RAPORTUL ANUAL REFERITOR LA EXECUȚIA BUGETULUI

(2008/C 286/01)

CUPRINS

Introducere generală

Erorile pot fi legate de o „condiție de plată” sau de „alte criterii de conformitate”. În general, condițiile de plată nu sunt respectate atunci când nu se îndeplinesc obligațiile juridice care reglementează sistemul de ajutoare sau contractul în cauză. În ceea ce privește celelalte criterii de conformitate, acestea corespund unor condiții speciale de îndeplinit, care decurg din obiectivele politicilor respective (protecția mediului, bunele practici agricole etc.) sau din cerințele sistemelor în cauză (numărul minim de controale, structurile și procedurile prevăzute etc.).

o evaluare a funcționării sistemelor de supraveghere și de control implementate de către instituțiile Uniunii Europene, statele membre, regiuni, țări terțe etc. în cadrul colectării și al plății de fonduri de la bugetul UE; această evaluare are ca scop obținerea de informații reprezentative cu privire la implementarea și la funcționarea controalelor-cheie din punctul de vedere al capacității acestora de a preveni sau de a detecta și de a corecta erori;

un anumit număr de prefinanțări figurează în continuare în bilanț, în pofida disponibilității informațiilor, cum ar fi certificatele de audit, necesare pentru verificarea și validarea acestor prefinanțări prin înregistrarea cheltuielilor corespunzătoare în contul rezultatului economic. În plus, s-au observat inconsecvențe în modul de tratare a verificării și validării prefinanțărilor. Direcția Generală Societatea Informațională și Mass-media procedează, în mod just, la verificarea prefinanțărilor în vederea validării acestora, în cazul în care declarațiile de cheltuieli nu sunt însoțite de certificate de audit, în timp ce Direcția Generală Cercetare, în condiții identice, lasă prefinanțările deschise.

După trecerea la contabilitatea pe bază de angajamente, contabilul-șef al Comisiei a invitat serviciile acestei instituții să procedeze, acolo unde este pertinent (24) , la testări ex post ale metodologiilor lor de separare a exercițiilor financiare, combinând datele provenind din sursele bugetare cu cele din contabilitatea generală, cu scopul de a verifica dacă metodele utilizate de acestea sunt adecvate. Dintre cele nouă direcții generale examinate (25) , șase erau parțial vizate de aceste testări, reprezentând mai puțin de 20 % din suma totală care constituie rezultatul separării exercițiilor financiare, una dintre ele și-a îmbunătățit procedurile în urma testării și a corectării procedurilor sale de separare a exercițiilor financiare (26) , iar altele au procedat la testarea metodologiei, dar au amânat măsurile corective (27) , în timp ce alte direcții generale (28) încă nu procedaseră deloc la testarea ex post a metodologiilor lor de separare a exercițiilor financiare. Acest fapt poate conduce la apariția unor inexactități în datele contabile.

În domeniul Agricultură și resurse naturale, Curtea a constatat că, per ansamblu, operațiunile subiacente cheltuielilor declarate pentru acest grup de politici sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare privind aspectele de legalitate și/sau de regularitate. Pe baza activităților de audit pe care le-a desfășurat, Curtea ajunge la concluzia că sistemele de supraveghere și de control sunt doar parțial eficace în ceea ce privește furnizarea unei asigurări conform căreia normele în vigoare la nivelul Uniunii Europene sunt respectate. Totuși, concluzia Curții este că Sistemul integrat de administrare și control (Integrated Administration and Control System – IACS) continuă să fie un sistem eficace pentru limitarea riscului de cheltuieli neconforme cu reglementările, cu condiția să fie implementat corespunzător și ca datele introduse în sistem să fie corecte și fiabile.

IX. În opinia Curții, veniturile, angajamentele și plățile aferente domeniilor Cheltuieli administrative și alte cheltuieli și Afaceri economice și financiare nu conțin erori semnificative. În aceste domenii, sistemele de supraveghere și de control sunt puse în aplicare într-o manieră care garantează o gestionare adecvată a riscurilor de ilegalitate și/sau de neregularitate. X. Curtea apreciază că, în celelalte domenii de cheltuieli, plățile sunt încă afectate în mod semnificativ de erori, deși în măsuri diferite. Comisia, statele membre și celelalte țări beneficiare trebuie să depună în continuare eforturi pentru a institui sisteme de control și de supraveghere adecvate, în vederea îmbunătățirii gestionării riscurilor de ilegalitate și/sau de neregularitate. Aceste domenii sunt: Agricultura și resursele naturale, Coeziunea, Cercetarea, energia și transportul, Ajutorul extern, dezvoltarea și extinderea și Educația și cetățenia. (a) În domeniul Agricultură și resurse naturale, Curtea a constatat că, per ansamblu, operațiunile subiacente cheltuielilor declarate pentru acest grup de politici sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare privind aspectele de legalitate și/sau de regularitate. Pe baza activităților de audit pe care le-a desfășurat, Curtea ajunge la concluzia că sistemele de supraveghere și de control sunt doar parțial eficace în ceea ce privește furnizarea unei asigurări conform căreia normele în vigoare la nivelul Uniunii Europene sunt respectate. Totuși, concluzia Curții este că Sistemul integrat de administrare și control (Integrated Administration and Control System – IACS) continuă să fie un sistem eficace pentru limitarea riscului de cheltuieli neconforme cu reglementările, cu condiția să fie implementat corespunzător și ca datele introduse în sistem să fie corecte și fiabile. (b) În domeniul Coeziune, Curtea a constatat că rambursarea cheltuielilor aferente proiectelor din cadrul politicilor de coeziune este afectată de un nivel semnificativ de eroare privind aspectele de legalitate și/sau de regularitate. Pe baza activităților de audit pe care le-a desfășurat, concluzia Curții este că sistemul de supraveghere al Comisiei și sistemele de control ale statelor membre sunt, în general, doar parțial eficace în ceea ce privește prevenirea cheltuielilor supradeclarate sau ineligibile. (c) În domeniul Cercetare, energie și transport, Curtea a constatat că plățile aferente acestui grup de politici sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare privind aspectele de legalitate și/sau de regularitate. Pe baza activităților de audit pe care le-a desfășurat, concluzia Curții este că, deși s-au înregistrat unele îmbunătățiri, sistemele de supraveghere și de control ale Comisiei sunt doar parțial eficace în ceea ce privește reducerea riscului de rambursare a cheltuielilor supradeclarate sau ineligibile. (d) În domeniul Ajutor extern, dezvoltare și extindere, Curtea a constatat că operațiunile subiacente cheltuielilor aferente acestui grup de politici sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare privind aspectele de legalitate și/sau de regularitate, în cea mai mare parte la nivelul organizațiilor de implementare. Pe baza activităților de audit pe care le-a desfășurat, concluzia Curții este că, deși s-au înregistrat unele îmbunătățiri la nivelul Comisiei, sistemele de supraveghere și de control sunt doar parțial eficace în ceea ce privește furnizarea unei asigurări conform căreia cheltuielile sunt eligibile și justificate cu probe adecvate. (e) În domeniul Educație și cetățenie, Curtea a constatat că plățile aferente acestui grup de politici sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare privind aspectele de legalitate și/sau de regularitate. Pe baza activităților de audit pe care le-a desfășurat, concluzia Curții este că sistemele de supraveghere și de control sunt doar parțial eficace în ceea ce privește furnizarea unei asigurări conform căreia cheltuielile sunt eligibile și justificate cu probe adecvate. XI. Curtea subliniază următoarele aspecte: a) Dezvoltării rurale îi corespunde o parte excesiv de mare din indicele de eroare global estimat pentru domeniul Agricultură și resurse naturale; în cazul cheltuielilor din cadrul FEGA, Curtea estimează că valoarea indicelui de eroare este puțin sub pragul de semnificație, în timp ce, în cazul cheltuielilor din cadrul FEADR, indicele se estimează a fi semnificativ peste acest prag. b) Lipsa de claritate sau caracterul complicat al obligațiilor juridice (cum ar fi normele de eligibilitate) au un impact considerabil asupra legalității și/sau a regularității operațiunilor subiacente cheltuielilor din domeniile: Agricultură și resurse naturale, Coeziune, Cercetare, energie și transport, precum și Educație și cetățenie. XII. Curtea a constatat că sistemele de supraveghere și de control ale Comisiei au continuat să se îmbunătățească, în special în ceea ce privește, pe de o parte, impactul rezervelor asupra asigurării furnizate în declarațiile directorilor generali și, pe de altă parte, o mai mare coerență a acestor declarații cu constatările Curții. Curtea constată că, totuși, Comisia nu este încă în măsură să demonstreze că acțiunile sale întreprinse cu scopul de a îmbunătăți sistemele de supraveghere și de control au fost eficace în reducerea riscului de eroare în domenii bugetare majore.

(28) Comunicare către Comisie, Revision of the Internal Control Standards and Underlying Framework – Strengthening Control Effectiveness (Revizuirea standardelor de control intern și a cadrului aferent – consolidarea eficacității controlului), SEC(2007) 1341 din 16.10.2007.

(22) Comunicare din partea Comisiei – Bilanțul pentru exercițiul 2002 privind punerea în aplicare a gestiunii pe activități în cadrul Comisiei, incluzând clarificarea metodologiei de întocmire a rapoartelor anuale de activitate (COM(2003) 28 final din 21.1.2003) et seq. (The 2002 review of the implementation of activity-based management in the Commission, including clarification of the methodology for the establishment of annual activity reports).

(9) Notă din partea serviciilor centrale ale Comisiei (SEC GEN, DG BUDG și DG ADMIN) către directorii generali și șefii de servicii – Instrucțiuni pentru elaborarea rapoartelor anuale de activitate pentru exercițiul 2007, SEC(2007) 1645 din 12.12.2007 (Standing Instructions for the preparation of the annual activity reports for the year 2007).

În plus, certificarea ex ante a metodologiei de calcul al costurilor introdusă în PC7 constituie un pas important spre simplificare. Comisia face trimitere la aspectele abordate în răspunsul său la punctele 7.20-7.21.

În plus, rezultatele controalelor ex post efectuate de DG EAC, conform descrierii din raportul de activitate a direcției pe 2007, nu identifică un nivel semnificativ al erorilor.

Referitor la domeniul de politici privind educația și cetățenia, asigurarea furnizată de directorii generali nu este compatibilă, sub unele aspecte importante, cu constatările Curții. Curtea a identificat deficiențe semnificative la nivelul procedurilor privind declarația ex ante a căror responsabilitate revine Direcției Generale Educație și Cultură (a se vedea punctele 9.17 și 9.25), aceste deficiențe nefăcând obiectul vreunei rezerve din partea directorului general. În ceea ce privește Direcția Generală Comunicare, s-a exprimat o rezervă privind lipsa unor controale ex post structurate, însă Curtea a constatat, de asemenea, că există deficiențe semnificative la nivelul controalelor ex ante (a se vedea punctele 9.23 și 9.25).

CAPITOLUL 3

Gestiunea bugetară

CUPRINS

3.1-3.2 Introducere

3.3-3.29 Observații

3.3-3.6 Problema utilizării incomplete a creditelor a fost gestionată prin adoptarea de bugete rectificative

3.7-3.11 Valoarea angajamentelor bugetare restante a fost mai mare cu 5,2 % față de exercițiul precedent

3.12-3.17 Aplicarea regulii n + 2 accelerează plățile

3.18-3.20 Raportul Comisiei privind gestiunea bugetară și financiară

3.21-3.29 Corecțiile financiare/recuperările ca parte dinprocesul bugetar: este nevoie de o mai bună gestiune acorecțiilor financiare, precum și de o calitate mai ridicată a informațiilor referitoare la acestea

3.21-3.24 Cadrul juridic și instituțional

3.25-3.29 Lipsa informațiilor exhaustive și fiabile din partea statelor membre

3.30-3.33 Concluzii și recomandări

OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI INTRODUCERE 3.1. Prezentul capitol analizează aspecte legate de execuția bugetului general al Uniunii Europene în 2007, primul exercițiu din cadrul financiar multianual 2007-2013. Sunt abordate în special subiecte precum nivelul execuției bugetare și al angajamentelor bugetare restante (neîntrebuințate), cu un accent deosebit asupra aplicării regulii n + 2. Prezentul capitol se referă, de asemenea, la corecțiile financiare și la recuperările rezultate ca urmare a unor deficiențe de sistem și a unor plăți incorecte efectuate în exercițiile precedente, elemente care trebuie luate în considerare în cadrul procesului bugetar. 3.2. Una dintre sarcinile esențiale ale Comisiei în ceea ce privește gestiunea bugetară este să se asigure că fondurile pe care Consiliul și Parlamentul le-au alocat în funcție de prioritățile politice ale Uniunii Europene sunt utilizate în conformitate cu normele aplicabile și cu principiile bunei gestiuni financiare. Analiza execuției bugetului este doar una dintre fațetele unei execuții bugetare corecte. Bugetul trebuie, de asemenea, să respecte principiile economicității, eficienței și eficacității, acest aspect făcând mai curând obiectul rapoartelor speciale emise de Curte decât al raportului anual al acesteia. OBSERVAȚII Problema utilizării incomplete a creditelor a fost gestionată prin adoptarea de bugete rectificative 3.3. Creditele bugetare adoptate pentru 2007 (bugetul votat și bugetele rectificative) au cuprins, în total, angajamente în valoare de 126,4 miliarde de euro și plăți în valoare de 113,8 miliarde de euro, o creștere de 5 %, respectiv 6 %, comparativ cu bugetul final al exercițiului 2006. Per ansamblu, creditele de angajament bugetare totale aferente exercițiului s-au situat cu 2,5 miliarde de euro sub nivelul plafonului din cadrul financiar, în timp ce creditele de plată au rămas cu 10 miliarde de euro sub acest nivel (a se vedea diagramele III și IV din anexa I ). 3.4. Cele șapte bugete rectificative adoptate în cursul exercițiului au avut ca rezultat o scădere globală cu 0,167 miliarde de euro a creditelor pentru angajamente și o reducere a creditelor pentru plăți cu 1,65 miliarde de euro. Aceasta din urmă se datorează în cea mai mare parte volumului redus, în raport cu estimările, al cheltuielilor înregistrate în domeniul competitivității (0,5 miliarde de euro), în cel al politicilor de coeziune (0,7 miliarde de euro) și în cel al agriculturii și resurselor naturale (0,5 miliarde de euro). Reducerea creditelor pentru plăți în acest mod reflectă o bună gestiune bugetară, deoarece demonstrează existența capacității de a reacționa la schimbări și diminuează excedentul bugetar (1) (permițând înapoierea resurselor proprii către statele membre). 3.5. Diagramele III și IV din anexa I oferă informații detaliate cu privire la creditele pentru angajamente și creditele pentru plăți, precum și la sumele efective ale acestora în 2007 pentru fiecare capitol bugetar din cadrul financiar și pentru fiecare domeniu de politici din cadrul întocmirii bugetului pe activități (ABB – activity-based budgeting). 3.6. Comisia publică mai multe documente (care, parțial, se suprapun) conținând, printre altele, următoarele informații referitoare la execuția bugetului Comunităților Europene (2): 3.6. Documentele la care se referă Curtea sunt publicate în scopuri diferite (a se vedea răspunsul la punctul 3.20). — excedentul bugetar a scăzut de la 1,9 miliarde de euro în 2006 la 1,5 miliarde de euro în 2007; — ratele de utilizare a angajamentelor și a plăților, de 96 %, respectiv de 98 %, rămân la un nivel înalt, asemănător cu cel din 2006 (99 % și 96 %); — din creditele de plată neutilizate (excluzând veniturile alocate), pentru o sumă de 1,2 miliarde de euro nu s-a procedat la anulare, ci la reportarea din 2007 în 2008 sau la reprogramare, această sumă fiind la un nivel asemănător cu cel al exercițiului precedent; — în domeniul coeziunii [care face obiectul titlurilor 04, 05, 11 și 13 (3)] reducerea cu 0,745 miliarde de euro a creditelor de plată a avut drept rezultat o rată finală de utilizare de aproape 100 % (aceasta ar fi fost de 97 % dacă nu s-ar fi adoptat bugetul rectificativ). Previziunile statelor membre privind plățile s-au îmbunătățit în ultimii ani. Supraestimarea globală s-a diminuat de la 33 % în 2006 la 18 % în 2007. — În ciuda faptului că statele membre continuă să îmbunătățească exactitatea previziunilor, acestea rămân prea inconsecvente pentru a fi utilizate în scopuri bugetare. Cu toate acestea, cu îmbunătățiri suplimentare, aceste previziuni ar putea deveni un instrument util care să contribuie la asigurarea unui nivel ridicat de utilizare continuă. Valoarea angajamentelor bugetare restante a fost mai mare cu 5,2 % față de exercițiul precedent 3.7. Angajamentele bugetare restante (neîntrebuințate) reprezintă o consecință directă a creditelor disociate, acestea fiind utilizate în programele de cheltuieli care se întind pe mai mulți ani și în cadrul cărora angajamentele se contractează în exerciții anterioare efectuării plăților care le corespund. Creșterile izolate ale angajamentelor (de exemplu, în urma extinderilor) și utilizarea incompletă a creditelor (neutilizarea tuturor creditelor de plată înscrise în buget) pot determina o sporire a nivelului angajamentelor restante. Întrucât angajamentele se lichidează prin efectuarea de plăți, efectul pe termen lung al faptului că angajamentele depășesc în mod semnificativ plățile constă într-o acumulare structurală de angajamente restante, care este transferată apoi de la un exercițiu la altul (4). 3.8. Valoarea angajamentelor bugetare restante (angajamente neutilizate reportate în vederea finanțării de cheltuieli viitoare), în special în cadrul programelor multianuale, a crescut cu 6,855 miliarde de euro (5,2 %) ajungând până la 138,6 miliarde de euro. Pentru domeniile de politici finanțate prin credite disociate, valoarea angajamentelor restante se ridică la un total de 136 de miliarde de euro, ceea ce înseamnă 1,9 ani de angajamente sau 2,1 ani de plăți la nivelul de utilizare al exercițiului 2007 pentru domeniile de politici în cauză. 3.9. Fondurilor structurale le corespunde cea mai mare parte din angajamentele restante. În acest domeniu, valoarea angajamentelor restante a fost de 84 de miliarde de euro (5) (în jur de 66 % din valoarea totală), reprezentând 1,9 ani de angajamente sau 2,3 ani de plăți la nivelul de utilizare al exercițiului 2007. Exercițiul 2007 a fost însă primul din noua perioadă de programare. Prin urmare, plățile în avans constituie o cotă de aproximativ 20 % din valoarea globală a plăților. Din acest motiv, comparația cu valorile de referință a doi indicatori posibili aferente exercițiului precedent (angajamentele restante la sfârșitul exercițiului în raport cu creditele de angajament sau cu plățile efectuate în cursul exercițiului) nu este la fel de relevantă ca în exercițiile anterioare. 3.7-3.9. Angajamentele sunt, în mod consecvent, bugetare într-o măsură mai ridicată decât plățile, din cauza perioadei mai lungi stabilite pentru plăți în comparație cu angajamentele. Prin urmare, angajamentele cresc, în general, de la un an la altul. Regula n + 2/n + 3 din cadrul politicii privind coeziunea garantează că angajamentele vor fi în mare măsură utilizate în cursul a 2-3 ani. 3.10. 13 % din angajamentele neutilizate (18,1 miliarde de euro) se referă la Fondul de coeziune, în pofida faptului că acestuia îi corespund doar în jur de 5 % din totalul creditelor de angajament autorizate pentru 2007. Aceasta reprezintă o creștere de 2,7 miliarde de euro sau de aproximativ 15 % comparativ cu 2006. Nivelul ridicat de angajamente bugetare restante aferent Fondului de coeziune echivalează cu 2,5 ani de angajamente sau 4,2 ani de plăți la rata de utilizare pentru exercițiul 2007, reflectând, de asemenea, faptul că acest fond nu face obiectul regulii n + 2 (a se vedea punctele 3.12-3.17). Rata de utilizare pentru Fondul de coeziune a fost inferioară estimărilor, în special în ceea ce privește proiectele din Spania, Republica Cehă și Slovenia. Creditele de plată au fost diminuate cu 0,67 miliarde de euro (14 %) în urma adoptării unui buget rectificativ. 3.10. Pentru multe proiecte din cadrul Fondului de coeziune, termenul de închidere pentru efectuarea cheltuielilor este în 2010. Pentru noua perioadă de programare, Fondul de coeziune se supune regulii n + 2/n + 3. 3.11. În ceea ce privește angajamentele restante pentru fondurile structurale aferente fostei perioade de programare 2000-2006, poate fi observată o scădere cu 41 %, de la 78 de miliarde de euro (2,4 ani de plăți la nivelul de utilizare al exercițiului 2007) până la 46 de miliarde de euro [1,5 ani de plăți la nivelul de utilizare al exercițiului 2007 (6)] (7). Cu toate acestea, beneficiarii fondurilor au termen doar până la sfârșitul exercițiului 2008 pentru a efectua plăți astfel încât Comisia să poată lichida soldul rămas. În acest context, Comisia trebuie să se asigure că închiderea fostei perioade de programare 2000-2006 nu va fi întârziată, având astfel un impact negativ asupra execuției noilor programe aprobate pentru perioada 2007-2013. Curtea observă o îmbunătățire considerabilă pentru noua perioadă de programare, și anume aceea că peste 98 % din creditele pentru 2007 au fost angajate în acest domeniu de politici (8), grație adoptării din timp a programelor, comparativ cu aproximativ 50 % în 2000 pentru fosta perioadă de programare. 3.11. Comisia va depune toate eforturile pentru a evita orice formă de întârziere în închiderea programelor 2000-2006, care va avea loc preponderent în 2010/2011. Pentru a pregăti închiderea, Comisia a publicat linii directoare în 2006 și a susținut seminarii de închidere împreună cu statele membre. De asemenea, Comisia efectuează audituri ale pregătirilor de închidere desfășurate de statele membre [a se vedea acțiunea 3.1 din Planul de acțiune al Comisiei din 19 februarie 2008 pentru întărirea rolului său de supraveghere în gestionarea partajată a acțiunilor structurale, COM(2008) 97 final]. În cazul în care data de închidere a cheltuielilor nu este respectată, Comisia va dezangaja fondurile necheltuite la închiderea programelor. Aplicarea regulii n + 2 accelerează plățile 3.12. În ceea ce privește acțiunile structurale, a căror realizare se întinde în general pe mai mulți ani, s-a introdus, în temeiul articolului 31 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999 de stabilire a dispozițiilor generale referitoare la Fondurile structurale (9) pentru perioada 2000-2006, un sistem de retrageri (dezangajări) din oficiu, cu scopul de a evita ca o acumulare crescândă de angajamente restante, potențial anormale, să fie transferată de la un exercițiu la altul. Acest mecanism este cunoscut, de asemenea, sub denumirea de „regula n + 2”. 3.13. Analiza angajamentelor restante [„RAL” (10)] în funcție de exercițiul de origine, redată în conturile anuale (11), indică impactul eforturilor întreprinse în domeniul fondurilor structurale de a efectua plăți în contul angajamentelor restante înaintea declanșării regulii privind retragerea din oficiu a angajamentelor. În conturile anuale, angajamentele restante pentru ultimii trei ani din perioada 2000-2006 reprezintă în jur de 95 % din totalul angajamentelor restante ale perioadei menționate. În schimb, doar 5 % din angajamentele restante care nu sunt încă lichidate, în domeniul fondurilor structurale, se referă la exerciții precedente. 3.14. Deși mecanismul n + 2 a determinat o accelerare a ritmului de plată (a se vedea punctul 3.15), în domeniul fondurilor structurale se observă o creștere constantă a sumei cumulative de angajamente restante (a se vedea graficul 3.1 ), aceasta ajungând până la 79 de miliarde de euro la sfârșitul exercițiului 2007 (a se vedea, de asemenea, punctul 3.7). 3.14. În conformitate cu cele notate în răspunsurile Comisiei la raportul anual pentru anul 2006 (punctele 3.9-3.10), acumularea angajamentelor restante în perioada care a început în 1994 s-a datorat de asemenea parțial modificărilor sistemului de angajamente și plăți din perioada 2000-2006 și extinderii. Efectul diferitelor perioade de programare este ilustrat în mod clar în diagrama 21 de la pagina 38 din raportul Comisiei „Analiza execuției bugetare a fondurilor structurale și de coeziune în 2007”, mai 2008, care prezintă declinul natural al angajamentelor restante (RAL) de-a lungul timpului. 3.15. Aplicarea regulii n + 2 nu a condus la retrageri din oficiu decât într-un procent scăzut de cazuri (o medie de aproximativ 200 de milioane de euro în cursul ultimilor 3 ani). Cu alte cuvinte, sistemul n + 2, care presupune, teoretic, iminența retragerii din oficiu a angajamentelor, și-a produs efectul scontat de a încuraja lichidarea angajamentelor în timp util. Cu toate acestea, există pericolul apariției unui efect secundar nedorit, și anume acela ca ritmul accelerat de plată având ca scop reducerea angajamentelor restante să se obțină prin aplicarea de proceduri de control intern mai puțin stricte, mărind astfel riscul pentru legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente (12). 3.15. Comisia are în vedere riscul la care face referire în raportul său de audit și ia măsurile corespunzătoare în momentul în care descoperă că statele membre au adoptat măsuri inacceptabile pentru a evita dezangajările stipulate în regula n + 2. 3.16. Introducerea unui anumit grad de flexibilitate prin intermediul regulii n + 3 pentru anumite state membre, în cadrul mecanismului de retragere din oficiu a angajamentelor, în noua perioadă de programare 2007-2013, ar putea inversa parțial această tendință în cursul exercițiilor următoare (13). Angajamentele aferente statelor membre care fac obiectul regulii n + 3 reprezintă 61 % din totalitatea angajamentelor pentru perioada 2007-2010 conform noului cadru financiar. 3.16. În conformitate cu cele notate în raportul Curții pentru anul 2006 (punctul 3.17), este posibil ca acest efect să fie diminuat de aplicarea regulii n + 2/n + 3 la proiectele din cadrul Fondului de coeziune din perioada 2007-2013. În cazul noului fond de dezvoltare rurală, se va continua aplicarea regulii n + 2. 3.17. În alte domenii de politici în care există proiecte multianuale și în care nu există niciun sistem analog regulii n + 2 (de exemplu în Direcția Generală Cercetare, în Direcția Generală Societatea Informațională și Mass-media și în Direcția Generală Energie și Transporturi), angajamentele restante nu prezintă tendința de a fi lichidate la fel de rapid ca și în cazul fondurilor structurale (11). 3.17. În cazul acțiunilor de cercetare finanțate din fondurile UE, fiecare angajament specific are „propria sa dată-limită de execuție”, care depinde de durata proiectului. Durata proiectului variază de la câteva luni până la câțiva ani, în funcție de natura acțiunii. În conformitate cu articolul 77 din Regulamentul financiar, orice sumă restantă după 6 luni de la data-limită de execuție trebuie dezangajată. Sumele retrase din oficiu corespund utilizării incomplete a creditelor proiectului și, în cazuri excepționale, încheierii anormale a proiectelor din cauza unor probleme științifice sau financiare. Raportul Comisiei privind gestiunea bugetară și financiară 3.18. După cum s-a remarcat și în anii anteriori, raportul Comisiei privind gestiunea bugetară și financiară oferă numeroase informații cu privire la execuția detaliată a bugetului, la angajamentele bugetare restante și la motivele pentru utilizarea creditelor într-un grad mai scăzut decât fusese preconizat. Cu toate acestea, sunt posibile în continuare îmbunătățiri, în special în ceea ce privește analiza datelor referitoare la angajamentele restante („RAL”). 3.18. Comisia este de acord că sunt posibile îmbunătățiri suplimentare. 3.19. Mai mult, în ceea ce privește informațiile furnizate, ar trebui să se facă o mai bună distincție între diferitele perioade de programare. 3.19. Informațiile sunt incluse în raportul privind „Analiza execuției bugetare a fondurilor structurale și de coeziune în 2007”. 3.20. Alte documente precum conturile anuale conțin, de asemenea, informații relevante cu privire la execuția bugetului, informații care lipsesc din raportul privind gestiunea bugetară și financiară (de exemplu privind rezultatul bugetar). Trebuie acordată o atenție suplimentară coerenței datelor prezentate în aceste documente diferite (14). 3.20. Comisia nu consideră că rezultatul bugetar trebuie de asemenea prezentat în raportul privind gestiunea bugetară și financiară, deoarece definiția creditelor pe anul respectiv este, în mod logic, diferită în acest calcul contabil (al cărui obiectiv este să calculeze sumele ce urmează să fie returnate statelor membre) de analiza tradițională a execuției bugetare. În plus, din punctul de vedere al veniturilor, raportul se limitează la resursele proprii. Comisia încearcă să asigure un nivel ridicat de consecvență a datelor publicate în diferitele sale documente. Cu toate acestea, aceste documente sunt publicate pentru scopuri diferite. O analiză pertinentă a execuției și a ajustărilor bugetare ca parte a gestiunii bugetare trebuie să fie fundamentată pe cadrul financiar, acordând prioritate creditelor votate și reportate. Această structură nu este respectată nici de conturile anuale (accent pe raportarea execuției privind utilizarea, anularea și reportarea tuturor creditelor autorizate), nici de buget (nomenclator pe domenii de politică ce includ atât cheltuieli administrative, cât și operaționale). Aceasta înseamnă că datele privind execuția trebuie structurate în moduri diferite în cadrul documentelor Comisiei și anumite cifre, care în aparență acoperă același domeniu, se bazează în realitate pe definiții (ușor) diferite. Corecțiile financiare/recuperările ca parte din procesul bugetar: este nevoie de o mai bună gestiune a corecțiilor financiare, precum și de o calitate mai ridicată a informațiilor referitoare la acestea Cadrul juridic și instituțional 3.21. Conform primului paragraf al articolului 274 din Tratatul CE, „Comisia execută bugetul […] pe propria răspundere … [și] … statele membre cooperează cu Comisia astfel încât creditele să fie folosite în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare.” Astfel, Comisia este cea căreia îi revine, în ultimă instanță, responsabilitatea cu privire la execuția corectă a bugetului. 3.22. Regulamentul financiar face distincția între mai multe moduri de gestiune pentru execuția bugetului, fiecare dintre acestea necesitând sisteme corespunzătoare de supraveghere și de control pentru a preveni sau pentru a detecta și a corecta erorile de la nivelul plăților. 3.23. Din cauza modului în care dispozițiile juridice ale tratatului, ale Regulamentului financiar și ale reglementărilor sectoriale în ceea ce privește gestiunea financiară și controlul financiar sunt corelate între ele, structura rezultantă a responsabilităților și a diferitelor instrumente pentru corecțiile financiare este extrem de complexă. În diagrama 3.2 se prezintă o imagine de ansamblu simplificată a diferitelor componente de natură juridică și a modului în care acestea interacționează. 3.24. În cazul gestiunii centralizate directe (execuția bugetului este realizată de către serviciile Comisiei, de exemplu cheltuielile administrative și anumite cheltuieli aferente cercetării, energiei și transporturilor) și al gestiunii centralizate indirecte (execuția bugetului este realizată de către entități delegate, de exemplu agenții executive), Comisia este singura responsabilă de execuție, inclusiv de aplicarea unor măsuri corective corespunzătoare. În ceea ce privește cheltuielile din cadrul gestiunii partajate (repartizate) – în special în domeniul agriculturii și în cel al coeziunii – responsabilitatea pentru execuția corectă a bugetului, inclusiv pentru recuperarea plăților incorecte, revine în primă instanță statelor membre (15). Cu toate acestea, atunci când statele membre nu reușesc să corecteze cheltuielile neconforme sau să instituie sisteme de supraveghere și de control eficace pentru a preveni rambursarea unor astfel de cheltuieli sau pentru a efectua corecții, Comisia pune în aplicare corecții financiare în cadrul procedurii de verificare și validare a conturilor (închiderea conturilor) sau prin intermediul unor proceduri asemănătoare (16). Lipsa informațiilor exhaustive și fiabile din partea statelor membre 3.25. Ca și în exercițiile precedente, prin intermediul auditului Curții s-au identificat probe privind existența unor erori semnificative în domenii importante de cheltuieli ale UE făcând obiectul gestiunii partajate și s-a constatat că majoritatea erorilor se produc la nivelul beneficiarilor finali. Mecanismele de recuperare și nivelul recuperărilor efectuate ar trebui să reflecte tipul și amploarea riscurilor implicate. Deși este dificil să se realizeze o evaluare globală a eficacității funcționării mecanismelor de corecție de la nivelul statelor membre, având în vedere natura complexă și diversitatea sistemelor de asistență din partea UE, Curtea nu a identificat probe suficiente care să arate că mecanismele de corecție multianuale pentru anumite acțiuni ale UE (de exemplu ocuparea forței de muncă și probleme sociale, politică regională) ar fi pe măsura riscurilor implicate. 3.25. O recuperare poate fi efectuată doar ulterior confirmării rezultatelor auditului, în cadrul unei proceduri contradictorii cu organismul audiat, ceea ce în anumite cazuri conduce la eliminarea sau modificarea rezultatului. În consecință, este inevitabil ca recuperările să fie mai mici decât riscurile identificate de audituri. Comisia a depus eforturi substanțiale pentru a îmbunătăți calitatea datelor privind recuperările furnizate de statele membre și întreprinde în prezent activități pentru verificarea caracterului exhaustiv și exact al acestor date. Prin urmare, s-au înregistrat progrese în publicarea unor probe fiabile privind operațiunile legate de mecanismele de corecție multianuale. 3.26. În prezent, informațiile furnizate cu privire la mecanismele de corecție implementate la nivelul statelor membre sunt incomplete și nefiabile în ceea ce privește politicile de coeziune. Referitor la agricultură, Curtea își exprimă îndoielile cu privire la fiabilitatea informațiilor furnizate (a se vedea punctul 5.44). Comisia nu dispune încă de informații exhaustive și/sau complet fiabile privind consecințele pentru beneficiarii de fonduri comunitare, pentru bugetul UE sau pentru bugetele naționale. 3.26. Comisia a inclus în notele la conturile anuale ale Comunităților Europene aferente exercițiului financiar 2007 un nou capitol privind recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit. Obiectivul acestui capitol este să ofere o imagine de ansamblu a procedurii aplicate pentru recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și să prezinte cea mai bună estimare a sumei totale recuperate. Corecțiile financiare la nivel de stat membru în domeniul politicii de coeziune sunt raportate Comisiei anual, iar datele sunt publicate în Raportul anual privind fondurile structurale. În conformitate cu cele notate în răspunsul la punctul 3.25, Comisia ia măsuri pentru a îmbunătăți fiabilitatea și exhaustivitatea acestor informații. Informațiile referitoare la recuperările efectuate de la beneficiari în cazuri individuale sunt incluse în procedurile obligatorii de raportare stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1681/94 și sunt de asemenea disponibile în sistemele de monitorizare ale statelor membre. Comisia se concentrează asupra deținerii de informații exhaustive și fiabile, pentru a demonstra că bugetul UE a fost salvgardat prin excluderea finanțărilor neregulate. În ceea ce privește cheltuielile agricole, Comisia consideră că informațiile pe care le-a primit de la statele membre sunt exhaustive și suficient de fiabile, deoarece nu s-a descoperit nicio discrepanță cu impact semnificativ. Cu toate acestea, Comisia recunoaște că există loc de îmbunătățiri și a revizuit, în consecință, liniile directoare în materie pentru exercițiul financiar 2008. De asemenea, va continua să monitorizeze atent situația (a se vedea răspunsul la punctul 5.44). 3.27. Mecanismele de corecție nu implică neapărat recuperarea de la beneficiarii individuali a sumelor plătite în mod necuvenit. De exemplu, dacă sumele plătite în mod necuvenit sunt de o valoare mică, este posibil ca recuperarea lor să nu fie rentabilă sau ca procedurile de control să nu fi identificat beneficiarii care au declarat cheltuieli în plus (de exemplu atunci când indicii de eroare extrapolați pornind de la eșantioane sunt utilizați ca bază pentru corecții). Mai mult, atunci când statelor membre li se impun corecții financiare din cauza deficiențelor identificate la nivelul sistemelor lor de supraveghere și de control, sumele nu sunt în general recuperate de la beneficiari. 3.28. În cazurile menționate la punctul 3.27, corecțiile sunt suportate în final mai curând de către contribuabilii naționali decât de beneficiarii care au declarat cheltuieli în plus. Prin urmare, efectul disuasiv direct al sistemelor de control și de sancțiune este redus, astfel încât erorile pot apărea din nou. Cu toate acestea, eficacitatea procedurilor de recuperare ar trebui evaluată, de asemenea, din punctul de vedere al impactului pe care îl au acestea asupra consolidării sistemelor de supraveghere și de control (și, prin urmare, asupra diminuării riscului apariției de erori în viitor). 3.27-3.28. Statele membre sunt invitate să recupereze de la beneficiari sumele plătite în plus ori de câte ori acest lucru este indicat, și există dovezi că în general așa se procedează. Atunci când erorile sunt atribuite deficiențelor din sistemele de gestiune și control, s-ar putea să nu fie indicat ca aceste sume să fie recuperate de la beneficiarul care nu a avut nicio vină. Atunci când sunt aplicate corecții forfetare sau extrapolate, autoritățile naționale nu vor putea să se îndrepte cu acțiuni de recuperare decât împotriva beneficiarilor individuali în legătură cu care există dovezi de neregularitate. Scopul principal al mecanismului de corecție este să excludă cheltuielile din fondurile Comunității care nu au fost efectuate în conformitate cu regulile comunitare, astfel protejându-se bugetul comunitar de cheltuielile care nu ar trebui să-i fie impuse. Atunci când costul este suportat de administrația statului membru, corecțiile forfetare sau extrapolate protejează bugetul comunității și încurajează autoritățile să împiedice repetarea unor astfel de deficiențe. În consecință, corecțiile forfetare sau extrapolate constituie un mijloc important de îmbunătățire a sistemelor de gestiune și control ale statelor membre și, astfel, de prevenire a efectuării de plăți neregulate către beneficiarii finali sau de asigurare a detectării și corectării unor astfel de plăți. 3.29. Pe baza analizei sale a sistemelor și a procedurilor de obținere a recuperărilor și de raportare cu privire la acestea, Curtea concluzionează că ar trebui întreprinse următoarele demersuri din partea Comisiei (17): 3.29. Comisia confirmă angajamentul său de a continua să îmbunătățească informațiile disponibile privind recuperările și corecțiile financiare realizate fie de către Comisie, fie de către statele membre. — enumerarea și descrierea tuturor procedurilor utilizate pentru recuperarea de sume, atât cele aplicate de către statele membre, cât și cele aplicate de către Comisie, cu scopul de a spori transparența privind mecanismele de corecție existente; — realizarea unei corelări clare între erorile detectate de controale, pe de o parte, și recuperarea sau ajustarea (compensarea) aferentă a sumelor declarate de beneficiari, pe de altă parte, și asigurarea unor monitorizări și raportări adecvate în ceea ce privește acest proces; — corelarea recuperărilor și a ajustărilor aduse sumelor declarate cu anul în care s-au produs erorile sau neregulile respective și formarea, astfel, a unei baze de evaluare a eficacității mecanismelor de corecție multianuale; — Informații cuprinse în conturile Comisiei: Notele la conturile anuale pentru exercițiul financiar 2007 includ un capitol privind recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, care oferă o imagine de ansamblu a procedurii aplicate pentru recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit. De asemenea, capitolul prezintă cea mai bună estimare a sumei totale corespunzătoare recuperărilor, pe baza informațiilor disponibile în prezent. Aceste informații nu includ încă toate recuperările efectuate prin deducerea dintr-o plată ulterioară gestionate direct de către Comisie. Acestea includ doar date privind recuperările efectuate de statele membre în domeniul politicii de coeziune. Pentru a îmbunătăți în continuare informațiile privind erorile corectate la nivelul Comisiei, Comisia a introdus în anul 2008 modificări în sistemul de contabilitate financiară „ABAC”, astfel încât să se poată realiza o corelare clară între erorile și neregulile detectate de controale și recuperările sau ajustările rezultate la sumele declarate de beneficiari. Această modificare va face de asemenea posibilă corelarea recuperărilor și ajustărilor efectuate la sumele declarate cu anul în care au avut loc erorile sau neregulile, permițând astfel Comisiei să monitorizeze eficacitatea sistemelor de recuperare multianuale, conform recomandărilor Curții. — cuantificarea sumelor recuperate de la beneficiarii finali care au declarat cheltuieli în plus și a corecțiilor financiare plătite de la bugetul național, și anume de contribuabili; — luarea de măsuri care să asigure furnizarea în timp util de către statele membre a unor informații exhaustive și fiabile referitoare la retrageri, la recuperările deja efectuate și la recuperările în curs, în special cu privire la fondurile structurale; — evaluarea eficacității corecțiilor financiare în ceea ce privește favorizarea îmbunătățirii sistemelor de supraveghere și de control din statele membre; și — Informații obținute din partea statelor membre: În agricultură, sumele recuperate de la destinatarii finali sunt declarate Comisiei și incluse în conturile aferente exercițiului financiar 2007, precum și în notele la conturile aferente exercițiului financiar 2007 împreună cu corecțiile financiare impuse statelor membre. Toate deciziile privind corecțiile financiare sunt publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, iar Raportul anual de activitate al DG Agricultură și Dezvoltare Rurală conține informații complete privind relațiile financiare dintre Comisie și statele membre și recuperarea de către statele membre, de la beneficiarii finali, a sumelor plătite în mod necuvenit. În cazul cheltuielilor legate de acțiuni structurale, corecțiile financiare decise de Comisie sunt raportate de asemenea în conturi. În cazul corecțiilor efectuate la nivel național, statele membre au obligația să înainteze Comisiei rapoarte anuale privind corecțiile pe care le-au efectuat prin retrageri și recuperări de subvenții, precum și recuperările care se află în așteptare la sfârșitul anului. Comisia a prezentat informațiile pe care le-a obținut de la statele membre în 2006 într-o anexă la Raportul anual privind fondurile structurale pentru anul 2006 [SEC(2007) 1456] și va publica datele aferente anului 2007 în raportul pentru exercițiul financiar 2007. Acțiunile specifice din Planul de acțiune pentru întărirea rolului de supraveghere al Comisiei în acțiunile structurale [COM(2008) 97 final] abordează necesitatea de a aduce în continuare îmbunătățiri acestui mod de raportare. Acestea includ verificări la fața locului pentru a evalua fiabilitatea și exhaustivitatea informațiilor furnizate. Comisia evaluează în mod continuu eficacitatea sistemelor de supraveghere și control din statele membre și raportează concluziile sale, în special în cadrul Rapoartelor anuale de activitate ale direcțiilor generale interesate. Atunci când se descoperă deficiențe grave, Comisia va suspenda plățile, astfel cum proceda și în trecut, și va impune corecții financiare dacă statul membru nu adoptă măsurile convenite pentru a îmbunătăți aceste sisteme. În ceea ce privește cheltuielile agricole, Curtea a recunoscut în trecut că sistemele de supraveghere și control ale statelor membre s-au îmbunătățit (a se vedea, de exemplu, raportul anual al Curții pentru anul 2006). Comisia consideră că aceste îmbunătățiri sunt, cel puțin parțial, o consecință a recomandărilor sale puse în aplicare în prezent de statele membre și a corecțiilor financiare impuse statelor membre. — evaluarea gradului de adecvare al tipului de mecanisme de corecție care să fie utilizate de Comisie și, respectiv, de statul membru în cauză, precum și a intensității cu care acestea trebuie aplicate, din punctul de vedere al raportului costuri-eficacitate (18). — Costurile controlului: Comisia finalizează evaluarea costurilor aferente controlului în agricultură, FEDR și gestiunea centralizată directă. Rezultatele obținute vor constitui baza unei comunicări a Comisiei spre sfârșitul anului 2008, care va avea ca obiectiv relansarea discuției interinstituționale privind riscul tolerabil. CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI 3.30. Comparativ cu începutul perioadei de programare precedente, se poate observa că exercițiul 2007 a adus o îmbunătățire semnificativă în ceea ce privește execuția creditelor de angajament în primul an din perioada de programare. Ratele de utilizare din 2007 au rămas la un nivel ridicat. În cazul domeniului de politici privind coeziunea, creditele de plată inițiale au fost reduse cu 0,745 miliarde de euro ca urmare a bugetelor rectificative. 3.31. Statele membre și-au îmbunătățit previzionarea cheltuielilor în domeniul fondurilor structurale, rata de supraestimare reducându-se de la 33 % în 2006 la 18 % în 2007 (19). 3.31. În ciuda faptului că statele membre continuă să îmbunătățească gradul de precizie al previziunilor, acestea rămân prea inconsecvente pentru a fi utilizate în scopuri bugetare. Cu toate acestea, cu îmbunătățiri suplimentare, aceste previziuni ar putea deveni un instrument util care să contribuie la asigurarea unui nivel ridicat de utilizare continuă. 3.32. Angajamentele bugetare restante pentru creditele disociate rămân la un nivel foarte ridicat, depășind totalul creditelor de angajament înscrise în bugetul pentru 2007. În domeniul acțiunilor structurale, sistemul de retrageri din oficiu a condus la o relativă ameliorare a situației sub acest aspect. Cu toate acestea, există riscul ca ritmul accelerat de plată să determine proceduri de control intern mai puțin stricte în ceea ce privește legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Comisia trebuie să aibă în vedere acest aspect atunci când reflectează la introducerea unor norme asemănătoare în alte domenii cu activități care se întind pe mai mulți ani, cum ar fi cercetarea, energia și transporturile, societatea informațională și mass-media. 3.32. Comisia are în vedere riscul la care face referire în raportul său de audit și ia măsurile corespunzătoare în momentul în care descoperă că statele membre au adoptat măsuri inacceptabile pentru a evita dezangajările stipulate în regula n + 2. 3.33. Informațiile referitoare la gestionarea și la impactul măsurilor corective trebuie îmbunătățite în mod semnificativ pentru a se putea evalua eficacitatea mecanismelor de corecție multianuale privind cheltuielile UE. 3.33. Comisia a îmbunătățit și îmbunătățește în continuare informațiile disponibile (a se vedea punctul 6.5 din conturile aferente exercițiului financiar 2007). În cazul fondurilor structurale, informațiile complete privind corecțiile aplicate de Comisie sunt incluse în conturile exercițiului 2007. Informații detaliate au fost de asemenea prezentate în anexa la Raportul anual privind fondurile structurale pentru 2006. Acestea vor fi în continuare îmbunătățite în raportul pentru 2007, în special în ceea ce privește corecțiile efectuate de statele membre. Pentru agricultură, toate informațiile relevante sunt deja publicate și pot fi controlate și verificate. Acestea includ corecțiile aplicate de către Comisie statelor membre și recuperarea de către statele membre, de la beneficiarii finali, a sumelor plătite în mod necuvenit.

(1) Excedentul bugetar (rezultatul bugetar) este rezultatul execuției bugetului. Nu reprezintă o rezervă și nu se poate acumula și utiliza în cursul exercițiilor următoare pentru a finanța cheltuieli. Veniturile neutilizate reprezentate de excedent se scad din resursele proprii care trebuie colectate pentru exercițiul următor.

(2) Partea II a Conturilor anuale ale Comunităților Europene, exercițiul financiar 2007, și documentele CE (DG Buget), și anume raportul privind gestiunea bugetară și financiară pentru exercițiul financiar 2007 (Report on budgetary and financial management – financial year 2007) și raportul privind analiza execuției bugetare a fondurilor structurale și a Fondului de coeziune în 2007 (Analysis of the budgetary implementation of the Structural and Cohesion Funds in 2007), p. 57-58, conțin informații detaliate referitoare la execuția bugetară pentru exercițiul 2007. Trebuie menționat, totuși, că cifrele prezentate în diferitele documente nu sunt în totalitate consecvente, variind ușor de la un document la altul.

(3) Titlurile menționate acoperă domeniile de politici 04: Ocuparea forței de muncă și probleme sociale; 05: Agricultură și dezvoltare rurală; 11: Pescuit și afaceri maritime; și 13: Politică regională.

(4) A se vedea, de asemenea, punctele 3.9-3.11 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2006.

(5) În ceea ce privește coeziunea, a se consulta raportul CE (DG Buget) privind analiza execuției bugetare a fondurilor structurale și a Fondului de coeziune în 2007 (Analysis of the budgetary implementation of the Structural and Cohesion Funds in 2007), p. 35.

(6) A se vedea raportul CE (DG Buget) privind analiza execuției bugetare a fondurilor structurale și a Fondului de coeziune în 2007 (Analysis of the budgetary implementation of the Structural and Cohesion Funds in 2007), tabelele 5 și 6, pagina 13.

(7) A se vedea raportul CE (DG Buget) privind analiza execuției bugetare a fondurilor structurale și a Fondului de coeziune în 2007 (Analysis of the budgetary implementation of the Structural and Cohesion Funds in 2007), tabelul 10, p 37.

(8) Din cauza prezentării cu întârziere a programelor operaționale și/sau din cauza negocierilor îndelungate cu statele membre vizate, s-au reportat în 2008 credite de angajament în valoare de 130 de milioane de euro; acestea sunt legate de un program de convergență operațional, de nouă programe de cooperare teritorială și de șase programe de cooperare transfrontalieră IPA (Instrumentul de asistență pentru preaderare). Unele acțiuni aferente de asistență tehnică au fost, de asemenea, amânate pentru 2008 și 2009. A se vedea raportul CE (DG Buget) privind gestiunea bugetară și financiară pentru exercițiul financiar 2007, precum și documentul elaborat de aceasta cu privire la analiza execuției bugetare a fondurilor structurale și a Fondului de coeziune în 2007 (tabelul 3, p. 12).

(9) JO L 161, 26.6.1999, p. 1.

(10) Pentru angajamentele restante, se utilizează adesea acronimul din limba franceză, „RAL” (încă nelichidate – reste à liquider).

(11) A se vedea Conturile anuale ale Comunităților Europene, exercițiul financiar 2007, tabelul 13b.

(12) A se vedea, de asemenea, punctul 2.25 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2004.

(13) Articolul 93 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 210, 31.7.2006, p. 25).

(14) De exemplu, sumele privind execuția bugetului prezentate în conturile anuale diferă față de cele din raportul privind execuția bugetară și financiară.

(15) În ceea ce privește FEGA (Fondul european de garantare agricolă), toate corecțiile sunt creditate în conturile fondului. În ceea ce privește fondurile structurale, statele membre retrag cheltuielile neconforme constatate în cadrul activităților lor de control și de audit din cheltuielile declarate pentru programul sau proiectul în cauză. Se recurge la această măsură fie imediat după detectarea cheltuielilor neconforme, fie după recuperarea de la beneficiar a plății necuvenite. Resursele (aferente fondurilor structurale) care sunt eliberate astfel pot fi utilizate din nou.

(16) Norme asemănătoare celor din cadrul gestiunii partajate se aplică și în cazurile de gestiune descentralizată și de gestiune comună în care Comisia execută bugetul în colaborare cu organizații internaționale sau cu alte organisme independente.

(17) Unele dintre aceste aspecte au fost menționate în răspunsul vicepreședintelui Kallas la întrebarea nr. 21 adresată în scris de către Parlamentul European (COCOBU) în cadrul procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2006.

(18) A se vedea Avizul nr. 2/2004 al Curții de Conturi a Comunităților Europene, referitor la modelul de „audit unic” (și propunând un cadru comunitar de control intern) (JO C 107, 30.4.2004, p. 1).

(19) Spre deosebire de rata de supraestimare pentru Fondul de coeziune, care a crescut de la 32 % în 2006 la 54 % în 2007.