[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 16.9.2010

COM(2010) 476 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

Al treilea raport de monitorizare privind restructurarea industriei siderurgice din România

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

Al treilea raport de monitorizare privind restructurarea industriei siderurgice din România

INTRODUCERE

Prezentul raport prezintă rezultatele obținute în cursul ultimului an de restructurare a industriei siderurgice din România. Raportul a fost redactat în conformitate cu cerințele de monitorizare specificate în anexa VII la Tratatul de aderare[1] a României la UE.

Uniunea Europeană a convenit dispoziții tranzitorii referitoare la ajutorul pentru restructurare care să permită României finalizarea restructurării industriei sale siderurgice. România a fost autorizată să acorde ajutor de stat în scopul restructurării, cu condiția ca:

- acesta să conducă la o mai bună viabilitate a societăților beneficiare, în condiții normale de piață, la sfârșitul perioadei de restructurare,

- cuantumul și importanța acestui ajutor să fie strict limitate la nivelurile absolut necesare pentru obținerea acestei viabilități,

- reducerea totală netă a capacității să fie de cel puțin 2,05 milioane de tone (produse finite).

Comisia a adoptat deja două rapoarte de monitorizare pentru anii 2006[2] și 2007[3]. Prezentul raport, al treilea și ultimul, evaluează rezultatele obținute în 2008 pe baza informațiilor relevante puse la dispoziție abia după 2008.

REZULTATELE MONITORIZĂRII RESTRUCTURĂRII

Societățile vizate de dispozițiile din anexa VII au fost următoarele: Ispat Sidex Galați (în prezent Arcelor Mittal Galați), Siderurgica Hunedoara (în prezent Mittal Steel Hunedoara), COS Târgoviște (în prezent Mechel Târgoviște), CS Reșița (în prezent TMK Reșița), IS Câmpia Turzii (în prezent Mechel Câmpia Turzii) și Donasid Siderca Călărași (în prezent Tenaris Donasid). În 2008 aceste societăți au reprezentat peste 90% din producția de oțel brut a României.

Monitorizarea principalilor indicatori de restructurare

Ajutor de stat

Anexa VII la Tratatul de aderare stabilește un plafon pentru valoarea ajutorului de stat care poate fi acordată societăților siderurgice din România și interzice acordarea de ajutoare publice oricărei alte societăți din domeniul siderurgic în afara celor enumerate în apendicele A din anexa VII. Valoarea maximă a ajutorului de stat autorizat a fost de 49 985 miliarde ROL (1,2 miliarde EUR).

Acest ajutor a fost direcționat în primul rând pentru restructurarea financiară (schimburi de creanțe contra participații, anularea datoriilor către furnizorii de utilități) și într-o mică măsură pentru scutiri fiscale (TVA și impozit pe profit). Valoarea ajutorului acordat a fost stabilită pe baza programului național de restructurare (PNR) aprobat și a planurilor individuale de afaceri (PIA) în care investițiile au jucat un rol central în ceea ce privește reducerea costurilor și îmbunătățirea calității produselor finite. Majoritatea ajutorului a fost acordată în 2003 și 2004.

Niciun alt ajutor de stat nu a mai fost acordat sau plătit după 2004, nici către societățile enumerate, nici către oricare alt producător siderurgic din România.

Comisia a concluzionat pe baza informațiilor disponibile că România și-a respectat obligațiile care îi revin în materie de ajutoare de stat.

Reducerea capacității

Pentru a compensa avantajul concurențial câștigat de societățile care au primit ajutor pentru restructurare, apendicele A din anexa VII la Tratatul de aderare prevede ca mai multe instalații de producție să fie închise. Prin urmare, reducerea netă a capacității pe care trebuia să o realizeze România pentru produsele finite în perioada 1993-2008 a fost stabilită la 2 050 000 de tone.

Monitorizarea a arătat că toate închiderile au fost efectuate în conformitate cu decizia corespunzătoare a Comisiei[4]. Mai mult, societățile siderurgice din România au decis să lichideze în mod voluntar unele capacități ineficiente, inclusiv laminoare cu brame și laminoare, laminoare ușoare și laminoare de sârmă.

Alți indicatori principali de restructurare

Viabilitate și rezultate financiare

În 2008, la sfârșitul perioadei de restructurare, toate societățile beneficiare au avut obligația de a trece testul de viabilitate al Comisiei, astfel cum este prevăzut în anexa VII[5]. Acestea au obținut rezultate EBITDA între 8,5% și 21,6%, obiectivul fiind de 10,0%, iar rezultatele EBIT s-au situat între 4,6% și 19,5%, obiectivul fiind de 1,5 %. Numai o singură societate, Mechel Câmpia Turzii, a obținut un scor EBITDA insuficient. Aceasta este în conformitate cu noul program de investiții pentru dezvoltare până în 2011 (NPD) astfel cum a fost recunoscut de Comisie. Deviația față de obiectiv nu este critică, iar societatea a demonstrat o ameliorare constantă și solidă a ambilor indicatori de viabilitate în toată perioada de restructurare. Scorul EBITDA obținut de Mechel Câmpia Turzii în 2008 a fost de trei ori mai mare față de cel preconizat de NPD, în ciuda faptului că societatea a fost grav afectată de criză în ultimul trimestru din 2008.

Productivitate și ocuparea forței de muncă

În 2008 numărul de locuri de muncă pierdute în sectorul siderurgic din România a fost mai mare decât cel preconizat (nivelul mediu anual al ocupării forței de muncă a fost de 33 200 față de obiectivul PNR de 43 308), indicând un optim al forței de muncă de peste 14 200 de angajați în cursul perioadei de restructurare 2004-2008. Acest rezultat a fost atins, în principal, prin externalizare, pensionare anticipată și printr-un program de disponibilizare voluntară.

În ciuda progreselor obținute în domeniul eficienței forței de muncă, raporturile de productivitate la sfârșitul perioadei de restructurare sunt, pentru unele societăți care au primit ajutoare, sub obiectivele PIA și mult sub nivelurile industriei siderurgice din UE indicate în anexa VII la Tratatul de aderare. Volumele de producție mai reduse din 2008 au dus la o scădere a raportului efectiv al productivității totale a țării, după o creștere continuă în perioada 2004-2008. Rezultatele individuale ale societăților diferă în mod substanțial.

Subsidiarele Arcelor Mittal – Galați și Hunedoara – arată nerespectarea PIA și a indicatorilor europeni. Totuși, acest lucru poate fi explicat printr-o producție mai mică decât cea planificată cauzată de criză, care a avut un impact enorm asupra rezultatelor societăților menționate. Deși nivelurile productivității la Galați și Hunedoara aproape au atins obiectivul PIA în prima jumătate a anului 2008, acestea au scăzut puternic în a doua jumătate din 2008 din cauza lipsei cererii la nivel mondial. Datorită finalizării în 2009 a reducerilor de personal, aceste filiale aproape au reușit să atingă obiectivele din PIA în ciuda impactului produs de scăderea cererii pieței.

Pentru filialele Tenaris Donasid și Mechel, Târgoviște și Câmpia Turzii, rezultatele productivității sunt aproape în conformitate cu obiectivele PIA și arată o tendință crescătoare pozitivă în toată perioada de restructurare. În cazul TMK Reșița raportul de productivitate este de numai 50% din obiectivul PIA. Însă dacă se ia în considerare numai forța de muncă implicată direct în operațiunile siderurgice, societatea și-a depășit planul.

Reducerea costurilor

Deși rezultatele obținute individual la nivel de societate diferă în mod considerabil, toate societățile arată că au existat anumite tipuri de acțiuni pentru reducerea costurilor de operare. În anumite domenii, reducerile de costuri necesare pentru toate societățile pot fi obținute numai pe termen lung prin noi investiții. Mai mult, toate societățile și-au atins obiectivele de investiții (astfel cum au fost aprobate în PIA respective). Societățile au investit între 150% și 330% din sumele planificate. Cu toate acestea, efectele investițiilor nu au fost imediat vizibile în toate societățile.

Pentru Arcelor Mittal Galați strategia generală de reducere a costurilor utilizată de-a lungul perioadei de restructurare s-a concentrat pe faza lichidă și pe domeniul laminoarelor la cald. Acest rezultat a fost obținut prin investiții majore. În ciuda acestor măsuri, reducerile de costuri au fost insuficiente. Cu toate acestea, societatea a depus eforturi semnificative de-a lungul programului de restructurare pentru reducerea costurilor.

În 2008 societatea a început să implementeze o strategie menită să amelioreze productivitatea și să reducă consumul specific ridicat care afectează costurile de operare. Totuși, condițiile de pe piață din prezent au obligat societatea să suspende temporar aceste planuri până la revenirea pieței. Implementarea corectă a acestei strategii va ameliora și mai mult nivelurile de performanță obținute.

În 2008 Mittal Steel Hunedoara a suspendat temporar implementarea unui nou program de dezvoltare, însă acesta a fost redemarat la începutul anului 2010. Scopul acestuia este de a reduce și mai mult costurile (prin creșterea productivității și prin reducerea consumului specific) și de a îmbunătăți eficiența energetică. Rezultatele preconizate vor reprezenta îmbunătățiri semnificative, arătând un progres pozitiv către reducerea în continuare a costurilor.

În cazul celorlalte patru societăți, performanța arată un progres continuu către reducerea costurilor, în cea mai mare parte conform obiectivelor PIA și evoluând către indicatorii de performanță ai industriei siderurgice internaționale. Cu toate acestea, sunt necesare îmbunătățiri suplimentare, în special în ceea ce privește consumul specific de materii prime, proporția de produse declasate și eficiența energetică.

Protecția mediului

Tratatul de aderare prevede un regim de tranziție și stabilește o listă a instalațiilor pentru care s-a acordat o derogare de la directiva IPPC[6], până în decembrie 2014. Permisele integrate emise pentru instalațiile de producere a oțelului din sector au inclus realizarea unor programe de investiții de mediu. Mittal Steel Hunedoara și TMK Reșița nu și-au îndeplinit obiectivele individuale din PIA pentru investițiile de mediu, însă cheltuielile efective au fost ajustate pentru permisele integrate. În cazul Arcelor Mittal Galați, programul de investiții aprobat în cadrul permisului nu a fost implementat în totalitate în 2008, însă totalul investițiilor de mediu pentru perioada 2004-2008 a depășit obiectivul PIA.

CONCLUZII

Prezentul raport este ultimul raport de monitorizare a restructurării industriei siderurgice din România. În lumina rezultatelor obținute, Comisia consideră că cerințele din anexa VII la Tratatul de aderare au fost îndeplinite:

- valoarea totală a ajutorului pentru restructurare acordat întreprinderilor beneficiare a fost sub nivelurile maxime admise;

- obiectivul în materie de reducere netă a capacității a fost realizat;

- indicatorii de restructurare prevăzuți în apendicele A din anexa VII (viabilitate, productivitate și reduceri ale costurilor) au fost în mare măsură respectați.

Comisia concluzionează că restructurarea efectuată în perioada de tranziție (2004-2008) a fost acceptabilă. Din păcate, criza mondială din ultimul an al restructurării a afectat grav operațiunile societăților în cauză. O scădere majoră a cererii de produse din oțel a dus la scăderea indicatorilor de performanță sub nivelurile planificate. Totuși, trebuie remarcat faptul că datorită rezultatelor obținute de-a lungul întregii perioade de restructurare (în special îmbunătățiri ale profitabilității), aceste societăți au putut face față unor condiții de piață deosebit de dificile în 2008.

Sunt necesare eforturi suplimentare pentru obținerea unei viabilități depline și pentru a permite acestor societăți să facă față oricăror incertitudini viitoare de pe piață. Acest lucru poate fi realizat numai pe termen lung prin implementarea continuă a strategiilor de reducere a costurilor și prin dezvoltarea unor strategii coerente pentru viitor.

[pic]

[1] JO L 157, 21.6.2005, p. 3.

[2] COM/2008/511.

[3] COM/2009/146.

[4] Decizia 3010/91/ECSC, JO L 286, 16.10.1991, p. 20.

[5] JO C 244, 1.10.2004, p. 2.Întreprinderile trebuie să obțină:- un profit brut din exploatare din cifra de afaceri: și anume, procentul EBITDA (profitul înainte de deducerea dobânzilor, a impozitului și de includerea deprecierii și a amortizării) din cifra de afaceri de cel puțin 10% pentru societățile siderurgice neintegrate și de 13,5% pentru laminoarele integrate);- un randament al cifrei de afaceri raportat la capital, și anume, procentul EBIT (profitul înainte de deducerea dobânzilor și a impozitelor) din cifra de afaceri de cel puțin 1,5%

[6] Directiva 96/61/CE a Consiliului, JO L 257, 10.10.1996, p. 26.