RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 5.12.2006 
COM(2006) 768 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU 
în conformitate cu articolul 19 alinea tul (1) din Directiva 2003/96/CE a Consiliului 
(impozitarea utiliz ării industriale a GPL şi impozitarea c ărbunelui) 
 
RO 2   RO 1. I NTRODUCERE  
În conformitate cu articolul 19 al ineatul (1) din Di rectiva 2003/96/CE1 a Consiliului, privind 
restructurarea cadrului comunitar de  impozitare a produselor energetice şi a electricit ăţii 
(denumită în continuare „directiva de  impozitare a produselor energe tice” sau „directiva”), pe 
lângă prevederile Directivei, în special cele din articolele 5, 15 şi 17, Consiliul, prin vot 
unanim la propunerea Comisiei, poate s ă autorizeze orice stat membru (care a f ăcut o 
solicitare în acest sens) s ă aplice mai multe scutiri sau reduceri de impozite din considerente 
politice specifice. 
Comisia examineaz ă solicitarea. În urma examin ării, Comisia prezint ă o propunere 
Consiliului sau informeaz ă Consiliul cu privire la mo tivele pentru care nu a propus 
autorizarea unei astfel de m ăsuri. 
În cadrul mai larg de revizuire a derog ărilor de la directiva de  impozitare a produselor 
energetice care expir ă la sfârşitul anului 2006, Grecia şi Lituania au prezentat solicit ări pentru 
autorizarea de a deroga de la unele dintre pr evederile directivei de  impozitare a produselor 
energetice pentru anumite produse energetice. Solicit ările respective au fost înregistrate la 
Direcţia General ă Impozitare şi Uniune Vamal ă2. 
Scopul prezentei comunic ări este informarea Consiliului despre motivele pentru care Comisia 
nu propune autoriza ţiile solicitate. 
2. R EZUMATUL SOLICIT ĂRILOR  
2.1. Solicitarea Greciei 
Grecia solicit ă aplicarea unei rate reduse de impozitare a GPL folosit pentru scopuri 
industriale de 0.29 EUR pe 1000 kg de GPL,. Ni velul minim aplicabil de impozitare (în 
conformitate cu articolul 8 din directiva de impozitare a pro duselor energetice) este 41 EUR 
pe 1000 kg de GPL utilizat pentru combustibil de motor. 
În conformitate cu autorit ăţile greceşti, măsura are dou ă obiective principale. În primul rând, 
promovarea utiliz ării unor combustibili mai ecologici în compara ţie cu alte uleiuri minerale, 
ca soluţie temporar ă alternativ ă, ţinându-se seama de faptul c ă reţeaua de gaze naturale nu a 
fost terminat ă încă în Grecia. În acest sens, autorit ăţile greceşti evidenţiază beneficiile în 
materie de mediu ale GPL. Al doilea obiectiv al m ăsurii este consolidarea pozi ţiei competitive 
a industriei na ţionale. 
Solicitarea nu prevede o dat ă de încheiere. 
                                                 
1 Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de 
impozitare a produselor energetice şi a electricit ăţii (JO L 283, 31.10.2003 p. 51; Directiv ă, astfel cum a 
fost modificat ă ultima dat ă prin Directivele 2004/74/CE şi 2004/75/CE (JO L 157, 30.4.2004, p. 87 şi p. 
100). 
2 La 13 octombrie 2006 (Grecia) şi în 29 septembrie 2006 (Lituania). 
 
RO 3   RO 2.2. Solicitarea Lituaniei 
Lituania solicit ă o derogare de la prevederile genera le ale directivei de impozitare a 
produselor energetice, în special de la  articolul 2 alineatul (1), precum şi neimpozitarea 
cărbunelui. Cu alte cuvinte, Lituania ar dori întârzierea introducerii impozit ării cărbunelui. 
În conformitate cu autorit ăţile lituaniene, obiecti vul principal al m ăsurii este reconstruc ţia şi 
modernizarea întreprinderilor din zonele izolate ale ţării, în special a cel or care utilizeaz ă 
cărbune în cadrul activit ăţilor lor. În conformitate cu autorit ăţile lituaniene, realizarea 
obiectivului respectiv necesit ă o perioad ă îndelungat ă de timp, prin urmare existând 
necesitatea amân ării introducerii impozit ării cărbunelui. În acest sens, autorit ăţile lituaniene 
subliniază că obiectivul m ăsurii este promovarea dezvolt ării economice a zonelor izolate ale 
ţării. Mai mult, autorit ăţile lituaniene au subliniat nevoia în cre ştere de surse de energie cu 
costuri reduse într-un mediu în care pre ţurile energiei pentru petrol şi ale gaz sunt tot mai mari 
şi au indicat schimb ările prin care trece sistemul energetic na ţional datorit ă închiderii centralei 
nucleare de la Ignalina. 
Solicitarea prevede 31 decembrie 2009 ca dat ă de încheiere. 
3. I NFORMA ŢII DESPRE SOLICIT ĂRI 
Impozitarea uleiurilor minerale, inclusiv a GPL, a fost armonizat ă în Uniunea European ă din 
19933. Legislaţia comunitar ă stabileşte niveluri minime de impoz itare pentru utilizarea de 
combustibili pentru transport şi încălzire. Reflectând îngrijor ările privind competitivitatea 
unor ramuri industriale şi comerciale din Uniunea European ă faţă de ţări terţe, articolul 8 din 
directiva de impozitare a pr oduselor energetice stabile şte niveluri deosebit de mici de 
impozitare pentru utilizarea combustibilulu i pentru transport în scopurile corespunz ătoare. Pe 
piaţa internă, aceste niveluri minime urm ăresc stabilirea unor condi ţii echitabile de concuren ţă 
între întreprinderi. 
În acest context, Grecia a fost autorizat ă iniţial să aplice rate reduse de impozitare şi a fost 
scutită de la impozitarea GPL folosit în scopuri industriale. În 2001 autoriza ţia respectiv ă a 
fost prelungit ă pentru ultima dat ă până la 31 decembrie 2006 şi a fost incorporat ă ulterior în 
acordurile tranzi ţionale ale directivei de impoz itare a produselor energetice. 
Prin adoptarea directivei de impozitare a pro duselor energetice, domeniul de aplicare al 
accizelor a fost extins la produsel e energetice altele decât uleiurile minerale, dar care sunt în 
concurenţă directă cu acestea, ca, de exemplu, c ărbunele. Scopul a fost înl ăturarea denatur ării 
concurenţei dintre uleiurile minerale şi alte produse energetice aflate în concuren ţă directă cu 
acestea care nu fac obiectul impozit ării în toat ă Uniunea European ă şi mai mult, înl ăturarea 
denaturării concuren ţei dintre consumatorii de energie din diferitele state membre care 
impoziteaz ă sau nu produsele energetice altele decât ul eiurile minerale (în conformitate cu al 
doilea considerent al directivei de impozitare a produselor energetice). 
                                                 
3 Directiva 92/81/CEE a Consiliulu i din 19 octombrie 1992 privind ar monizarea structurilor accizelor la 
uleiurile minerale (JO L 316, 31.10.1992); Directiv ă abrogată împreun ă cu Directiva 92/82/CEE a 
Consiliului din 19 octombrie 1992 privind aproximarea ratelor accizelo r la uleiurile minerale la 31 
decembrie 2003 prin Directiv a 2003/96/CE a Consiliului. 
 
RO 4   RO Pentru a permite statelor membre s ă se adapteze la noua situa ţie şi în special pentru a evita 
creşterile bru şte de pre ţuri pentru noile produse impozabile, au fost acordate mai multe 
perioade de tranzi ţie (generale sau na ţionale) în directiva de impozitare a produselor 
energetice. În acest context şi având în vedere pozi ţia specială a Lituaniei, acest stat membru a 
fost autorizat s ă amâne impozitarea c ărbunelui, a cocsului şi a lignitului pân ă la 1 ianuarie 
2007.4  
În comunicarea Revizuirea derog ărilor din anexele II şi III la Directiva  2003/96/CE a 
Consiliului din iunie 2006 (denumit ă în continuare „comunicarea din 2006”)5care expir ă la 
sfârşitul anului 2006 , Comisia a furnizat o prezentare general ă a flexibilit ăţii deosebite deja 
încluse în directiva de impoz itare a produselor energetice şi a eviden ţiat, în special, logica şi 
motivaţia care au determinat includerea mai multor op ţiuni specifice produselor şi 
utilizatorilor. În special, Comisia a eviden ţiat că directiva ţine seama de posibilele 
constrângeri privind competitivitatea care pot s ă apară în legătură cu impozitarea energiei. În 
această directiv ă Comisia a men ţionat, de asemenea, importan ţa deosebit ă atribuită 
impozitării cărbunelui. 
4. E VALUAREA COMISIEI  
Comisia consider ă că Grecia şi Lituania au prezentat în solicit ările lor argumentele cele mai 
detaliate care sunt luate în considerare în directiv ă. În special, este vorba de domeniul de 
aplicare al impozit ării, stabilirea nivelurilo r minime de impozitare şi posibila diferen ţiere a 
impozitării pentru anumite produse şi utilizări. În adoptarea diverselor  criterii, legislatorul 
Comunităţii, în conformitate  cu procedura prev ăzută în articolul 93 din Tratatul CE, a ţinut 
seama în mod egal de argumente analoge şi de obiectivele şi interesele men ţionate în articolul 
19 alineatul (1) a treia liniu ţă a directivei de impozitare a pro duselor energetice, în special de 
interesul pie ţei interne şi nedenaturarea concuren ţei, de politicile de mediu şi de energie ale 
Comunităţii. 
În special, atunci când a adoptat directiva, legislatorul Comunit ăţii a ţinut seama de aspectele 
privind competitivitatea. Acestea au influen ţat în înainte de toate stabilirea unor niveluri 
minime de impozitare în func ţie de produs şi de utilizarea acestuia. Pe lâng ă aceasta, directiva 
conţine un set întreg de op ţiuni posibile, care sunt disponibile pentru statele membre numai pe 
baza directivei şi care permit diferen ţieri adiţionale între ratele de impozitare din diferite 
motive, inclusiv, în anumite cazuri, chestiuni  legate de competitivitate. În majoritatea 
cazurilor, nivelurile minime de impozitare trebuie respectate pentru a se asigura condi ţii de 
concurenţă echitabil ă între întreprinderile de pe pia ţa internă. Se pot aplica niveluri mai mici 
decât cele minime, de c ătre întreprinderi, în conformitate cu condi ţiile stricte men ţionate în 
articolul 17 alineatele (2)-(4) din directiv ă. Una dintre condi ţiile respective este ca efectul 
nivelurilor minime asupra mediului înconjur ător să fie menţinut prin alte mijloace. 
Nivelurile minime aplicabile în conformitate cu domeniul de aplicare al articolului 8 din 
directivă, care sunt mai mici decât nivelurile stab ilite la articolul 7 alineatul (1), trebuie 
înţelese în acest context. Prin urmare, trimiterea f ăcută de Grecia la pozi ţia competitiv ă a 
industriei sale nu reflect ă un considerent specific în sensul articolului 19 din directiv ă. O 
                                                 
4 În conformitate cu Directiva 2004/74/CE a Consiliului din 29.4.2004, JO L 157, p. 87. 
5 COM(2006) 342 din 30 iunie 2006 Revizuirea derog ărilor din anexele II şi II la Directiva  2003/96/CE 
a Consiliului care expir ă la sfârşitul anului 2006 . 
 
RO 5   RO derogare nelimitat ă din motive de competitivitate, în conformitate cu solicitarea Greciei, nu 
poate fi, deci, acceptat ă.  
În acest context nu este adecvat ă nici acordarea înc ă a unei derog ări pe o perioad ă limitată. 
Grecia a beneficiat deja de o perioad ă suficientă de timp pentru a se ad apta nivelurilor minime 
de impozitare a GPL, având în vedere c ă nivelurile minime armonizate de impozitare a 
carburanţilor pentru anumite scopuri comerciale şi industriale exist ă din 1993 şi se aplic ă 
tuturor statelor membre. Grecia nu a prezenta t nici un argument în acest context care s ă poată 
fi luat în considerare în conformitate cu ar ticolul 19 din directiva de impozitare a produselor 
energetice. 
În ceea ce prive şte argumentele de mediu invo cate de Grecia, Comisia dore şte să sublinieze 
că, după cunoştinţele sale, re ţeaua de gaze naturale a fost deja par ţial instalat ă, în special în 
zonele cele mai industrializate al e Greciei. Un tratament care ar favoriza GPL prea mult, în 
special scutirea solicitat ă de statul membru respectiv, ar putea s ă descurajeze utilizatorii în a 
trece la utilizarea la gaze lor naturale, care sunt cel pu ţin la fel de ecologice ca GPL. Rela ţia 
competitiv ă dintre cei doi combustibili stabilit ă de Consiliu în conformitate cu articolul 8 din 
directiva de impozitare a produselo r energetice ar putea fi afectat ă. Această relaţie 
competitiv ă, împreun ă cu alte rela ţii similare, a fost stabilit ă de Consiliu în conformitate cu 
procedura din articolul 93 din Tratatul CE. Evaluarea diferit ă a unui stat membru nu constituie 
un considerent politic specific în sensul articolu lui 19 din directiva de impozitare a produselor 
energetice.  
În ceea ce prive şte solicitarea Lituaniei, trebuie men ţionat în primul rând c ă directiva de 
impozitare a produselor energetice a extins accizele armonizate la c ărbune (dup ă cum s-a 
menţionat anterior). Pe lâng ă aspectul legat de concuren ţa dintre diferi ţii combustibili, acest 
fapt este justificat de nevoi a de a proteja mediul înconjur ător, un aspect de care se ţine seama 
în directiva de impozitare a produselor energetice în c onformitate cu natura fiec ărui produs 
energetic. În acest sens, dire ctiva face trimitere direct ă la articolul 6 din tratat care dispune 
integrarea protec ţiei mediului înconjur ător în sfera de definire şi de aplicare a altor politici ale 
Comunităţii (a şasea expunere de motive). Pe lâng ă aceasta, se face trimitere la Protocolul de 
la Kyoto ratificat de Comunitate6 şi se reaminte şte că impozitarea produselor energetice şi a 
electricităţii este unul dintre instrument ele disponibile pentru a sus ţine realizarea obiectivelor 
protocolului (a şaptea expunere de motive) . Cu toate acestea, c ărbunele are emisiile cele mai 
mari de CO 2 dintre categoriile principa le de combustibili incluse în directiva de impozitare a 
produselor energetice.  
În acest context, solicitarea L ituaniei nu se poate accepta pe ba za unor motive generale legate 
de concuren ţă. Directiva de impozitare a produs elor energetice a inclus c ărbunele în regimul 
său, tocmai din motive de concuren ţă şi a acordat diferite varia ţiuni, după cum s-a men ţionat 
anterior. Astfel, chestiunile de aceast ă natură nu pot fi calificate ca fi ind considerente politice 
specifice, în sensul articolu lui 19 din directiva de impozita re a produselor energetice. 
Din cele de mai sus rezult ă, de asemena, c ă, din punctul de vedere al  chestiunilor legate de 
mediu care trebuie luate în c onsiderare în conformitate cu  articolul 19, nu se justific ă nici un 
tratament care s ă favorizeze c ărbunele. 
                                                 
6 Decizia 94/69/CE a Consiliului din 15  decembrie 1993 privind încheierea conven ţiei-cadru a 
Organizaţiei Naţiunilor Unite privind schimb ările climatice, JO L 33, 7.2.1994, p. 11. 
 
RO 6   RO Argumentul Lituaniei, conform c ăruia cărbunele este mai pu ţin afectat de cre şterea preţului 
energiei decât al ţi combustibili ecologici, cum sunt gazele naturale, d ă şi mai mult ă greutate 
concluziilor anterioare. 
Din acest motiv, ar trebui s ă se discute câteva argumente sup limentare prezentate de Lituania. 
Solicitarea Lituaniei poate fi în ţeleasă ca fiind motivat ă de dorinţa de a prelungi scutirea de 
impozitare a c ărbunelui ca m ăsură tranziţională. 
În acest sens, trebuie eviden ţiat că Lituania a primit o derogare care i-a permis s ă scutească 
cărbunele, cocsul şi lignitul de la impozitare pân ă la 1 ianuarie 20077, în conformitate cu 
solicitarea prezentat ă înainte de aderarea la Uniunea European ă în cadrul acord ării de 
perioade tranzi ţionale pentru directiva nou-adoptat ă statelor membre în curs de aderare8. 
Scopul perioadelor tranzi ţionale a fost s ă permită statelor membre în cauz ă să facă faţă noilor 
cerinţe introduse de directiv ă. În acest sens, Consiliul a descoperit c ă ratele minime stabilite 
de Directiva 2003/96/CE pot s ă cauzeze dificult ăţi economice şi sociale grave şi necesită, 
aşadar, perioade tranzi ţionale (în conformitate cu articolele 2 şi 3 din Directiva 2004/74/CE). 
Perioadele tranzi ţionale acordate în conformitate cu Directiva 2004/74/CE, în conformitate cu 
solicitarea Lituaniei, ţin seama, în special, de aspectul men ţionat în solicitarea actual ă a 
Lituaniei. Este vorba de perioada de tranzi ţie de care are nevoie sectorul energetic lituanian în 
urma închiderii centralei nucleare de la Ig nalina. În acest scop, Lituania a solicitat şi a primit 
o derogare prin care poate scuti sectorul gazelor naturale şi al electricit ăţii de impozitare pân ă 
la 1 ianuarie 2010, în conformitate cu programul  de închidere a central ei de la Ignalina. 
Având în vedere c ă toate aspectele anterioare au fost luate în considerare prin adoptarea 
Directivei 2004/74/CE , Comisia nu poate s ă identifice nici un considerent politic specific în 
contextul actual. 
În sfârşit, Comisia nu poate s ă accepte argumentul privind politica regional ă avansat de 
Lituania. 
În acest sens, Comisia noteaz ă că derogarea acordat ă pe perioada 2004 – 2006 nu a avut 
niciodată scopul de a servi obie ctivului de reconstruc ţie şi modernizare a într eprinderilor din 
zonele izolate ale ţării, deci nu se poate ob ţine nici o „prelungire” a derog ării pe aceast ă cale.  
Obiectivul în chestiune nu se poate accepta, în  sine, ca un considerent politic valabil care s ă 
justifice autorizarea cerut ă în conformitate cu articolul 19 din directiva de impozitare a 
produselor energetice. Pe lâng ă faptul că tratamentul de impozitare prev ăzut nu este nici 
măcar limitat la anumite regiuni, scutirea c ărbunelui de impozitare nu este o m ăsură 
proporţionată cu un astfel de obiectiv pol itic. Spre deosebire de sus ţinerea direct ă adecvată a 
anumitor activit ăţi9, scutirea de impozitare a c ărbunelui nu ar fi axat ă pe specificul anumitor 
situaţii, ci ar include întregul consum de c ărbune, eliminând unul dintre obiectivele principale 
                                                 
7 Directiva 2004/74/CE a Consiliului de modifi care a Directivei 2003/96/CE în ceea ce prive şte 
posibilitatea unor state membre de a aplica scutiri sau reduceri temporare ale nivelurilor de impozitare 
la produsele energetice sau electricita te (JO L 157, 30.04.2004, p. 87). 
8 COM(2004) 42 din 28 ianuarie 2004 Propunere pentru Directiva Consiliului de modificare a Directivei 
2003/96/CE în ceea ce prive şte posibilitatea de a cere scutiri sau reduceri temporare ale nivelurilor de 
impozitare pentru anumite state membre, în domeniul produselor energetice şi al electricit ăţii. 
9 Acordarea c ăreia face evident obiectul normelor apli cabile în domeniul subsidiilor de stat.  
 
RO 7   RO ale impozit ării respective, anume motivarea unei eficien ţe sporite a energiei şi a protec ţiei 
mediului înconjur ător care decurge din aceasta . Mai mult, Comisia reaminte şte că directiva de 
impozitare a produselor energetice con ţine prevederi care permit anumite concesii privind 
impozitarea, men ţinând efectele de mediu ale acestora (în special în conformitate cu articolul 
17 alineatele (2)-(4) din Directiv ă). 
5. C ONCLUZII  
Pe baza considerentelor prezenta te mai sus, Comisia consider ă că acestea nu justific ă 
autorizaţiile solicitate, care ar conduce la derog ări de la anumite preved eri cheie ale directivei 
de impozitare a produselor energetice. Ţinându-se seama de termenii directivei de impozitare 
a produselor energetice, in clusiv de diferitele op ţiuni prev ăzute prin aceasta, îngrijor ările 
legate de concuren ţă care au motivat solicit ările nu intr ă în sfera considerentelor specifice, în 
sensul articolului 19. Scutirea c ărbunelui nu este propor ţionată cu obiectivele de reconstruc ţie 
şi modernizare avansate de Lituania. 
Acelaşi lucru se aplic ă motivelor care, în conformitate cu  articolul 19, ar justifica autoriza ţiile 
solicitate ca m ăsuri tranzi ţionale. 
Prin urmare, Comisia nu propune autoriza ţiile solicitate.