RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Al doilea raport privind progresele înregistrate cu privire la punerea în aplicare de către Georgia a Planului de acțiune privind liberalizarea vizelor /* COM/2014/0681 final */





1. INTRODUCERE Uniunea Europeană (denumită în continuare UE) a lansat la 4 iunie 2012 un dialog cu Georgia privind liberalizarea vizelor. La 25 februarie 2013, Comisia Europeană a prezentat guvernului georgian un Plan de acțiune privind liberalizarea vizelor (PALV), identificând criteriile de referință pe care Georgia trebuie să le îndeplinească pentru ca cetățenii săi care dețin pașapoarte biometrice să poată călători în zona Schengen fără a avea nevoie de viză. La 15 noiembrie 2013, Comisia a adoptat primul său raport privind progresele înregistrate cu privire la punerea în aplicare de către Georgia a PALV[1]. Raportul a evaluat progresele înregistrate de Georgia în ceea ce privește punerea în aplicare a criteriilor de referință ale PALV pentru prima etapă (legislație și planificare) ca fiind foarte bune și a prezentat o serie de recomandări. În februarie, martie și mai 2014, Georgia a prezentat un raport actualizat privind progresele înregistrate. O misiune de evaluare a avut loc în primăvara anului 2014, cu experți din statele membre ale UE asistați de serviciile Comisiei, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și delegația UE în Georgia. Misiunea s-a concentrat asupra secțiunilor 3 și 4 din PALV, care nu fuseseră încă evaluate pe teren. Acesta este al doilea și ultimul raport privind progresele înregistrate în ceea ce privește prima etapă a punerii în aplicare a PALV de către Georgia[2]. Raportul descrie modul în care au fost abordate criteriile de referință pentru prima etapă și recomandă începerea evaluării criteriilor de referință pentru cea de-a doua etapă, care privesc aplicarea eficace și durabilă a măsurilor relevante. Raportul este însoțit de un document de lucru al serviciilor Comisiei care prezintă mai în detaliu evoluțiile descrise în raport. În plus, conform metodologiei PALV, acesta analizează impactul preconizat în materie de migrație și de securitate al viitoarei liberalizări a vizelor. Raportul urmează structura PALV. Împărțit în secțiuni care corespund celor patru secțiuni ale PALV și ținând cont de recomandările formulate în raportul din 2013, acesta descrie modul în care autoritățile georgiene au abordat cerințele PALV și, în secțiunea finală, recomandă ca evaluarea să facă tranziția către punerea în aplicare a criteriilor de referință ale PALV pentru cea de-a doua etapă. 2. EVALUAREA MĂSURILOR AFERENTE CELOR PATRU SECȚIUNI CUPRINSE ÎN PLANUL DE ACȚIUNE PRIVIND LIBERALIZAREA VIZELOR 2.1. Secțiunea 1: Securitatea documentelor, inclusiv datele biometrice La 29 mai 2014, Parlamentul georgian a adoptat modificări în ceea ce privește introducerea pașapoartelor biometrice în cadrul consulatelor georgiene. În consecință, începând cu data de 28 iulie 2014, cetățenilor georgieni li s-au eliberat numai pașapoarte conforme cu standardele OACI. La data de 11 februarie 2014 au fost introduse cerințe mai stricte privind eliberarea unui al doilea pașaport. Codul de conduită al Agenției pentru Dezvoltarea Serviciilor Publice (ADSP) a fost adoptat la 31 octombrie 2013. Georgia a stabilit un plan cu un calendar orientativ și a alocat resurse financiare pentru a finaliza procesul de digitizare a registrelor civile. La 29 mai 2014, Georgia a modificat legislația relevantă care limitează dreptul persoanelor de a-și schimba prenumele și, după cum i s-a solicitat, a oferit informații cu privire la: - instrumentele juridice relevante privind colectarea și stocarea amprentelor digitale; - interzicerea prelungirii valabilității pașapoartelor; - punerea în aplicare a principiului „o persoană, un document”; precum și - regimul de protecție a datelor cu caracter personal relevant pentru criteriile de referință din secțiunea 1. 2.2. Secțiunea 2: Gestionarea integrată a frontierelor, gestionarea migrației, azilul La 13 martie 2014, guvernul georgian a adoptat strategia de gestionare a frontierelor de stat (2014-2018) și, la 6 mai 2014, planul de acțiune aferent acesteia. Noua strategie are o componentă puternică de consolidare a capacităților și identifică „frontiera verde” ca fiind unul dintre domeniile sale prioritare. Georgia a continuat să colaboreze cu statele membre ale UE, cu alte țări și cu organizații internaționale. Pentru a consolida și mai mult cooperarea cu țările din regiune, Georgia a elaborat proiecte de acorduri bilaterale privind comisarii de frontieră, care au fost transmise Armeniei și Azerbaidjanului în mai 2014. În decembrie 2013, Ministerul Afacerilor Interne din Georgia și Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (Frontex) au încheiat un plan de cooperare pentru perioada 2013-2015. Georgia și-a consolidat în continuare programele sale de formare, printre altele prin adăugarea unui nou modul de formare privind solicitanții de azil și refugiații în programul de formare de bază destinat membrilor poliției de patrulare și ofițerilor de control al frontierelor. S-au organizat cursuri de formare pe tema legii privind poliția din 2013, iar în octombrie 2014 a fost lansat un nou program de masterat având drept subiect legea privind reglementarea poliției. În domeniul gestionării migrației, legea cu privire la statutul juridic al cetățenilor străini și apatrizilor a intrat în vigoare la 1 septembrie 2014. Reglementările aferente acesteia au fost elaborate și aprobate de guvern la 26 august 2014. La 1 septembrie 2014 a fost instituit, în cadrul Ministerului Afacerilor Interne, Departamentul pentru migrație. Centrul de mobilitate a continuat să funcționeze în cadrul programului global de asistență finanțat de UE vizând reintegrarea migranților după ce aceștia se întorc în țară, dar au fost luate măsuri pentru ca Ministerul pentru persoanele strămutate în interiorul țării să preia în mod progresiv conducerea centrului. Construcția centrului de cazare temporară pentru migranții neregulamentari a fost finalizată în vara anului 2014. Secretariatul Comisiei de stat pe probleme de migrație a continuat să monitorizeze punerea în aplicare a strategiei și a planului de acțiune pentru 2013-2015 privind migrația, introducând modificările și actualizările necesare. Secretariatul a început să elaboreze în septembrie 2014 o strategie pentru următoarea perioadă de programare 2016-2020, cu sprijinul abordării UE bazate pe stimulente din cadrul programului „mai mult pentru mai mult” și în cooperare cu Centrul internațional pentru dezvoltarea politicilor de migrație (ICMPD). În vederea accelerării dezvoltării sistemului analitic unificat privind migrația, în februarie 2014 a fost creat un grup de lucru în cadrul secretariatului Comisiei de stat pe probleme de migrație. Grupul a consultat experți internaționali cu privire la un document conceptual cuprinzător pregătit în august 2014. Se preconizează că sistemul va deveni operațional până la jumătatea anului 2016. Sistemul de alertă privind persoanele care depășesc termenul de ședere acordat, care a funcționat în mod de testare începând din aprilie 2013, a fost lansat oficial în septembrie 2014. În domeniul azilului, Georgia și-a modificat cadrul legal la 26 decembrie 2013, introducând o modificare ce asigură emiterea de documente solicitanților de azil chiar de la începutul procedurii de azil. Alte modificări, care au intrat în vigoare la 1 septembrie 2014, prevăd eliberarea unei cărți de identitate temporare pentru solicitanții de azil. Georgia a clarificat aplicarea dispoziției care impune obligația de a solicita azil în termen de 24 de ore de la intrarea pe teritoriul țării: până acum nu au existat cazuri de respingere a cererilor depuse cu întârziere. Competențele ministerului responsabil pentru solicitanții de azil sunt în prezent consolidate; este recrutat personal suplimentar pentru a stabili statutul de refugiat și au fost planificate cursuri intensive de formare. Capacitățile operaționale ale unității pentru informații privind țara de origine, au fost, de asemenea, consolidate. În februarie 2014, guvernul georgian a furnizat fondurile necesare și a încheiat un acord cu Agenția Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR) și cu Biroul Statelor Unite ale Americii pentru cooperare în materie de apărare, în vederea extinderii centrului de primire din Martkopi. Lucrările de planificare s-au încheiat în vara anului 2014, iar lucrările de construcție vor începe la începutul toamnei anului 2014. Georgia a depus eforturi pentru a-și consolida capacitățile de colectare a datelor. Ministerul pentru persoanele strămutate în interiorul țării a conceput, în strânsă colaborare cu ICNUR și cu sprijinul financiar al ICNUR, o nouă bază de date electronică, care se preconizează că va deveni operațională în decembrie 2014. Ministerul a examinat procedurile de recurs împotriva deciziilor în materie de azil și a elaborat un proiect de modificări, pe care le-a adresat ICNUR pentru comentarii în martie 2014. 2.3. Secțiunea 3: Ordinea și securitatea publică Georgia a continuat să înregistreze progrese în prevenirea și combaterea criminalității organizate. În octombrie 2013, Georgia a adoptat o strategie națională pentru perioada 2013­2014 privind lupta împotriva criminalității organizate și, în noiembrie 2013, planul de acțiune aferent. Consiliul interinstituțional de coordonare a luptei împotriva criminalității organizate monitorizează în mod activ punerea în aplicare a ambelor documente și și-a prezentat primul raport de implementare în iulie 2014. Având în vedere actualul cadru juridic și de politică privind combaterea traficului de persoane, Georgia dispune de instrumentele corespunzătoare pentru a aborda corect această problemă. Planul național de acțiune pentru 2013-2014 a fost instituit, iar Consiliul pentru lupta împotriva traficului de persoane este mecanismul central de coordonare a combaterii traficului de persoane. Consiliul a elaborat Orientările pentru aplicarea legii în ceea ce privește investigarea și urmărirea penală a cazurilor de trafic, precum și tratamentul victimelor și al victimelor recunoscute din punct de vedere legal ca victime ale traficului de persoane, orientări care au fost difuzate în iunie 2014 către toate autoritățile competente de asigurare a aplicării legii. Mecanismul național de sesizare, care este în vigoare din februarie 2007, garantează faptul că toate victimele traficului de persoane, prezumate sau identificate ca atare, sunt tratate în conformitate cu standardele juridice prescrise. Începând din 2006, fondul de stat pentru protecția și asistența acordate victimelor traficului de persoane a facilitat crearea a două adăposturi pentru victime, finanțarea protecției victimelor, asistența acordată acestora, adoptarea de măsuri de reabilitare, precum și plata unor despăgubiri. Direcția Centrală a Poliției Judiciare din cadrul Ministerului Afacerilor Interne este agenția de asigurare a aplicării legii responsabilă cu investigarea traficului de persoane. În plus, în ianuarie 2014 a fost instituit un serviciu regional în regiunea Adjara. Acțiunile de formare și sensibilizare sunt elemente importante ale abordării Georgiei în materie de prevenire și combatere a traficului de persoane, astfel de acțiuni fiind întreprinse în mod regulat. În vederea celei de-a doua etape a punerii în aplicare a PALV, Georgia este încurajată să dezvolte în continuare mecanismul de raportare privind evaluarea amenințărilor și, în contextul reformei în curs a dreptului muncii, să abordeze chestiunea unui mecanism de inspecție a muncii din perspectiva traficului de persoane. Cadrul juridic și instituțional privind prevenirea și combaterea corupției este în vigoare. În general, legislația existentă este bine redactată, adecvată și conformă cu normele europene, în cazul în care acestea există. Noile dispoziții legislative privind protecția denunțătorilor a intrat în vigoare la 14 aprilie 2014. De asemenea, în aprilie 2014, Consiliul interinstituțional de coordonare a luptei împotriva corupției a creat un grup de lucru ad hoc privind punerea în aplicare a recomandărilor grupului de state împotriva corupției (GRECO) și ale Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, care a elaborat recomandări cu privire la finanțarea partidelor politice, recomandări analizate în prezent de către Ministerul Justiției. Pentru a îmbunătăți în continuare sistemul de monitorizare a declarațiilor de avere, Biroul de servicii civile a organizat cercetări și consultări publice ample pe această temă și va înainta guvernului o propunere legislativă în toamna anului 2014. S-au înregistrat evoluții pozitive în domenii legate de lupta împotriva corupției. O nouă lege privind funcția publică este în curs de elaborare. Așa-numitul concept al reformei funcției publice a fost pregătit și se estimează că guvernul îl va adopta în toamna anului 2014. În prezent nu există nici un parchet specializat, nici o agenție specializată în cadrul Parchetului care să se ocupe de cazurile de corupție. Prin urmare, pentru a facilita punerea în aplicare efectivă a criteriilor de referință ale PALV pentru cea de-a doua etapă, autoritățile georgiene ar trebui să aibă în vedere garanții suplimentare prin asigurarea independenței procurorului general și instituirea unui parchet specializat sau a unei unități specializate pentru cazurile de corupție. În ceea ce privește prevenirea și combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, Georgia a pregătit modificările legislative necesare ale legii privind facilitarea prevenirii legalizării veniturilor ilicite, în urma recomandărilor formulate în 2012 de Comitetul de experți pentru evaluarea măsurilor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului (MONEYVAL). Modificările au fost reexaminate de către guvern în vara anului 2014 și sunt programate pentru adoptare de către Parlament în sesiunea plenară din toamna anului 2014. Deficiențele în ceea ce privește finanțarea terorismului care au fost identificate de MONEYVAL au fost abordate în noiembrie 2013, când Parlamentul a modificat dispozițiile relevante din Codul penal. Modificările au intrat în vigoare la 15 ianuarie 2014. Georgia a semnat Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (CETS 196) în 2005, iar procedura de ratificare este în curs de desfășurare. În decembrie 2013 a fost instituit Consiliul interinstituțional pentru dezvoltarea și coordonarea punerii în aplicare a strategiei și a planului de acțiune pentru combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului. În martie 2014, guvernul a adoptat strategia pentru combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului (2014-2017) și planul de acțiune aferent acesteia. Serviciul de monitorizare financiară (unitatea de informații financiare a Georgiei) și-a continuat activitatea. În prezent, serviciul nu are competența de a suspenda tranzacțiile suspecte, nici măcar temporar, cu excepția tranzacțiilor care pot fi utilizate pentru finanțarea terorismului. Georgia ar putea să ia în considerare acest aspect în contextul celei de-a doua etape a punerii în aplicare a PALV. Georgia a continuat consolidarea cadrului legislativ și de politică în domeniul prevenirii consumului de droguri. La 4 decembrie 2013, Georgia a adoptat strategia națională de luptă împotriva drogurilor pentru perioada 2014-2015 și planul de acțiune aferent. Documentele iau în considerare recomandările Grupului Pompidou și sunt conforme cu standardele europene și internaționale. În ceea ce privește finanțarea, Georgia se bazează în mare măsură pe asistența furnizată de donatori străini, care, pe termen lung, poate pune sub semnul întrebării sustenabilitatea punerii în aplicare a strategiei și a planului de acțiune. În martie 2013, Georgia a semnat Convenția din 2005 a Consiliului Europei privind spălarea, depistarea, sechestrarea și confiscarea veniturilor provenite din săvârșirea de infracțiuni și privind finanțarea terorismului, pe care a ratificat-o în octombrie 2013. În aprilie 2014, Georgia a aderat la Convenția de la Haga privind protecția copiilor, care va intra în vigoare la 1 martie 2015. În martie 2009, Georgia a semnat Convenția Consiliului Europei din 2007 privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale, iar Parlamentul a ratificat-o în martie 2014. Protocolul adițional la Convenția penală privind corupția a fost semnat în martie 2013 și ratificat în iulie 2013. Cadrul legislativ și instituțional al Georgiei pentru cooperare judiciară în materie penală este conform cu standardele europene. În cea de-a doua etapă a PALV, Georgia ar putea furniza informații privind garanțiile procedurale disponibile în momentul tratării cererilor de asistență reciprocă. Georgia ar putea, de asemenea, să aibă în vedere îmbunătățirea în continuare a colectării de date calitative și a activității de formare a procurorilor și a judecătorilor. Cooperarea în domeniul asigurării respectării legislației a fost consolidată prin introducerea unui program de schimb electronic de date intra-instituțional (InterFlow) în decembrie 2013. Sistemul este echipat cu o semnătură digitală, oferă opțiuni de căutare rapidă a datelor și permite utilizatorilor să gestioneze sarcinile, făcând posibil schimbul de documente în timp real și în condiții de securitate. Georgia a înregistrat progrese în domeniul protecției datelor, aliniindu-și și mai mult cadrul legislativ și instituțional la standardele europene. La 1 august 2014, Parlamentul a adoptat o serie de modificări importante în ceea ce privește legea privind protecția datelor cu caracter personal și alte câteva legi, care includ: - extinderea mandatului inspectorului pentru protecția datelor cu caracter personal la prelucrarea datelor în sectorul polițienesc; - conferirea inspectorului pentru protecția datelor cu caracter personal a unor competențe de supraveghere în ceea ce privește sectorul privat începând din 1 noiembrie 2014 și - consolidarea independenței inspectorului pentru protecția datelor cu caracter personal. De asemenea, la 2 mai 2014, Parlamentul a adoptat modificări ale Codului penal, prin care se incriminează încălcarea normelor de protecție a datelor. La 10 ianuarie 2014, Georgia a ratificat Protocolul adițional din 2001 la Convenția nr. 108 a Consiliului Europei, care a intrat în vigoare la 1 mai 2014. Ordonanța Ministerului Afacerilor Interne referitoare la prelucrarea și protecția datelor cu caracter personal în cadrul ministerului a intrat în vigoare la 1 martie 2014. Oficiul inspectorului pentru protecția datelor cu caracter personal a continuat să funcționeze. Oficiul are 15 angajați, printre care avocați, analiști în materie de securitate a datelor, un administrator responsabil de formare și un specialist în materie de sisteme de evidență și catalogare. Din 2014, Oficiul dispune de propria sa linie în bugetul de stat și acest lucru este considerat suficient pentru a finanța activitățile curente. Cu toate acestea, ținând seama de extinderea competențelor și responsabilităților inspectorului pentru protecția datelor cu caracter personal, în cea de-a doua etapă a PALV ar trebui să se ia în considerare alocarea de resurse financiare suplimentare. De asemenea, ar trebui să se garanteze că Oficiul inspectorului pentru protecția datelor cu caracter personal se află în incinte care sunt adecvate, având în vedere noile sale funcții și, în special, necesitatea de a asigura accesul publicului mai larg. Evoluțiile legate de sistemul judiciar și de urmărire penală, deși nu intră sub incidența criteriilor de referință ale PALV, sunt relevante pentru evaluarea acestora. La 1 august 2014, conform recomandărilor Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), Parlamentul a adoptat legea privind modificările aduse legii organice din Georgia privind instanțele de competență generală, care reglementează procedura pentru numirea pe viață a judecătorilor. Legea a intrat în vigoare la 19 august 2014. Modificările din 2013 aduse legii privind parchetul reprezintă un progres important în direcția asigurării conformității cu standardele europene. Cu toate acestea, procurorul general este numit în continuare de prim-ministru, la recomandarea ministrului justiției. 2.4. Secțiunea 4: Relații externe și drepturi fundamentale Legea cu privire la statutul juridic al cetățenilor străini și apatrizilor, care a intrat în vigoare la 1 septembrie 2014, stabilește temeiul juridic pentru intrarea, șederea, tranzitul și plecarea cetățenilor străini. Aceasta definește drepturile și obligațiile cetățenilor străini și ale apatrizilor, tipurile și procedurile de relocare, precum și competențele instituțiilor publice implicate. Cadrul juridic necesar care asigură accesul la documentele de călătorie și de identitate atât pentru cetățenii georgieni, cât și pentru cei străini este, de asemenea, în vigoare. La 7 mai 2014 a intrat în vigoare legea privind eliminarea tuturor formelor de discriminare (legea privind combaterea discriminării). Scopul legii este „de a elimina orice formă de discriminare și de a garanta drepturi egale pentru toate persoanele fizice și juridice în temeiul legislației din Georgia, indiferent de rasă, culoarea pielii, limbă, sex, vârstă, cetățenie, origine, locul nașterii sau reședință, proprietăți sau poziția socială, religie sau credință, originea națională, etnică sau socială, profesie, starea civilă, starea de sănătate, handicap, orientarea sexuală, identitatea și exprimarea de gen, opiniile politice sau de altă natură ori alte caracteristici”. Aceasta are un domeniu larg de aplicare și se aplică și sectorului privat. Legea definește discriminarea directă și indirectă, acoperă discriminarea prin asociere și interzice în mod explicit obligarea, încurajarea sau sprijinirea unei persoane să discrimineze o terță persoană, precum și discriminarea multiplă și multidimensională. De asemenea, legea introduce noțiunea de acțiune pozitivă în ceea ce privește egalitatea de gen și unele cazuri specifice, cum ar fi cele care implică maternitatea, graviditatea sau handicapul. Legea privind combaterea discriminării prevede consolidarea rolului Apărătorului Public ca un organism de promovare a egalității responsabil pentru eliminarea discriminării și asigurarea egalității. Pentru a proteja victimele discriminării și a le acorda asistență, Apărătorul trebuie să acționeze în calitate de mediator între părți în scopul promovării reconcilierii. Noua lege prevede că procedurile judiciare în fața instanței competente sunt principala cale de atac în situații de discriminare și, pentru a face mai accesibile căile de atac judiciare, o serie de modificări au fost aduse Codului de procedură civilă, Codului penal, legii privind egalitatea între sexe și legii privind Apărătorul Public, cu scopul de a facilita accesul la justiție în cazurile de discriminare. În timp ce adoptarea legii privind combaterea discriminării oferă, împreună cu alte acte relevante ale cadrului legislativ, temeiul juridic necesar pentru a se asigura punerea în aplicare a criteriilor de referință relevante, în etapa de implementare vor fi necesare garanții, în special de natură procedurală, pentru a se asigura faptul că protecția împotriva discriminării se furnizează în mod suficient și eficace și că orice derogare se aplică în conformitate cu principiul necesității și al proporționalității. În cea de-a doua etapă a PALV, punerea în aplicare a legii privind combaterea discriminării va fi monitorizată îndeaproape și, dacă este necesar, vor trebui avute în vedere alte modificări, în strânsă consultare cu societatea civilă și cu experții internaționali. Georgia are o politică bine dezvoltată în domeniul integrării civice și al protecției drepturilor minorităților. Conceptul național privind toleranța și integrarea civică și planul de acțiune (2009-2014) sunt în prezent puse în aplicare. În iunie 2013, guvernul a înființat o comisie interinstituțională la nivel înalt care lucrează la un nou concept național și un nou plan de acțiune. Recent, Georgia și-a intensificat eforturile în ceea ce privește dreptul de utilizare a limbilor minoritare în relațiile cu autoritățile publice și indicațiile topografice locale, începând astfel să pregătească terenul pentru semnarea și ratificarea Cartei europene a limbilor regionale sau minoritare. La 2 aprilie 2014, Parlamentul georgian a adoptat o rezoluție de ratificare a Convenției din 1961 a Organizației Națiunilor Unite privind reducerea apatridiei. Instrumentul de aderare la convenție a fost depus la Geneva la 1 iulie 2014. Legea privind cetățenia georgiană, care a intrat în vigoare la 11 iunie 2014, aliniază cadrul juridic existent la principiile convenției. Strategia națională privind drepturile omului (2014-2020) a fost aprobată de Parlament la 30 aprilie 2014, iar planul de acțiune aferent (2014-2015) a fost aprobat de guvern la 9 iulie 2014. Strategia și planul de acțiune identifică prioritățile în domeniul drepturilor omului și raționalizează activitățile diverselor agenții guvernamentale. Strategia se bazează pe patru pietre de temelie - inviolabilitatea drepturilor omului de către stat, protecția împotriva încălcării drepturilor omului de către alte persoane, dezvoltarea unui sistem care să permită persoanelor să se bucure de drepturile lor și creșterea gradului de sensibilizare a cetățenilor cu privire la drepturile lor - și enumeră 23 de domenii strategice de intervenție. Planul de acțiune precizează finalitățile, obiectivele, activitățile, agențiile responsabile, calendarele și indicatorii. 3. EVALUARE GLOBALĂ ȘI ETAPELE URMĂTOARE Comisia a evaluat punerea în aplicare a PALV de către Georgia în conformitate cu metodologia stabilită și pe baza informațiilor și documentelor legislative și de politică relevante pe care aceasta le-a furnizat. O misiune de evaluare a fost realizată de experți din statele membre ale UE, asistați de serviciile Comisiei, de SEAE și de delegația UE în Georgia. De asemenea, UE a monitorizat progresele înregistrate de Georgia în domeniile legate de PALV în cadrul Comitetului mixt de facilitare a eliberării vizelor UE-Georgia, al Comitetului mixt de readmisie UE-Georgia, al Subcomitetului pentru justiție, libertate și securitate, drepturile omului și democrație UE-Georgia, precum și în cadrul dialogului privind drepturile omului. În fiecare dintre aceste comitete, se consideră că dialogul și cooperarea dintre UE și Georgia au avansat foarte mult. Evoluțiile legislative și de politică descrise atât în primul raport privind progresele înregistrate, cât și în acest al doilea raport reprezintă o mărturie a angajamentului real al Georgiei în direcția dialogului privind liberalizarea vizelor. Pe baza unei analize aprofundate a conținutului și a amplorii reformelor introduse, Comisia este în măsură să concluzioneze că Georgia a îndeplinit cu succes criteriile de referință ale PALV pentru prima etapă și că ar trebui în prezent evaluate criteriile de referință din cea de-a doua etapă. În cea de-a doua etapă, Comisia se va concentra asupra evaluării eficacității și sustenabilității punerii în aplicare a criteriilor de referință ale PALV pentru cea de-a doua etapă și va continua să monitorizeze gradul de adecvare a cadrului legislativ și de politică, având în vedere că cele două seturi de criterii de referință sunt strâns legate. Comisia va continua să acorde asistență Georgiei în ceea ce privește punerea în aplicare a PALV și să monitorizeze în mod activ îndeplinirea tuturor criteriilor de referință ale PALV cu scopul de a prezenta în 2015 Parlamentului European și Consiliului un raport privind progresele ulterioare. [1] COM(2013) 808 final. [2] Raportul reflectă situația din 25 septembrie 2014.