RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene în 2013 /* COM/2014/0549 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene în 2013 1. Contextul raportului anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică (CDT) Raportul anual privind activitățile de cercetare și dezvoltare tehnologică ale Uniunii Europene (UE) se întocmește în temeiul articolului 190 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Scopul prezentului raport este de a oferi o imagine de ansamblu a principalelor măsuri întreprinse în anul de raportare. 2. Contextul politic general din 2013 În 2013, statele membre au început și au continuat reforme semnificative în vederea revenirii la o creștere economică durabilă și la bunăstare. Comisia Europeană a întreprins măsuri importante pentru a spori și a completa aceste eforturi, inclusiv prin consolidarea implicării partenerilor sociali în cadrul semestrului european. În consecință, o redresare treptată a economiei Europei a avut loc de la începutul anului 2013, devenind mai evidentă în al doilea trimestru al anului 2013. Deși se preconizează că redresarea va continua, statele Uniunii Europene trebuie să continue să colaboreze în vederea consolidării competitivității Uniunii la nivel mondial. În pofida persistenței climatului economic dificil în ultimul an, UE a făcut progrese către îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 prin inițierea unor tendințe structurale pozitive, cum ar fi creșterea nivelului de educație, realizarea unui mix energetic mai durabil, reducerea emisiilor de carbon generate de economie și realizarea de progrese către atingerea obiectivului de investiții în cercetare și inovare de 3 %. Pentru a consolida poziția Europei ca principal concurent mondial și pentru redresarea economiei în vederea revenirii la creștere economică, investițiile în cercetare și inovare (C&I) sunt cruciale. Prin urmare, C&I a continuat să se afle în centrul agendei UE pentru ocuparea forței de muncă și pentru creștere economică inteligentă și în centrul investițiilor UE. Orizont 2020, lansat la sfârșitul anului 2013, este instrumentul financiar de punere în aplicare a inițiativei emblematice a Strategiei Europa 2020 „O Uniune a inovării”. Noul program-cadru a fost conceput pentru a aborda și soluționa provocările societale și pentru a promova prosperitatea economică prin finanțarea excelenței în știință, tehnologie și inovare. 3. Orizont 2020 După o serie de negocieri trilaterale între instituțiile UE, pachetul Orizont 2020 a fost adoptat cu o majoritate clară atât de către Parlamentul European, la 21 noiembrie 2013, cât și de către Consiliului Uniunii Europene, la 3 decembrie 2013. Cu un buget UE (2014-2020) de 79,2 miliarde EUR în prețuri curente, noul program-cadru al UE[1] reprezintă o schimbare majoră față de trecut – o simplificare majoră care permite o participare mai largă, integrarea cercetării și a inovării și o abordare bazată pe provocări. Orizont 2020 va contribui la reducerea decalajului dintre cercetare și piață, continuând în același timp consolidarea excelenței, oferind astfel oportunități solide pentru a transforma noile cunoștințe și descoperiri tehnologice în produse și servicii inovatoare de nivel înalt. Noul program se află într-o poziție foarte bună pentru a uni sursele publice și private de finanțare, cu scopul de a sprijini întreprinderile inovatoare ale Europei: · Mai multe investiții private au fost atrase în vederea abordării provocărilor societale majore, stimulând în același timp creșterea competitivității industriale a Europei. La 10 iulie 2013, Comisia a înaintat propuneri privind o serie de inițiative de parteneriate public-private și public-publice care fac parte din Pachetul privind investițiile în inovare[2]. Aceste parteneriate vor constitui unul dintre elementele-cheie ale programului Orizont 2020, deoarece vor permite activități de inovare la scară largă și pe termen lung, reunind forțele din sectorul privat, UE și statele membre și având la dispoziție un buget de peste 20 miliarde de euro. Au fost puse în aplicare măsuri pentru abordarea problemei finanțării insuficiente în Europa, un obstacol major în calea introducerii inovărilor pe piață. Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor, înființat în comun de Comisia Europeană și Grupul Băncii Europene de Investiții, a făcut posibil ca, pentru 1 miliard de euro din bugetul UE, BEI să mobilizeze 12 miliarde de euro ca împrumuturi și peste 30 miliarde de euro ca investiții finale în C&I. Acest lucru a condus la asigurarea unor resurse suplimentare de până la 40 miliarde de euro din 2007 pentru activități de cercetare și inovare, care altfel ar fi rămas fără finanțare. În conformitate cu abordarea integratoare a Orizont 2020, sunt prevăzute măsuri pentru înființarea unui sistem solid de sprijin, în special în beneficiul IMM-urilor, facilitând accesul acestora la posibilitățile de finanțare în cadrul întregului program. Noul instrument dedicat IMM-urilor sprijină ideile cele mai inovatoare ale IMM-urilor europene care demonstrează o dorință puternică de a se dezvolta, de a crește și de a evolua pe plan internațional. În cadrul obiectivului de 20 % din totalul finanțării provocărilor societale și al obiectivului specific „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale”, 5 % au fost alocate pentru o cerere de propuneri deschise continuu în 2014/2015 și 7 % pentru întreaga perioadă a programului. În paralel cu procesul de luare a deciziilor politice, Comisia a efectuat pregătirile necesare pentru punerea în aplicare a noului program. (a) Programele de lucru Orizont 2020 pentru perioada 2014-2015 La 10 decembrie 2013, Comisia Europeană a adoptat primul program de lucru în cadrul programului Orizont 2020. Comisia a precizat prioritățile de finanțare pe o perioadă de doi ani, oferind cercetătorilor și întreprinderilor mai multă certitudine decât oricând în trecut cu privire la direcția oportunităților de cercetare și inovare în UE. Cererile de propuneri au fost deschise la 11 decembrie 2013. Programul de lucru cuprinde, printre altele: O atenție specială este acordată întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), în special prin intermediul unui nou instrument dedicat acestora. Doar în 2014, IMM-urile vor putea solicita granturi pentru inovare în valoare de 253 de milioane EUR în cadrul acestui nou instrument. Astfel cum prevăd cererile de propuneri pentru 2014/2015, un buget total de aproximativ 20 de milioane EUR este alocat pentru granturi individuale din partea Consiliului European pentru Cercetare (aproape 14 milioane EUR) și acțiunile Marie Skłodowska-Curie (aproape 7 milioane EUR) pentru formare și mobilitate în domeniul cercetării. Pentru a aborda problema decalajelor din domeniul inovării, măsurile de lărgire a accesului includ cereri pentru „catedrele Spațiului european de cercetare” (34 de milioane EUR), inițiative de creare de echipe (12 milioane EUR) în 2014 și de înfrățire (74 milioane EUR) în 2015. (b) Simplificarea accesului O nouă versiune a portalului participanților la cercetare și inovare, cu o capacitate TI îmbunătățită, o tehnologie mai actualizată, o navigare reorganizată și simplificată, precum și cu aspecte și conținuturi mai dezvoltate, a fost lansată la 4 decembrie 2013. Noile orientări online pentru participanții la Orizont 2020 – Manualul online pentru Orizont 2020 – a fost elaborat în urma unui efort de colaborare pentru a facilita înțelegerea proceselor din cadrul programului. Manualul este ușor accesibil din orice secțiune a portalului participanților[3], conducând utilizatorii direct către secțiunea de orientare relevantă. 4. Uniunea inovării Uniunea inovării a fost plasată în centrul Strategiei Europa 2020, cu scopul de a stimula capacitatea de inovare a Europei. Uniunea inovării înregistrează succese în stimularea unui impuls în jurul inovării, prin creșterea investițiilor în C&I, mobilizarea părților interesate și integrarea inovării în principalele politici europene, naționale și regionale. Ca strategie generală, Uniunea inovării abordează o gamă largă de elemente care au impact asupra ecosistemului de inovare al Europei, reușind să-l modifice. S-au înregistrat progrese foarte bune în ceea ce privește fiecare dintre prioritățile Uniunii inovării: Consolidarea bazei de cunoștințe și reducerea fragmentării Baza de cunoștințe a Europei este consolidată în special prin: lansarea programului Orizont 2020; punerea unui accent deosebit pe Fondurile europene de dezvoltare regională privind strategiile de specializare inteligentă; și susținerea dezvoltării competențelor și a progreselor către Spațiul european de cercetare (SEC) – a se vedea secțiunea 5 de mai jos; Materializarea ideilor pe piață: Au fost depuse eforturi deosebite în ceea ce privește oferirea de instrumente pentru un mediu de afaceri mai favorabil inovării în Europa, cum ar fi brevetul unitar și directivele revizuite privind achizițiile publice care oferă mai multe oportunități pentru inovare. Sunt disponibile instrumente de facilitare a accesului la finanțare, în special cele din cadrul Orizont 2020, care vor deveni funcționale în curând și care includ mecanisme de creditare și de participații perfecționate și pașaportul pentru capitalul de risc. Deși în trecut intervenția publică a fost utilizată în mod normal pentru a stimula oferta de cercetare și cunoștințe noi, pentru stimularea cererii de inovare se utilizează din ce în ce mai mult instrumente precum achizițiile publice precomerciale, reglementările favorabile inovării, normalizarea, etc. De exemplu, au fost facilitate achizițiile publice de produse sau servicii inovatoare, a fost dezvoltată și testată o metodologie pentru screeningul reglementărilor în ceea ce privește impactul acestora asupra inovării, a fost lansat un plan de acțiune în domeniul eco-inovării, iar normalizarea a fost modernizată și accelerată. Maximizarea coeziunii sociale și teritoriale: Uniunea inovării a abordat, de asemenea, provocările prezentate de coeziunea teritorială și socială. De exemplu, au fost instituite strategii de specializare inteligentă ca o condiție ex-ante pentru prioritățile de investiții în cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare cu scopul de a promova o mai bună performanță în materie de inovare în toate regiunile europene și statele membre, fără a face compromisuri în materie de excelență. Un accent tot mai puternic pe inovare socială și în sectorul public asigură o absorbție mai largă și un impact societal mai mare al inovării, precum și o schimbare a mentalităților cu privire la actorii care ar trebui să fie implicați în inovare și la promotorii schimbării în UE. Există, în special, o creștere a impulsului inovării din sectorul public, unde acțiunile întreprinse au depășit așteptările inițiale ale inițiativei „O Uniune a inovării”. Parteneriatele europene pentru inovare (PEI) oferă o nouă abordare a cercetării și inovării din UE. Cinci parteneriate europene pentru inovare au fost lansate în domenii-cheie precum îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, apă, agricultură, materii prime și orașe inteligente. Toate se află acum în stadiul de implementare, după ce au identificat prioritățile, au implicat o gamă largă de parteneri de la nivelul cererii și ofertei de inovare și au început să dea primele rezultate, de exemplu, identificarea bunelor practici, utilizarea unor instrumente practice de replicare, colectarea impactelor dovedite și punerea în aplicare a serviciilor integrate. Un grup de experți a evaluat progresele înregistrate și performanțele generale ale PEI. Grupul a concluzionat că PEI este abordarea corectă pentru a contribui la creșterea economică și la bunăstarea Europei în viitor. Recomandările lor implică îmbunătățiri care pot fi aduse PEI actuale, precum și modificări semnificative ale modului de lansare și funcționare a viitoarelor PEI. Amplificarea efectelor politicilor noastre pe plan extern: Dimensiunea globală a inovării a fost, de asemenea, luată în considerare. Au fost dezvoltate o serie de inițiative care să sporească atractivitatea Europei ca destinație pentru cercetare și inovare, iar parteneriatele dintre UE și statele sale membre au fost consolidate prin definirea de priorități privind cooperarea cu țări terțe, inclusiv prin dezvoltarea unor infrastructuri de cercetare la nivel mondial. Realizarea obiectivelor: Progresele realizate în performanța Europei și a statelor membre în domeniul cercetării și inovării au fost monitorizate în cadrul coordonării economice integrate („semestrul european”), prin tabloul de bord al Uniunii cercetării și inovării[4], prin raportul privind competitivitatea Uniunii inovării și prin intermediul noului indicator privind inovarea. Noul indicator utilizează patru indicatori privind rezultatele și tipurile de activități ale întreprinderilor din tabloul de bord al Uniunii cercetării și inovării, grupate în trei componente (brevete, ocuparea forței de muncă în activități care implică un grad ridicat de cunoștințe și competitivitatea bunurilor și serviciilor care implică un grad ridicat de cunoștințe), precum și o nouă măsură de ocupare a forței de muncă în întreprinderile cu creștere rapidă din sectoarele inovatoare. Monitorizarea va fi continuată și îmbunătățită prin mecanismul de sprijinire a politicilor din cadrul programului Orizont 2020. Schimbul de cele mai bune practici și învățarea reciprocă au fost, de asemenea, facilitate de UE. În ultimii ani s-a produs o schimbare radicală în direcția bună, obținându-se reducerea decalajului în materie de inovare față de principalii noștri concurenți. Cel mai recent tablou de bord al Uniunii cercetării și inovării arată că, începând cu 2008, UE a fost în măsură să reducă aproape jumătate din decalajul în materie de inovare față de SUA și Japonia. Cu toate acestea, decalajul față de Coreea de Sud se adâncește, iar China vine puternic din urmă. Prin urmare, UE, statele membre și alte părți interesate trebuie să continue să colaboreze în vederea îmbunătățirii ecosistemului de inovare european. 5. Spațiul european de cercetare (SEC) În urma adoptării comunicării Comisiei privind Un parteneriat consolidat al Spațiului european de cercetare pentru excelență și creștere (Comunicare SEC) la 17 iulie 2012 și a instituirii mecanismului de monitorizare a SEC (EMM) pentru a monitoriza progresele înregistrate în realizarea SEC, Comisia a continuat să consolideze EMM pe parcursul anului 2013. Comisia a lucrat în strânsă colaborare cu nou creatul grup de lucru ad hoc privind monitorizarea al Comitetului pentru Spațiul european de cercetare (CSEC), în vederea rafinării indicatorilor SEC și a metodelor de colectare a datelor aferente, în special sondajul SEC. Activitatea privind EMM a dus la adoptarea în septembrie 2013 a primului raport intermediar privind SEC, care oferă o imagine instantanee a situației în statele membre și unele țări asociate și stabilește baza pentru o evaluare completă a progreselor înregistrate în anul următor[5]. Raportul intermediar SEC 2013 a fost dezbătut în cadrul Consiliului Competitivitate din septembrie 2013, unde a fost reiterată necesitatea de a accelera reformele structurale ale sistemelor naționale și de a intensifica monitorizarea progreselor SEC. Difuzarea raportului intermediar SEC 2013 a pus la dispoziție o evaluare a progreselor în zone-țintă, cum ar fi recrutarea deschisă și echitabilă a cercetătorilor sau îmbunătățirea circulației cunoștințelor științifice. În plus, analiza anuală a creșterii pentru 2014[6] adoptată în 2013 subliniază necesitatea ca statele membre să adopte reforme în conformitate cu Comunicarea privind SEC și a permis ca mecanismul de monitorizare a SEC și raportul intermediar să devină parte integrantă din ciclul de politică al semestrului european. Punerea în aplicare a comunicării privind SEC la nivelul părților interesate din cercetare a fost sprijinită prin lărgirea și consolidarea platformei părților interesate. O a 6-a organizație[7] s-a alăturat platformei în iulie 2013. O declarație comună a fost semnată de cele șase organizații ale părților interesate[8] și de Comisie la 13 decembrie 2013. Toate organizațiile și-au reafirmat angajamentul comun față de realizarea obiectivelor SEC. La sfârșitul lui 2013, toate părțile interesate au raportat cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește angajamentele lor în direcția realizării SEC și au contribuit la raportul intermediar SEC 2013. Manifestul SEC – o inițiativă a Parlamentului European, lansată recent, care reunește membri ai Parlamentului European și părți interesate din domeniul cercetării – a generat, de asemenea, un nou impuls pentru punerea în aplicare a acțiunilor SEC la nivelul autorităților naționale și al părților interesate din cercetare. 6. Cooperarea internațională Anul 2013 a fost primul an întreg pentru punerea în aplicare a comunicării „Consolidarea și concentrarea cooperării internaționale a UE în domeniul cercetării și al inovării: o abordare strategică”[9]. În conformitate cu Uniunea inovării, strategia urmărește să consolideze excelența și atractivitatea Uniunii în materie de cercetare și inovare și de competitivitate economică și industrială; să abordeze provocările societale mondiale; și să susțină politicile externe ale Uniunii. În acest scop, integrarea strategiei în pachetul legislativ privind Orizont 2020 a fost asigurată în cursul dezbaterilor interinstituționale. Pachetul include o politică de asociere la programul Orizont 2020, care se va concentra pe extindere, AELS și țările învecinate. Negocierile au început cu o serie de țări în 2013, odată cu parafarea unui acord cu Israelul în luna decembrie. Forumul strategic pentru cooperare S&T internațională a revizuit și a raționalizat regulamentul său de procedură în vederea îmbunătățirii coordonării cu activitățile de cooperare internațională, inclusiv cu cele ale statelor membre. Grupul Parteneriatului estic privind cercetarea și inovarea a convenit să colaboreze în vederea elaborării unei strategii comune de cooperare. La reuniunea din noiembrie 2013 în cadrul Dialogului politic la nivel înalt UE-Africa privind știința, tehnologia și inovarea, părțile au convenit începerea colaborării în vederea instituirii unui parteneriat de cercetare și inovare pe termen lung finanțat și deținut în comun, având ca prim obiectiv securitatea alimentară și nutrițională și agricultura durabilă. Reuniunea la nivel înalt intitulată „Oceanul Atlantic: O resursă comună” a fost organizată în Galway în luna mai, având ca rezultat semnarea Declarației de la Galway de către UE, Canada și SUA și lansarea Alianței transatlantice pentru cercetare oceanică. Trei conferințe „Destination Europe” au fost organizate în SUA, împreună cu statele membre și cu țările asociate, în vederea sensibilizării cu privire la excelența cercetării europene și la oportunitățile de carieră și finanțare disponibile în Europa pentru cercetătorii din întreaga lume. În conformitate cu obiectivul de promovare a unor condiții de concurență echitabile pentru cooperare și de abordare a condițiilor-cadru care împiedică cooperarea, prima reuniune la nivel înalt în cadrul Dialogului de cooperare în domeniul inovării cu China a avut loc în noiembrie 2013 la Beijing. Există un interes comun de promovare a unor condiții-cadru previzibile, transparente și eficace legate de inovare, iar un grup operativ de experți privind cooperarea în domeniul inovării a fost creat în vederea identificării și promovării practicilor de succes în UE și China. Anul științei UE-Rusia a fost lansat cu succes în luna noiembrie. Acest eveniment de nivel înalt a oferit celor două părți ocazia de a-și reitera angajamentul în favoarea cooperării UE-Rusia în domeniul științei și tehnologiei. 7. Centrul Comun de Cercetare (JRC) JRC este serviciul științific intern al Comisiei Europene și singurul serviciu al Comisiei responsabil cu cercetarea directă. JRC are misiunea de a oferi politicilor UE un sprijin științific și tehnic independent și bazat pe dovezi, pe parcursul întregului ciclu al politicilor. Lucrând în strânsă cooperare cu direcțiile generale responsabile pentru politici, JRC abordează principalele provocări cu care se confruntă societatea, stimulând în același timp inovarea prin dezvoltarea de noi metode, instrumente și standarde și prin schimbul de know-how cu statele membre, cu comunitatea științifică și cu parteneri internaționali. În 2013, JRC a răspuns la un număr din ce în ce mai mare de solicitări de sprijin științific pentru politici, venite din partea serviciilor Comisiei responsabile de politici și vizând priorități ale UE, în special în cadrul strategiei UE pentru creștere inteligentă – Europa 2020. JRC a oferit sprijin științific direct domeniilor politice tematice cum ar fi: stabilitatea financiară și uniunea economică și monetară; piața unică, creștere, locuri de muncă și inovare; economia cu emisii reduse de carbon, mediu și utilizarea eficientă a resurselor și schimbările climatice; energie și transport; agricultură și securitate alimentară; sănătate și protecția consumatorului; societatea informațională și agenda digitală; sănătate și securitate publică, siguranță și securitate nucleară. Pentru a gestiona eficient responsabilitățile sale în continuă creștere, JRC a adoptat o abordare mai transsectorială și multidisciplinară prin elaborarea primului program de lucru al JRC (2014-2015) în cadrul programului Orizont 2020, care se bazează pe un plan de acțiune nou, precum și pe o structură a proiectelor mai detaliată. Creșterea inovării, împreună cu noi parteneriate internaționale, contribuie la abordarea problemelor presante la nivel mondial, cum ar fi schimbările climatice, sănătatea, securitatea alimentară și sărăcia. Consolidarea relațiilor și rețelelor JRC cu partenerii UE și internaționali este esențială pentru excelența științifică mondială. Susținerea politicilor cu dovezi științifice și analize solide necesită infrastructuri de ultimă generație pentru activități științifice, date de calitate și instrumente analitice adecvate. Ca exemplu, la sediul JRC din Ispra (Italia) a fost inaugurată o nouă clădire destinată activităților științifice, care este ecologică și eficientă din punct de vedere energetic. 8. Punerea în aplicare a celui de-Al șaptelea program-cadru În 2012, Comisia a lansat cea mai amplă serie de cereri de propuneri în cadrul celui de-Al șaptelea program-cadru (PC7). Pentru a facilita tranziția la Orizont 2020, s-a pus un accent puternic pe acțiunile care integrează o varietate de activități, cu potențialul de a crea un impact puternic. În 2013 au fost încheiate 45 de cereri de propuneri cu un buget indicativ total de 4,9 miliarde EUR. În total, s-au primit aproximativ 20 000 de propuneri eligibile, dintre care aproape 3 000 au fost reținute pentru finanțare, obținându-se o rată de succes de aproximativ 15 %, calculată pe baza numărului de propuneri. În toate propunerile eligibile au fost implicați în total 67 630 de candidați, costurile totale aferente proiectelor s-au ridicat la peste 34 miliarde EUR, iar contribuția totală solicitată din partea UE a fost de aproape 28 miliarde EUR. În toate propunerile reținute au fost implicați în total 12 702 de candidați, costurile totale aferente proiectelor s-au ridicat la aproape 6 miliarde EUR, iar contribuția totală solicitată din partea UE a fost de peste 4 miliarde EUR. Rata de succes generală a fost de 18,78 %, raportată la numărul de candidați, și de 15,96 %, raportată la contribuția UE solicitată. 9. Perspective pentru 2014 Comisia își menține angajamentul în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Comisia lucrează în prezent la punerea în aplicare a Comunicării către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind evaluarea cercetării și inovării ca surse de creștere în viitor intitulată „Cercetarea și inovarea ca surse de reînnoire a creșterii”[10]. Pentru dezvoltarea programului de lucru în perioada 2016-2017 în cadrul programului Orizont 2020, printre prioritățile Comisiei se află o consultare mai largă și discuții mai ample cu statele membre. De asemenea, ea va lua în considerare noi informații privind tendințele și previziunile științifice, tehnologice, economice, de piață și sociale, precum și nevoile de politică actuale și emergente de a valorifica avantajele competitive și de a profita de noile oportunități. În 2014, Comisia va continua să desfășoare acțiuni în cadrul Uniunii inovării. Ea va prezenta un raport cu privire la „Situația inițiativei Uniunea inovării în perioada 2010-2014”, care include rezultatele și constatările principale. Cu toate acestea, având în vedere actuala criză, Europa trebuie să își continue eforturile pentru ca „Uniunea inovării” să devină realitate. Raportul privind progresele SEC 2013 a fost dezbătut în cadrul Consiliului Competitivitate din septembrie 2013, și va sta la baza adoptării concluziilor Consiliului privind SEC în 2014. Comisia va organiza o conferință după publicarea raportului intermediar 2014, care urmează să fie publicat în luna septembrie. O evaluare completă a progreselor înregistrate în realizarea SEC va fi efectuată în cadrul sondajului SEC 2014, care vizează identificarea acțiunilor de punere în aplicare necesare pentru a finaliza piața unică pentru cercetători, cunoștințe și tehnologii. Sondajul SEC 2014 va fi crucial pentru identificarea domeniilor în care s-au înregistrat progrese și a celor care necesită eforturi suplimentare. În plus, Comisia a lansat o consultare la nivel european a tuturor părților interesate privind lecțiile care trebuie învățate și principalii factori care ar trebui să contribuie la conturarea următoarelor etape ale strategiei UE de creștere economică post-criză pentru perioada 2015-2020. Ea va prezenta propuneri concrete la începutul anului 2015. [1] http://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/news/horizon-2020-brief-eu-framework-programme-research-innovation. [2] Adoptat de Parlamentul European la 15 aprilie 2014 și de Consiliul Uniunii Europene la 6 mai 2014. [3] http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/home.html. [4] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/policy/innovation-scoreboard/index_en.htm [5] Raportul intermediar SEC 2013 a fost însoțit de fapte și cifre care arată niveluri diferite ale progreselor în direcția finalizării SEC, care reflectă prioritățile naționale. A se vedea: http://ec.europa.eu/research/era/era-progress-2013.htm [6] COM(2013) 800 final. [7] Conferința școlilor europene pentru educație și cercetare în inginerie avansată (CESAER) a aderat la platforma părților interesate la 17 iulie 2013 ca cea de-a 6-a organizație în grupul părților interesate și a înmânat Comisiei o declarație unilaterală. [8] Cele 6 organizații sunt: Asociația europeană a organizațiilor de cercetare și tehnologie (EARTO), Asociația universităților europene (EUA), Liga universităților europene de cercetare (LERU), Nordforsk, Science Europe și CESAER. [9] COM (2012) 497 [10] COM(2014) 339.