În situația actuală, un factor suplimentar esențial care trebuie luat în considerare în ceea ce privește anul 2020 este impactul economic al pandemiei de COVID-19, care are un impact foarte important asupra situației bugetare și care determină o perspectivă foarte nesigură. Pandemia a determinat, de asemenea, activarea clauzei derogatorii generale.

Depășirea planificată a valorii de referință prevăzută în tratat ar fi temporară, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, care estimează că deficitul public va scădea sub 3 % din PIB în 2021. Cu toate acestea, previziunile respective au un grad de incertitudine foarte mare.

COM

COM

În acest context, Comisia a pregătit prezentul raport, care analizează respectarea de către Malta a criteriului referitor la deficit prevăzut în tratat. Criteriul referitor la datorie poate fi considerat ca fiind îndeplinit, întrucât ponderea datoriei este sub valoarea de referință de 60 % din PIB, prevăzută în tratat. El ia în considerare toți factorii relevanți și ține seama în mod corespunzător de șocul economic major determinat de pandemia de COVID-19.

3.1.Pandemia de COVID-19

Pandemia de COVID-19 a determinat un șoc economic major care are un impact negativ semnificativ în întreaga Uniune Europeană. Consecințele asupra creșterii PIB-ului vor depinde atât de durata pandemiei, cât și de măsurile luate la nivel național, european și pe plan mondial pentru a-i încetini extinderea, pentru a proteja capacitățile de producție și pentru a sprijini cererea agregată. Statele membre au adoptat deja sau sunt pe cale să adopte măsuri bugetare pentru a crește capacitatea sistemelor de sănătate și pentru a oferi ajutor persoanelor și sectoarelor deosebit de afectate. În plus, au fost adoptate măsuri semnificative de susținere a lichidității, precum și alte garanții. Sub rezerva unor informații mai detaliate, autoritățile statistice competente urmează să examineze dacă măsurile respective au sau nu un impact imediat asupra soldului bugetului public. Împreună cu scăderea activității economice, respectivele măsuri vor contribui la creșterea substanțială a deficitului public și a situației datoriilor.

3.2.Situația economică pe termen mediu

Creșterea anuală a PIB-ului real al Maltei, de 7,3 % în 2018 și de 4,4 % în 2019, a fost determinată de cererea internă susținută de un consum privat solid și de investiții solide. În 2020, economia Maltei va fi grav afectată de pandemia de COVID-19. Programul de stabilitate presupune o scădere a PIB-ului cu aproximativ 5,5 % în 2020, înainte de a se redresa într-o anumită măsură în 2021. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se estimează că PIB-ul va scădea cu aproximativ 5,75 %. Se estimează o scădere a consumului privat din cauza restricțiilor de deplasare și a închiderii întreprinderilor neesențiale. Se estimează că și investițiile vor scădea, în pofida continuării anumitor proiecte de investiții de mare amploare în domeniul sănătății și al infrastructurii. Se estimează că mediul extern nefavorabil se va traduce printr-o scădere substanțială a exporturilor de servicii, reflectându-se, de asemenea, în oprirea turismului. Scăderea importurilor va fi mai mică, reflectând în principal cererea internă în scădere. Acest factor are un rol atenuant în evaluarea respectării de către Malta în 2020 a criteriului referitor la deficit.

Se estimează că economia își va reveni în 2021, deoarece se consideră că relaxarea restricțiilor generale va reimpulsiona cererea internă. Totuși, Malta este o economie mică deschisă și, prin urmare, perspectivele sale economice sunt foarte sensibile la incertitudinile globale și la performanțele partenerilor ei comerciali. Pe termen mediu, se estimează că Malta va continua să crească mai mult decât media Uniunii. Creșterea potențială în Malta este susținută de creșterea populației, de acumularea de capital și de creșterea productivității.

3.3.Situația bugetară pe termen mediu

Malta face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere și, în 2019, a fost necesar să asigure respectarea continuă a obiectivului ei bugetar pe termen mediu (un buget echilibrat în termeni structurali). Pe baza datelor privind bugetul și a previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, ambii piloni indică o oarecare abatere. Mai precis, creșterea cheltuielilor publice nete a depășit rata permisă de criteriul de referință privind cheltuielile, iar soldul structural din 2019 s-a înrăutățit în raport cu deteriorarea structurală permisă. Prin urmare, evaluarea globală indică o oarecare abatere în 2019 de la cerințele Pactului de stabilitate și de creștere.

În Programul de stabilitate pentru 2020 referitor la Malta se estimează o înrăutățire considerabilă a finanțelor publice, de la un excedent de 0,5 % din PIB în 2019, la un deficit de 7,5 % din PIB în contextul pandemiei de COVID-19. Se estimează că pachetul de măsuri fiscale vizând combaterea impactului negativ al pandemiei reprezintă 4,1 % din PIB, fiind destinat în principal suplimentelor salariale, prestațiilor sociale speciale și cheltuielilor suplimentare în domeniul sănătății. În plus, guvernul a amânat plata impozitelor și a oferit garanții de aproximativ 2,8 % din PIB, cu privire la care autoritățile statistice examinează dacă au un impact bugetar imediat sau nu. Deficitul reflectă, de asemenea, o scădere, așteptată, a veniturilor, reflectând în principal o scădere a consumului gospodăriilor. Se estimează că în 2021 deficitul va scădea la 3,6 % din PIB. Această estimare depinde în mare măsură de redresarea economică presupusă a fi modestă, determinată în principal de cererea internă, despre care se estimează că va sprijini veniturile obținute atât din impozitele directe pe consum, cât și din impozitele indirecte care reflectă îmbunătățiri ale pieței forței de muncă. Se estimează că cheltuielile publice vor scădea pe măsură ce sprijinul temporar pentru politici va fi redus progresiv. Pe termen mediu, Programul de stabilitate implică revenirea ponderii datoriei din PIB pe o traiectorie descendentă și revenirea spre îndeplinirea obiectivului bugetar pe termen mediu de realizare a unui buget echilibrat în termeni structurali.

3.4. Alți factori invocați de statul membru

La 12 mai 2020, autoritățile malteze au transmis o scrisoare în care sunt menționați factori relevanți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Analiza prezentată în secțiunile anterioare cuprinde deja în mare măsură factorii esențiali menționați de autorități. Factorii suplimentari care nu au fost încă menționați mai sus sunt cei legați de consolidarea cadrului fiscal, în special prin instituționalizarea revizuirii cheltuielilor.

4. Concluzii

Conform Programului de stabilitate, deficitul public al Maltei este planificat să crească în 2020 la valoarea de 7,5 % din PIB, depășind cu mult valoarea de referință de 3 % din PIB, prevăzută în tratat. Depășirea planificată a valorii de referință este considerată excepțională și, în prezent, este considerată ca fiind temporară.

În conformitate cu tratatul și cu Pactul de stabilitate și de creștere, prezentul raport a examinat, de asemenea, factorii relevanți. În ansamblu, având în vedere că deficitul planificat este cu mult peste 3 % din PIB și ținând seama de toți factorii relevanți, analiza sugerează că criteriul referitor la deficit, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997, nu este îndeplinit.