ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
UE se confruntă cu o creștere a deficitelor structurale de competențe și cu neconcordanțe în anumite sectoare-cheie (de exemplu, TIC, inginerie, sănătate), care necesită adesea un nivel ridicat de competențe. De asemenea, UE se va confrunta cu provocări demografice în următoarele decenii, cu o populație care îmbătrânește rapid, o forță de muncă în scădere în mod progresiv și o rată tot mai mare a dependenței persoanelor în vârstă. Acest lucru pune în pericol creșterea economică, capacitatea de inovare și competitivitatea UE, în timp ce concurează cu alte economii puternice pentru a atrage talente: în prezent, 48 % din migranții cu un nivel scăzut de educație din afara Europei aleg o destinație europeană, în timp ce 68 % din cei cu un nivel de educație ridicat preferă o destinație OCDE din afara Europei. În anul 2009 a fost adoptată Directiva privind „cartea albastră a UE" (CA) pentru a face din UE o destinație mai atractivă pentru lucrătorii cu înaltă calificare străini și pentru a contribui la consolidarea economiei cunoașterii. Cu toate acestea, în continuare UE nu reușește să atragă și să rețină un număr suficient de lucrători cu înaltă calificare în cadrul atât al sistemelor naționale, cât și al cărții albastre a UE în toate statele membre, într-o comparație la nivel internațional. Principalele probleme includ: - deficiențele structurale ale cărții albastre: condițiile de admitere restrictive (de exemplu, prag salarial ridicat), mobilitatea limitată în interiorul UE și nivelul scăzut de armonizare (statele membre au o marjă de manevră cu privire la aspectele centrale), ceea ce conduce la o „vandabilitate” slabă; - deficiențele structurale ale sistemelor naționale paralele pentru lucrătorii cu înaltă calificare: deși acestea pot fi mai bine adaptate la specificul piețelor naționale ale muncii, diferențele semnificative între statele membre arată că doar câteva sisteme pot fi considerate a avea un succes relativ în timp ce, prin natura lor, ele nu pot oferi mobilitate în interiorul UE – aceasta fiind identificată ca un element important de atractivitate – ceea ce conduce la (re)alocarea ineficientă a forței de muncă în întreaga UE. Acest lucru are drept rezultat seturi de norme și proceduri aplicabile diferite și paralele pentru admisia lucrătorilor cu înaltă calificare în UE, ceea ce conduce la un sistem UE complex și ineficient în materie de imigrare, care nu reușește să fie în măsură să răspundă în mod eficace și prompt la creșterea cererii de lucrători cu înaltă calificare și să compenseze deficitele de forță de muncă și de competențe. În plus, UE nu reușește să admită alți resortisanți talentați și cu înaltă calificare ai țărilor terțe. Cu toate acestea, mulți factori care afectează atractivitatea UE pentru lucrătorii cu înaltă calificare se află în afara domeniului de aplicare al politicii de migrație, printre care standardele de viață, oportunitățile de carieră, sistemele de asistență socială și fiscale, limbile străine, nivelul salariilor etc.
În funcție de măsurile de atenuare incluse în modelare, costurile marginale în EUR/t echivalent CO2 pentru atenuare emisiilor de gaze, altele decât CO2 în agricultură (costurile anuale în 2030) sunt estimate la 7,3­31,4 EUR în cazul opțiunii preferate, ceea ce reprezintă o reducere de cel puțin 60% a costurilor față de baza de referință. Dată fiind reducerea limitată necesară pentru emisiile de gaze, altele decât CO2 din agricultură, în cadrul opțiunii preferate, creșterea prețurilor la produsele agricole de bază ar fi foarte limitată și, prin urmare, schimbările sub aspectul producției și al consumului ar fi foarte modeste și, în general, sub cota de 1 % (și de 0,1 % pentru produse lactate și carne). Efectele comerciale nete ar fi sub cota de 1 %, cu excepția cărnii (care scade totuși cu doar 5 % față de procentul de peste 25 % în baza de referință). Studiile arată că sprijinul oferit prin măsurile de sprijin prevăzute, spre exemplu, prin intermediul programelor de dezvoltare rurală din cadrul PAC ar putea reduce și mai mult efectele negative.
Sistemele de alimentare cu apă și de aprovizionare cu alimente în zona mediteraneană sunt gestionate în mod nesustenabil. Această problemă este agravată de schimbările climatice și are efecte importante în aval, printre care stresul social și economic, instabilitatea și migrația externă.

Obiectivul general este de a dezvolta soluții inovatoare comune, experimentate și demonstrate pe deplin, în domeniul sistemelor de alimentare cu apă și de aprovizionare cu alimente, de care zona mediteraneană are nevoie urgent, pentru a face sistemele de alimentare cu apă și de aprovizionare cu alimente în zona mediteraneană mai eficiente, mai rentabile și mai sustenabile și pentru a contribui astfel la soluționarea problemelor mai stringente din domeniul alimentației, al sănătății, al bunăstării și al migrației.
ABNJ: zonă din afara jurisdicțiilor naționale (area beyond national jurisdiction, ABNJ)

BBNJ: diversitatea biologică în ABNJ (biological diversity in ABNJ, BBNJ)

CBD: Convenția privind diversitatea biologică (Convention on Biological Diversity, CBD)

UN DOALOS: Divizia pentru afacerile oceanice și dreptul mării a ONU (UN Division for Ocean Affairs and the Law of the Sea, UN DOALOS)

EMODnet: Rețeaua europeană de observare și date privind mediul marin (European Marine Observation and Data Network, EMODnet)

FAO: Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (UN Food and Agriculture Organisation, FAO)

GFCM: Comisia Generală pentru pescuit în Marea Mediterană (General Fisheries Commission for the Mediterranean, GFCM)

HELCOM: Comisia pentru protecția mediului marin al Mării Baltice (cunoscută de asemenea sub denumirea „Comisia de la Helsinki”)

ICES: Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (International Council for the Exploration of the Sea, ICES)

OMI: Organizația Maritimă Internațională

ISA: Autoritatea Internațională pentru Fundul Mărilor și Oceanelor (International Seabed Authority, ISA)

Pescuitul INN: Pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat

NEAFC: Comisia pentru pescuit în Atlanticul de NordEst (North-East Atlantic Fisheries Commission, NEAFC)

OSPAR: Convenția privind protecția mediului marin al Atlanticului de NordEst

PSMA: Acordul privind măsurile de competența statului portului și acțiunile statului de pavilion (Port State Measures Agreement, PSMA)

ORGP: Organizații regionale de gestionare a pescuitului

CMR: Convenții maritime regionale

ODD: Obiectiv de dezvoltare durabilă

UNEP/MAP: Programul Națiunilor Unite pentru mediu/Planul de acțiune pentru Mediterana (UN Environment Programme, UNEP/Mediterranean Action Plan, MAP)

UNESCO: Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UN Educational, Scientific and Cultural Organisation, UNESCO)
Calculele privind costurile administrative (folosind modelul de cost standard) arată că opțiunea preferată are ca rezultat o reducere totală netă a sarcinii de 98,1 milioane EUR pe an (981 de milioane EUR pentru perioada 2020-2030), ceea ce corespunde unei reduceri de aproximativ 108,5 milioane EUR pe an pentru sectorul privat și unei ușoare creșteri (în jur de 10,4 milioane EUR) pentru sectorul public. În ansamblu, poziția bugetului public se îmbunătățește ușor datorită creșterii preconizate a activității economice. În ceea ce privește veniturile, există mici reduceri ale veniturilor din accizele la energie și ale prețurilor din cadrul schemei de comercializare a certificatelor de emisii (ETS). Există o reducere a veniturilor totale din TVA, care cuprinde TVA-ul din energie, iar impactul deflaționist din cadrul scenariului are drept rezultat o ușoară scădere a veniturilor din impozite în prețuri curente. Cu toate acestea, veniturile din impozitul pe profit cresc, pe măsură ce profiturile întreprinderilor sunt sporite de costurile mai mici la energie. În ceea ce privește cheltuielile, administrațiile publice cheltuie mai puțin pentru energie după punerea în aplicare a măsurilor propuse, iar fondurile economisite sunt utilizate pentru a finanța investiții în eficiența energetică.
Directiva 2006/112/CE a Consiliului (Directiva TVA) exclude în mod explicit serviciile furnizate pe cale electronică, inclusiv cărțile, ziarele și periodicele furnizate electronic (denumite în cele ce urmează „publicații electronice”), din domeniul de aplicare al cotelor reduse de TVA, în timp ce statele membre pot aplica cote reduse de TVA pentru cărțile, ziarele și periodicele disponibile pe toate tipurile de suport fizic. Se creează astfel situații în care statele membre pot să aplice cote reduse de TVA, sau chiar cote mai mici de 5 % (cote foarte reduse și cote zero) pentru anumite publicații tipărite, însă trebuie să aplice cota de TVA standard în cazul publicațiilor electronice. Astfel, publicațiile electronice sunt categoric dezavantajate în ceea ce privește tratamentul în materie de TVA față de publicațiile tipărite. În plus, din cauza aplicării unor derogări de la Directiva TVA, numai 10 din 28 de state membre pot să aplice cote foarte reduse și cote zero pentru anumite publicații tipărite, în timp ce celelalte state membre nu au această posibilitate. Tratamentul inechitabil în ceea ce privește formatul publicațiilor își are originea în Directiva TVA și nu permite statelor membre să diminueze cotele de TVA pentru publicațiile electronice.
O serie de opțiuni de politică au fost descrise în evaluarea impactului. În plus, au fost examinate o serie de pachete, combinând aceste opțiuni de politică: Pachetul 1 ar permite prestatorului de servicii să obțină un certificat privind stabilirea legală în statul membru de origine și confirmarea existenței asigurării pentru activități, de asemenea, în statul membru de origine; Pachetul 2 ar permite prestatorului de servicii să utilizeze o procedură la nivelul UE pentru a obține efectiv accesul la piața unui alt stat membru. În plus, acest pachet ar aborda obstacolele legate de asigurări în situații transfrontaliere; În plus față de pachetul 2, pachetul 3 ar reduce disparitatea în materie de reglementare într-o serie de servicii cheie pentru întreprinderi, prin armonizarea obstacolelor în materie de reglementare pentru prestatorii de servicii străini și interni; Pachetul 4, în plus față de pachetul 3, ar introduce soluții specifice pentru abordarea disparităților în materie de reglementare în cazul stabilirii unui sediu secundar (sucursale și agenții), exceptând prestatorii de servicii străini de anumite cerințe și permițând în același timp statului membru gazdă să introducă măsuri de salvgardare alternative. În urma evaluării a reieșit că pachetul 2 reprezintă opțiunea preferată.
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles,30.1.2018

SWD(2017) 477 final/2

CORRIGENDUM :

Document SWD(2017) 477 final of 19.12.2017 is corrected in all language versions except EN.

The words "lawfully marketed in another Member State" were missing in the title.

The text shall read as follows:









DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI

CONSULTAREA PĂRȚILOR INTERESATE - RAPORT DE SINTEZĂ

care însoţeşte documentul

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului

privind recunoașterea reciprocă a mărfurilor comercializate în mod legal în alt stat membru

{COM(2017) 796 final}



{SWD(2017) 471 final}



{SWD(2017) 472 final}



{SWD(2017) 475 final}



{SWD(2017) 476 final}
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles,30.1.2018

SWD(2017) 472 final

CORRIGENDUM :

Document SWD(2017) 472 final of 19.12.2017 is corrected in all language versions except EN.

The words "lawfully marketed in another Member State" were missing in the title.

The text shall read as follows:

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI



REZUMATUL EVALUĂRII IMPACTULUI



care însoţeşte documentul

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului

privind recunoașterea reciprocă a mărfurilor comercializate în mod legal în alt stat membru

{COM(2017) 796 final}



{SWD(2017) 471 final}



{SWD(2017) 475 final}



{SWD(2017) 476 final}



{SWD(2017) 477 final}
C. Impactul opțiunii preferate

OP2 va genera economii în valoare de 370 milioane EUR pentru utilizatorii căilor rutiere (valoare actualizată netă -VAN, 2016-2025). Cele mai multe dintre aceste economii vor fi în beneficiul sectorului de transport rutier de mărfuri care este compus în principal din IMM-uri. Administratorii de rețele rutiere vor beneficia de economiile rezultate din neachiziționarea unor OBU redundante (48 milioane EUR, VAN), precum și de venituri suplimentare din taxe rutiere care rezultă din ameliorarea normelor privind aplicarea transfrontalieră (150 milioane EUR pe an). Furnizorii SETRE vor beneficia de o reducere a sarcinii de reglementare la intrarea pe piețele naționale (10 milioane EUR, VAN, pentru un grup estimat de 12 furnizori SETRE). În plus, aceștia vor avea beneficii și în urma extinderii piețelor pe care operează, generând venituri suplimentare în valoare de 700 milioane EUR pe an.
Eliminarea restricțiilor cu privire la utilizarea vehiculelor de marfă închiriate pentru transportul pe cont propriu (care în prezent sunt aplicate numai în Grecia, Italia, Spania și Portugalia) ar trebui să genereze, până în 2030, economii anuale în materie de costuri pentru operatorii de transport pe cont propriu din aceste țări de aproximativ 75 de milioane EUR. În plus, autorizarea utilizării vehiculelor închiriate în alt stat membru al UE pentru trei-patru luni ar trebui să genereze economii de costuri de aproximativ 83 de milioane EUR. Opțiunea 1c ar putea, prin urmare, să reducă cheltuielile de funcționare cu o sumă totală de 158 de milioane EUR pe an. În plus, profitabilitatea sectorului de închiriere de vehicule ar urma să crească cu 81 de milioane EUR, majorând beneficiile economice totale la aproximativ 240 de milioane EUR pe an până în 2030. Opțiunea 1c va genera aproximativ 5 000 de locuri de muncă suplimentare, 2 900 în sectorul de închiriere de vehicule și 1 700 în sectorul transportului rutier de mărfuri. Siguranța rutieră ar trebui să se îmbunătățească, deoarece vor fi utilizate vehicule mai noi și mai bine întreținute. Efectele asupra mediului sunt pozitive (emisii mai scăzute datorită creșterii eficienței consumului de combustibil), deși nu în mod semnificativ, având în vedere dimensiunile relativ reduse ale acestui sector.
Opțiunile de politică au fost analizate pe grupe: În primul rând, opțiunile fără caracter juridic obligatoriu destinate să încurajeze bunăvoința și autodisciplina părților interesate și să dezvolte capacitățile autorităților competente (GRUPA A). În al doilea rând, opțiunile de reglementare care abordează două elemente importante: – definirea corectă a domeniului de aplicare al bunurilor culturale care urmează să fie reglementate de inițiativă (GRUPA B); – cerințele privind documentația necesară pentru a dovedi caracterul licit al bunurilor (GRUPA C) Mai precis, grupa C include următoarele opțiuni de certificare: (a) certificatul de export eliberat de țara de origine și cooperarea administrativă cu țara în cauză; (b) declarația importatorului (declarație pe proprie răspundere), alături de un formular Object ID în care figurează informații de bază referitoare la bunuri; (c) licența de import eliberată de autoritățile culturale din UE pentru toate bunurile culturale; (d) licența de import pentru bunurile culturale care sunt expuse unui risc ridicat de jafuri (obiecte arheologice) și declarația importatorului și documentul Object ID pentru toate celelalte bunuri culturale (care combină elemente de la b + c).
Opțiunea A: îmbunătățirea punerii în aplicare a legislației UE și facilitarea autoreglementării în cazul cooperării dintre sectorul public și cel privat. Opțiunea B: introducerea unui nou cadru legislativ și facilitarea autoreglementării în cazul cooperării dintre sectorul public și cel privat. Opțiunea C: la fel ca opțiunea B, dar conținând dispoziții care încurajează semnalarea în locul autoreglementării pentru cooperarea dintre sectorul public și cel privat, precum și noi dispoziții privind sensibilizarea. Opțiunea D: la fel ca opțiunea C, dar conținând dispoziții suplimentare privind competența, care completează Ordinul european de anchetă și normele privind ordonanțele. A fost preferată opțiunea C, atât din punct de vedere calitativ, cât și din punctul de vedere al costurilor și beneficiilor.
Deși beneficiile preconizate nu pot fi estimate cu precizie, un studiu recent privind „Costurile non-Europei pe piața unică” indică faptul că reducerea barierelor comerciale ar putea duce la o creștere a comerțului intra-UE cu peste 100 de miliarde EUR pe an. În acest studiu, conceptul de bariere comerciale este mai extins doar decât conceptul de recunoaștere reciprocă, însă el oferă o estimare a beneficiilor preconizate.

C. Impacturile opțiunii preferate
DPT prevede obligația Comisiei de a adopta acte de punere în aplicare pentru a soluționa principalele aspecte nesoluționate legate de sistemele care urmează a fi instituite. Acestea, precum și diferitele opțiuni de politică pentru soluționarea lor, sunt prezentate mai jos. 1a. Marcarea ambalajelor cu un identificator unic: Acest element se află în centrul sistemului de trasabilitate. O repartizare corespunzătoare a responsabilității aferente marcării ambalajelor este esențială pentru a îndeplini cerința ca autoritățile să controleze sistemul (Protocolul CCCT). Opțiunile de politică evaluate: 1a/1: model bazat pe operarea de către industrie; 1a/2: model bazat pe operarea de către o parte terță; 1a/3: model care reprezintă o soluție mixtă. 1b. Înregistrarea și transmiterea datelor: un aspect important este timpul scurs între un eveniment și transmiterea sa către sistemul (sistemele) de stocare a datelor. DPT nu definește norme în acest sens. Opțiunile de politică evaluate: 1b/1: decalajul în timp aproape real; 1b/2: decalaj de timp de o zi; 1b/3: decalaj de timp de o săptămână. 1c. Prelucrarea, stocarea și accesarea datelor: o stocare a datelor în condiții de siguranță care să ofere accesul deplin al autorităților competente este esențială. Opțiunile de politică evaluate: 1c/1: stocare descentralizată per producător/importator; 1c/2: stocare descentralizată per stat membru; 1c/3: model combinat. 2. Compatibilitatea componentelor sistemului de trasabilitate: pentru a facilita procesul de scanare pentru operatorii economici, este necesar ca informațiile să fie codificate pe pachetele de țigări într-un mod predefinit. Ar trebui definită varietatea autorizată a suporturilor de date. Opțiunile de politică evaluate: 2/1: suport singular de date per nivel de ambalare; 2/2: varietate limitată de suporturi de date per nivel; 2/3: un sistem liber. 3. Elementele de securitate: metoda aplicării elementelor de securitate este importantă pentru asigurarea faptului că ele sunt în măsură să își îndeplinească funcția, să îndeplinească cerințele DPT și să permită inovarea. Opțiunile de politică evaluate: 3/1: tipărirea sau aplicarea; 3/2: tipărirea sau aplicarea sau o combinație de tipărire și aplicare. (Opțiunile preferate sunt marcate cu caractere îngroșate)
Impacturile economice. Economiile de costuri legate de evaluările clinice comune (REA) ar putea ajunge, de-a lungul timpului, la 2 670 000 EUR pe an pentru organismele responsabile de ETM. Se preconizează, de asemenea, că o REA comună de înaltă calitate va contribui la o mai bună alocare a resurselor și la decizii de investire în asistența medicală mai eficiente, dar aceste beneficii sunt dificil de cuantificat în acest stadiu. Pentru industrie, cel mai important impact economic are legătură cu beneficiile preconizate în ceea ce privește predictibilitatea, conducând la o inovare mai bună și la o competitivitate sporită. Impacturile sociale. Disponibilitatea unor REA comune care să fie oportune temporal și de bună calitate înseamnă disponibilitatea unor dovezi mai bune care contribuie la procesul de luare a deciziilor la nivel național, la sustenabilitatea sistemelor de sănătate și, în cele din urmă, la îmbunătățirea sănătății publice. REA comună va continua să îmbunătățească participarea pacienților și transparența. Ea are potențialul de a accelera calendarul evaluărilor și, prin urmare, va reduce întârzierile în punerea la dispoziție a unor medicamente inovatoare. Costurile. Costul total al opțiunii preferate a fost estimat la aproximativ 16 milioane EUR, din care 7 milioane EUR reprezintă costuri de funcționare, iar restul reprezintă costurile realizărilor comune.
Comisia a examinat o serie de opțiuni de politică ce contribuie în măsuri diferite la atingerea obiectivelor indicate mai sus. Scenariul de referință constă în situația actuală (opțiunea „statu-quo”). Există, de asemenea, o serie de opțiuni care diferă între ele în ceea ce privește profunzimea armonizării, de la o opțiune care nu implică reglementarea la opțiuni care presupun o armonizarea deplină. Mai exact:

C. Impacturile opțiunii preferate
Marea majoritate a respondenților la consultarea publică afirmă că dimensiunea, lichiditatea și structura piețelor secundare pentru creditele neperformante în UE, în forma actuală, reprezintă un obstacol în calea gestionării și rezoluției creditelor neperformante în UE. De asemenea, majoritatea respondenților sunt în favoarea unui cadru UE privind investitorii în credite neperformante, însă proporția minoritară a celor care nu susțin acest cadru este importantă (aproximativ o treime). Marea majoritate sprijină un cadru UE pentru administratorii de credite. Doar o mică minoritate are obiecțiuni sau se abține. Aproape toți respondenții care susțin un cadru UE pentru administratorii de credite sunt de părere că acest cadru ar trebui să includă un regim de acordare de licențe, iar aproximativ jumătate dintre respondenți propun ca respectivul cadru să reglementeze supravegherea administratorilor de credite. Mai mulți respondenți sunt în favoarea unor măsuri privind accesul la date și îmbunătățirea transparenței datelor.

C. Impacturile opțiunii preferate
Opțiunile sunt grupate după cum urmează: (a) cărți de identitate, (b) documente de ședere și (c) procedura, astfel încât să se reflecte măsurile specifice care se impun pentru a aborda problemele din fiecare grupă. Acestea nu pot fi comparate între ele. Opțiunea 0: menținerea statu-quoului; Opțiunile privind identitatea (ID): modelul și securitatea cărților de identitate - ID SOFT): măsuri fără caracter legislativ referitoare la cărțile de identitate (cum ar fi acțiuni de sensibilizare și de formare) - ID 1): ID SOFT, plus stabilirea unor cerințe comune minime pentru modelul cărții de identitate și elementele de securitate - ID 2): ID SOFT, plus ID 1), cu un model comun pentru cărțile de identitate, care să includă în mod obligatoriu amprentele digitale - ID3): ID SOFT cu posibilitatea eliberării unei cărți de identitate a UE pe lângă cărțile de identitate naționale Opțiunile privind șederea (RES): modelul și securitatea documentelor de ședere - RES SOFT): măsuri fără caracter legislativ referitoare la documentele de ședere - RES 1): RES SOFT plus armonizarea unui număr limitat de date din documentul de ședere - RES 2): RES SOFT plus RES 1) cu un model comun pentru documentele de ședere ale membrilor de familie care sunt resortisanți ai unei țări terțe - RES 3): RES SOFT plus RES 1) cu un model comun pentru toate documentele de ședere, Opțiunile privind PROCEDURA (PROCESS): procedura de eliberare a documentelor și referitoare la schimbul de informații dintre statele membre - PROCESS SOFT): promovarea mai multor opțiuni îmbunătățite pentru solicitarea și primirea de documente - PROCESS 1): PROCESS SOFT și capacitatea de a elibera cărți de identitate prin intermediul rețelelor consulare Opțiunile preferate sunt ID 1), RES 2) și PROCESS SOFT).