Dialogul și cooperarea cu Turcia s-au intensificat, în conformitate cu orientările Consiliului European din 2021. Uniunea Europeană este pregătită să colaboreze cu Turcia într-un mod etapizat, proporțional și reversibil pentru consolidarea cooperării într-o serie de domenii de interes comun, cu condiția să se mențină eforturile de detensionare și Turcia să se implice în mod constructiv, precum și sub rezerva condițiilor stabilite în concluziile recente ale Consiliului European. UE are un interes strategic față de un mediu stabil și sigur în estul Mării Mediterane și față de dezvoltarea unei relații de cooperare reciproc avantajoase cu Turcia. Ținând seama de comunicarea comună, UE și-a reafirmat hotărârea de a utiliza, în cazul unei noi provocări sau acțiuni unilaterale de încălcare a dreptului internațional, toate instrumentele și opțiunile de care dispune pentru a apăra interesele sale și ale statelor membre, precum și pentru a menține stabilitatea regională. Declarația UE-Turcia din martie 2016 a continuat să dea rezultate și a rămas cadrul principal de cooperare în domeniul migrației. Turcia și-a menținut eforturile remarcabile de a găzdui peste patru milioane de refugiați din Siria și din alte țări. Totuși, au continuat să existe probleme legate de punerea în aplicare a declarației, din cauza suspendării unilaterale de către Turcia a returnării migranților aflați în situație ilegală și a respingerii solicitanților de azil din insulele grecești începând din martie 2020. Numărul de treceri ilegale ale frontierei dintre Turcia și UE a rămas semnificativ mai mic decât înainte de adoptarea Declarației UE-Turcia. Cele mai multe persoane sosite în UE în 2021 au urmat rutele alternative de introducere ilegală de migranți către zonele controlate de guvern din Cipru și către Italia. Fluxurile de migrație ilegală prin aceste rute au crescut substanțial în 2022.

De la invadarea Ucrainei de către Rusia, amenințările hibride au devenit o problemă mai gravă și mai amenințătoare decât până acum în țările implicate în procesul de aderare. În regiunea Balcanilor de Vest, diverși operatori statali și nestatali, inclusiv din afara regiunii, au continuat să se implice în activități de manipulare a informațiilor, inclusiv de dezinformare, cu scopul de a pune sub semnul îndoielii credibilitatea UE, de a submina încrederea publicului în instituțiile democratice și de a adânci polarizarea și diviziunile etnice. Activitățile de manipulare a informațiilor, inclusiv campaniile de dezinformare, au fost deosebit de intense începând cu 24 februarie 2022, iar discursurile anti-UE s-au răspândit în Balcanii de Vest. Serbia trebuie să ia măsuri urgente pentru a-și proteja cetățenii împotriva manipulării informațiilor de către străini și a ingerințelor din partea străinilor, precum și împotriva discursurilor anti-UE, inclusiv în contextul agresiunii Rusiei asupra Ucrainei, care are efecte colaterale evidente în toată regiunea. Mai multe canale mass-media sponsorizate de statul rus și aflate pe lista de sancțiuni a UE difuzează programe de radio și multimedia, printre care Sputnik Srbija – canalul de dezinformare al Kremlinului –, precum și Russia Today, care a deschis un birou la Belgrad în vara anului 2022. Totuși, majoritatea informațiilor manipulate, inclusiv a dezinformărilor, sunt produse și răspândite de actori interni care urmăresc scopuri interne și/sau acționează în interesul unor state terțe cu scopul de a influența discursul public, utilizând manipularea informațiilor pentru a întoarce publicul împotriva UE și împotriva democrațiilor occidentale în general.

Totuși, nu pot fi anunțate modificări în ceea ce privește evaluarea bilanțului în general slab al condamnărilor definitive pentru criminalitatea gravă și organizată. Este nevoie de sprijin intern puternic pentru a spori capacitățile strategice și operaționale ale autorităților de aplicare a legii și ale sistemului judiciar de a investiga, urmări penal și judeca cu succes cazurile de criminalitate gravă și organizată, descurajând astfel potențialii autori ai infracțiunilor. În cazurile complexe de criminalitate gravă și organizată și în cele de corupție la nivel înalt se utilizează în mod regulat acordurile de recunoaștere a vinovăției, ceea ce conduce adesea la condamnări disproporționat de reduse. Procedurile penale nu sunt însoțite sistematic de investigații financiare încă de la început, iar eficacitatea investigațiilor respective rămâne limitată în toată regiunea. În consecință, este necesar să fie îmbunătățite în mod substanțial și rezultatele în ceea ce privește bunurile provenite din săvârșirea de infracțiuni care sunt puse sub sechestru și confiscate. În ultimul an, mai multe cazuri au ilustrat încă o dată vulnerabilitatea organismelor de aplicare a legii și a sistemului judiciar față de infiltrarea grupurilor infracționale. Prin urmare, este în continuare nevoie de acțiuni ferme și imediate pentru prevenirea și sancționarea corupției, atât în Balcanii de Vest, cât și în Turcia. Lipsa generală a unor rezultate semnificative în combaterea criminalității și în eradicarea corupției alimentează sentimentul de impunitate și inegalitate.

Societatea civilă din Balcanii de Vest continuă să fie în mare măsură activă și dinamică, aceasta monitorizând acțiunile guvernamentale și contribuind la elaborarea politicilor. Adoptarea de măsuri juridice a condus la îmbunătățiri în unele țări din Balcanii de Vest; totuși, cadrul juridic mai necesită îmbunătățiri și trebuie să fie pus în aplicare în mod consecvent pentru a asigura un mediu propice pentru societatea civilă, inclusiv în ceea ce privește procesele de înregistrare, îmbunătățirea disponibilității și a transparenței fondurilor publice (Bosnia și Herțegovina, Macedonia de Nord, Serbia) și a condițiilor pentru voluntariat (Albania, Kosovo). Este esențial ca măsurile de securitate să nu fie utilizate în mod abuziv, de exemplu prin intermediul legislației de combatere a terorismului sau al legislației privind prevenirea finanțării proliferării armelor de distrugere în masă (Turcia), al prevenirii spălării banilor și a finanțării terorismului (Kosovo) sau al restricțiilor privind accesul liber la informații (Muntenegru) sau privind libertatea de întrunire (Bosnia și Herțegovina).

Există în continuare deficiențe în ceea ce privește mecanismele instituționalizate de cooperare între societatea civilă și guvern. Este esențial ca guvernele să asigure condiții pentru o participare semnificativă și incluzivă a organizațiilor societății civile la procesele de elaborare a politicilor.

Societatea civilă se află sub presiune în Serbia și în entitatea Republika Srpska din Bosnia și Herțegovina. În Serbia au continuat atacurile verbale și campaniile de denigrare împotriva organizațiilor societății civile și a finanțării acestora, iar în entitatea Republika Srpska din Bosnia și Herțegovina exercitarea libertății de întrunire rămâne restricționată. În Turcia s-au înregistrat în continuare regrese grave. Societatea civilă s-a confruntat cu presiuni continue, iar spațiul său de acțiune liberă a continuat să se diminueze, existând restricții asupra activităților apărătorilor drepturilor omului și ale societății civile. De asemenea, organizațiile societății civile din regiunea vizată de procesul de extindere continuă să furnizeze servicii grupurilor defavorizate, completând sau înlocuind activitatea autorităților publice.

Economia

Ulterior impactului negativ puternic al pandemiei de COVID-19 din 2020, economiile din Balcanii de Vest și Turcia s-au redresat rapid în 2021. Forța redresării a variat foarte mult de la o economie la alta, cu o creștere de două cifre a PIB-ului real în Muntenegru (12,4 %), Turcia (11 %) și Kosovo (10,5 %), un ritm de expansiune oarecum mai lent, dar totuși susținut în Albania (8,3 %), Serbia (7,4 %) și Bosnia și Herțegovina (7,1 %) și o creștere mai moderată a producției în Macedonia de Nord (4 %). Eliminarea treptată a măsurilor de izolare legate de COVID-19 și efectul de bază al recesiunilor puternice din 2020 (cauzate în special de ponderea sectorială a turismului) au avut un rol semnificativ în redresarea economică din unele țări, explicând în special expansiunea foarte puternică din Muntenegru. Principalii factori determinanți ai unei redresări susținute au fost: consumul privat înfloritor, alimentat de creșterea puternică a cererii și de continuarea măsurilor de sprijin adoptate pentru atenuarea crizei în unele țări; creșterea investițiilor, în special a cheltuielilor cu capitalul public în Serbia și Macedonia de Nord; și creșterea puternică a exporturilor, în special în cazul Turciei.

Perspectivele economice sunt marcate de un grad foarte ridicat de incertitudine, în principal din cauza consecințelor economice ale invadării Ucrainei de către Rusia, care se preconizează că vor avea un impact negativ asupra economiilor, deși într-o măsură diferită, reflectând diferențe în ceea ce privește: legăturile comerciale directe și indirecte ale fiecărei țări; intensitatea energetică a fiecărei țări; importanța inflației prețurilor la produsele alimentare; și rolul turismului.

În toate țările, măsurile fiscale care au fost adoptate pentru a atenua impactul creșterii prețurilor la energie și alimente, combinate cu efectul de contracție a economiei exercitat de războiul purtat de Rusia împotriva Ucrainei, au potențialul de a afecta sau încetini consolidarea fiscală. Inflația s-a accelerat substanțial în Balcanii de Vest, în timp ce în Turcia efectul presiunilor globale asupra prețurilor a fost agravat de deciziile neortodoxe în materie de politică monetară, care au declanșat o depreciere importantă a lirei și au crescut inflația până la cel mai ridicat nivel din ultimele două decenii (peste 80 % în iulie 2022).

Nevoia de a accelera reformele structurale a devenit și mai importantă pentru sprijinirea unei redresări durabile pe termen mediu și pentru a realiza progrese suplimentare în direcția îndeplinirii a două criterii economice pentru aderarea la UE: asigurarea unor economii de piață funcționale și demonstrarea capacității de a face față presiunii concurențiale și forțelor de piață din cadrul UE.

Majoritatea țărilor din Balcanii de Vest au înregistrat unele progrese sau chiar progrese satisfăcătoare în ceea ce privește promovarea unor economii de piață funcționale, cu excepția Bosniei și Herțegovinei, care a înregistrat unele regrese. Turcia nu a înregistrat niciun progres în această privință. În prezent, niciunul dintre partenerii din Balcanii de Vest nu poate fi considerat o economie de piață pe deplin funcțională, iar nivelul de conformitate variază. Dacă Bosnia și Herțegovina și Kosovo se află încă într-un stadiu incipient, în schimb Macedonia de Nord a atins deja un nivel bun de pregătire. Se consideră că Albania și Muntenegru au atins un nivel de pregătire moderat, în timp ce Serbia se află între un nivel moderat și un nivel bun de pregătire. Economia de piață a Turciei este foarte avansată, dar au apărut motive de îngrijorare serioase cu privire la funcționarea sa, deoarece s-au înregistrat regrese la nivelul unor elemente importante precum aplicarea politicii monetare, mediul instituțional și de reglementare, intervenția în stabilirea prețurilor și lipsa de transparență a ajutorului de stat. În ceea ce privește capacitatea de a face față presiunii concurențiale și forțelor pieței, numai Turcia este foarte avansată, Serbia, Muntenegru și Macedonia de Nord fiind la un nivel moderat de pregătire, iar Albania având un anumit nivel de pregătire, în timp ce Bosnia și Herțegovina și Kosovo se află încă într-un stadiu incipient.

Dialogul economic și financiar dintre UE și Balcanii de Vest și Turcia a devenit, de-a lungul anilor, o platformă importantă pentru a discuta și a conveni asupra planurilor bugetare pe termen mediu și asupra strategiilor și priorităților de politică economică pe baza programelor de reformă economică prezentate anual de parteneri. Procesul culminează cu concluziile ministeriale convenite de comun acord, care conțin orientări de politică specifice fiecărei țări cu scopul de a da o direcție politicilor bugetare și structurale în Balcanii de Vest și în Turcia.

Nivelul de punere în aplicare a orientărilor de politică agreate s-a înrăutățit în Balcanii de Vest și în Turcia, scăzând de la 50,8 % în 2020 la 42,9 % în 2021. Această deteriorare este parțial legată de revenirea, în 2021, la orientări de politică privind reforme mai dificile, după ce în 2020 s-a pus accentul pe măsurile pe termen scurt legate de criza provocată de pandemia de COVID-19. Ar trebui continuate eforturile de consolidare a stabilității fiscale și de reorientare a bugetelor către o componență axată mai mult pe creștere, inclusiv prin promovarea tranziției digitale și verzi și a dezvoltării capitalului uman. A devenit esențial să se reducă vulnerabilitatea la șocurile externe și să crească securitatea alimentară și energetică. De asemenea, îmbunătățirea mediului de afaceri și intensificarea integrării economice regionale pe baza normelor și standardelor UE ar spori în mod semnificativ atractivitatea regiunii Balcanilor de Vest ca destinație de investiții și ar contribui suplimentar la creșterea sa economică. În Turcia, restabilirea independenței funcționale a autorităților de reglementare economică și financiară reprezintă o provocare majoră.

Piețele forței de muncă din Balcanii de Vest și din Turcia continuă să fie caracterizate de o activitate și o ocupare a forței de muncă în general scăzute (mai ales în rândul femeilor și al tinerilor), precum și de un nivel ridicat de muncă informală și șomaj. Disparitatea de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă în 2020 în țările implicate în procesul de aderare a variat de la aproximativ 13-15 puncte procentuale în Muntenegru, Serbia și Albania la aproximativ 33 de puncte procentuale în Kosovo și la 38 de puncte procentuale în Turcia, cu mult peste media UE­27 de 11 puncte procentuale. Este clară nevoia de îmbunătățire a politicilor active pe piața forței de muncă, care sunt în prezent nespecifice, pentru a ajuta oamenii să își găsească un loc de muncă sau de formare profesională. În acest context, partenerii din Balcanii de Vest s-au angajat, în iulie 2021, să instituie, să pună în aplicare și să consolideze treptat Garanția pentru tineret, urmând modelul UE, iar majoritatea au înființat grupuri interministeriale de experți pentru a elabora planuri de punere în aplicare a Garanției pentru tineret.

Persistă neconcordanțele structurale în materie de competențe, din cauza sistemelor de învățământ slabe și a investițiilor insuficiente în capitalul uman. Reformele și investițiile în sistemele de învățământ și în perfecționarea și recalificarea profesională sunt esențiale pentru a îmbunătăți situația de pe piața forței de muncă și pentru a aborda deficitele emergente de forță de muncă calificată. Digitalizarea economiei și dezvoltarea competențelor digitale ale tuturor segmentelor societății sunt esențiale pentru stimularea capacității de inserție profesională și promovarea economiei digitale. Nivelurile ridicate ale sărăciei rămân o problemă în toate economiile partenere, fiind agravate de pandemia de COVID-19 și de cheltuielile private mari cu asistența medicală; în plus, se preconizează că nivelurile sărăciei vor fi exacerbate și mai mult de recenta creștere a prețurilor la alimente și energie. Prin urmare, au devenit și mai important să se îmbunătățească eficacitatea sistemelor de protecție socială și să se direcționeze cheltuielile sociale către cele mai sărace segmente ale populației.

III. CAPACITATEA DE ASUMARE A OBLIGAȚIILOR CARE DECURG DIN ADERARE

Alinierea în domeniul pieței interne va ajuta țările să beneficieze pe deplin de acordurile de stabilizare și de asociere și va spori și mai mult integrarea lor comercială în UE – care este de departe principalul partener comercial al regiunii. De asemenea, alinierea va spori atractivitatea investițiilor din partea UE și va facilita sinergiile dintre lanțurile de aprovizionare, crearea de locuri de muncă și accesul la capital.

Balcanii de Vest prezintă, în general, un nivel moderat de pregătire în multe domenii ale pieței interne. În ceea ce privește libera circulație a mărfurilor, Kosovo, Muntenegru și Serbia au înregistrat unele progrese, Albania a înregistrat progrese limitate, iar Bosnia și Herțegovina și Macedonia de Nord nu au înregistrat niciun progres. Albania și Kosovo au înregistrat unele progrese în ceea ce privește libera circulație a serviciilor, în timp ce Macedonia de Nord, Muntenegru și Serbia au înregistrat doar progrese limitate. Macedonia de Nord a înregistrat progrese satisfăcătoare în ceea ce privește libera circulație a capitalurilor, iar Albania, Kosovo și Muntenegru au înregistrat unele progrese. În ceea ce privește politica în domeniul concurenței, Kosovo și Muntenegru au înregistrat unele progrese, Albania și Serbia au înregistrat progrese limitate, iar Bosnia și Herțegovina și Macedonia de Nord nu au înregistrat niciun progres. Albania a înregistrat progrese satisfăcătoare în ceea ce privește dreptul proprietății intelectuale, domeniu în care și Kosovo, Muntenegru și Serbia au înregistrat unele progrese. Albania a înregistrat de asemenea progrese satisfăcătoare în domeniul serviciilor financiare, domeniu în care și Kosovo, Macedonia de Nord și Muntenegru au înregistrat progrese. Cooperarea regională și cadrele de cooperare regională incluzive, cum ar fi Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice sau Strategia UE pentru regiunea Dunării au continuat să faciliteze pregătirile pentru participarea în final la piața internă a UE. Cadrele de acest tip promovează capacitatea administrativă cu privire la diferite politici ale UE, printre care politica de coeziune, și oferă o platformă de cooperare pentru diferite niveluri de guvernanță. Piața regională comună a Balcanilor de Vest, care se bazează pe normele și standardele UE, reprezintă un pas înainte în vederea integrării mai strânse a regiunii în piața unică a UE înainte de aderare. Turcia a înregistrat unele progrese în domeniul serviciilor financiare și progrese limitate în domeniul liberei circulații a mărfurilor, al dreptului proprietății intelectuale și al protecției consumatorilor și a sănătății. Turcia este foarte avansată în domeniul dreptului societăților comerciale și are un nivel bun de pregătire în domeniul liberei circulații a mărfurilor, al serviciilor financiare, al protecției consumatorilor și sănătății, precum și al dreptului proprietății intelectuale. Totuși, cantitatea de mărfuri contrafăcute rămâne un motiv de îngrijorare și este necesară o mai bună asigurare a respectării legislației. Turcia se află însă în continuare într-un stadiu incipient de pregătire în ceea ce privește libera circulație a serviciilor și libera circulație a lucrătorilor, domenii în care nu s-a făcut niciun progres.

Reformele din domeniul competitivității și al creșterii favorabile incluziunii sunt extrem de relevante pentru programele de reformă economică ale Balcanilor de Vest și beneficiază de sprijin prin intermediul Planului economic și de investiții, deoarece vor contribui la creșterea competitivității și a atractivității regiunii pentru întreprinderi și la reducerea decalajului existent față de economia UE. Pentru a sprijini competitivitatea sectorului privat, în februarie 2022 a fost lansată prima cerere de propuneri pentru finanțare mixtă în sectorul privat, în temeiul Cadrului de investiții pentru Balcanii de Vest (CIBV). În cadrul reuniunii Comitetului operațional de la Roma din iunie 2022, primele două operațiuni de finanțare mixtă și două proiecte de asistență tehnică în valoare de 47 de milioane EUR pentru sectorul privat au primit aviz pozitiv din partea comitetului. De asemenea, Comisia a prezentat trei propuneri de garanții în valoare de 125 de milioane EUR în cadrul primului Comitet operațional al FEDD+ din aprilie 2022. Schemele de garantare care sprijină microîntreprinderile, întreprinderile mici și mijlocii, întreprinzătorii din agricultură și măsurile privind eficiența energetică și tranziția digitală vor începe să fie puse în aplicare până la începutul anului 2023.

Majoritatea partenerilor din Balcanii de Vest au un nivel moderat de pregătire în domeniile din acest cluster. Totuși, Bosnia și Herțegovina se află într-un stadiu incipient în mai multe domenii. În domeniul fiscalității, Muntenegru și Macedonia de Nord au înregistrat unele progrese, în timp ce Albania, Kosovo și Serbia au înregistrat progrese limitate, iar în Bosnia și Herțegovina nu s-a evidențiat niciun progres. În domeniul uniunii vamale, Bosnia și Herțegovina și Macedonia de Nord au înregistrat unele progrese, în timp ce Albania, Kosovo, Muntenegru și Serbia au realizat progrese limitate. În domeniul educației și culturii, Albania, Kosovo, Muntenegru și Serbia au înregistrat unele progrese. În domeniul științei și cercetării, Muntenegru și Serbia au înregistrat unele progrese. Kosovo a înregistrat unele progrese în domeniul transformării digitale și al mass-mediei. De asemenea, Kosovo și Macedonia de Nord au înregistrat câteva progrese în domeniul politicii economice și monetare, iar Albania, Kosovo, Macedonia de Nord și Muntenegru – în domeniul politicii sociale și al ocupării forței de muncă. În domeniul întreprinderilor și al politicii industriale s-au înregistrat unele progrese în Albania, Kosovo, Macedonia de Nord și Muntenegru. În general, regiunea trebuie să întreprindă reforme socioeconomice pentru a aborda deficiențele structurale, competitivitatea scăzută, rata ridicată a șomajului și impactul pandemiei de COVID­19. Progresele în ceea ce privește alinierea la normele UE în domeniul TVA-ului, al accizelor și al impozitării directe ar contribui la stimularea comerțului intraregional și internațional. De asemenea, regiunea trebuie să își consolideze în mod semnificativ ecosistemul de cercetare și inovare pentru ca economiile să poată ține pasul cu evoluțiile din domeniu, inclusiv în ceea ce privește tehnologiile digitale și verzi. Turcia a continuat să se alinieze la acquis-ul UE într-o măsură limitată și a înregistrat regrese în ceea ce privește transformarea digitală și mass­media, politica economică și monetară, politica socială și ocuparea forței de muncă și politica industrială. Turcia a făcute progrese reale în domeniul științei și cercetării și unele progrese în domeniul educației și culturii, dar trebuie să continue să facă educația mai incluzivă, în special pentru fete. Pregătirile Turciei în domeniul științei și cercetării sunt foarte avansate. Turcia prezintă un nivel ridicat de integrare comercială în UE și este în continuare bine pregătită pentru uniunea vamală, dar a făcut progrese limitate, inclusiv în ceea ce privește punerea în aplicare. Turcia continuă să se abată de la obligațiile care îi revin în baza uniunii vamale UE-Turcia, cauzând un număr mare de bariere în calea comerțului.

Agenda verde și conectivitatea durabilă sunt esențiale pentru o redresare durabilă și adaptată exigențelor viitorului, precum și pentru integrarea economică în regiune și în UE, de care vor beneficia atât întreprinderile, cât și publicul larg. Aceste obiective sunt strâns legate și de Planul economic și de investiții.

Albania, Macedonia de Nord și Serbia au un nivel moderat de pregătire în domeniul energiei, în timp ce Muntenegru are un nivel bun de pregătire. În domeniul rețelelor transeuropene, Albania, Bosnia și Herțegovina și Kosovo au un anumit nivel de pregătire, Serbia are un nivel de pregătire moderat, Muntenegru are un nivel de pregătire moderat/bun, iar Macedonia de Nord are un nivel bun de pregătire. Albania, Macedonia de Nord, Muntenegru și Serbia au un anumit nivel de pregătire în ceea ce privește mediul și schimbările climatice. Bosnia și Herțegovina și-a îmbunătățit în mod semnificativ sistemul de protecție civilă și demonstrează un angajament clar în domeniul gestionării dezastrelor; în septembrie 2022, țara a aderat la mecanismul de protecție civilă al Uniunii în calitate de membru cu drepturi depline. Și Albania a luat măsurile necesare pentru a se putea alătura acestui mecanism. Kosovo și Muntenegru au înregistrat unele progrese în domeniul politicii transporturilor, în timp ce Albania, Bosnia și Herțegovina, Macedonia de Nord și Serbia au înregistrat progrese limitate. În ceea ce privește energia, Kosovo și Muntenegru au înregistrat unele progrese, iar restul partenerilor din Balcanii de Vest au înregistrat progrese limitate. În ceea ce privește rețelele transeuropene, Albania, Kosovo și Serbia au realizat unele progrese, în timp ce Bosnia și Herțegovina, Macedonia de Nord și Muntenegru au înregistrat doar progrese limitate. În ceea ce privește mediul și schimbările climatice, în întreaga regiune a Balcanilor de Vest s-au înregistrat doar progrese limitate pentru al doilea an la rând. Prin urmare, sunt necesare acțiuni urgente în întreaga regiune pentru a accelera alinierea la acquis-ul UE și pentru a consolida punerea în aplicare, asigurarea respectării legii și investițiile. Capacitățile administrative din acest sector trebuie să fie consolidate în mod semnificativ și trebuie să se efectueze reforme structurale.