CUPRINS

INTRODUCERE 2

GENEZA PROGRAMULUI „JUSTIȚIE CIVILĂ” 2

OBIECTIVELE PROGRAMULUI 3

DIFERITELE MIJLOACE DE ACȚIUNE ALE PROGRAMULUI 4

GESTIONAREA PROGRAMULUI 6

INIȚIATIVELE COMISIEI 10

PROIECTE SPECIFICE 12

PROIECTELE SPECIFICE ÎN DOMENIUL DREPTULUI CONCURENȚEI 17

GRANTURI DE FUNCȚIONARE 19

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI 20

INTRODUCERE

Decizia[1] Parlamentului European și a Consiliului din 25 septembrie 2007 de instituire a programului specific „Justiție civilă” prevede că, cel târziu până la 31 martie 2010, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport intermediar de evaluare privind rezultatele obținute, precum și aspectele cantitative și calitative ale punerii în aplicare a programului.

Prezentul raport răspunde acestei obligații și descrie progresele înregistrate de program de la adoptarea sa în septembrie 2007, făcând o sinteză a principalelor sale realizări.

Primele activități finanțate de program au început de mai puțin de trei ani. Doar unele dintre aceste activități s-au încheiat deja. Prin urmare, se va pune accentul, în principal, pe structura și gestionarea programului.

De asemenea, programul abordează unele aspecte asupra cărora se va concentra pregătirea următorului exercițiu de programare financiară.

Evaluarea propusă se bazează, în special, pe următoarele elemente:

- datele statistice și bugetare deținute de Comisie, precum și experiența dobândită de aceasta de la încheierea programului de finanțare precedent;

- datele statistice și bugetare, precum și impresiile referitoare la eficacitatea programului pentru susținerea activităților politice ale Comisiei;

- analiza funcționării programului;

- schimbul de idei care a avut loc cu ocazia unei reuniuni informale cu majoritatea reprezentanților statelor membre în cadrul comitetului programului, care a vizat exclusiv această evaluare. Reuniunea menționată a avut loc la Bruxelles, la 11 ianuarie 2011.

De asemenea, cel târziu până la 31 decembrie 2014, Comisia va prezenta un raport de evaluare finală a programului, care va determina, cu ajutorul indicatorilor de performanță, dacă au fost atinse obiectivele acestuia.

GENEZA PROGRAMULUI „JUSTIȚIE CIVILĂ”

Programul se înscrie în continuarea fostelor programe „Grotius” (1996 – 2000), „Grotius civil” (2001), „Schuman” (1999 – 2001) și, pentru perioada 2002-2006, a cadrului general comunitar de activități instituit în vederea facilitării cooperării judiciare în materie civilă.

Programul „Grotius” viza facilitarea cooperării judiciare între statele membre, stimulând cunoașterea reciprocă a sistemelor juridice și judiciare. Acesta era destinat practicienilor din domeniul justiției și a fost utilizat pentru a finanța cursuri de formare, schimburi și stagii, precum și organizarea de întâlniri, studii și cercetări și diseminarea informațiilor.

Acțiunea „Robert Schuman” a fost pusă în aplicare în perioada 1999-2001 pentru a stimula și a susține inițiative menite să sensibilizeze profesioniștii din domeniul juridic din statele membre în ceea ce privește dreptul comunitar. Obiectivul său general era îmbunătățirea treptată a aplicării dreptului comunitar în întreaga Uniune.

Ulterior, Comisia a propus crearea unui nou program-cadru privind cooperarea judiciară în materie civilă pentru perioada 2002-2006. Acest nou program a fost adoptat de Consiliu în primăvara anului 2002. Astfel, s-a pus accentul, în special, pe acțiunile generatoare de rezultate mai concrete și pe necesitatea unei legături mai strânse cu obiectivele programului și prioritățile prevăzute în concluziile Consiliului European de la Tampere. Principala noutate adusă de program era posibilitatea de a finanța activitățile ONG-urilor și acțiunile întreprinse la inițiativa Comisiei.

La 6 aprilie 2005, Comisia a publicat o comunicare către Parlamentul European și Consiliu în vederea instituirii unui program-cadru „Drepturi fundamentale și justiție” pentru perioada 2007-2013. Aceasta era format din patru propuneri de decizie, printre care o propunere de decizie a Consiliului de instituire a unui program specific „Justiție penală” și o decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului „Justiție civilă”.

Aceste două programe vizează punerea în aplicare a unui spațiu european de justiție, bazat pe principiul recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești, cooperarea între autoritățile judiciare, în domeniul civil sau penal, și instaurarea unui climat de încredere. De asemenea, aceste programe vizează facilitarea accesului la justiție și, în consecință, facilitarea vieții cetățenilor europeni, precum și asocierea „părților interesate” și a societății civile la procesul de reflecție în materie de justiție.

Programele „Justiție penală” și „Justiție civilă” se diferențiază, în special, deoarece au temeiuri juridice diferite (articolele 31 din TUE și, respectiv, articolul 61 din TCE), dar metodele lor de gestionare sunt similare, ceea ce permite, în ansamblu, menținerea unei anumite coerențe.

Programul „Justiție civilă” nu a fost adoptat decât târziu, în temeiul procedurii de codecizie, la sfârșitul lunii septembrie 2007, ceea ce a dus la întârzieri în publicarea cererilor de propuneri și în selectarea proiectelor, întârzieri care în prezent au fost depășite.

OBIECTIVELE PROGRAMULUI

Principalele obiective ale programului sunt finanțarea acțiunilor menite să promoveze cooperarea judiciară pentru a contribui la crearea unui adevărat spațiu european de justiție în materie civilă. Mai precis, acestea vizează:

- promovarea cooperării judiciare pentru a contribui la crearea unui adevărat spațiu european de justiție în materie civilă;

- promovarea eliminării obstacolelor din calea bunei desfășurări a procedurilor civile transfrontaliere în statele membre;

- îmbunătățirea vieții cotidiene a persoanelor fizice și a întreprinderilor, permițându-le să-și afirme drepturile în întreaga Uniune Europeană, în special prin facilitarea accesului la justiție;

- îmbunătățirea contactelor, a schimbului de informații și a activității în rețea între autoritățile judiciare și administrative și profesiile juridice, în special prin încurajarea acțiunilor de formare judiciară, în scopul unei mai bune înțelegeri reciproce între aceste autorități și aceste profesii.

În fiecare an, se publică un nou program de lucru și noi cereri de propuneri. Programul de lucru și cererile de propuneri detaliază prioritățile anului în ceea ce privește cererile de propuneri, precum și toate etapele procedurii de selecție:

- cu toate acestea, în 2007 nu a fost definită nicio prioritate specifică;

- în perioada 2008 - 2009, prioritatea generală a programului în materie de granturi pentru acțiuni a fost e-justice;

- în 2010, prioritatea generală a fost din nou e-justice, precum și formarea profesioniștilor din domeniul justiției;

- în 2011, au fost prevăzute mai multe priorități.

Definirea unor priorități precise sporește eficacitatea programului. Cu toate acestea, prioritățile sunt considerate ca având doar un caracter indicativ: programele de lucru anuale prevăd că proiectele inovatoare care nu se încadrează în domeniile definite drept priorități nu vor fi penalizate. Cu alte cuvinte, prioritățile sunt destul de teoretice.

De asemenea, programele de lucru anuale determină rata de cofinanțare comunitară, precum și pragurile minime și maxime ale acestei finanțări.

În fiecare an, rata de cofinanțare a fost definită la 80 % din costurile eligibile, față de doar 60 % în cadrul programului precedent. În schimb, începând din 2009, pragurile de 50 000 EUR și 200 000 EUR au crescut la 75 000 EUR și 500 000 EUR.

Programul se adresează, inter alia , practicienilor din domeniul dreptului, autorităților naționale și cetățenilor Uniunii, în general.

La program pot participa instituții și organisme publice sau private, inclusiv organizații profesionale, universități, institute de cercetare și institute care asigură formarea în domeniile juridic și judiciar, practicieni din domeniul dreptului, precum și organizații internaționale și organizații neguvernamentale din statele membre.

La acest program pot participa statele membre, cu excepția Danemarcei. Țările în curs de aderare și țările candidate, precum și țările din Balcanii de Vest care participă la procesul de stabilizare și asociere pot participa la program în anumite condiții.

DIFERITELE MIJLOACE DE ACȚIUNE ALE PROGRAMULUI

Programul prevede diferite mijloace de acțiune, printre care:

- acțiunile întreprinse la inițiativa Comisiei

Este vorba despre acțiuni specifice inițiate de către Comisie, în special studii și cercetări, sondaje și anchete, elaborarea de indicatori și de metodologii comune, colectarea, dezvoltarea și difuzarea de date și statistici, seminare, conferințe și reuniuni ale experților, organizarea de campanii și evenimente adresate publicului, dezvoltarea și actualizarea de site-uri internet, întocmirea și difuzarea de materiale informative, sprijinirea și gestionarea unor rețele de experți naționali, precum și activități de analiză, monitorizare și evaluare.

Comisia utilizează procedura de achiziții publice.

- proiectele specifice

Este vorba despre proiecte transnaționale specifice de interes comunitar prezentate de o autoritate sau de orice alt organism al unui stat membru, de o organizație internațională sau neguvernamentală și la care participă, în orice caz, cel puțin două state membre sau cel puțin un stat membru și un alt stat, care poate fi fie o țară în curs de aderare, fie o țară candidată.

La acțiunile din cadrul programului pot să participe următoarele țări: țările în curs de aderare, țările candidate și țările din Balcanii de Vest care participă la procesul de stabilizare și asociere, în conformitate cu condițiile prevăzute în acordurile de asociere sau în protocoalele lor adiționale referitoare la participarea la programe europene, care au fost sau urmează să fie încheiate cu aceste țări. În momentul prezentării prezentului raport, nicio țară terță nu îndeplinea condițiile necesare pentru a participa la program.

NB: în fiecare an, suma de 800 000 EUR este rezervată finanțării proiectelor specifice legate de formarea practicienilor din domeniul dreptului în materie de drept european al concurenței. Această activitate face obiectul unor cereri de propuneri separate.

- granturile de funcționare

Programul poate finanța activitățile organizațiilor neguvernamentale sau ale altor entități care vizează obiective de interes general european, în conformitate cu obiectivele generale ale programului, în condițiile prevăzute în programele de lucru anuale.

În cele ce urmează se va arăta că această dispoziție destul de neclară a generat anumite dificultăți.

- organismele menționate în temeiul juridic

Programul prevede granturi de funcționare în vederea cofinanțării cheltuielilor legate de programele permanente de lucru ale Rețelei europene a Consiliilor Superioare ale Magistraturii și Rețelei președinților Curților Supreme ale Uniunii Europene, în măsura în care acestea servesc îndeplinirii unui obiectiv de interes general european.

- Rețeaua judiciară europeană

De asemenea, programul este menit să faciliteze funcționarea Rețelei judiciare europene în materie civilă și comercială, instituită prin Decizia 2001/470/CE a Consiliului.

GESTIONAREA PROGRAMULUI

- resurse financiare

Programarea financiară, exprimată în milioane de euro, este următoarea:

|2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |Total | |Justiție civilă |14,4 |14,7 |15,3 |15,8 |16,0 |16,5 |17,1 |109,3 | |Linia bugetară vizată este 18 06 07.

Programul „Justiție civilă” beneficiază de resurse financiare care înregistrează o creștere semnificativă în raport cu programul precedent. Tabelul de mai jos arată diferența în materie de resurse atribuite între programul de cooperare judiciară civilă (5 ani) și programul actual (primii 5 ani). Cu toate acestea, nu trebuie pierdut din vedere faptul că acesta din urmă include cheltuielile legate de funcționarea Rețelei judiciare europene și de acțiunile specifice din domeniul concurenței (800 000 EUR pe an), gestionat de Direcția Generală Concurență.

[pic]

Verde: justiție civilă 2007-2011

Roșu: cooperare judiciairă civilă 2002-2006

Graficul din pagina următoare prezintă repartizarea anuală a bugetului disponibil între diferitele activități prevăzute de program.

A se remarca locul mai degrabă modest ocupat de creditele rezervate granturilor pentru acțiuni (proiecte specifice transaționale) care sunt elementul principal al programului.

REPARTIZAREA BUGETULUI DISPONIBIL PE TIPURI DE ACTIVITĂȚI

[pic]

Albastru: acțiuni întreprinse la inițiativa Comisiei

Roșu: granturi pentru acțiuni

Verde: granturi pentru acțiuni: concurență

Violet: granturi de funcționare

Albastru deschis: granturi de funcționare menționate în temeiul juridic

Portocaliu: rețea

- ciclul de viață al unui proiect

Ca multe programe europene, programul „Justiție civilă” se derulează conform unui ciclu precis, cel puțin în ceea ce privește partea „proiecte specifice”, care acoperă mai mulți ani. Ciclul începe, în primul an, cu un program de lucru anual.

Acest program de lucru este adoptat de Comisie, asistată de comitetul programului, conform procedurii de gestionare. Cu ocazia reuniunii informale din 11 ianuarie 2011, toți reprezentanții statelor membre și-au exprimat dorința de a fi implicați în mai mare măsură în luarea deciziilor referitoare la programul de lucru, care echivalează cu o decizie în materie de finanțare, precum și în selecția proiectelor, chiar dacă, în acest caz, comitetul nu se pronunță decât conform procedurii consultative.

După adoptarea programului de lucru, urmează cererile de propuneri, selecția celor mai relevante proiecte, semnarea contractelor și primele rambursări. În al doilea an, proiectele sunt puse în aplicare. La încetarea perioadei lor de activitate (cel mult 2 ani), promotorii proiectelor mai au la dispoziție 3 luni pentru prezentarea raportului final și a conturilor. Cu alte cuvinte, pentru o cerere lansată în anul n, plățile finale se efectuează în anul n+2 sau chiar în anul n+3.

Conținutul cererii este adaptat în fiecare an pentru a lua în considerare, pe de o parte, noile priorități menționate în programul de lucru anual (legate de progresele comunitare înregistrate în domeniul justiției civile) și, pe de altă parte, experiențele anilor precedenți.

Diferitele etape ale procedurii de selecție, care poate părea foarte lungă, întrucât perioada cuprinsă între publicarea cererii și semnarea contractelor de grant durează aproape 8 luni, sunt următoarele:

Candidaturile trebuie trimise cel târziu la data indicată în cererea de propuneri. Începând cu 2008, candidații completează formularul și atașează toate documentele necesare în format electronic, prin intermediul sistemului informatic „Priamos”.

Utilizarea acestui sistem permite, în special, evitarea manipulării unor dosare pe suport de hârtie (de exemplu, mai mulți evaluatori pot lucra în același timp) și prevenirea pierderii acestora, precum și evitarea contestațiilor referitoare la data de primire.

Un comitet de selecție internă, format din funcționari ai Comisiei, analizează propunerile, verificând succesiv:

- criteriile de excludere și de eligibilitate;

- criteriile de selecție;

- criteriile de atribuire (evaluarea propriu-zisă).

Aceste criterii sunt detaliate în cererile de propuneri; în anexa 2 este prezentat un exemplu de cerere de propuneri (program de lucru și cerere de propuneri pentru 2010).

În cazul în care propunerile răspund condițiilor de eligibilitate și de selecție, comitetul le evaluează și le notează în funcție de criteriile de atribuire.

Comitetul clasifică propunerile eligibile în funcție de notele obținute și, în limitele bugetului disponibil, le indică pe cele a căror selecție o recomandă.

Comitetul consultativ prevăzut în decizia de bază se reunește pentru a discuta propunerea menționată mai sus. Până în prezent, cu ocazia cererilor de propuneri pentru 2007, 2008, 2009 și 2010, comitetul a emis un aviz favorabil prin consens cu privire la propunerile care i-au fost înaintate.

Este posibil ca reuniunile să fie înlocuite cu o procedură scrisă.

Comisia adoptă lista propunerilor selecționate pentru cofinanțare (decizie de atribuire). Această listă este însoțită de sumele maxime corespunzătoare fiecărui grant. Este posibil ca aceste sume să fie revizuite în cazul în care bugetele prezentate de candidați nu sunt în întregime eligibile sau nu sunt corect prezentate.

Imediat ce un buget eligibil în totalitate este transmis Comisiei, creditele necesare sunt angajate și un acord de grant este prezentat beneficiarului potențial. După semnarea acestuia de cele două părți, acțiunea poate începe și se plătește o primă tranșă de finanțare, în prezent de 70 %.

În general, acțiunile au o durată cuprinsă între 12 și 24 de luni, începând cu prima zi a lunii următoare datei semnării acordului de grant de ultima dintre cele două părți sau o dată alternativă aleasă de beneficiar, dacă este cazul.

Pe durata întregii perioade de activitate, proiectul este monitorizat de un funcționar al Comisiei, care răspunde tuturor întrebărilor puse de beneficiar.

Majoritatea problemelor ridicate de beneficiari în cursul punerii în aplicare a proiectului lor sunt legate de buget (creșterea anumitor costuri sau transferarea acestora de la o rubrică la alta).

În mod frecvent, beneficiarii doresc prelungirea duratei proiectului fie pentru că nu au reușit să realizeze toate acțiunile prevăzute, fie pentru că au întâmpinat dificultăți în ceea ce privește organizarea conferințelor/seminarelor sau reunirea tuturor participanților/părților implicate la o anumită dată.

Câteodată, unul dintre partenerii implicați în proiect decide să se retragă, punând astfel în pericol punerea în aplicare a proiectului.

Schimbarea personalului (boală, concediu de maternitate etc.) este o altă problemă cu care se confruntă frecvent șefii de proiect.

Apoi, în cele 3 luni de la încheierea acțiunii, beneficiarul trebuie să transmită Comisiei raportul final (care se referă la aspectele tehnice și financiare), însoțit de cererea de plată finală.

Plata soldului se efectuează în 45 de zile de la aprobarea acestor documente de către Comisie.

Controlul proiectelor se efectuează în mai multe etape:

Cu ocazia procesului de selecție: serviciile financiare ale Comisiei verifică dacă bugetele sunt eligibile și corect prezentate. În caz contrar, acestea îi contactează pe solicitanți pentru a corecta erorile respective și nu se propune un acord de grant decât în cazul unui consens cu privire la aspectele bugetare.

În timpul desfășurării proiectelor, este posibil ca un funcționar al Comisiei să participe la activități cum ar fi conferințe și seminare. În schimb, nu este prevăzut un raport intermediar.

La încheierea proiectului, plata soldului către beneficiar nu se efectuează decât după aprobarea raportului final de Comisie, indiferent dacă este vorba despre aspecte de fond sau financiare.

În special, documentele justificative (facturi etc.) care însoțesc raportul sunt analizate de serviciile financiare, conform tehnicii „eșantionării”.

INIȚIATIVELE COMISIEI

În perioada analizată, acțiunile întreprinse la inițiativa Comisiei au fost următoarele:

- întreținerea site-urilor internet și a bazelor de date deja create datorită programului precedent:

Atlasul judiciar european este un instrument informatic, prezentat sub forma unei baze de date accesibile prin internet și disponibil în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene. Obiectivul său este asigurarea unui acces ușor la informațiile relevante pentru cooperarea judiciară în materie civilă.

Atlasul permite profesioniștilor și cetățenilor să identifice cu ușurință autoritățile competente cărora trebuie să li se adreseze într-un anumit caz, în special în ceea ce privește:

- găsirea instanțelor judecătorești cu competență teritorială;

- notificarea și comunicarea documentelor;

- obținerea de probe;

- executarea hotărârilor și

- diverse alte chestiuni.

În plus, procedurile corespunzătoare vor fi facilitate în măsura posibilului, oferind utilizatorului acces la un instrument informatic bazat pe diferitele formulare care trebuie completate în cadrul aplicării diferitelor instrumente juridice.

JURE este o bază de date dezvoltată de Comisia Europeană care reunește informații referitoare la jurisprudența Curții de Justiție Europene și la jurisdicțiile statelor membre și privind interpretarea Regulamentului (CE) nr. 44/2001 al Consiliului din 22 decembrie 2000, precum și competența judiciară, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie civilă și comercială, și privind interpretarea Convenției de la Bruxelles din 1968 și a Convenției de la Lugano din 1988.

Acesta este un instrument important de căutare, menit, în special, să faciliteze accesul la informații complete și actualizate periodic. Aceste informații sunt accesibile gratuit tuturor, inclusiv profesioniștilor din domeniul juridic din întreaga Uniune.

Rezumatele hotărârilor din această bază de date sunt disponibile în limbile germană, engleză și franceză, precum și în limba de origine a hotărârii.

Baza de date JURE este actualizată în mod constant, pe baza contribuțiilor profesioniștilor din sectorul juridic, care sunt revizuite de Comisia Europeană.

- studii

În cadrul programului „Justiție civilă”, Comisia a finanțat o serie de studii, printre care cele prezentate mai jos.

Un studiu încredințat Institutului de Drept Comparat din Elveția cu privire la aplicarea legii străine de tribunale și autorități extrajudiciare. Acest studiu trebuie să contribuie la a stabili dacă este de dorit ca această temă să facă obiectul unei abordări comune la nivel european și, într-un astfel de caz, ce acțiuni pot fi întreprinse.

Un studiu privind adopțiile identifică dispozițiile legislative, procedurile și practicile referitoare la acest subiect din cele 27 de state membre, precum și dificultățile care ar putea fi întâmpinate de cetățenii europeni care doresc să facă o adopție internațională. Acest studiu ia în considerare posibilitatea de a crea o procedură aplicabilă în aceste din urmă cazuri.

Autorii unui studiu privind asistența judiciară vor analiza aplicarea directivei din 2003 pe această temă, precum și a Convenției de la Haga din 1980.

Un alt studiu, în curs de elaborare, trebuie să fie utilizat pentru pregătirea raportului Comisiei prevăzut în Regulamentul „Roma I” privind dreptul aplicabil obligațiilor contractuale.

În cele din urmă, Comisia a primit recent un studiu cu privire la recuperarea datoriilor transfrontaliere, care vizează pregătirea propunerii acesteia referitoare la instituirea unui ordin european de înghețare.

- acțiuni de promovare și informare

„Ziua europeană a justiției civile”, organizată în fiecare an la 25 octombrie, în colaborare cu Consiliul Europei, îi permite publicului să se familiarizeze cu funcționarea justiției civile și, în consecință, facilitează accesul acestuia la instanțele judecătorești. Din 2007, această inițiativă se desfășoară simultan cu acordarea premiului „Balanța de cristal”.

- conferințe

De exemplu, în ianuarie 2009, Comisia și Conferința de la Haga privind dreptul internațional privat au organizat o conferință comună în domeniul dreptului familiei.

PROIECTE SPECIFICE

În perioada 2007-2010, s-au primit 158 de propuneri de proiecte specifice transnaționale, din care 86 au fost selecționate și 72 au fost respinse.

[pic]

Albastru: propuneri selecționate

Roșu: propuneri respinse

Aceste proiecte acoperă o gamă de teme diferite, care au permis abordarea a aproape tuturor domeniilor justiției civile. Tema cel mai des abordată este medierea, urmată de e-justiție.

- repartizare pe tipuri de beneficiari:

Tabelul de mai jos detaliază repartizarea proiectelor selecționate pe tipuri de beneficiari.

[pic]

Albastru: administrație

Roșu: universități

Verde: asociații

- repartizare geografică

Organizații din 19 din cele 26 de state membre care participă la program (Danemarca nu participă la acesta), au prezentat propuneri de proiecte specifice și cel puțin una dintre propunerile lor a fost selecționată.

Toate statele membre, cu excepția Danemarcei și a Ciprului, au fost implicate fie doar o singură dată într-un proiect, indiferent dacă în calitate de lider de proiect sau de partener.

În aceste condiții, echilibrul geografic trebuie nuanțat: organizațiile din doar cinci țări (Germania, Italia, Spania, Belgia și Franța) au prezentat puțin mai mult de două treimi dintre propunerile primite din 2007 și din proiectele selecționate. De asemenea, organizațiile din aceste țări sunt cel mai adesea partenere în cadrul unor proiecte conduse de altele.

De la inițierea programului, organizațiile germane sunt cele mai bine reprezentate la toate nivelurile de participare. În cadrul programului precedent, organizațiile italiene erau de departe cele mai bine reprezentate.

De asemenea, se poate remarca faptul că organizațiile din anumite țări, cum ar fi Austria, Estonia, țările baltice, Portugalia sau România, sunt adesea prezentate în calitate de parteneri.

În medie, în puține cazuri într-un proiect sunt mai mult de trei parteneri din țări diferite, inclusiv liderul de proiect.

[pic]

Tabelele de mai jos prezintă repartizarea geografică a proiectelor selecționate:

[pic]

Roșu: alte state membre UE15 (10 state membre)

Albastru: noi state membe (12 state membre)

[pic]

Albastru: propuneri

Roșu: lider de proiect

Coloane (statele membre) : BE BG CZ DA DE EE IE GR ES FR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK

[pic]

Albastru: lider de proiect

Roșu: partener

Verde: participare

Coloane (state membre) : BE BG CZ DA DE EE IE GR ES FR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK

- repartizarea în funcție de buget

Tabelul de mai jos prezintă repartizarea proiectelor selecționate în funcție de valoarea cofinanțării acordate. Suprareprezentarea proiectelor a căror cofinanțare europeană are o valoare cuprinsă între 101 000 și 200 000 EUR se explică prin faptul că programele de lucru din primii doi ani prevedeau un plafon de 200 000 EUR.

[pic]

Titlu: Finanțarea comunitară

Albastru: propuneri selecționate

Coloane: mai puțin de 100 000 EUR, între 101 000 și 200 000 EUR, între 201 000 și 300 000 EUR, între 301 000 și 400 000 EUR, între 401 000 și 500 000 EUR

PROIECTELE SPECIFICE ÎN DOMENIUL DREPTULUI CONCURENȚEI

Programele de lucru anuale prevăd că, în fiecare an, un buget de 800 000 EUR este rezervat în vederea cofinanțării proiectelor specifice în domeniul punerii în aplicare a dreptului european al concurenței.

Proiectele selecționate vizează cooperarea judiciară între judecătorii naționali, precum și formarea acestora, în ceea ce privește diferite aspecte ale dreptului european al concurenței, în special normele aplicabile întreprinderilor și ajutoarelor de stat.

Majoritatea proiectelor se referă la activități de formare, fie că este vorba despre conferințe sau colocvii sau cursuri de formare, în sens strict.

Tabelul de mai jos reia lista beneficiarilor granturilor din acești trei ani:

[pic]

Titlu: Beneficiari 2007 - 2009

Albastru - 2007 Academia de Drept European ERA Germania, CEP Germania, DECO Portugalia, Institutul European din Cipru, FIEP Bulgaria, IECL Universitatea Oxford, IPP PF Slovenia, TRENTO Italia, Universitatea West England Regatul Unit, ASMOZ Spania, JEMOLO Italia

Roșu - 2008 Academia de Drept European ERA Germania, IECL Universitatea Oxford, MEUSAC Malta, Universitatea din Lisabona Portugalia, HCA Ungaria, CODACONS Italia, FLJTC Letonia, CSS Lituania

Galben - 2009 Academia de Drept European ERA Germania, FIEP Bulgaria, HCA Ungaria, Universitatea din Padova Italia, Universitatea din Atena Grecia, Universitatea Catolică Pazmany Peter Ungaria, Universitatea din Roma Italia, UCL London Regatul Unit, Universitatea din Utrecht Țările de Jos, EUI Italia.

Academia din Trier (ERA) a asigurat practic jumătate din acțiunile de formare cofinanțate (13 din 29).

Judecători din Uniune de toate naționalitățile au beneficiat de cursurile de formare oferite.

Din 2007, an în care componenta referitoare la dreptul concurenței a fost încadrată în programul „Justiție civilă”, au putut beneficia de cursurile de formare un număr tot mai mare de judecători (precum și procurori și alți profesioniști din domeniul justiției): 499 în 2007, 678 în 2008 și 747 în 2009.

GRANTURI DE FUNCȚIONARE

- granturi acordate în urma unei cereri de propuneri

Posibilitatea de a cofinanța programul de lucru al anumitor ONG-uri nu a atras, în primii trei ani, decât puține candidaturi (19), dintre care doar câteva au fost selecționate (6 organizații au fost selecționate în primii trei ani, dintre care o organizație de trei ori și o alta de două ori).

Creditele rezervate acestui tip de acțiuni nu au fost angajate în mod satisfăcător (aproximativ 30, 50 și 60 % din creditele disponibile în primii trei ani ai programului), ceea ce a determinat Comisia să reducă drastic această alocare indicativă începând din 2011 (150 000 EUR în loc de 500 000 EUR).

Vom reveni în concluzia raportului la motivele acestei dezangajări și la consecințele acesteia.

[pic]

- granturi acordate organismelor menționate în deciziile de bază

Articolul 4 litera (d) din decizia din 25 septembrie 2007 prevede posibilitatea acordării unui grant de funcționare celor două rețele europene menționate, și anume celei a președinților Curților Supreme judiciare din UE și celei a Consiliilor Superioare ale justiției din UE. Această prevedere semnifică doar că aceste organizații nu intră în concurență în contextul unei cereri de propuneri. În schimb, acestea trebuie să prezinte un program de lucru la începutul anului și un raport final, care sunt analizate de Comisie înainte de plătirea prefinanțării și a soldului.

Președinții Curților Supreme judiciare din statele membre ale Uniunii Europene au dorit să se reunească în cadrul unei asociații a cărei adunare constitutivă a avut loc la 10 martie 2004, la Curtea de Casație franceză, cu sprijinul financiar al Comisiei Europene (programul AGIS).

Rețeaua președinților oferă instanțelor europene posibilitatea de a consulta Curțile Supreme, iar acestora din urmă le asigură condițiile unei apropieri care favorizează procesul de reflecție și dezbaterile. Membrii acesteia se reunesc cu ocazia colocviilor pentru aborda teme de interes comun. Sunt organizate stagii pentru membrii Curților Supreme în cadrul Programului de schimb între autoritățile judiciare europene, în legătură cu Rețeaua europeană de formare judiciară.

Din 2006, rețeaua elaborează un proiect privind un portal comun de jurisprudență, care le va permite membrilor săi să efectueze căutări în toate bazele de date de jurisprudență națională, cu susținerea financiară a Comisiei Europene.

Activitățile acestei rețele sunt deosebit de importante în domeniul care face obiectul programului „Justiție civilă”, în special portalul de jurisprudență.

Finanțarea europeană a permis înființarea Rețelei Consiliilor Superioare ale Justiției în 2008 și începerea activităților acesteia.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

- Concluzii

Programul a fost instituit cu puțin peste trei ani în urmă, astfel că puține dintre acțiunile sale care au beneficiat de finanțare sunt deja încheiate. Prin urmare, este încă prea devreme pentru a evalua impactul și rezultatele programului.

În schimb, se poate constata deja că acțiunile finanțate, fie că este vorba despre cele întreprinse la inițiativa Comisiei, fie de proiecte specifice, se înscriu în continuarea obiectivelor programului și, mai general, a dorinței Comisiei de a favoriza cunoașterea și aplicarea corectă a dreptului european în domeniul justiției civile.

Principalele inițiative ale Comisiei care sunt deja în curs (atlas judiciar, bază de date, acțiuni de informare, conferințe și studii) vizează, prin mijloace diferite și complementare, informarea profesioniștilor din domeniul justiției și chiar a marelui public cu privire la evoluțiile recente ale dreptului european în materie civilă. Accentul este pus, în special, pe informații practice și direct utilizabile, mai ales prin utilizarea noilor tehnologii ale comunicării.

Beneficiind de o parte mai limitată din buget, posibilitatea de a cofinanța programul de lucru al anumitor ONG-uri nu a atras, în primii trei ani, decât puține candidaturi, dintre care doar câteva au fost selecționate (doar 6 organizații au fost selecționate în primii trei ani).

Prin urmare, nu există îndoieli în ceea ce privește relevanța obiectivelor programului „Justiție civilă”, care se înscriu în continuarea activității legislative a Comisiei sau, câteodată, în amonte de aceasta. În continuarea programelor precedente, programul „Justiție civilă” joacă un rol important în susținerea politicii europene în domeniul justiției. Activitățile finanțate, cu o sumă destul de modestă, permit implicarea în mod eficace a societății civile organizate, precum și a statelor membre, în crearea și punerea în aplicare armonioase ale dreptului european.

De altfel, gestionarea programului, chiar și cu resurse umane limitate, este eficace și, în general, partenerii Comisiei sunt de acord cu aceasta.

- Recomandări

În aceste condiții, pot fi formulate diferite recomandări în vederea eficientizării programului.

- Cum poate deveni programul mai atractiv?

În timp ce calitatea acțiunilor finanțate nu pare a trebui să fie pusă în discuție, trebuie constatat că numărul propunerilor primite nu este foarte ridicat și că originea geografică nu este foarte variată (a se vedea graficul de mai sus). Astfel, Comisia nu a primit decât puțin peste 150 de propuneri în 4 ani, în condițiile în care preconiza să primească între 100 și 150 de propuneri încă din primul an (această cifră, indicată în programele de lucru la rubrica „rezultate preconizate” a fost redusă după 3 ani).

Există diverse explicații pentru această situație, principalele fiind următoarele:

- caracterul deosebit de tehnic al temelor abordate în cadrul acestui program (mult mai accentuat decât în cazul programelor „Daphne III”, „Drepturi fundamentale și cetățenie” sau „Justiție penală”) care a avut drept consecință prezentarea de propuneri doar din partea candidaților cu cunoștințe în materie;

- dificultatea întâmpinată de micile organizații în găsirea de parteneri și de surse de proprii de cofinanțare;

- necunoașterea programului în afara primului său cerc de „clienți”;

- teama candidaților potențiali cauzată de complexitatea procedurilor.

Dacă prima dintre aceste dificultăți rezultă din însăși natura programului, celelalte trei pot fi soluționate în două moduri:

- pe de o parte, asigurând programului o mai bună publicitate, în special prin intermediul prezentărilor în statele membre, care permit informarea organizațiilor cu un caracter mai local și a le explica cum să prezinte o candidatură, cum să conceapă un proiect bun și cum să găsească parteneri. Comisia acționează în parteneriat cu autoritățile țării în cauză, cărora le revine sarcina de a reuni asociațiile interesate. Vizitele de acest tip efectuate în mai multe state membre din 2008 au permis creșterea participării acestora;

- pe de altă parte, simplificând procedurile. Solicitată de toți actorii implicați, simplificarea este un exercițiu care trebuie să fie însoțit de cerințe în materie de transparență, de bună gestiune financiară și de un tratament egal al partenerilor vizați. Procedurile actuale conduc la un termen exagerat de lung între publicarea cererilor de propuneri și inițierea acțiunilor, care se explică printr-o multiplicare a etapelor, ce pare disproporționată în raport cu sumele implicate (termen pentru depunerea candidaturilor, proceduri interne în cadrul Comisiei, discutarea bugetelor cu beneficiarii, proceduri de comitologie).

- priorități mai bine definite și mai conforme priorităților politice ale Comisiei

Definirea priorităților ar trebui să fie mai orientată către activitățile politice și să favorizeze proiectele care răspund acestor priorități.

De altfel, ar trebui să se acorde mai multă atenție diseminării rezultatelor proiectelor, pentru asigurarea unei mai bune vizibilități a acestora și a programului în ansamblul său.

- o valoarea europeană sporită

Eforturile financiare ar trebui să se concentreze asupra proiectelor care au o adevărată dimensiune europeană și a căror valoare adăugată europeană este importantă. Pentru îndeplinirea acestui obiectiv, este necesar să se finanțeze proiecte mai importante. În acest scop, programele de lucru anuale, precum și viitoarea decizie de bază ar trebui să încorporeze dispozițiile necesare.

Propunerea Comisiei de decizie de bază pentru programul în curs prevedea deja că era necesară participarea a cel puțin trei state membre, în timp ce textul final nu mai prevede decât necesitatea participării a două state membre (în cadrul programului „Justiție penală”, pot fi acceptate chiar și proiecte „naționale”).

- granturile de funcționare

Conform celor subliniate mai sus, până în prezent, componenta „granturi de funcționare” a programului a avut rezultate dezamăgitoare, care se pot explica printr-o anumită lipsă de interes pentru acest tip de grant, dar și prin faptul că, adesea, majoritatea propunerilor primite se apropie mai mult de un proiect de acțiune specifică decât de un program de lucru anual. În plus, dimensiunea europeană este foarte dificil de identificat în cazul acestui tip de activitate (cu excepția adevăratelor rețele europene, care erau obiectivul principal al propunerii Comisiei).

Luând în considerare sarcina de lucru generată de publicarea anuală a unei cereri de propuneri pentru granturile de funcționare și rezultatele obținute, Comisia ar trebui să ia în considerare încetarea acestei proceduri în 2014.

- raporturile dintre programe: ne îndreptăm către o fuziune?

În vederea viitoarei perioade de programare financiară care va începe în 2014, ar putea fi avute în vedere diferite posibilități de reformă a programului, printre care fuziunea acestuia cu programul geamăn „Justiție penală”. Separarea programelor a avut loc în 2007, din cauza temeiurilor lor juridice diferite, care implicau și o procedură de adoptare diferită, dar această problemă nu mai există odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona.

În consecință, Comisia ar putea avea în vedere posibilitatea de a propune un program „Justiție”, care să reunească actualele programe „Justiție civilă” și „Justiție penală”.

[1] Nr. 1149/2007/CE, JO L 257, 3.10.2007, p. 16.