[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 9.6.2008

COM(2008) 340 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind statisticile pe termen scurt în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 mai 1998

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind statisticile pe termen scurt în conformitate cu cerin țele Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 mai 1998

Regulamentul 1158/2005 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 privind statisticile pe termen scurt introduce la articolul 14 dispoziția conform căreia „Până la 11 august 2008 și ulterior o dată la trei ani, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului privind statisticile elaborate în temeiul prezentului regulament, în special relevanța și calitatea acestora, precum și revizuirea indicatorilor. De asemenea, raportul trebuie să abordeze punctual costul sistemului statistic și sarcina de răspuns, care rezultă din prezentul regulament, în raport cu avantajele acestuia. Se raportează cele mai bune practici pentru reducerea sarcinii de răspuns a întreprinderilor și se indică modalitățile de reducere a sarcinii de răspuns și a costurilor”.

Principalele concluzii ale prezentului raport pot fi sintetizate după cum urmează: prima secțiune reamintește că statisticile realizate în temeiul regulamentului menționat anterior sunt statisticile economice pe termen scurt indispensabile pentru realizarea politicii economice și monetare europene. Disponibilitatea, aria de acoperire, comparabilitatea și actualitatea acestora au crescut substanțial ca urmare a punerii în aplicare a regulamentului; obiectivele ambițioase stabilite în planul de acțiune UEM în 2002 au fost atinse. A doua și a treia secțiune arată că, în general, calitatea indicatorilor este bună pentru atingerea scopurilor pentru care aceștia au fost concepuți și că revizuirile rămân în limite rezonabile. În sfârșit, în ultima secțiune se demonstrează faptul că sarcina pentru întreprinderi și costul acestor statistici sunt modeste și descrie bunele practici care au fost puse în aplicare pentru minimizarea acestei sarcini. Pentru a se conforma articolului 14, Comisia (Eurostat) a înființat un grup operativ al oficiilor naționale de statistică, al cărui mandat constă în elaborarea unui instrument de măsurare a sarcinii pentru întreprinderi și a costului pentru sistemul statistic care decurg din aplicarea Regulamentului STS. Acest instrument a fost elaborat în conformitate cu modelul costurilor nete al UE și cu colaborarea statelor membre și a făcut trimitere la angajamentul Comisiei de a reduce sarcina statistică[1].

În 2007, acest grup operativ a redactat un text care evaluează avantajele Regulamentului STS, abordând mai multe aspecte legate de UE și de economia zonei euro: creșterea numărului de informații statistice, actualitatea lor, domeniul de aplicare al statisticilor, calitatea acestora, revizuirea lor, punctualitatea și posibilitățile de comparare a datelor statistice, de exemplu cu cele din SUA și Japonia. În primăvara anului 2007, textul a fost transmis principalilor utilizatori ai STS la nivel european și național.

Proiectul de raport a fost dezbătut și agreat în linii mari cu experții din cadrul grupului de lucru pentru statisticile pe termen scurt și din Comitetul pentru programul statistic.

SECţIUNEA 1: RELEVANţA STATISTICILOR PE TERMEN SCURT şI AVANTAJELE CARE DECURG DIN REGULAMENTUL STS

Regulamentul european privind statisticile pe termen scurt (denumit în continuare „Regulamentul STS”) (adoptat în 1998 și modificat în mod substanțial în 2005[2]) a introdus o serie de indicatori și definiții comune pentru statele membre ale Uniunii Europene, pentru a se putea analiza mai bine ciclul economic la nivelul UE și la nivel național, parțial ca o condiție preliminară a constituirii zonei euro și a instituirii politicii monetare comune a acesteia. Cerințele statistice pentru formularea și monitorizarea politicii monetare a zonei euro au fost exprimate în repetate ocazii de către BCE și Comisie[3]. Banca Centrală Europeană (BCE), băncile centrale naționale, precum și Comisia și guvernele naționale din UE sunt utilizatori cu nevoi crescute în ceea ce privește statisticile pe termen scurt. Punerea în aplicare cu succes a Regulamentului STS a reprezentat un punct de reper pentru furnizarea unor indicatori economici pe termen scurt de înaltă calitate pentru zona euro în ansamblul său. Cerințele structurate ale Regulamentului STS au permis sistematic oficiului Eurostat să producă agregate europene.

În noiembrie 2002, Comisia a transmis Parlamentului European și Consiliului un raport cuprinzător cu privire la statisticile pentru zona euro, care încurajează dezvoltarea principalilor indicatori economici europeni (PIEE) și deplina aplicare a acestora. PIEE includ o listă de nouăsprezece indicatori macroeconomici infraanuali pentru zona euro și UE, pentru care s-au stabilit obiective de îmbunătățire ambițioase. Regulamentul STS prevede opt[4] din cei nouăsprezece PIEE (a se vedea tabelul 1). Nu numai cei șapte principali indicatori economici europeni (PIEE) disponibili, ci toți cei 39[5] indicatori monitorizați prin Regulamentul STS oferă o imagine actualizată, precisă și sintetică a economiei UE și a zonei euro.

Indicatorii STS constituie 40% din toate comunicatele de presă date cu regularitate publicității de către Eurostat și se regăsesc sistematic printre cele mai consultate de pe site-ul internet. Eurostat publică 60 de comunicate de presă lunare pe an cu privire la indicatorii pe termen scurt (indicele producției industriale, indicele prețurilor producției industriale, indicele comenzilor noi din industrie, producția în sectorul construcțiilor, indicele cifrei de afaceri pentru comerțul cu amănuntul).

Cre șterea volumului de informații statistice privind economia UE și a zonei euro

O mai bună furnizare a datelor a permis o creștere semnificativă a utilizării STS în scopul realizării de analize economice. În timp ce în 1999, momentul lansării celei de-a treia etape a UEM, producția industrială era singurul indicator STS disponibil lunar cu regularitate la nivel european, în 2007 se utilizează intensiv o gamă de indicatori lunari și trimestriali cu privire la producție, cerere, prețuri, salarii și ocuparea forței de muncă, în ceea ce privește industria, sectorul construcțiilor, comerțul cu amănuntul și serviciile comerciale. Datele sunt utilizate pentru analize economice actuale la nivelul UE și al zonei euro, pentru analize de țară și comparații între țări, pentru prognoze, pentru cercetarea economică și pentru decizii de politică economică și monetară. Pentru analizele economice și utilizatorii politici, datele STS se constituie într-un set de date cu caracter unic, completând alte surse statistice precum conturile naționale trimestriale sau anchetele (sondajele de opinie) calitative. În sfârșit, setul de date STS a fost extins recent la sectorul serviciilor. Acest lucru ajută la satisfacerea unei nevoi strategice semnificative, întrucât importanța serviciilor în economie continuă să crească, însă avantajele care decurg din punerea în practică a acestei extinderi vor fi resimțite pe deplin abia în 2009, date fiind derogările introduse odată cu regulamentul de modificare din 2005 (a se vedea nota de subsol 4).

De asemenea, volumul datelor a crescut considerabil datorită statelor membre care au aderat recent, precum și datorită transmiterii unui număr mai mare de date de către primele 15 state membre ale UE. Deoarece există acum 31 de țări care transmit date (27 de state membre, Turcia și Croația, Norvegia și Elveția), numărul de serii este de patru ori mai mare decât acum cinci ani.

Actualizarea statisticilor privind economia UE și a zonei euro

Pentru a răspunde unei nevoi crescute de date și analize actualizate cu privire la Uniunea Monetară Europeană, Regulamentul STS din 1998 a introdus termene limită de transmitere a datelor. Regulamentul de modificare din 2005 a mers mai departe, introducând termene semnificativ mai scurte. După cum arată tabelul 1, noile termene sunt aproape sistematic aliniate cu “termenele-țintă ale UE" stabilite prin Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European cu privire la statisticile pentru zona euro [COM(2002)661]. Actualizarea STS s-a îmbunătățit în ultimii ani și s-a realizat prin activități sistematice și progresive de dezvoltare în statele membre în vederea menținerii unui nivel ridicat al calității datelor. Cu toate acestea, în ceea ce privește publicarea unora din indicatori, UE rămâne încă în urmă în raport cu termenele de diseminare în SUA și Japonia.

Regulamentul de modificare din 2005 a introdus anumite planuri de eșantionare europene, care se dovedesc deosebit de utile pentru realizarea în timp util a unor prime estimări la nivel european și, în consecință, răspund unor cerințe esențiale ale utilizatorilor, minimizând costurile și sarcina în fiecare stat membru.

Tabelul 1: Ritmul de actualizare în zile, față de perioada de referință, a principalilor indicatori economici europeni referitori la STS

Lista PIEE pentru indicatorii conjuncturali | Frecvență | în 2002 | Ținta pentru 2008 | termen actual[6] (din mai 2007) |

3.1. Indicele producției industriale | Lunar | 48 | 40 | 40 |

3.2. Indicele prețurilor producției industriale pentru piețele interne | Lunar | 35 | 35 | 33 |

3.3. Indicele comenzilor noi în industrie | Lunar | Nu exista | 40/50 | 50 |

3.4. Indicele prețurilor de import la produsele industriale | Lunar | Nu exista | 45 | 45 (prevăzut pentru 2007) |

3.5. Producția în sectorul construcțiilor | Lunar | 75 și trimestrială | 45 | 45 (din ianuarie 2007) |

3.6. Indicele cifrei de afaceri pentru comerțul cu amănuntul și reparații | Lunar | 60 | 30 | 30 prima estimare / 60 detalii |

3.7. Indicele cifrei de afaceri pentru „Alte servicii” | Trimes-trial | parțial | 60 | 60 |

3.8. Indicele prețurilor de producție pentru servicii | Trimes-trial | Nu exista | 60(*) | 90 date parțiale în 2008 |

(*) Ținta inițială a fost înlocuită în regulamentul din 2005, care stabilește termenul obligatoriu pentru transmiterea prețurilor de producție pentru servicii la 90 de zile.

Domeniul de aplicare și calitatea statisticilor privind economia UE și a zonei euro

Datele europene sunt disponibile mai devreme. În același timp, s-a îmbunătățit aria de cuprindere la nivel național în momentul primei publicări a acestora. Aceasta reprezintă o trăsătură calitativă importantă, reducând riscul revizuirilor ulterioare ale primelor publicări. Numeroși utilizatori consideră ritmul de actualizare drept bun și recomandă să nu se prefere accelerarea în continuare în detrimentul preciziei: pentru utilizatori este mai avantajos să aibă niște prime estimări stabile, decât rezultate mai rapide, dar mai puțin stabile.

Programul MEETS[7] poate ajuta statele membre și Comisia (Eurostat) să identifice noile nevoi în ceea ce privește domeniul de aplicare al Regulamentului STS.

Calitatea statisticilor pe termen scurt a fost evaluată de către utilizatori drept bună sau satisfăcătoare în general. Statisticile pe termen scurt sunt considerate imparțiale și precise.

Revizuirea statisticilor privind economia UE și a zonei euro

În general, revizuirile STS s-au limitat în special la nivelul zonei euro și al UE; cu toate acestea, pentru o parte din indicatori (de exemplu, cifra de afaceri pentru comerțul cu amănuntul) este necesar să se întreprindă mai mult pentru îmbunătățirea fiabilității primelor estimări.

Utilizatorii naționali și europeni au apreciat că revizuirile au amploarea corespunzătoare, subliniind că acest factor nu este cel mai important în raport cu frecvența revizuirilor și nu ar trebui să fie rezultatul accelerării procesului de culegere și estimare.

Punctualitatea statisticilor privind economia UE și a zonei euro

Ca majoritatea țărilor din UE, Eurostat a stabilit un calendar prealabil pentru publicarea multora din indicatori, fapt important pentru utilizatorii datelor. Datele de publicare anunțate în prealabil pe site-ul web al Eurostat pentru întregul an sunt respectate. Punctualitatea statisticilor pe termen scurt este considerată în unanimitate ca fiind optimă, foarte bună sau satisfăcătoare. Respectarea calendarelor prealabile pentru publicarea datelor este foarte importantă pentru integritatea practicilor statistice.

Compara ție între economia Uniunii Europene și a zonei euro și, cu titlu de exemplu, cea a Statelor Unite și a Japoniei.

Regulamentul Consiliului, regulamentul ulterior al Comisiei privind definițiile și orientările metodologice sunt aplicate fără excepție de către țările care transmit date STS. Acest cadru de reglementare și metodologic (care include instrumente comune precum clasificări, tehnici de ajustare armonizate pentru eliminarea efectelor calendaristice și sezoniere) asigură o bună comparabilitate între datele naționale și conduce la realizarea unor agregate europene de o calitate ridicată.

Cu toate acestea, nu este obligatoriu ca procesele de compilare și opțiunile metodologice să fie egale în proporție de 100% de la o țară la alta pentru ca țările să poată beneficia într-un mod optim de datele pe care le au la dispoziție. Cea mai eficientă abordare din punct de vedere al costurilor este ca țările să poată aplica metode de culegere diferite (anchete, utilizarea surselor administrative) și moduri de calcul diferite pentru obținerea datelor.

Există o foarte bună corespondență între economia UE și a zonei euro și alte economii importante, în ceea ce privește definițiile, metodele și calitatea, care permite realizarea unor analize economice mai bune. Eurostat cooperează îndeaproape cu OCDE și alte instituții internaționale, pentru a asigura metodologii și date comparabile și utilizarea unor instrumente comune.

Comparând gradul de actualizare al unor statistici, cele din Statele Unite și Japonia sunt în continuare mai rapide decât datele europene (s-au menționat gradul de ocupare a forței de muncă, forța de muncă și salariile). Cu toate acestea, ar trebui asigurat un echilibru corespunzător între calitate și gradul de actualizare.

Sec ţIUNEA 2: CALITATEA DATELOR

Cinci principii din Codul de bune practici al statisticilor europene, adoptat în 2005, sunt dedicate calității producției statistice: relevanță, precizie și fiabilitate, actualizare la timp și punctualitate[8], coerență și comparabilitate[9], accesibilitate și claritate.

În cadrul consultării utilizatorilor naționali și europeni în primăvara anului 2007, relevanța statisticilor pe termen scurt a fost apreciată de către utilizatori ca fiind bună: statisticile pe termen scurt răspund nevoilor acestora (a se vedea secțiunea 1). Majoritatea indicatorilor STS sunt disponibili timp de mai mult de 10 ani la nivel european, permițând realizarea de analize ale ciclului economic. Respectarea de către statele membre a principiilor fiabilității, actualității, coerenței și comparabilității este monitorizată de Eurostat din șase în șase luni și arată o îmbunătățire continuă: punctajul mediu primit de UE27 era de 9,0 (din 10) la 1 aprilie 2007, de 8,5 la 1 aprilie 2005 și de 6,6 la 1 ianuarie 2004. Majoritatea statelor membre se apropie de conformitatea deplină cu Regulamentul STS.

Precizia producției statistice este abordată la nivel național și comunitar prin eliminarea în cea mai mare măsură posibilă a erorilor care nu țin de eșantionare (parțialitate cauzată de definiții, erori de prelucrare, erori de măsurare, erori de acoperire), prin calcularea erorilor de eșantionare și prin studierea și analizarea revizuirilor (a se vedea secțiunea 3 cu privire la revizuiri). O serie de informații tehnice mai detaliate se găsesc în publicațiile privind indicele producției industriale, indicele cifrei de afaceri pentru comerțul cu amănuntul și indicele prețurilor producției interne.

Toate datele statistice pe termen scurt sunt accesibile pe site-ul web al Eurostat. Din 2006, o secțiune a acestui site este dedicată statisticilor de întreprindere pe termen scurt[10], furnizând ultimele publicații, acces la date, informații generale (de natură juridică și metodologică) și răspunsuri la întrebări frecvente. În fiecare lună, comunicatele de presă consacrate statisticilor pe termen scurt se regăsesc în topul primelor 10 pagini cel mai des descărcate și accesate pe site-ul Eurostat. Claritatea este asigurată printr-un ansamblu cuprinzător și coerent de metadate, tabele și grafice referitoare la seriile publicate. Metadatele sunt accesibile publicului. Din 2000, Eurostat a creat o bază de date numită „ STS sources & methods ” (Surse și metode STS), care reunește metainformații de la toate statele membre și toți indicatorii. Sursele și metodele STS (actualizate ultima dată în 2007) oferă informații cu privire la aria de acoperire, frecvență, actualitate, publicare, temei juridic și reguli de confidențialitate, calitate și metodologie.

Sec ţIUNEA 3: REVIZUIRI

În general, revizuirile STS au avut un caracter limitat, în special la nivelul zonei euro și al UE; cu toate acestea, pentru o parte din indicatori este necesar să se întreprindă mai mult în vederea îmbunătățirii fiabilității primelor estimări. Un grup de experți din partea OCDE, BCE, Eurostat și a statelor membre lucrează în prezent, în cadrul unui grup operativ, în vederea unificării politicilor de revizuire care diferă în funcție de indicatori și țări.

Există diferite surse de revizuire a statisticilor pe termen scurt. Indicii STS se bazează mai ales pe datele obținute în cadrul anchetelor. Prin urmare, una din sursele de revizuire la nivel național o reprezintă răspunsurile date cu întârziere în cadrul anchetelor de către unele întreprinderi. Primele estimări ar putea fi stabilite prin tehnici bazate pe logică sau prin tehnici statistice și este posibil să trebuiască să fie revizuite în momentul în care sunt disponibile mai multe date sau ca urmare a unei analize comparative.

O a doua sursă de revizuire o reprezintă schimbările metodologice (schimbări de metode statistice, schimbări de concepte, definiții sau clasificări), care pot lua multiple forme: sursele de date au fost îmbunătățite (prin realizarea unei noi anchete sau elaborarea de date administrative), au fost puse în aplicare o serie de practici existente ca urmare a cerințelor europene sau internaționale.

O a treia sursă de revizuire constă în ajustări statistice efectuate la nivel național și la nivel european pentru a ține seama de caracterul sezonier și de efectele calendaristice care afectează seriile temporale de date.

În sfârșit, revizuirile se pot datora ocazional unor accidente precum prezența unor erori în datele sursă sau în procesele de calcul.

Tabelul 2 ilustrează amploarea revizuirii în rate de creștere între primul indice publicat și cea de-a doua publicare (după o lună) pentru agregatele europene ale celor cinci indicatori care fac obiectul comunicatelor de presă. Printre acești cinci indicatori, comenzile noi din industrie și producția din sectorul construcțiilor au suferit cea mai semnificativă revizuire, măsurată pe baza mediei revizuirilor absolute calculate pe o perioadă de doi ani. Indicele prețurilor producției industriale interne a cunoscut cea mai mică revizuire.

Tabelul 2: Amploarea revizuirii pentru cei cinci indicatori pe termen scurt la nivelul UE

Revizuire absolută medie[11] | Rată de creștere ulterioară medie | Revizuire medie | Revizuire absolută medie relativă[12] |

Producția industrială AS[13] | 0,1 | 0,3 | 0,0 | 0,18 |

Comenzile noi în industrie AS | 0,4 | 0,8 | 0,2 | 0,23 |

Prețurile producției industriale pe piața internă | 0,1 | 0,3 | 0,0 | 0,27 |

Producția în sectorul construcțiilor AS[14] | 0,2 | 0,4 | -0,2 | 0,43 |

Cifra de afaceri deflatată pentru comerțul cu amănuntul AS | 0,1 | 0,2 | 0,0 | 0,27 |

Politica de revizuire poate depinde de sursă. De exemplu, în unele țări indicatorul gradului de ocupare (numărul persoanelor salariate) provine din ancheta privind forța de muncă, care reprezintă o anchetă realizată la nivel de gospodării, iar în general estimările nu se revizuiesc.

În sectorul industrial, indicele prețurilor de producție este rareori revizuit. Indicele producției este indicatorul cu cel mai mare decalaj între prima estimare publicată și datele finale: între 3 luni și 2 sau 3 ani, în funcție de referințele utilizate, respectiv date structurale sau date ale conturilor naționale.

În comerțul cu amănuntul și în sectorul serviciilor indicatorul ocupării forței de muncă este supus unei perioade lungi de revizuire mai mult decât cifra de afaceri. În unele țări, indicatorii pe termen scurt pentru ocuparea forței de muncă realizați pe baza datelor de anchetă în întreprinderi sunt finalizați după o perioadă cuprinsă între 14 luni și 2-3 ani de la trimestrul de referință, în scopul asigurării coerenței cu datele structurale.

Prin urmare, politicile de revizuire variază de la un indicator pe termen scurt la altul și de la țară la țară. Cu toate acestea, punerea în aplicare a Regulamentului STS și, în special, a modificării sale din 2005, prin stabilirea de termene stricte pentru transmiterea de date din partea statelor membre, a determinat statele membre să consolideze întregul proces de compilare a statisticilor pe termen scurt și să minimizeze revizuirile.

Sec ţIUNEA 4: COST şI SARCINă; CELE MAI BUNE PRACTICI PENTRU UşURAREA SARCINII PENTRU ÎNTREPRINDERI

Cost și sarcină

În 2005 a fost înființat un grup operativ ce reunește specialiști în statisticile pe termen scurt în vederea elaborării unui instrument de măsurare a sarcinii statistice[15] pentru întreprinderi și a costului pentru sistemul statistic, care decurg din aplicarea Regulamentului STS în conformitate cu o metodologie europeană comună. Instrumentul a fost elaborat în conformitate cu modelul costurilor nete al UE. Cu toate acestea, măsurile sunt exprimate numai în ore lucrate pe an și nu sunt transformate în euro.

Măsurarea sarcinii este definită ca fiind timpul necesar întreprinderii pentru compilarea tuturor datelor de care are nevoie pentru a răspunde anchetei statistice. Măsurarea costului este definită ca fiind timpul necesar autorității statistice naționale competente pentru toate activitățile pe care le întreprinde pentru a se conforma Regulamentului STS.

Activitățile de măsurare au fost finalizate în cursul primului trimestru al anului 2007. Provenind din douăzeci și șase de țări, rezultatele acestora oferă o bună imagine de ansamblu asupra Uniunii Europene.

Într-un an tipic, un număr de aproximativ 930 000 de întreprinderi europene au răspuns unei anchete statistice referitoare la cei 39 de indicatori statistici pe termen scurt. În medie, fiecare întreprindere participantă la anchetă a petrecut 4 ore și 20 de minute pe an (21 de minute pe lună) ca să completeze anchetele statistice referitoare la Regulamentul STS și cei 39 de indicatori. Respondenții sunt în majoritate întreprinderile mai mari, dat fiind faptul că întreprinderile mici și mijlocii sunt în general scutite (a se vedea secțiunea 4.2). În ansamblu (pentru cei 39 de indicatori pe parcursul unui an de culegere a datelor și de calcule), costul pentru sistemul statistic este de aproximativ aceeași mărime ca și sarcina pentru întreprinderi. Dată fiind predominanța sectorului industrial (21 de indicatori din cei 39) în Regulamentul STS în sine și în sistemul de culegere a datelor, numărul de întreprinderi participante la compilarea datelor industriale reprezintă 44% din numărul total (respectiv 38% în comerțul cu amănuntul și sectorul serviciilor și 18% în sectorul construcțiilor).

Indicatorii lunari au o contribuție semnificativă (80%) la costul statistic total și la sarcina pentru întreprinderi, însă, în același timp, prezintă o serie de avantaje deosebite pentru utilizatori: publicarea lor asigură realizarea din timp a analizelor economice .

Trebuie subliniat că acele costuri descrise mai sus reprezintă costurile totale de compilare a acestor statistici, și nu costurile suplimentare prilejuite de existența Regulamentului UE. Regulamentul STS a intrat în vigoare în 1998, dată la care în țările din UE se aplicau deja multe statistici pe termen scurt. În plus, mai mult de două treimi din indicatorii pe termen scurt vizați de Regulamentul STS furnizează date de intrare pentru alte regulamente UE (conturile naționale, indicele costului forței de muncă) sau reprezintă date de ieșire obținute în temeiul altor regulamente UE (ancheta privind forța de muncă).

Cele mai bune practici pentru u șurarea sarcinii

Respectând cerințele Regulamentului STS, statele membre depun eforturi pentru a minimiza sarcina statistică pentru întreprinderi, producând în același timp date suficient de actuale și fiabile pentru analiza economică. În acest scop, în multe țări s-au pus în aplicare diverse practici și proceduri, în timp ce în alte țări acestea sunt în curs de elaborare. Mai jos sunt prezentate câteva exemple.

Aproximativ 20 de țări au oferit întreprinderilor, în locul poștei sau faxului, opțiunea culegerii electronice a datelor pentru returnarea chestionarelor. Culegerea electronică a datelor oferă flexibilitate întreprinderilor, permițându-le să răspundă în termene stabilite, după ce au obținut o primă validare a datelor la nivel de întreprindere. O parte din oficiile naționale de statistică (ONS) au pus în aplicare o interfață cu programe informatice standard de contabilitate utilizate la scară largă de întreprinderi.

Sursele de date administrative fac parte din datele de intrare utilizate de ONS pentru compilarea indicatorilor STS. Avantajul evident pe care îl prezintă acestea constă în faptul că întreprinderile nu trebuie să suporte o sarcină statistică suplimentară, cu toate că această sarcina administrativă rămâne.

Datele referitoare la TVA sau alte date fiscale sau administrative reprezintă o vastă sursă de informații cu privire la întreprinderi. Utilizarea lor în scopuri statistice presupune multiple avantaje, în special reducerea sarcinii statistice pentru întreprinderi. Pe de altă parte, ea poate conduce la anumite pierderi la nivelul calității datelor, în cazul în care conceptele sunt cu mult diferite față de nevoile statistice sau se schimbă cu timpul. S-au înregistrat mai multe cazuri în care o sursă administrativă a dispărut subit, singura alternativă care le-a rămas statisticienilor fiind să recreeze o anchetă statistică.

În cazul în care se utilizează date administrative pentru compilarea indicatorilor STS, aproximativ 50% din acestea provin din registrul TVA sau din declarațiile referitoare la TVA, în timp ce cealaltă jumătate provine dintr-un registru privind ocuparea forței de muncă. Sursele de date administrative sunt folosite mai des pentru datele trimestriale, dat fiind faptul că nu sunt la fel de actuale ca anchetele care au ca scop precis realizarea de statistici lunare.

Sursele de date administrative sunt frecvent utilizate în completarea datelor care provin din anchete, furnizând informații referitoare la întreprinderile mici și mijlocii.

Toate statele membre evită sarcina pentru întreprinderile mici incluzând praguri sau punând în aplicare strategii de eșantionare. În ceea ce privește indicatorii vizați de Regulamentul STS, pentru mulți dintre aceștia țările aplică praguri în culegerea datelor – marea majoritate a întreprinderilor mici fiind, din acest motiv, excluse din eșantion, care oricum este realizat în așa fel încât să fie reprezentativ pentru întreaga populație și să asigure o foarte bună acoperire a variabilei care interesează[16]. Niveluri scăzute de eșantionare se aplică, în special, în activitățile de comerț cu amănuntul pentru întreprinderile mici (cu mai puțin de 10 salariați) și pot avea ca rezultat o precizie mai scăzută a estimărilor finale. Pentru reducerea sarcinii pentru întreprinderi mici, se pot utiliza anumite proceduri de estimare, precum anticiparea unui model lunar pe baza unei anchete trimestriale sau utilizarea de informații din surse administrative (de exemplu TVA).

Deseori, statele membre mai mari aplică soluții tehnice de eșantionare, precum rotația eșantioanelor (de exemplu, 20% din întreprinderi sunt înlocuite în fiecare an). Dimensiunile eșantioanelor sunt optimizate prin utilizarea de proceduri avansate de repartizare statistică. Strategiile de eșantionare trebuie adaptate la cerere: uneori, la un indicator național prevăzut de regulamentul UE se pot adăuga indicatori regionali sau locali pentru satisfacerea nevoilor utilizatorilor naționali, necesitând eșantioane mult mai mari.

Coordonarea anchetelor între indicatorii STS, precum și între aceștia și alte anchete joacă un rol important în cadrul oficiilor naționale de statistică în ceea ce privește reducerea suprapunerilor de statistici și astfel a sarcinii pentru întreprinderi, acestea nefiind nevoite să răspundă la aceeași întrebare de mai multe ori.

Unele oficii naționale de statistică au testat cu succes un „ghișeu unic de intrare a datelor”, în special, pentru întreprinderile mari: programul „ large business profiler ”. Această strategie holistică conduce la crearea, pe termen lung, a unor relații foarte bune între întreprinderi și oficiile de statistică, raționalizează cerințele de date ale oficiului de statistică și permite crearea de condiții pentru gestionarea sarcinii de răspuns.

Regulamentul STS permite, în sine, reducerea substanțială a sarcinii prin introducerea conceptului de planuri de eșantionare europene pentru anumite variabile. Pentru aceste cazuri, țările pot opta să compileze date exclusiv pentru industriile sau produsele foarte importante și să aducă o contribuție semnificativă la agregatele de nivel european. De asemenea, regulamentul de modificare din 2005 a introdus praguri pentru statele membre mici . Ambele tehnici menționate anterior reduc sarcina pentru întreprinderi, permițând în același timp Comisiei (Eurostat) să calculeze agregate fiabile la nivelul UE.

Alte inițiative europene includ orientări metodologice sau seminare specifice destinate creării de sinergii în cadrul comunității statistice europene și promovării schimbului de cele mai bune practici, precum și a dezbaterilor. În cadrul regulamentului de modificare din 2005, Eurostat a stabilit, cu coordonarea OCDE, orientări metodologice pentru punerea în aplicare a indicilor prețurilor de producție pentru servicii și a organizat o serie de seminare având ca temă activitățile specifice din sectorul serviciilor.

Anexă: lista indicatorilor statistici pe termen scurt (PIEE cu caractere aldine)

Sector | Indicator | Frecvența L: Lunar T: Trimestrial | Termenul prevăzut în regulament[17] |

Industrie | Producție | L | 1 lună și 10 zile |

cifra de afaceri, cifra de afaceri internă, cifra de afaceri externă (cu distincția state din zona euro – state din afara zonei euro) | L | 2 luni |

comenzi noi primite, comenzi noi interne, comenzi noi externe (cu distincția state din zona euro – state din afara zonei euro) | L | 1 lună și 20 zile |

numărul de salariați | T | 2 luni |

ore lucrate | T | 3 luni |

indemnizații și salarii brute | T | 3 luni |

prețuri de producție, prețuri de producție interne, prețuri de producție externe (cu distincția state din zona euro – state din afara zonei euro) | L | 1 lună și 5 zile |

prețuri de import (cu distincția state din zona euro – state din afara zonei euro) | L | 1 lună și 15 zile |

Construcții | Producție, producția din sectorul construcțiilor, producția din sectorul construcțiilor civile | L / T[18] |

numărul de salariați | T | 2 luni |

ore lucrate | T | 3 luni |

indemnizații și salarii brute | T | 3 luni |

costurile de construcție, costurile materiale, costurile cu forța de muncă | T | 3 luni |

autorizații de construcție: număr de locuințe; autorizații de construcție metri pătrați de suprafață utilă | T | 3 luni |

Comerțul cu amănuntul | cifra de afaceri | L | 1 lună[19] / 2 luni |

numărul de salariați | T | 2 luni |

cifra de afaceri deflatată | L | 1 lună / 2 luni |

Alte servicii | Cifra de afaceri | T | 2 luni |

numărul de salariați | T | 2 luni |

prețuri de producție | T | 3 luni |

[1] COM(2005) 97 „O mai bună legiferare pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă în Uniunea Europeană”.

[2] Regulamentul (CE) nr. 1158/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt.

[3] De exemplu, „Cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene în domeniul statisticii economice generale” ( Statistical requirements of the European Central Bank in the field of general economic statistics ), BCE, august 2000.

[4] Indicii prețurilor de producție pentru servicii nu sunt încă disponibili la nivel european, din cauza derogării de lungă durată cerută de majoritatea statelor membre până în august 2008.

[5] Lista din anexă.

[6] Regulamentul de modificare din 2005 a acordat un termen suplimentar de 15 zile pentru statele membre mai mici.

[7] Programul pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi și comerț (MEETS) este un program pe șase ani (2008-2013), al cărui prim obiectiv constă în elaborarea unor serii-țintă de indicatori și revizuirea priorităților.

[8] Cf. 1.2 și 1.5.

[9] Cf. 1.6

[10] La rubrica „Industrie, comerț și servicii”.

[11] Revizuirea reprezintă diferența dintre primul indice publicat și a doua estimare realizată o lună mai târziu. Datele acoperă perioada cuprinsă între noiembrie 2005 și mai 2007. De exemplu, rata de creștere a producției industriale pentru luna februarie 2007 pentru zona euro în comparație cu ianuarie 2007 a fost estimată la 0,6 la prima publicare. După o lună, valoarea ratei de creștere a fost estimată la 0,5, corespunzând unei revizuiri de -0,1 și unei revizuiri absolute de 0,1 a ratei de creștere.

[12] Revizuirea absolută medie relativă reprezintă raportul dintre suma revizuirii absolute și suma estimărilor ulterioare absolute.

[13] „AS” înseamnă „ajustat sezonier”; „brut” corespunde „datelor brute”.

[14] Indicele producției din sectorul construcțiilor este lunar din noiembrie 2006. Revizuirile sunt calculate pe baza datelor trimestriale din intervalul cuprins între primul trimestru al anului 2005 și al treilea trimestru al anului 2006, iar ulterior pe baza datelor lunare din perioada noiembrie 2006 - iunie 2007.

[15] Se evaluează numai sarcina pentru întreprinderi rezultată din anchetele statistice. În cazul în care se utilizează surse administrative pentru compilarea unor statistici pe termen scurt, sarcina nu este luată în considerare în acest exercițiu întrucât se suportă oricum în scopuri administrative.

[16] În sectorul industrial se pot aplica praguri pentru excluderea din anchetă a întreprinderilor mici (foarte des cele cu mai puțin de 10 salariați), însă nivelul de acoperire rămâne foarte ridicat (peste 70-80%). În cazul în care activitățile sunt mai puțin concentrate, ca, de exemplu, în sectorul construcțiilor, în comerțul cu amănuntul sau în sectorul restaurantelor, nu se aplică praguri de excludere totală. Sarcina pentru întreprinderile mici este ușurată prin aplicarea unor niveluri diferite de eșantionare în funcție de cifra de afaceri sau de datele referitoare la ocuparea forței de muncă.

[17] Pentru statele membre mai mici, termenul poate fi mai lung cu până la 15 zile calendaristice.

[18] Depinde de mărimea statului membru.

[19] O lună pentru agregate, două luni pentru detalii.