Avizul Comitetului European al Regiunilor – Plan de acțiune al UE: „Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului”

(2022/C 270/06)

Raportoare: Marieke Schouten (NL-Verzi), membră a Consiliului Local Nieuwegein Document de referință: Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Calea către o planetă sănătoasă pentru toți: Plan de acțiune al UE: „Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului” COM(2021) 400 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații generale

1. salută Comunicarea Comisiei Europene privind Planul de acțiune al UE: „Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului”, accentul pus de acesta pe sănătate și abordarea sa orizontală. CoR așteaptă cu interes acțiunile și propunerile anunțate și solicită ca ele să fie coerente și consecvente unele cu altele, precum și cu alte inițiative ale Pactului verde;

2. subliniază necesitatea punerii în aplicare depline a legislației UE în conformitate cu principiile TFUE prevăzute la articolul 191 alineatul (2) (principiul precauției și principiul acțiunii preventive, principiul că daunele aduse mediului ar trebui prevenite pe cât posibil la sursă și că poluatorii ar trebui să plătească);

3. subliniază că poluarea este o problemă majoră care trebuie abordată printr-o guvernanță eficace pe mai multe niveluri și printr-o abordare transfrontalieră: fiecare parte interesată are propriul rol, fiind necesare acțiuni la toate nivelurile pentru a împiedica autoritățile locale și regionale (ALR) să se confrunte cu efecte negative la sfârșitul lanțului;

4. este ferm convins că poluarea este un simptom al unui sistem de producție și consum nesustenabil, bazat pe creștere și extractivism fără măsură și poate fi combătut numai dacă trecem la o economie circulară;

5. salută primele șase obiective principale pentru 2030, dar regretă faptul că majoritatea obiectivelor nu sunt noi. CoR consideră că sunt necesare obiective mai ambițioase și acțiuni suplimentare și încurajează Comisia să demareze un proces continuu de revizuire și adaptare a obiectivelor în vederea atingerii viziunii pentru 2050 și să includă CoR în acest proces;

6. subliniază că aceste obiective la nivel european vor necesita o abordare ambițioasă și integrată – cu o abordare sistemică a aspectelor de mediu în toate domeniile de politică – care să conecteze ambițiile, calendarele, procedurile și instrumentele diferitelor politici de mediu;

7. salută faptul că sănătatea este unul dintre principalele aspecte ale Planului de acțiune privind reducerea la zero a poluării. Integrarea preocupărilor legate de sănătatea mediului este esențială pentru realizarea schimbărilor necesare pentru a reduce expunerea la factorii de stres din mediul înconjurător, în special pentru persoanele care trăiesc în condiții de vulnerabilitate ( 1 ) , dat fiind că poluarea este principala cauză de mediu a bolilor și deceselor premature în întreaga lume;

8. reiterează necesitatea ca Parlamentul, Consiliul și Comisia să țină seama de propunerile formulate de cetățeni în cadrul Conferinței privind viitorul Europei în ceea ce privește reducerea la zero a poluării, asigurând punerea în aplicare a unor noi norme ambițioase în acest domeniu;

9. subliniază că redresarea după pandemie ar trebui să se concentreze pe abordarea „O singură sănătate” ( One Health ), recunoscând interconexiunea dintre sănătatea umană, cea a mediului și cea a animalelor. Abordarea de tipul „O singură sănătate” trebuie să joace un rol major în ceea ce privește obiectivele și legislația, dacă dorim să obținem sustenabilitate și regiuni sănătoase;

Îmbunătățirea prevenirii la sursă

10. salută noua ierarhie a acțiunilor de reducere la zero a poluării, bazată pe o „piramidă cu vârful în jos”, dar regretă că se acordă o atenție minimă „remedierii și compensării daunelor cauzate de poluare”;

11. subliniază că autoritățile locale și regionale au un rol esențial în transpunerea acestui plan de acțiune în activități concrete pe teren, dar nu își pot îndeplini rolul decât dacă la nivelul UE se pune în aplicare o abordare preventivă, cu politici eficace de reducere la sursă;

12. salută revizuirea Directivei privind emisiile industriale (DEI) și abordarea mai ambițioasă care vizează reducerea emisiilor la sursă. DEI ar trebui să contribuie la realizarea obiectivelor economiei circulare;

13. reiterează faptul că normele privind emisiile reprezintă o abordare deosebit de eficace; recomandă, prin urmare, să se acorde mai multă atenție înăspririi lor, ca modalitate mai bună de reducere a emisiilor la sursă;

14. sprijină activitatea internațională privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT), inclusiv tehnologiile emergente, pentru a reduce emisiile industriale prin restrângerea gamei de niveluri de emisii, astfel încât să se creeze condiții de concurență echitabile la nivel internațional;

15. solicită ca revizuirea și punerea în aplicare a cerințelor privind documentele de referință BAT (BREF) să fie accelerate pentru diferiții poluatori industriali și să se aplice cerințe mai stricte privind emisiile în cadrul revizuirii procesului de prevenire și control integrat al poluării (IPPC);

16. subliniază importanța „Inițiativei privind produsele sustenabile” (SPI), anunțată în Planul de acțiune pentru economia circulară, în ceea ce privește poluarea mediului cauzată de produse pe parcursul întregului lor ciclu de viață – de la extracția materiilor prime și producție și până la utilizare și reciclare. Consideră că contribuția potențială a SPI la planul de acțiune ar putea fi specificată în termeni mai concreți;

Consolidarea principiului „poluatorul plătește”

17. subliniază că guvernele nu ar trebui lăsate să acționeze singure: toate sectoarele joacă un rol important în controlul poluării și remedierea la sursă a daunelor aduse mediului;

18. solicită ca produsele și bunurile care intră în UE să respecte aceleași standarde de mediu în vigoare în UE; în caz contrar, ar trebui să se aplice principiul european „poluatorul plătește”;

19. subliniază că principiul „poluatorul plătește” (PPP) stă la baza politicii de mediu a UE și impune ca poluatorii să suporte costurile măsurilor luate pentru prevenirea, controlul și remedierea efectelor poluării;

20. subliniază raportul Curții de Conturi Europene ( 2 ) , care a constatat că acoperirea și aplicarea PPP sunt incomplete și că, în prezent, guvernele suportă adesea costurile de îndepărtare a poluării;

21. solicită ca PPP să fie mai bine integrat în legislația de mediu, în special prin reducerea limitelor de emisii pentru a reduce și mai mult poluarea reziduală și prin abordarea poluării difuze din toate sursele, inclusiv din agricultură;

22. subliniază că producătorii trebuie să fie responsabili din punct de vedere juridic și financiar pentru măsurile de atenuare necesare pentru a combate poluarea de-a lungul întregului lanț valoric prin răspunderea extinsă a producătorilor (REP) pentru costurile de mediu și de eliminare a tuturor bunurilor de consum și a ambalajelor;

O mai bună punere în aplicare și monitorizare

23. subliniază că costurile și beneficiile pierdute pentru UE ca urmare a nerealizării obiectivelor de mediu prevăzute în legislația UE în domeniul mediului se ridică la aproximativ 55 miliarde EUR pe an ( 3 )

24. subliniază că nu toți poluanții dăunează în egală măsură sănătății umane și mediului și că, prin urmare, o analiză bazată pe riscuri poate permite o mai bună coordonare a aspectelor ecologice și economice;

25. subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în punerea în aplicare a politicilor industriale și de mediu și au competențe extinse în ceea ce privește controlul poluării și salută, în acest sens, inițiativa emblematică nr. 5: „Aplicarea, cu participarea tuturor, a obiectivului de reducere la zero a poluării”;

26. atrage atenția asupra analizei Agenției Europene de Mediu (AEM) ( 4 ) , care arată că punerea în aplicare sub nivelul optim a legislației de mediu este cel mai adesea rezultatul unei coordonări ineficiente între autorități, al lipsei capacității administrative, al finanțării insuficiente, al lipsei de cunoștințe și de date, al mecanismelor de conformitate insuficiente și al lipsei de integrare a politicilor. Platforma părților interesate privind reducerea la zero a poluării ar trebui să promoveze o mai bună coordonare între toate nivelurile de guvernare și între domeniile de politică. CoR sprijină ferm noua platformă și salută propriul său rol prin care este recunoscută importanța deosebită a autorităților locale și regionale pentru obiectivul de reducere la zero a poluării;

27. regretă faptul că secțiunea 3.1 a acestui plan de acțiune nu menționează dimensiunea locală și regională, solicită ca rolul ALR să fie mai vizibil și reiterează faptul că autoritățile locale și regionale au nevoie de sprijin financiar și tehnic pentru a pune în aplicare obiectivele pe teren;

28. subliniază că problemele legate de punerea în aplicare nu pot fi rezolvate doar prin simpla adoptare a mai multe acte legislative. Mecanismele de sprijin, consolidarea capacităților autorităților locale și regionale, schimbul de cunoștințe și inovarea sunt esențiale pentru respectarea valorilor-țintă și a standardelor;

29. subliniază că pot fi utilizate inițiative ale UE, cum ar fi parteneriatele din cadrul Agendei urbane, și că ar trebui avută în vedere crearea activă de noi parteneriate de mediu pentru a sprijini punerea în aplicare;

30. salută elaborarea unui cadru integrat de monitorizare și prospectivă privind reducerea la zero a poluării (ZPMOF) și solicită colectarea, armonizarea și punerea la dispoziția tuturor a ansamblului datelor relevante. CoR subliniază că este important ca ZPMOF să fie coerent cu noul cadru de monitorizare prevăzut de Programul de acțiune pentru mediu;

Sprijinirea acțiunilor locale și regionale de reducere a poluării la zero

31. salută eforturile Comisiei de a colabora cu orașele și regiunile în cadrul Acordului privind orașele verzi, al premiilor „Capitala europeană verde” și „Frunza verde europeană” și al Anului european al orașelor mai verzi, deoarece acestea oferă stimulente pentru îmbunătățiri;

32. subliniază necesitatea unei abordări orientate spre nivelul zonal. Nu ar trebui planificate politici specifice numai pentru comunitățile urbane, ci și pentru alte tipuri de comunități, în funcție de circumstanțele geografice specifice;

33. subliniază că îmbunătățirile aduse mediului prin proiectarea spațiului, cum ar fi extinderea spațiilor verzi și albastre de înaltă calitate în zonele urbane, oferă un „triplu avantaj” prin atenuarea poluării mediului și sprijinirea biodiversității, prin îmbunătățirea sănătății și a bunăstării locuitorilor orașelor și prin promovarea coeziunii și integrării sociale ( 5 )

34. subliniază relevanța soluțiilor bazate pe natură ( Nature-Based Solutions – NBS), deoarece acestea pot oferi soluții durabile și eficiente din punctul de vedere al costurilor, care creează oportunități economice, locuri de muncă și beneficii pentru sănătatea și bunăstarea publică. Autorităților locale și regionale ar trebui să li se propună sprijin tehnic, oportunități de schimburi de cunoștințe și consolidarea capacităților pentru ca ele să poată lua în considerare aceste beneficii conexe în cadrul achizițiilor lor publice;

35. reiterează abordarea generală de a combina mai bine la nivel local planurile de acțiune privind zgomotul și cele privind calitatea aerului cu planurile de mobilitate urbană durabilă (PMUD) pentru a îmbunătăți protecția împotriva zgomotului și calitatea aerului prin mijloace de transport public atractive și prin promovarea eficientă a mersului cu bicicleta și a mersului pe jos;

36. sprijină lansarea și sprijinirea continuă a laboratoarelor vii pentru soluții digitale ecologice și pentru reducerea inteligentă la zero a poluării. Gemenii digitali ai orașelor pot contribui la dezvoltarea de acțiuni locale și regionale în scopul transformării ecologice și digitale. Controlul guvernamental al digitalizării este indispensabil, deoarece dezvoltarea durabilă este în prezent indisolubil legată de lumea digitală;

37. solicită ca spațiul european al datelor să includă schimbul de date privind sustenabilitatea, astfel încât lanțurile valorice să poată contribui la ecologizarea sectoarelor industriale. În plus, stabilirea unor standarde la nivelul UE pentru stocarea și schimbul de date va asigura disponibilitatea datelor care pot fi utilizate pentru tranziția către o poluare zero;

38. salută propunerea de cooperare dintre Comisia Europeană și CoR pentru crearea tabloului de bord al performanței ecologice a regiunilor UE, care va sta la baza noului premiu pentru Regiunea verde a anului;

Aspecte specifice

Aerul

39. ia act de faptul că poluarea atmosferică este cel mai mare risc pentru sănătatea mediului din UE, fiind considerată cauza a 400 000 de decese premature în fiecare an ( 6 )

40. reiterează ( 7 ) că politicile eficace privind calitatea aerului necesită adoptarea de măsuri și cooperarea la nivel mondial, european, național, regional și local. În conformitate cu principiul subsidiarității, punerea în aplicare se bazează în mare parte pe măsuri naționale, regionale și locale individualizate în funcție de împrejurările specifice;

41. salută ambiția Comisiei de a alinia mai bine standardele UE privind calitatea aerului la cele mai recente recomandări ale OMS și de a consolida dispozițiile privind monitorizarea, modelarea și planurile privind calitatea aerului, pentru a ajuta autoritățile locale și regionale; în special, trebuie aliniate mai bine dispozițiile privind monitorizarea, modelarea și planurile privind calitatea aerului;

42. sugerează utilizarea valorilor-țintă ale OMS pentru 2021 ca obiectiv care trebuie atins până în 2050, dar nu utilizarea valorilor recomandate ca valori-limită, deoarece multe state membre nu respectă încă valorile-limită actuale;

43. recomandă luarea în considerare a concluziilor consultării centrelor regionale ale CoR, care a investigat punerea în aplicare a Directivelor UE privind calitatea aerului înconjurător (AAQ), a Directivei privind angajamentele naționale de reducere a emisiilor (NEC) și a raportului de punere în aplicare al Parlamentului European ( 8 ) , care descrie directivele privind calitatea aerului înconjurător drept „un instrument parțial eficace care trebuie îmbunătățit”;

44. subliniază că pandemia a creat un impuls prin încurajarea transferului modal și promovarea reocupării spațiului rutier de către pietoni și bicicliști – și a extinderii spațiilor verzi – evitându-se astfel revenirea la orașe dominate de automobile, cu niveluri ridicate de poluare atmosferică;

45. subliniază că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a reduce nivelurile de poluare olfactivă și consideră că Directiva privind emisiile industriale (DEI) este principalul instrument de combatere a poluării olfactive, deoarece acoperă toate formele de emisii. CoR subliniază importanța științei cetățenești și a participării publicului la abordarea provocărilor legate de poluarea olfactivă. O abordare pe mai multe niveluri, care să includă diferite contribuții ale diverselor părți interesate, poate permite cetățenilor să participe la deciziile luate cu privire la mediul lor de viață și poate sprijini factorii de decizie și activitățile care generează disconfort olfactiv să ia decizii în cunoștință de cauză și să gestioneze mai bine problema poluării olfactive;

Apa

46. salută obiectivul de reducere cu 30 % a microplasticelor eliberate în mediu și încurajează Comisia Europeană să stabilească definiții clare ale microplasticelor, dar și să depună eforturi pentru a preveni eliberarea la sursă a microplasticelor și a materialelor nețesute, propunând măsuri mai stricte privind microplasticele eliberate în mod intenționat;

47. salută revizuirea Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale și sprijină inițiativa de a utiliza această directivă pentru acțiuni de recuperare a nutrienților valoroși și inițiativa de a analiza substanțele emergente, cum ar fi reziduurile farmaceutice și microplasticele;

48. recomandă evaluarea eficacității acestor măsuri și luarea în considerare a investițiilor necesare în ceea ce privește produsele farmaceutice și microplasticele, vizând locurile problematice, unde există riscuri de natură ecologică sau sursele de apă potabilă;

49. susține monitorizarea substanțelor din apele de suprafață și subterane prin utilizarea unor tehnici inovatoare de monitorizare și evaluare și includerea acestora în revizuirea Directivei privind substanțele prioritare și a Directivei privind apele subterane. Subliniază necesitatea schimbului de informații cu privire la deversările în bazinele hidrografice, deoarece emisiile de poluanți produc efecte în aval;

50. își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că reutilizarea apei în UE are încă o amploare redusă și consideră că ea ar putea fi sprijinită prin extinderea domeniului de aplicare al regulamentului UE privind cerințele minime pentru reutilizarea apei, astfel încât să se includă utilizarea apei pentru irigarea spațiilor verzi din zonele urbane, parcuri, grădini și terenuri de uz public (destinate recreerii, sportului, etc.);

Zgomotul

51. subliniază că se pierd în fiecare an un milion de ani de viață sănătoasă din cauza efectelor zgomotului asupra sănătății ( 9 ) . Reducerea poluării fonice cauzate de șosele este esențială pentru abordarea acestei preocupări tot mai mari legate de sănătatea publică;

52. susține că sunt necesare acțiuni la nivel european pentru a sprijini eforturile locale și regionale de reducere a poluării fonice cauzate de șosele, căi ferate și aeroporturi prin asigurarea unei mai bune puneri în aplicare și a respectării cerințelor de cartografiere și raportare în temeiul Directivei privind zgomotul ambiental (END);

53. încurajează Comisia să evalueze oportunitatea revizuirii Directivei privind zgomotul ambiental în vederea stabilirii de obiective obligatorii ambițioase de reducere a zgomotului pentru a se apropia de limitele recomandate de OMS și solicită o foaie de parcurs pentru acțiuni din partea tuturor părților interesate;

54. afirmă că o reorientare de la măsurile care reduc zgomotul excesiv la cele care previn complet zgomotul, ca de exemplu sprijinirea modurilor de transport durabile, precum mersul pe jos și mersul cu bicicleta, este esențială pentru a obține o reducere semnificativă și pe termen lung a zgomotului;

Soluri

55. subliniază importanța aplicabilității efective în ceea ce privește calitatea și originea solului. În acest context, posibilitatea de a dispune, în toate statele membre ale UE, de o dovadă uniformă a originii și a calității solului este esențială pentru ca autoritățile locale și regionale să pună capăt transportului și utilizării de soluri contaminate dintr-o regiune în alta, ceea ce împiedică responsabilizarea poluatorului;

56. subliniază importanța vitală a unui sol sănătos pentru bunăstare și prosperitate și este în favoarea unei abordări preventive și bazate pe riscuri a contaminării solului. Accentul ar trebui pus nu numai pe calitatea chimică, ci și pe starea fizică și biologică a solului;

57. consideră că, atunci când sunt aruncate în gropile de gunoi, materialele plastice eliberează substanțe chimice toxice în sol și în apele subterane. Atunci când sunt gestionate necorespunzător, materialele plastice poluează solurile, căile navigabile și oceanele. Aditivii toxici și microplasticele aflate în ploaie, sol, căi navigabile, oceane și pe vârful munților nu pot fi eliminate prin reciclare, depozitare sau incinerare. Numai impunerea unor limite obligatorii din punct de vedere juridic privind producția mondială de materiale plastice pentru utilizări esențiale poate aduce o schimbare;

58. salută Strategia UE privind solul și anunțul referitor la o lege a UE privind sănătatea solului, întrucât sprijinirea protecției solului printr-un cadru european este un pas crucial în direcția neutralității climatice, a refacerii biodiversității, a reducerii la zero a poluării, precum și a unui sistem alimentar sănătos și durabil. Pledează, totodată pentru flexibilitate în punerea în aplicare la nivel național a acțiunilor din cadrul planului de acțiune și al noii strategii privind solul, deoarece există diferențe regionale majore în ceea ce privește amenajarea teritoriului, peisajul, solul (compoziția) și utilizarea solului;

59. salută eforturile Comisiei de a recomanda agricultorilor să adopte practici mai puțin poluante, reducând emisiile de amoniac și de nitrați. Alte emisii din sectorul agricol, cum ar fi fosfații, metalele, pesticidele și produsele farmaceutice, sunt, de asemenea, importante;

60. solicită să se acorde o atenție deosebită emisiilor istorice difuze. Uneori, noile standarde sunt imposibil de atins, ceea ce duce la impunerea unor restricții privind utilizarea zonelor poluate. Prin urmare, o abordare bazată pe prevenirea la sursă trebuie să fie combinată cu o strategie de eliminare a acestor surse de poluare deja existente;

Substanțele periculoase

61. pledează pentru măsuri proactive de limitare a substanțelor chimice înainte ca acestea să intre în lanț; acestea includ reglementări privind utilizarea în condiții de siguranță a substanțelor care sunt introduse pe piață. UE ar trebui să reglementeze substanțele chimice pe baza proprietăților lor nocive intrinseci pentru oameni și mediu, inclusiv în cazul în care există incertitudini științifice, ținând cont și de riscul de expunere și de utilitatea lor pentru societate și să identifice și să elimine riscurile specifice care sunt inacceptabile;

62. consideră că REACH este instrumentul-cheie pentru controlul substanțelor periculoase care pătrund în mediu. Este esențial ca procesele de autorizare și restricționare în temeiul REACH să fie utilizate într-o măsură mai mare și să fie identificate mai multe substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită pentru lista substanțelor candidate;

63. solicită restricții la nivelul UE în ce privește utilizările problematice ale substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate (PFAS) periculoase și emisiile produse de aceste substanțe. Multe dintre aceste substanțe sunt o sursă de mare îngrijorare, deoarece sunt extrem de persistente și au un efect negativ asupra sănătății umane și asupra mediului;

64. subliniază că, în prezent, nu se cunosc efectele (eco)toxicologice ale multor substanțe periculoase asupra mediului sau prin intermediul mediului. Dovezile științifice privind impactul substanțelor chimice asupra mediului și al sănătății ar trebui actualizate, luate în considerare în permanență și puse la dispoziția celor interesați, în special în ceea ce privește riscurile pentru oameni și mediu.

Bruxelles, 27 ianuarie 2022. Președintele Comitetului European al Regiunilor Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Raportul AEM Nr. 22/2018: Unequal exposure and unequal impacts (Expunere inegală și efecte inegale).

(2) Raportul special 12/2021: Principiul „poluatorul plătește”: aplicare inconsecventă în cadrul politicilor de mediu și al acțiunilor pentru mediu ale UE.

(3) Studiu pe anul 2019: The costs of not implementing EU environmental law (Costurile neimplementării legislației europene de mediu).

(4) Raportul AEM privind indicatorii de mediu 21/2017.

(5) Healthy environment, healthy lives: how the environment influences health and well-being in Europe (Un mediu sănătos înseamnă o viață sănătoasă: cum influențează mediul înconjurător sănătatea și bunăstarea în Europa).

(6) AEM: Calitatea aerului în Europa – Raportul pentru 2020.

(7) Viitorul politicii UE în domeniul aerului curat, în contextul obiectivului ambițios de reducere a poluării la zero.

(8) Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a directivelor privind calitatea aerului înconjurător: Directiva 2004/107/CE și Directiva 2008/50/CE [(2020/2091 (INI)] (JO C 494, 8.12.2021, p. 64).

(9) https://www.eea.europa.eu//publications/climate-change-impacts-and-vulnerability-2016