul public. În acest scop, ANAC gestionează Observatorul pentru contracte de achiziții publice. De asemenea, ANAC este autoritatea care primește rapoartele avertizorilor din administrația publică, în conformitate cu Decretul legislativ nr. 90/2014. În plus, ANAC are atribuții legate de definirea strategiei anticorupție și de supravegherea adoptării planurilor trienale. Strategia anticorupție are la bază un plan național anticorupție (PNA), planuri trienale anticorupție și coduri de conduită care urmează să fie adoptate de administrația publică și de întreprinderile controlate de stat. Deși ANAC poate impune sancțiuni în caz de neadoptare a planurilor trienale și/sau a codurilor de conduită, autoritatea s-a implicat în mare măsură în promovarea unei culturi preventive prin consilierea și îndrumarea administrației publice, precum și prin stabilirea de orientări și standarde pentru codurile de conduită în anumite domenii administrative. Autonomia și independența ANAC sunt garantate suplimentar de sistemul de resurse financiare proprii. Resursele proprii reprezintă aproximativ 87 % din bugetul autorității .

Sistemul de justiție se confruntă în continuare cu provocări semnificative legate de durata procedurilor. În pofida unei rate constante de soluționare a cauzelor de peste 100 % în materie civilă, timpul estimat necesar pentru soluționarea cauzelor litigioase civile și comerciale rămâne printre cele mai ridicate din UE . În 2019, durata lichidării stocului de cauze pendinte a continuat să scadă în prima și în a doua instanță . În ceea ce privește Curtea de Casație, tendința pozitivă observată în 2018 s-a inversat ca urmare a unei creșteri considerabile a cauzelor noi în domeniul protecției internaționale și a unui număr încă semnificativ de cauze noi în materie fiscală, cu rate ridicate de inadmisibilitate . În 2019, la nivelul instanțelor de contencios administrativ, s-a observat o inversare a unei tendințe negative cu privire la toate gradele de jurisdicție, respectiv a început să scadă durata lichidării stocului de cauze pendinte, aceasta rămânând, totuși, peste medie. În plus, se observă rezultate pozitive în domeniul achizițiilor publice. Italia rămâne sub supravegherea sporită a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei în ceea ce privește durata procedurilor în cauzele de contencios administrativ. În cadrul procedurilor penale înaintea instanțelor de apel, durata lichidării stocului de cauze pendinte a fost mai mare decât media, în pofida unei scăderi suplimentare în perioada 2018-2019. Cu toate acestea, continuă să se înregistreze rezultate pozitive în ceea ce privește limitarea duratei procedurile desfășurate înaintea instanțelor de prim grad de jurisdicție și înaintea Curții de Casație, în ciuda unei ușoare creșteri în raport cu anul precedent. Italia rămâne sub supravegherea sporită a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei și în ceea ce privește durata procedurilor în cauzele penale. O reformă potrivit căreia termenul de prescripție se suspendă de la pronunțarea unei hotărâri în primă instanță, în conformitate cu o recomandare specifică de țară în contextul semestrului european, a intrat în vigoare în ianuarie 2020. Prin urmare, există o nevoie stringentă de măsuri care să urmărească sporirea eficienței, în special în ceea ce privește instanțele de apel.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2020), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020]. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States (Studiu privind funcționarea sistemelor judiciare din statele membre ale UE): Italia.

CIVICUS, Monitor tracking civic space: Italy (Instrumentul de monitorizare a spațiului civic: Italia). https://monitor.civicus.org/country/italy/ .

Comisia Europeană (2020), Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană.

Comitetul pentru Drepturile Copilului din cadrul Organizației Națiunilor Unite (2019), Concluding observations on the combined fifth and sixth periodic reports of Portugal [Observații finale în legătură cu rapoartele periodice combinate (al cincilea și al șaselea raport) pentru Italia].

Consiliul de Stat și Asociațiile Barourilor (2020), Memorandum de înțelegere privind audierile la distanță. https://www.giustizia-amministrativa.it/documents/20142/1869446/PROTOCOLLO+INTESA+-+UDIENZA+DA+REMOTO+EX+ART.+4+D.L.+28_2020_signed.pdf/d9a07203-3281-3b24-49ed-54fecc6b64f7 .

Consiliul Europei, Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor: Italia. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/italy .

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2005), Opinion on the compatibility of the Laws “Gasparri” and “Frattini” of Italy with the Council of Europe standards in the field of freedom of expression and pluralism of the media adopted by the Venice Commission at its 63rd Plenary Session (Aviz privind compatibilitatea legilor „Gasparri” și „Frattini” din Italia cu standardele Consiliului Europei în domeniul libertății de exprimare și al pluralismului mass-mediei, adoptate, de Comisia de la Veneția în cea de a 63-a sesiune plenară).

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2010), Report on European Standards as regards the Independence of the Judicial System: Part II - the Prosecution Service - Adopted by the Venice Commission - at its 85th plenary session (Raportul privind standardele europene legate de independența sistemului judiciar: Partea a II-a — Serviciul de urmărire penală — Adoptat de Comisia de la Veneția — în cadrul celei de a 85-a sesiuni plenare).

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2017), Opinion on the act on the public prosecutor’s office [of Poland] (Avizul referitor la Legea privind Parchetul General [din Polonia]) astfel cum a fost modificat, Adoptat de Comisia de la Veneția în cadrul celei de a 113-a sesiuni plenare).

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges independence, efficiency and responsibilities [Recomandarea CM/Rec (2010)12 a Comitetului de Miniștri adresată statelor membre cu privire la judecători: independență, eficiență și responsabilități].

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2016), Resolution CM/ResDH(2016)358 of the Committee of Ministers on length of proceedings in administrative cases [Rezoluția CM/ResDH(2018)353 a Comitetului de Miniștri în ceea ce privește durata procedurilor în cauzele penale].

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2018), Resolution CM/ResDH(2018)353 of the Committee of Ministers on length of proceedings in criminal cases [Rezoluția CM/ResDH(2018)353 a Comitetului de Miniștri în ceea ce privește durata procedurilor în cauzele penale].

Consiliul Europei: Conference of the INGOs of the Council of Europe (Conferința organizațiilor neguvernamentale internaționale din cadrul Consiliului Europei) (2019), Civil participation in the decision-making process: fact finding visit to Italy (Participarea civilă la procesul decizional: vizita de stabilire a faptelor în Italia).

Consiliul Național (2019), Verdict 7411, 29 octombrie 2019. https://www.giustizia-amministrativa.it/portale/pages/istituzionale/visualizza/?nodeRef=&schema=cds&nrg=201900038&nomeFile=201907411_11.html&subDir=Provvedimenti .

Consiliul Superior al Magistraturii (2017, 2018), Orientări privind redactarea actelor de procedură.

Consiliul Superior al Magistraturii (2019), Rezoluție privind obligațiile de prezentare a informațiilor privind activele pentru magistrații ordinari. https://www.csm.it/documents/21768/87331/circolare+anagrafe+patrimoniale+%28delibera+13+novembre+2019%29/546a7348-e1d2-3c87-c13e-4db105cae7a1 .

Consiliul Superior al Magistraturii și Consiliul Național de Criminalistică (2018), Memorandum de înțelegere privind cercetarea prealabilă a apelurilor, organizarea lucrărilor, claritatea și concizia actelor în procedurile de apel.

Consiliul Uniunii Europene (2013), Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2013 privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru perioada 2012-2017.

Consiliul Uniunii Europene (2014), Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2014 privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru 2014.