Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind infrastructuri sportive durabile și accesibile

(2022/C 494/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

REAMINTIND CĂ:

1. Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap din decembrie 2006 promovează acțiuni menite să le dea persoanelor cu handicap posibilitatea de a participa, în condiții egale cu celelalte persoane, la activități sportive și invită statele părți să ia măsurile adecvate pentru a permite astfel de posibilități.

2. Cartea albă privind sportul a Comisiei Europene din iulie 2007 solicită utilizarea potențialului sportului pentru incluziune socială, integrare și egalitate de șanse și invită statele membre și organizațiile sportive să adapteze infrastructurile sportive la nevoile persoanelor cu handicap.

3. Concluziile Consiliului din iunie 2018 privind promovarea valorilor comune ale UE prin intermediul sportului subliniază că „toți oamenii ar trebui să fie liberi să practice un sport și să se simtă parte a societății și că diverse sectoare legate de sport pot face ceea ce le stă în putință pentru a stimula integrarea și pentru a furniza egalitate de șanse în vederea implicării în sport și a evita discriminarea și excluziunea socială”.

4. În principalele constatări ale raportului din decembrie 2018 adresat Comisiei Europene intitulat „Cartografierea accesului persoanelor cu dizabilități la sport”, sănătatea personală, dezvoltarea individuală și bunăstarea socială sunt enumerate ca beneficii ale persoanelor cu handicap în urma participării la activități sportive.

5. Concluziile Consiliului din iunie 2019 privind accesul la sport al persoanelor cu dizabilități subliniază că persoanele cu handicap au o probabilitate mai mare de a fi supuse dezavantajelor socioeconomice și invită statele membre „să ia măsuri pentru a asigura accesul persoanelor cu și fără handicap la infrastructura pentru sport, inclusiv participarea în calitate de spectatori la evenimente sportive, antrenamentele sau participarea la sport”.

6. Raportul inițiativei SHARE din februarie 2020 al Comisiei Europene intitulat „Contribuția sportului la dezvoltarea regională prin politica de coeziune pentru perioada 2021-2027” insistă asupra calității infrastructurii și a dezvoltării spațiale a infrastructurilor sportive ca vectori ai regenerării urbane, ai multiplicatorului ocupării forței de muncă și ai incluziunii sociale.

7. Rezoluția Consiliului din decembrie 2020 privind Planul de lucru al Uniunii Europene pentru sport pentru perioada 1 ianuarie 2021-30 iunie 2024 include, ca obiectiv îndrumător, sensibilizarea cu privire la contribuția importantă pe care o poate avea sportul la creșterea durabilă a Europei din punct de vedere social și ecologic.

8. Concluziile Consiliului din iunie 2021 privind inovarea în sport recunosc că infrastructurile sportive inovatoare și procesele de construcție și întreținere a acestora pot, printre altele, oferi condiții mai bune și mai sigure pentru sport și activitatea fizică, fiind, în același timp, mai durabile, mai ecologice, mai accesibile și mai eficiente din punct de vedere energetic.

9. Carta europeană a sportului revizuită a Consiliului Europei din octombrie 2021 solicită un comportament durabil din punct de vedere economic, social și ecologic, precum și practicarea responsabilă a activităților sportive în interior și în aer liber. Proprietarii de infrastructuri sportive sunt invitați „să acționeze proactiv pentru a identifica efectele și consecințele instalațiilor lor, pentru a evita daunele potențiale aduse naturii și, dacă este necesar, pentru a lua măsuri de contracarare și de protecție împotriva unor astfel de riscuri”.

10. Concluziile Consiliului din decembrie 2021 privind activitatea fizică pe tot parcursul vieții subliniază că „adesea, grupurile dezavantajate (1) prezente în toate grupele de vârstă nu fac suficientă activitate fizică din cauza oportunităților mai reduse și a accesului limitat”.

11. Concluziile Consiliului din aprilie 2022 intitulate „Sportul și activitatea fizică, o pârghie promițătoare pentru transformarea comportamentului în favoarea dezvoltării durabile” subliniază importanța reducerii la minimum a „impactului negativ al tuturor tipurilor de activități sportive asupra biodiversității, mediului și dinamicii procesului de schimbare climatică în curs” și necesitatea „de a se asigura că sectorul sportului își aduce contribuția la obiectivele climatice și de mediu ale Uniunii Europene, astfel cum sunt prevăzute în Pactul verde european”.

RECUNOSCÂND CĂ:

12. Infrastructurile sportive, ca loc pentru practicarea sportului și a activităților fizice, pot contribui la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU (2) în diferite domenii. Printre acestea se numără obiectivele în materie de durabilitate ecologică, socială și economică.

13. Sportul și infrastructurile sportive afectează schimbările climatice și sunt, la rândul lor, afectate de acestea. Efectele schimbărilor climatice pot duce la deteriorarea clădirilor și a altor infrastructuri sportive din cauza unor fenomene precum furtunile violente sau inundațiile, la deteriorarea suprafețelor de joc din cauza condițiilor meteorologice extreme, la eroziunea costieră sau la lipsa zăpezii ca urmare a creșterii temperaturilor legate de încălzirea globală. Acest lucru duce la o scădere a numărului de amplasamente pentru practicarea sportului (3) și la o disponibilitate redusă a infrastructurilor sportive rămase.

14. Construirea, renovarea, întreținerea și utilizarea infrastructurilor sportive au, de asemenea, efecte negative asupra mediului și a climei, deoarece generează, direct sau indirect, emisii de gaze cu efect de seră pe parcursul întregului ciclu de viață al infrastructurilor sportive (4). Durabilitatea generală a infrastructurilor sportive poate fi afectată în cea mai mare măsură de planificare (5).

15. Procesul de planificare pentru infrastructuri sportive durabile și accesibile, indiferent dacă este vorba de construirea de noi infrastructuri, de renovarea infrastructurilor existente sau de exploatarea și întreținerea acestora, ar trebui să reflecte în primul rând modalitățile de maximizare a capacității și a eficienței lor energetice, inclusiv conceptul de „proiectare activă” (6), accesul neîngrădit și reutilizarea sau reciclarea materialelor și echipamentelor. Ar trebui preferate infrastructuri multifuncționale cu utilizare pe tot parcursul anului, în special infrastructuri sportivă în aer liber, redezvoltarea terenurilor dezafectate și conversia infrastructurilor nesportive existente în infrastructuri sportive.

16. Întrucât doar 12 % din materialele utilizate în construcții în UE sunt în prezent reciclate (7), este necesar să se acorde sprijin pentru reutilizarea materialelor. Deoarece infrastructurile sportive sunt mari consumatoare de energie și de alte resurse, adoptarea unor soluții moderne și foarte eficiente din punct de vedere energetic pentru infrastructurile sportive contribuie la conservarea resurselor și, în plus, poate conduce la economii economice ca potențial efect secundar pozitiv.

17. Actuala criză energetică declanșată, printre altele, de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, prezintă provocări semnificative și grave pentru infrastructurile sportive. Creșterea prețurilor la energie compromite funcționarea infrastructurilor sportive, precum și oportunitățile și condițiile pentru practicarea sportului și a activităților fizice. Acest lucru subliniază și mai mult importanța unor soluții și practici durabile și eficiente din punct de vedere energetic în ceea ce privește infrastructurile sportive.

18. Având în vedere costul construirii și al renovării infrastructurilor sportive, finanțarea din surse multiple poate sprijini modernizarea acestora, în special în ceea ce privește durabilitatea mediului și protecția resurselor. Fondurile disponibile prin intermediul programelor UE – în special FEDR, FSE + și MRR – pot contribui la construirea sau renovarea infrastructurilor sportive, îndeplinindu-și în același timp obiectivele de „Europă mai verde, cu emisii scăzute de dioxid de carbon”.

19. Accesibilitatea infrastructurilor sportive este un factor-cheie pentru asigurarea accesului egal și incluziv la activitatea fizică. Activitatea fizică și sportul pot genera o gamă largă de beneficii pentru indivizi, comunități și societate în general, prin contribuția la deprinderea aptitudinilor fizice de bază, la starea de bine, la sănătatea mintală și fizică a participanților și la capacitatea de a dezvolta competențe sociale, precum și prin îmbunătățirea rolului oamenilor în societate. Activitatea fizică și sportul aduc beneficii nu doar indivizilor, ci și societății în ansamblu (8).

20. Accesul nediscriminatoriu la infrastructurile sportive și practicarea activității fizice și a sportului este un drept fundamental, indiferent de handicap, vârstă, etnie, sex, orientare sexuală, limbă, religie, opinii politice sau de altă natură, origine națională sau socială, avere sau orice alt motiv.

21. Disponibilitatea infrastructurilor sportive accesibile poate contribui la dezvoltarea parasporturilor la nivel local, național și internațional.

22. Uneori, accesibilitatea infrastructurilor sportive este limitată pentru sportivii, antrenorii, suporterii și alte persoane care nu beneficiază de ajutorul unor terți. Acest aspect ar trebui abordat prin politici și criterii relevante: politicile și criteriile privind accesibilitatea trebuie să fie formulate de părțile interesate implicate în proces, cum ar fi autoritățile publice locale, regionale și naționale, precum și mișcarea sportivă și persoanele cu handicap și organizațiile lor reprezentative, pentru a se asigura că toate persoanele cu handicap au șanse egale și acces egal pentru a participa în societate și în economie (9).

23. Amplasarea infrastructurilor sportive joacă un rol vital în ceea ce privește accesibilitatea. Lipsa infrastructurilor sportive și a informațiilor cu privire la oportunitățile de practicare a sportului constituie un obstacol în calea practicării sportului (10). Persoanele din anumite zone rurale, insulare sau îndepărtate, cum ar fi regiunile ultraperiferice ale UE, pot avea mai puține oportunități de a practica sporturi din cauza infrastructurilor sportive limitate de care dispun. Acest lucru se poate întâmpla și în zonele urbane foarte dense din cauza listelor de așteptare și a capacității insuficiente a infrastructurilor sportive, generate de lipsa de spațiu pentru construirea de noi infrastructuri. Amplasarea ar trebui planificată în funcție de nevoile și de cererea societății, de caracterul adecvat al unui amplasament și de accesibilitatea acestuia prin intermediul transportului public sau al formelor active de mobilitate (cum ar fi mersul pe jos sau cu bicicleta) care pot contribui în mod pozitiv la sănătate și la mediu.

SUBLINIIND URMĂTOARELE:

24. Având în vedere obiectivele ambițioase stabilite în Pactul verde european și în ODD ale ONU, este necesar să se asigure că sportul și infrastructurile sportive contribuie la durabilitatea socială, economică și de mediu, precum și la interacțiunea și incluziunea socială. Pentru a atinge aceste obiective, sunt necesare cooperarea și consultarea transsectorială cu părțile interesate relevante, cum ar fi persoanele cu handicap, prin intermediul organizațiilor reprezentative ale acestora, însoțite de acțiuni comune și de asumarea responsabilității din partea tuturor părților interesate relevante atunci când planifică, construiesc, renovează, întrețin și utilizează infrastructuri sportive.

25. Un obiectiv-cheie în îmbunătățirea durabilității infrastructurilor sportive este de a reduce impactul negativ asupra mediului și a biodiversității în toate etapele ciclului său de viață și de a adapta amplasamentele infrastructurilor sportive la amenințările climatice.

26. Având în vedere necesitatea de a moderniza infrastructurile sportive și de a pune în aplicare soluții și măsuri de accesibilitate durabile, eficiente din punct de vedere energetic și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, este necesar să se identifice sursele de finanțare pentru construirea și renovarea infrastructurilor sportive durabile. Promovarea beneficiilor care decurg din punerea în aplicare a unor soluții durabile poate genera motivație și impuls pentru schimbare; aceste beneficii sunt adesea evidențiate în timpul găzduirii evenimentelor sportive majore. Finanțarea din surse multiple, inclusiv utilizarea fondurilor UE existente, poate fi o modalitate eficace de a contribui la aceste obiective.

27. Asigurarea accesului la infrastructurile sportive este esențială pentru incluziunea persoanelor cu handicap, a persoanelor care provin din diferite medii sau etnii și a persoanelor cu sex, orientare sexuală, limbă, religie, opinii politice sau de altă natură, origine națională sau socială diferite; aceasta poate crea, de asemenea, un sentiment de comunitate.

28. Este important să se permită accesul fără obstacole la infrastructurile sportive și participarea la activități sportive și fizice, în special pentru persoanele cu handicap sau alte grupuri defavorizate, astfel încât un număr cât mai mare de persoane să poată beneficia de avantajele oferite de sport.

INVITĂ STATELE MEMBRE, LA NIVELUL CORESPUNZĂTOR:

29. Să sprijine accesul egal al tuturor cetățenilor la infrastructuri sportive durabile, estetice și incluzive pentru a deservi activitățile sportive, precum și comunitățile și societatea, astfel cum se menționează în valorile fundamentale ale inițiativei Comisiei privind noul Bauhaus european (11).

30. Să ia în considerare stabilirea unor cadre de politică, orientări, foi de parcurs și stimulente pentru a se asigura că infrastructurile sportive private și publice devin mai durabile și mai accesibile tuturor.

31. Să includă, în politici, parametri (12) pentru accesibilitatea fizică și senzorială adecvată la infrastructurile sportive, pentru a proiecta infrastructuri sportive care oferă acces neîngrădit la sport pentru cetățenii cu cerințe de accesibilitate fizică specifice.

32. Să ia în considerare dezvoltarea de sisteme de criterii de mediu pentru a monitoriza impactul climei asupra infrastructurilor sportive pe parcursul ciclului lor de viață, ținând seama, în același timp, de dimensiunea fiecărei infrastructuri sportive.

33. Să urmărească să includă criterii de mediu și de accesibilitate drept criterii pozitive pentru accesarea finanțării publice pentru planificarea, construirea și renovarea infrastructurilor sportive și să sprijine măsurile pentru soluții eficiente din punct de vedere energetic, precum și utilizarea și reutilizarea infrastructurilor, a resurselor și a soluțiilor existente pentru economia circulară, cu scopul de a limita utilizarea de noi materiale și de a spori reciclarea acestora în cadrul economiei.

34. Să promoveze cooperarea între părțile interesate relevante din domeniul sportului și autoritățile publice, inclusiv autoritățile de gestionare a fondurilor descentralizate ale UE, pentru a sprijini construirea și renovarea infrastructurilor sportive și pentru a explora opțiunile de cofinanțare a acestora.

35. Să contribuie la cartografierea infrastructurilor sportive, în special prin sprijinirea dezvoltării și utilizării bazelor de date care conțin statistici privind infrastructurile sportive (de exemplu, prin intermediul unei platforme online) și prin elaborarea de pașapoarte pentru infrastructurile sportive, cu scopul de a culege informații cu privire la infrastructurile sportive existente în statele membre și la caracteristicile acestora, pentru a sprijini planificarea și amplasarea infrastructurilor sportive și pentru a maximiza utilizarea acesteia.

36. Să contribuie la instituirea unor sisteme de gestionare a crizelor pentru infrastructura sportivă astfel încât să prevină limitările operaționale care apar ca urmare a unor evenimente neprevăzute, cum ar fi pandemia de COVID-19, dezastrele naturale sau crizele energetice, precum și la punerea în aplicare a unor orientări în materie de siguranță și securitate pentru a proteja toți utilizatorii sau vizitatorii infrastructurilor sportive.

37. Să sprijine identificarea și eliminarea barierelor din calea accesului la infrastructurile sportive și promovarea accesului nediscriminatoriu pentru toți, indiferent de handicap, vârstă, etnie, sex, orientare sexuală, limbă, religie, opinii politice sau de altă natură ori origine națională sau socială, precum și schimbul de bune practici cu alte state membre cu privire la măsurile durabile.

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ:

38. Să promoveze schimbul de cunoștințe și de bune practici, explorând noi aspecte ale planificării tradiționale, cum ar fi transformarea și reutilizarea terenurilor dezafectate și a clădirilor existente în infrastructuri sportive, să încurajeze cercetarea în domeniul inovării pentru a sprijini punerea în aplicare a unor soluții durabile pe parcursul întregului ciclu de viață al infrastructurilor sportive prin intermediul programului Erasmus + și să continue să sprijine inițiativele existente, cum ar fi Grupul de experți privind sportul verde sau inițiativa SHARE.

39. Să sprijine schimbul de bune practici și să promoveze inițiativele care abordează incluziunea și egalitatea de șanse în ceea ce privește accesul la infrastructurile sportive.

40. Să faciliteze explorarea oportunităților de utilizare a fondurilor UE pentru infrastructuri sportive durabile. Să informeze periodic statele membre și părțile interesate relevante cu privire la potențialele oportunități de finanțare din partea UE pentru infrastructurile sportive durabile, pentru a facilita construirea și renovarea acesteia și pentru a-i îmbunătăți accesibilitatea.

41. Să ia în considerare activitatea Consiliului Europei cu privire la dezvoltarea de baze de date și de registre sportive în statele membre împreună cu alți actori relevanți, prin schimbul de bune practici și de cunoștințe și prin schimbul de date, inclusiv de date privind impactul asupra mediului, utilizarea, dimensiunea și accesibilitatea, în cadrul inițiativelor și propunerilor sale, inclusiv în cadrul Grupului de experți privind sportul verde.

42. Să ia în considerare accesul egal la infrastructurile sportive în conformitate cu articolele 9 și 30 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) (13) și cu ODD ale ONU.

INVITĂ MIȘCAREA SPORTIVĂ ȘI ALTE PĂRȚI INTERESATE RELEVANTE:

43. Să ia în considerare criteriile de durabilitate (14), inclusiv costurile preconizate pe parcursul întregului ciclu de viață, pentru construirea, renovarea, întreținerea și utilizarea infrastructurilor sportive, respectând în același timp diferitele sale forme, precum și nevoile societății și ale mediului și cerințele fiecărui amplasament.

44. Atunci când este posibil, să efectueze o evaluare a impactului asupra mediului pentru a evalua impactul construirii, renovării și exploatării infrastructurilor sportive asupra mediului.

45. Ori de câte ori este posibil, să ia în considerare reutilizarea infrastructurilor și a resurselor existente și utilizarea soluțiilor economiei circulare pentru a limita utilizarea de noi materiale și pentru a spori reciclarea acestora în cadrul economiei.

46. Să utilizeze potențialul infrastructurilor sportive și caracteristicile lor multifuncționale pentru a maximiza utilizarea acestora pentru sport și, de asemenea, pentru a deservi comunitățile.

47. Să promoveze accesul fără obstacole la infrastructurile sportive cu diferite moduri de transport, în cooperare cu autoritățile publice, cum ar fi transportul public sau formele active de mobilitate (de exemplu, mersul pe jos sau cu bicicleta).

48. Să promoveze lanțurile de aprovizionare durabile și scurte și criteriile durabile în cadrul licitațiilor pentru contractanți în vederea construirii, renovării și întreținerii infrastructurilor sportive.

49. Să asigure respectarea drepturilor universale ale omului și ale lucrătorilor pentru toate persoanele afectate de construirea și renovarea infrastructurilor sportive.

50. Să protejeze oamenii, fauna și flora, precum și solul din vecinătatea șantierelor de construcții de infrastructuri sportive.

51. Să ia în considerare integrarea sistemelor de gestionare a resurselor și a deșeurilor pentru a reduce consumul de apă, energie și alte resurse, pentru a încuraja consumul durabil și responsabil și pentru a reduce cheltuielile. Să educe utilizatorii, personalul și vizitatorii cu privire la utilizarea responsabilă a infrastructurilor sportive pentru a le prelungi durata de viață și pentru a economisi resursele naturale. Să promoveze beneficiile măsurilor de durabilitate puse în aplicare și legătura dintre economisirea resurselor și reducerea impactului infrastructurilor sportive asupra mediului.

52. Să contribuie la instituirea unor sisteme de gestionare a crizelor pentru infrastructurile sportive astfel încât să prevină limitările de funcționare care apar ca urmare a unor evenimente neprevăzute, cum ar fi pandemia de COVID-19, dezastrele naturale sau crizele energetice, precum și la punerea în aplicare a unor orientări în materie de siguranță și securitate pentru a asigura siguranța tuturor vizitatorilor infrastructurilor sportive.

53. Să acționeze în mod responsabil atunci când utilizează infrastructurile sportive și infrastructurile legate de evenimente în cursul organizării de evenimente sportive în spații interioare și exterioare prin evitarea sau refacerea, pe cât posibil, a perturbărilor de mediu.

54. Să faciliteze accesul la infrastructurile sportive pentru persoanele cu handicap și să respecte orientările și recomandările naționale și internaționale relevante.

55. După caz, să utilizeze în mod activ bazele de date sportive și să contribuie în mod activ la acestea pentru a furniza și a obține date relevante cu privire la caracteristicile și amplasamentul infrastructurilor sportive.

(1) Definiție conform Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE): «grupuri de persoane care se confruntă cu un risc mai ridicat de sărăcie, excluziune socială, discriminare și violență decât populația generală, inclusiv minorități etnice, migranți, persoane cu handicap, persoane în vârstă izolate și copii, dar fără a se limita la acestea».

(2) Organizația Națiunilor Unite, Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, A/RES/70/1.

(3) Organizația Națiunilor Unite, Cadrul privind sportul pentru acțiuni climatice, 2018.

(4) În special construirea, exploatarea, întreținerea și demolarea infrastructurilor.

(5) Institutul Federal German pentru Științe Sportive, Orientări pentru construirea de instalații sportive durabile, Criterii pentru construirea de săli de sport durabile, 2021.

(6) În contextul prezentelor concluzii ale Consiliului, „proiectare activă” înseamnă: un set de principii de construcție și planificare care promovează activitatea fizică.

(7) Eurostat 39/2019, Record recycling rates and use of recycled materials in the EU (Record al ratelor de reciclare și al utilizării materialelor reciclate în UE).

(8) UNESCO, Carta internațională pentru educație fizică, activitate fizică și sport, SHS/2015/PI/H/14 REV, 2015.

(9) Comisia Europeană, Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, 2021.

(10) Comisia Europeană, Direcția Generală Educație, Tineret, Sport și Cultură, Cartografierea practicilor inovatoare din UE pentru a promova sportul în afara structurilor tradiționale. Raport final adresat Comisiei Europene, Oficiul pentru Publicații, 2021.

(11) Comisia Europeană, Noul Bauhaus european, COM(2021)573 final.

(12) Precum parametrii menționați în Ghidul privind accesibilitatea, al Comitetului Internațional Paralimpic.

(13) Organizația Națiunilor Unite, Department of Economic and Social Affairs Disability (Departamentul pentru afaceri economice și sociale, Persoane cu handicap), Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, 2006.

(14) „Criteriile de durabilitate” implică următorii indicatori: calitatea ecologică, calitatea socioculturală și funcțională, calitatea economică, calitatea tehnică, calitatea procesului, calitatea amplasamentului și calitatea funcțională a sportului.