COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 20.7.2021 SWD(2021) 701 final DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI Raportul din 2021 privind statul de drept











Capitol consacrat situației statului de drept din Austria





















care însoţeşte documentul COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR



Raportul din 2021 privind statul de drept







Situația statului de drept din Uniunea Europeană



















{COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Rezumat Sistemul de justiție austriac continuă să se bucure de un nivel al independenței perceput ca fiind foarte ridicat, reforma anunțată pentru introducerea unui minister public independent fiind în curs de dezbatere. Este important ca această reformă să țină seama de standardele europene privind independența parchetului. Între timp, au fost finalizate modificări menite să reducă obligațiile de raportare ale procurorilor. Au fost luate și alte măsuri privind sistemele de gestionare a conformității pentru instanțe și procurori și a fost impusă obligația de a furniza feedback organelor personalului cu privire la propunerile de numire în funcții judiciare. Persistă unele preocupări în ceea ce privește standardele de recrutare în cadrul instanțelor administrative, în special în privința numirii vicepreședinților și a președinților. Austria depune eforturi pentru a îmbunătăți în continuare digitalizarea justiției. Sistemul de justiție continuă să funcționeze eficient, prezentând îmbunătățiri în ceea ce privește cauzele de contencios administrativ. Punerea în aplicare a Strategiei naționale anticorupție este în curs de desfășurare, însă au fost raportate unele întârzieri din cauza pandemiei de COVID-19. Investigațiile privind corupția politică la nivel înalt s-au intensificat în urma recentelor scandaluri politice. Cu toate acestea, procurorii care lucrează la aceste cauze s-au confruntat cu discursuri negative din partea politicienilor. Obligațiile de raportare ale parchetului specializat sunt în continuare împovărătoare, ducând la întârzieri ce au un impact negativ asupra eficacității investigațiilor anticorupție, dar modificările recente vizează reducerea sarcinii de raportare. Au fost introduse noi măsuri de prevenire a corupției funcționarilor publici și a funcțiilor executive de rang înalt, dar măsurile menite să abordeze în mod eficace riscurile de integritate pentru parlamentari rămân limitate, neexistând obligația de a divulga informații cu privire la active, dobânzi, datorii și pasive. Deși există un cadru juridic privind activitățile de lobby, domeniul său de aplicare și informațiile puse la dispoziția publicului rămân limitate. Controlul finanțării partidelor politice rămâne un motiv de îngrijorare. Cadrul juridic și mediul propice pentru mass-media continuă să fie puternice, iar autoritățile mass-media continuă să funcționeze în mod independent. Au fost identificate riscuri la adresa pluralismului mass-mediei în ceea ce privește lipsa unui cadru juridic cuprinzător și executoriu pentru accesul la documente și la informațiile publice. Pentru a aborda acest aspect, guvernul a propus o nouă lege privind libertatea de acces la informații. Mass-media continuă să primească sume mari din cheltuielile publice cu publicitatea, dar persistă preocupări în ceea ce privește corectitudinea și transparența alocării acestora, posibila influență politică în cadrul acestui proces și reflectarea insuficientă a considerentelor legate de pluralismul mass-mediei. Sprijinul financiar public specific acordat sectorului mass-mediei în timpul pandemiei de COVID-19 a fost considerat pe scară largă ca fiind eficace, însă au fost exprimate îndoieli cu privire la distribuția sa obiectivă. Deși au fost luate unele măsuri pentru a îmbunătăți protecția jurnaliștilor în timpul protestelor, siguranța acestora este din ce în ce mai amenințată, în special de hărțuirea și intimidarea online. În ceea ce privește sistemul de control și echilibru, se iau măsuri pentru a îmbunătăți implicarea părților interesate și a cetățenilor în procesul de elaborare a politicilor. În contextul pandemiei de COVID-19, organele executive au fost împuternicite să acționeze prin ordonanță în temeiul unei legislații specifice, cu un control parlamentar sporit începând din toamna anului 2020. Curtea Constituțională a jucat un rol important în revizuirea acestor măsuri, anulând mai multe dintre ele pentru că nu erau suficient justificate. Ombudsmanul, care a jucat, de asemenea, un rol activ în contextul pandemiei de COVID-19, se pregătește pentru reacreditarea ca instituție națională pentru drepturile omului. Guvernul a depus eforturi pentru a dezvolta în continuare dialogul cu organizațiile societății civile, în special cu privire la sprijinul acordat societății civile în timpul pandemiei de COVID-19. I.Sistemul judiciar Sistemul de justiție austriac are două ramuri separate. Instanțele de drept comun cuprind 115 instanțe teritoriale, 20 de instanțe regionale, patru curți superioare regionale și Curtea Supremă. Începând din 2014, Austria dispune, de asemenea, de un sistem separat de instanțe administrative cu 11 instanțe administrative de prim grad de jurisdicție (nouă instanțe regionale administrative, o instanță federală administrativă și instanța fiscală) și Curtea Administrativă Supremă. Curtea Constituțională asigură controlul constituționalității legilor federale și regionale. Numirile judiciare sunt efectuate de puterea executivă pe baza unor propuneri neobligatorii din partea unor organe ale personalului formate din judecători sau a plenului unei instanțe, care întocmesc o listă de trei candidați pentru fiecare post. Ministerul Public este o autoritate judiciară instituită într-o structură ierarhică sub supravegherea Ministerului de Justiție, care poate emite atât instrucțiuni generale, cât și instrucțiuni în cazuri individuale. Austria participă la Parchetul European. Avocații sunt înregistrați în unul dintre cele nouă barouri locale, care sunt organisme de drept public și organe independente și autonome, organizate sub egida Asociației Federale a Barourilor. Independența Nivelul perceput al independenței sistemului judiciar rămâne în mod constant foarte ridicat și s-a îmbunătățit în continuare din perspectiva întreprinderilor. Independența instanțelor și a judecătorilor este percepută ca fiind „destul de bună sau foarte bună” de 83 % din publicul larg și de 78 % din întreprinderi în 2021. Per ansamblu, în ultimii cinci ani, nivelul independenței perceput de către publicul larg și întreprinderi a înregistrat o creștere constantă, cu excepția anului 2021, în care acesta a scăzut ușor din perspectiva publicului larg. Este în curs de pregătire o reformă în vederea înființării unui minister public federal independent, condus de un procuror general. În urma anunțului său din 24 februarie 2021 privind înființarea unui parchet federal condus de un procuror general independent, Ministerul Justiției a înființat un grup de lucru compus din părți interesate din sistemul judiciar și din experți, care se reunește lunar, începând din mai 2021, și va examina diferite chestiuni constituționale și juridice legate de reformă. Se preconizează că grupul își va prezenta rezultatele în prima jumătate a anului 2022, dar nu a fost însărcinat cu pregătirea unui proiect de text legislativ concret. Reforma Ministerului Public reprezintă o cerere formulată cu mult timp în urmă de către părțile interesate, întrucât au fost criticate sistemul de obligații de raportare (a se vedea mai jos) și dreptul ministrului justiției de a le da instrucțiuni procurorilor în cauze individuale, inclusiv instrucțiuni de neîncepere a urmăririi penale. Părțile interesate au subliniat necesitatea de a se asigura că reforma avută în vedere introduce garanții structurale concrete pentru a asigura independența în practică a noului procuror general față de orice influență politică exercitată de puterea executivă sau legislativă. Este important ca reforma să fie pregătită în consultare cu toate părțile interesate relevante și să țină seama de standardele europene privind independența Ministerului Public. Sunt în curs de punere în aplicare măsuri de reducere a obligațiilor de raportare ale procurorilor către puterea executivă. În conformitate cu intenția din programul guvernamental deja menționată în Raportul din 2020 privind statul de drept, guvernul a luat măsuri pentru a reduce obligațiile de raportare ale Ministerului Public, pe care Ministerul Public și părțile interesate le consideră în prezent împovărătoare și disproporționate (a se vedea, de asemenea, secțiunea II). Ca un prim pas, un decret al Parchetului Superior din Viena privind obligațiile de raportare pentru parchetele sale subordonate (prin care erau obligate să notifice etapele procedurale majore cu trei zile înainte de executarea acestora) a fost revocat în martie 2021 la cererea Ministerului Justiției (a se vedea, de asemenea, secțiunea II). În plus, la 12 iunie 2021, Ministerul Justiției a prezentat o revizuire a decretului privind obligațiile de raportare care le-ar limita mai strict în anumite circumstanțe, precum eliminarea obligațiilor de a depune rapoarte de informare în cazul în care persoane de interes public sunt victime ale infracționalității. Cu toate acestea, părțile interesate au remarcat că s-ar putea ca acest lucru să nu reducă în mod semnificativ sarcina Parchetului Central pentru Urmărirea Penală a Criminalității Economice și a Corupției, întrucât un număr mare din cauzele anchetate de acesta reprezintă cauze de interes public în cadrul cărora obligațiile ar continua să se aplice. Ministrul justiției a emis 22 de instrucțiuni în cauze individuale în 2020 și 8 instrucțiuni începând din mai 2021, toate fiind în conformitate cu avizul Consiliului independent privind instrucțiunile. Se preconizează că următorul raport privind instrucțiunile va fi prezentat parlamentului în vara anului 2021. A fost introdusă obligația de a furniza feedback organelor personalului în cazul unor abateri de la recomandările acestora privind numirile judiciare. Modificările aduse Legii privind judecătorii și procurorii au intrat în vigoare în decembrie 2020, codificând obligația ministrului justiției de a furniza feedback, în scris, organelor personalului, care sunt compuse în principal din judecători aleși inter pares, în cazul în care nu se dă curs recomandării lor privind numirile judiciare. De asemenea, acestea permit organelor personalului să prezinte un răspuns, în scris, în termen de două săptămâni. De asemenea, a fost instituit un proces similar pentru procurori. Aceasta răspunde elementelor prevăzute într-o recomandare GRECO de a consolida implicarea organelor personalului în procedurile de numire. GRECO a luat act de faptul că organele personalului nu sunt încă implicate în selectarea judecătorilor stagiari și că nu există niciun control judiciar al procedurii de numire. De asemenea, nu există nicio implicare a organelor personalului (sau a altor organisme care reprezintă sistemul judiciar) în selectarea președintelui și a vicepreședintelui Curții Supreme, fapt criticat de Curtea Supremă. Persistă unele preocupări în ceea ce privește recrutările în cadrul instanțelor administrative, în special în ceea ce privește numirea președinților și a vicepreședinților de instanță. Numirile vicepreședinților și președinților în cadrul instanțelor administrative regionale rămân, în general, prerogativa puterii executive, fără implicarea consecventă a sistemului judiciar, astfel cum s-a menționat deja în Raportul din 2020 privind statul de drept. În martie 2021, GRECO și-a reiterat recomandările referitoare la o implicare mai puternică a organelor personalului în numirile judiciare, inclusiv cu privire la (vice)președinții instanțelor administrative. Părțile interesate continuă să sublinieze că lipsa unei implicări judiciare consecvente în aceste numiri, alături de competențele și îndatoririle extinse ale președinților de instanță, dă naștere unor preocupări cu privire la standardele europene. Guvernul și Conferința președinților instanțelor administrative au clarificat faptul că, în mai multe state federale, comisii speciale sunt înființate prin lege sau în practică pentru a pregăti propuneri de numire, dar acestea nu implică neapărat (o majoritate formată din) judecători. De asemenea, se solicită armonizarea cerințelor de recrutare pentru judecătorii instanțelor administrative, care sunt reglementate separat pentru fiecare instanță administrativă regională. În conformitate cu recomandările Consiliului Europei, în cazul în care puterea executivă ia decizii cu privire la selectarea judecătorilor, o autoritate independentă și competentă, alcătuită în mare parte din membri ai sistemului judiciar, ar trebui să fie autorizată să formuleze recomandări sau să emită avize pe care puterea executivă să le urmeze în practică. Se iau măsuri pentru îmbunătățirea cadrului de integritate pentru judecători și procurori. În urma adoptării, în 2019, a orientărilor privind conformitatea pentru toți angajații din justiție, instanțele și parchetele pun în aplicare un sistem cuprinzător de gestionare a conformității, care va include instituirea unor coordonatori ai funcției de conformitate la nivel regional care să funcționeze ca puncte unice de contact pentru problemele de conformitate exprimate de toți angajații din justiție. De asemenea, a fost instituit un program de e-learning privind conformitatea, care se axează pe aspecte legate de conflictele de interese, iar acesta a fost deja finalizat de peste 1 400 de angajați. GRECO a salutat instituirea orientărilor privind conformitatea și a coordonatorilor funcției de conformitate, dar a subliniat necesitatea de a se clarifica consilierea confidențială pusă la dispoziția judecătorilor și procurorilor în chestiuni de etică. În plus, părțile interesate remarcă faptul că orientările privind conformitatea au fost stabilite de puterea executivă, nu de sistemul judiciar în sine, precum și că nu a fost elaborat un cod de etică pentru judecătorii administrativi. GRECO mai observă că, până în prezent, în Austria nu a fost introdus niciun sistem de evaluări periodice. Calitate Au fost alocate resurse suplimentare instanțelor și Ministerului Public, dar există în continuare provocări cu privire la Curtea Federală Fiscală. În urma posturilor suplimentare alocate în 2020, bugetul pentru sistemul judiciar a fost din nou majorat în 2021, incluzând finanțarea suplimentară legată de impactul pandemiei de COVID-19, iar recrutările pentru majoritatea posturilor suplimentare create au fost finalizate. Austria cheltuiește aproximativ 0,28 % din PIB pentru sistemul său de justiție. Deși acest buget majorat răspunde preocupărilor exprimate de părțile interesate și de un studiu al Ministerului Justiției cu privire la reducerile anterioare ale bugetului sistemului de justiție, un audit publicat de Curtea de Conturi în ianuarie 2021 confirmă faptul că, la Curtea Federală Fiscală, provocările în materie de resurse persistă, în special în ceea ce privește nivelurile foarte scăzute ale personalului instanțelor în comparație cu alte instanțe (la doar aproximativ 0,25 de posturi pentru personalul instanțelor pentru fiecare judecător) și o serie de posturi neocupate pentru judecători, situație care a condus, de asemenea, la întârzieri semnificative în tratarea cauzelor. Curtea de Conturi a adresat o serie de recomandări Curții Federale Fiscale și Ministerului Finanțelor, inclusiv pentru a reduce sarcina administrativă a judecătorilor, pentru a permite realizarea de progrese în ceea ce privește reducerea întârzierilor și a termenelor de tratare a cauzelor. Sunt în curs de punere în aplicare modificări pentru a reduce taxele judiciare în anumite domenii. Astfel cum s-a menționat în Raportul din 2020 privind statul de drept, taxele judiciare ridicate din Austria sunt considerate de către părțile interesate ca fiind o posibilă provocare pentru accesul la justiție. Au fost puse în aplicare o serie de măsuri de reducere a taxelor judiciare în anumite domenii, inclusiv pentru procedurile de urmărire penală de drept privat. Deși, în cadrul reformei globale a procedurilor de executare adoptate în aprilie 2021, taxele judiciare au fost majorate, simultan au fost reduse unele etape procedurale care necesită o taxă. Alte măsuri specifice legate de taxele judiciare, de exemplu pentru procedurile civile, sunt în curs de pregătire, dar, în acest stadiu, nu este prevăzută nicio evaluare generală a sistemului de taxe judiciare. În 2020, veniturile din taxele judiciare au scăzut din cauza pandemiei de COVID-19, iar ajustarea la inflație a fost amânată temporar până în mai 2021, reducând partea ce le revine din bugetul sistemului judiciar, care rămâne totuși ridicată. Părțile interesate subliniază, în special, lipsa plafonării taxelor judiciare în cauzele cu valoare ridicată și ajustările automate la inflație ca posibile obstacole în calea accesului la justiție. Au fost elaborate oferte de formare profesională inițială pentru judecătorii instanțelor administrative. Începând din 2020, Academia Austriacă pentru Sistemul Judiciar Administrativ oferă un program de formare pentru judecătorii din cadrul instanțelor administrative numiți recent, cu module privind gestionarea procedurilor, etica profesională, legislația privind funcția publică de judecător și justiția digitală. În timp ce judecătorii și procurorii din cadrul instanțelor de drept comun beneficiază, înainte de începerea activității, de o formare profesională cuprinzătoare de patru ani, judecătorii din cadrul instanțelor administrative sunt recrutați după ce dobândesc o experiență profesională în domeniul juridic de cel puțin cinci ani. Cu toate acestea, formarea profesională inițială a judecătorilor de contencios administrativ numiți recent nu este impusă de lege, situație criticată de părțile interesate. De asemenea, s-a recomandat instituirea unui program anual de formare continuă a tuturor judecătorilor și procurorilor, care să acopere în special elemente legate de integritate. Sunt depuse eforturi pentru a promova în continuare digitalizarea justiției. Nivelul general de digitalizare a justiției este ridicat, fiind puse în aplicare norme procedurale pentru utilizarea instrumentelor digitale în cauzele civile, penale și administrative și pentru utilizarea pe scară largă a instrumentelor de comunicație digitală și electronică de către instanțe și serviciile Ministerului Public. Soluțiile digitale pentru inițierea și urmărirea procedurilor sunt în mare măsură disponibile în cadrul procedurilor civile, administrative și penale. După cum s-a menționat deja în Raportul din 2020 privind statul de drept, Austria înregistrează progrese suplimentare în ceea ce privește punerea în aplicare a proiectului „Justice 3.0”, care vizează trecerea deplină la fișiere electronice până în 2025. Începând din iunie 2021, procedurile desfășurate în cadrul a 56 de instanțe, 9 parchete, precum și în cadrul Curții Supreme și al Parchetului General sunt complet digitalizate. Următoarele etape prevăzute sunt utilizarea exclusivă a dosarelor digitale în cadrul tuturor parchetelor până la jumătatea anului 2022 și în cadrul tuturor noilor proceduri civile până la jumătatea anului 2023. Noua platformă JustizOnline, lansată în noiembrie 2020, oferă cetățenilor un punct consolidat pentru accesarea serviciilor, precum depunerea de cereri electronice sau consultarea dosarelor cauzelor, și oferă asistență utilizatorilor prin intermediul unui robot de chat. Guvernul pune în aplicare, de asemenea, un nou sistem digital cuprinzător de raportare a performanței, conținând date privind performanța instanțelor și a serviciilor Ministerului Public, care va fi făcut public pe site-ul JustizOnline. În contextul pandemiei de COVID-19, au fost luate măsuri procedurale pentru a permite utilizarea sistemelor de videoconferință, atât în materie civilă, cât și în materie penală, în conformitate cu un sistem de tip „semafor”.

Eficiență Sistemul de justiție continuă să funcționeze eficient, prezentând îmbunătățiri în ceea ce privește cauzele de contencios administrativ. Timpul mediu pentru soluționarea litigiilor comerciale a rămas la un nivel scăzut (137 de zile în 2019, comparativ cu 138 în 2018), cu o rată stabilă de soluționare a cauzelor de 100,4 % și un număr redus de cauze pendinte, ceea ce arată că sistemul de justiție își gestionează în mod eficient volumul de cauze în această privință. În ceea ce privește cauzele de contencios administrativ, indicatorii de eficiență arată îmbunătățiri suplimentare, în special în ceea ce privește rata de soluționare a cauzelor (110,7 % în 2019 față de 89,7 % în 2018) și numărul de cauze pendinte, care a scăzut, dar rămâne în general ridicat (la 0,8 cauze la 100 de locuitori în 2019 față de 0,9 în 2018). Cu toate acestea, durata medie de soluționare a cauzelor de contencios administrativ (440 de zile) rămâne relativ lungă. II.Cadrul anticorupție Punerea în aplicare a Strategiei naționale anticorupție și acțiunile prevăzute în planul de acțiune pentru perioada 2019-2020 sunt în curs de desfășurare. Printre autoritățile implicate în combaterea corupției se numără Ministerul Federal al Justiției, Parchetul Central pentru Combaterea Criminalității Economice și Corupției (Wirtschafts- und Korruptionsstaatsanwaltschaft – WKStA), Ministerul Federal de Interne și Biroul Federal Anticorupție (BAK) și Serviciul de Date Operative în Materie Penală (BK). Curtea de Conturi este însărcinată să auditeze și să raporteze cu privire la gestiunea financiară la nivel național și local, inclusiv cu privire la aspectele legate de combaterea corupției, precum și să monitorizeze finanțele partidelor politice. Cadrul legislativ include dispoziții relevante din Codul Penal și din Codul de Procedură Penală și include legi specifice privind corupția. Aceasta vizează, de asemenea, cauze în care sunt implicați funcționari publici străini. Percepția corupției din sectorul public în rândul experților și al cadrelor de conducere din mediul de afaceri este că nivelul corupției din sectorul public rămâne relativ scăzut. În cadrul Indicelui de percepție a corupției stabilit de Transparency International în anul 2020, Austria a obținut un punctaj de 76/100 și s-a situat pe locul 5 în Uniunea Europeană și pe locul 15 la nivel mondial. Această percepție s-a menținut la un nivel relativ stabil în ultimii cinci ani. Punerea în aplicare a Strategiei naționale anticorupție este în curs de desfășurare, dar au fost înregistrate unele întârzieri în timpul pandemiei de COVID-19. Strategia națională anticorupție a fost adoptată în 2018 și este însoțită de un plan de acțiune adoptat la 16 ianuarie 2019 pentru perioada 2019-2020. Principalul obiectiv al strategiei și al planului de acțiune pentru ciclul 2019-2020 îl reprezintă creșterea și asigurarea integrității și transparenței în administrație, politică și afaceri. Organismul de coordonare pentru combaterea corupției a decis să prelungească ciclul de punere în aplicare și de revizuire a strategiei și a planului de acțiune aferent. Deși se raportează că acțiunile pentru 2019 au fost puse în aplicare, acțiunile planificate pentru 2020 au suferit întârzieri, deoarece majoritatea au vizat conferințe, reuniuni și cursuri de formare care nu au putut avea loc în timpul pandemiei de COVID-19. Cu toate acestea, au fost lansate în schimb noi activități, precum consilierea individuală prin e-mail și telefon cu privire la solicitările legate de conformitate și integritate primite de la membrii Rețelei responsabililor cu integritatea (NIO). De asemenea, în 2020, rețeaua a înregistrat o creștere de 60 % a cererilor de apartenență din rândul funcționarilor publici. Investigațiile privind corupția la nivel înalt s-au intensificat, în timp ce procurorii individuali au făcut obiectul unor discursuri publice negative din partea politicienilor. O majoritate semnificativă din toate investigațiile la scară largă din Austria sunt efectuate de Parchetul Central pentru Combaterea Criminalității Economice și Corupției. În urma scandalurilor politice la nivel înalt, parchetul și-a intensificat investigațiile privind corupția politică la nivel înalt. Procurorii responsabili de unele dintre cazurile cu cea mai mare vizibilitate au făcut obiectul unor discursuri publice negative din partea reprezentanților guvernului , situație care a fost criticată de către președintele federal , precum și de către asociațiile judiciare, care au remarcat că astfel de declarații publice sunt în detrimentul percepției publicului cu privire la independența sistemului judiciar . Biroul Federal Anticorupție, care efectuează investigații de poliție și cooperează cu Parchetului Central pentru Combaterea Criminalității Economice și Corupției, a înregistrat 32 de noi cazuri de presupusă corupție în 2020. Conform unui proiect de propunere legislativă prezentat spre consultare publică în martie 2021, perchezițiile la fața locului la sediile autorităților publice nu vor mai fi autorizate, în schimb fiind necesar ca Parchetul Central pentru Combaterea Criminalității Economice și Corupției să depună o cerere de „asistență administrativă” pentru obținerea de documente și probe. Parchetul și părțile interesate și-au exprimat îngrijorarea cu privire la impactul negativ al acestei dispoziții asupra capacității de a colecta probe, ceea ce ar putea afecta eficacitatea investigațiilor anticorupție. După examinarea și analizarea tuturor răspunsurilor la consultările publice și după o reuniune a experților cu părțile interesate, a fost prezentat un proiect de lege revizuit. Obligațiile de raportare împovărătoare ale procurorilor conduc la întârzieri și au impact negativ asupra eficacității investigațiilor anticorupție. Procurorii din cadrul Parchetului Central pentru Combaterea Criminalității Economice și Corupției (WKStA) trebuie să raporteze Parchetului Superior din Viena, cu trei zile lucrătoare înainte de a iniția etape procedurale, în conformitate cu o obligație consolidată care a fost introdusă în anul 2019. WKStA a semnalat că aceste obligații suplimentare de raportare sunt împovărătoare și pot conduce la întârzieri în cadrul investigațiilor, întrucât aproximativ 40 % din procedurile aferente fac obiectul unor obligații de raportare apăsătoare. Numărul raportărilor a crescut considerabil în ultimii ani (de la 1 100 în 2017 la 1 957 în 2018 și la 2 299 în 2019). Pentru a aborda aceste aspecte, Ministerul Justiției a adoptat un nou decret în martie 2021, prin care obligațiile de raportare au fost parțial relaxate, clarificând faptul că parchetele nu trebuie să raporteze cu privire la etapele procedurale importante înainte de începerea executării lor. Modificările corespunzătoare la Legea privind procurorii sunt planificate pentru anul 2021 (a se vedea și secțiunea I). Recent, a fost emisă o revizuire a decretului privind obligațiile de raportare. Sunt în curs reforme în ceea ce privește normele privind finanțarea partidelor politice, inclusiv rolul Curții de Conturi. Astfel cum s-a menționat în Raportul din 2020 privind statul de drept, Curtea de Conturi a Austriei are competențe de audit limitate și singura competență de investigare de care dispune este aceea de a verifica acuratețea conturilor partidelor politice. Într-un raport recent, Curtea de Conturi a criticat regimul subvențiilor pentru organismele educaționale ale partidelor politice reprezentate în parlament, recomandând drepturi depline de audit și de sancționare pentru Curtea de Conturi. Deși în cadrul Programului guvernamental pentru perioada 2020-2024, guvernul s-a angajat să întreprindă reforme pentru a consolida controlul finanțării partidelor politice, până în prezent nu au fost luate măsuri concrete în acest sens. Potrivit părților interesate și Curții de Conturi, reformele ar trebui să prevadă competențe suplimentare în materie de control și investigare pentru Curtea de Conturi responsabilă de monitorizarea finanțării partidelor, inclusiv o mai mare transparență și responsabilitate în procesul de raportare, precum și o revizuire a sistemului de sancțiuni. Măsurile de abordare eficace a riscurilor de integritate pentru parlamentari continuă să fie limitate. Parlamentarii nu au obligația de a-și declare public activele, dobânzile, datoriile, pasivele sau orice alte interese economice, inclusiv investițiile în întreprinderi. În plus, nu există mecanisme de monitorizare și sancționare pentru a controla exactitatea declarațiilor atunci când sunt publicate în mod voluntar. În plus, parlamentarilor nu le este interzis să aibă locuri de muncă externe sau să dețină funcții de conducere și în consiliul de administrație. Grupul de state împotriva corupției din cadrul Consiliului Europei (GRECO) a subliniat nivelul scăzut de conformitate al Austriei în ceea ce privește recomandările formulate cu privire la prevenirea corupției în rândul parlamentarilor, judecătorilor și procurorilor. Au fost introduse noi măsuri de prevenire a corupției în rândul funcționarilor publici și al funcțiilor executive de rang înalt. La 18 noiembrie 2020, Consiliul de Miniștri a adoptat un nou cod de conduită pentru prevenirea corupției în administrația publică. Acest cod oferă angajaților din administrația publică și cadrelor de conducere instrucțiuni cu privire la modul de abordare a tentativelor de dare sau luare de mită, a cadourilor și a invitațiilor, a avertizării în interes public, a activităților de lobby, precum și exemple de comportament conform și neconform. În plus, codul oferă informații cu privire la modul în care trebuie îndeplinite obligațiile de raportare a locurilor de muncă secundare și a activităților de asociere și explică obligațiile în materie de protecție a datelor cu caracter personal și de confidențialitate. O nouă autoritate disciplinară federală care și-a început oficial activitatea la 1 octombrie 2020 sau, în unele cazuri, o comisie disciplinară comună instituită în cadrul administrației parlamentare are competența de a lua decizii disciplinare și de a decide suspendarea funcționarilor publici federali. Măsurile disciplinare disponibile în temeiul codului disciplinar aplicabil funcționarilor publici federali sunt mustrările, amenzile cu valoare de la mică la mare și concedierea. În ceea ce privește angajații contractuali federali, autoritatea pentru personal are competența de a adopta măsuri disciplinare precum mustrările, rezilierea contractului și concedierea. În ceea ce privește normele post-angajare pentru membrii guvernului, la 22 februarie 2021 a fost prezentată o propunere ministerială, care vizează introducerea unei perioade de trei ani a existenței stării de incompatibilitate pentru ca membrii guvernului să poată deveni membri sau supleanți ai Curții Constituționale pentru o perioadă de trei ani. Legislația privind activitățile de lobby este în curs de examinare. Astfel cum s-a menționat în Raportul din 2020 privind statul de drept, deși există un cadru juridic privind activitățile de lobby, atât domeniul său de aplicare, cât și informațiile puse la dispoziția publicului în registrul activităților de lobby sunt limitate. Curtea de Conturi recomandă o evaluare a Legii privind activitățile de lobby pentru a examina modul în care standardele internaționale privind activitățile de lobby ar putea fi luate în considerare într-un mod mai cuprinzător, inclusiv introducerea unei amprente legislative. Ministerul Federal al Justiției a înființat un grup de lucru în toamna anului 2020 pentru a examina posibilele îmbunătățiri ale cadrului juridic. Instrumentul de raportare a avertizorilor este utilizat din ce în ce mai mult. Austria a creat un instrument de raportare a avertizorilor în 2013, care este operat de Parchetul Central pentru Combaterea Criminalității Economice și Corupției. Datele din 31 decembrie 2020 arată că în sistem au fost raportate peste 10 945 de potențiale infracțiuni. S-a constatat că doar o proporție foarte mică au fost raportări fără justificare (sub 5 %). Aproximativ 40 % din raportări au fost transmise altor autorități competente, în principal autorități fiscale, pentru monitorizare. Pandemia de COVID-19 a influențat activitățile de prevenire și a sporit riscurile de corupție în anumite sectoare. Acțiunile prevăzute de Strategia națională anticorupție au putut fi puse în aplicare numai parțial. De exemplu, activitățile Biroului Federal Anticorupție desfășurate prin intermediul Rețelei sale a responsabililor cu integritatea nu au putut fi pe deplin puse în aplicare, întrucât toate formele tradiționale de formare în sala de clasă au fost suspendate. Cu toate acestea, transferul de cunoștințe pentru Rețeaua responsabililor cu integritatea (NIO) a fost organizat prin canale alternative (site-ul web al NIO, e-mailuri, contacte bilaterale cu membrii NIO etc.). Curtea de Conturi a lansat audituri publice legate de pandemia de COVID-19, care s-au axat pe domenii-cheie de risc, inclusiv pe structura și domeniul financiar al măsurilor de ajutor. Serviciile Ministerului Public au evidențiat că achizițiile de echipamente și materiale medicale reprezintă un domeniu specific de risc. Părțile interesate au subliniat faptul că a fost permisă cheltuirea unor sume mari în cadrul procedurilor de achiziții de urgență, iar cerințele privind transparența au fost limitate. III.Pluralismul și libertatea mass-mediei Libertatea de exprimare și obligația care le revine autorităților de stat de a acorda acces la informații sunt consacrate în Constituție. Legislația secundară garantează dreptul jurnaliștilor la protecția confidențialității surselor acestora și reglementează obligația autorităților de a pune informații la dispoziția publicului. Autoritățile de reglementare a serviciilor mass-media audiovizuale, Autoritatea austriacă privind comunicațiile (KommAustria) și Autoritatea austriacă de reglementare în domeniul radiodifuziunii, al televiziunii și al telecomunicațiilor (RTR) au fost instituite în temeiul Legii KommAustria din 2001. Legea KommAustria a fost modificată recent pentru a transpune Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV). Autoritățile de reglementare a mass-mediei continuă să funcționeze independent și cu resurse adecvate. Autoritățile de reglementare a serviciilor mass-media audiovizuale, Autoritatea austriacă privind comunicațiile și Autoritatea austriacă de reglementare în domeniul radiodifuziunii, al televiziunii și al telecomunicațiilor, sunt complet independente față de guvern. Modificările aduse Legii KommAustria pentru transpunerea DSMAV au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2021. Acestea au introdus, printre altele, noi sarcini pentru KommAustria, în special în domeniul alfabetizării mediatice și al accesibilității. Noile resurse atribuite autorității au fost evaluate ca fiind suficiente în vederea noilor sarcini. Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei (MPM) 2021 confirmă un risc foarte scăzut în ceea ce privește independența și eficacitatea autorităților austriece din domeniul mass-mediei. Există norme specifice privind transparența în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei, însă este posibil ca în practică să nu fie întotdeauna ușor să se identifice dreptul de proprietate final. Legea privind mass-media din Austria cuprinde dispoziții detaliate care impun obligația de informare cu privire la dreptul de proprietate în sectorul de știri al mass-mediei. Cu toate acestea, MPM 2021 evaluează un risc mediu pentru indicatorul de transparență în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei, luând act de faptul că informațiile privind structurile aferente dreptului de proprietate final nu sunt în general disponibile, ceea ce se datorează parțial formulării juridice utilizate, care ar putea fi interpretată ca limitând cerințele de divulgare la participațiile de 100 % în entitățile mass-media. Părțile interesate au semnalat, de asemenea, probleme în ceea ce privește transparența structurilor complexe aferente dreptului de proprietate pentru grupurile mass-media. În Austria, se raportează un nivel ridicat de concentrare a sectorului de știri al mass-mediei, în special din cauza nivelului ridicat de concentrare din diferite sectoare secundare ale mass-mediei. Volume mari de publicitate de stat sunt alocate mass-mediei în contextul preocupărilor continue cu privire la transparența și corectitudinea alocării. Alocarea publicității de stat este reglementată de Legea federală constituțională privind cooperarea și finanțarea în domeniul mass-mediei, precum și de Legea privind transparența în ceea ce privește cooperarea și finanțarea în domeniul mass-mediei. Au fost exprimate preocupări cu privire la sumele mari (223 de milioane EUR) cheltuite de Austria pentru publicitatea de stat, care par să fie în creștere. Publicitatea este alocată în funcție de criterii bazate pe acoperirea mediatică și pe difuzare, în conformitate cu datele din anul precedent. Legea din 2012 privind transparența în mass-media prevede că guvernul, organismele publice și societățile de stat trebuie să divulge colaborările lor în domeniul mass-mediei cu un anumit proprietar de mass-media pentru o valoare mai mare de 5 000 EUR pe trimestru al unui an. Potrivit constatărilor dintr-un raport al Curții de Conturi, cel puțin o treime din contractele de publicitate publică nu sunt făcute publice din cauza acestui prag. Mai multe părți interesate și un studiu au ridicat preocupări cu privire la transparența și corectitudinea unei astfel de alocări a publicității, indicând discrepanța semnificativă dintre subvențiile oficiale și sumele distribuite pentru publicitatea de stat și riscul ca acestea din urmă să fie utilizate pentru exercitarea influenței politice. Preocupările cu privire la garanțiile pentru independența editorială continuă, iar părțile interesate au subliniat, de asemenea, că criteriile de alocare, bazate pe acoperire și difuzare, nu iau suficient în considerare pluralismul mass-mediei. MPM 2021 a apreciat că există un risc mediu pentru reglementarea de către stat a resurselor și pentru sprijinirea sectorului mass-media. Sprijinul financiar public special pentru sectorul mass-mediei a fost considerat eficace pentru a compensa scăderea veniturilor cauzată de pandemie, însă există în continuare preocupări cu privire la distribuția echitabilă. În 2020, subvențiile de stat obișnuite pentru mass-media s-au ridicat la aproximativ 49 de milioane EUR, iar subvențiile extraordinare în contextul pandemiei de COVID-19 s-au ridicat la aproximativ 35 de milioane EUR. Normele privind distribuirea subvențiilor directe și indirecte ca atare par a fi transparente. Cu toate acestea, potrivit MPM 2021, ziarele tabloide de circulație largă par să beneficieze în continuare în mod disproporționat de subvenții guvernamentale, inclusiv de subvențiile speciale acordate sectorului mass-media în contextul pandemiei de COVID-19.

Guvernul a propus o reformă a legislației privind libertatea de acces la informații. Astfel cum s-a menționat deja în Raportul din 2020 privind statul de drept, obligația de a furniza informații este consacrată în Constituție și prevăzută în legea federală și în legile provinciale, însă în Austria nu există niciun drept general de acces la documente. În plus, există limitări în ceea ce privește accesul la informații în practică din cauza obligației păstrării secretului prevăzute în Constituție, a unui termen de 6 luni pe care organismele publice îl au la dispoziție pentru a refuza în mod oficial cererile (după refuzarea acestora în mod informal în termen de 8 săptămâni) și a procedurilor judiciare îndelungate în cauzele privind accesul la informații. În februarie 2021, guvernul a propus o lege privind „libertatea de acces la informații”, ca parte a unui pachet mai amplu privind transparența, care ar urma să reformeze sistemul și să prevadă dreptul constituțional de a primi informații al tuturor cetățenilor. Propunerea a fost publicată pentru ca aceasta să facă obiectul consultării publice până în aprilie 2021. Deși au recunoscut anumite îmbunătățiri în ceea ce privește asigurarea accesului la documente în termene mai scurte, părțile interesate din mass-media și societatea civilă au indicat deficiențe în proiectul de lege, în special în ceea ce privește absența unui organism independent de supraveghere și aspectele legate de aplicarea practică a legii. Austria a luat măsuri pentru a îmbunătăți protecția jurnaliștilor în timpul demonstrațiilor, însă amenințările și hărțuirea online continuă să reprezinte provocări pentru această profesie. Nu există nicio dispoziție specifică în legislația austriacă privind siguranța jurnaliștilor. Începând din octombrie 2020, pe Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor a fost creată o nouă alertă cu privire la atacurile împotriva jurnaliștilor în timpul protestelor. MPM 2021 apreciază că există un risc scăzut pentru indicatorul privind profesia jurnalistică și standardele și protecția în jurnalism. Cu toate acestea, astfel cum au raportat MPM 2021 și părțile interesate de la nivel național, în timp ce standardele generale ale profesiei jurnalistice rămân bune, siguranța jurnaliștilor este din ce în ce mai amenințată, în special din cauza hărțuirii și a intimidării online. Părțile interesate au indicat o utilizare din ce în ce mai frecventă a amenințărilor de natură juridică la adresa jurnaliștilor, amenințarea cu acționarea în judecată cu scopul de a intimida jurnaliștii fiind semnalată ca fiind o problemă deosebită pentru jurnaliștii independenți. Plângerile referitoare la atacurile împotriva jurnaliștilor din timpul demonstrațiilor împotriva restricțiilor COVID-19 au condus la crearea unui serviciu de poliție specific, având drept scop protecția jurnaliștilor în timpul protestelor. IV.Alte probleme instituționale legate de sistemul de control și echilibru Austria este o republică federală cu parlament bicameral, compus din Consiliul Național (Nationalrat) și Consiliul Federal (Bundesrat). Propunerile legislative pot fi prezentate de guvern, de membrii ambelor camere ale parlamentului sau prin intermediul unor inițiative populare. Curtea Constituțională efectuează un control ex post al constituționalității legilor, care este posibil atât în cazuri concrete, cât și ca o verificare abstractă a unei legi, în temeiul unor cereri formulate de guvernul federal sau de un guvern local sau de o treime din membrii oricărei camere parlamentare. Mai multe autorități diferite ale Avocatului Poporului contribuie la respectarea drepturilor fundamentale în diverse domenii. Se iau măsuri pentru a îmbunătăți implicarea cetățenilor și a părților interesate în procesul de elaborare a politicilor. În decembrie 2020, Ministerul Artelor, Culturii, Funcției Publice și Sportului a prezentat o carte verde privind participarea publicului la era digitală, care a fost elaborată în cadrul unui proces participativ la care au participat specialiști din diferite sectoare și societatea civilă și care stabilește o abordare globală și standarde noi pentru participarea integratoare a publicului, atât a cetățenilor, cât și a părților interesate, la procesele de elaborare a politicilor în context digital. Aceasta este prima etapă a unui proiect care prevede crearea unui nou manual pentru participarea publicului la era digitală, precum și a unui site web dedicat până în 2023. În ceea ce privește consultarea părților interesate cu privire la propunerile legislative, un acord între toate partidele politice în cadrul Consiliului Național, adoptat la 26 martie 2021, prevede că toate inițiativele legislative, inclusiv cele prezentate de parlamentari și de Consiliul Federal, sunt deschise consultării publice atât timp cât propunerea este discutată în parlament. Cu toate acestea, încă nu a fost stabilit un cadru juridic general privind consultările publice, cu termene stabilite înainte ca propunerea să fie luată în considerare în parlament, ceea ce înseamnă că, în practică, perioadele de consultare pot fi mai scurte decât cele recomandate, potrivit părților interesate. Absența actuală a unei legislații cuprinzătoare privind accesul la informații (a se vedea secțiunea III) este, de asemenea, evidențiată ca obstacol în calea transparenței procesului legislativ de către părțile interesate. Cadrul pentru luarea de măsuri legate de pandemia de COVID-19 a fost modificat de mai multe ori, parlamentul având un rol mai important începând cu toamna anului 2020. Măsurile legate de pandemia de COVID-19 au fost luate în temeiul unei „legi privind măsurile legate de COVID-19”, adoptată în martie 2020 și modificată ulterior de mai multe ori, în general în cadrul unei proceduri accelerate. Această lege conferă ministrului sănătății competența de a adopta ordonanțe în legătură cu pandemia de COVID-19. În septembrie 2020, au fost introduse modificări pentru a consolida controlul parlamentar asupra ordonanțelor, cu cerința ca ordonanțele mai restrictive să fie validate de comisia principală a Consiliului Național înainte de a intra în vigoare și să fie limitate în timp. Acesta a introdus, de asemenea, obligația de a consulta recent înființata „Comisie Corona” (compusă din reprezentanți ai ministerelor, ai statelor federale și specialiști din domeniul sănătății publice) cu privire la ordonanțe. În general, parlamentul a continuat să funcționeze în conformitate cu procedurile obișnuite, fără aranjamente speciale pentru pandemia de COVID­19, dar a acționat adesea în mod rapid, parlamentarii prezentând propuneri legislative pentru a permite renunțarea la o procedură de consultare. Curtea Constituțională joacă un rol important în ceea ce privește sistemul de control și echilibru și revizuirea măsurilor legate de COVID-19. În urma mai multor hotărâri importante din iulie 2020, Curtea Constituțională a continuat să pronunțe hotărâri referitoare la măsurile legate de COVID-19, considerând că o serie de ordonanțe ale guvernului sunt ilegale. În special, Curtea Constituțională a constatat, în mai multe cauze, că justificarea necesității măsurilor nu a fost suficient documentată de ministerul de resort. Ca reacție la această jurisprudență, guvernul a introdus justificări scrise chiar în ordonanțe, inclusiv cu privire la temeiul științific și raționamentul juridic ale acestora. Curtea Constituțională a jucat, de asemenea, un rol important în susținerea dreptului comisiilor de anchetă din parlament de a avea acces la documente. În mai 2021, aceasta a solicitat asigurarea executării de către președintele federal a unui ordin într-o cauză în care ministrul de resort nu a furnizat informații relevante comisiei de anchetă, în pofida unei hotărâri a Curții Constituționale prin care i s-a impus obligația de a le partaja. Consiliul Avocatului Poporului, care se pregătește pentru reacreditare, a jucat un rol important în contextul pandemiei de COVID-19. Consiliul Avocatului Poporului, care funcționează în calitate de instituție națională pentru apărarea drepturilor omului (NHRI), a primit ultima dată calificativul B acordat de Alianța mondială a instituțiilor naționale din domeniul drepturilor omului (GANHRI) în 2011. În prezent, acesta intenționează să solicite reacreditarea în toamna anului 2021 sau primăvara anului 2022, cu scopul de a obține calificativul A, în vederea unei serii de consolidări ale mandatului său de la ultima acreditare. Consiliul Avocatului Poporului și-a asumat un rol activ în contextul pandemiei de COVID-19 și a dedicat o a treia parte suplimentară a raportului său anual impactului generat de pandemia de COVID-19 asupra bunei guvernanțe și drepturilor omului, publicat la 12 mai 2021. Raportul evidențiază în special faptul că multe măsuri legate de COVID-19 au fost luate într-un termen foarte scurt, lipsindu-le previzibilitatea și criteriile, în special în ceea ce privește măsurile care restrâng drepturile fundamentale. Guvernul a depus eforturi pentru a dezvolta în continuare dialogul cu organizațiile societății civile, implicându-le în special în pregătirea măsurilor de sprijin pentru societatea civilă în contextul pandemiei de COVID-19. Guvernul a luat mai multe măsuri pentru o mai mare implicare a societății civile, în special în ceea ce privește fondul de sprijin în valoare de 700 de milioane EUR pentru organizațiile non-profit, creat pentru a ajuta sectorul să facă față impactului pandemiei de COVID-19. Acest fond a fost creat în consultare cu organizațiile în cauză, care consideră că acest proces poate servi drept exemplu pentru viitoarea cooperare dintre guvern și societatea civilă. Spațiul societății civile din Austria este din nou considerat „deschis”. Cu toate acestea, părțile interesate au criticat proiectul de legislație privind combaterea terorismului prezentat parlamentului în mai 2021, în ceea ce privește posibilul impact al acesteia asupra libertății de asociere. De asemenea, organizațiile societății civile continuă să considere că normele privind scutirea de impozit pentru donații reprezintă o provocare pentru anumiți actori ai societății civile. Guvernul s-a angajat să înființeze un grup de lucru special pentru examinarea cadrului fiscal privind organizațiile non-profit, deși acest proces a stagnat din cauza pandemiei de COVID-19. Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică* * Lista contribuțiilor primite în contextul consultării pentru Raportul privind statul de drept din 2021 este disponibilă la (link). https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Association of European Administrative Judges (Asociația Judecătorilor Administrativi Europeni) (2021), Contribution from the Austrian Association of Administrative Judges for the 2021 Rule of Law Report (Contribuția Asociației Judecătorilor Administrativi Austrieci la Raportul din 2021 privind statul de drept). Association of Administrative Judges (Asociația Judecătorilor Administrativi), Agenda for the administrative judiciary 2022 (Agenda pentru sistemul judiciar administrativ 2022). Academia Austriacă pentru Sistemul Judiciar Administrativ (2020), Entry phase for newly appointed judges (Etapa de intrare pentru judecătorii numiți recent) ( https://www.jku.at/fileadmin/gruppen/326/Einstiegsphase_2020_A4_FIN_2.pdf ). Baroul din Austria (2021), Contribuția Baroului din Austria la Raportul din 2021 privind statul de drept. Guvernul Austriei (2018), Strategia națională anticorupție, ( https://www.bak.gv.at/301/praevention_edukation/anti_korruptionsstrategie/files/NAKS_Web.pdf ). Guvernul Austriei (2020), Contribuția Austriei la Raportul din 2021 privind statul de drept. Guvernul Austriei (2021), Contribuția Austriei la Raportul din 2021 privind statul de drept. Guvernul Austriei, Programul de guvernare pentru perioada 2020-2024, ( https://www.bundeskanzleramt.gv.at/en/federal-chancellery/the-austrian-federal-government/government-documents.html )

Guvernul Austriei, comunicat de presă din 13 aprilie 2021, Konstruktiver Austausch zu Amtshilfe und Korruptionsermittlung ( https://www.bmj.gv.at/ministerium/presse/pressmitteilungen-2021/Konstruktiver-Austausch-zu-Amtshilfe-und-Korruptionsermittlung.html ). Președintele federal al Austriei (2021), Declarație cu ocazia unei comunicări a Curții Constituționale (Stellungnahme anlässlich einer Mitteilung des VfGH) ( https://www.bundespraesident.at/aktuelles/detail/stellungnahme-anlaesslich-einer-mitteilung-des-vfgh ). Parlamentul Austriei, ‘Justizministerin Zadić kündigt Evaluierung des Lobbying-Gesetzes an’, nr. 997, 6 octombrie 2020, ( https://www.parlament.gv.at/PAKT/PR/JAHR_2020/PK0997/index.shtml ). Parlamentul Austriei, Bericht des Rechnungshofes betreffend Lobbying- und Interessenvertretungs-Register – Reihe BUND 2019/45 (III-65 d.B.)’ ( https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVII/III/III_00065/index.shtml ). CCJE (2013), Magna Carta a judecătorilor. Avizul CCJE nr. 19 (2016) privind rolul președinților de instanță. Avizul CCJE nr. 4 (2003) privind formarea inițială și continuă specifice judecătorilor la nivel național și european. CEPEJ (2021), Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States (Studiu privind funcționarea sistemelor judiciare din statele membre ale UE). Hotărârea CJUE din 20 aprilie 2021, Repubblika, C-896/19, EU:C:2021:311 Curtea Constituțională (2021), Unterlagen BKA U-Ausschuss - Der Österreichische Verfassungsgerichtshof, ( https://www.vfgh.gv.at/medien/Unterlagen_Ibiza_U-Ausschuss.php ). Curtea Constituțională (2021), VfGH beantragt beim Bundespräsidenten Exekution einer Entscheidung betreffend Dateien des BMF. ( https://www.vfgh.gv.at/medien/Exekution_BMF.php ). Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers to Member States on the Role of Public Prosecution in the Criminal Justice System [Recomandarea Rec(2000)19 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind rolul parchetului în sistemul de justiție penală] Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recomandarea CM/Rec(2010)12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități. Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2010), Report on European Standards as regards the Independence of the Judicial System: Part II - the Prosecution Service, CDL-AD(2010)040-e (Raport privind standardele europene legate de independența sistemului judiciar: partea II – Ministerul Public). Curtea de Conturi (2015), Sonderaufgaben des RH nach den Medientransparenzgesetzen, ( https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home_1/Sonderaufgaben_nach_Medientransparenzgesetz.pdf ). Curtea de Conturi (2019), Raport privind academiile partidelor politice (Bildungseinrichtungen der politischen Parteien –) ( https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home/All_Teil_Parteienakademien.pdf ). Curtea de Conturi (2021), Curtea Federală Fiscală (Bundesfinanzgericht) ( https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home/Bund_2021_1_Bundesfinanzgericht.pdf ). Der Standard (2020), Sectorul public a solicitat 58 de milioane în „Krone”, „Österreich”/„Oe24”, „Heute” (Öffentliche Hand warb 2020 um 58 Millionen in „Krone”, „Österreich”/„Oe24”, „Heute”) (https://www.derstandard.de/story/2000125181965/oeffentliche-hand-inserierte-2020um-58-millionen-in-krone-oesterreichoe24-heute). Der Standard (2021), Asociația Judecătorilor, președintele Matejka: Atacurile asupra sistemului judiciar traversează adesea granițele (Richterpräsidentin Matejka- Angriffe of Justiz sehr often grenzüberschreitened) ( https://www.derstandard.at/story/2000126684223/richterpraesidentin-matejka-angriffe-auf-justiz-sehr-oft-grenzueberschreitend ). Der Standard (2021), Scrisoarea cancelarului federal către WKStA, ( https://images.derstandard.at/2021/02/21/Schreiben-des-Bundeskanzlers-als-PDF-Datei.pdf ).

Der Standard (2021), Indignare în sistemul judiciar cu privire la atacurile cancelarului asupra procurorilor în materie de combatere a corupției (Empörung in der Justiz über Angriffe des Kanzlers auf Korruptionsankläger) ( https://www.derstandard.at/story/2000124214218/empoerung-in-der-justiz-ueber-angriffe-des-kanzlers-auf-korruptionsanklaeger ). Dokustelle Austria (2021), Contribuția Dokustelle Austria la Raportul din 2021 privind statul de drept. Comisia Europeană (2019), Eurobarometru Flash 482: Atitudinea întreprinderilor față de corupție în UE. Comisia Europeană (2020), Raportul din 2020 privind statul de drept, capitolul consacrat situației statului de drept în Austria. Comisia Europeană (2020), Sondajul Eurobarometru special 502: Corupția. Comisia Europeană (2021), Ediția din 2021 a tabloului de bord al UE privind justiția. Rețeaua europeană a instituțiilor naționale pentru drepturile omului (2021), Contribuție la Raportul din 2021 privind statul de drept. Forumul Informationsfreiheit (2021), Contribuția Forumului Informationsfreiheit la Raportul din 2021 privind statul de drept. GRECO (2020), Fourth evaluation round interim compliance report on Austria on Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare – Raport intermediar de conformitate privind Austria referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii parlamentului, judecători și procurori). IGO (2020), Declarație ( https://buendnis-gemeinnuetzigkeit.at/wp-content/uploads/2020/08/PA-2020-07-02-final.pdf ). Asociația Judecătorilor și Uniunea Judecătorilor și a Procurorilor, Resources for the Rule of Law (Resurse pentru statul de drept). Kaltenbrunner, A. (2020), Scheinbar transparent: Analyse der Medienkooperationen der österreichischen Bundesministerien mit österreichischen Tageszeitungen 2018/2019 ( http://www.mhw.at/cgi-bin/file.pl?id=529 ). Kurier (2020), „Deficiențe” privind procurorii în materie de combatere a corupției – Kurz solicită o masă rotundă („Defizite” bei Korruptionsbekämpfern: Kurz ruft zu Rundem Tisch.) ( https://kurier.at/politik/inland/defizite-bei-korruptionsbekaempfern-kurz-ruft-zu-rundem-tisch/400746720 ). Ministerul Artelor, Culturii, Funcției Publice și Sportului, Cartea verde privind participarea la era digitală (Grünbuch: Partizipation im digitalen Zeitalter), ( https://www.oeffentlicherdienst.gv.at/verwaltungsinnovation/oeffentlichkeitsbeteiligung/201103_Partizipation_Gruenbuch_A4_BF.pdf?7vj62a ). Ministerul Artelor, Culturii, Funcției Publice și Sportului, Participarea publicului (Öffentlichkeitsbeteiligung) ( https://www.oeffentlicherdienst.gv.at/verwaltungsinnovation/oeffentlichkeitsbeteiligung/index.html ). Ministerul de Interne, Poliția a instituit un agent de contact pentru mass-media, („Nehammer: Polizei implementiert «Medienkontaktbeamte» bei Demos”), ( https://www.bmi.gv.at/news.aspx?id=4E46696F4950636869674D3D ). Nationalrat (2021), Nationalrat beschließt umfassende Reform des Exekutionsrechts ( https://www.parlament.gv.at/PAKT/PR/JAHR_2021/PK0480/index.shtml ). OHCHR (2021), Questionnaire on the impact of the COVID-19 pandemic on the administration of justice and the free and independent exercise of the legal profession (Chestionar privind impactul pandemiei de COVID-19 asupra administrării justiției și asupra exercitării libere și independente a profesiei juridice). Clubul de presă Concordia, Concordia-Stellungnahme zu 210 Millionen Medialeistungen ( https://concordia.at/concordia-stellungnahme-zu-210-millionen-medialeistungen/ ). Clubul de presă Concordia, Media Policy Positions (Poziții privind politica în domeniul mass-mediei), Stellungnahmen & Positionen, ( https://concordia.at/stellungnahmen-und-positionen/ ).

Asociația Procurorilor (2021), Procuror General – cerințe pentru un șef independent responsabil cu instrucțiunile ( https://staatsanwaelte.at/wp-content/uploads/2021/02/Positionspapier-Generalstaatsanwalt.pdf ). Asociația Procurorilor (2021), Procurorul General – numai în ceea ce privește separarea puterilor ( https://staatsanwaelte.at/generalstaatsanwalt-nur-unter-einhaltung-der-gewaltentrennung/ ). Curtea Supremă (2021), Contribuție din partea Curții Supreme a Austriei la Raportul din 2021 privind statul de drept. Transparency International (2021), Corruption Perceptions Index 2020 Indicele de percepție a corupției 2020) ( https://www.transparency.org/en/cpi/2020/index/nzl# ). UNDOC (2014), Austria Final Country Visit Report (Raportul final al vizitei de țară efectuate în Austria) ( https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/CountryVisitFinalReports/2014_08_26_Austria_Final_Country_Report.pdf ). Anexa II: Vizita de țară în Austria În aprilie 2021, serviciile Comisiei au organizat reuniuni virtuale cu: ·Administrația parlamentară ·Asociația Judecătorilor ·Asociația Judecătorilor Administrativi ·Asociația Procurorilor ·Autoritatea pentru mass-media ·Baroul ·Biroul Federal Anticorupție ·Cancelaria Federală ·Clubul de presă Concordia ·Consiliul Avocatului Poporului ·Consiliul Presei ·Consiliul privind instrucțiunile (Weisungsrat) ·Curtea Constituțională

·Curtea de Conturi ·Curtea Supremă ·Curtea Supremă Administrativă ·Forumul Informationsfreiheit ·Interessensvertretung Gemeinnütziger Organisationen ·Ministerului Justiției ·Parchetul Specializat pentru Combaterea Corupției și Criminalității Economice ·Parchetul Superior Viena * Comisia s-a întâlnit, de asemenea, cu următoarele organizații în cadrul mai multor reuniuni orizontale: ·Amnesty International ·Centrul european pentru legislație nonprofit ·Centrul european pentru libertatea presei și a mijloacelor de informare în masă ·Centrul pentru Drepturi Reproductive ·CIVICUS ·Comisia Internațională a Juriștilor ·Comitetului Helsinki -Țările de Jos ·Conferința bisericilor europene ·EuroCommerce ·Federația Europeană a Jurnaliștilor