COMUNICARE A COMISIEI PROIECTELE DE PLANURI BUGETARE PENTRU 2014 ALE ZONEI EURO: EVALUARE DE ANSAMBLU A SITUAȚIEI ȘI A PERSPECTIVELOR BUGETARE /* COM/2013/0900 final - 2013/ () */





Rezumat Ca răspuns la provocările de natură bugetară generate de criză și în cadrul guvernanței economice consolidate, Comisia și statele membre urmăresc strategii bugetare diferențiate în funcție de provocările specifice fiecărei țări. În toamna acestui an, statele membre din zona euro au prezentat Comisiei, pentru prima dată, proiecte de planuri bugetare în vederea obținerii unui aviz din partea acesteia cu privire la compatibilitatea planurilor lor bugetare pentru anul viitor cu obligațiile care le revin în temeiul Pactului de stabilitate și de creștere (PSC). Până la data de 15 octombrie, toate statele membre din zona euro care nu făceau obiectul unui program de ajustare macroeconomică și-au prezentat proiectele de planuri bugetare pentru 2014. Comisia a evaluat aceste planuri și prezintă statelor membre un aviz cu privire la fiecare plan. Este încurajator că niciun proiect de plan bugetar nu reprezintă o încălcare gravă a obligațiilor în temeiul PSC și nu este necesar să se solicite revizuirea planurilor bugetare. Cu toate acestea, în mai multe cazuri, Comisia constată că există motive pentru formularea unor critici substanțiale și solicită statelor membre în cauză să țină seama de avizele sale în procesul de definitivare a bugetelor pentru 2014. Comisia a ajuns la următoarele concluzii: 1. În cazul a două țări (Estonia și Germania), proiectele de planuri bugetare sunt considerate conforme cu dispozițiile PSC. 2. În cazul a trei țări (Franța, Țările de Jos și Slovenia), proiectele de planuri bugetare sunt considerate conforme, însă nu lasă nicio marjă pentru eventuale derapaje, care ar pune în pericol corectarea deficitului excesiv. Comisia invită autoritățile să execute bugetul în mod riguros. 3. În cazul a trei țări (Belgia, Austria, Slovacia), proiectele de planuri bugetare sunt considerate, în linii mari, conforme. Deși aceste țări sunt pe cale să își corecteze deficitele excesive până la expirarea termenului stabilit pentru 2013, planurile lor ar putea duce la anumite abateri de la strategia de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM). Comisia invită autoritățile să asigure respectarea integrală a PSC în cadrul procesului bugetar național. 4. În cazul a cinci țări (Spania, Italia, Luxemburg, Malta, Finlanda), proiectele de planuri bugetare prezintă un risc de neconformitate. În cazul Spaniei și al Maltei, planurile prezintă riscuri în ceea ce privește respectarea recomandărilor din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive (PDE). În cazul Italiei, există riscul ca planurile actuale să ducă la încălcarea, în 2014, a regulii privind reducerea datoriei. În cazul Luxemburgului și al Finlandei, există riscul unei abateri semnificative de la strategia de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. Comisia invită autoritățile să ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar național pentru a asigura conformitatea deplină a bugetului 2014 cu PSC și pentru a aborda, în special, riscurile identificate în cadrul evaluării. 5. Pentru zona euro în ansamblul său se preconizează o stabilizare a datoriei publice. În prezent, se văd rezultatele eforturilor considerabile de consolidare din ultimii ani. Datorită primelor semne de redresare, se așteaptă ca media soldului bugetar global să scadă sub valoarea de referință de 3 % din PIB. Țările care se confruntă cu cele mai importante provocări de natură bugetară își propun să depună cele mai mari eforturi de consolidare, caracterizate de anumite diferențe în funcție de marja lor manevră bugetară. Cu toate acestea, faptul că numai două state membre și-au atins obiectivele pe termen mediu înseamnă că este necesar să se continue consolidarea. 6. Conform planurilor, efortul bugetar agregat, exprimat ca variație a soldului bugetar ajustat ciclic excluzând măsurile punctuale și temporare, s-ar ridica la ¼% din PIB în anul următor. Deși acest nivel redus al eforturilor bugetare ar putea fi semnul unui răspuns în general insuficient la provocările de natură bugetară cu care se confruntă zona euro, este posibil ca soldul structural să ofere o imagine subevaluată a totalității măsurilor bugetare din cauza faptului că reactivitatea veniturilor la creșterea economică este mai mică decât în mod normal și că producția potențială pe termen mediu prezintă actualmente o creștere modestă. 7. Este necesar să se continue reformele structurale pentru a consolida bazele unei creșteri durabile. Statele membre ar trebui să își bazeze strategiile menite să asigure finanțe publice solide pe reforme structurale. Cinci dintre țările din zona euro care au primit recomandări revizuite în cadrul PDE la începutul anului 2013 au prezentat programe de parteneriat economic (PPE) cuprinzând reformele bugetare structurale care ar trebui să sprijine corectarea durabilă a deficitelor lor. În general, PPE indică progrese în ceea ce privește îmbunătățirea cadrelor bugetare naționale, rezultate împărțite în ceea ce privește reforma fiscală și reforme substanțiale ale sistemelor de pensii și de sănătate, însă acest lucru nu este valabil pentru toate țările. 8. În planurile bugetare nu se acordă încă suficientă atenție structurii consolidării bugetare. În special, deși se stabilizează tendința generală de scădere a cheltuielilor publice de capital observată în ultimii ani, această tendință nu se inversează. Punerea accentului într-un anumită măsură pe limitarea cheltuielilor este esențială pentru o strategie de consolidare bine concepută, mai ales în cazurile în care dimensiunea sectoarelor administrației publice este relativ mare. Progresele susținute menite să asigure soliditatea finanțelor publice ar trebui să fie sprijinite de măsuri structurale favorabile creșterii. Cuprins I. Introducere. 5 II. Imagine de ansamblu privind proiectele de planuri bugetare. 6 Tabelul 1: Tabelul 1: sinteza avizelor Comisiei cu privire la proiectele de planuri bugetare. 8 III. Principalele constatări de ansamblu. 11 Tabelul 2: Tabel sinoptic al agregatelor economice și bugetare (ZE-13) pentru 2013 și 2014. 11 I. Introducere În ultimii ani, au fost puse în practică îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește guvernanța economică a UE, care asigură acum un ciclu anual coerent al politicii bugetare în Europa, cu măsuri suplimentare pentru zona euro. În prima jumătate a acestui ciclu, în cadrul semestrului european organizat în primăvară, statele membre din zona euro își elaborează politicile bugetare pe termen mediu în cadrul programelor de stabilitate, care sunt analizate de Comisie în raport cu dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza recomandărilor formulate de Comisie, Consiliul adresează statelor membre recomandări privind politica bugetară și reformele structurale. În a doua jumătate a anului, se așteaptă ca statele membre să pună în aplicare politicile convenite de comun acord. Pentru a asigura buna funcționare a uniunii economice și monetare, statele membre din zona euro au prezentat Comisiei și Eurogrupului, pentru prima dată, în toamna acestui an, proiectele lor de planuri bugetare (PPB) pentru anul următor. Aceste planuri prezintă pe scurt conținutul proiectelor de buget pe care guvernele le transmit parlamentelor naționale. Respectând calendarul comun, treisprezece state membre din zona euro au trimis Comisiei proiectele de planuri bugetare până la data de 15 octombrie[1]. Cele patru țări din zona euro care fac obiectul unui program de ajustare macroeconomică nu sunt obligate să prezinte un plan, întrucât acest program prevede deja o monitorizare bugetară atentă. Comisia furnizează un aviz în legătură cu fiecare plan, în cadrul căruia evaluează în ce măsură conținutul planului este conform cu obligațiile care decurg din Pactul de stabilitate și de creștere pentru țara respectivă. Comisia prezintă, de asemenea, o evaluare generală a situației și a perspectivelor bugetare pentru zona euro în ansamblul său. Aceste avize oferă parlamentelor naționale consiliere independentă în materie de politici în cursul procesului bugetar, respectând autonomia bugetară a acestora, și ar trebui să contribuie la o mai bună evaluare a conformității proiectelor de buget cu angajamentele asumate în cadrul normelor bugetare comune. Este în interesul statelor membre să țină seama de aceste avize deoarece, din 2011, Pactul de stabilitate și de creștere consolidat prevede sancțiuni mai stricte, care sunt aplicate mai devreme, în cazul în care evoluțiile bugetare nu ar fi conforme cu dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Guvernanța economică consolidată oferă, în prezent, un set cuprinzător de instrumente pentru a aborda politica economică și bugetară ca un aspect de interes comun, astfel cum s-a avut în vedere în tratat. În iulie 2013, Consiliul a invitat Eurogrupul[2] să monitorizeze și să coordoneze politicile bugetare ale statelor membre din zona euro, precum și orientarea bugetară generală a zonei euro în ansamblul său pentru a asigura o politică bugetară diferențiată și favorabilă creșterii. În acest scop, Consiliul a invitat Eurogrupul să poarte discuții referitoare la avizele Comisiei privind proiectele de planuri bugetare ale fiecărui stat membru din zona euro, precum și situația și perspectivele bugetare ale zonei euro în ansamblul său, pe baza evaluării generale formulate de Comisie cu privire la proiectele de planuri bugetare și la interacțiunea dintre acestea. Coordonarea ar trebui să contribuie la asigurarea faptului că ritmul consolidării bugetare este diferențiat în funcție de situația bugetară și economică a statelor membre din zona euro, cu o ajustare bugetară definită în termeni structurali în conformitate cu Pactul de stabilitate și de creștere, care să permită stabilizatorilor automați să funcționeze în cadrul strategiei de ajustare, și că, în vederea consolidării credibilității politicii bugetare pe termen mediu, consolidarea bugetară este susținută de o combinație generală de venituri și cheltuieli eficientă și favorabilă creșterii, precum și de reforme structurale adecvate care să sporească potențialul de creștere economică. II. Imagine de ansamblu privind proiectele de planuri bugetare Avizul Comisiei privind proiectele de planuri bugetare se concentrează pe conformitatea acestora cu dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere și cu recomandările formulate pe baza acestora. Pentru statele membre vizate de PDE, avizul Comisiei evaluează dacă eforturile acestora de corectare a deficitului excesiv sunt pe drumul cel bun. Pentru statele membre din zona euro care fac obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, adică nu sunt vizate de procedura aplicabilă deficitelor excesive, progresele înregistrate în legătură cu obiectivul pe termen mediu sunt evaluate pentru a se vedea dacă sunt conforme cu cerințele PSC și cu recomandările specifice fiecărei țări transmise statelor membre în luna iulie. Evaluarea se bazează pe previziunile Comisiei din toamna anului 2013. În tabelul 1 sunt sintetizate evaluările privind PPB al fiecărei țări, formulate în avizele Comisiei din 15 noiembrie, alături de evaluarea progreselor în ceea ce privește reformele bugetare. Comisia poate solicita prezentarea unui proiect de plan bugetar revizuit în cazul în care constată că planul inițial conține abateri deosebit de grave de la obligațiile de politică bugetară prevăzute în PSC. Acesta ar fi cazul dacă punerea în aplicare a proiectului de plan bugetar ar reprezenta un risc pentru stabilitatea financiară a statului membru în cauză, dacă ar exista riscul ca acesta să pună în pericol buna funcționare a uniunii economice și monetare sau dacă acesta ar constitui, în mod evident, o încălcare gravă a recomandărilor stabilite de Consiliu în conformitate cu PSC. Conform evaluării Comisiei, niciun proiect de plan bugetar nu a conținut vreo încălcare gravă. Cu toate acestea, mai multe planuri prezentate dau naștere unor îngrijorări. Pentru a permite o evaluare comparativă, evaluarea proiectelor de planuri bugetare este sintetizată în patru categorii generale (tabelul 1), după cum urmează: Conform: pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, nu este nevoie să se adapteze planurile bugetare în cursul procesului bugetar național pentru a se asigura respectarea regulilor PSC. Conform, fără marjă de manevră: pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, PPB vor asigura strict respectarea cerințelor PSC. Deși Comisia nu invită autoritățile să ia măsuri suplimentare în cadrul procesului bugetar național, bugetul ar trebui să fie executat în mod riguros. În cazul în care apar derapaje față de planurile prezentate, există riscul ca statele membre în cauză să nu respecte regulile PSC. Conform în linii mari: se referă la statele membre care, pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, nu efectuează ajustarea necesară în temeiul PSC în vederea realizării OTM. În cazul în care această situație persistă de-a lungul anilor, statul membru în cauză ar putea să facă obiectul unei proceduri aplicabile abaterilor semnificative în cadrul componentei preventive. Prin urmare, Comisia invită autoritățile să ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar național pentru a asigura conformitatea deplină a bugetului 2014 cu PSC. Risc de neconformitate: pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, este posibil ca PPB să nu asigure respectarea cerințelor PSC. Prin urmare, Comisia invită autoritățile competente să ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar național pentru a aborda riscurile identificate de Comisie în evaluarea proiectului de plan bugetar în vederea asigurării conformității bugetului 2014 cu PSC. Tabelul 1: sinteza avizelor Comisiei cu privire la proiectele de planuri bugetare Țară || Conformitatea generală a proiectului de plan bugetar cu Pactul de stabilitate și de creștere || Conformitatea generală cu reformele bugetare structurale sugerate în recomandările specifice fiecărei țări din 2013 Concluzie generală pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2013 || Conformitatea cu procedura aplicabilă deficitelor excesive în perioada 2013-2014 || Conformitatea cu cerințele din cadrul componentei preventive în 2014 || Concluzie generală cu privire la progresele pe calea reformelor bugetare structurale || Progresele pe calea reformelor individuale ca răspuns la componenta structurală a recomandărilor bugetare specifice fiecărei țări începând din iunie 2013 BE || Conform în linii mari || Corectare durabilă a deficitului excesiv în 2013 || Unele abateri de la strategia de ajustare în vederea atingerii OTM || Progrese limitate || Acțiuni limitate: modalități explicite de coordonare între nivelul federal și administrațiile subfederale DE || Conform || n.a. || OTM depășit || Niciun progres || Nicio acțiune legată de componentele structurale ale recomandărilor bugetare specifice fiecărei țări EE || Conform || n.a. || OTM realizat || Unele progrese || Progrese: regula echilibrului bugetar Acțiuni limitate: reguli și plafoane privind cheltuielile multianuale ES || Risc de neconformitate || Eforturi bugetare realizate în 2013, dar prezintă riscuri pentru 2014 || n.a. || Unele progrese* || Progrese: instituția bugetară independentă; arieratele în sectorul public; sistemele de indexare; sistemul de pensii; reforma administrației publice; cheltuielile pentru asistență medicală. Acțiuni limitate: revizuirea cuprinzătoare a cheltuielilor; revizuirea sistemului fiscal FR || Conform, fără marjă de manevră || Eforturi bugetare realizate atât în 2013, cât și în 2014 || n.a. || Progrese limitate* || Progrese: sistemul de pensii Acțiuni limitate: revizuirea cheltuielilor; sistemul fiscal; descentralizare IT || Risc de neconformitate || n.a. || Conformitate cu criteriul de referință privind datoria în 2013, dar prezintă riscuri pentru 2014 || Progrese limitate || Acțiuni limitate: cheltuielile publice; politica fiscală LU || Risc de neconformitate || n.a. || Abatere semnificativă de la OTM || Unele progrese || Progrese: cadrul bugetar pe termen mediu MT || Risc de neconformitate || Obiectivul principal îndeplinit în 2013, dar există riscuri în ceea ce privește eforturile bugetare atât în 2013, cât și în 2014 || n.a. || Progrese limitate* || Progrese: cadrul bugetar; eficiența administrației publice (persistă riscuri legate de adoptare și punere în aplicare); sistemul de sănătate (informații neconcludente) Acțiuni limitate: sistemul de pensii NL || Conform, fără marjă de manevră || Eforturi bugetare realizate atât în 2013, cât și în 2014 || n.a. || Unele progrese* || Progrese: cadrul bugetar; piața locuințelor (punerea în aplicare a reformelor anterioare) Acțiuni limitate: sistemul de pensii; credite și deduceri fiscale AT || Conform în linii mari || Corectare durabilă a deficitului excesiv în 2013 || Unele abateri de la strategia de ajustare în vederea atingerii OTM || Unele progrese || Progrese: sistemul de pensii; piața muncii Acțiuni limitate: corelarea drepturilor de pensie cu schimbările legate de speranța de viață; armonizarea vârstelor de pensionare SI || Conform, fără marjă de manevră || Eforturi bugetare realizate atât în 2013, cât și în 2014 || n.a. || Progrese limitate* || Progrese: sistemul fiscal; cadrul bugetar; îngrijirile pe termen lung Acțiuni limitate: sistemul de pensii SK || Conform în linii mari || Riscuri privind corectarea durabilă în 2014 - eforturi bugetare realizate || Unele abateri de la strategia de ajustare în vederea atingerii OTM || Progrese limitate || Progrese: sistemul fiscal (colectare) Acțiuni limitate: sistemul de pensii; politica fiscală; asistența medicală; regulile bugetare FI || Risc de neconformitate || n.a. || Abatere semnificativă de la strategia de ajustare în vederea atingerii OTM, depășirea pragului de 60 % în 2014 || Unele progrese || Progrese: eficiența sectorului public; finanțele administrației locale; reforma pensiilor Legendă: n.a.: nu se aplică * Acest stat membru a prezentat un program de parteneriat economic. III. Principalele constatări de ansamblu Finanțele publice ale celor treisprezece state membre din zona euro care au prezentat un proiect de plan bugetar (ZE-13) s-au îmbunătățit per ansamblu (tabelul 2). În conformitate cu planurile naționale, se așteaptă ca deficitul bugetar global la nivel agregat să scadă cu 0,7 puncte procentuale din PIB, ajungând la 2,7% din PIB în acest an. Aceasta va fi prima dată din 2008 când deficitul scade sub pragul de 3 % din PIB. Acest lucru se datorează îmbunătățirii constante a situației bugetare structurale în ZE-13 începând din 2011, iar anul acesta se urmărește îmbunătățirea în continuare a soldului structural per ansamblu cu încă 0,7 puncte procentuale în conformitate cu PPB. La rândul său, ponderea datoriei în PIB la nivelul ZE-13 va continua să crească în acest an, dar într-un ritm mai lent, ajungând la 93,0 % în 2013. PPB[3] indică faptul că datoria publică începe în sfârșit să se stabilizeze ca procent din PIB în 2014, în ciuda consolidării limitate din 2014. Conform scenariilor macroeconomice care stau la baza PPB, anul 2014 ar trebui să fie marcat de o restabilire a creșterii, în concordanță cu previziunile de toamnă ale Comisiei. Se preconizează că media deficitului global pentru ZE-13 va ajunge la 2,3 % PIB în 2014 (cu 0,4 puncte procentuale mai puțin decât în 2013), variind de la un ușor excedent în Germania la un deficit de 3,6 % în Franța, 5,8 % în Spania și 6,7 % în Slovenia[4]. Cel mai important aspect este că se așteaptă ca ponderea datoriei în PIB pentru ZE-13 să se stabilizeze în 2014 la aproximativ 93 % din PIB,[5] variind de la 132,7 % în Italia, urmată de Belgia (100,2 %) și de Spania (98,9 %), la numai 26,1 % în Luxemburg și 10,0 % în Estonia. Tabelul 2: Tabel sinoptic al agregatelor economice și bugetare (ZE-13) pentru 2013 și 2014. || 2013 || 2014 Programe de stabilitate || Proiecte de planuri bugetare || Previziunile Comisiei din toamna anului 2013 || Programe de stabilitate || Proiecte de planuri bugetare || Previziunile Comisiei din toamna anului 2013 Creșterea reală a PIB-ului (variație %) || -0,2 || -0,4 || -0,3 || 1,3 || 1,2 || 1,1 Deficit global (% din PIB) || -2,7 || -2,7 || -2,8 || -1,9 || -2,3 || -2,5 ∆ soldului structural (puncte procentuale din PIB) || 0,8 || 0,7 || 0,6 || 0,5 || 0,3 || 0,2 Datorie (% din PIB) || 92,2 || 93,0 || 92,9 || 91,8 || 93,0 || 93,5 Ponderea cheltuielilor (% din PIB) || 50,4 || 50,0 || 49,8 || 49,1 || 49,5 || 49,6 Ponderea veniturilor (% din PIB) || 47,7 || 47,2 || 47,1 || 47,1 || 47,2 || 47,1 Efortul structural de consolidare prevăzut în PPB pentru 2014, calculat ca variație pozitivă a soldului structural, este de 0,3 puncte procentuale din PIB, adică un nivel mai scăzut decât cel prevăzut de statele membre în programele lor de stabilitate[6]. Faptul că unsprezece din cele treisprezece țări fie fac obiectul unei proceduri aplicabile deficitelor excesive, fie nu și-au atins încă OTM[7], ar putea fi semnul unui răspuns în general insuficient la provocările de natură bugetară cu care se confruntă zona euro. Cu toate acestea, ar trebui să se nuanțeze această concluzie, dat fiind că este posibil ca soldul structural să ofere o imagine subevaluată a eforturilor bugetare subiacente din cauza faptul că reactivitatea veniturilor la creșterea economică este mai mică decât în mod normal și că producția potențială pe termen mediu prezintă actualmente o creștere modestă. În contextul celor 0,3 puncte procentuale ca valoare de ansamblu, țările care se confruntă cu cele mai importante provocări de natură bugetară, și anume cu deficite de peste 3 % din PIB și cu niveluri ale datoriei cu mult peste 60 %, își propun să depună cele mai mari eforturi de consolidare, caracterizate de anumite diferențe. Ajustarea globală indică o orientare bugetară în general neutră, care ar trebui să contribuie la redresarea economică. Din analiza PPB reiese faptul că planurile de consolidare nu acordă încă suficientă atenție impactului pe care îl are structura măsurilor de consolidare; ar trebui să existe posibilitatea reechilibrării către măsuri bugetare mai favorabile creșterii. Cinci dintre țările din zona euro care au primit recomandări revizuite în cadrul PDE la începutul anului 2013 (Spania, Franța, Țările de Jos, Malta și Slovenia) au prezentat programe de parteneriat economic care cuprind reformele bugetare structurale pe care intenționează să le pună în aplicare pentru a sprijini corectarea durabilă a deficitelor lor. Acestea se concentrează în primul rând pe reforme bugetare. În general, PPE indică progrese în ceea ce privește îmbunătățirea cadrelor bugetare naționale, rezultate împărțite în ceea ce privește reforma fiscală și reforme substanțiale ale sistemelor de pensii și de sănătate, însă acest lucru nu este valabil pentru toate țările. Anexa III conține o prezentare mai detaliată a conținutului acestor măsuri. În ceea ce privește structura ajustării minore de anul viitor, PPB ale țărilor din ZE-13 arată o reducere a ponderii cheltuielilor în PIB pentru 2014, în timp ce ponderea veniturilor în PIB ar trebui să se stabilizeze după ce a cunoscut creșteri repetate începând din 2010. În mod similar, se așteaptă acum ca ponderea taxelor și a impozitelor în PIB să se stabilizeze în 2014, după o creștere continuă în ultimii trei ani. Informațiile detaliate privind măsurile incluse în PPB arată că schimbările planificate în ceea ce privește structura cheltuielilor sunt în medie relativ reduse în comparație cu 2013[8]. În special, PPB prevăd o scădere ușoară a cheltuielilor legate de remunerarea angajaților (-0,2 % din PIB), precum și a prestațiilor sociale, a consumului intermediar și a cheltuielilor de capital (-0,1 % pentru fiecare dintre aceste categorii), în timp ce cheltuielile aferente subvențiilor vor rămâne stabile și cheltuielile cu dobânzile ar trebui să crească ușor (cu 0,1 %). În ceea ce privește cheltuielile de capital, Estonia, Slovacia și Franța își propun să realizeze cele mai mari reduceri. Faptul că se preconizează scăderea în continuare, pentru al cincilea an consecutiv, a cheltuielilor de capital, atât în aceste țări, cât și la nivel global, deși într-o măsură marginală, poate intra în contradicție cu obiectivul tranziției către o structură a cheltuielilor publice mai favorabilă creșterii. Măsurile privind impozitarea anunțate în PPB ar trebui să producă mici schimbări ale structurii de impozitare în țările din ZE-13. În special, ar trebui să crească veniturile provenite din impozitarea indirectă, în timp ce veniturile din impozitarea directă ar urma să scadă ca urmare a veniturilor în scădere provenite din impozitele pe capital. La rândul său, ponderea contribuțiilor sociale ar trebui să rămână stabilă în raport cu PIB-ul. Aceste schimbări limitate ale structurii veniturilor, generate parțial de punerea în aplicare a reformelor fiscale în unele state membre (de exemplu, în Franța, Țările de Jos sau Slovenia), pot fi considerate mai favorabile creșterii deoarece se preconizează o creștere a impozitelor indirecte, percepute în principal pentru consum, în timp ce se așteaptă ca presiunea fiscală asupra forței de muncă și a capitalului, care produce efecte mai perturbatoare, să scadă ușor în 2014. Comparația dintre PPB ale țărilor din ZE-13 pentru 2014 și previziunile economice de toamnă ale Comisiei pentru anul viitor permite o evaluare a eventualelor riscuri care ar putea afecta realizarea planurilor bugetare ale statelor membre. La nivelul agregat al tuturor țărilor din ZE-13, proiectele de planuri sunt, în linii mari, conforme cu previziunile Comisiei, prezentând o diferență marginală totală de 0,2 puncte procentuale din PIB[9]. Cu toate acestea, diferențele dintre PPB și previziunile Comisiei în ceea ce privește deficitul global sunt mai mari la nivelul fiecărui stat membru, din motive care variază de la o țară la alta. Malta se remarcă printr-o țintă de deficit global pentru 2014 mai mic cu 1,3 puncte procentuale decât fusese preconizat de Comisie, urmată de Belgia și Luxemburg (0,5 puncte procentuale) și de Austria, Slovenia, Slovacia și Finlanda (0,4 puncte procentuale). În cazul Maltei și al Slovaciei, acest lucru se explică în principal prin diferențele în ceea ce privește soldurile structurale prevăzute. În sfârșit, Estonia este singurul stat membru din ZE-13 în cazul căruia previziunile Comisiei indică un deficit mai mic în 2014 decât cel preconizat în propriul PPB (-0,1 %, în comparație cu -0,4 %), iar în cazul Țărilor de Jos nu există nicio diferență în ceea ce privește previziunile. [1] Această nouă procedură bazată pe cerințe obligatorii este prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 473/2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro. Acesta este unul din cele două regulamente din cadrul așa-numitului pachet privind supravegherea şi monitorizarea bugetare, care a intrat în vigoare în mai 2013. [2] Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2013 privind punerea în aplicare a orientărilor generale privind politicile economice ale statelor membre a căror monedă este euro (JO C 217, 30.7.2013, p. 97). [3] Se impun trei precizări referitoare la concluziile generale. În primul rând, acestea reflectă mai degrabă planurile prezentate de treisprezece țări (ZE-13) decât situația tuturor celor șaptesprezece țări din zona euro. Grecia, Irlanda, Portugalia și Cipru nu au obligația de a prezenta PPB deoarece fac obiectul unor programe de asistență macroeconomică. În al doilea rând, Germania, Austria și Luxemburg (care reprezintă 34 % din PIB-ul ZE-13) au prezentat planuri conform unui scenariu de menținere a politicilor actuale, având în vederea alegerile naționale. În cazul acestor trei țări, PPB nu oferă o imagine clară cu privire la intențiile guvernelor în materie de politici. În cele din urmă, în cadrul valorilor medii generale pe care se pune accentul în prezentul document, există diferențe semnificative între țări, chiar și atunci când acestea nu sunt indicate în mod explicit. [4] A se vedea tabelul A1 din anexa IV. 5 A se vedea tabelul A3 din anexa IV. Anexa II conține analize de sensibilitate. [6] Coerența dintre planurile bugetare pe termen mediu prevăzute în cadrul programelor de stabilitate și deciziile de politică bugetară cuprinse în PPD pentru 2014 este o condiție prealabilă esențială pentru a se asigura stabilitatea și previzibilitatea politicii bugetare. În acest sens, compararea obiectivelor bugetare ale țărilor din ZE-13, astfel cum sunt prezentate în PPB, cu obiectivele prevăzute în programele de stabilitate arată coerența dintre planurile pe termen mediu ale statelor membre și bugetele lor anuale. Cu toate acestea, ar trebui să se țină seama de faptul că unele state membre (și anume Belgia, Spania, Franța, Malta, Țările de Jos și Slovenia, din cadrul ZE-13), care au primit noi recomandări în contextul unor proceduri aplicabile deficitelor excesive în luna iunie a anului trecut, au trebuit să își actualizeze planurile bugetare în urma acestor recomandări. [7] Obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) reprezintă piatra de temelie pe care se bazează componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere. [8] A se vedea graficul A1 din anexa IV. [9] A se vedea graficele A3 și A4 din anexa IV. ANEXA I: Metodologia și ipotezele care stau la baza previziunilor economice europene din toamna anului 2013 Conform articolului 7 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 „Metodologia (inclusiv modelele) și ipotezele celor mai recente previziuni economice emise de serviciile Comisiei pentru fiecare stat membru, inclusiv estimările de impact al măsurilor bugetare agregate asupra creșterii economice, se anexează la evaluarea globală”. Previziunile economice europene sunt elaborate în mod independent de către personalul Comisiei. Ipotezele pe care se bazează previziunile Comisiei din toamna anului 2013 sunt explicate în documentul previzional[1]. Datele bugetare anterioare anului 2012 se bazează pe datele care au fost comunicate Comisiei Europene de statele membre la 1 octombrie și validate de Eurostat la 21 octombrie 2013. Eurostat și-a exprimat rezerva cu privire la calitatea datelor raportate de Austria din cauza unor incertitudini legate de impactul statistic al concluziilor din raportul privind landul Salzburg, publicat de Curtea Federală de Conturi la 9 octombrie 2013. Raportul a scos la iveală deficiențe în ceea ce privește gestionarea financiară și caracterul complet al conturilor publice ale landului Salzburg. Implicațiile statistice ale auditului pentru datele utilizate în cadrul PDE sunt analizate de Institutul de statistică din Austria în colaborare cu Eurostat, în vederea clarificării impactului precis pentru anul 2012, precum și pentru anii anteriori. Este posibil ca această analiză să ducă la o revizuire în sens crescător a datoriei publice cu până la o jumătate de procent din PIB, precum și la revizuiri minore ale deficitului public, pe baza informațiilor disponibile la momentul validării. Pentru realizarea previziunilor, măsurile de sprijinire a stabilității financiare au fost înregistrate în conformitate cu decizia Eurostat din 15 iulie 2009[2]. Cu excepția cazului în care statul membru vizat a furnizat alte indicații, injecțiile de capital în legătură cu care se cunoșteau suficiente detalii au fost incluse în previziuni ca tranzacții financiare, ducând astfel la creșterea datoriei, dar nu și a deficitului. Garanțiile de stat pentru pasivele și depozitele bancare nu sunt incluse drept cheltuieli publice, cu excepția cazului în care există dovezi conform cărora acestea au fost mobilizate în momentul finalizării previziunilor. Cu toate acestea, trebuie precizat că împrumuturile acordate băncilor de guvern sau de alte entități clasificate ca făcând parte din sectorul administrațiilor publice se adaugă, de obicei, la datoria publică. Pentru 2014 se iau în considerare bugetele adoptate sau prezentate parlamentelor naționale și toate celelalte măsuri în legătură cu care se cunosc suficiente detalii. În special, toate informațiile incluse în PPB care au fost prezentate până la 15 octombrie sunt reflectate în aceste previziuni. Pentru 2015, ipoteza menținerii politicilor actuale utilizată în previziuni presupune extrapolarea tendințelor legate de venituri și de cheltuieli și includerea măsurilor în legătură cu care se cunosc suficiente detalii. Soldurile bugetelor generale relevante pentru procedura aplicabilă deficitelor excesive pot prezenta mici diferențe față de cele publicate în conturile naționale. Diferența se explică prin decontările în cadrul operațiunilor swap și al contractelor forward pe rata dobânzii (FRA). În conformitate cu SEC95 [astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 2558/2001], fluxurile legate de swap-uri și de contractele forward pe rata dobânzii (FRA) sunt tranzacții financiare și, prin urmare, sunt excluse din calculul soldului bugetar. Cu toate acestea, în scopurile procedurii aplicabile deficitelor excesive, aceste fluxuri sunt înregistrate drept cheltuieli nete cu dobânzile. Cifrele agregate la nivel european pentru datoria publică din perioada de previzionare 2013-2015 sunt publicate pe o bază neconsolidată (adică nu sunt corectate pentru a ține seama de împrumuturile interguvernamentale). Pentru a asigura coerența între seriile de timp, și datele istorice sunt publicate pe aceeași bază. Pentru 2012, acest lucru înseamnă că ponderea datoriei în PIB pentru zona euro este cu 2,1 puncte procentuale (1,5 puncte procentuale pentru UE) mai mare decât rata datoriei publice consolidată care a fost publicată de Eurostat în comunicatul de presă 152/2013 din 21 octombrie 2013. Previziunile privind datoria publică a statelor membre individuale pentru perioada 2013‑2015 includ impactul garanțiilor în cadrul FESF[3], împrumuturile bilaterale către alte state membre, precum și participarea la capitalul MES, astfel cum a fost planificată la data-limită luată în calcul în previziuni (sub rezerva aprobării). Conform previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, măsurile bugetare din 2014, la nivel agregat, reprezintă ¼ % din PIB. Impactul pe termen scurt al acestor estimări asupra creșterii economice ar putea să fie mai redus decât ¼ %, în concordanță cu o orientare bugetară în general neutră. Este important ca aceste estimări să fie interpretate cu o anumită prudență: lipsa unor măsuri în ceea ce privește dezechilibrele bugetare ar putea accentua fragilitatea activelor financiare și ar putea duce la o creștere a spread-urilor și a ratelor dobânzilor percepute la credit. Prin urmare, opțiunea de politică nu se referă la a lua sau nu măsuri; regulamentul urmărește evaluarea efectului măsurilor prevăzute în PPB. Prin urmare, măsurile care au fost întreprinse și care au intrat în vigoare înainte de PPB nu sunt incluse în evaluare (chiar dacă acestea pot afecta previziunile); măsurile întreprinse care produc efecte în 2014 reprezintă, de asemenea, o compensare pentru măsurile existente care au un impact punctual numai în 2013, adică al căror efect expiră, precum și pentru tendința de creștere a cheltuielilor care, atunci când este mai mare decât nivelul creșterii pe termen mediu a PIB-ului, duce de fapt la o expansiune bugetară. Potrivit evaluărilor Comisiei, măsurile punctuale la nivel agregat pentru ZE-13 în 2013 s-ar ridica la 0,1 % din PIB, iar tendința de creștere a cheltuielilor în lipsa unor măsuri de politică ar fi de 0,3 % din PIB pentru ZE-13 . ANEXA II: Analiza de sensibilitate Pe baza articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, „evaluarea generală include analize de vulnerabilitate care indică riscurile pentru sustenabilitatea finanțelor publice în cazul unor evoluții financiare sau bugetare negative”. Prin urmare, această anexă prezintă o analiză de sensibilitate a evoluției datoriei publice la posibilele șocuri macroeconomice (cu efecte asupra creșterii și a ratelor dobânzii), care se bazează pe rezultatele prognozelor stocastice privind datoria[4]. Analiza permite evaluarea impactului pe care l-ar putea avea riscurile de evoluție pozitivă și de evoluție negativă pentru creștere asupra dinamicii datoriei publice (ținând seama, de asemenea, de impactul acestora asupra componentei ciclice a soldului bugetar prin funcționarea stabilizatorilor automați), precum și a efectelor pozitive/negative ale evoluțiilor înregistrate pe piețele financiare, care se traduc prin scăderea/creșterea costurilor de îndatorare suportate de guverne. În cadrul prognozelor stocastice, incertitudinea privind condițiile macroeconomice în viitor este integrată în analiza dinamicii datoriei publice pe baza unui scenariu „central” privind prognoza datoriei, care corespunde scenariului de previzionare al Comisiei (CE) (previziunile din toamna anului 2013), respectiv scenariului de previzionare din proiectele de planuri bugetare (PPB), prezentate în cele două grafice de mai jos cuprinzând rezultatele pentru ZE­13[5] (în ambele cazuri, ipoteza obișnuită de menținere a politicilor actuale este utilizată după perioada de previzionare)[6]. La condițiile macroeconomice preconizate în scenariul central se aplică șocuri (ratele pe termen scurt și pe termen lung ale dobânzii la obligațiunile de stat; rata creșterii) pentru a obține „conul” (distribuția) traiectoriilor posibile de evoluție a datoriei prezentate în graficul de mai jos. Conul corespunde unei palete largi de condiții macroeconomice de bază posibile, fiind simulate aproximativ 2 000 de șocuri asupra creșterii și a ratelor dobânzii. Amploarea șocurilor și corelația dintre acestea reflectă comportamentul istoric al variabilelor[7]. Simulările privind dinamica datoriei țin seama de faptul că șocurile asupra creșterii produc „șocuri bugetare”, și anume componenta ciclică a soldului bugetar este afectată prin funcționarea stabilizatorilor automați. Prin urmare, graficele de tip evantai de mai jos oferă informații probabilistice privind dinamica datoriei pentru ZE-13, ținând seama de eventuala apariție a unor șocuri asupra creșterii și a ratelor dobânzii, a căror amploare și corelație reflectă caracteristicile șocurilor observate în trecut. În graficul de tip evantai, traiectoria datoriei previzionate conform scenariului central (în jurul căruia sunt aplicate șocuri macroeconomice) este reprezentată printr-o linie punctată, iar traiectoria datoriei previzionate care împarte în două jumătăți egale întregul set de traiectorii posibile obținute prin aplicarea șocurilor (traiectoria mediană) este reprezentată printr-o line neagră continuă în centrul conului. Conul în sine acoperă 80 % din toate traiectoriile posibile ale datoriei obținute prin simularea celor 2 000 de șocuri asupra creșterii și a ratelor dobânzii (deoarece linia de sus și cea de jos care delimitează conul reprezintă cea de a 10-a și, respectiv, cea de a 90-a centilă a distribuției), excluzând astfel din zona hașurată traiectoriile simulate ale datoriei (20 % din total) care rezultă în urma celor mai extreme (și mai puțin probabile) șocuri, adică din evenimentele de risc cu frecvență redusă. Zonele hașurate în mod diferit din cadrul conului corespund diferitelor zone ale distribuției generale a traiectoriilor posibile ale datoriei. Zona de culoare albastru închis (delimitată de cea de a 40-a și a 60-a centilă) include cele 20 % din toate traiectoriile posibile ale datoriei care se situează cel mai aproape de scenariul central. Grafice de tip evantai cuprinzând prognozele stocastice ale datoriei publice pe baza scenariului de previzionare al Comisiei (CE) și a scenariului de previzionare din proiectele de planuri bugetare (PPB) || Atât pentru scenariul de previzionare al CE, cât și pentru cel din PPB, graficele de tip evantai evidențiază o probabilitate de 40 % ca ponderea datoriei în PIB să depășească ponderea previzionată pentru ZE-13 în 2014, din cauza producerii unor șocuri macroeconomice nefavorabile[8]. Pentru ambele scenarii CE și PPB, luarea în calcul atât a riscurilor de evoluție negativă, cât și a riscurilor de evoluție pozitivă pentru creștere și pentru condițiile de pe piața financiară duce la o datorie în cadrul ZE-13 în 2014 care se situează, în linii mari, între 91 % și 95 % din PIB, cu o probabilitate de 80 % (deoarece conul reprezintă 80 % din toate traiectoriile posibile simulate ale datoriei). Limita superioară și cea inferioară a intervalului de variație a ratei datoriei în 2014 ar fi ușor mai ridicate în cazul scenariului CE, în comparație cu scenariul PPB, ca urmare a unei diferențe de 0,5 puncte procentuale între cele două previziuni centrale la care se aplică șocurile (o rată a datoriei de 93,5 % în scenariul CE, față de 93,0 % în scenariul PPB). După anul 2014, care reprezintă orizontul de timp ale actualelor PPB, rezultatele simulării arată o creștere a diferenței între scenariile CE și PPB în ceea ce privește ratele previzionate ale datoriei în cazul producerii unor șocuri. La sfârșitul orizontului de previzionare care este luat în considerare în graficele de tip evantai (2018), ar exista o probabilitate de 50 % ca rata datoriei să fie mai mare de 90 % din PIB în scenariul CE și o probabilitate de 50 % ca rata datoriei să fie mai mare de 88 % din PIB în scenariul PPB. Diferența se explică în principal prin faptul că soldul primar structural este menținut constant la nivelul ultimului excedent previzionat care este mai mare în scenariul PPB în comparație cu scenariul CE, ceea ce duce la o scădere mai puternică a ratelor datoriei simulate după 2014 în scenariul PPB. ANEXA III: Punerea în aplicare a reformelor structurale: o creștere mai puternică, mai multe locuri de muncă și finanțe publice mai solide Reformele structurale sunt în centrul recomandărilor de politică economică formulate de Comisia Europeană. · În primul rând, punerea în aplicare a acestor reforme este crucială pentru a încuraja creșterea economică și locurile de muncă, aspecte care constituie o prioritate strategică atât pentru Uniunea Europeană, cât și pentru statele membre, și fac parte din Strategia Europa 2020. În plus, reducerea rigidităților structurale poate atenua impactul ajustării economice în curs și poate încuraja realocarea eficientă a resurselor, precum și îmbunătățirea perspectivelor de productivitate și de competitivitate. În acest sens, statele membre din zona euro, în special cele mai vulnerabile, au realizat un număr important de reforme structurale în ultimii ani pentru a corecta dezechilibrele acumulate în trecut și pentru a reorienta economia către o traiectorie de creștere mai sustenabilă. Dinamica reformelor este deosebit de intensă în cele două țări identificate în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice ca având dezechilibre excesive, și anume Spania și Slovenia, precum și în țările participante la program[9]. În Spania, procesul de reechilibrare avansează, iar datele recente indică o stabilizare a economiei și a sectorului financiar, consolidată de punerea în aplicare riguroasă a programului MES 2012 pentru recapitalizarea instituțiilor financiare. În acest context, s-a constatat o intensificare vizibilă a ritmului reformelor care vizează reducerea deficitelor structurale, respectând în general angajamentele existente asumate în cadrul semestrului european. În primul rând, au fost luate măsuri importante pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, continuând în același timp limitarea cheltuielilor în domeniul sănătății. În al doilea rând, se așteaptă ca mai multe inițiative care vizează îmbunătățirea calității cheltuielilor publice și a eficienței administrației publice (cum ar fi reducerea dependenței de clauzele de indexare în sectorul public, reducerea birocrației sau înființarea unui consiliu bugetar independent) să intre în vigoare începând din 2014. În al treilea rând, continuă eforturile de modernizare și de consolidare a serviciilor de ocupare a forței de muncă, precum și cele de stimulare a politicilor active în domeniul pieței forței de muncă și a legăturilor acestora cu politicile pasive. În al patrulea rând, sunt în curs de desfășurare diverse inițiative care vizează îmbunătățirea mediului de afaceri și promovarea unei concurențe sporite în sectorul necomercial: (i) legea privind garantarea caracterului unitar al pieței; (ii) primul proiect de lege privind reformarea serviciilor profesionale; (iii) legea privind antreprenoriatul care îmbunătățește cadrul pentru insolvența întreprinderilor și (iv) o reformă în sectorul energiei electrice care abordează discrepanțele excesive dintre costurile reglementate aflate într-o creștere rapidă și tarifele impuse consumatorilor finali. Slovenia a realizat progrese importante pe calea reformelor în unele domenii de politică cheie, în special în domeniul bugetar și bancar. Cu toate acestea, reformele în alte domenii sunt într-un stadiu preliminar, iar impactul final al acestora asupra economiei va depinde în mod crucial de menținerea dinamismului pe parcursul etapei de punere în aplicare. În primul rând, în ceea ce privește guvernanța bugetară și sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung, o reformă a cadrului bugetar este în curs de elaborare, în timp ce reforme în domeniul îngrijirii pe termen lung, o analiză a cheltuielilor și o reevaluare a reformelor posibile ale sistemului de pensii sunt în faza pregătitoare. În al doilea rând, în ceea ce privește măsurile de stabilizare a sectorului bancar, sunt în curs de desfășurare o evaluare aprofundată a calității activelor și un test de rezistență, deschizând calea pentru restructurarea și recapitalizarea pe scară mai largă a sectorului în vederea cesionării participațiilor publice în băncile naționale. În al treilea rând, în domeniul pieței muncii, Slovenia a revizuit recent legislația privind protecția forței de muncă și ia în considerare posibilitatea de a revizui legea privind salariul minim și munca studenților. În al patrulea rând, alte reforme care urmăresc îmbunătățirea capacității de ajustare și a perspectivelor de creștere ale economiei sunt, de asemenea, în curs de elaborare, însă prezintă unele întârzieri. O reformă a codului privind insolvența, care cuprinde noi dispoziții privind restructurarea extrajudiciară, este în curs de elaborare. Modificările propuse ale legii slovene privind participațiile statului (Slovenia Sovereign Holding Act) ar aduce îmbunătățiri în ceea ce privește guvernanța, gestionarea și responsabilitatea întreprinderilor de stat. Legea modificată ar impune, de asemenea, obligația autorităților de a elabora o strategie bazată pe o clasificare a activelor proprietate publică, care să faciliteze privatizarea activelor neesențiale. În sfârșit, îmbunătățirile în ceea ce privește gestionarea cazurilor par să fi avut un efect pozitiv asupra eficienței sistemului judiciar, iar succesul unui proiect pilot va duce la extinderea acestuia la nivel național în 2014. · În al doilea rând, o parte din cauzele deficitelor publice excesive se regăsesc adesea în deficiențe structurale. Prin urmare, este nevoie în mod frecvent ca măsurile bugetare să fie însoțite de reforme structurale pentru a asigura corectarea durabilă de situațiilor de deficit excesiv. În acest sens, de la intrarea în vigoare a pachetului privind supravegherea și monitorizarea bugetare, statele membre care fac obiectul unei proceduri aplicabile deficitelor excesive trebuie să prezinte un program de parteneriat economic, care reprezintă o foaie de parcurs pentru reformele bugetare structurale care sunt necesare pentru corectarea eficace și durabilă a deficitului excesiv. PPE ar trebui să prezinte, în special, detalii privind reformele în domeniile (i) cadrelor bugetare naționale, (ii) impozitării și (iii) sistemelor de pensii și de sănătate. Spania, Franța, Malta, Țările de Jos și Slovenia și-au prezentat PPE[10] pentru prima dată la 1 octombrie 2013. Concluziile generale care se desprind din aceste PPE în cele trei domenii ale reformei bugetare structurale sunt descrise în cele ce urmează: 1. Reforme aprofundate ale cadrelor bugetare naționale sunt în plină desfășurare în toate statele membre din zona euro ca răspuns la cerințele care decurg din „pachetul privind guvernanța economică” (mai exact din Directiva 2011/85/UE privind cadrele bugetare), din „pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetare” și din Tratatul interguvernamental privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul UEM. În contextul acestor eforturi la toate nivelurile menite să consolideze cadrele naționale de guvernanță bugetară, trei din cele cinci state membre care au prezentat un PPE (Spania, Malta, Slovenia) au primit și recomandări privind cadrul bugetar în contextul recomandărilor specifice fiecărei țări din 2013. Ca răspuns, aceste trei state membre au adoptat politici menite să abordeze principalele elemente de bază, cum ar fi punerea în aplicare a unor reguli de echilibru bugetar structural și instituirea unor instituții bugetare independente și a unor cadre bugetare solide pe termen mediu. Procesele decizionale la nivel național se află în diverse etape, urmărind, în general, finalizarea acestor reforme până la sfârșitul anului 2013 sau începutul anului 2014. Celelalte două state membre pentru care nu au fost formulate recomandări specifice privind cadrul bugetar în 2013 (Franța și Țările de Jos) au luat măsuri concrete pentru a-și îmbunătăți cadrele bugetare. Se așteaptă ca instituirea Consiliului superior al finanțelor publice în Franța să aibă un impact semnificativ asupra planificării și monitorizării bugetare, în timp ce intrarea în vigoare iminentă a legii privind sustenabilitatea finanțelor publice în Țările de Jos va permite ancorarea fermă a disciplinei bugetare pentru a asigura conformitatea cu cerințele UE. 2. Toate cele cinci state membre care au prezentat un PPE au primit recomandări specifice fiecărei țări în domeniul fiscal. În general, PPE se concentrează în mare măsură pe reformele fiscale care sunt în desfășurare sau care au fost deja planificate, dar prezintă și măsuri recente sau noi. Mai precis, Țările de Jos subliniază reformele în curs de aplicare în domeniul locuințelor și al impozitării veniturilor salariale care vizează respectarea recomandărilor, dar care au fost stabilite, în principal, anul trecut. Malta prezintă o serie de reforme menite să consolideze respectarea normelor și guvernanța în domeniul fiscal, ca răspuns la recomandările în acest sens. Cu toate acestea, multe dintre aceste măsuri de politică par să se refere la reforme din trecut sau aflate în curs de desfășurare, în timp ce recomandarea specifică de a reduce tendința de finanțare prin îndatorare favorizată de impozitarea întreprinderilor nu este abordată în mod explicit în program. La rândul său, Slovenia prezintă mai multe măsuri fiscale care au fost introduse recent, în scopuri de consolidare, ca parte a noii strategii bugetare (inclusiv o creștere a TVA-ului, renunțarea la planurile de reducere a impozitului pe profit, o înghețare nominală a pragurilor și a deducerilor aplicate impozitului pe venitul personal și o reformă a impozitării proprietăților), precum și măsuri de îmbunătățire a respectării normelor fiscale. Franța desfășoară diverse reforme ca răspuns la recomandările specifice care i-au fost adresate în domeniul fiscal. În cazul acestei țări, PPE subliniază introducerea și extinderea creditului fiscal pentru competitivitate și pentru ocuparea forței de muncă, precum și punerea în aplicare a unei noi reforme a TVA-ului și a unor noi taxe de mediu. Guvernanța cheltuielilor fiscale face obiectul unei reforme în curs și se iau măsuri pentru a reduce stimulentele fiscale care favorizează îndatorarea întreprinderilor. PPE pentru Spania se referă, mai ales, la revizuirea în curs a sistemului fiscal, care a fost solicitată prin recomandările adresate acestei țări și care se estimează că va fi finalizată până la sfârșitul lunii februarie 2014. Nu sunt prezentate alte măsuri concrete care abordează celelalte elemente ale recomandării specifice Spaniei în domeniul fiscal. 3. În mod similar, toate cele cinci state membre care au prezentat un PPE au primit recomandări specifice privind politicile de pensii și de asistență medicală. Trei dintre acestea (Spania, Franța și Țările de Jos) au luat măsuri concrete de reformă și au inițiat procesul legislativ în parlament, astfel încât să răspundă recomandărilor de reformare a sistemului de pensii și să consolideze stabilitatea sistemelor de pensii și, implicit, sustenabilitatea finanțelor publice. Pentru celelalte două țări (Malta și Slovenia), procesul de formulare a acestor măsuri de reformă este încă în curs de desfășurare. În ceea ce privește politicile din domeniul asistenței medicale, toate cele cinci state membre au luat măsuri pentru a îmbunătăți eficiența cheltuielilor de asistență medicală, răspunzând astfel recomandărilor specifice, însă în măsuri diferite: unele state au planuri relativ avansate (Țările de Jos, Franța și Spania), în timp ce altele sunt încă în stadiul incipient al procesului de reformă (Slovenia și Malta). ANEXA IV: Grafice și tabele Tabel A1: Țintele de deficit global (% din PIB) pentru ZE-13 conform proiectelor de planuri bugetare (PPB), programului de stabilitate (PS) și previziunilor Comisiei din toamna anului 2013 (COM) || 2013 || 2014 Țară || PPB || PS || COM || PPB || PS || COM BE || -2,5 || -2,5 || -2,8 || -2,1 || -2,0 || -2,6 DE || 0,0 || -0,3 || 0,0 || 0,2 || 0,2 || 0,1 EE || -0,6 || -0,5 || -0,4 || -0,4 || 0,0 || -0,1 ES || -6,8 || -6,3 || -6,8 || -5,8 || -5,5 || -5,9 FR || -4,1 || -3,7 || -4,1 || -3,6 || -2,9 || -3,8 IT || -3,0 || -2,9 || -3,0 || -2,5 || -1,8 || -2,7 LU || -0,9 || -0,7 || -0,9 || -0,5 || -0,6 || -1,0 MT || -2,7 || -2,7 || -3,4 || -2,1 || -2,1 || -3,4 NL || -3,2 || -3,4 || -3,3 || -3,3 || -3,0 || -3,3 AT || -2,3 || -2,3 || -2,5 || -1,5 || -1,5 || -1,9 SI || -5,6 || -7,9 || -5,8 || -6,7 || -2,6 || -7,1 SK || -3,0 || -2,9 || -3,0 || -2,8 || -2,6 || -3,2 FI || -2,2 || -1,9 || -2,2 || -1,9 || -1,3 || -2,3 ZE-13 || -2,7 || -2,7 || -2,8 || -2,3 || -1,9 || -2,5 Tabel A2: Variațiile soldului structural (% din PIB) pentru ZE-13 conform proiectelor de planuri bugetare (PPB), programului de stabilitate (PS) și previziunilor Comisiei din toamna anului 2013 (COM) || 2013 || 2014 Țară || PPB || PS || COM || PPB || PS || COM BE || 1,1 || 1,2 || 0,8 || 0,7 || 0,5 || 0,4 DE || 0,3 || 0,0 || 0,3 || 0,0 || 0,4 || 0,0 EE || -0,5 || -0,5 || -0,4 || 0,6 || 0,7 || 0,5 ES || 1,2 || 1,4 || 1,1 || -0,1 || 0,4 || -0,1 FR || 1,1 || 1,6 || 0,9 || 0,6 || 0,7 || 0,7 IT || 0,5 || 0,9 || 0,6 || 0,1 || 0,4 || 0,1 LU || -0,5 || 0,1 || -0,6 || -0,6 || -0,3 || -0,6 MT || 1,3 || 0,5 || 0,35 || 0,5 || 0,6 || -0,1 NL || 1,4 || 1,0 || 0,6 || 0,2 || -0,1 || 0,4 AT || 0,1 || -0,4 || 0,0 || 0,2 || 0,7 || 0,0 SI || 0,5 || 0,2 || -0,1 || 0,6 || 1,2 || 0,7 SK || 1,3 || 1,2 || 1,7 || -0,1 || 0,5 || -0,8 FI || 0,1 || 0,1 || -0,1 || 0,1 || 0,3 || -0,2 ZE-13 || 0,7 || 0,8 || 0,6 || 0,3 || 0,4 || 0,2 Tabelul A3: Ponderea datoriei în PIB (% din PIB) pentru ZE-13 conform proiectelor de planuri bugetare (PPB), programului de stabilitate (PS) și previziunilor Comisiei din toamna anului 2013 (COM) || 2013 || 2014 Țară || PPB || PS || COM || PPB || PS || COM BE || 100,0 || 100,0 || 100,4 || 100,2 || 99,0 || 101,3 DE || 79,6 || 80,4 || 79,6 || 76,90 || 77,7 || 77,1 EE || 10,1 || 10,2 || 10,0 || 10,0 || 9,9 || 9,7 ES || 94,2 || 91,4 || 94,8 || 98,9 || 96,2 || 99,9 FR || 93,4 || 93,6 || 93,5 || 95,1 || 94,3 || 95,3 IT || 132,9 || 130,4 || 133,0 || 132,7 || 129,0 || 134,0 LU || 24,9 || 23,8 || 24,5 || 26,1 || 25,9 || 25,7 MT || 73,2 || 74,2 || 72,6 || 73,2 || 74,2 || 73,3 NL || 75,0 || 74,0 || 74,8 || 76,1 || 75,0 || 76,4 AT || 74,6 || 73,6 || 74,8 || 74,0 || 73,0 || 74,5 SI || 63,1 || 61,8 || 63,2 || 65,5 || 63,2 || 70,1 SK || 54,3 || 54,8 || 54,3 || 56,8 || 56,3 || 57,2 FI || 58,3 || 56,3 || 58,4 || 60,7 || 57,3 || 61,0 ZE-13 || 93,0 || 92,2 || 92,9 || 93,0 || 91,8 || 93,5 Tabelul A4: Creșterea reală a PIB-ului (variație procentuală) pentru ZE-13 conform proiectelor de planuri bugetare (PPB), programului de stabilitate (PS) și previziunilor Comisiei din toamna anului 2013 (COM) || 2013 || 2014 Țară || PPB || PS || COM || PPB || PS || COM BE || 0,1 || 0,2 || 0,1 || 1,1 || 1,5 || 1,1 DE || 0,5 || 0,4 || 0,5 || 1,6 || 1,6 || 1,7 EE || 1,5 || 3,0 || 1,3 || 3,6 || 3,6 || 3,0 ES || -1,3 || -1,3 || -1,3 || 0,7 || 0,5 || 0,5 FR || 0,1 || 0,1 || 0,2 || 0,9 || 1,2 || 0,9 IT || -1,8 || -1,3 || -1,8 || 1,1 || 1,3 || 0,7 LU || 1,0 || 1,0 || 1,9 || 2,3 || 2,2 || 1,8 MT || 1,2 || 1,4 || 1,8 || 1,7 || 1,6 || 1,9 NL || -1,3 || -0,4 || -1,0 || 0,5 || 1,1 || 0,2 AT || 0,4 || 1,0 || 0,4 || 1,7 || 1,8 || 1,6 SI || -2,4 || -1,9 || -2,7 || -0,8 || 0,2 || -1,0 SK || 0,8 || 1,2 || 0,9 || 2,2 || 2,9 || 2,1 FI || -0,5 || 0,4 || -0,6 || 1,2 || 1,6 || 0,6 ZE-13 || -0,4 || -0,2 || -0,3 || 1,2 || 1,3 || 1,1 Tabelul A5: Structura consolidării bugetare în 2013 și 2014 pentru ZE-13 conform proiectelor de planuri bugetare (PPB), programului de stabilitate (PS) și previziunilor Comisiei din toamna anului 2013 (COM) % PIB, în lipsa altor indicații || 2013 || 2014 PS || PPB || COM || PS || PPB || COM || || || || || || Ponderea veniturilor || 47,7 || 47,2 || 47,1 || 47,1 || 47,2 || 47,1 variație în puncte procentuale față de anul precedent || 1,1 || 0,6 || 0,5 || -0,6 || 0 || 0 Ponderea cheltuielilor || 50,4 || 50,0 || 49,8 || 49,1 || 49,5 || 49,6 variație în puncte procentuale față de anul precedent || 0,5 || 0,1 || -0,1 || -1,3 || -0,5 || -0,2 Variația soldului structural || 0,8 || 0,7 || 0,6 || 0,4 || 0,3 || 0,2 Graficul A1: Evoluțiile planificate ale principalelor tipuri de cheltuieli (% din PIB) în 2014 pentru ZE-13: proiectele de planuri bugetare (PPB) în comparație cu previziunile Comisiei din toamna anului 2013 (COM) Graficul A2: Evoluțiile preconizate ale principalelor tipuri de venituri (% din PIB) în 2014 pentru ZE-13: proiectele de planuri bugetare (PPB) în comparație cu previziunile Comisiei din toamna anului 2013 (COM) Graficul A3: Comparația între soldul global al bugetului public (% din PIB) preconizat pentru 2014 în previziunile Comisiei din toamna anului 2013 (COM) și în proiectele de planuri bugetare (PPB) Graficul A4: Descompunerea diferenței dintre țintele de deficit global (% din PIB) pentru 2014 stabilite în previziunile Comisiei din toamna anului 2013 și în proiectele de planuri bugetare Graficul A4 indică diferențele dintre variațiile deficitelor globale ale statelor membre, astfel cum au fost preconizate în PPB și în previziunile din toamna anului 2013, ca procent din PIB. Coloanele suprapuse reprezintă diferitele componente cărora li se poate atribui diferența globală. În general, variația soldului structural preconizată pentru 2014 în previziunile de toamnă este cu 0,3 % din PIB mai mică decât cea prevăzută în PPB. O valoare negativă indică faptul că variația deficitelor publice preconizată în previziunile Comisiei din toamna anului 2013 este mai mică decât cea preconizată în PPB. Evoluția măsurilor punctuale este singura explicație importantă a variației mai reduse a deficitului bugetar preconizată în previziunile Comisiei. Graficul A5: Descompunerea diferenței dintre țintele de datorie (% din PIB) pentru 2014 stabilite în previziunile Comisiei din toamna anului 2013 și în proiectele de planuri bugetare Graficul A5 arată diferența dintre evoluția datoriei în perioada 2013-2014, astfel cum a fost preconizată în PPB și, respectiv, în previziunile Comisiei. O diferență pozitivă indică faptul că PPB prevăd un nivel mai ridicat al datoriei (sau al unei componente a datoriei). Evoluția diferită este descompusă în funcție de diverse contribuții: efectul de bază, diferența în ceea ce privește efectul bulgărelui de zăpadă (sau componenta dobândă-creștere), diferența în ceea ce privește componenta deficitului primar și diferența în ceea ce privește ajustările stoc-flux. Evoluția ajustărilor stoc-flux explică nivelul mai scăzut de reducere a datoriei din previziunile Comisiei. ANEXA V: Evaluarea PPB pentru fiecare țară Planuri conforme cu obligațiile care decurg din PSC pentru țara respectivă Estonia și-a atins obiectivul pe termen mediu de a înregistra un excedent structural în 2012 și ar trebui să mențină o poziție bugetară solidă, de natură să asigure îndeplinirea obiectivului pe termen mediu. Deși soldul structural al Estoniei cunoaște o deteriorare temporară în 2013 cu ½ % din PIB față de obiectivul pe termen mediu, se așteaptă ca această abatere să fie corectată până în 2014, conform planului. Abaterea de la obiectivul pe termen mediu în 2013 este provocată parțial de decizia guvernului să reducă distribuirea de dividende ale întreprinderilor de stat în 2013 și să introducă distribuiri suplimentare de dividende în 2014 și în 2015, ceea ce are un efect pozitiv asupra bugetului din 2014. Per ansamblu, riscurile legate de evoluțiile bugetare sunt reduse, ținta pentru poziția bugetară nominală fiind aproape de echilibru, iar datoria publică situându-se la cel mai scăzut nivel din UE (10 % din PIB în 2014). Proiectul de plan bugetar al Germaniei preconizează că bugetul general va fi în echilibru și că ponderea datoriei în PIB va scădea în 2013 și în 2014. În plus, în conformitate cu cerințele impuse de componenta preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere, Germania a realizat obiectivul pe termen mediu în 2012 și își propune să continue pe aceeași cale în 2013 și în 2014. Această țară înregistrează, de asemenea, progrese suficiente în vederea respectării criteriului datoriei. Aceste previziuni sunt conforme, în linii mari, cu previziunile de toamnă ale serviciilor Comisiei și par în general realiste. Cu toate acestea, proiectul de plan bugetar a fost prezentat de guvernul federal aflat la sfârșit de mandat pe baza ipotezei de menținere a politicilor actuale. Planuri conforme, dar fără marjă de manevră În cazul Franței, previziunile Comisiei estimează că, pe baza proiectului de plan bugetar prezentat, deficitul nominal va fi mai mare decât cel recomandat atât în 2013, cât și în 2014. Variația soldului structural care stă la baza deficitului global preconizat este estimată la 0,9 % pentru anul acesta și, respectiv, la 0,7 % din PIB pentru anul următor. Cu toate acestea, dacă se realizează corecții pentru a ține seama de revizuirea estimărilor creșterii potențiale a PIB-ului și de deficitele neașteptate ale încasărilor fiscale în comparație cu prognoza realizată la momentul emiterii recomandării Consiliului, efortul structural se cifrează la 1,3 % și, respectiv, la 0,8 % din PIB. Prin urmare, efortul structural corectat pare să fie doar strict conform cu recomandările Consiliului. Evaluarea este completată de o evaluare ascendentă a măsurilor, care indică faptul că Franța a luat măsuri suplimentare pentru 2014 cu o valoare totală puțin sub 1 % din PIB. Deși există încă riscuri semnificative în ceea ce privește rezultatele bugetare preconizate pentru 2013 și 2014, se poate considera că Franța a luat măsuri concrete în conformitate cu recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013 pentru a corecta deficitul excesiv până în 2015. În cazul Țărilor de Jos, conform previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, se pare că cerințele impuse de PDE au fost îndeplinite pentru 2013, atât în ceea ce privește ținta de deficit global, cât și ținta de deficit structural, și că s-au întreprins măsuri concrete ca răspuns la recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013. Pentru 2014, se preconizează că deficitul global va rămâne superior țintei nominale recomandate de 2,8 % din PIB. Potrivit previziunilor din toamna anului 2013, variația soldului structural, corectat pentru a ține cont de revizuirea creșterii potențiale și de deficitele neașteptate ale veniturilor, se ridică la 0,5 % din PIB, valoare inferioară efortului prevăzut în recomandarea PDE, cifrat la 0,7 % din PIB. Dintr-o evaluare ascendentă reiese că Țările de Jos au luat măsuri suplimentare pentru 2014 în valoare de aproximativ 1 % din PIB, ceea ce este în concordanță cu valoarea măsurilor structurale considerate necesare pentru atingerea țintelor structurale definite în recomandarea PDE. În cazul Sloveniei, țintele de deficit global prevăzute în proiectul de plan bugetar, care se ridică la 5,6 % din PIB pentru 2013 și, respectiv, la 6,7 % din PIB pentru 2014, sunt superioare țintelor de deficit global stabilite în cadrul PDE, care se ridică la 4,9 % și, respectiv, la 3,3 % din PIB. Potrivit previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, variația soldului structural este estimată la -0,1 % pentru 2013 și, respectiv, la 0,7 % din PIB pentru 2014. După aplicarea de corecții pentru a ține cont de reducerile neașteptate de venituri și de revizuirile calculelor privind creșterea potențială, îmbunătățirea este estimată la 0,6 % din PIB atât pentru 2013, cât și pentru 2014, valoare care este ușor mai redusă în comparație cu efortul structural anual recomandat de 0,7 % din PIB pentru 2013, dar care depășește cu puțin nivelul de 0,5 % din PIB recomandat pentru 2014. Conform evaluării ascendente, valoarea totală a măsurilor de consolidare pentru 2013 adoptate în urma recomandării PDE din iunie 2013 depășește cu puțin valoarea de 1 % din PIB a măsurilor suplimentare de consolidare menționate în recomandarea PDE din iunie 2013. Pentru 2014, analiza ascendentă arată că măsurile avute în vedere sunt ușor sub nivelul de 1 ½ % din PIB al măsurilor suplimentare de consolidare menționate în recomandarea PDE din iunie 2013. Pe baza informațiilor disponibile în prezent, se pare că Slovenia a luat măsuri concrete în 2013 și că este pe calea cea bună pentru obținerea îmbunătățirilor structurale recomandate pentru 2014, dar fără a dispune de vreo marjă. Planuri conforme în linii mari În cazul Belgiei, soldul global planificat în proiectul de plan bugetar pentru 2013 se situează sub valoarea de referință a deficitului de 3 % din PIB, dar, conform previziunilor Comisiei, acesta depășește cu puțin ținta de 2,7 % din PIB stabilită în PDE. Efortul bugetar este estimat în prezent la 0,8 % din PIB. Cu toate acestea, după aplicarea de corecții pentru a ține cont de revizuirea descendentă a creșterii potențiale de la data adoptării deciziei Consiliului, precum și de deficitele veniturilor în comparație cu previziunile care stau la baza deciziei Consiliului, îmbunătățirea structurală ajustată este estimată la 1 % din PIB, în concordanță cu efortul de 1 % din PIB impus de Consiliu. Prin urmare, se poate considera că Belgia a luat măsuri concrete în conformitate cu decizia Consiliului din 21 iunie 2013. În cazul în care își corectează deficitul excesiv până în 2013, Belgia va fi vizată de componenta preventivă a PSC. Se pare că Belgia înregistrează progrese suficiente în vederea respectării criteriului datoriei. Cu toate acestea, o abatere de la strategia de ajustare pentru atingerea OTM este de așteptat în 2014, abatere care, dacă se repetă în anul următor, ar putea fi considerată semnificativă și ar putea pune în pericol respectarea cerințelor impuse de componenta preventivă a pactului. Se așteaptă ca Belgia să respecte criteriul datoriei în 2014. În cazul Austriei, se preconizează, atât în proiectul de plan bugetar, cât și în previziunile Comisiei, că deficitul public se va situa sub pragul de 3 % în 2013, în concordanță cu recomandarea PDE a Consiliului pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013. Incertitudinea cu privire la costul sprijinului anticipat pentru sectorul bancar ar putea periclita respectarea cerinței de corectare durabilă a deficitului. În cazul în care Consiliul va abroga, în primăvara anului 2014, procedura aplicabilă deficitelor excesive, Austria ar respecta, din 2014, cerințele impuse în perioada de tranziție pentru criteriul datoriei. Cu toate acestea, pentru anul viitor, Austria nu prevede să urmărească o ajustare anuală structurală de peste 0,5 % în vederea realizării OTM, ceea ce ar duce la apariția unei abateri semnificative în ceea ce privește evoluția soldului structural. Cu toate acestea, proiectul de plan bugetar a fost prezentat de guvernul federal aflat la sfârșit de mandat pe baza ipotezei de menținere a politicilor actuale. Pe baza PPB și a previziunilor Comisiei, Slovacia ar trebui să asigure respectarea pragului de 3 % din PIB pentru deficit în 2013, an în care expiră termenul-limită stabilit de Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv. Efortul bugetar anual mediu pentru perioada 2010-2013, ajustat pentru a ține cont de schimbările în ceea ce privește creșterea potențială și de deficitele veniturilor față de previziunile care stau la baza recomandărilor PDE, se ridică la 2 % din PIB, nivel care este cu mult peste efortul bugetar anual mediu de 1 % din PIB recomandat de Consiliu. Pentru 2014, proiectul de plan bugetar stabilește o țintă de deficit global de 2,8 % din PIB, în timp ce Comisia preconizează, pe baza politicilor actuale, că deficitul va crește la 3,2 % din PIB, ceea ce sugerează că s-ar putea să nu se asigure corectarea durabilă a deficitului excesiv. Acest lucru înseamnă că s-ar putea să fie necesare măsuri suplimentare pentru a asigura corectarea durabilă, care este o condiție prealabilă pentru abrogarea PDE. În plus, în 2014, Slovacia nu respectă pe deplin cerințele componentei preventive a PSC deoarece se estimează că soldul structural se va deteriora. Planuri care prezintă un risc de neconformitate În proiectul de plan bugetar al Italiei se preconizează că deficitul public va scădea la 2,5 % din PIB în 2014, de la un nivel de 3 % înregistrat în 2012 și în 2013. În termeni structurali (altfel spus, soldul bugetar ajustat ciclic excluzând măsurile punctuale și temporare, recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor furnizate în proiectul de plan bugetar prin utilizarea metodologiei stabilite de comun acord), prognozele guvernului arată o îmbunătățire globală de 0,5 puncte procentuale din PIB în 2013 și de 0,2 puncte procentuale în 2014 (după 2 ¼ puncte procentuale din 2012), situația structurală prezentând în continuare un deficit în 2014 (-0,7 % din PIB). Conform previziunilor Comisiei, se așteaptă ca deficitul în 2014 să se ridice la 2,7 % din PIB. Acest lucru se explică, în principal, prin creșterea economică mai redusă, care face ca soldul structural să fie în concordanță cu soldul structural recalculat în proiectul de plan bugetar. Riscurile de evoluție negativă sunt legate de nepunerea în aplicare pe deplin a măsurilor deja consacrate în legislație și de diminuarea obiectivelor proiectului de plan bugetar în Parlament. În proiectul de plan bugetar se estimează că datoria publică brută va atinge un nivel maxim de aproximativ 133 % din PIB în 2013, urmând să se stabilizeze apoi în 2014. Previziunile Comisiei preconizează că Italia nu va realiza suficiente progrese în vederea respectării criteriului datoriei în 2014 din cauza ajustării structurale insuficiente (0,1 puncte procentuale din PIB față de cerința de 0,7 puncte procentuale). Italia a inclus în proiectul de plan bugetar cheltuieli de aproximativ ¼ puncte procentuale din PIB corespunzătoare intenției guvernului de a beneficia de așa-numita „clauză de investiții”. Cu toate acestea, nerespectarea de către Italia a criteriului datoriei în 2014 duce la neeligibilitatea acesteia pentru a beneficia de clauza de investiții. Prin urmare, Italia ar trebui să continue și în 2014 să realizeze progrese suficiente în vederea atingerii OTM, prin asigurarea ajustării structurale necesare. Soldul structural indică o abatere în 2014, care, dacă se repetă în anul următor, ar putea fi considerată semnificativă și ar putea pune în pericol respectarea cerințelor impuse de componenta preventivă a pactului. În cazul Luxemburgului, conform previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, se așteaptă ca soldul bugetului public, în termeni nominali, să se deterioreze de la un deficit de 0,6 % din PIB în 2012 la un deficit de 0,9 % în 2014 și, respectiv, 1 % din PIB în 2014. În termeni structurali, atât proiectul de plan bugetar, cât și previziunile Comisiei estimează că excedentul soldului bugetului public va scădea de la 0,8 % în 2012 la numai 0,2 % din PIB în 2013, adică un nivel sub OTM, care stabilește un excedent de 0,5 % din PIB. În ipoteza menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul structural se va îndepărta apoi și mai mult de la OTM, transformându-se chiar într-un deficit de 0,4 % din PIB în 2014. În concluzie, se preconizează că Luxemburg se va îndepărta de la OTM în 2013 și că va cunoaște apoi o abatere și mai mare în 2014. Cu toate acestea, proiectul de plan bugetar a fost prezentat de guvernul aflat la sfârșit de mandat pe baza ipotezei de menținere a politicilor actuale. În cazul Maltei, pe baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2013 se preconizează că, în 2013, deficitul va îndeplini cerința PDE. În același timp, conform previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, variația soldului structural ajustat (0,5 % din PIB) este sub nivelul recomandat pentru efortul structural anual (0,7 % din PIB). Prin urmare, deși se poate considera că Malta a respectat până în prezent recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013, există riscul ca aceasta să nu își poată corecta deficitul din cauza lipsei aparente a eforturilor necesare în acest sens. Situația va trebui reanalizată pe baza datelor notificate în primăvara anului 2014. În schimb, în așteptarea evaluării bugetului 2014, cerințele PDE pentru 2014 nu sunt îndeplinite, nici în termeni nominali, nici în termeni structurali, întrucât Comisia preconizează că deficitul va rămâne la un nivel mai ridicat decât obiectivul PDE de 2,7 % din PIB, iar soldul structural ajustat (de 0,3 % din PIB) este inferior efortului bugetar anual recomandat (de 0,7 % din PIB) pentru 2014. Cu toate acestea, deficitul prognozat pentru 2014 (de 3,4 % din PIB, comparativ cu o nivelul recomandat de 2,7 % din PIB) nu include măsurile de consolidare din bugetul 2014, în privința cărora nu erau disponibile detalii la data-limită luată în calcul. Trebuie precizat că măsurile incluse în proiectul de plan bugetar, estimate la valoarea nominală, ar reduce prognoza de deficit cu 0,2 % din PIB, un nivel care este în continuare insuficient pentru respectarea recomandării PDE. În cazul Spaniei, în previziunile de toamnă ale Comisiei se preconizează un deficit de 5,9 % din PIB în 2014, ceea ce depășește cu puțin nivelul-țintă de 5,8 % din PIB prevăzut în proiectul de plan bugetar prezentat de guvernul spaniol. Cu toate acestea, există în continuare un grad foarte ridicat de incertitudine în ceea ce privește rezultatele bugetare pentru 2013 și 2014. Pe baza informațiilor disponibile în prezent, Spania pare să fi luat măsuri concrete în vederea corectării deficitului excesiv în 2013, dar există riscul ca proiectul de plan bugetar pentru 2014 să nu respecte cerințele din recomandarea PDE. Proiectul de plan bugetar se bazează pe ipoteze de creștere destul de favorabile și există unele riscuri legate de punerea în aplicare a anumitor măsuri incluse în plan, ceea ce pune în pericol realizarea obiectivului global. În plus, eforturile structurale planificate par să nu se ridice la nivelul considerat necesar în recomandarea PDE. Prin urmare, Spania este invitată să ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar național pentru a asigura conformitatea deplină a bugetului 2014 cu Pactul de stabilitate și de creștere. Pentru 2015 și 2016, ajustarea bugetară este în mod clar insuficientă în comparație cu recomandarea PDE, iar Spania nu a specificat încă măsurile structurale pentru perioada 2015-2016 care sunt necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2016. În cazul Finlandei, proiectul de plan bugetar prevede un deficit public mai mare (2,2 % din PIB) în comparație cu previziunile din programul de stabilitate (1,9 %) pentru 2013. Pentru 2014, proiectul de plan bugetar prevede o scădere a deficitului public, care ar ajunge la 1,9 % din PIB față de deficitul de 2,3 % preconizat în previziunile de toamnă ale Comisiei. Aceste diferențe se pot explica printr-un nivel mai scăzut al creșterii, dar și prin estimări diferite cu privire la tendințele bugetare. Conform previziunilor Comisiei, în 2014 există un risc de abatere semnificativă de la OTM sau de la strategia de ajustare. Dat fiind că datoria publică va depăși 60 % din PIB în 2014, Comisia a pregătit un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din tratat pentru a analiza dacă situația datoriei justifică lansarea unei PDE. [1] „Methodological assumptions underlying the 2013 autumn Commission forecast” (Ipotezele metodologice care stau la baza previziunilor Comisiei din toamna anului 2013) (din European economic forecast autumn 2013), pagina 40. Acest document poate fi consultat online la adresa http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts/index_en.htm [2] Comunicatul de presă al Eurostat nr. 103/2009. [3] În conformitate cu decizia Eurostat din 27 ianuarie 2011 privind înregistrarea statistică a operațiunilor din cadrul Fondului european de stabilitate financiară, disponibilă la adresa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF [4] Metodologia utilizată pentru prognozele stocastice ale datoriei publice este prezentată în Raportul Comisiei Europene privind sustenabilitatea finanțelor publice 2012, secțiunea 3.3.3. [5] Statele membre din zona euro, cu excepția celor care fac obiectul unor programe de ajustare macroeconomică (CY, EL, IE și PT). [6] Se presupune că soldul structural primar al ZE-13 rămâne constant la nivelul ultimei valori previzionate, și anume un excedent de1,8 % în 2014 conform scenariului utilizat în PPB și, respectiv, un excedent de 1,4 % în 2015, conform scenariului CE, pentru tot restul perioadei de previzionare. [7] Se aplică ipoteza că șocurile urmează o distribuție comună normală. [8] În 2014, linia punctată care reprezintă previziunile pentru scenariul central corespunde, în ambele grafice de tip evantai, liniei care indică cea de a 60-a centilă a distribuției, ceea ce înseamnă că 40 % din toate valorile posibile ale ponderii datoriei în PIB în 2014 se situează deasupra valorii previzionate. [9] În ceea ce privește aceste țări, a se vedea cele mai recente rapoarte de conformitate publicate în European Economy-Occasional Papers, nr. 159 (Grecia), nr. 164 (Irlanda), nr. 161 (Cipru), nr. 156 (România) și nr. 153 (Portugalia). [10] Codul de conduită în legătură cu pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetare poate fi consultat la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/130701_-_two_pack_coc_final_endorsed.pdf