[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 16.11.2009

COM(2009) 625 final

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de alcool furfurilic originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului

EXPUNERE DE MOTIVE

Contextul propunerii |

Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere vizează aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”) în cadrul procedurii cu privire la reexaminarea măsurilor aplicabile importurilor de alcool furfurilic originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”). |

Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și reprezintă rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |

Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Nu se aplică. |

Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. |

Consultarea părților interesate și evaluarea impactului |

Consultarea părților interesate |

Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |

Obținerea și utilizarea expertizei |

Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă completă de condiții care trebuie evaluate. |

Elementele juridice ale propunerii |

Rezumatul acțiunii propuse În octombrie 2003, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1905/2003[1], măsuri antidumping definitive, sub forma unei taxe specifice, la importurile de alcool furfurilic (denumit în continuare „AF”) originare din China. În urma publicării, în mai 2008, a unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de AF originare din China[2], Comisia a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Stabilind, ca urmare a consultării comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 30 octombrie 2008, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a măsurilor în vigoare în prezent cu privire la importurile de alcool furfurilic originare din China Propunerea de regulament a Consiliului anexată se bazează pe concluziile definitive ale anchetei privind reapariția dumpingului și pe probabilitatea reapariției prejudiciului pentru industria comunitară. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, în scopul de a prelungi măsurile în vigoare în prezent pentru o perioadă de doi ani. |

Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. |

Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Comunității. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |

Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității deoarece tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și nu permite luarea unei decizii la nivel național. |

Nu se aplică indicațiile privind modul în care sarcina financiară și administrativă care cade sub incidența Comunității, a guvernelor naționale, a autorităților regionale și locale, a operatorilor economici și a cetățenilor este redusă la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. |

Alegerea instrumentelor |

Instrumentul propus: regulament. |

Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. |

Implicațiile bugetare |

Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Comunității. |

1. Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de alcool furfurilic originare din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[3] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatul (2),

având în vedere propunerea prezentată de Comisie, după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURĂ

2. Măsurile în vigoare

3. În octombrie 2003, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1905/2003[4], a instituit măsuri antidumping definitive, sub forma unei taxe specifice, la importurile de alcool furfurilic (denumit în continuare „AF”) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”). Valorile taxei specifice au fost cuprinse între 84 și 160 de EUR pe tonă pentru patru producători chinezi care au cooperat, în timp ce taxa la scară națională a fost stabilită la 250 de EUR pe tonă („ancheta inițială”).

4. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

5. În urma publicării, în mai 2008, a unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de AF originare din China[5], Comisia a primit, la 30 iulie 2008, o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

6. Cererea a fost depusă de International Furan Chemicals BV (denumit în continuare „solicitantul”) în numele singurului producător din Comunitate, care reprezintă 100 % din producția comunitară de AF. Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria comunitară.

7. Stabilind, ca urmare a consultării comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a publicat un aviz de deschidere al acestei reexaminări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [6].

8. Ancheta

9. Procedură

10. Comisia a informat oficial producătorul comunitar solicitant, producătorii-exportatori chinezi, autoritățile chineze, producătorul din țara analoagă propusă, Statele Unite ale Americii, importatorii/comercianții și utilizatorii comunitari cunoscuți ca fiind interesați despre deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a dat ocazia de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.

11. Au fost trimise chestionare tuturor părților care au fost informate oficial despre deschiderea reexaminării și celor care au cerut să primească un chestionar în termenul stabilit în avizul de deschidere.

12. S-au primit răspunsuri la chestionare de la producătorul comunitar solicitant, de la doi comercianți, de la zece utilizatori, de la două asociații de utilizatori, de la un producător-exportator chinez și de la producătorul din țara analoagă.

13. Părți interesate și vizite de verificare

14. Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare în sensul determinării riscului de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului, precum și a determinării interesului Comunității. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

15. Producătorul comunitar și societățile asociate:

- TransFurans Chemicals BVBA, Geel, Belgia

- International Furan Chemicals BV, Rotterdam, Țările de Jos

- Central Romana Corporation, LTD, La Romana, Republica Dominicană

- Producători-exportatori din China:

- Zhucheng Taisheng Chemical Co. Ltd.

- Producător din țara analoagă

- Penn Speciality Chemicals Inc., Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA”)

- Importatori/comercianți independenți:

- S. Chemicals, Țările de Jos

- Utilizatori:

- Kiilto OY, Finlanda

- Mazzon Flli., Italia

- SATEF Hüttenes-Albertus, Italia

- Ashland Sudchemie Kernsfest, Germania

- Hüttenes-Albertus, Germania

16. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

17. Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2007 și 30 septembrie 2008 (denumită în continuare „PAR” sau „perioada anchetei de reexaminare”).

18. Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității de continuare sau de reapariție a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”).

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

19. Produsul în cauză

20. Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială, și anume AF originar din China, clasificat în prezent la codul NC 2932 13 00.

21. AF este un produs chimic. Este un lichid incolor spre galben deschis, solubil în mulți solvenți organici comuni. Materia primă pentru producerea FA este furfurolul (FF), care este un lichid chimic obținut prin prelucrarea diferitelor tipuri de deșeuri agricole precum, printre altele, trestie de zahăr, știuleți de porumb și pleavă de orez.

22. AF este un produs de bază. AF este utilizat în principal pentru producerea rășinilor sintetice, folosite pentru producerea de tipare de turnătorie utilizate pentru fabricarea de piese metalice în scopuri industriale.

23. Produsul similar

24. Ca și ancheta anterioară, prezenta anchetă a arătat că AF produs și vândut de industria comunitară în Comunitate, AF produs și vândut pe piața internă chineză, AF importat în Comunitate din China, precum și AF produs și vândut în Statele Unite ale Americii prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și este destinat aceleiași utilizări.

25. Prin urmare, s-a concluzionat că toate aceste produse constituie un produs similar în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C. PROBABILITATEA DE CONTINUARE A DUMPINGULUI

26. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor ar putea conduce la o continuare sau la o reapariție a dumpingului.

27. În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, a fost utilizată aceeași metodologie ca la ancheta inițială. Deoarece o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor nu prevede nicio examinare a modificării împrejurărilor, nu s-a reanalizat dacă producătorii merită sau nu să li se acorde tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP).

28. Observații preliminare

29. Se reamintește că, în cadrul anchetei inițiale, patru producători-exportatori chinezi, în total, au cooperat și au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, niciunul dintre acești producători-exportatori chinezi nu a îndeplinit toate condițiile cerute pentru acordarea TEP și, prin urmare, toate cererile de TEP au trebuit să fie respinse. Li s-a acordat tuturor tratament individual (TI), deoarece ancheta a arătat că îndeplinesc criteriile cerute. Se observă că, în cadrul anchetei inițiale, TI a fost acordat singurului exportator chinez care a cooperat la prezenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor.

30. Singurul producător-exportator chinez care a cooperat reprezenta 23,1 % din importurile în Comunitate în timpul PAR. Nu s-a putut obține nicio informație fiabilă direct din partea celorlalți producători-exportatori privind importurile produsului în cauză în Comunitate în timpul PAR. În aceste condiții și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, referitor la totalul cantităților importate și a prețurilor la import, Comisia a trebuit să recurgă la datele disponibile, respectiv datele furnizate de Eurostat și documentația prezentată de solicitant în cererea de deschidere a reexaminării.

31. Taxele antidumping existente, cuprinse între 84 € și 160 € pe tonă, cu o taxă reziduală la nivel național de 250 € pe tonă, corespund nivelului de prejudiciu stabilit în timpul anchetei precedente.

32. Dumping în perioada de anchetă

33. Țară analoagă

34. În ancheta inițială, Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA”) a fost utilizată în calitate de țară cu economie de piață corespunzătoare în vederea stabilirii valorii normale pentru China. În avizul de deschidere al prezentei anchete, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza SUA în calitate de țară analoagă. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile privind această intenție. S-a considerat că SUA este corespunzătoare în ceea ce privește dimensiunea și deschiderea pieței sale interne și faptul că un producător american a fost de acord să coopereze în totalitate la anchetă.

35. O asociație a importatorilor s-a opus alegerii SUA ca țară analoagă, argumentând că exista doar un singur producător principal în SUA și că prețurile interne erau extrem de ridicate. Un producător-exportator chinez a susținut că nivelul concurenței în SUA era inferior celui de pe piața internă chineză și, în consecință, piețele nu erau comparabile. Cu toate acestea, s-a constatat că, deși există doar un producător pe piață în SUA, importurile, de asemenea, au un rol care asigură un nivel suficient al concurenței pe această piață importantă. În plus, niciunul dintre producătorii cunoscuți contactați în alte țări analoage potențiale, inclusiv Thailanda, Turcia și Africa de Sud, nu a acceptat să coopereze.

36. Pe baza celor menționate anterior, s-a concluzionat că SUA constituie alegerea cea mai potrivită și rezonabilă de țară analoagă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

37. Valoare normală

38. În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din SUA.

39. Comisia a stabilit, mai întâi, că vânzările interne totale ale producătorului american au fost efectuate în cantități suficiente și ar putea fi, astfel, considerate ca reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.

40. Ulterior, s-a examinat dacă se poate considera că produsul în cauză vândut în cantități reprezentative pe piața internă din țara analoagă este vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-a constatat că volumul vânzărilor pe tip de produs vândut la un preț net egal sau mai mare decât costul de producție reprezenta 80% sau mai mult din volumul total al vânzărilor, iar prețul mediu ponderat al acestui tip de produs era egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Astfel, s-au putut folosi prețurile interne reale, calculate ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne efectuate în timpul PAR, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu.

41. Astfel, valoarea normală a fost stabilită, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, în funcție de prețurile plătite sau de plătit în cadrul operațiunilor comerciale normale de către clienții independenți de pe piața internă a țării analoage.

42. Preț de export

43. În cadrul anchetei inițiale, TI a fost acordat singurului producător-exportator chinez care a cooperat. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export al produsului în cauză pentru această societate a fost stabilit pe baza prețurilor de export efectiv plătite sau de plătit primului client independent situat în Comunitate.

44. Ținând cont de o cooperare foarte redusă din partea Chinei, marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din China a fost calculată utilizând statisticile privind exporturile chineze.

45. Comparație

46. În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări corespunzătoare în privința cheltuielilor de transport, de asigurare, precum și de credit, în toate cazurile în care acestea au apărut ca fiind rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.

47. Marjă de dumping

48. În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru SUA a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat al producătorului-exportator chinez care a cooperat, pe bază ex works. Această comparație a indicat existența unui dumping important, marja de dumping atingând mai mult de 40%.

49. Conform statisticilor Eurostat și a celor chineze, pentru toate celelalte exporturi chineze către UE, s-a constatat că marja de dumping este, de asemenea, considerabilă, în aceeași gamă ca cea de mai sus.

50. Evoluția importurilor în eventualitatea expirării măsurilor

51. Observa ție preliminară

52. Se reamintește că măsurile sunt în vigoare din octombrie 2003.

53. Evoluția producției și a gradului de utilizare a capacității de producție în China

54. În lipsa cooperării semnificative a producătorilor-exportatori chinezi în cadrul anchetei actuale, nu sunt disponibile date care pot fi verificate privind capacitatea lor și utilizarea acestei capacități.

55. În conformitate cu estimările solicitantului, capacitatea de producție totală în China în 2006 s-a ridicat la aproximativ 364 900 de tone de AF pe an.

56. Conform Centrului național chinez de informare chimică ( China National Chemical Information Center )[7], „ capacitatea de producție a Chinei de furfurol și de alcool furfurilic a cunoscut o extindere excesiv de rapidă în ultimii ani. Încetinirea generală a sectoarelor de consum din aval, precum rășinile de furan, a condus la o ofertă excedentară pe piața furfurolului și a alcoolului furfurilic.” (…) „Producția de furfurol și, în special, de alcool furfurilic din China trebuie, încă, să depindă de exporturi” . Aceeași sursă menționează, de asemenea, că în 2005, în China, existau mai mult de 300 de producători de AF. Capacitatea de producție anuală totală de AF era de 240 000 de tone, iar producția era de aproximativ 140 000 de tone.

57. Conform estimării singurului producător-exportator chinez care a cooperat, producția totală de AF în China, în 2008, s-a ridicat la 200 000 de tone.

58. În orice caz, capacitatea de producție chineză continuă să fie importantă. În plus, în ciuda măsurilor în vigoare, exporturile chineze către UE au continuat să crească. Oricare ar fi sursa de informații, fără nicio îndoială, capacitatea de producție chineză depășește cu mult consumul din UE.

59. Piața comunitară este o piață vastă și stabilă pentru AF și, ținând cont de existența măsurilor antidumping ridicate în SUA (cuprinse între 43 % și 50 % și reînnoite în iulie 2006) asupra importurilor din China, se așteaptă ca producătorii chinezi să fie stimulați să expedieze capacitățile neutilizate către Comunitate, în cazul expirării măsurilor existente.

60. Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că, luând în considerare capacitatea enormă disponibilă în China și existența taxelor antidumping pe o altă piață importantă, și anume SUA, există o probabilitate mare de creștere a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping în Comunitate, în cazul expirării măsurilor.

61. Volumul și prețul importurilor din China către UE

62. În timpul PAR, importurile produsului în cauză din China s-a ridicat la aproximativ 21 000 de tone. Prețul unitar era, în medie, de 1 210 € pe tonă (a se vedea considerentul 57). În timpul aceleiași perioade, prețul de vânzare unitar mediu comunitar era cu mult mai mare decât acest preț, făcând ca piața UE să fie foarte atractivă pentru exportatorii chinezi, în eventualitatea expirării măsurilor.

63. Volumul și prețurile exporturilor chineze către țări terțe

64. Pe baza datelor furnizate de producătorul-exportator chinez care a cooperat, s-a constatat că această societate exportă cantități mai mari către țări terțe decât către UE și la prețuri considerabil mai mici decât cele ale producătorilor comunitari de pe piața comunitară și, de asemenea, mai mici decât prețurile de export chineze către UE.

65. Aceste informații sunt confirmate de statistici chineze accesibile publicului care au arătat că, în cea mai mare parte a perioadei de anchetă, societățile chineze au exportat în principal către țări din Asia la prețuri cu mult mai mici decât cele ale exporturilor lor către piața comunitară. În aceste condiții, în cazul expirării măsurilor, producătorii-exportatori chinezi pot să redirecționeze aceste vânzări către piața comunitară, unde se plătesc prețuri mai mari dar tot la prețuri care fac obiectul unui dumping, care le-ar subcota pe cele ale industriei comunitare.

66. Informațiile disponibile cu privire la prețurile interne în China sunt limitate.

67. Cu toate acestea, pe baza răspunsului la chestionar furnizat de singura societate chineză care a cooperat, aceasta a vândut produsul în cauză pe piața sa domestică la un preț cu mult mai mic decât cel al exporturilor sale către țări terțe și către UE.

68. Concluzie

69. Ancheta a arătat că, în timp ce volumul de importuri ale produsului în cauză în timpul PAR era relativ ridicat, nivelul dumpingului constatat pentru aceste importuri era important.

70. Având în vedere capacitatea neutilizată disponibilă în China, care depășește cu mult consumul total al UE, diferența importantă de prețuri practicate față de UE și țări terțe și interesul pe care îl trezește, astfel, piața comunitară, astfel cum se arată la considerentul 41, față de producătorii-exportatori chinezi, se concluzionează că este foarte probabil ca importurile care fac obiectul unui dumping, în Comunitate, să crească, în eventualitatea expirării măsurilor.

D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE

71. Ca și în cazul anchetei inițiale, există doar un singur producător de AF în Comunitate: TransFurans Chemicals, Belgia (denumit în continuare „TFC”). În consecință, producția TFC constituie producția comunitară totală, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

72. Producția comunitară este integrată în totalitate într-o singură entitate economică care este alcătuită din trei societăți și care funcționează după cum urmează:

73. TFC transformă materia primă, și anume furfurolul, furnizată de societatea mamă Central Romana Corporation (denumită în continuare „CRC”), din Republica Dominicană, în produsul în cauză. International Furan Chemicals (denumită în continuare „IFC”), situată în Țările de Jos, acționează ca agent de vânzări internațional pentru produsul în cauză fabricat de TFC. TFC, IFC și CRC au același proprietar.

74. Pe baza celor menționate anterior, TFC și societatea sa asociată IFC constituie industria comunitară în sensul articolului 5 alineatul (4) și al articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Ar trebui să se observe că, pentru a efectua o evaluare semnificativă a anumitor indicatori de prejudiciu, a fost necesară luarea în considerare, de asemenea, a anumitor date de la CRC.

E. SITUAȚIA PE PIAȚA COMUNITARĂ

75. Observa ție preliminară

76. Având în vedere faptul că industria comunitară include doar o societate, datele specifice privind industria comunitară, astfel cum au fost raportate în răspunsurile verificate la chestionar, consumul și cota de piață ale producătorilor-exportatori chinezi, precum și importurile altor țări terțe au fost indexate pentru a păstra caracterul confidențial al datelor prezentate în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.

77. Consum comunitar

78. Consumul comunitar s-a calculat adunând vânzările de AF produs de industria comunitară, realizate de aceasta în Comunitate, importurile din China, precum și importurile din alte țări terțe.

79. În ceea ce privește volumul de importuri din țara în cauză, ca în timpul anchetei inițiale, s-a preferat utilizarea statisticilor oficiale chineze privind exporturile, și nu a statisticilor Eurostat privind importurile, deoarece acestea păreau mai precise - ținând cont de faptul că anumite date Eurostat referitoare la acest produs au fost clasificate drept „secrete” și, prin urmare, nu sunt accesibile publicului. În ceea ce privește volumul de importuri din alte țări terțe, s-au utilizat statisticile Eurostat deoarece nu au fost disponibile alte informații mai fiabile.

Tabelul 1 – Consumul comunitar (pe baza volumului vânzărilor)

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | 108 | 158 | 166 |

Tendință anuală | 8% | 47% | 5% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare, Eurostat, statisticile oficiale chineze privind exporturile

80. Pe această bază și astfel cum se arată în tabelul 1 de mai sus, consumul comunitar a crescut în mod semnificativ în timpul perioadei examinate, și anume cu 66 %.

81. Se observă că evoluția de mai sus poate fi afectată de existența posibilă a datelor secrete privind importurile din Thailanda, astfel cum se menționează mai jos, în considerentul 61.

82. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din China

Tabelul 2 – Importuri din China în volum, cotă de piață și preț de import

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Importuri în tone | 16 010 | 10 635 | 19 245 | 21 002 |

Indice | 100 | 66 | 120 | 131 |

Cotă de piață (indice) | 100 | 62 | 76 | 79 |

Preț de import CIF EUR/tone | 887 | 738 | 893 | 1 210 |

Indice | 100 | 83 | 101 | 136 |

Sursă: statisticile oficiale chineze privind exporturile

83. Volumul de importuri din China a crescut cu 31 % în timpul perioadei examinate, de la 16 010 tone în 2005 la 21 002 tone în PAR, în timp ce cota de piață a scăzut cu 21 % în timpul aceleiași perioade. Această evoluție trebuie să fie plasată în contextul creșterii importante a consumului comunitar, cu 66 %, în timpul aceleiași perioade.

84. Ar trebui să se observe că, în timpul PAR, însăși industria comunitară a importat din China între 5 000 și 9 000 de tone din produsul în cauză, pe care l-a revândut pe piața comunitară. Prin urmare, industria comunitară a fost principalul importator al produsului în cauză din China. Industria comunitară a realizat importuri deoarece, producând deja la capacitate maximă (a se vedea considerentele 64 și 65 de mai jos), nu putea să satisfacă cererea de pe piața comunitară.

85. Prețurile medii de import din China au crescut în timpul perioadei examinate cu 36 %, și anume de la 887 €/tonă în 2005 la 1 210 €/tonă în timpul PAR.

86. Comparația dintre prețul de import CIF la frontiera comunitară practicat față de clienți independenți, inclusiv costuri ulterioare importului, cu prețurile ex works ale industriei comunitare, pentru aceleași tipuri de produse, a arătat că prețurile chineze de import nu subcotează prețul de vânzare al industriei comunitare în timpul PAR.

87. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din alte țări terțe

Tabelul 3 – Importuri din alte țări terțe

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Thailanda |

Tone | 673 | 208 | 10 660 | 11 450 |

Indice | 100 | 31 | 1 584 | 1 701 |

Cota de piață (sub formă de indice) | 100 | 28 | 1 017 | 1 044 |

Prețul de import în €/tonă | 1 059 | 822 | 1 086 | 1 302 |

Indice | 100 | 78 | 103 | 123 |

Africa de Sud |

Tone | 890 | 0 | 123 | 2 695 |

Indice | 100 | 0 | 14 | 303 |

Cota de piață (sub formă de indice) | 100 | 0 | 8 | 183 |

Prețul de import în €/tonă | 682 | 0 | 930 | 1 301 |

Indice | 100 | 0 | 136 | 191 |

Alte țări terțe |

Tone | 160 | 11 | 193 | 239 |

Indice | 100 | 7 | 120 | 149 |

Cota de piață (sub formă de indice) | 100 | 0 | 75 | 100 |

Prețul de import în €/tonă | 1 790 | 7 500 | 3 051 | 3 368 |

Indice | 100 | 419 | 170 | 188 |

Sursă: Eurostat

88. Se observă că datele Eurostat referitoare la Thailanda indică o creștere a volumului de importuri de la cantitățile nesemnificative din 2005 și 2006 la 10 660 de tone în 2007 și 11 450 de tone în timpul PAR, cu o creștere importantă a cotei sale de piață, de la un index de 100 la 1 044 în timpul perioadei examinate. Cu toate acestea, se observă că datele Eurostat conțin unele date secrete referitoare la importurile thailandeze în 2005 și 2006 și că, de fapt, creșterea importurilor și a cotei de piață au fost mai reduse decât astfel cum s-a arătat mai sus. Prețurile de import din Thailanda au crescut cu 23 % pe parcursul perioadei examinate, fiind superioare prețurilor chineze, precum și prețurilor industriei comunitare în timpul PAR.

89. Deși importurile din Africa de Sud au crescut în timpul perioadei examinate, au rămas totuși la un nivel relativ scăzut, cu niveluri ale prețurilor similare cu cele ale importurilor thailandeze.

90. Importurile din alte țări terțe nu au reprezentat volume importante.

91. Situația economică a industriei comunitare

92. Produc ția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

93. Producția industriei comunitare a crescut cu 8 % în timpul perioadei examinate. Capacitatea de producție a industriei comunitare a rămas stabilă în timpul acestei perioade.

94. Gradul de utilizare a capacității de producție a crescut cu 8 % în timpul perioadei examinate, atingând astfel capacitatea maximă. Din 2006, industria comunitară producea mai mult decât capacitatea sa teoretică instalată.

Tabelul 4 – Producția comunitară

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | 104 | 106 | 108 |

Tendință anuală | 4% | 1% | 2% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

Tabelul 5 – Capacitatea de producție comunitară

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | 100 | 100 | 100 |

Tendință anuală | 0% | 0% | 0% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

Tabelul 6 – Gradul de utilizare a capacității de producție

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | 104 | 106 | 108 |

Tendință anuală | 4% | 1% | 2% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

95. Stocuri

96. Stocurile au înregistrat o scădere de 50 % în timpul perioadei examinate, ceea ce s-a datorat cererii mari din timpul acestei perioade, în special în timpul PAR, și capacității insuficiente a industriei comunitare de a aproviziona piața comunitară. În consecință, stocurile au continuat să scadă.

Tabelul 7 – Stocuri

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | 81 | 89 | 50 |

Tendință anuală | -19% | 10% | -44% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

97. Vânzări, cotă de piață și prețuri

Tabelul 8 – Volumul vânzărilor și valori

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Volumul vânzărilor – indice | 100 | 151 | 147 | 134 |

Tendință anuală | 51% | -2% | 9% |

Valoarea vânzărilor – indice | 100 | 127 | 156 | 175 |

Tendință anuală | 27% | 23% | 12% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

98. Volumul vânzărilor industriei comunitare a crescut cu 51 % între 2005 și 2006, când a ajuns la nivelul maxim, însă apoi a scăzut în continuu. În același timp, cota de piață a industriei comunitare a scăzut cu 19%. Acest lucru se datorează faptului că cererile din industria comunitară au crescut mai mult decât volumul total al vânzărilor. Astfel cum s-a menționat anterior, industria comunitară nu a putut să-și mărească volumul vânzărilor în aceeași măsură ca și creșterea consumului, deoarece producea deja la capacitate maximă.

Tabelul 9 – Cota de piață a industriei comunitare

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | 140 | 93 | 81 |

Tendință anuală | 40% | -34% | -13% |

Sursă: răspunsurile verificate la chestionar ale industriei comunitare, Eurostat, statisticile chineze privind exporturile

99. Prețurile de vânzare unitare ale industriei comunitare au scăzut, în primul rând, cu 16 % din 2005 până în 2006, iar apoi au crescut în continuu. Pe parcursul întregii perioade examinate, prețurile medii ale industriei comunitare au crescut, astfel, cu 31 %.

Tabelul 10 – Prețurile de vânzare ale industriei comunitare

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | 84 | 106 | 131 |

Tendință anuală | -16% | 26% | 23% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

100. Factori care afectează prețurile comunitare

101. Presiunea exercitată de cerere de-a lungul perioadei examinate a condus, în consecință, la o creștere importantă a prețurilor. Cererea mare din timpul PAR a cauzat chiar deficite temporare pe piața comunitară.

102. În general, nivelul prețurilor pe piața comunitară a fost ridicat de-a lungul perioadei examinate. Importurile care fac obiectul unui dumping, originare din China, nu au exercitat presiuni importante asupra prețurilor în timpul acestei perioade. Astfel, aceeași tendință de creștere poate fi observată și pentru importurile chineze și pentru importurile care provin din celelalte țări terțe, cu excepția anului 2006, când atât volumele, cât și prețurile au scăzut.

103. Marjele vânzărilor au fost mai puțin influențate de costul total de producție, iar creșterile prețurilor s-au datorat, în principal, evoluției pieței. Acest lucru este evidențiat, de asemenea, de creșterea excepțională a costurilor înregistrată în 2006 (datorată creșterii excepționale a costurilor păcurii pentru producerea FF), care nu a avut un impact direct asupra prețului vânzărilor industriei comunitare, care a scăzut în timpul aceluiași an.

104. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

105. Ocuparea forței de muncă a rămas, în general, stabilă în timpul perioade examinate, în timp ce productivitatea a crescut cu 6 % în timpul aceleiași perioade, datorită creșterii volumului de producție. Transformarea FF în FA este un proces mai degrabă simplu și, prin urmare, nu necesită o utilizare a forței de muncă foarte intensivă. Salariile medii au scăzut cu 4 % în timpul perioadei examinate.

Tabelul 11 – Ocuparea forței de muncă

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | 106 | 105 | 102 |

Tendință anuală | 6% | -1% | -3% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

Tabelul 12 – Productivitatea

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | 98 | 100 | 106 |

Tendință anuală | -2% | 2% | 6% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

Tabelul 13 – Salariile

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | 102 | 95 | 96 |

Tendință anuală | - | 2% | -6% | 1% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

106. Rentabilitatea

107. În general, rentabilitatea industriei comunitare a crescut în mod semnificativ între 2005 și PAR, și anume cu 43 % și a ajuns la un nivel foarte ridicat în timpul PAR, depășind cu mult obiectivul fixat în timpul anchetei inițiale (15,17 %). Se observă faptul că rentabilitatea industriei comunitare a atins niveluri ridicate de-a lungul perioadei examinate, cu excepția anului 2006. În acel an, costurile excepțional de ridicate ale păcurii, care este unul dintre principalii factori de cost pentru producerea FF, combinate cu prețuri de vânzare scăzute, au avut drept rezultat pierderi pentru industria comunitară.

Tabelul 14 – Rentabilitatea

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | -27 | 125 | 143 |

Tendință anuală | - | -127% | 562% | 14% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

108. Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri

109. Investițiile au crescut în timpul perioadei examinate, deși suma totală nu a fost importantă, fiind echivalentă doar cu un mic procent din profiturile obținute. Industria comunitară a investit mai degrabă în lucrări de reparații și de întreținere, nu în noi capacități. Ancheta a arătat, de asemenea, că randamentul investițiilor, și anume profitul net înainte de impozitare al produsului similar exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor corporale alocate produsului similar, a crescut în mod remarcabil în timpul perioadei examinate.

Tabelul 15 – Investițiile

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | 116 | 150 | 187 |

Tendință anuală | 16% | 29% | 25% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

Tabelul 16 – Randamentul investițiilor

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

RI | 4,3% | -6,1% | 8,3% | 18,4% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

110. Ancheta nu a adus niciun element de probă conform căruia industria comunitară ar avea probleme majore în mobilizarea capitalurilor.

111. Fluxul de numerar

112. Fluxul de numerar a urmat o tendință similară cu cea a rentabilității, crescând în mod semnificativ în timpul perioadei examinate.

Tabelul 17 – Fluxul de numerar

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | -167 | 294 | 661 |

Tendință anuală | -267% | 276% | 125% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

113. Creșterea

114. Industria comunitară nu a beneficiat în mod direct de creșterea pieței în timpul perioadei examinate, deoarece, deși și-a mărit volumul vânzărilor, a pierdut, în general, cota de piață. Totuși, această situație se datorează deciziei industriei comunitare de a-și menține capacitatea de producție la aceleași niveluri de-a lungul perioadei examinate. Într-adevăr, deși rentabilitatea era ridicată, iar cererea era în creștere, nu au fost realizate investiții pentru a mări capacitatea.

115. Amploarea marjei de dumping

116. În timpul PAR, în ciuda măsurilor în vigoare, dumpingul considerabil a continuat, deși la niveluri mai reduse decât cele stabilite în ancheta inițială, pe baza atât a datelor obținute de la singurul producător-exportator care a cooperat, cât și a calculelor bazate pe datele disponibile (statistici chineze).

117. Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior

118. Chiar dacă industria comunitară a avut șansa de a se redresa de pe urma dumpingului anterior, în special cu privire la volumul vânzărilor, prețurile vânzărilor și rentabilitatea, marjele de dumping sunt, încă, importante.

119. Activitatea de export a industriei comunitare

Tabelul 18 – Volumul exporturilor industriei comunitare

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Indice | 100 | 82 | 78 | 96 |

Tendință anuală | - | -18% | -5% | 23% |

Sursă: răspunsul verificat la chestionar al industriei comunitare

120. SUA reprezintă principala piață de export a industriei comunitare. Deși în scădere în 2006 și 2007, nivelurile de export din 2005 au fost aproape atinse în timpul PAR. Ar trebui să se observe că volumul exportat către SUA a fost important, adică a corespuns la 25 % din volumul său total de producție în timpul PAR, în timp ce, pe de altă parte, industria comunitară a importat, de asemenea, din China, volume importante din produsul în cauză, pentru a satisface cererea clienților săi din Comunitate. Producția proprie de AF a industriei comunitare a fost exportată către piața americană, mai lucrativă, unde prețurile erau chiar la niveluri mai ridicate decât pe piața comunitară.

121. Concluzie privind situația industriei comunitare

122. Măsurile antidumping au avut un impact pozitiv vizibil asupra situației industriei comunitare. Toți indicatorii principali de prejudiciu, precum producția (+8%) și volumul vânzărilor (+34%), valoarea vânzărilor (+75%), prețul mediu de vânzare (+31%), investițiile (+87%), rentabilitatea (+43%), fluxul de numerar (+561%), stocurile (-50%) și productivitatea (+6%) au arătat evoluții pozitive. În special, nivelurile de profit ale industriei comunitare au fost ridicate de-a lungul perioadei examinate, cu excepția anului 2006.

123. În ceea ce privește cota de piață a industriei comunitare, tendința descendentă nu a putut fi considerată ca semn de prejudiciu. Într-adevăr, industria comunitară, producând deja la capacitate maximă, nu putea să satisfacă cererea în creștere, ceea ce a avut, în ciuda creșterii volumului vânzărilor, un efect negativ asupra cotei sale de piață.

124. În concluzie, ținând cont de evoluția pozitivă a indicatorilor privind industria comunitară, situația a fost considerată ca fiind bună și nu s-a putut stabili continuarea prejudiciului important. Prin urmare, s-a examinat dacă există probabilitatea reapariției prejudiciului, în eventualitatea expirării măsurilor.

F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

125. Rezumatul analizei probabilită ții continuării dumpingului și a reapariției dumpingului prejudiciabil

126. Se reamintește că, în ciuda măsurilor în vigoare, producătorii-exportatori din China au practicat încă dumpingul la niveluri importante, astfel cum se explică în considerentul 31 de mai sus. Abrogarea măsurilor ar putea, în cazul în care prețurile de export ar fi reduse în mod proporțional, să conducă la marje de dumping chiar mai ridicate.

127. Astfel cum s-a menționat anterior, interesul de a mări volumul exporturilor către Comunitate este considerabil, deoarece cealaltă piață de export principală pentru China, și anume SUA, are măsuri antidumping ridicate în vigoare împotriva Chinei, cu caracter prohibitiv și, prin urmare, această piață nu este, practic, accesibilă pentru exporturile chineze.

128. În plus, s-a constatat că producătorii chinezi au capacități neutilizate importante, datorită unei capacități structurale excedentare din China, cauzată de o diminuare a cererii interne, datorită unei piețe în scădere după Jocurile Olimpice din 2008 și efectului crizei economice mondiale.

129. De asemenea, s-a constatat că prețurile de export chineze către țări terțe se situează la niveluri inferioare prețurilor practicate față de Comunitate.

130. Prin urmare, s-a concluzionat că există probabilitatea de continuare a dumpingului și riscul de mărire a volumului importurilor care exercită o presiune descendentă asupra prețurilor din Comunitate, cel puțin pe termen scurt, în cazul abrogării măsurilor.

131. În mod normal, o creștere a importurilor care fac obiectul unui dumping ar exercita o presiune descendentă asupra nivelului prețului de vânzare și ar afecta în mod negativ atât rentabilitatea industriei comunitare, cât și redresarea sa financiară, care a fost observată în timpul PAR.

132. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare – indicații și evoluție probabilă în timpul perioadei ulterioare PAR

133. Cota de piață a industriei comunitare s-a redus începând deja cu 2006, acest lucru având loc în timpul unei perioade de consum în creștere, în timp ce, începând cu același an, cota de piață a importurilor chineze a crescut. Ținând cont de acești indicatori contrastanți (și anume, redresare generală a industriei comunitare dar pierdere a cotei de piață), evoluțiile ulterioare PAR au fost examinate pentru a avea o imagine mai clară a tendințelor viitoare probabile. De asemenea, ar trebui să se reamintească faptul că probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de o presiune descendentă asupra prețurilor poate fi, de asemenea, influențată sau accentuată de evoluția economiei mondiale și de efectele sale asupra cererii și a consumului.

134. Au fost culese informații suplimentare în scopul de a determina dacă concluziile la care s-a ajuns pe baza analizei perioadei examinate și mai ales a PAR rămân valabile după această perioadă. În această privință, industria comunitară a prezentat informații privind evoluția prețurilor sale de vânzare în Comunitate pentru perioada cuprinsă între octombrie 2008 și aprilie 2009, precum și privind volumul de importuri chineze și prețurile medii de import în timpul aceleiași perioade.

135. Pe această bază, a putut fi observată o tendință descendentă clară și continuă a prețurilor de vânzare ale industriei comunitare pe piața comunitară, și anume prețurile de vânzare din aprilie 2009 au scăzut cu 35 % prin comparație cu prețul mediu de vânzare în timpul PAR. În ceea ce privește volumul vânzărilor industriei comunitare, deși nu există o tendință descendentă continuă, vânzările din aprilie 2009 au scăzut cu 33 % față de cele din martie 2009. Au existat elemente care au indicat o diminuare a comenzilor către industria comunitară.

136. În ceea ce privește rentabilitatea industriei comunitare, evoluția negativă a fost importantă. Astfel, nivelurile de profit s-au micșorat în continuu și au scăzut cu aproape 80 % în aprilie 2009 prin comparație cu nivelul de profit atins în timpul PAR. Astfel, nivelurile de profit ale industriei comunitare nu au atins, din martie 2009, profitul stabilit drept obiectiv în timpul anchetei inițiale și au scăzut în aprilie 2009 cu mult sub acesta.

137. În ceea ce privește importurile chineze, prețurile acestora au urmat o tendință descendentă continuă, totuși mai puțin accentuată decât scăderea volumului de importuri și scăderea prețurilor de vânzare ale industriei comunitare pe piața comunitară. Prețurile chineze de import, deși erau în majoritatea timpului încă puțin superioare prețurilor de vânzare ale industriei comunitare, în unele luni le-au subcotat, ceea ce arată o creștere a presiunii prețurilor pe piață ca urmare a acestor importuri. În același mod, la sfârșitul acestei perioade s-a constatat că prețurile chineze se situau sub prețurile industriei comunitare.

138. Pe baza celor de mai sus și ținând cont de tendința descendentă clară a situației financiare a industriei comunitare, s-a concluzionat că reapariția prejudiciului este probabilă, în eventualitatea expirării măsurilor.

139. Se observă faptul că, datorită crizei economice mondiale, cererea din Comunitate a scăzut în mod semnificativ, ceea ce a avut un impact negativ asupra volumului vânzărilor, prețurilor vânzărilor și rentabilității de pe piața comunitară. Poziția financiară a industriei comunitare s-a deteriorat, făcând-o deosebit de vulnerabilă și, astfel, putând fi mai ușor afectată de importurile care fac obiectul unui dumping, originare din China. În eventualitatea expirării măsurilor, există probabilitatea ca această situație să se deterioreze în continuare, în cazul unei creșteri masive a acestor importuri.

140. Concluzii privind probabilitatea reapariției prejudiciului

141. Pe scurt, se consideră că, în cazul abrogării măsurilor, există, pe termen scurt, probabilitatea unei creșteri importante a importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din China către Comunitate, cu presiune descendentă asupra prețurilor, drept consecință și reapariția prejudiciului pentru industria comunitară.

142. Totuși, se observă că, în general, situația industriei comunitare în timpul perioadei examinate a fost pozitivă – astfel a fost capabilă, în ansamblu, să se redreseze de pe urma dumpingului anterior și să realizeze profituri considerabile către sfârșitul perioadei. Astfel, se consideră că pot fi necesari mai puțin de cei cinci ani standard pentru ca industria comunitară să fie capabilă să se redreseze de pe urma actualei situații precare, care poate fi, în orice caz, un fenomen temporar, și pentru ca să împiedice reapariția prejudiciului, în eventualitatea expirării măsurilor. Pe termen mediu, cererea față de industria comunitară poate să crească din nou. În acest caz, pe baza particularităților pieței comunitare și, în special, a necesității utilizatorilor comunitari de a dispune de o sursă de aprovizionare rapidă și fiabilă, se consideră că industria comunitară poate, pe termen mediu, să se redreseze de pe urma oricărui prejudiciu suferit sau că reapariția unui prejudiciu nu ar mai fi probabilă. Ulterior, situația ar putea fi reexaminată.

G. INTERESUL COMUNITĂȚII

143. Observa ție preliminară

144. În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă continuarea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Comunității în ansamblul său. Determinarea interesului Comunității s-a bazat pe o evaluare a tuturor celorlalte interese implicate, și anume cele ale industriei comunitare, ale importatorilor/comercianților, precum și ale utilizatorilor produsului în cauză.

145. Ar trebui reamintit că în ancheta inițială s-a considerat că instituirea măsurilor nu contravine interesului Comunității. În plus, prezenta anchetă este o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, care analizează o situație în care există măsuri antidumping în vigoare.

146. Pe baza celor prezentate anterior, s-a examinat dacă există motive imperative care să conducă la concluzia că nu este în interesul Comunității să mențină măsurile în acest caz particular, în ciuda concluziilor de mai sus privind probabilitatea continuării dumpingului și a reapariției prejudiciului.

147. Interesul industriei comunitare

148. Se reamintește că dumpingul a continuat în timpul PAR și că există probabilitatea de a continua dumpingul produsului în cauză pentru produsul în cauză originar din China și probabilitatea de reapariție a prejudiciului pentru industria comunitară.

149. Industria comunitară s-a dovedit a fi o industrie viabilă și competitivă, ceea ce a fost confirmat de evoluția pozitivă a tuturor indicatorilor principali de prejudiciu în timpul perioadei examinate. Măsurile antidumping instituite anterior au contribuit la nivelul de preț astfel cum a fost stabilit în timpul PAR, ceea ce i-a permis industriei comunitare să-și restabilească rentabilitatea.

150. Prin urmare, menținerea măsurilor aplicate importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din China este în interesul industriei comunitare.

151. Interesul importatorilor/comercianților independenți

152. Comisia a trimis chestionare tuturor importatorilor/comercianților independenți cunoscuți. Doar un singur importator/comerciant a cooperat în cadrul anchetei.

153. Ancheta a arătat că volumele comercializate de importatorul independent care a cooperat, în timpul perioadei examinate, nu au fost semnificative, iar vânzările produsului în cauză au reprezentat doar o mică parte din vânzările sale totale.

154. Se consideră că faptul de a continua măsurile nu va schimba situația actuală a importatorilor/comercianților. Este clar faptul că importatorii se pot baza, de asemenea, pe alte surse de aprovizionare, astfel cum se poate vedea din cota de piață deținută de alte țări terțe, în special Thailanda, ceea ce a arătat că este asigurată concurența pe piața comunitară.

155. Pe baza celor de mai sus, s-a considerat că faptul de a continua măsurile nu ar afecta în mod semnificativ importatorii/comercianții.

156. Interesul utilizatorilor

157. Comisia a trimis chestionare tuturor utilizatorilor independenți cunoscuți. Opt utilizatori au cooperat în cadrul anchetei, ceea ce reprezintă 44 % din importurile totale originare din China. Ancheta a arătat că acești utilizatori importau produsul în cauză direct din China. În plus, două asociații de utilizatori au răspuns, prezentându-și comentariile.

158. Principalii utilizatori industriali de AF din Comunitate sunt producătorii de rășină de furan. Ancheta a arătat că, în ciuda măsurilor în vigoare, cel puțin unii dintre utilizatori au realizat totuși marje de profit destul de ridicate în timpul PAR.

159. Utilizatorii au indicat, de asemenea, că industria comunitară ar trebui să rămână o sursă importantă de aprovizionare în scopul de a garanta disponibilitatea pe termen scurt a produsului în cauză și o anumită fiabilitate și coerență a aprovizionării.

160. Ținând cont de cele menționate anterior, s-a considerat că faptul de a continua măsurile nu ar avea un efect negativ semnificativ asupra utilizatorilor industriali.

161. Concluzie privind interesul Comunității

162. Din motivele de mai sus, se concluzionează că nu există motive imperative, pe baza interesului Comunității, împotriva prelungirii măsurilor antidumping.

H. MĂSURI ANTIDUMPING

163. Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea menținerii măsurilor existente. Li s-a acordat și un termen pentru a prezenta observații și cereri în urma comunicării informațiilor.

164. Este clar că industria comunitară a putut profita de măsurile în vigoare și că situația acesteia s-a îmbunătățit semnificativ de-a lungul perioadei examinate, cu privire la majoritatea indicatorilor de prejudiciu. Industria comunitară a realizat marje de profit ridicate în timpul PAR, iar volumele vânzărilor și ale producției și-au atins nivelurile maxime. Pe baza evoluției economice pozitive a industriei comunitare în timpul perioadei examinate, nu s-a putut stabili continuarea prejudiciului important.

165. Cu toate acestea, ancheta a arătat, pe de o parte, că, în ciuda unei creșteri a consumului, industria comunitară a pierdut din cota de piață, în timp ce importurile chineze și-au crescut cota de piață. Pe de altă parte, ancheta a arătat, de asemenea, că există capacități neutilizate în China și că dumpingul ridicat a continuat în timpul PAR.

166. În plus, ancheta privind probabilitatea reapariției prejudiciului a arătat că situația industriei comunitare s-a deteriorat după PAR și a condus la prejudiciu către începutul celui de-al doilea trimestru al anului 2009. De asemenea, a arătat că în China erau disponibile capacități neutilizate importante, iar interesul de a direcționa aceste capacități neutilizate către Comunitate, în eventualitatea expirării măsurilor, era ridicat. Este probabil ca această creștere masivă preconizată a importurilor care fac obiectul unui dumping să mărească presiunea prețurilor din Comunitate, cu un efect negativ asupra nivelurilor de profit și de preț ale industriei comunitare. Prin urmare, s-a stabilit că există probabilitatea reapariției prejudiciului, în eventualitatea expirării măsurilor, cel puțin pe termen scurt.

167. Aceasta ar avea un impact chiar mai nefast în contextul actualei crize economice, care a dus la o scădere a consumului după PAR. În acest caz, impactul creșterii importurilor care fac obiectul unui dumping și-ar multiplica efectele negative asupra industriei comunitare.

168. În cele din urmă, se consideră că, în cazul în care economia s-ar redresa pe termen mediu, cererea pentru AF din Comunitate va crește. În aceste condiții, industria comunitară va putea să își mărească în consecință volumul vânzărilor.

169. Prin urmare, din cele de mai sus rezultă că, astfel cum s-a prevăzut la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de AF din China, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1905/2003 al Consiliului ar trebui menținute pentru o perioadă suplimentară de doi ani, fără a aduce atingere celorlalte dispoziții ale articolului 11 din regulamentul de bază.

170. În urma comunicării informațiilor, industria comunitară a susținut că măsurile definitive ar trebui prelungite cu cinci ani, argumentând că schimbarea bruscă a condițiilor pieței după PAR ar arăta că orice evoluții viitoare ale pieței sunt nesigure și foarte greu de prevăzut. Astfel, evaluarea instituțiilor Comunității, și anume că economia se poate redresa pe termen mediu și că cererea de AF în Comunitate poate, în consecință, să se îmbunătățească nu ar fi suficient de exactă. Cu toate acestea, astfel cum s-a menționat anterior în considerentele 117 - 119, s-a considerat că e probabil ca evoluțiile după PAR, inclusiv efectele crizei economice, să fie pe termen scurt, justificând instituirea măsurilor pentru maximum doi ani. Prin urmare, cererile industriei comunitare în această privință au trebuit să fie respinse.

171. Pentru a minimaliza riscurile de eludare datorate diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale conțin următoarele:Prezentarea în fața autorităților vamale a statelor membre a unei facturi comerciale conforme și valabile, în conformitate cu cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură vor fi supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți exportatori.

172. În cazul în care exporturile uneia din cele patru societăți care beneficiază de niveluri ale taxelor individuale mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate iniția o anchetă privind eludarea. Ancheta poate să examineze, inter alia , necesitatea eliminării nivelurilor taxelor individuale și, în consecință, instituirea unei taxe la nivel național.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

173. Se instituie o taxă antidumping definitivă pentru importurile de alcool furfurilic, clasificate în prezent la codul NC ex 2932 13 00 (cod TARIC 2932 13 00 90), originare din Republica Populară Chineză.

174. Nivelul taxei antidumping definitive, aplicabil produsului descris la alineatul (1), este după cum urmează:

Societăți | Nivelul taxei antidumping (euro/tonă) | Codul adițional TARIC |

Gaoping Chemical Industry Co. Ltd | 160 | A442 |

Linzi Organic Chemical Inc. | 84 | A440 |

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Ltd. | 97 | A441 |

Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd. | 156 | A484 |

Toate celelalte societăți | 250 | A999 |

175. În cazurile în care mărfurile sunt deteriorate înainte de punerea lor în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru stabilirea valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei, valoarea taxei antidumping, calculată pe baza alineatului (2) de mai sus, se reduce cu un procent care corespunde repartizării proporționale a prețului efectiv plătit sau de plătit.

176. Aplicarea nivelurilor taxelor individuale precizate pentru cele patru societăți menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale conforme și valabile, în conformitate cu cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabile pentru toate celelalte societăți.

177. În cazul în care nu se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și se aplică pentru o perioadă de doi ani.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, […]

Pentru Consiliu

Președintele […]

ANEXĂ

Factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (4) din prezentul regulament trebuie să conțină o declarație semnată de către un responsabil al societății, după cum urmează:

1. Numele și funcția reprezentantului oficial al societății care a emis factura comercială.

2. Următoarea declarație: „Subsemnatul, certific că [volumul] de alcool furfurilic care se clasifică în prezent la codul NC ex 2932 13 00 (cod adițional TARIC), vândut la export către Comunitatea Europeană, care face obiectul prezentei facturi a fost fabricat de [numele și adresa societății] din Republica Populară Chineză; declar că informațiile furnizate în această factură sunt complete și corecte.”

3. Data și semnătura.

[1] JO L283, 31.10.2003, p. 1

[2] JO C111, 6.5.2008, p. 50.

[3] JO L 56, 6.3.1996, p.1.

[4] JO L283, 31.10.2003, p. 1

[5] JO C111, 6.5.2008, p. 50.

[6] JO C275, 30.10.2008, p. 21

[7] Centrul național chinez de informare chimică ( China National Chemical Information Center - Chem China ) a fost înființat în octombrie 1992 în urma fuziunii dintre Institutul de cercetare și de informare științifice și tehnologice ( Scientific and Technological Information Research Institute ) al Ministerului Industriei Chimice, înființat în 1959 și Centrul de informare economică ( Economic Information Center ) al Ministerului Industriei Chimice, înființat în 1984. http://www.chemchina.com.cn/chempwas/en/7under_8.htm