[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 10.7.2007

COM(2007) 412 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

Reformarea Europei pentru secolul 21

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

Reformarea Europei pentru secolul 21

Avizul Comisiei Europene întemeiat pe articolul 48 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu privire la Conferinţa reprezentanţilor guvernelor statelor membre, convocată în vederea revizuirii tratatelor

I Să REFORMăM ÎMPREUNă EUROPA

Europa s-a schimbat, lumea s-a schimbat. Secolul 21 aduce provocări noi şi oportunităţi noi. Interacţiunea economiilor şi popoarelor lumii - prin comunicare, comerţ, migraţie, preocupări comune legate de securitate ori prin schimburi culturale - este în continuă evoluţie. Într-o lume aşa de globalizată, Europa trebuie să fie competitivă pentru a asigura creşterea economică, locuri de muncă mai multe şi mai bune, astfel încât să ajungă la o dezvoltare globală durabilă. Schimbările climatice necesită un răspuns care să fie atât global, cât şi local. Schimbările demografice au modificat unele din vechile convingeri referitoare la tiparele după care funcţionează societatea. Noile ameninţări în materie de securitate necesită strategii şi politici noi. În toate aceste domenii, Europa trebuie să fie pregătită pentru schimbare. Prosperitatea zilei de mâine presupune noi capacităţi şi metode de lucru, reforme politice, economice şi sociale. Societatea europeană are creativitatea şi abilitatea de a răspunde acestor provocări. Aceasta se întemeiază pe valori esenţiale - libertate, demnitate umană, solidaritate, toleranţă, dreptate socială, stat de drept - care şi-au dovedit valoarea. Cu toate acestea, pentru a salvgarda şi consolida aceste valori, Europa trebuie să se adapteze. De asemenea, Europa are nevoie de pârghiile cu care să transforme intenţiile în realitate. Statele membre nu pot face faţă singure provocărilor de azi sau de mâine: numai un efort colectiv – întreprins cu deplina respectare a principiului subsidiarităţii – poate oferi răspunsul corect. Aceasta este misiunea Uniunii Europene, de aceea are nevoie de tratate adecvate, de instituţii adecvate şi de metode de lucru adecvate.

Elaborarea politicilor de natură să răspundă aşteptărilor şi aspiraţiilor cetăţenilor reprezintă proba pe care trebuie să o treacă Europa: o viziune a unei Europe pregătită să conlucreze pentru a înfăptui un viitor comun.

Uniunea Europeană este excepţional de bine situată pentru a găsi răspunsurile la chestiunile actuale cele mai presante. O Europă cu 27 sau mai multe state membre reprezintă şansa de a acţiona pe scară continentală şi de a face faţă problemelor care depăşesc hotarele naţionale. După cincizeci de ani de integrare şi extindere, viziunea prezentată de părinţii fondatori ai Europei rămâne la fel de valabilă. Soluţiile comune sunt adeseori singura abordare viabilă pentru a obţine răspunsurile adecvate pentru Europa, în lumea globalizată: modernizarea economiei europene astfel încât să facă faţă noii competiţii, menţinerea Europei în linia întâi a eforturilor de a găsi o soluţie la schimbările climatice mondiale, de a asigura resurse energetice durabile, de a gestiona în mod eficient migraţia, de a combate terorismul, de a sprijini ţările în curs de dezvoltare să lupte împotriva sărăciei şi de a promova în mod eficient valorile europene în comunitatea internaţională. Uniunea Europeană are potenţialul necesar pentru a-şi consolida politicile în toate domeniile: şi totuşi, acest potenţial nu trebuie blocat prin metode de lucru depăşite.

Pentru a-şi fructifica acest potenţial, Uniunea Europeană are nevoie de modernizare şi de reformă. Uniunea Europeană trebuie să-şi actualizeze politicile, astfel încât acestea să reflecte exigenţele actuale. Echilibrul subtil al structurii instituţionale a Uniunii Europene reprezintă în continuare cea mai bună formulă pentru unirea competenţelor europene. „Metoda comunitară” – şi, în mod deosebit, rolul special deţinut de Comisia Europeană, precum şi dreptul său de iniţiativă – reprezintă cheia succesului sistemului european. Dar instrumentele utilizate trebuie să ţină pasul cu cerinţele Uniunii extinse. Acestea trebuie să fie eficiente şi coerente, să surmonteze complicaţiile inevitabile legate de funcţionarea unei Europe diverse cu 27 de state membre, pentru a da viaţă viziunii comune a Uniunii Europene: instituţiile şi metodele de lucru trebuie să beneficieze de un proces decizional simplificat, adaptat mutaţiilor rapide ale lumii de azi. De asemenea, ele trebuie să fie democratice – societatea europeană modernă necesită, în mod justificat, standarde ridicate în materie de responsabilizare, transparenţă şi participare. Legitimitatea proiectului european trebuie să aibă drept temei nu numai acţiunile sale, ci şi modul în care acţionează.

*****************

În ultimul deceniu, Uniunea Europeană a căutat să identifice calea cea mai bună pentru a se moderniza şi a răspunde mai bine preocupărilor şi aspiraţiilor cetăţenilor ei. Comisia a participat întotdeauna activ la acest proces. Declaraţia de la Laeken a precizat domeniile în care UE are nevoie de reformă. Extinderile din 2004 şi 2007 au acutizat cerinţa ca Uniunea să-şi modernizeze modul de funcţionare. Convenţia şi Conferinţa interguvernamentală din 2004 au încercat să ofere un răspuns sub forma unui Tratat de instituire a unei Constituţii pentru Europa. Comisia a susţinut întotdeauna cu fermitate Tratatul Constituţional, considerând că poate oferi răspunsul adecvat la provocările cu care se confruntă Europa. Deşi a fost ratificat de majoritatea statelor membre, Tratatul Constituţional nu a beneficiat de susţinere unanimă. Perioada de reflecţie a ajutat Uniunea să găsească o trambulină către identificarea unei rezoluţii, Comisia fiind aceea care a arătat calea prin iniţiativa denumită Planul D[1], pentru a propune idei cu privire la calea prin care Uniunea Europeană poate deveni mai democrată, mai transparentă şi mai eficientă.

Având în vedere că procesul de ratificare a Tratatului Constituţional este în impas, reformarea modului de funcţionare a Europei este mai imperioasă ca niciodată. Comisia Europeană a lansat un nou program de acţiune, care s-a bucurat de susţinerea Consiliului European informal de la Hampton Court din octombrie 2005, preluat în dubla abordare definită în „O agenda pentru cetăţeni”[2] Aceasta a arătat că pentru soluţionarea imperativelor cu care se confruntă Europa în ceea ce priveşte politicile este nevoie de instrumente adecvate şi de metode de lucru adecvate. Au fost parcurse etapele prevăzute pentru obţinerea unui acord instituţional – cadrul adoptat de Consiliul European din iunie 2006, Declaraţia de la Berlin din martie 2007, precum şi acordul global din iunie 2007 privind elementele reformei. În acelaşi timp, Uniunea Europeană a confirmat cetăţenilor Europei hotărârea acesteia de a-şi reforma politicile, în domenii cum ar fi creşterea economică, crearea de locuri de muncă, energie, migraţie, schimbările climatice şi inovaţie. În toate aceste domenii, Europa a obţinut rezultate.

Concomitent cu aniversarea celor 50 de ani de la semnarea Tratatului de la Roma, Declaraţia de la Berlin s-a angajat să pună Uniunea pe o bază comună nouă înainte de alegerile pentru Parlamentul European din 2009. După o perioadă de consultări politice, Consiliul European din iunie 2007 a convenit să convoace o Conferinţă interguvernamentală (CIG) în iulie 2007. În acest sens a fost adoptat un mandat precis, care prevede în detaliu elementele reformei. Misiunea CIG este de a adopta textul unui tratat de reformă care „să modifice tratatele actuale, astfel încât să sporească eficacitatea şi legitimitatea democratică a Uniunii extinse, precum şi coerenţa acţiunii sale în plan extern”.

Acordul cu privire la mandat confirmă că strategia dublei abordări este abordarea corectă pentru Uniune. Europa poate să gestioneze cel mai bine schimbările instituţionale atunci când instituţiile îşi manifestă angajamentul de a răspunde imperativelor politice, economice şi sociale. Uniunea face eforturi pentru a veni în sprijinul cetăţenilor ei, pentru a obţine rezultate prin care viaţa cetăţenilor ei să fie mai prosperă şi mai sigură şi, de asemenea, pentru a consolida o Europă bazată pe valorile de la care a pornit construcţia celor 50 de ani de integrare europeană.

II TRATATUL DE REFORMă

Consiliul European din iunie 2007 a adoptat un mandat precis pentru Conferinţa interguvernamentală. Mandatul a fost rodul unui compromis elaborat cu mare grijă. Alături de multe elemente pozitive, salutare, acest compromis a însemnat că unele dintre modificările convenite la CIG din 2004 nu au fost reţinute şi că au fost acordate o serie de derogări unor state membre. Eliminarea unor elemente, inclusiv a câtorva cu caracter simbolic, precum şi modificările din cauza cărora textul tratatului este mai greoi au fost elementele necesare ale unui acord global la care au subscris toate statele membre. Comisia a avut o contribuţie activă la acest compromis, prin identificarea soluţiilor care să realizeze un echilibru între realism politic şi ţeluri. Comparativ cu tratatele existente, modificările propuse vor oferi Uniunii Europene o bază instituţională şi politică solidă, prin care să răspundă aşteptările cetăţenilor ei.

Proiectul de Tratat de reformă va modifica cele două tratate esenţiale ale Uniunii Europene. Rezultatul va fi un cadru juridic, structurat astfel încât să ofere Uniunii instrumentele necesare pentru a face faţă provocărilor viitorului prin promovarea reformei, concomitent cu respectarea fundamentelor solide ale echilibrului instituţional stabilit, care a servit atât de bine Europa în ultimii cincizeci de ani.

Mandatul prevede în cel mai mic detaliu modul în care Conferinţa interguvernamentală (CIG) va structura Tratatul de reformă. Mandatul stabileşte obiectivele CIG şi constituie baza sa exclusivă, precizând în acelaşi timp domeniile în care vor fi preluate inovaţiile convenite la CIG din 2004 şi în care vor fi adăugate elemente specifice noi. În acest fel, mandatul oferă o imagine clară cu privire la cele două tratate cu statut egal ce vor rezulta din proces şi care vor fi prezentate pentru ratificare.

Mandatul oferă fundamentul corespunzător pentru o Conferinţă interguvernamentală promptă şi eficientă, capabilă să adopte un tratat a cărui ratificare să aibă loc în cel mai scurt timp. Obiectivul stabilit de Consiliul European, şi anume asigurarea ratificării înainte de alegerile pentru Parlamentul European din iunie 2009 este nu numai de dorit, ci şi realist. Acest obiectiv ar trebui îndeplinit.

Consiliul European a evidenţiat că în timpul Conferinţei interguvernamentale şi în timpul procesului de ratificare UE ar trebui să consolideze comunicarea cu cetăţenii ei, oferindu-le informaţii complete şi ample, invitându-i la un dialog permanent. Prin abordarea convenită – modificarea tratatelor existente – comunicarea reformelor propuse şi a motivelor care stau la baza acestora, precum şi prezentarea în cel mai scurt timp a unui text de tratat accesibil şi uşor de înţeles, capătă o importanţă deosebită.

O Europă mai democrată şi mai transparentă

Prin Tratatul de reformă se reînnoieşte şi se consolidează infrastructura democratică a Europei. Acesta va oferi instituţii mai deschise şi mai multe oportunităţi pentru ca vocea europenilor să se facă auzită în legătură cu acţiunile Uniunii. O nouă secţiune a tratatului enunţă principiile care stau la baza controlului democratic al Uniunii.

- Extinderea codeciziei la aproximativ 50 de domenii vor pune Parlamentul European şi Consiliul pe plan de egalitate în legătură cu cea mai mare parte a legislaţiei comunitare. Aceasta va include domenii-cheie de politică, printre care libertatea, securitatea şi justiţia. Parlamentul va dobândi, de asemenea, competenţe noi şi importante cu privire la buget şi la acordurile internaţionale.

- Parlamentele naţionale vor avea mai multe oportunităţi de a participa la activitatea Uniunii fără să aducă atingere competenţelor stabilite ale instituţiilor Uniunii Europene. Acest lucru presupune o procedură în două trepte prin care să se monitorizeze modul în care se respectă principiul subsidiarităţii, ceea ce va permite parlamentelor naţionale să informeze Comisia cu privire la unele chestiuni: în cazul în care o majoritate îşi exprimă aceleaşi preocupări în legătură cu o anume propunere, Comisia îşi va putea menţine proiectul şi expune motivaţiile, însă decizia finală aparţine Parlamentului European şi Consiliului.

- Cetăţenii şi parlamentele naţionale vor putea să se informeze direct cu privire la deciziile adoptate de guvernele lor, datorită deschiderii pentru public a dezbaterilor legislative care au loc în cadrul Consiliului de Miniştri.

- Iniţiativa privind cetăţenii va crea posibilitatea ca un milion de cetăţeni din statele membre – dintr-o populaţie de aproape 500 de milioane de locuitori ai Uniunii – să solicite Comisiei să prezinte o nouă propunere.

- Relaţiile dintre statele membre şi Uniunea Europeană vor fi mai clare, datorită unei clasificări exacte a competenţelor.

- Tratatul de reformă va preciza că decizia de a rămâne în Uniune reprezintă opţiunea statelor membre şi va prevedea că recunoaşte drept opţiune retragerea din Uniunea Europeană.

O Europă mai eficientă

Pentru a traduce aspiraţiile în materie de politici europene în schimbări eficiente pentru cetăţeni, Uniunea Europeană trebuie să dispună de capacitate de acţiune. Acest lucru necesită instituţii şi metode de lucru eficiente şi simplificate. Metoda comunitară, combinaţia unică de instituţii caracteristică Uniunii, reprezintă structura de bază care permite concilierea intereselor diferitelor state şi popoare din Europa cu interesele Uniunii în ansamblul ei. Comisia acordă o importanţă deosebită supremaţiei dreptului comunitar, fapt stabilit cu claritate în jurisprudenţa existentă şi recunoscut de mandat. Aceasta va avea în continuare competenţa în domenii cum ar fi politica în domeniul concurenţei, astfel încât cetăţenii Uniunii să poată beneficia de avantajele pieţei interne.

Tratatul de reformă va actualiza sistemul instituţional al Uniunii Europene pentru ca acesta să reflecte necesitatea ca Uniunea extinsă să-şi adapteze politicile la o lume în care schimbările se produc cu rapiditate.

- Prin Tratatul de reformă, deciziile adoptate în domeniile libertăţii, securităţii şi justiţiei vor fi mai rapide şi mai coerente. Acest lucru înseamnă un progres în ceea ce priveşte capacitatea Europei de a combate terorismul, criminalitatea şi traficul cu fiinţe umane şi, de asemenea, de a gestiona fluxurile migratorii. Statele membre care au decis să nu participe la toate chestiunile în materie de libertate, securitate şi justiţie pot alege ca pe viitor să deţină un rol deplin în domeniile respective de activitate.

- Uniunea va deţine o capacitate sporită de a acţiona în domenii care sunt de maximă prioritate pentru Uniunea Europeană de azi, prin bazele juridice noi şi consolidate privind, de exemplu, politica în domeniul energiei, sănătăţii publice şi protecţiei civile şi, de asemenea, graţie noilor prevederi referitoare la schimbările climatice, serviciile de interes general, cercetare şi dezvoltare tehnologică, coeziune teritorială, politica în domeniul comerţului, spaţiu, ajutor umanitar, sport, turism şi cooperare administrativă.

- Procedurile simplificate de guvernare economică vor spori coordonarea şi vor facilita actul decizional în zona euro.

- Datorită votului cu majoritate calificată din Consiliul de Miniştri, chestiunile comune pot fi abordate prin act decizional comun, care să reflecte în mod echitabil deosebirile dintre statele lumii din punct de vedere al mărimii lor. Extinderea votului cu majoritate calificată la mai mult de 40 de domenii noi va reprezenta concretizarea acţiunii UE în aceste domenii.

- Simplificarea modului de calculare a votului cu majoritate calificată, care va intra în vigoare în noiembrie 2014, va spori eficienţa Consiliului şi va asigura un echilibru clar între numărul de state membre şi situaţia lor demografică.

- În cazul în care cel puţin nouă state membre doresc să întreprindă o acţiune comună în cadrul Uniunii, acestea vor putea să pună în aplicare procedura de cooperare consolidată. Calea către o cooperare consolidată este facilitată, în special, în cooperarea judiciară în materie penală şi în cooperarea poliţienească. Cooperarea consolidată poate fi calea prin care să se ţină seama de diversitatea Uniunii extinse, însă aceasta funcţionează în interiorul cadrului comun necesar pentru toate statele membre.

- Preşedintele permanent al Consiliului European, în cooperare cu preşedintele Comisiei, va asigura o mai bună pregătire şi continuitate a activităţii Consiliului European.

- O Comisie simplificată, cu un preşedinte a cărei autoritate va fi consolidată, va continua să deţină rolul central în actul decizional al UE şi să reflecte diferitele componente ale Uniunii printr-un sistem echitabil de rotaţie.

- Plafonarea numărului de membri ai Parlamentului European, cu o limită inferioară şi alta superioară pentru fiecare stat membru, va stabiliza reprezentarea cetăţenilor în Parlamentul European.

- Introducerea votului cu majoritate calificată şi a codeciziei pentru viitoarele reforme ale sistemului judiciar al Uniunii va permite acestuia din urmă să se adapteze provocărilor viitoare.

- Dispoziţiile referitoare la politica externă vor reflecta echilibrul actual dintre statele membre şi instituţii şi vor permite Uniunii în ansamblul ei să promoveze şi să protejeze mai bine interesele şi valorile cetăţenilor ei la nivel mondial.

- Se pot adopta, fără să fie necesară convocarea unei CIG, modificări ulterioare ale politicilor, în cadrul competenţelor actuale, precum şi extinderea votului cu majoritate calificată şi aplicarea procedurii de codecizie, însă cu menţinerea obligaţiei ca acordul să fie unanim.

- Va fi eliminată confuzia creată de existenţa celor doi termeni „Comunitate Europeană” şi „Uniune Europeană”.

O Europă a drepturilor şi a valorilor, a solidarităţii şi a securităţii

Tratatul de reformă va consolida imperativele solidarităţii şi securităţii în Uniune. Acestea reprezintă liantul dintre Uniune, statele membre şi cetăţenii Europei, precum şi chintesenţa unei Uniuni a sprijinului şi protecţiei reciproce. În acelaşi timp, în noul tratat vor fi adoptate măsuri practice pentru construirea acţiunii UE în domenii cum ar fi schimbările climatice şi sănătatea şi pentru a oferi Uniunii posibilităţi noi de a promova o mai mare solidaritate şi coeziune în Europa. Extinderea capacităţii Uniunii de a acţiona în chestiuni privind spaţiul de libertate, securitate şi justiţie va aduce beneficii directe în ceea ce priveşte capacitatea Uniunii de a combate criminalitatea şi terorismul. De asemenea,Tratatul de reformă va pune un nou accent pe drepturile persoanelor ca cetăţeni ai Uniunii.

- Valorile şi obiectivele Uniunii vor fi afirmate mai clar ca niciodată. Acestea vor servi drept punct de referinţă pentru cetăţenii europeni şi vor fi esenţa a ceea ce Europa are de oferit partenerilor săi mondiali. Ele ilustrează modul în care Uniunea Europeană menţine un echilibru între diferitele obiective europene, având drept scop permanent dezvoltarea durabilă şi, în acelaşi timp, promovând obiectivele politice, economice şi sociale.

- Carta Drepturilor Fundamentale, care regrupează drepturile civile, politice, economice şi sociale care trebuie respectate de Uniune în acţiunile sale, va oferi cetăţenilor europeni garanţii cu statut juridic egal cu tratatele. De asemenea, dispoziţiile acesteia se vor aplica în totalitate deciziilor de punere în aplicare a dreptului Uniunii, chiar dacă nu în toate statele membre. Uniunea va putea să adere la sistemul unic de protecţie a drepturilor omului, instituit de Convenţia Europeană a Drepturilor omului.

- Vor fi eliminate lacunele în materie de protecţie judiciară asigurată de Curtea de Justiţie a Uniunii Europene, astfel încât să se asigure jurisdicţia în materie de libertate, securitate şi justiţie şi să se amelioreze drepturile cetăţeanului de a recurge la actul de justiţie.

- Noua clauză de solidaritate va da forţă executorie obligaţiei statelor membre de a se susţine reciproc în eventualitatea unui atac terorist, calamitate naturală sau provocată de om.

- Nevoia de solidaritate în domeniul energiei ocupă un loc important în competenţele Uniunii de a acorda ajutor în caz de penurie în aprovizionare şi, de asemenea, se evidenţiază că solidaritatea ocupă un loc important în noile dispoziţii referitoare la energie.

- Noile dispoziţii privind protecţia civilă, ajutorul umanitar şi sănătatea publică au rolul de a stimula capacitatea Uniunii de a face faţă ameninţărilor la adresa securităţii cetăţenilor europeni.

- Noua clauză socială la nivel orizontal va da întâietate angajamentului Uniunii cu privire la ocuparea forţei de muncă şi la protecţie socială, iar rolul regiunilor şi al partenerilor sociali va fi confirmat ca parte a structurii politice, economice şi sociale a Uniunii.

Europa – actor pe scena mondială

Una din provocările majore cu care se confruntă Uniunea Europeană este capacitatea acesteia de a face uz de competenţele ei economice, politice şi diplomatice pentru a promova interesele şi valorile europene în lume. Globalizarea a acutizat necesitatea de a se găsi soluţii pentru problemele cele mai presante – dezvoltarea durabilă, competitivitatea, schimbările climatice, energia, terorismul, migraţia, lupta împotriva sărăciei - elemente de legătură între politica internă şi cea externă. Prosperitatea, libertatea şi securitatea depind în egală măsură de capacitatea Europei de a se proiecta pe scena internaţională. Acest lucru a adus în prim plan potenţialul de a combina atuurile specifice ale tuturor statelor membre cu puterea colectivă a Uniunii în ansamblul ei, cu respectarea deplină a echilibrului instituţional al Uniunii. Pentru reuşita politicii externe este necesar ca instrumentele de politică externă ale Uniunii să fie articulate în aşa fel încât să asigure funcţionarea optimă a acesteia. Mandatul asigură o maximă coerenţă prin faptul că toate politicile privind acţiunile externe – cum ar fi PESC, comerţul, extinderea, dezvoltarea şi asistenţa umanitară – sunt la acelaşi nivel politic şi juridic.

Tratatul de reformă va dezvolta capacitatea Uniunii de a acţiona prin reunirea instrumentelor de politică externă ale Europei, atât din punct de vedere al dezvoltării politicilor sale, cât şi al rezultatelor acestora. Tratatul de reformă va permite Europei să se facă mai bine auzită în relaţiile cu partenerii noştri mondiali, va accentua impactul şi vizibilitatea mesajului nostru. De asemenea, el va spori coerenţa între diferitele elemente de politică externă ale Uniunii - cum ar fi diplomaţia, securitatea, comerţul, dezvoltarea, ajutorul umanitar, precum şi negocierile internaţionale cu privire la o serie de probleme globale. În acest fel, Uniunea Europeană va deţine un rol mai activ şi mai eficient în problemele globale.

- Prin instituirea unei personalităţi juridice unice a Uniunii se consolidează puterea de negociere a Uniunii, astfel încât aceasta va deveni mai eficientă pe scena mondială şi va fi mai vizibilă ca partener pentru ţările terţe şi organizaţiile internaţionale.

- Noul Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate/ vicepreşedinte al Comisiei va spori impactul, coerenţa şi vizibilitatea acţiunii externe a Uniunii Europene.

- Serviciul european pentru acţiune externă va oferi structura de susţinere a întregii game de politici externe europene – inclusiv dimensiunea externă a politicilor interne – într-un mod mai eficient şi mai coerent.

- Această nouă arhitectură a relaţiilor externe va fi conjugată cu respectarea intereselor specifice ale statelor membre, prin menţinerea procedurilor decizionale specifice în domeniul politicii externe şi de securitate comună.

- Politica europeană de securitate şi de apărare va dobândi un rol mai bine conturat în cadrul Uniunii, prin menţinerea unor proceduri decizionale specifice, în paralel cu facilitarea cooperării consolidate în interiorul unui grup mai mic de state membre.

III AVIZUL CONFORM CU ARTICOLUL 48 DIN TRATATUL PRIVIND UNIUNEA EUROPEANă

Tratatul de reformă va răspunde unora dintre cele mai profunde aspiraţii ale cetăţenilor europeni. Acesta va consolida valorile fundamentale; va clarifica probleme-cheie; va aplana temeri constante. Mai presus de toate, va conferi Uniunii capacitatea de a produce schimbarea, de a oferi mai multă siguranţă şi prosperitate europenilor, de a le crea oportunităţi pentru ca aceştia să poată modela globalizarea.

Comisia Europeană are convingerea că deciziile Consiliului European se vor concretiza într-un Tratat de reformă capabil să adapteze Uniunea Europeană la cerinţele secolului 21. Comisia salută convocarea Conferinţei interguvernamentale, îşi exprimă susţinerea deplină pentru mandatul adoptat de Consiliul European şi este hotărâtă să contribuie la reuşita acesteia.

Europa are nevoie de un Tratat de reformă care să fie adoptat şi ratificat înainte de alegerile europene din iunie 2009. Participanţilor la Conferinţa interguvernamentală le revine misiunea de a crea condiţiile pentru îndeplinirea acestui obiectiv.

[1] Contribuţia Comisiei la perioada de reflecţie şi perioada următoare: Planul D pentru democraţie, dialog şi dezbatere - COM(2005) 494, 13.10.2005.

[2] O agendă pentru cetăţeni: rezultate pentru Europa - COM(2006) 211, 10.5.2006.