Obiectivul ambițios de reducere la zero a poluării este un obiectiv transversal care contribuie la Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și completează obiectivul de realizare a neutralității climatice până în 2050, în sinergie cu obiectivele privind economia verde și circulară și de refacere a biodiversității. Acesta face parte integrantă din numeroase inițiative ale Pactului verde european, precum și din alte inițiative, iar Comisia va continua să includă obiectivul ambițios de reducere la zero a poluării în inițiativele strategice viitoare.

Argumentele economice pentru luarea de măsuri împotriva poluării sunt clare, iar beneficiile pentru societate depășesc cu mult costurile, la fel cum costurile inacțiunii depășesc cu mult costurile rezultate în urma luării de măsuri. De exemplu, poluarea aerului presupune costuri la nivelul activităților sanitare și economice estimate la valori cuprinse între 330 și 940 de miliarde EUR pe an în UE, inclusiv zile lucrătoare pierdute, costurile asistenței medicale, pierderea randamentului culturilor și daunele cauzate clădirilor, în timp ce toate măsurile luate în UE pentru îmbunătățirea calității aerului au un cost combinat estimat cuprins între 70 și 80 de miliarde EUR pe an. Cererea tot mai mare de bunuri și servicii mai puțin poluante implică oportunități de afaceri semnificative, mobilizând deja întreprinderile din UE în direcția unor soluții inovatoare. Eforturile de redresare pot sprijini această tendință. Luarea de măsuri împotriva poluării în prezent presupune, de asemenea, solidaritatea între generații.

Pe lângă eforturile de realizare a neutralității climatice, UE are nevoie de o „ierarhie a acțiunilor de reducere la zero a poluării” mai eficace (a se vedea figura 1), ținând seama de principiile consacrate în tratat: în special, politicile UE în domeniul mediului ar trebui să se bazeze pe principiul precauției și al luării de măsuri de prevenire, pe principiul acordării de prioritate remedierii la sursă a prejudiciilor aduse mediului, precum și pe principiul „poluatorul plătește”.

Deși măsurile de limitare a mișcării persoanelor în vederea combaterii pandemiei de COVID-19 au condus temporar la un aer și ape mai curate, precum și la un nivel de zgomot redus în multe locuri, încetinirea tuturor activităților economice nu reprezintă viziunea UE cu privire la propria cale și la direcția lumii către atingerea obiectivului de reducere la zero a poluării. În schimb, UE poate susține prosperitatea, transformând în același timp modurile de producție și de consum și orientând investițiile către reducerea la zero a poluării. Investițiile în proiectarea ecologică și durabilă, modelele de afaceri ale economiei circulare, transportul și mobilitatea mai curate, tehnologiile cu emisii scăzute, soluțiile bazate pe natură și digitalizarea sustenabilă oferă oportunități solide de consolidare a poziției de lider a UE în ceea ce privește creșterea verde, reducând în același timp inegalitățile, creând locuri de muncă și sporind reziliența colectivă.

Începând din ianuarie 2023, Directiva revizuită privind apa potabilă va oferi un nivel mai ridicat de protecție a sănătății umane datorită unor standarde mai stricte de calitate a apei, abordând poluanții care prezintă motive de îngrijorare, precum perturbatorii endocrini și microplasticele, și conducând la o puritate mai ridicată a apei de la robinet pentru toată lumea – și la reducerea necesității utilizării sticlelor de plastic. Până în 2023, Comisia va evalua dacă este necesar să se abordeze noi parametri în cadrul reexaminării în curs a Directivei privind apa pentru scăldat. În cadrul viitoarei reexaminări a Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale, va fi analizată posibilitatea introducerii unei monitorizări permanente a parametrilor relevanți pentru sănătate în ceea ce privește apele reziduale. Acest lucru ne-ar putea ajuta să ne pregătim pentru orice noi amenințări epidemice. Reexaminarea și, după caz, modernizarea altor legi privind apa și mediul marin, în special pentru a le adapta mai bine la reducerea contaminanților chimici și a microplasticelor, vor contribui, de asemenea, la menținerea calității apei pe care o bem și a fructelor de mare pe care le consumăm. În strategia „De la fermă la consumator”, Comisia a identificat acțiuni care vor contribui la tranziția către reducerea la zero a poluării în ceea ce privește sistemele alimentare, precum noile orientări strategice ale UE privind acvacultura. Actualizarea listelor de substanțe problematice pentru apele de suprafață și apele subterane va proteja natura și sănătatea umană de substanțele cele mai relevante, pe baza celor mai recente informații științifice. În paralel, Comisia va continua să promoveze crearea unor zone de control al emisiilor în toate mările UE pentru a îmbunătăți aerul respirat pe nave și în orașele portuare și zonele de coastă, precum și calitatea mărilor în care ne scăldăm.

Începând din 2022, Comisia va încuraja operatorii din sectorul public și privat să își asume „angajamente de reducere la zero a poluării” pentru a promova cele mai bune opțiuni disponibile, care să genereze aproape zero deșeuri și, în general, produse și servicii care s­au dovedit a fi mai puțin poluante pe parcursul întregului lor ciclu de viață, cu accent pe produsele și serviciile care beneficiază de eticheta ecologică a UE, inclusiv servicii de cazare turistică și substanțele chimice și materialele mai puțin toxice. Acest lucru le va furniza oamenilor mai multe oferte și informații cu privire la opțiunile mai curate.

Directiva Seveso III urmărește să controleze pericolele de accidente majore care implică substanțe periculoase și, prin urmare, joacă un rol esențial în orientarea UE puternic industrializate către reducerea la zero a poluării cauzate de accidentele industriale. În ultimii 10 ani, pentru cele aproximativ 12 000 de unități periculoase cu sediul în UE care intră sub incidența directivei, au existat mai puțin de 30 de accidente majore în fiecare an în UE, cu impacturi din ce în ce mai reduse. Comisia își va consolida în continuare sprijinul acordat statelor membre, de exemplu în ceea ce privește evaluarea riscurilor unităților respective și a consecințelor accidentelor. Acest lucru va completa, de asemenea, mecanismul de protecție civilă al Uniunii.

Adoptarea obiectivului ambițios de reducere la zero a poluării în ceea ce privește producția și consumul înseamnă, de asemenea, că substanțele chimice, materialele și produsele trebuie să fie cât mai sigure și sustenabile posibil din faza de proiectare și pe parcursul ciclului lor de viață , conducând la cicluri de materiale netoxice. Comisia a adoptat deja noul plan de acțiune privind economia circulară și strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice și a anunțat o serie de alte inițiative pentru a aborda aceste provocări legate de poluare. Inițiativa referitoare la politica privind produsele sustenabile va avea ca scop asigurarea faptului că produsele introduse pe piața UE devin din ce în ce mai sustenabile și rezistă testului circularității, făcând atât producția, cât și consumul mai ecologice și reducând la minimum deșeurile și poluarea. Metodele referitoare la amprenta de mediu a produselor (AMP) și amprenta de mediu a organizațiilor (AMO) sprijină o comparație transparentă, solidă, sistematică și integrată a produselor și a organizațiilor de pe piața UE. Pe lângă o serie de acțiuni menite să abordeze provocările de mediu identificate în legătură cu produsele farmaceutice prin punerea în aplicare a strategiei farmaceutice și a abordării strategice a UE privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului , sunt avute în vedere, de asemenea, măsuri specifice pentru a aborda poluarea cu microplastice , poluanții organici persistenți (POP) din deșeuri și substanțele nocive și persistente din produse, precum substanțele perfluoroalchilate și polifluoroalchilate (PFAS) în toate utilizările neesențiale . De asemenea, Comisia va invita operatorii publici și privați să își asume „angajamente de reducere la zero a poluării” pentru a încuraja consumatorii să aleagă produse și servicii mai puțin poluante, precum cele marcate cu eticheta ecologică a UE. Aceste angajamente vor viza magazinele fizice și piețele online și se vor baza pe afirmații verificabile și transparente, la care va contribui și viitoarea inițiativă privind mențiunile ecologice.

În urma recentei evaluări a Directivei privind emisiile industriale, Comisia va revizui normele UE privind emisiile industriale, recunoscând că noile tehnologii sau procese de producție vor permite adesea reducerea emisiilor de poluanți și de gaze cu efect de seră, inclusiv în sectoare care în prezent nu sunt acoperite. Revizuirea va urmări să accelereze adoptarea inovării în domeniul reducerii la zero a poluării, să creeze condiții de concurență echitabile și pentru alte sectoare foarte poluante, să îmbunătățească accesul publicului la informații, participarea la procesul decizional și accesul la justiție și să faciliteze compararea performanțelor statelor membre în ceea ce privește combaterea emisiilor industriale. Un nou Observator pentru inovare în temeiul Directivei privind emisiile industriale va juca un rol esențial în monitorizarea inovațiilor și accelerarea identificării de noi tehnici. Digitalizarea, prelucrarea datelor și noile abordări inovatoare, precum teledetecția, inteligența artificială și învățarea automată, pot fi utilizate pentru a accelera și a transforma modul în care autoritățile de reglementare și industria abordează emisiile industriale. În plus, pentru a asigura „depozitarea de deșeuri și deversarea apelor la un nivel aproape egal cu zero” până în 2050, parteneriatul Processes4Planet, parteneriatul pentru o bioeconomie circulară în Europa și parteneriatul privind oțelul curat din cadrul programului Orizont Europa vor explora modalități de promovare a tehnologiilor revoluționare și a soluțiilor mai sistemice, cum ar fi simbioza industrială și lanțurile de aprovizionare circulare, prin care deșeurile sau produsele secundare ale unei industrii sau ale unei întreprinderi mici și mijlocii (IMM) devin materii prime pentru o altă industrie sau întreprindere. Foaia de parcurs privind tehnologia industrială aferentă industriilor circulare din cadrul „noului SEC” va furniza dovezi și va propune agende de investiții .

Pe plan internațional, UE va sprijini cooperarea transfrontalieră în domeniul apei la nivel mondial și regional și va colabora cu parteneri majori la nivel bilateral. Aceasta va continua să promoveze cooperarea între forurile regionale relevante, de pildă în cadrul bazinelor hidrografice europene (Rin, Dunăre), și va continua să urmărească adoptarea și punerea în aplicare la nivel mondial a Convenției CEE-ONU privind protecția și utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere și a lacurilor internaționale. În plus, va continua să consolideze guvernanța internațională a oceanelor și să sprijine țările partenere pentru a se asigura că oceanele sunt curate, sănătoase și gestionate în mod sustenabil. UE va sprijini, de asemenea, coordonarea bazinelor maritime regionale pentru a măsura, evalua și aborda în comun diferitele tipuri de poluare. Mai multe bazine hidrografice și maritime regionale suferă, de asemenea, din cauza poluării istorice, parțial legată de cel de-al Doilea Război Mondial, care s-a acumulat în sedimente, prezentând riscuri semnificative pentru ecosistemele acvatice, dar și pentru sănătatea umană, prin intermediul peștilor și al crustaceelor. UE își va intensifica și colaborarea cu țările terțe în ceea ce privește combaterea deșeurilor marine. În plus, cooperarea mai strânsă în regiunea mediteraneeană, în special prin intermediul Convenției de la Barcelona și al protocoalelor la aceasta și al Uniunii pentru Mediterană, va continua să fie o prioritate. UE acționează, de asemenea, în sensul direcționării evoluțiilor din cadrul OMI în vederea reglementării deversărilor în mare de la navele echipate cu sisteme de purificare a gazelor de evacuare. Aceasta va continua să sprijine Parteneriatul global pentru sol pentru a preveni și mai mult poluarea și pentru a reduce la minimum riscurile generate de poluarea moștenită a solurilor.

Comisia își va concentra din ce în ce mai mult eforturile de punere în aplicare și de asigurare a respectării legislației pentru a garanta că toate legile UE în materie de prevenire a poluării sunt efectiv respectate și aduc beneficiile preconizate pentru mediu și sănătate. Aceasta include colaborarea în amonte cu statele membre pentru a asigura transpunerea rapidă și exactă și promovarea tuturor instrumentelor disponibile.

Pentru a îmbunătăți respectarea de către toate autoritățile naționale relevante a legislației UE în materie de prevenire a poluării, Comisia:

·va promova colaborarea consolidată între autoritățile naționale și rețelele europene ale agențiilor de mediu, inspectori, auditori, poliție, procurori și judecători în cadrul Forumului privind conformarea cu legislația de mediu și guvernanța de mediu, în vederea dezvoltării de noi acțiuni comune de-a lungul lanțului de asigurare a conformității;

·va reuni autoritățile de mediu și alte autorități de aplicare a legii (de exemplu, cele responsabile cu legislația UE în domeniul transporturilor, al energiei, al agriculturii, al pescuitului, al supravegherii maritime sau al protecției consumatorilor) pentru a face schimb de bune practici și pentru a elabora acțiuni transsectoriale de asigurare a conformității în contextul toleranței zero față de poluare la nivel național și transfrontalier;

·va îmbunătăți cadrul juridic orizontal prin consolidarea Directivei privind infracțiunile împotriva mediului ;

·va evalua, până în 2023, adecvarea pentru utilizare a Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător (ELD) , inclusiv aspectele legate de poluare, și va efectua revizuirea acesteia, dacă este cazul;

·va avea în vedere elaborarea unor dispoziții standardizate privind asigurarea respectării noilor propuneri legislative și va monitoriza aplicarea proporțională și disuasivă a clauzelor de penalizare în vigoare;

·va încuraja aplicarea, în toate statele membre, a inspecțiilor existente și a altor verificări ale conformității și a clauzelor de penalizare și va evalua posibilitățile de îmbunătățire a acestora, după caz;

·va promova utilizarea tehnologiilor de vârf pentru a stimula capacitățile naționale de monitorizare și verificare a conformității.

Societatea civilă joacă un rol important în calitate de organism de supraveghere a conformității. Comisia va evalua și, după caz, va consolida dispozițiile privind participarea publicului și accesul la justiție, în conformitate cu comunicarea sa privind accesul la justiție în probleme de mediu . Avertizorii de integritate sunt, de asemenea, protejați atunci când raportează încălcări ale legislației UE în materie de poluare.

De asemenea, Comisia va acorda atenție sistemelor naționale, astfel încât acestea să le permită judecătorilor să garanteze dreptul persoanelor fizice și al ONG-urilor la o cale de atac eficientă în temeiul legislației UE, în conformitate cu Regulamentul Aarhus revizuit .

Inițiativa emblematică 5: Aplicarea, cu participarea tuturor, a obiectivului de reducere la zero a poluării Începând din 2022, Comisia va reuni autoritățile de mediu și alte autorități de aplicare a legii (de exemplu, cele responsabile cu legislația UE în domeniul transporturilor, al energiei, al agriculturii sau al protecției consumatorilor) pentru a iniția schimbul de bune practici și pentru a încuraja statele membre să elaboreze acțiuni transsectoriale de asigurare a conformității în contextul toleranței zero față de poluare la nivel național și transfrontalier. Oamenii vor beneficia în cele din urmă de aer, ape și soluri mai curate, precum și de un nivel mai redus de zgomot, datorită unei mai bune aplicări a legislației în materie de poluare.

3.2.Stimularea schimbării în întreaga societate pentru reducerea la zero a poluării

Obiectivul ambițios de reducere la zero a poluării necesită acțiuni colective și schimbări colective, deoarece poluarea rezultă din activități multiple în majoritatea sectoarelor economice, este reglementată de autoritățile internaționale, europene, naționale, regionale și locale și, în cele din urmă, afectează toate persoanele și mediul din întreaga lume. Fiecare entitate are propriul său rol.

Pentru întreprinderi și guverne, obiectivul de reducere la zero a poluării oferă o oportunitate importantă de inovare prin investiții în tehnologii, produse și servicii curate. Investițiile private reprezintă o pârghie esențială. În 2019, s-au emis cu 51 % mai multe obligațiuni ecologice decât în 2018 (cu o valoare totală de 257,7 miliarde USD), în principal ca urmare a creșterii absorbției în UE. Punerea în aplicare a criteriilor de mediu (protecția apei, prevenirea și controlul poluării, economia circulară și biodiversitatea) în temeiul Regulamentului privind taxonomia în materie de durabilitate va reprezenta o ocazie importantă de a sprijini această tendință încurajatoare. Pentru a ajuta întreprinderile și guvernele să măsoare performanța economică a proiectelor și a modelelor lor de afaceri prin reflectarea valorii reale a naturii, Comisia va continua să sprijine practicile standardizate de contabilizare a capitalului natural și o raportare de mediu mai strictă, astfel cum se prevede în propunerea de directivă privind raportarea sustenabilă a întreprinderilor și, după caz, va promova prevenirea poluării ca parte a evaluării sustenabilității pentru proiectele mari sprijinite de InvestEU. Acest lucru ar trebui să contribuie la asigurarea faptului că aspectele legate de aer, apă și sol sunt reflectate în mod adecvat în dezvoltarea de practici standardizate la nivelul întreprinderilor, al proiectelor, al produselor și al guvernelor și sunt promovate în cadrul parteneriatelor public-privat .

UE va continua să promoveze la nivel internațional o agendă privind finanțarea verde pentru a mobiliza capital privat pentru investiții durabile din punctul de vedere al mediului, care să sprijine obiectivele de reducere la zero a poluării, inclusiv prin intermediul Platformei internaționale privind finanțarea durabilă. Aceasta va colabora cu statele membre, cu Banca Europeană de Investiții și cu alte instituții financiare internaționale (IFI) relevante pentru a mobiliza instrumente precum Fondul european pentru dezvoltare durabilă + în vederea dezvoltării în continuare și a sporirii investițiilor în prevenirea poluării. Începând din 2022, Comisia se va asigura că, atunci când recompensează antreprenorii (de exemplu, prin intermediul Premiilor europene pentru mediu acordate întreprinderilor), eforturile lor de reducere la zero a poluării sunt recunoscute și făcute publice în mod corespunzător. Acest lucru va ajuta întreprinderile care dețin calitatea de lideri în această privință să își consolideze poziția pe piață, evidențiind în același timp performanța acestora în materie de poluare pentru clienții lor viitori.

De asemenea, vor fi necesare fonduri publice, alături de investiții private, având în vedere că realizarea obiectivelor de mediu convenite va necesita investiții suplimentare în întreaga UE, cu valori cuprinse între 100 și 150 miliarde EUR în fiecare an până în 2030, din care o parte semnificativă se va aloca pentru investițiile în prevenirea și controlul poluării. Reexaminarea viitoare a cadrului de guvernanță economică va include o trimitere la investițiile publice verzi în contextul calității finanțelor publice. Cadrul financiar multianual 2021-2027 și NextGenerationEU vor oferi, de asemenea, sprijin financiar pentru reducerea și controlul poluării prin intermediul politicii de coeziune, al planurilor naționale din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor strategii naționale relevante, precum planurile strategice naționale din cadrul politicii agricole comune, care pot încuraja punerea în aplicare a practicilor agricole benefice. Comisia va continua să colaboreze cu statele membre pentru a dezvolta și a îmbunătăți în continuare serviciile naționale de consiliere pentru fermieri în vederea consolidării capacităților pentru practici mai puțin poluante, în special pentru a reduce emisiile de amoniac și de nitrați. Planurile naționale de redresare și reziliență reprezintă un instrument de abordare a provocărilor și de valorificare a beneficiilor tranziției verzi și digitale, care pot include prevenirea și reducerea poluării, în special cele identificate în recomandările specifice fiecărei țări. În conformitate cu Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, Comisia va evalua planurile în raport, printre altele, cu obiectivele dublei tranziții digitale și verzi. Finanțarea în cadrul politicii de coeziune va contribui în mod substanțial la atingerea obiectivului de reducere la zero a poluării prin investiții, printre altele, în eficiența energetică, energia din surse regenerabile, tratarea apelor reziduale, gestionarea deșeurilor, măsuri privind calitatea aerului, transportul urban durabil și infrastructura verde. Acest lucru va sprijini acțiuni atât la nivel național, cât și la nivel regional și local. De asemenea, Comisia este pregătită să sprijine statele membre prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic pentru a oferi sprijin tehnic reformelor legate de poluare derulate în statele membre ale UE, care pot fi finanțate prin mijloace naționale sau fonduri UE. În plus, Comisia elaborează o viziune pe termen lung pentru zonele rurale, care își propune să contribuie prin acțiuni concrete și la reducerea emisiilor.

Programul Orizont Europa va sprijini cu prioritate cercetarea și inovarea specifice relevante pentru obiectivul ambițios de reducere la zero a poluării. Principalele inițiative strategice sunt misiunile și parteneriatele , cum ar fi misiunile propuse pentru „oceane, mări și ape de coastă și continentale sănătoase” și „sănătatea solului și alimentele” și misiunea pentru „orașe inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei”, alături de parteneriatele pentru evaluarea riscurilor aferente substanțelor chimice (PARC), transformarea industriei prelucrătoare din Europa („Processes4Planet”), securitatea apei pentru planetă („Water4All”), „transportul pe apă cu emisii zero” (ZEWT) sau „către un transport rutier cu emisii zero” (2ZERO). În plus, Orizont Europa va continua să sprijine cercetarea privind poluanții și tipurile de poluare care generează noi preocupări, cum ar fi poluarea luminoasă și impactul acesteia asupra biodiversității sau poluarea cu nanoparticule.

Un potențial inovator semnificativ rezultă din ce în ce mai mult din soluțiile digitale de reducere a poluării, care adesea aduc beneficii și altor obiective ale Pactului verde. Acestea pot accelera tranziția către reducerea la zero a poluării, dar necesită decizii în timp util pentru a valorifica oportunitățile, reducând în același timp riscurile. De exemplu, dezvoltarea unor instrumente digitale specifice pentru a-i ajuta pe fermieri să își reducă amprenta de mediu datorită cerințelor ușor de vizualizat în temeiul legislației UE ar putea reduce în mod semnificativ impactul poluant al unora dintre activitățile lor. La un nivel mai general, pentru a îmbunătăți disponibilitatea datelor din sectorul public și privat și pentru a ajuta întreprinderile, factorii de decizie, cercetătorii și cetățenii să înțeleagă și să vizualizeze mai bine poluarea, datele relevante pentru obiectivul ambițios de reducere la zero a poluării vor fi partajate în mod deschis în cadrul spațiului de date al Pactului verde. Programul european de observare a Pământului (programul Copernicus) va reprezenta un element esențial pentru inițiativa UE „Destinația Pământ”, oferind volume mari de date și informații de observare și monitorizare a Pământului. Comisia a anunțat, de asemenea, o inițiativă „GreenData4All” de modernizare, diseminare activă și partajare a datelor publice și private în sprijinul obiectivelor Pactului verde, pe baza progreselor realizate în temeiul Directivei INSPIRE și cu includerea Directivei privind accesul publicului la informațiile despre mediu. În plus, de pildă, prin intermediul orașelor și al comunităților inteligente din cadrul programului Europa digitală, Comisia va investi în testarea și implementarea soluțiilor digitale pentru reducerea la zero a poluării, precum și în dezvoltarea de gemeni digitali ai orașelor – modele virtuale de orașe – care vor ajuta orașele să facă față provocărilor complexe în materie de mediu și de planificare.