DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI care însoțește Analiza anuală a creșterii pentru 2014 PREZENTARE DE ANSAMBLU A PROGRESELOR REALIZATE DE FIECARE STAT MEMBRU ÎN CEEA CE PRIVEȘTE PUNEREA ÎN APLICARE A RECOMANDĂRILOR SPECIFICE FIECĂREI ȚĂRI /* SWD/2013/0800 final */





Introducere Acest document de lucru al serviciilor Comisiei cuprinde o sinteză provizorie a stadiului actual al punerii în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări (CSR) în fiecare stat membru și pentru zona euro în ansamblu. Sinteza ia în considerare progresele realizate în ultimii trei ani, exemplificând principalele reforme întreprinse de la lansarea semestrului european și atrăgând în același timp atenția asupra lacunelor în materie de implementare din perspectiva celor mai recente recomandări adoptate în 2013. Având în vedere că majoritatea provocărilor-cheie abordate nu sunt de natură a fi depășite într-un singur an, această sinteză reflectă continuitatea eforturilor de reformă în timp. Această analiză este preliminară și de natură tehnică. Comisia își va prezenta evaluarea finală în pachetul de recomandări specifice fiecărei țări din 2014, pe baza programelor naționale și ținând seama de analizele aprofundate realizate în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice. Se furnizează informații și în legătură cu țările care pun în aplicare un program de ajustare economică (EL, IE, PT, CY, RO), deși nu există recomandări separate, specifice fiecărei țări, pentru aceste state membre, în afară de punerea în aplicare a programelor de ajustare. De la intrarea în vigoare a pachetului privind supravegherea și monitorizarea bugetare, anumite obligații de monitorizare și de raportare din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere și majoritatea obligațiilor din cadrul semestrului european sunt suspendate pentru țările din zona euro care pun în aplicare programe de ajustare. Se furnizează și o sinteză a situației din Croația, deși aceasta nu a primit încă în mod oficial recomandări specifice. Belgia Finanțe publice: În ciuda eforturilor depuse în materie de consolidare, Belgia are în continuare o poziție bugetară problematică față de nivelul ridicat al datoriei. Deși deficitul a scăzut treptat începând din 2010, acesta a rămas peste pragul de 3 % din PIB stabilit în tratate. Belgia s-a angajat să ia măsuri suplimentare pentru 2013. Reforma sistemului de pensii, inițiată la sfârșitul anului 2011, a impus cerințe mai stricte privind vârsta minimă și durata carierei pentru retragerea anticipată de pe piața muncii și pentru pensionarea anticipată și a consolidat stimulentele financiare pentru prelungirea carierelor. Această reformă este susținută prin măsuri de promovare a îmbătrânirii active. Având în vedere amploarea provocării, pare necesară adoptarea de măsuri și reforme suplimentare pentru a proteja pe termen lung finanțele publice. Nu este clar modul în care noile competențe ale comunităților în materie de îngrijire pe termen lung vor ameliora eficacitatea din perspectiva costurilor. Sectorul financiar: Belgia a luat măsuri pentru stabilizarea sectorului său bancar prin recapitalizarea băncilor celor mai fragile și prin reformarea cadrului de supraveghere a sectorului financiar. Cu toate acestea, situația financiară a anumitor bănci, deși ameliorată, continuă să necesite monitorizare, mai ales având în vedere nivelul ridicat al angajamentelor condiționate guvernamentale. Creștere și competitivitate: Belgia a luat măsuri pentru limitarea presiunilor inflaționiste, consolidând autoritatea de concurență și intervenind prin reglementări în sectorul energiei și în piețele de telecomunicații. Ca urmare, prețurile energiei și prețurile serviciilor de telecomunicații au scăzut și inflația globală a ajuns la un nivel inferior față de nivelurile observate în țările învecinate. Sunt necesare în continuare măsuri structurale suplimentare, în special în sectorul comerțului cu amănuntul și în cel al serviciilor profesionale. Belgia a luat unele măsuri pentru a-și reduce decalajul acumulat în materie salarială. S-a decis înghețarea salariilor în termeni reali pentru 2013 și 2014 și au fost majorate reducerile lineare și punctuale ale contribuțiilor la asigurările sociale ale angajatorilor. Reforma mecanismului de stabilire a salariilor, menită să prevină decuplarea viitoare a salariilor de productivitate, a stagnat. Deși punctele forte ale sistemului de cercetare și inovare au compensat parțial deteriorarea competitivității costurilor, Belgia ar obține avantaje dacă și-ar lărgi baza de inovare, ar spori numărul specialiștilor disponibili și ar promova spiritul antreprenorial. Având în vedere faptul că previziunile în materie de emisii de gaze cu efect de seră se mențin cu mult deasupra obiectivului stabilit, Belgia trebuie să pună în aplicare politici mai ambițioase, în special în sectoarele construcțiilor și transporturilor, inclusiv prin instituirea unui cadru intern eficace privind partajarea eforturilor între diferitele entități competente. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Deși nu s-a efectuat nicio reorientare majoră a impozitării de la forța de muncă către baze de impozitare mai puțin defavorabile creșterii, măsurile specifice au scăzut sarcina fiscală asupra muncii și s-au adoptat mai multe măsuri pentru a îmbunătăți funcționarea pieței muncii. Reforma sistemului de ajutor de șomaj accelerează descreșterea treptată a nivelului de prestații. Au fost introduse unele măsuri pentru a spori capacitatea de învățare pe tot parcursul vieții și de efectuare de stagii. Este necesară o reflecție fundamentală privind corelarea rezultatelor din domeniul educației și al formării cu cerințele de pe piața muncii. Mobilitatea interregională a forței de muncă ar trebui îmbunătățită în continuare. De asemenea, sunt necesare măsuri concrete pentru a combate creșterea șomajului în rândul tinerilor, precum și pentru integrarea pe piața muncii și integrarea socială a imigranților și a persoanelor de origine migrantă. Bulgaria Finanțe publice: Bulgaria a întreprins măsuri semnificative pentru a asigura sustenabilitatea finanțelor sale publice. Și-a corectat deficitul în 2011 și, în termeni structurali, și-a atins obiectivul pe termen mediu de -0,5% din PIB în 2012. Datoria publică a Bulgariei este mai mică de 20% din PIB, această țară având astfel una dintre cele mai mici rate ale datoriei din UE. Bulgaria și-a consolidat semnificativ cadrul bugetar în ultimii ani, ceea ce a contribuit la menținerea disciplinei bugetare și la creșterea credibilității politicii bugetare. În ceea ce privește veniturile, respectarea normelor fiscale și eficiența administrației fiscale reprezintă provocări cu care Bulgaria se confruntă în continuare. În ceea ce privește reforma sistemului de pensii, Bulgaria a întreprins o serie de măsuri pozitive, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru a descuraja retragerea anticipată de pe piața forței de muncă. Încă nu au fost întreprinse măsuri concrete pentru a limita recurgerea abuzivă la sistemul pensiilor de invaliditate. În sectorul sănătății, reformele sunt îngreunate de lipsa capacității administrative. Creștere și competitivitate: Au fost întreprinse reforme în ceea ce privește legislația în domeniul achizițiilor publice, dar sunt necesare îmbunătățiri suplimentare pentru a consolida capacitatea administrativă și a asigura respectarea acestei legislații. Modificările recente aduse normelor în materie de întârziere a efectuării plăților, precum și reforma preconizată a procedurilor de insolvență, care trebuie realizată de guvern, vor îmbunătăți mediul de afaceri în ansamblul său. Bulgaria trebuie să continue reforma sistemului său judiciar. În ultimii ani s-au înregistrat îmbunătățiri ale infrastructurii de transport a Bulgariei, însă eficiența acesteia mai poate fi îmbunătățită semnificativ. Același lucru este valabil și în sectorul apei și al deșeurilor. În acest context, Bulgaria trebuie să consolideze capacitatea administrativă a organismelor de reglementare competente. Sunt necesare eforturi semnificative în sectorul energetic al Bulgariei pentru ca acesta să devină conform cu piața internă a e energiei și pentru a-i îmbunătăți eficiența. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Bulgaria este afectată de faptul că rata de ocupare a forței de muncă este sub medie și în scădere, precum și de diferențele considerabile dintre regiuni și categorii de populație în ceea ce privește șomajul. Sunt necesare reforme pentru a îmbunătăți eficacitatea serviciilor de ocupare a forței de muncă și pentru a implementa măsuri eficace de consolidare a încadrării în muncă a tinerilor. Trebuie îmbunătățite, de asemenea, calitatea și eficiența globale ale sistemului său de învățământ. Sunt în curs de pregătire reforme, însă adoptarea și punerea în aplicare a acestora au fost amânate. Guvernul a luat măsuri în vederea limitării impactului pragurilor minime ale contribuțiilor la asigurările sociale, însă aceste eforturi nu s-au tradus într-o revizuire mai amplă a sistemului. Republica Cehă Finanțe publice: Republica Cehă a întreprins măsuri pentru a pune capăt situației de deficit public excesiv până în 2013. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a soluționa problema calității consolidării bugetare. În special, între 2010 și 2012 au scăzut considerabil, în mod cumulativ, cheltuielile care favorizează creșterea economică, cum ar fi investițiile publice. Din acest motiv, precum și ca urmare a nivelului scăzut de absorbție a fondurilor structurale, perspectivele de creștere pe termen lung sunt în pericol. În ansamblu, s-au realizat progrese limitate în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice. Au fost adoptate reforme pentru a spori respectarea normelor fiscale și colectarea impozitelor, dar introducerea punctului unic de colectare a fost amânată și nu valorifică pe deplin posibilitățile de reducere a sarcinii administrative ridicate pe care o reprezintă plata impozitelor. Au fost majorate unele impozite indirecte, în special TVA și accizele. Există, totuși, posibilitatea unei reorientări mai clare de la impozitarea muncii spre domenii mai puțin dăunătoare creșterii economice, iar discrepanțele dintre tratamentul acordat salariaților și cel acordat persoanelor care desfășoară activități independente pot fi reduse în continuare. Reforma din 2011 a sistemului de pensii a îmbunătățit viabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, dar sunt necesare în continuare măsuri suplimentare. Creștere și competitivitate: Nivelul scăzut de eficacitate a administrației publice rămâne o preocupare majoră pentru întreprinderile cehe. Autoritățile cehe au întreprins măsuri de combatere a corupției și au adoptat două strategii anticorupție succesive, însă implementarea acestora nu a fost suficient de eficace, anumite măsuri-cheie fiind puse în aplicare parțial (de exemplu, măsurile referitoare la Legea privind achizițiile publice), iar altele nu au fost încă adoptate, cum ar fi îndelung așteptata Lege privind funcționarii publici. Îmbunătățirea calității învățământului obligatoriu și a învățământul superior este esențială pentru competitivitatea pe termen lung a Republicii Cehe. Sunt în curs de aplicare unele măsuri finanțate de UE în ceea ce privește învățământul obligatoriu, însă nu s-a înregistrat niciun progres referitor la reforma învățământului superior. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Deși este bine știut faptul că participarea pe piața forței de muncă a femeilor care au copii de vârstă mică și a grupurilor defavorizate este departe de a fi optimă, până în prezent s-au întreprins doar măsuri limitate în această privință. Propunerea guvernului referitoare la o nouă lege privind furnizarea de servicii de îngrijire a copiilor, însoțită de subvenții fiscale pentru prestatorii de servicii de îngrijire și pentru familiile participante, este un pas în direcția cea bună, dar ar putea oferi doar un răspuns parțial la această problemă. În 2011 a fost adoptată o reformă a oficiilor pentru ocuparea forței de muncă, care de atunci este pusă în aplicare. Rămâne de văzut dacă măsurile întreprinse sunt suficiente pentru a asigura faptul că oficiile pentru ocuparea forței de muncă, dotate cu personal și instrumente adecvate, pot oferi o asistență eficientă și clar orientată pentru căutarea unui loc de muncă. Danemarca Finanțe publice: Se preconizează că deficitul bugetar al Danemarcei va scădea la 1,7% din PIB în 2013. Perspectivele pozitive privind finanțele publice ale Danemarcei se datorează parțial măsurilor punctuale adoptate, ceea ce arată cât de importantă este o politică bugetară prudentă care să nu se limiteze la atingerea obiectivelor în materie de procedură de deficit excesiv, pentru a menține încrederea în politica economică a Danemarcei și pentru a compensa costurile aferente îmbătrânirii populației. Sectorul financiar: Riscurile la adresa stabilității financiare cauzate de nivelurile ridicate de îndatorare a gospodăriilor în Danemarca par să fie ținute sub control. Pe parcursul anului trecut, guvernul și sectorul financiar au introdus măsuri îndreptate în direcția cea bună. Totuși, este necesară monitorizarea îndeaproape a acestora pentru a se asigura faptul că produc rezultatul scontat. Până în prezent, nu au fost avute în vedere modificări pentru a reduce denaturările și a consolida aspectele contraciclice ale impozitului pe proprietăți. Creștere și competitivitate: Nivelul scăzut al concurenței pe piața daneză duce la adaosuri comerciale mai mari aplicate prețurilor serviciilor și produselor în Danemarca. În 2012, guvernul a prezentat un pachet în domeniul concurenței, însoțit de măsuri relevante. În plus, o Comisie privind productivitatea analizează în prezent motivul pentru care nivelul creșterii productivității în economia daneză a fost scăzut, precum și eventuala contribuție în acest sens a nivelurilor insuficiente ale concurenței în sectorul serviciilor din Danemarca. Se așteaptă obținerea de rezultate până la sfârșitul anului 2013, iar acestea ar trebui să se reflecte apoi în măsuri de politică relevante. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Danemarca a realizat reforme importante ale sistemului de pensionare anticipată, ale sistemului de pensii pentru persoanele cu handicap și ale schemelor de ocupare subvenționată a forței de muncă (și anume, a sistemului de locuri de muncă flexibile), pentru a consolida oferta de forță de muncă. Totuși, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți capacitatea de încadrare în muncă a persoanelor aflate la periferia pieței forței de muncă, precum lucrătorii cu un nivel scăzut de competențe, persoanele cu capacitate de muncă redusă și persoanele din medii de migranți. Guvernul danez a întreprins măsuri pentru a îmbunătăți situația, în special prin intensificarea componentelor legate de formare și educație ale măsurilor active de ocupare a forței de muncă, de care ar trebui să beneficieze toate aceste grupuri. Au fost instituite, de asemenea, două comitete de experți pentru a îmbunătăți măsurile active de ocupare a forței de muncă, atât în ceea ce privește lucrătorii asigurați, cât și cei care nu beneficiază de asigurare. A fost convenită o reformă a sistemului de învățământ primar și a sistemului de învățământ secundar inferior, care va fi implementată în anul școlar 2014-2015. De asemenea, a fost prezentată o propunere de reformă a sistemului de învățământ și formare profesională, care se prevede că va intra în vigoare până în august 2015. Este în curs și o reformă a sistemului de învățământ terțiar. Germania Finanțe publice: După ce a înregistrat deficite mai mari de 3 % din PIB în 2009 și 2010, Germania a revenit între timp la o poziție bugetară solidă. În 2012, bugetul public a înregistrat un mic excedent, iar obiectivul bugetar pe termen mediu a fost atins. În ultimii ani, Germania și-a crescut cheltuielile cu educația și cercetarea, dar mai multe eforturi în această privință ar fi binevenite. Germania a ameliorat, într-o anumită măsură, eficiența cheltuielilor publice cu asistența medicală și îngrijirea pe termen lung, precum și a sistemului fiscal. S-au făcut pași în direcția implementării normei constituționale privind echilibrul bugetar (mecanismul de frânare a îndatorării), dar se pare că în majoritatea landurilor sunt necesare în continuare norme specifice de implementare. Sectorul financiar: Germania a consolidat cadrul de reglementare și de supraveghere din sectorul financiar și a luat măsuri pentru a se alinia noului cadru de reglementare al UE. Deciziile Comisiei în materie de ajutoare de stat au determinat în continuare restructurarea Landesbanken, dar este nevoie ca Germania să ia măsuri suplimentare pentru a sprijini consolidarea sectorului bancar. Creștere și competitivitate: Germania a luat măsuri pentru a ameliora condițiile pentru a accelera extinderea rețelei electrice și a început coordonarea gestionării rețelei electrice cu statele membre din vecinătate. În ultimii ani, Germania a făcut eforturi foarte limitate pentru a asigura concurența pe piețele feroviare, iar pentru deschiderea sectoarelor de servicii, în special cele ale serviciilor profesionale și meșteșugărești, s-au realizat doar reforme marginale. Germania a adoptat recent o reformă legislativă pentru a ameliora aplicarea dreptului concurenței. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Germania a înregistrat progrese în materie de reducere a șomajului pe termen lung, dar ar putea face mai mult pentru a-și valorifica potențialul forței de muncă, având în vedere modificările demografice. În urma unei evaluări globale a măsurilor de sprijin familial, guvernul trebuie să acționeze pentru a elimina treptat măsurile care descurajează de la a lucra pe a doua persoană care contribuie la venitul familiei. În Germania a crescut numărul instituțiilor de îngrijire a copiilor și există o serie de inițiative pentru a ameliora învățarea timpurie a limbilor și abilitățile de lectură ale copiilor, precum și pentru a rezolva problema părăsirii timpurii a școlii de către elevii cu părinți străini (care este de două ori mai mare decât media națională). Salariile au crescut semnificativ în ultimii ani. În pofida reducerii semiautomate a ratei de contribuție la sistemul de pensii, sarcina fiscală asupra veniturilor salariale rămâne ridicată, în special în cazul persoanelor cu venituri mici. Estonia Finanțe publice: Estonia are o poziție bugetară solidă, care respectă Pactul de stabilitate și de creștere. Principalul obiectiv al strategiei bugetare este de a se asigura o politică bugetară sustenabilă, care să sprijine o creștere economică echilibrată. Obiectivul său pe termen mediu, de obținere a unui surplus structural, a fost atins în 2012. A fost prezentat un nou proiect de lege, pentru a se asigura respectarea cerințelor din Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța și pentru a oficializa o regulă privind echilibrul bugetar (structural) pe termen mediu existentă deja, dar care este în mare măsură informală. Estonia nu a introdus încă măsuri concrete pentru a consolida caracterul obligatoriu al normelor și plafoanelor de cheltuieli multianuale existente. Creștere și competitivitate: Estonia s-a redresat rapid după criza din 2008-2009. Chiar dacă rata de creștere a PIB-ului Estoniei a încetinit, PIB-ul acesteia continuă să fie mai mare decât media UE. De asemenea, Estonia își îmbunătățește poziția în ceea ce privește lanțul de valoare internațional și sectoarele orientate intens spre cunoaștere și beneficiază de creșterea investițiilor în cercetare și dezvoltare. Cu toate acestea, încă din 2012 scăderile înregistrate în ceea ce privește cotele exporturilor și creșterea destul de mare a costurilor unitare ale muncii au dus la pierderi ale competitivității. În prima jumătate a anului 2013, pe fondul încetinirii creșterii producției și al creșterii ratei ocupării forței de muncă, a scăzut productivitatea în economie, iar creșterea salariilor s-a accelerat semnificativ, ducând la pierderi suplimentare ale competitivității. O atenție deosebită va trebui acordată pentru a se asigura că rezultatele sistemului de învățământ reflectă mai bine nevoile pieței forței de muncă, limitând riscurile ca creșterile salariale să depășească câștigurile de productivitate. Guvernul a inițiat o serie de reforme, ca de exemplu reforma rețelei de școli din învățământul secundar inferior și superior, și pregătește o reformă a învățământului profesional și tehnic și a sistemului de învățământ superior, precum și alte reforme, ca de exemplu îndelung așteptata Strategie privind învățarea pe tot parcursul vieții. Cu toate acestea, trebuie stabilită forma lor finală, iar impactul acestor reforme va fi vizibil doar pe termen mediu spre lung. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Piața forței de muncă a Estoniei s-a redresat rapid după criza din 2008-2009. Pe măsură ce economia continuă să crească (chiar dacă într-un ritm ceva mai lent în 2013), tot mai mulți șomeri își găsesc un loc de muncă, iar salariile reale cresc. Cu toate acestea, persistența șomajului în rândul tinerilor și a șomajului de lungă durată, necorelarea dintre competențe și cerințele pieței forței de muncă și pierderile de forță de muncă cauzate de boli cronice sau de probleme de sănătate rămân un motiv serios de îngrijorare. În plus, faptul că unitățile de îngrijire a copiilor sunt în continuare insuficiente întârzie întoarcerea părinților, în special a femeilor, pe piața forței de muncă, ceea ce îi împiedică să contribuie pe deplin la piața forței de muncă. Guvernul soluționează aceste deficiențe printr-o serie de proiecte de reformă, în special printr-o reformă a sistemului de incapacitate de muncă, însă acestea trebuie finalizate și prezentate Parlamentului spre adoptare. În fine, la nivel local, necorelările recurente existente între capacitatea bugetară și cea administrativă în ceea ce privește responsabilitățile delegate au un efect negativ asupra eficienței și calității serviciilor oferite de administrațiile locale în majoritatea sectoarelor, inclusiv în ceea ce privește îngrijirile pe termen lung, serviciile de sprijin pentru familii, învățământul și transporturile. Același lucru este valabil și în cazul măsurilor de sprijin local necesare pentru a asigura faptul că se oferă servicii medicale eficace. Nu au fost convenite încă reforme prin care să se soluționeze aceste probleme. În special, înaintarea către guvern a unei noi strategii de dezvoltare regională a fost amânată, în timp ce un plan de acțiune menit să îmbunătățească administrația publică locală este în curs de pregătire. Irlanda Finanțe publice: Irlanda a aderat cu strictețe la obiectivele bugetare principale pe durata programului de ajustare economică. Se preconizează că în 2013 deficitul va atinge 7,4 % din PIB, cu puțin inferior obiectivului din program și pragului de 7,5 % din cadrul procedurii de deficit excesiv. Datoria publică rămâne ridicată, ca procent din PIB, și se așteaptă să atingă un maxim în 2013, dar ar trebui să scadă în continuare, mulțumită eforturilor de consolidare și creșterii mai pronunțate a PIB. Reforma cadrului bugetar a ținut pasul cu evoluțiile de la nivelul UE, dar este nevoie să se amelioreze în continuare cadrul privind cheltuielile, precum și raportarea și transparența datelor. Sectorul financiar: Reducerea îndatorării și restructurarea băncilor locale au evoluat bine, deși rămân încă lucruri de făcut. Eforturile recente s-au concentrat pe definirea și atingerea țintelor pentru rezoluția sustenabilă a arieratelor aferente ipotecilor, pe rezolvarea problemei altor credite neperformante și pe ameliorarea cadrului juridic și de reglementare (cadrul privind insolvența personală și cel privind deposedările, codul de conduită privind arieratele aferente ipotecilor și registrul de credite). Înaintea testelor de rezistență care urmează să se desfășoare în 2014 în cadrul mecanismului de supraveghere unic are loc o evaluare cuprinzătoare a bilanțurilor contabile ale băncilor, care va fi finalizată până la sfârșitul lunii noiembrie. Creștere și competitivitate: Se preconizează că creșterea reală a PIB va fi modestă, cifrându-se la 0,3 % în 2013, urmând ca aceasta să crească la 1,7 % în 2014. Aceste date concordă cu nivelul scăzut al consumului și al câștigurilor în prima jumătate a anului 2013, în pofida creșterii ocupării forței de muncă, în condițiile în care gospodăriile își reduc continuu îndatorarea și realizează economii preventive la un nivel ridicat. Cu toate acestea, perspectivele pieței forței de muncă continuă să se amelioreze, ceea ce ar trebui să conducă în cele din urmă la creșterea cererii interne și a producției. Anul acesta expiră brevetele pentru o serie de produse farmaceutice esențiale fabricate în Irlanda, ceea ce a condus la o încetinire a exporturilor și o creștere a importurilor. Se preconizează că presiunea asupra prețurilor va rămâne scăzută, având în vedere capacitățile neutilizate semnificative din economie și efectul inflaționist limitat al măsurilor bugetare. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Reformele structurale au ameliorat aspectele economice fundamentale, dar anumite probleme sunt încă în curs de rezolvare. Reformele recente din cadrul programului s-au concentrat pe consolidarea mecanismelor de activare, pe oferirea de sprijin mai consistent și mai amplu persoanelor care își caută un loc de muncă (în special în cazul șomajului pe termen lung și al șomajului în rândul tinerilor) și pe ameliorarea relevanței și a punerii în aplicare a unor noi programe de educație și formare pentru a stimula recalificarea și perfecționarea profesională. Activitatea de lansare a acestor servicii nu a fost încă finalizată. Alte reforme din cadrul programului vizează reducerea costurilor și creșterea eficienței în materie de prestare a asistenței medicale, reformarea sectorului apei și reducerea costurilor serviciilor juridice prin creșterea concurenței. Grecia Finanțe publice: Grecia continuă să înregistreze progrese globale în cadrul celui de-al doilea program de ajustare economică, deși anumite măsuri importante au suferit întârzieri. Au fost adoptate măsuri importante pentru a înscrie finanțele publice ale Greciei pe o traiectorie sustenabilă. Evoluțiile bugetare recente au fost în linii mari adecvate. Cu toate acestea, eforturile trebuie menținute pentru a asigura atingerea unui echilibru bugetar primar în 2013 și continuarea ameliorărilor situației bugetare. Creșterea veniturilor publice și reformarea administrației fiscale ineficace reprezintă priorități majore, și este nevoie de eforturi semnificative pentru ca recent înființata administrație fiscală semiautonomă să devină complet operațională și pentru a ameliora eficacitatea acesteia. Reforma administrației publice continuă, fiind în curs de desfășurare discuții, printre altele asupra strategiei de resurse umane, asupra evoluției programului de mobilitate și asupra implementării grilei de salarizare în vederea asigurării sustenabilității costurilor cu salariile. Au fost implementate câteva reforme structurale în domeniul asistenței de sănătate și în cel al gestionării finanțelor publice. Cu toate acestea, sunt încă necesare reforme de amploare în multe alte domenii. Sectorul financiar: Este necesară o implementare hotărâtă și eficace a programului de privatizare. A fost finalizată recapitalizarea celor patru bănci principale. Creștere și competitivitate: Perspectivele macroeconomice arată primele semne de reviriment, cu o creștere pozitivă de 0,6 % previzionată pentru 2014. După câțiva ani de recesiune, prima jumătate a lui 2013 a fost marcată de o încetinire globală a recesiunii, apărând primele semne că se apropie punctul minim al ciclului. Costurile unitare cu forța de muncă, aflate în scădere ca urmare a unor reforme reușite ale pieței forței de muncă, ameliorează competitivitatea din punctul de vedere al costurilor, dar reformele piețelor produselor, aflate în curs de desfășurare, trebuie accelerate și consolidate. Programul de ajustare economică se concentrează în principal pe reformele structurale necesare pentru a crea condițiile adecvate revigorării investițiilor, a creării de locuri de muncă și a productivității odată cu inversarea ciclului economic. Printre altele, reformele-cheie vizând promovarea unui mediu de afaceri eficace și competitiv, reforma sistemului judiciar, dezvoltarea unor industrii și a unor servicii de rețea eficiente și deschiderea profesiilor reglementate au evoluat în conformitate cu angajamentele din program, dar deciziile de politică urmează încă să fie luate. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Reducerea șomajului continuă să fie o prioritate majoră. Grecia a pus în aplicare reforme ambițioase ale pieței muncii, iar în prezent este esențial să se înregistreze progrese în privința celor patru piloni ai planului de măsuri privind forța de muncă: programul privind lucrările publice, stagiile pentru tineret („sistemul de vouchere”), reforma serviciilor publice de ocupare a forței de muncă (OAED) și consolidarea educației profesionale și a stagiilor de ucenicie. Grecia este în căutare de modalități de ameliorare a plasei de siguranță sociale în limitele cadrului bugetar actual, de exemplu prin dezvoltarea asistenței pentru șomaj în cazul șomerilor pe termen lung și prin crearea, până în ianuarie 2014, a unui sistem de venituri minime (cu titlu de program-pilot). Spania Finanțe publice: Spania s-a angajat să își corecteze deficitul bugetar excesiv până în 2016. Spania înregistrează progrese în ceea ce privește reformarea sistemului de pensii. În 2011 au fost adoptate dispoziții de mărire treptată a vârstei legale de pensionare și a perioadei de contribuție necesare pentru primirea unei pensii integrale, iar în martie 2013 au fost limitate atât posibilitățile de pensionare anticipată și parțială, cât și stimulentele în acest sens. Se prevede ca până la sfârșitul anului să fie adoptată o lege privind reglementarea factorului de durabilitate din sistemul de pensii. S-a consolidat gestionarea finanțelor publice; s-a mărit gradul de transparență și de control în cazul bugetelor regionale; se prevede ca până la sfârșitul anului să fie creată o instituție independentă în materie de finanțe publice; arieratele sunt în curs de lichidare și au fost luate măsuri pentru descurajarea întârzierilor la plată în viitor; urmează ca până la sfârșitul anului să fie aprobată o lege de „dezindexare”, prin care se va elimina indexarea la inflație a contractelor publice. Începând cu anul 2012 au fost adoptate măsuri pentru reechilibrarea sarcinii fiscale relative, prin privilegierea impozitului pe consum și a taxelor de mediu, pentru consolidarea respectării normelor fiscale și pentru reducerea tendinței de îndatorare favorizate de impozitul pe profit. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare, iar în iulie a fost creat un grup de experți independenți a cărui sarcină este să adune informații pentru revizuirea globală a sistemului fiscal. Sectorul financiar: Programul conceput pentru sectorul financiar, prevăzut a se încheia în ianuarie 2014, se află în curs. Procesul de restructurare a băncilor care au beneficiat de ajutoare de stat se află într-un stadiu avansat, iar cerințele politicilor orizontale au fost îndeplinite aproape în întregime. A fost consolidat, astfel, cadrul de guvernanță, de reglementare și de supraveghere al sectorului bancar din Spania. Creștere și competitivitate: Procesul de creare a locurilor de muncă este frânat de punctele slabe ale mediului de afaceri, cum ar fi segmentarea pieței interne sau barierele la intrarea pe piață de care se lovesc sectoarele serviciilor. O propunere legislativă de promovare a funcționării pieței interne spaniole (legea privind garantarea unității de piață) a fost înaintată Parlamentului. Un prim proiect de lege de reformare a serviciilor profesionale se află în stadiu de analiză, însă finalizarea sa nu se încadrează în termenul stabilit. Legea privind spiritul antreprenorial, care a fost adoptată de curând, a determinat îmbunătățirea cadrului de insolvență și crearea unor forme juridice mai flexibile în cazul întreprinderilor. Din 2012 au fost luate, de asemenea, măsuri pentru deschiderea sectorului comerțului cu amânuntul și pentru eficientizarea pieței de închiriere a locuințelor. Ca urmare a măsurilor adoptate în 2012, autoritățile au înaintat, în iulie 2013, un pachet legislativ prin care se intenționa revizuirea sectorului energiei electrice și închiderea deficitului persistent în domeniul tarifelor la energia electrică. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru depășirea lipsurilor la nivel de concurență în sectorul transporturilor. Spania întreprinde, de asemenea, măsuri pentru reformarea administrației publice: în februarie 2013, Guvernul a prezentat un proiect de Lege privind reforma administrației publice (care ar trebui să fie adoptat de Parlament înainte de sfârșitului anului 2013) și au fost demarate lucrările pentru o reformă mai amplă a administrației publice. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Reforma mai amplă a pieței forței de muncă, realizată în 2012 și bazată pe reformele precedente din 2010 și 2011, pare să fi creat, alături de acordul cu partenerii sociali semnat în 2012, condițiile necesare pentru o rezistență sporită a pieței forței de muncă. Cu toate acestea, impactul reformei nu poate fi încă analizat. Se depun în continuare eforturi pentru impulsionarea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, precum și a legăturilor acestora cu politicile pasive. Pentru aplicarea efectivă este nevoie, însă, de mai mult timp decât era prevăzut, iar modul în care are loc coordonarea între nivelul central și regiunile autonome continuă să constituie o amenințare pentru realizarea efectivă. În cadrul strategiei pentru spirit antreprenorial și locuri de muncă pentru tineri sunt întreprinse măsuri de îmbunătățire a încadrării în muncă a tinerilor. Sunt în curs, de asemenea, măsuri de îmbunătățire a învățământului profesional și tehnic. Măsurile adoptate până în prezent pentru soluționarea problemelor legate de sărăcie și incluziune sociale sunt limitate. Franța Finanțe publice: Deși Franța a depus eforturi de consolidare semnificative pentru a reduce deficitul global de la 7,5 % din PIB în 2009 la 4,8 % în 2012, nu și-a corectat totuși deficitul excesiv până în 2013, din cauza unei stări a economiei inferioare nivelului scontat, iar Consiliul i-a acordat, prin urmare, încă doi ani pentru aceasta. Măsura în care reformele în materie de descentralizare care au fost planificate vor conduce la economii semnificative pentru administrația publică în general rămâne neclară. Se așteaptă că reforma pensiilor din 2013 va contribui la sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, dar ar putea rămâne insuficientă pe termen mediu. Măsurile preconizate se concentrează în principal pe componenta de venituri, în special prin creșterea contribuțiilor sociale, atât pentru angajați, cât și pentru angajatori. De asemenea, reforma pensiilor din 2013 se referă doar la sistemul general și nu abordează în întregime problema revizuirii sistemelor speciale de pensii. Competitivitate și creștere: Au fost luate anumite măsuri de creștere a eficienței sistemului fiscal prin reducerea anumitor cheltuieli fiscale. S-au pus, de asemenea, în aplicare măsuri pentru a reduce favorizarea prin impozitarea profiturilor a finanțării prin îndatorare. Crearea unei rate de TVA intermediare, de 10 %, în 2013 are drept scop simplificarea sistemului fiscal, dar nu va reduce ineficiența (de exemplu rata de TVA redusă pentru restaurante). Franța a adoptat o serie de măsuri destinate ameliorării competitivității, în special prin introducerea în 2013 a unei reduceri de impozite pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă. Au fost luate doar măsuri limitate pentru creșterea concurenței în sectoarele reglementate. În industriile de rețea, reglementările NOME vor reduce barierele la intrarea pe piață din sectorul energetic și este în curs de desfășurare o reformă care vizează să crească eficiența sistemului feroviar. Piața forței de muncă: Legea din iunie 2013 privind asigurarea locurilor de muncă reprezintă un pas în direcția ameliorării funcționării pieței forței de muncă. Textul legislativ este în special o reacție la problema accesului redus la învățarea pe tot parcursul vieții. Au fost, de asemenea, luate măsuri pentru a sprijini angajarea lucrătorilor mai în vârstă și a tinerilor, în special prin intermediul locurilor de muncă și a stagiilor de ucenicie subvenționate, dar rezultatele nu au fost întotdeauna convingătoare. Mai recent, programul „locurile de muncă ale viitorului” reprezintă un sprijin eficace pentru perspectivele de angajare ale tinerilor cu calificare redusă, în timp ce „contractul generațiilor” a avut până în prezent rezultate limitate. În 2012-2013 a fost întreprinsă, de asemenea, o reformă a serviciului public pentru ocuparea forței de muncă. Problema segmentării pieței muncii a fost abordată parțial prin majorarea contribuțiilor sociale ale angajatorilor aferente contractelor cu o durată mai mică de trei luni, pentru a reduce proporția contractelor pe termen scurt. Au fost limitate creșterile discreționare ale salariului minim, în vederea menținerii competitivității, lăsând în același timp să acționeze formula de indexare. Urmează să înceapă în curând negocieri între partenerii sociali pe tema sistemelor de ajutorare de șomaj. Având în vedere nivelul șomajului, sunt necesare noi reforme structurale pentru a reduce costul forței de muncă. Croația Având în vedere aderarea sa la 1 iulie 2013, Croația a participat la Semestrul european 2013 în mod voluntar și informal, prin prezentarea unui program economic în aprilie 2013. În documentul de lucru al serviciilor Comisiei a fost efectuată o evaluare calitativă a programului, concluzia fiind că, deși s-au înregistrat o serie de progrese, există în continuare provocări bugetare și structurale foarte importante. Nu au fost elaborate recomandări specifice pentru această țară. Finanțe publice: În ultimii ani, cadrul bugetar din Croația a fost reformat, în această perioadă intrând în vigoare trei acte legislative majore: i) Legea privind bugetul (2009), ii) Legea privind răspunderea bugetară (2011) și iii) Hotărârea Guvernului de înființare a Comitetului privind politica bugetară (2011). În ceea ce privește veniturile, Croația a luat măsuri pentru ca structura impozitării să nu se mai axeze pe muncă, ci pe impozite mai puțin dăunătoare creșterii economice, precum și pentru a îmbunătăți respectarea normelor fiscale prin acțiuni menite să combată evaziunea fiscală și să consolideze eficiența administrației fiscale. În ceea ce privește cheltuielile, au fost întreprinse măsuri în vederea analizării eficacității și sustenabilității cheltuielilor în materie de protecție socială și de pensii. Conform datelor comunicate de autorități, deficitul public al Croației era de 5,0 % din PIB în 2012. Deficitul public calculat pe bază de numerar a fost de aproape 4,0 % din PIB în primele nouă luni ale anului 2013, fiind mai mare decât cifra preconizată pentru întregul an (3 %). Rata datoriei publice brute a crescut rapid din 2009, ajungând la 55,5 % în 2012, și se preconizează că va continua să crească. Creștere și competitivitate: Nivelul scăzut de calitate a mediului de afaceri și de eficacitate a sistemului judiciar, precum și lipsa concurenței pe piețele-cheie afectează perspectivele de creștere ale economiei croate. În ultimii ani, Croația a adoptat măsuri legislative, instituționale și practice pentru a reduce sarcina administrativă și a favoriza investițiile. Au fost întreprinse câteva măsuri de modernizare a administrației publice, de îmbunătățire a eficienței sistemului judiciar și de punere în aplicare a unor mecanisme de prevenire pentru a combate corupția în sectorul public, dar sunt necesare măsuri suplimentare pentru a consolida capacitatea administrativă și judiciară. Nivelul cheltuielilor în domeniul cercetării și dezvoltării este mic, la acesta adăugându-se un cadru juridic ineficient. Noua Strategie privind inovarea și Strategia de specializare inteligentă preconizată reprezintă pași în direcția cea bună. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Potențialul forței de muncă din Croația este extrem de puțin utilizat, tinerii, șomerii de lungă durată, persoanele în vârstă și femeile fiind extrem de defavorizați. Sfera de aplicare a măsurilor active în domeniul pieței forței de muncă s-a îmbunătățit recent, însă va trebui evaluată eficacitatea măsurilor întreprinse. Tot pentru a îmbunătăți funcționarea, în prezent deficientă, a pieței forței de muncă, Croația a adoptat un prim set de amendamente ale legislației muncii, abordând unele aspecte ale legislației privind protecția locurilor de muncă. Este în curs de pregătire un al doilea set de amendamente, care se preconizează că va aduce modificări mai semnificative ale legislației privind protecția locurilor de muncă, precum și o reformă amplă a sistemului de pensii. Situația socială se deteriorează, o treime din populație fiind expusă riscului de sărăcie. Se poate îmbunătăți și mai mult eficacitatea sistemului de protecție socială și pot fi eliminate elementele cu efect de descurajare a încadrării în muncă pentru anumite grupuri. Strategia pe 2011-2016 în materie de protecție socială și noile acte legislative privind protecția socială oferă o bază amplă pentru reforma sistemului. Impactul măsurilor va depinde însă de punerea lor efectivă în aplicare. Italia Finanțe publice: Efortul de consolidare bugetară desfășurat începând cu 2011 a condus la corectarea deficitului excesiv. Cu toate acestea, datoria publică rămâne la un nivel împovărător. Monitorizarea îndeaproape a evoluțiilor bugetare pentru a asigura respectarea cu strictețe a Pactului de stabilitate și de creștere este așadar necesară. Reforma sistemului fiscal rămâne esențială. Impozitul pe reședințele principale a fost redus la jumătate în 2013 și urmează să fie înlocuit în 2014 printr-un nou impozit pentru servicii locale. Pentru a garanta un caracter echitabil al impozitării bunurilor imobile și eficiența sistemului fiscal va fi esențial să se asigure adecvarea acestui nou impozit și revizuirea valorilor cadastrale. În pofida măsurilor anterioare și a celor anunțate pentru 2014, impozitarea veniturilor salariale și a capitalului rămâne ridicată în Italia. Sectorul financiar: Pentru a consolida sectorul bancar din Italia, banca centrală a realizat o analiză a calității activelor cu țintă precisă, ceea ce reprezintă un pas pozitiv, în pofida eșantionului limitat de bănci implicate în acest exercițiu. În plus, s-a propus o creștere a ponderii capitalurilor proprii, în vederea diversificării accesului firmelor la finanțare. Cu toate acestea, ameliorările în materie de guvernanță corporativă a băncilor au fost limitate. Creștere și competitivitate: Au fost luate măsuri pentru reducerea sarcinii administrative, pentru simplificarea legislației și pentru ameliorarea mediului de afaceri. S-a acționat, de asemenea, pentru stimularea eficienței sistemului judiciar și pentru ameliorarea gestionării fondurilor UE. În aceste domenii este însă nevoie de continuarea măsurilor la nivel legislativ și de evoluții suplimentare. Au fost introduse anumite reforme pentru stimularea competiției pe piața serviciilor, dar există riscuri legate de implementare, în special în ceea ce privește serviciile profesionale. Este necesar să se acționeze în continuare pentru externalizarea prin licitație a serviciilor publice locale, după ce Curtea Constituțională a abrogat în 2012 dispozițiile care prevedeau deschiderea pieței. În ceea ce privește industriile de rețea, sunt în curs de adoptare măsuri destinate ameliorării condițiilor de acces la piață, în special în sectorul gazelor și în cel al transporturilor, dar prețurile energiei rămân foarte ridicate, iar modernizarea infrastructurilor din întreaga țară reprezintă o provocare. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Rigiditatea și segmentarea au fost până în prezent caracteristici structurale ale pieței forței de muncă din Italia. Ca răspuns la aceste provocări, în 2012 a fost adoptată o reformă care includea limitarea contractelor atipice, noi norme privind concedierea și un sistem de ajutoare de șomaj integrat. Cu toate acestea, implementarea este lentă, de exemplu în ceea ce privește modernizarea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. În 2012 s-a ajuns la un acord pentru asigurarea unei corespondențe mai exacte între salarii și productivitate, cu ajutorul reducerilor de impozite, care trebuie să beneficieze de măsuri subsecvente la fața locului. Șomajului în rândul tinerilor și al femeilor rămâne un subiect foarte îngrijorător. Au fost adoptate în mai multe etape - ultima dată în august 2013 - măsuri destinate în principal tinerilor, care trebuie puse în aplicare cât mai rapid. Problemele legate de educație rămân la rândul lor considerabile (de exemplu, țara se situează pe ultimul loc în UE în privința ratei de absolvire a învățământului terțiar și are o rată NEET - a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare - de aproape 24 %), fiind, prin urmare, necesare ameliorări urgente. În august 2013 s-a făcut un pas important pentru focalizarea mai exactă a ajutoarelor destinate combaterii sărăciei și a excluziunii sociale, și anume extinderea cardului social existent la toate regiunile din sud. Cu toate acestea, finanțarea va depinde de reprogramarea contribuției naționale la fondurile structurale ale UE. Cipru Finanțe publice: Cipru întreprinde în prezent o consolidare bugetară semnificativă. Ajustarea aferentă anilor 2013-2014 este repartizată, în linii mari, în mod echilibrat între cheltuieli și venituri. În ceea ce privește cheltuielile, este în curs de implementare reforma din 2013 a sistemului de pensii, care constă în majorarea vârstei de pensionare, în descurajarea pensionării anticipate și în reducerea generozității prestațiilor. Au fost luate măsuri pentru a consolida sustenabilitatea structurii finanțării și se preconizează ca până la sfârșitul anului 2015 să fie instituit un sistem național de sănătate. Referitor la gestionarea finanțelor publice (GFP), urmează ca până la sfârșitul lunii decembrie 2013 să fie adoptat un act legislativ general menite să fundamenteze din punct de vedere juridic o serie de principii solide de gestionare a finanțelor publice; acest act legislativ va defini principalele procese, roluri și responsabilități pe parcursul ciclului bugetar anual. În ceea ce privește veniturile, sunt în curs de realizare reforme ale veniturilor din impozitare și ale administrației publice care vizează îmbunătățirea respectării normelor fiscale, combaterea evaziunii fiscale și creșterea eficacității modului în care sectorul public își îndeplinește sarcinile, inclusiv prin facilitarea realocării resurselor sectorului public către domeniile cele mai afectate de criza economică. Sectorul financiar: În contextul deteriorării acute a încrederii în sectorul bancar, au fost adoptate reforme în vederea restructurării și reducerii dimensiunii instituțiilor financiare, precum și pentru a consolida supravegherea. În special, s-a stabilit că Banca Centrală a Ciprului este autoritatea unică de rezoluție, iar Bank of Cyprus a fost recapitalizată și ieșit din procedura de rezoluție. Autoritățile au început să implementeze strategia de restructurare a organizațiilor cooperatiste de credit și au fost finalizate primele fuziuni. A fost elaborat un plan de lucru pentru integrarea supravegherii organizațiilor cooperatiste de credit în cadrul Băncii Centrale a Ciprului. Relaxarea treptată a restricțiilor administrative și a controlului capitalurilor a continuat, în conformitate cu foaia de parcurs convenită cu partenerii din cadrul programului. Creștere și competitivitate: Printre măsurile care favorizează creșterea economică adoptate/preconizate de Cipru se numără transpunerea celui de al treilea pachet privind energia, pregătirea unei strategii pentru sectorul energetic, alinierea legislației la Directiva privind serviciile, precum și întreprinderea de eforturi în direcția liberalizării profesiilor reglementate. Cu toate acestea, pot fi întreprinse măsuri suplimentare în sectorul transporturilor, tot în vederea îmbunătățirii eficienței energetice, și în ceea ce privește încurajarea investițiilor private în cercetare și dezvoltare. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: După contractarea puternică a ocupării forței de muncă începând din 2009 și creșterea rapidă a ratei șomajului, Cipru a întreprins acțiuni care vizează șomerii pe termen lung, șomajul în rândul tinerilor și îmbunătățirea competențelor, prin înființarea unor instituții de învățământ post-secundar, prin introducerea unui sistem nou și modern de ucenicie și prin implementarea unui sistem de calificări profesionale. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a soluționa problema ratei ridicate a șomajului în rândul tinerilor și pentru a îmbunătăți adaptarea competențelor la necesitățile pieței forței de muncă. Cipru și-a reformat, de asemenea, sistemul de indexare a salariilor în sectorul public, aplicat și de sectorul privat, și și-a reformat sistemul de protecție socială pentru a spori protecția grupurilor vulnerabile și a asigura un echilibru adecvat între prestațiile sociale și stimulentele pentru a intra în câmpul muncii. Letonia Finanțe publice: Consolidarea bugetară cu o bază largă și eficiența crescută a cheltuielilor publice la care s-a ajuns prin programul de ajustări macroeconomice au permis Letoniei să reducă deficitul public de la 8,1 % din PIB în 2010 la 1,3 % în 2012 și să își atingă obiectivul pe termen mediu în 2012. Procedura de deficit excesiv în cazul Letoniei a fost abrogată în iunie 2013. Bugetul pe 2014 este primul bazat pe noua lege a disciplinei fiscale. Parlamentul a adoptat măsuri fiscale referitoare la pragul de neimpozitare a veniturilor personale (atât în general, cât și pentru persoanele aflate în întreținere) și la taxele de mediu. Sectorul financiar: Privatizarea câtorva bănci în urma crizei financiare se desfășoară conform planului, iar supravegherea financiară a fost consolidată pentru a garanta stabilitatea sectorului. Au fost implementate măsuri specifice de reglementare și de monitorizare îndeaproape a depozitelor băncilor nerezidente, dar este în continuare important să se dea dovadă de vigilență. Creștere și competitivitate: Au fost propuse reforme ambițioase în sectorul educației și în cel al științelor, care includ modificări ale guvernanței instituțiilor de învățământ superior, promovarea internaționalizării educației superioare și a științei și introducerea unei model de finanțare care recompensează calitatea, combinat cu o finanțare mai mare pentru educația superioară la nivel național. Cu toate acestea, implementarea măsurilor menționate nu a progresat, iar reformele referitoare la acreditarea domeniilor de studiu nu au fost continuate. Letonia a adoptat măsuri semnificative de reducere a ineficienței din sistemul judiciar civil, care are un impact negativ asupra mediului de afaceri. Printre măsurile adoptate se numără o reorganizare a instanțelor, o serie de reforme ale procedurilor civile, implementarea unor soluții TIC și creșterea transparenței prin publicarea hotărârilor instanțelor. Fac actualmente obiectul unor discuții legile privind medierea și amendarea legilor insolvenței. În domeniul energiei, piața electricității a fost liberalizată și sunt în curs de implementare anumite măsuri pentru a ameliora conexiunile la rețeaua energetică. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare în ceea ce privește infrastructura și piețele gazelor, în special pentru a garanta un acces bine reglementat al terților la rețelele de transport și la instalațiile de stocare. Se înregistrează anumite progrese în materie de eficiență energetică. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Letonia a redus impozitele asupra veniturilor salariale, iar pentru perioada 2014-2015 sunt planificate măsuri suplimentare de reducere a fiscalității asupra veniturilor salariale. Letonia a crescut acoperirea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, a elaborat noi măsuri în acest domeniu și a modernizat instituțiile de educație și formare profesională. Este în curs de pregătire un mecanism de garanții pentru tineret. Decizia de scădere a venitului minim garantat și de abolire a finanțării de către guvernul central, adoptată anterior de către Letonia, nu a respectat recomandările specifice fiecărei țări. Cu toate acestea, se acționează, chiar dacă lent, în direcția reformării asistenței sociale, pentru a ameliora acoperirea și adecvarea acesteia. Printre alte măsuri destinate rezolvării problemei sărăciei și a excluziunii sociale se numără creșterea salariului minim, serviciile sociale speciale pentru persoane cu handicap sau care acordă asistență copiilor cu handicap. În ceea ce privește sărăcia în rândul copiilor, care se situează la unul dintre nivelurile cele mai ridicate din Europa, Letonia a majorat semnificativ în 2013 diverse ajutoare pentru familii, iar în 2014 sunt prevăzute majorări suplimentare. Lituania Finanțe publice: În ultimii trei ani, creșterea economică s-a situat la unul dintre cele mai ridicate niveluri din UE, ceea ce a contribuit la reducerea deficitului bugetar. Procedura de deficit excesiv a fost abrogată în iunie 2013. Deși este vizibilă o continuare a tendinței de scădere a deficitului structural, progresele către atingerea obiectivului pe termen mediu se situau deja sub nivelul cerințelor minime, iar eforturile în această direcție ar trebui intensificate. Deși s-au adoptat anumite măsuri, în special în materie de impozitare a proprietăților, în perioada 2012-2013 nu s-au înregistrat în general progrese majore în materie de impozitare. Având în vedere că raportul impozite/GDP din Lituania este unul dintre cele mai scăzute din UE, există o marjă considerabilă de creștere a veniturilor. Revizuirea sistemului fiscal din 2013 a avut o amploare limitată, în timp ce efectele strategiei extinse de ameliorare a respectării normelor fiscale pot fi așteptate mai degrabă pe termen mediu. Adoptarea unor legi privind stabilitatea bugetară a fost amânată, și este nevoie de măsuri suplimentare pentru consolidarea cadrului bugetar. În 2011 au fost adoptat majorări treptate ale vârstei de pensionare. La sfârșitul lui 2012 au fost adoptate amendamente legale referitoare la economiile complementare pentru pensii. Cu toate acestea, nu au fost încă introduse texte legislative privind o reformă mai cuprinzătoare a sistemului de pensii și măsuri de prelungire a vieții active. Creștere și competitivitate: În ultimii ani, Lituania și-a ameliorat competitivitatea, datorită unor scăderi constante ale salariilor și creșterii competitivității pe alte criterii decât prețurile. Cu toate acestea, există încă un decalaj mare, care trebui recuperat, în materie de cercetare și inovare și de performanță a educației. În plus, reformele din sectorul energetic (Lituania fiind una dintre economiile UE cu cel mai ridicat consum de energie și cu cele mai ridicate emisii de dioxid de carbon) ar trebui să reducă dependența pronunțată de importuri energetice. În ceea ce privește rețelele energetice, au fost adoptate măsuri, dar rata de implementare a acestora rămâne destul de scăzută. În ceea ce privește eficiența energetică a clădirilor, Lituania a eliminat impedimentele legale din calea acordării unor credite specifice anumitor categorii de proprietari în 2013. Deși aceasta reprezintă un pas în direcția cea bună, impactul concret al acestor măsuri nu a fost încă evaluat. Guvernul a implementat un cadru de reglementare pentru reforma întreprinderilor de stat și a ameliorat în mod semnificativ transparența. În prezent, eforturile trebuie să se concentreze asupra implementării tuturor elementelor reformei. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Situația pieței muncii din Lituania s-a ameliorat în continuare, dar nivelul șomajului în rândul tinerilor și al celui pe termen lung rămâne foarte îngrijorător. Există un deficit tot mai mare de forță de muncă calificată. Guvernul a luat o serie de măsuri ca răspuns la problema șomajului în rândul tinerilor, cu anumite rezultate pozitive, iar un mecanism de garanții pentru tineri este în curs de pregătire. Cu toate acestea, măsurile în materie de politici active în domeniul forței de muncă nu au fost încă recalibrate pentru a se adresa în mai mare măsură persoanelor cu calificări reduse și celor aflate la distanță de piața muncii. Promovarea stagiilor de ucenicie în cadrul instituțiilor de educație și formare profesională rămâne insuficientă. Legislația privind protecția ocupării forței de muncă rămâne restrictivă. Modificările codului muncii au fost limitate și nu vor avea vreun impact major. Au fost întreprinse reforme inițiale de sprijinire a liberalizării contractelor pe durată determinată în sectorul privat, dar acestea sunt insuficiente, din cauza perioadei și a amplorii limitate. A fost lansată implementarea unor măsuri de reformare a sistemului de ajutoare sociale bănești, care vizează ameliorarea direcționării acesteia. Majorările salariului minim general ar trebui să amelioreze rata sărăciei în rândul persoanelor încadrate în muncă și ar putea reduce în general sărăcia. Cu toate acestea, măsurile menționate nu par suficiente pentru a rezolva problema sărăciei și a excluziunii sociale. Luxemburg Finanțe publice: Luxemburgul a făcut progrese în ceea ce privește eforturile sale de consolidare bugetară în direcția atingerii obiectivului său pe termen mediu. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a garanta sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. A fost elaborat un proiect de lege menit să instituie un cadru bugetar pe termen mediu, însă adoptarea acestui proiect a fost amânată. Reforma sistemului de pensii adoptată în decembrie 2012 nu poate fi considerată decât un prim pas în direcția cea bună pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Sunt necesare măsuri suplimentare, inclusiv în ceea ce privește îngrijirea pe termen lung. Luxemburgul nu a luat încă măsuri destinate extinderii sferei de aplicare a cotei standard de TVA, ceea ce ar contribui la creșterea veniturilor provenite din consum. Creștere și competitivitate: În Luxemburg, costul unitar nominal al muncii a crescut cu aproape 16 % între 2008 și 2012, și anume de aproape două ori mai repede decât în țările învecinate. Cu toate acestea, Luxemburgul nu a adoptat decât măsuri parțiale și temporare pentru a îmbunătăți sistemul de stabilire a salariilor. Această țară a depus unele eforturi pentru a diversifica structura economiei sale, care depinde foarte mult de sectorul financiar (aproximativ 30 % din valoarea adăugată totală). Sunt însă necesare eforturi suplimentare, în special pentru a aborda fragilitatea actuală a sistemului de cercetare și inovare al Luxemburgului. Legislația adoptată recent a redus în mod considerabil sarcina de reglementare aferentă serviciilor profesionale și a facilitat accesul la acestea pentru prestatorii de servicii. Se presupune că favorizarea prin impozitul pe profit a unei tendințe de finanțare prin îndatorare a contribuit la nivelul ridicat de îndatorare a societăților, însă nu s-a întreprins încă nicio măsură pentru a soluționa această situație. Luxemburgul este în urmă față de ținta sa în materie de reducere a gazelor cu efect de seră. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a compensa externalitățile negative generate de nivelul scăzut al impozitelor aplicate produselor energetice pentru transport, precum și pentru a îmbunătăți sistemul de transport public. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Sistemul de învățământ luxemburghez se confruntă cu provocări specifice ca urmare a cerințelor impuse de multilingvism, a proporției ridicate a persoanelor care provin din familii de migranți (43,1 %) și a competențelor specifice solicitate de o piață a muncii extrem de specializată cu un amplu sector financiar. Situația migranților și a tinerilor slab calificați rămâne dificilă. Luxemburgul a luat măsuri care vizează, printre altele, instituirea unui centru de orientare profesională, a unui observator pentru ocuparea forței de muncă, a unor așa-numite stimulente menite să răspundă exigențelor locului de muncă și a unei „garanții pentru tineret”, toate acestea reprezentând pași în direcția cea bună. Deocamdată implementarea rămâne totuși parțială. Este în curs de elaborare o reformă a sistemului de învățământ secundar. Dată fiind rata de ocupare scăzută a lucrătorilor în vârstă, au fost puse în aplicare, cu ajutorul reformei pensiilor, măsuri de stimulare destinate prelungirii carierelor profesionale. Ungaria Finanțe publice: Procedura de deficit excesiv din Ungaria a fost abrogată în iunie 2013, după care autoritățile, găsindu-se în situație de echilibru, au adoptat o abordare bugetară ușor expansionistă. Previziunile bugetare ale Comisiei pentru 2014 se situează exact la valoarea de referință din tratat (3 % din PIB), existând riscuri considerabile de majorare a deficitului. În plus, deciziile de politică bugetară recente nu indică o deplasare către o strategie bugetară mai favorabilă creșterii. În ceea ce privește consolidarea guvernanței bugetare, au fost adoptate anumite măsuri, dar sunt necesare eforturi suplimentare. Sectorul financiar: Creditarea IMM-urilor a început să își revină, iar expunerea acestui sector la credite în valută a scăzut, mulțumită implementării Mecanismului de finanțare pentru creștere al băncii centrale. Cu toate acestea, mecanismul în cauză poate avea costuri bugetare substanțiale pe termen mediu. Impozitele specifice sectorului financiar au fost majorate încă o dată în 2013. În plus, guvernul are actualmente în plan un nou mecanism de sprijin pentru ipotecile în valută ale gospodăriilor, iar costurile aferente ar putea conduce la reducerea în continuare a ofertei de credit din partea băncilor. Autoritatea de supraveghere a fost comasată cu Magyar Nemzeti Bank (MNB), ceea ce ar trebui să îi consolideze competențele în situații de urgență și să amelioreze integrarea instrumentelor macroprudențiale și microprudențiale. În ceea ce privește curățarea portofoliilor, nu s-au adoptat măsuri suplimentare, iar proporția creditelor neperformante în bilanțul sectorului bancar este destul de ridicată (aproape de 20 %), la care se adaugă proporția ridicată a creditelor restructurate. Creștere și competitivitate: Creșterea economică din Ungaria a fost mai redusă decât cea din alte țări vecine comparabile (PL, CZ, SK), din cauza reducerii îndatorării sectoarelor cu datorii ridicate și a mediului de afaceri în curs de deteriorare. Acest din urmă aspect este motivat în mare măsură de lipsa de previzibilitate, efectele de denaturare ale politicilor guvernamentale care au impus un număr tot mai mare de constrângeri investitorilor și calității impozitării întreprinderilor, în special în cazul sectorului financiar. Nu a fost luată până în prezent nicio măsură ca răspuns la recomandările referitoare la mediul de afaceri. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Piața forței de muncă este în urma mediei UE, cu o rată de ocupare generală scăzută. Șomajul în rândul tinerilor și cel pe termen lung reprezintă principalele surse de îngrijorare. Este în curs de pregătire un mecanism de garanții pentru tineret. Programele de lucrări publice pe scară largă introduse de guvern în 2011 au ajutat la ținerea sub control a șomajului, dar efectele pe termen lung asupra capacității de inserție profesională nu sunt încă evidente. Elementul de activare preconizat este un pas în direcția cea bună, dar rămâne deocamdată o măsură punctuală. Impactul programelor de învățare pe tot parcursul vieții se lasă deocamdată așteptat. Părăsirea timpurie a școlii, învățarea pe tot parcursul vieții și strategiile de educație superioară sunt încă în curs de pregătire. Guvernul a introdus reduceri cu țintă precisă ale contribuțiilor sociale, pentru a crește cererea de forță de muncă pe piața deschisă a pieței de muncă. Cu toate acestea, efectele acestei măsuri nu sunt încă detectabile. În pofida unei creșteri moderate a forței de muncă active, sărăcia și excluziunea socială sunt în creștere, și un număr ridicat de oameni se confruntă cu dificultăți materiale grave. Acestea au fost exacerbate de o reducere a duratei și a nivelului ajutoarelor de șomaj, și, prin urmare, a ajutoarelor sociale bănești, odată cu restricționarea criteriilor de eligibilitate. Malta Finanțe publice: Malta intenționează ca în 2013 să își aducă deficitul public la 2,7 % din PIB, însă previziunile de toamnă ale Comisiei preconizează că acesta se va situa la 3,4 % din PIB. Malta a anunțat că va lua măsuri pentru a spori gradul de respectare a normelor fiscale și pentru a combate evaziunea fiscală, însă acestea nu au fost încă puse în aplicare. Tendința de îndatorare aferentă sistemului de impozitare a societăților comerciale reprezintă o chestiune care nu a fost abordată încă. Până la sfârșitul anului, se preconizează o reformă a cadrului bugetar. Sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice ale Maltei rămâne problematică, întrucât creșterea preconizată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației se situează în continuare cu mult peste media UE. În ceea ce privește reforma sistemului de pensii, majorarea actuală a vârstei de pensionare este prea graduală și nu este corelată cu speranța de viață. Malta intenționează să soluționeze această problemă pe termen scurt și mediu cu ajutorul altor măsuri precum creșterea ratei de ocupare a femeilor și a lucrătorilor în vârstă (până la sfârșitul anului se preconizează adoptarea unei strategii privind îmbătrânirea activă), însă lipsește un răspuns pe termen lung. Cheltuielile cu asistența medicală se adaugă la provocarea existentă. Autoritățile instituie o serie de măsuri destinate îmbunătățirii caracterului adecvat al sistemului, însă impactul financiar al acestora este neclar. Sectorul financiar: Autoritățile intenționează să revizuiască două reglementări bancare care abordează chestiunea provizioanelor pentru pierderile din împrumuturi și a riscului de concentrare. Aceste proiecte de regulamente sunt încă în faza de dezbatere, termenul inițial fiind deja depășit. Pentru a îmbunătăți supravegherea, autoritățile au instituit un Consiliu Comun pentru Stabilitate Financiară și au propus o modificare a Legii privind Banca Centrală a Maltei. Creștere și competitivitate: Se preconizează diversificarea aprovizionării cu energie prin trecerea la alimentarea cu gaz a centralei alimentate în prezent cu combustibil lichid și se intenționează să se construiască o nouă centrală electrică pe bază de GNL. Mai mult, în prezent se lucrează la interconectorul de alimentare cu energie electrică Malta-Italia, însă finalizarea sa a fost amânată. Referitor la sursele regenerabile de energie, au fost instituite scheme de sprijin, însă s-au semnalat probleme în ceea ce privește dezvoltarea parcurilor eoliene importante proiectate. Au fost implementate unele măsuri limitate pentru a aborda deficiențele din sectorul transporturilor, însă utilizarea transportului public, propusă în cadrul reformei în curs, a fost modestă. În general, par a fi necesare eforturi suplimentare în domeniul eficienței energetice. Malta introduce un cadru pentru achiziții publice electronice în vederea sporirii eficienței în materie de achiziții publice, iar în anul 2013 a fost inițiată o reformă a sistemului judiciar. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Deși este încă foarte scăzută, rata de ocupare a femeilor se află în creștere. Începând din 2011, au fost introduse măsuri (de ex. deschiderea unor structuri publice și private de îngrijire a copiilor și a unor centre pentru copiii de vârstă școlară), chiar dacă accesul la acestea și accesibilitatea din punctul de vedere al costurilor rămân chestiuni problematice. A fost prelungită durata concediului de maternitate și au fost introduse noi stimulente legate de impozitul pe venit pentru părinții care lucrează. Rata părăsirii timpurii a școlii rămâne ridicată, însă au fost introduse măsuri pentru a soluționa această chestiune. Sunt planificate măsuri destinate alfabetizării, învățării pe tot parcursul vieții și reintegrării persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și a persoanelor inactive pe piața muncii, care ar completa reformele în curs ale sistemului de ucenicie. Mecanismul maltez de ajustare a costului vieții posedă unele caracteristici specifice care par să diminueze efectele sale negative. Malta este totuși încurajată să monitorizeze îndeaproape impactul acestui mecanism și să fie pregătită să îl reformeze, dacă este necesar. Țările de Jos Finanțe publice: Începând din 2009, Țările de Jos s-au confruntat cu un deficit bugetar excesiv, care a fost cauzat, de asemenea, de evoluțiile economice modeste. Potrivit previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, economia s-a contractat cu 1,2 % în 2012 și este de așteptat ca aceasta să se contracteze cu 1 % în 2013, înainte de a cunoaște o ușoară expansiune în 2014. Țările de Jos au adoptat reforme ale primului pilon de pensii. Reformele celui de al doilea pilon și cele aferente îngrijirii pe termen lung nu au fost încă adoptate. Poate fi de așteptat ca măsurile menite să îmbunătățească funcționarea fondurilor de pensii să reducă subvențiile fiscale acordate sistemului, susținând totodată capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă. Sectorul financiar: Ținând seama de denaturările structurale semnificative existente pe piața neerlandeză a locuințelor, sunt necesare măsuri suplimentare și în vederea limitării efectelor de propagare asupra economiei în ansamblul său, ceea ce constituie o piedică în calea redresării economice. Începând din aprilie 2012, au fost implementate o serie de măsuri. Unele dintre acestea vizează ajustarea regimului fiscal aplicat finanțării locuințelor. Trecerea treptată spre reducerea deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare și spre încurajarea amortizării este utilă, însă introducerea acestei măsuri este prea lentă. Introducerea recentă a unor diferențieri ale chiriilor în sectorul locuințelor sociale în funcție de venituri este o inițiativă salutară, însă impactul său nu a fost încă evaluat. Creștere și competitivitate: Au fost întreprinse reforme structurale, însă, începând cu 2012, ritmul reformelor absolut necesare pare să fi scăzut în intensitate. În perioade economice dificile, caracterizate de o rată crescândă a șomajului, sunt necesare eforturi reînnoite pentru a spori potențialul de creștere al economiei Țărilor de Jos. Țările de Jos și-au îmbunătățit poziția în cadrul tabloului de bord al Uniunii inovării 2013, conform căruia Țările de Jos sunt clasate în grupul „țărilor aflate la nivelul imediat următor”, cu o performanță peste medie. Mai multe măsuri au fost anunțate, sunt în curs de implementare și au fost interpretate ca fiind pași în direcția cea bună. În consecință, în 2013 nu a mai fost formulată recomandarea privind competitivitatea și C-D. Chiar dacă cheltuielile publice în domeniul educației par să nu facă obiectul reducerilor bugetare, finanțarea pentru cercetare fundamentală necondiționată se află sub presiune. În 2012 și 2013 au fost luate măsuri de îmbunătățire a mediului de afaceri, însă în anumite domenii se mai pot aduce alte ameliorări. Ocuparea forței de muncă și politici sociale Situația de pe piața muncii din Țările de Jos s-a deteriorat recent. Măsurile care vizează îmbunătățirea participării pe piața muncii includ credite fiscale mai ridicate asupra forței de muncă și o reducere progresivă a obstacolelor fiscale ce descurajează persoanele care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei. În plus, s-a luat în considerare posibilitatea de a spori mobilitatea forței de muncă prin revizuirea legislației privind protecția locurilor de muncă și a duratei indemnizațiilor de șomaj, dar și prin punerea în aplicare a unor măsuri destinate integrării pe piața muncii a grupurilor specifice. La sfârșitul anului 2012, guvernul a prezentat o serie de reforme privind politicile socioeconomice. Măsurile vizate privind sistemul de indemnizații de șomaj, legislația privind protecția muncii/ concedierea, precum și noua lege a participării nu au fost încă puse în aplicare. Cu toate acestea, se prevede o introducere lentă a măsurilor. Sunt necesare reforme suplimentare pentru a îmbunătăți funcționarea pieței muncii. Austria Finanțe publice: Austria și-a redus cu succes deficitul public și depune eforturi pentru a atinge obiectivul bugetar pe termen mediu, deși ajustarea structurală anuală trebuie consolidată. Suprapunerea responsabilităților între nivelul federal, regional și local, precum și neconcordanțele dintre responsabilitățile în materie de finanțare și de cheltuieli reprezintă o problemă care trebuie remediată. Această situație ar putea periclita o serie de reforme, care sunt în prezent în curs de punere în aplicare, cum ar fi sistemul țintă pentru cheltuielile din sistemul de sănătate. Sectorul financiar: O restructurare a băncilor (parțial) naționalizate este în curs de desfășurare, dar sunt necesare acțiuni suplimentare și riscurile bugetare trebuie să fie monitorizate îndeaproape. Creștere și competitivitate: Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a facilita concurența și prestarea de servicii, inclusiv prin înlăturarea barierelor excesive pentru prestatorii de servicii și prin evaluarea caracterului justificat de interesul general al restricțiilor existente în profesiile reglementate. În prezent are loc o reformă a legislației în domeniul concurenței, dar se mențin preocupările cu privire la o alocare prea limitată a resurselor către autoritatea federală competentă în materie de concurență. În plus, Austria, deși a pus la dispoziție resurse bugetare suplimentare începând din 2012, nu a luat încă toate măsurile necesare pentru a se asigura că studenții tot mai numeroși au acces la o formare de înaltă calitate, adaptată, și că își finalizează efectiv studiile. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Austria a luat măsuri pentru a consolida, pe termen mediu, participarea lucrătorilor mai în vârstă la piața forței de muncă și pentru a limita ieșirea anticipată de pe piața forței de muncă. Va fi nevoie de o monitorizare atentă pentru a pune în aplicare aceste măsuri și pentru a asigura eficacitatea acestora. Nu s-au luat măsuri de aliniere a vârstei legale de pensionare pentru bărbați și femei. Sarcina exercitată de impozitele efective și de contribuțiile la asigurările sociale asupra forței de muncă este în continuare ridicată și nu s-au luat măsuri în vederea reorientării impozitării de la forța de muncă cu venituri reduse către baze de impozitare mai puțin dăunătoare creșterii economice. S-au luat unele măsuri pentru a spori participarea femeilor pe piața muncii. A crescut într-o anumită măsură amploarea serviciilor de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung, deși alocarea bugetară nu pare suficient de ambițioasă pentru a răspunde cererii tot mai mari. S-au luate unele măsuri pentru a aborda problema participării pe piața muncii a imigranților sau a persoanelor de origine migrantă, cum ar fi strategii de învățare a limbii, și pentru a îmbunătăți rezultatele școlare, în special în rândul tinerilor dezavantajați. Progresele sunt lente și eficacitatea acestor măsuri necesită o monitorizare atentă. Polonia Finanțe publice: În vederea respectării recomandării formulate în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere de a atinge un deficit de 3 % din PIB în 2014, Polonia a prezentat alte măsuri de politică bugetară care vizează în principal sistemul de pensii, cadrul bugetar, respectarea normelor fiscale și măsurile aferente veniturilor fiscale. Polonia nu a minimizat reducerile cheltuielilor menite să stimuleze creșterea economică, dat fiind că o parte substanțială a eforturilor de reducere a deficitului au provenit din limitarea investițiilor în ultimii ani. A fost adoptată o reformă a normelor bugetare, dar aceasta nu a fost încă implementată. Respectarea normelor fiscale rămâne în continuare o problemă. Încă de la începutul anului 2013, Polonia mărește treptat vârsta legală de pensionare pentru a atinge 67 de ani. Pe de altă parte, nu s-au realizat reforme în ceea ce privește sistemul special de asigurări sociale pentru agricultori și sistemul special de pensii pentru mineri. În ceea ce privește raportul cost-eficacitate în sectorul asistenței medicale, Polonia a anunțat unele măsuri legate de gestionarea Casei Naționale de Asigurări de Sănătate. În cadrul unui proiect de regulament referitor la asistența socială sunt prevăzute, de asemenea, unele măsuri care să vizeze o mai bună direcționare a politicilor sociale. Cu toate acestea, impactul acestor măsuri va trebui să fie evaluat pe baza dispozițiilor legale finale. Creștere și competitivitate: Reforma științelor și a învățământului superior a reprezentat un pas în direcția cea bună, dar performanțele în materie de inovare ale societăților poloneze rămân slabe. Măsurile luate până în prezent pentru a spori investițiile în cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor și inovarea internă nu au dus la o îmbunătățire clară, iar instrumentele publice pentru sprijinirea inovării nu sunt bine direcționate. Nu sunt aproape deloc utilizate instrumente eficiente precum stimulentele fiscale existente și nu sunt avute în vedere îmbunătățiri sau regimuri fiscale alternative. Majoritatea măsurilor din sectorul energetic se află doar în faza de pregătire. Cu toate acestea, atât în sectorul energiei electrice, cât și în sectorul gazelor, au fost depuse unele eforturi, care au constat în lansarea unor proiecte în ceea ce privește dezvoltarea și modernizarea rețelei de energie electrică și a platformei de comercializare a gazului deschise în 2012. În ceea ce privește eficiența energetică, guvernul a modernizat clădirile publice. În pofida eforturilor depuse, se înregistrează întârzieri mari în cazul proiectelor de investiții în sectorul feroviar, în timp ce autoritatea de reglementare în domeniul feroviar a fost consolidată. Polonia și-a stabilit o agendă riguroasă de reforme pentru a elimina sau a reduce cerințele în materie de calificare în cazul a până la 230 de profesii, o primă tranșă a modificărilor legislative intrând deja în vigoare. Polonia nu a întreprins încă acțiuni care să răspundă în mod direct recomandărilor referitoare la gestionarea deșeurilor și a apei, precum și la accelerarea acoperirii de bandă largă. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: S-au depus o serie de eforturi pentru a reduce șomajul în rândul tinerilor. Guvernul a introdus mai multe reforme în domeniul educației și al formării. Sunt în curs de elaborare măsuri suplimentare vizând o mai bună direcționare a politicii în domeniul ocupării forței de muncă, în special în rândul tinerilor. În septembrie 2013, a fost adoptată o strategie de învățare pe tot parcursul vieții. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți accesul la stagii de ucenicie și de formare la locul de muncă. Polonia a luat doar măsuri minore pentru a reduce segmentarea pieței muncii și sărăcia persoanelor încadrate în muncă. Disponibilitatea locurilor din cadrul structurilor de îngrijire a copiilor este în creștere, însă oferta de creșe rămâne prea scăzută pentru a spori substanțial participarea femeilor pe piața forței de muncă. Nu a fost încă pusă în aplicare o reformă permanentă și credibilă a sistemului de asigurări sociale pentru fermieri (KRUS). Portugalia Finanțe publice: Pe parcursul ultimilor trei ani, consolidarea finanțelor publice a înregistrat progrese, cu un efort bugetar de aproximativ 5,1 % din PIB. Potrivit previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, se preconizează că deficitul public va atinge 5,95 % din PIB în 2013. Guvernul a confirmat că nivelul-țintă al deficitului va fi de 4 % din PIB în 2014, acesta fiind susținut de măsuri de consolidare permanente. În 2013, consolidarea finanțelor publice include majorări ale impozitului pe veniturile personale și ale impozitului pe proprietate, precum și concentrarea eforturilor la începutul perioadei în cazul unor măsuri avute în vedere în cadrul revizuirii cheltuielilor publice. Ca urmare a hotărârilor Curții Constituționale, cele două prime plătite lucrătorilor din sectorul public și pensionarilor, care au fost suprimate în 2012, au fost reintroduse în 2013. Reformele din sectorul public contribuie în continuare la consolidarea gestiunii finanțelor publice, la combaterea evaziunii fiscale, la restructurarea întreprinderilor de stat și la reducerea costurilor pe care le presupun parteneriatele public-privat. Sectorul financiar: Odată cu demararea programului de ajustare economică, băncile portugheze au îmbunătățit în mod semnificativ ratele capitalului și, mulțumită unei structuri de finanțare mai echilibrate și unor lichidități disponibile, acestea sunt în măsură să reziste unor scurte perioade de nesiguranță și să facă față unei eventuale noi deteriorări a calității activelor. Sectorul financiar și-a continuat, într-un ritm alert, reducerea efectului de levier pe fondul unei cereri scăzute de împrumuturi și a atins, la sfârșitul celui de al doilea trimestru al anului 2013, un raport credite acordate/depozite atrase de 122 %. Sunt implementate măsuri destinate asigurării unei finanțări corespunzătoare a societăților mici și mijlocii viabile, inclusiv inițiative menite să încurajeze diversificarea surselor de finanțare. Creștere și competitivitate: Agenda de reforme structurale din cadrul programului de ajustare economică este foarte avansată. S-au înregistrat progrese importante în domeniul judiciar, al industriilor de rețea, al locuințelor, al serviciilor și al profesiilor reglementate. Se înregistrează progrese, deși cu unele întârzieri, în ceea ce privește reducerea obstacolelor cu care se confruntă mediul de afaceri prin ușurarea sarcinilor administrative și a procedurilor de acordare a licențelor. Sunt necesare progrese suplimentare pentru a face ca sectorul transporturilor să fie mai viabil și mai deschis concurenței, în special în ceea ce privește porturile. Au fost adoptate unele măsuri importante pentru a îmbunătăți condițiile de lichiditate din sectorul întreprinderilor, în special al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri). Ocuparea forței de muncă și politici sociale: De la începutul crizei economice, ocuparea forței de muncă s-a redus semnificativ, rata de ocupare scăzând de la 73,1 % în 2008 la 66,5 % în 2012. În timp ce în ultima vreme situația de pe piața muncii s-a îmbunătățit, rata șomajului rămâne ridicată, în special în rândul tinerilor. Următoarele reforme au fost implementate în cadrul strategiei pe termen lung privind crearea de locuri de muncă: flexibilitatea normelor în materie de negociere colectivă, o reducere semnificativă a plăților compensatorii, o reducere a indemnizațiilor de șomaj în vederea sporirii stimulentelor pentru reintegrarea pe piața muncii, modificări ale programului de lucru și reforme referitoare la politicile active în domeniul pieței forței de muncă și al învățământului profesional și tehnic pentru a reduce necorelarea competențelor profesionale. Au fost, de asemenea, adoptate măsuri importante în domeniul educației. România Finanțe publice: Procedura aplicabilă deficitelor excesive, care a vizat România, s-a încheiat în iunie 2013. Guvernanța fiscală a fost îmbunătățită cu ajutorul unei legi a responsabilității bugetare, al înființării unui consiliu bugetar, al reformei sistemului de pensii și al unor măsuri destinate îmbunătățirii procesului de întocmire a bugetului. Cu toate acestea, plata arieratelor guvernului, sustenabilitatea finanțelor publice și eficiența sistemului de sănătate reprezintă în continuare o problemă. O altă provocare o constituie nivelul scăzut de respectare a normelor fiscale, ceea ce conduce la scăderi semnificative ale veniturilor, în special în domeniul TVA și al impozitării veniturilor salariale. Sectorul financiar: S-au întreprins o serie de măsuri în vederea consolidării sectorului financiar: cadrul de rezoluție bancară a fost întărit, fondurile de garantare a depozitelor au fost consolidate și au fost introduse standarde internaționale de raportare pentru întregul sector bancar. Au fost adoptate măsuri menite să descurajeze și mai mult creditarea în valută, fără acoperire, a consumatorilor și IMM-urilor. Chestiunea deteriorării continue a calității activelor este abordată cu ajutorul unor noi măsuri. Creștere și competitivitate: Printre provocările semnificative în materie de competitivitate cu care se confruntă România se numără prevalența sectoarelor cu tehnologie scăzută și medie, investițiile publice și private reduse în C-D, productivitatea scăzută în industrie și servicii, precum și dificultățile de creștere întâmpinate de întreprinderi. O strategie națională în materie de competitivitate care să includă toate aceste domenii de politică este în curs de dezvoltare. Restructurarea întreprinderilor de stat, precum și îmbunătățirea guvernanței și a performanțelor acestora, în special în sectorul transporturilor și al energiei, au fost lente. Deficiențele administrației publice rămân o provocare majoră pentru creștere și competitivitate, împiedicând absorbția fondurilor UE. Planurile de acțiune concepute în vederea îmbunătățirii eficacității administrației publice sunt implementate într-un ritm lent. O strategie pentru consolidarea administrației publice este în curs de elaborare pentru sfârșitul anului 2013. Succesul planului de acțiune prioritar la nivel național privind creșterea absorbției fondurilor UE a fost foarte limitat, deși s-a înregistrat o creștere a gradului de absorbție a fondurilor UE. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Rata totală a șomajului în România este relativ redusă, dar se află în creștere (7,5 % în septembrie 2013). Cu toate acestea, șomajul în rândul tinerilor este ridicat (23 %), în timp ce rata globală de ocupare a forței de muncă a fost de numai 63,8 % în 2012. În 2013, autoritățile române au implementat un plan național pentru a stimula ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. O strategie națională de ocupare a forței de muncă pentru perioada 2013-2020 este în curs de elaborare, fiind destinată tinerilor, lucrătorilor în vârstă, persoanelor care lucrează în agricultură, femeilor și categoriilor vulnerabile. Începând cu anul 2011, este în curs de aplicare o lege privind exercitarea unor activități desfășurate de zilieri pentru a combate munca fără forme legale. Reducerea sărăciei rămâne o provocare majoră pentru România. O reformă a sistemului de asistență socială lansată în 2011 ar trebui să contribuie la sporirea eficienței și a eficacității prestațiilor de asistență socială. Slovenia Finanțe publice: Slovenia s-a angajat să își corecteze deficitul bugetar excesiv până în 2015. Cadrul bugetar este supus unor noi schimbări după adoptarea unei modificări constituționale care pune bazele regulii unui buget public echilibrat/excedentar, adoptată în mai 2013. Prin ultima reformă a pensiilor se asigură faptul că cheltuielile cu pensiile rămân stabile până în 2020. Se estimează însă că, după această dată, cheltuielile cu pensiile vor crește cu mult peste media UE. Guvernul a instituit un grup de lucru a cărui sarcină este să analizeze diferite opțiuni de reforme suplimentare. Presiunile asupra sustenabilității pe termen mai lung izvorăsc și din faptul că se estimează o creștere a cererii de îngrijiri pe termen lung și a cheltuielilor aferente, ca urmare a îmbătrânirii populației. În mai 2013, guvernul a emis planuri de consolidare a serviciilor de îngrijire pe termen lung furnizate la nivel local, iar pentru prima jumătate a anului 2014 se prevede adoptarea unei noi Legi privind îngrijirile pe termen lung. Sectorul financiar: Mai multe bănci slovene s-au confruntat cu o presiune continuă asupra rezervelor lor de capital relativ scăzute, dependența lor de stat pentru capital constituind o amenințare semnificativă pentru sustenabilitatea finanțelor publice. În august 2013, Banca Sloveniei a lansat un exercițiu independent de analiză a calității activelor și teste de rezistență, care a acoperit aproape 70 % din sectorul bancar. Exercițiul se află în curs, urmând a se încheia la sfârșitului anului 2013. Noua societate de gestionare a activelor bancare este pregătită, în linii mari, să intre în posesia unor active, pentru a contribui la remedierea bilanțurilor bancare. Autoritățile slovene au întreprins primele demersuri pentru revizuirea cadrului de reglementare a sectorului bancar până la sfârșitului anului 2013 și pentru îmbunătățirea capacității de supraveghere, a transparenței și a divulgării de date statistice. Creștere și competitivitate: Datele comunicate de Curtea Supremă par să confirme faptul că în ceea ce privește eficiența sistemului judiciar au continuat să se manifeste anumite tendințe pozitive. Se află în curs de pregătire un cadru pentru restructurarea financiară extrajudiciară a întreprinderilor nefinanciare, însă nu s-a reușit respectarea termenului din septembrie 2013, menționat în recomandările specifice fiecărei țări. La jumătatea lunii septembrie a fost creat un grup de lucru alcătuit din experți, având sarcina de a încorpora restructurarea extrajudiciară în codul de insolvență, iar în octombrie guvernul a adoptat noi modificări ale legislației în domeniul insolvenței. Ministerul de Finanțe a elaborat, în luna septembrie, un nou proiect de lege de instituire a Slovenia Sovereign Holding, o structură prin intermediul căreia ar trebui să se consolideze participarea indirectă a statului și să se faciliteze privatizarea activelor neesențiale. Cu toate acestea, nu s-a reușit respectarea termenului din septembrie 2013, fixat pentru clasificarea activelor deținute de stat. Din mai 2013 nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește procesul interministerial demarat în 2012 pentru raționalizarea numeroaselor profesii reglementate din Slovenia. Personalul noii agenții independente pentru protecția concurenței a fost suplimentat, însă agenția este marcată de caracterul limitat al resurselor financiare, accentuat de reducerile bugetare prevăzute pentru 2014. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: În cadrul procesului de reformă a pieței forței de muncă a fost creat un grup de lucru a cărui sarcină este să întocmească, până în martie 2014, un raport privind realizarea și impactul reformei din martie 2013. Se află în pregătire un nou act normativ privind locurile de muncă pentru studenți, al cărui obiectiv este de a păstra flexibilitatea și, în același timp, de a introduce obligativitatea unor contribuții la sistemul de asigurări sociale, în scopul reducerii denaturărilor. Noul act normativ urmează să fie susținut de măsuri în sectorul învățământului, menite să limiteze accesul la statutul de student. Se are în vedere revizuirea legii privind salariul minim, urmând să înceapă negocierile cu partenerii sociali. În ceea ce privește lipsa de concordanță dintre cererea și oferta de calificări, acțiunile întreprinse au un caracter destul de limitat. Slovenia a elaborat și a pus în aplicare câteva măsuri speciale de politică activă în domeniul pieței forței de muncă. Va trebui ca eficacitatea acestora să fie monitorizată îndeaproape. Slovacia Finanțe publice: Slovacia a depus eforturi intense de consolidare, în vederea corectării deficitului excesiv până în 2013. În măsura în care aceste eforturi se bazează și pe măsuri punctuale, va trebui ca acestea să fie înlocuite în viitor cu măsuri mai structurale, în scopul de a se asigura sustenabilitatea corecției. Investițiile și cheltuielile publice în domeniul învățământului (exprimate în procent din PIB) au scăzut în ultimii ani, estimându-se că ele vor continua să scadă, ceea ce denotă dificultățile întâmpinate în demersurile de implementare a recomandării de a menține cheltuielile menite să stimuleze creșterea economică. Deși reforma întreprinsă în 2012 în sistemul de pensii a mărit sustenabilitatea pe termen lung a acestui sistem, se estimează că sistemul public de pensii va continua să fie în situație de deficit pe termen lung. Deocamdată nu se observă progrese în ceea ce privește reformele planificate în sistemul de sănătate. În perioada 2012-2013 au fost adoptate mai multe măsuri în scopul reducerii denaturărilor în materie de impozitare a veniturilor salariale între diferitele tipuri de încadrare în muncă și în scopul îmbunătățirii respectării normelor în domeniul TVA. Pentru îmbunătățirea respectării normelor fiscale în general, nu numai a normelor în domeniul TVA, sunt necesare eforturi suplimentare. Există în continuare spațiu de manevră pentru privilegierea într-o mai mare măsură a unor taxe și impozite mai puțin dăunătoare pentru creșterea economică, precum impozitele pe proprietate și taxele de mediu. Creștere și competitivitate: Sprijinirea, pe termen mediu, a unei creșteri și a unei competitivități bazate într-o mai mare măsură pe cunoaștere reprezintă o provocare pentru Slovacia. Pentru a face față acestei provocări, Slovacia trebuie mai întâi să consolideze instituțiile, capitalul uman, capacitatea de inovare și mediul de afaceri. În perioada 2012-2013 au fost adoptate măsuri menite să asigure o mai mare transparență a sistemului de achiziții publice și a sistemului judiciar, precum și o independență consolidată a Biroului de achiziții publice. În sistemul judiciar continuă, însă, procesul de reformă. Guvernul a demarat, în 2012, o reformă importantă a administrației publice, însoțită de măsuri de punere în aplicare care se întind pe mai mulți ani. Îmbunătățirea concurenței și sporirea transparenței mecanismelor de stabilire a prețurilor în sectoarele reglementate, îndeosebi în sectorul energetic, sunt aspecte care nu au fost încă rezolvate. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Slovacia a întreprins măsuri pentru reformarea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă. Cu toate acestea, nu este încă sigur dacă implementarea reformei din mai 2013 va avea rezultatele scontate, în special în ceea ce privește evaluarea impactului și capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, existând în continuare necesitatea unor măsuri specifice pentru cele mai dezavantajate persoane aflate în căutarea unui loc de muncă. Disponibilitatea restrânsă a unui sistem de calitate și accesibil în domeniul educației și îngrijirii copiilor mici, în special a celor cu vârste mai mici de trei ani, continuă să constituie un obstacol în calea participării femeilor la piața forței de muncă. Slovacia nu a întreprins încă măsuri în ceea ce privește incluziunea socială a comunităților marginalizate. În domeniul învățământului, Slovacia a adoptat mai multe măsuri, dintre care merită menționate lansarea planului de acțiune pentru tineret și aducerea unor modificări la legile privind învățământul profesional și tehnic, învățământul superior și învățarea pe tot parcursul vieții. Finlanda Finanțe publice: Finanțele publice din Finlanda au avut în general o situație solidă, iar țara a implementat măsurile de consolidare bugetară planificate. Cu toate acestea, deteriorarea climatului economic a făcut dificilă obținerea rezultatelor scontate în materie de apropiere de obiectivul bugetar pe termen mediu al țării. Finlanda nu și-a îndeplinit obiectivul pe termen mediu (OTM), constând într-un excedent structural de 0,5 % pentru 2012, și a stabilit un nou OTM, constând într-un deficit de 0,5 % pentru 2013. Cu toate acestea, potrivit previziunilor Comisiei din toamna anului 2013, acest obiectiv nu va fi atins. În august 2013, guvernul finlandez a lansat un program de reforme structurale care a completat și a consolidat angajamentele și măsurile anterioare destinate promovării creșterii și reducerii decalajului în materie de sustenabilitate. Sunt în curs de pregătire reforme cuprinzătoare ale structurii municipalităților și ale serviciilor de asistență de sănătate și sociale. Aceste elemente reprezintă pași în direcția cea bună, dar este nevoie de evoluții suplimentare înainte ca ele să poată fi evaluate. Reforma pensiilor a fost planificată pentru 2017. Creștere și competitivitate: Finlanda este un lider în materie de inovare, iar cheltuielile sale cu cercetarea și dezvoltarea continuă să fie cele mai ridicate din UE. Cu toate acestea, țara se confruntă cu o serie de provocări, în special cu pierderea cotelor de piață ale exporturilor în ultimii ani, care îi pun în pericol poziția din punctul de vedere al competitivității. Eficiența cu care sistemul finlandez de cercetare și inovare transformă investițiile în C-D în produse și servicii noi și inovatoare este un aspect critic. Guvernul a oferit, printre alte măsuri, stimulente fiscale temporare pentru sprijinirea cercetării și a investițiilor, precum și sprijin suplimentar pentru finanțarea restructurării și a creșterii în sectorul TIC, și s-a angajat să întreprindă o reformă cuprinzătoare a institutelor de cercetare și a finanțării. A fost înființat un program pentru promovarea concurenței pe piața produselor. Începând cu 2014, Finlanda va scădea rata impozitului pe profit și există propuneri de reducere a poverii de reglementare și de reformare a sistemului de sprijinire a întreprinderilor. Succesul acestor demersuri depinde de detaliile reformelor, care nu au fost încă publicate. Ocuparea forței de muncă și politici sociale: Piața forței de muncă din Finlanda funcționează în general bine. Dificultățile cele mai presante se referă la îmbătrânirea populației. Este important ca pentru viitor să se păstreze oferta de forță de muncă și să se amelioreze sustenabilitatea sistemelor de pensii și de îngrijire pe termen lung. Se va preveni ieșirea anticipată a lucrătorilor de pe piața forței de muncă prin reducerea accesului la pensionări anticipate, dar există încă anumite posibilități de ieșire anticipată de pe această piață și sunt prevăzute măsuri pentru ameliorarea calității vieții profesionale, extinzând astfel durata carierei profesionale. În 2013 au fost introduse o extindere a garanției pentru tineret și un program vocațional temporar pentru adulții tineri. A fost de asemenea lansat un program-pilot ca răspuns la problema șomajului pe termen lung. Partenerii sociali au căzut de acord în privința unui nou acord-cadru referitor la salarii pentru următorii trei ani (2+1), prin care se asigură majorări moderate ale salariilor pentru a ameliora competitivitatea economiei. Acordul include și o foaie de parcurs pentru ajungerea la o înțelegere privind reforma pensiilor. Aceste elemente reprezintă pași concreți în direcția cea bună, dar rezultatele nu sunt încă vizibile. Suedia Finanțe publice: Suedia are o poziție bugetară solidă, în conformitate cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, utilizând marja de manevră bugetară pentru sprijinirea creșterii economice și a locurilor de muncă. Suedia va trebui să își clarifice planurile pe termen mediu și lung, precizând modalitatea și momentul în care prevede că va atinge obiectivul național de excedent de 1 % din PIB, precum și modul în care va face față cheltuielilor de sănătate pe termen lung. Sectorul financiar: În cursul ultimilor ani au fost puse în aplicare anumite măsuri care au contribuit la stabilizarea datoriilor gospodăriilor, chiar dacă această stabilizare s-a realizat la un nivel ridicat (aproximativ 80 % din PIB). Cu toate acestea, se pare că, în ultimele trei luni, datoriile și creditele gospodăriilor se află din nou în creștere. Măsurile introdus