RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 20.7.2010 
SEC(2010) 851 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
  
Document de înso țire a 
 
 
propunerii de regulament al Co nsiliului privind ajutorul de  stat pentru facilitarea 
închiderii minelor de c ărbune necompetitive 
  
{COM(2010) 372 final} 
{SEC(2010) 850} 
RO 2   RO CUPRINS 
1. Introducere ................................................................................................................. .. 2 
2. Definirea problemei ..................................................................................................... 2 2.1. Posibilitatea închiderii minelor de c ărbune în mai multe state membre ...................... 2 
2.2. Impactul social al închiderii minelor............................................................................ 3 
2.3. Impactul închiderii minelor asupra mediului ............................................................... 3 2.4. Impactul marginal asupra securit ății aprovizion ării cu energie la nivelul UE............. 4 
3. Obiective ................................................................................................................... ... 4 
4. Op țiuni de politic ă........................................................................................................ 5 
5. Analiza imp acturilor..................................................................................................... 6 
5.1. Op țiunea 1: situa ția de referin ță - normele generale priv ind ajutorul de stat............... 6 
5.2. Op țiunea 2: orient ările Comisiei .................................................................................. 6 
5.3. Op țiunea 3: ajutorul pentru produc ție .......................................................................... 7 
5.4. Op țiunea 4: ajutorul pentru  acoperirea costurilor excep ționale (datoriile preluate) .... 7 
5.5. Op țiunea 5: combinarea op țiunilor 3 și 4..................................................................... 7 
5.6. Op țiunea 6: prelungirea cu 10 ani a actu alului Regulament privind industria 
cărbunelui..................................................................................................................... 8 
6. Compararea op țiunilor ................................................................................................. 8 
1. I
NTRODUCERE  
Ajutorul pentru industria huilei din UE este reglementat printr-un instrument legislativ 
specific sectorului: Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 al Consiliului din 23 iulie 2002 privind 
ajutorul de stat pentru industria c ărbunelui  („Regulamentul privind industria c ărbunelui”).  
Acest regulament se aplic ă numai în cazul huilei. Alte tipuri de c ărbune, cum ar fi ortolignitul, 
fac obiectul normelor generale ale UE privind ajutorul de stat. 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
2.1. Posibilitatea închiderii minelor de c ărbune în mai multe state membre   
Regulamentul privind industria c ărbunelui expir ă la 31 decembrie 2010. În lipsa unui nou 
cadrul legislativ care s ă permită anumite tipuri de ajutor de  stat pentru industria c ărbunelui, 
statele membre ar putea s ă acorde ajutor numai în limitele prev ăzute de normele generale 
privind ajutorul de stat aplic abile tuturor sectoarelor.  
RO 3   RO Comparativ cu Regulamen tul privind industria c ărbunelui, normele genera le privind ajutorul 
de stat reduc în mod semnificativ posibilit ățile de acordare de ajutoare de stat industriei 
cărbunelui, în special în ceea ce prive ște ajutorul pentru produc ție, și nu numai. Cu toate 
acestea, în conformitate cu un studiu recent1, unele state membre se confrunt ă cu costuri de 
producție foarte ridicate comparativ cu pre țurile actuale și estimate de pe pia ța mondial ă și 
prin urmare au o produc ție de huil ă necompetitiv ă din punct de vedere economic în prezent și 
cel mai probabil și în viitor: este cazul, în special, al Germaniei, României și Spaniei. De 
asemenea, industria minier ă din Ungaria și Slovacia poate deveni necompetitiv ă. Minele de 
cărbune din aceste țări riscă să fie închise dup ă expirarea Regulamentului privind industria 
cărbunelui. 
2.2. Impactul social al închiderii minelor   
În contextul politicilor actuale, în 2010, apr oximativ 27 000 de muncitori minieri vor mai 
lucra în Germania și Spania, îns ă aceștia și-ar putea pierde locurile de munc ă în absența unui 
ajutor pentru produc ție. În România, Ungaria și Slovacia, alte 15 000 de locuri de munc ă ale 
muncitorilor minieri ar putea fi amenin țate o dată cu sistarea subven țiilor. Dac ă se iau în 
considerare și locurile de munc ă în industriile conexe, până la 100 000 de locuri de munc ă – 
42 000 în industria c ărbunelui și peste 55 000 în industriile conexe - pot fi amenin țate. 
În timp ce locurile de munc ă pierdute au, de obicei, un imp act limitat asupra cifrelor privind 
șomajul la nivelul UE și la nivel na țional, impactul lor asupra regiunilor miniere specifice  
poate fi foarte semnificativ, în special în Germania, Spania și România. Închiderea imediat ă 
a minelor necompetitive ar supraîncărca piețele regionale ale for ței de munc ă cu un flux 
de muncitori minieri disponibiliza ți, care nu pot fi suficient de repede reîncadra ți în munc ă 
în alte sectoare industriale și care, prin urmare, sunt supu și riscului de a deveni șomeri de 
lungă durată. 
2.3. Impactul închiderii minelor asupra mediului   
Închiderea minelor de c ărbune stopează impactul negativ asupr a mediului imediat al 
minelor , adică impactul vizual asupra peisajului și impactul asupra biodiversit ății, impactul 
asupra apei subterane și subsiden ței solului în zonele miniere subterane, precum și impactul 
deșeurilor miniere. Îns ă închiderea minelor necesit ă curățarea și reabilitarea exploat ărilor 
miniere și este necesar ă finanțarea acestor opera țiuni. 
În ceea ce prive ște aspectul global al emisiilor de gaze cu efect de ser ă, impactul 
închiderii minelor este nesigur.  Deși extracția cărbunelui genereaz ă emisii de metan, un gaz 
cu efect de ser ă puternic, tehnologiile de captare a metanului sunt fo arte bine dezvoltate în 
unele state membre în care exist ă mine de c ărbune. Mai mult, datorit ă faptului c ă emisiile de 
gaze cu efect de ser ă constituie o problem ă la nivel mondial și nu doar una la nivel local, 
incertitudinea spore ște în cazul în care sunt luate în c onsiderare emisiile provenite de la 
arderea cărbunelui în cursul pr oducerii de energie. 
Într-adevăr, în centralele electrice pe baz ă de cărbune, cărbunele de produc ție internă va fi 
cel mai probabil înlocuit cu c ărbune importat.  Rezultă că impactul global asupra emisiilor 
de gaze cu efect de ser ă depinde de emisiile provenite de la minele de c ărbune din țările terțe 
                                                 
1 O evaluare a necesit ăților în materie de ajutoare de  stat acordate industriei c ărbunelui, Ecorys, 
decembrie 2008, studiu elabor at pentru Comisia European ă, a se vedea 
http://ec.europa.eu/energy/coal/consultations/2009_07_15_en.htm . 
RO 4   RO și de la transportul c ărbunelui c ătre UE. Impactul asupra sursel or globale de energie ale UE 
este limitat, cel pu țin pe termen scurt și mediu.  
2.4. Impactul marginal asupra securit ății aprovizion ării cu energie la nivelul UE  
În timpul consult ării publice desf ășurate în vedere acestei evalu ări a impactului, p ărțile 
interesate din industria c ărbunelui au sus ținut că subvenționarea c ărbunelui este esen țială 
pentru asigurarea securit ății aprovizion ării, deoarece existen ța minelor de c ărbune în Europa 
contribuie la cre șterea diversit ății geografice a surselor de energie și la reducerea dependen ței 
de importuri.  
Cu toate acestea, contribuția restrâns ă a huilei subven ționate la sursele globale de energie 
ale UE limiteaz ă puternic capacitatea acestor subven ții de a compensa întreruperile în 
furnizare . Cărbunele subven ționat reprezint ă numai 5,1% din produc ția de electricitate în 
UE. Atunci când se ia în considerare numai ajutorul pentru acope rirea pierderilor de 
producție, aceast ă cifră se reduce la 1,4% (chiar dac ă cifra ar putea fi mai mare pentru 
anumite state membre). 
În plus, riscul de întreruperi în furnizarea de huil ă din import pare a fi  destul de limitat 
deoarece pia ța mondial ă a cărbunelui a demonstrat o mai mare stabilitate decât pie țele 
pentru alte surse de energie . Huila poate fi importat ă dintr-o diversitate de țări exportatoare. 
Volumul comer țului mondial cu huil ă a crescut în medie cu 7% pe an, începând cu anul 2000. 
Extinderea semnificativ ă a capacit ății în unele țări, precum Indonezia și Rusia, indic ă faptul 
că se poate estima continuarea cre șterii rapide a comer țului mondial în viitor. Având în vedere 
ponderea sc ăzută a energiei electrice generate de c ărbunele subven ționat, exist ă îndoieli cu 
privire la faptul c ă un instrument suplimentar de ajutor de stat ar fi util în vederea abord ării 
problemelor privind se curitatea aprovizion ării. 
În ceea ce prive ște blocajele pe termen scurt, studiile indic ă faptul că, pentru asigurarea 
securității aprovizion ării, este mai eficient ă constituirea unor stocuri de c ărbune importat 
decât subven ționarea produc ției interne de huil ă. 
3. OBIECTIVE  
Obiectivele orizontale, mai largi ale Comi siei cu privire la ajutorul de stat și la cărbune rezult ă 
din Revizuirea strategic ă a politicii energetice2 - aprobat ă de Consiliul European și de 
Consiliul de Mini ștri -, Planul de ac țiune privind ajutorul de stat3 și Programul 
comunitar de ac țiune pentru mediu 2002 - 20124: Comisia dore ște să aplice norme 
orizontale privind ajutorul de stat în cât ma i multe sectoare posibil iar, în ceea ce prive ște 
politica energetic ă, favorizeaz ă o trecere c ătre sursele de energie regenerabile și o utilizare 
durabilă din punct de vedere al protec ției mediului a surselor de energie indigene.  
                                                 
2 Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European 
și Comitetul Regiunilor - A doua revizuire strategic ă a politicii energetice - Un plan de ac țiune al UE 
pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei, 13.11.2008, COM(2008) 781 final. 
3 COM(2005) 107 final, disponibil ă on-line la  
http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/action_plan/saap_en.pdf  . 
4 Decizia nr. 1600/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a celui de al șaselea 
program comunitar de ac țiune pentru mediu, JO L 242, 10.9.2002, p. 1 – a se vedea art.5 alineatul (2). 
RO 5   RO Sprijinul de stat pe durat ă nedeterminat ă pentru extrac ția cărbunelui nu este în concordan ță cu 
obiectivele de politic ă generale ale Comisiei, mai ales atunci când contracareaz ă eforturile 
privind cre șterea competitivit ății sau trecerea la surse de energie regenerabile, chiar dac ă 
impactul acestuia asupra concuren ței este destul de limitat5. Însă, în acela și timp, închiderea 
minelor necompetitive poate avea consecin țe la nivel social și la nivelul mediului care trebuie 
abordate.  
Comisia define ște obiectivul de politic ă abordat în prezenta evaluare în vederea minimizării 
eventualelor efecte negative cauzate de închiderea minelor care pot rezulta din 
eliminarea subven țiilor, în special în ceea ce prive ște aspectele sociale și de mediu, 
reducând în acela și timp la maximum denaturarea concuren ței pe piața internă. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Au fost evaluate urm ătoarele cinci op țiuni de politic ă: 
(1) Opțiunea 1: situa ție de referin ță 
În situația de referin ță, Comisia nu va propune un nou instrument legislativ specific sectorului 
care să se aplice dup ă expirarea Regulamentului privind industria c ărbunelui. Din 2011, în 
sectorul huilei, se vor aplica numai norme le generale privind ajutorul de stat.  
(2) Opțiunea 2: orient ările Comisiei 
Conform op țiunii 2, Comisia adopt ă orientări în baza articolului 107 alineatul (3) litera (c) din 
TFUE care ar fi similare celor  adoptate în sectorul naval și în cel siderurgic și care ar permite 
statelor membre s ă acorde ajutoare limitate la ajut orul aferent închiderilor sub form ă de ajutor 
pentru acoperirea pl ăților întreprinderilor miniere pentru muncitorii disponibiliza ți sau pentru 
acceptarea pension ării anticipate ca urmare a închiderii minelor, costurilor cu consilierea 
muncitorilor și costurilor cu reca lificarea profesional ă. De asemenea, ajutorul poate acoperi 
costurile aferente finaliz ării contractelor în deru lare (pentru o perioad ă de maximum 6 luni) 
sau costurile legate de anul area unor astfel de contract e, oricare din acestea implic ă costuri 
mai reduse. Mai mult, poate acoperi cheltuielile suportate pentru cur ățarea și reabilitarea 
imediată a exploat ărilor. 
Aceste orient ări ar expira la sfâr șitul anului 2013 deoarece m ăsurile de ajutor ar trebui s ă 
privească doar minele de c ărbune care sunt închise în contextul expir ării Regulamentului 
privind industria c ărbunelui. 
(3) Opțiunea 3: regulament al Consiliului care s ă permită ajutor de operare pe durat ă 
determinat ă (ajutor pentru închidere) 
Conform op țiunii 3, Comisia ar propune un regulament al Consiliului în baza articolului 107 
alineatul (3) litera (e) din TFUE. Regulam entul ar permite statelor membre s ă acorde ajutor de 
operare degresiv cu scopul de a acoperi pierderile aferente produc ției curente atâta timp cât 
este înso țit de lichidarea ordonat ă a activit ăților în contextul unui plan bine definit de 
                                                 
5 Una din condi țiile prevăzute în Regulamentul actual privind industria c ărbunelui este cea conform 
căreia cărbunele subven ționat nu trebuie s ă aibă un impact asupra pre țurilor la electricitate [a se vedea 
articolul 4 literele (c) și (e) din Regulamentului privind industria c ărbunelui și anexa 3 la acesta]. 
RO 6   RO închidere a minelor (privind numai minele exis tente în prezent). Aceasta ar reprezenta o 
eliminare treptat ă a ajutorului de operare pe o perioad ă de maximum 10 ani, pân ă cel târziu în 
2020, cu o degresivitate de cel pu țin 10% pe an. 
(4) Opțiunea 4: regulament al Consiliului care s ă permită ajutorul pentru acoperirea 
costurilor excep ționale (datorii sociale și de mediu preluate) 
Conform op țiunii 4, Comisia ar propune un regulament al Consiliului în baza articolului 107 
alineatul (3) litera (e) din TFUE. Acest re gulament ar permite statelor membre s ă acorde 
ajutor pentru costurile sociale și de mediu legate de închiderea minelor de c ărbune, precum 
avantaje sociale și costuri legate de reabilitarea fostelor exploat ări miniere ale c ărbunelui, 
conform defini ției din anexa la actualul Regulament privind industria c ărbunelui. 
(5) Opțiunea 5: combinarea op țiunilor 3 și 4 
Conform op țiunii 5, Comisia ar propune un regulament al Consiliului în baza articolului 107 
alineatul (3) litera (e) din TFUE care permite statelor membre s ă acorde atât ajutor pentru 
închidere (ca în cazul op țiunii 3) cât și ajutor pentru acoperi rea costurilor excep ționale (ca în 
cazul opțiunii 4). 
(6) Opțiunea 6: prelungirea cu 10 ani a actual ului Regulament privind industria c ărbunelui 
Având în vedere op țiunea preferat ă a majorit ății părților interesate din sectorul c ărbunelui, 
Comisia ar propune Consiliului, conform op țiunii 6, prelungirea Regulamentului 1407/2002 al 
Consiliul – în forma actual ă – cu încă 10 ani, respectiv pân ă la sfârșitul anului 2020. Aceast ă 
opțiune ar fi diferit ă de opțiunea 5 prin urm ătoarele caracteristici:  
– ajutorul pentru produc ție ar putea fi autorizat pe baza articolului 5 alineatul (3), în 
cazul în care exploatarea unit ăților de produc ție în cauz ă face parte dintr-un plan 
de acces la rezervele de c ărbune; prin urmare, nu ar exista condi ții în ceea ce 
privește închiderea acestor mine; 
– ajutorul pentru produc ție ar trebui s ă fie degresiv, astfel încât s ă conducă la o 
reducere semnificativ ă, însă nu ar fi impus ă o anumit ă rată de reducere; 
– ar putea fi acordat un aj utor pentru investi ții inițiale de pân ă la 30% din costul 
total al investi ției.  
5. ANALIZA IMPACTURILOR  
5.1. Opțiunea 1: situa ția de referin ță - normele generale priv ind ajutorul de stat 
Situația de referin ță a fost deja descris ă în secțiunea 2. Celelalte op țiuni sunt evaluate în 
comparație cu aceast ă situație.  
5.2. Opțiunea 2: orient ările Comisiei 
Impactul op țiunii 1 nu este fundamental diferit de cel al op țiunii 2. În m ăsura în care statele 
membre acord ă ajutor în conformitate cu op țiunea 2, aceasta va duce la acela și deficit de 
producție și număr de locuri de munc ă pierdute. Diferen ța constă în posibilitatea oferit ă de 
opțiunea 2 de a organiza o închider e a minelor într-un mod ordonat și chiar de a prelungi 
RO 7   RO termenul de închidere cu câteva luni pentru a putea finaliza contractele în curs de derulare. 
Aceasta ajut ă la o mai bun ă organizare a aspectelor sociale ale închiderii prin acordarea unui 
sprijin mai direct lucr ătorilor în cauz ă, sub form ă de recalificare, c onsiliere, etc. (care 
reprezintă măsuri suplimentare fa ță de cele prev ăzute în cadrul drepturilor legale). Finan țarea 
datoriilor de mediu va fi mai bine efectuat ă în timp ce mina este în proces de închidere. 
5.3. Opțiunea 3: ajutorul pentru produc ție 
În măsura în care statele membre inten ționează să acorde ajutor pentru produc ție prin 
acoperirea pierderilor de exploa tare, acesta are capacitatea de a ajuta minele necompetitive s ă 
rămână deschise. Acordarea ajutorului nu ar salva locurile de munc ă permanente, îns ă ar 
permite o reducere treptat ă a forței de munc ă, oferind timpul necesar analiz ării structurii de 
vârstă a forței de munc ă (pensionare anticipat ă și pensionare la termen), a „fluxurilor de ie șire 
naturale” (neînlocuirea lucr ătorilor care pleac ă) și a calific ării acesteia (recalificarea 
lucrătorilor pentru a le permite încadrarea în munc ă în alte activit ăți). Ajutorul pentru 
producție permite reducerea produc ției unei mine necompetitive prin reducerea la minimum a 
numărului de concedieri directe și prin maximizarea m ăsurilor de înso țire care permit 
redistribuirea for ței de munc ă către alte activit ăți. 
Impactul negativ direct al industriei mineritului asupra mediului se va men ține atâta timp cât 
producția continu ă, însă impactul asupra emisiilor de gaze cu efect de ser ă produse de 
utilizarea c ărbunelui r ămâne nesigur ă, având în vedere rata ridicat ă de substitu ție a cărbunelui 
intern cu c ărbune importat. Cu toate acestea, închiderea treptat ă poate facilita implementarea 
măsurilor preventive în vederea protej ării peisajului de suprafa ță.  
Experien ța privind reconversia economic ă și regional ă a arătat că piața muncii poate 
absorbi mai u șor forța de munc ă disponibilizat ă dacă disponibiliz ările sunt e șalonate pe 
parcursul unei perioade mai lungi.  Aceasta permite punerea în aplicare cu mai mare 
ușurință a programelor de consiliere și de recalificare și evită riscul ca o mare parte din fo știi 
lucrători minieri s ă devină șomeri de lung ă durată. 
5.4. Opțiunea 4: ajutorul pentru acoperirea costurilor excep ționale (datoriile 
preluate) 
Această opțiune permite statelor membre s ă garanteze finan țarea datoriilor de natur ă socială 
(cum ar fi, reconversia profesional ă, pensiile etc.), precum și a celor de mediu (cum ar fi, 
curățarea și reabilitarea) de exemplu, în contextu l închiderii treptate a minelor de c ărbune. 
Un astfel de ajutor poate permite companiei miniere s ă nu realoce resursele de la alte 
exploatări miniere poten țial competitive c ătre minele care urmeaz ă să fie închise. 
5.5. Opțiunea 5: combinarea op țiunilor 3 și 4 
În cazul unei închideri treptate a minelor de c ărbune, este probabil s ă fie necesar ă acordarea 
unui ajutor pentru dato riile preluate în acela și timp cu alte tipuri de aj utor, în principal ajutor 
de operare. 
Impactul în ceea ce prive ște produc ția și locurile de munc ă ar fi foarte similar celui de la 
opțiunea 3, îns ă, în cadrul acestei op țiuni 5, ar fi posibil ă o mai bun ă asigurare a faptului c ă 
datoriile sociale și de mediu preluate sunt abordate pe  parcursul perioadei de eliminare a 
subvențiilor.  
RO 8   RO 5.6. Opțiunea 6: prelungirea cu 10 ani a actu alului Regulament privind industria 
cărbunelui 
Prin simpla prelungire a regu lamentului, ar putea fi extins ă acordarea tipului de ajutor din 
prezent. Aceast ă opțiune ar permite statelor membre s ă se îndep ărteze de la obiectivul de 
politică prin simplul fapt de a continua s ă acorde ajutor de produc ție minelor necompetitive în 
lipsa unui angajament clar privind închider ea. Se poate ca în 10 ani, la noua dat ă de expirare a 
regulamentului, acelea și întreprinderi miniere s ă fie în continuare necompetitive. Problema de 
bază a necompetitivit ății nu ar fi rezolvat ă, ci numai amânat ă. 
În ceea ce prive ște ajutorul pentru investi ții sub forma în care ar putea fi autorizat în 
conformitate cu aceast ă opțiune, acesta nu poate contribui la atingerea obiectivelor de politic ă 
vizate, și anume ca m ăsură de însoțire a închiderii minelor. Într-adev ăr, ajutorul pentru 
investiții promoveaz ă mai degrab ă dezvoltarea de noi activit ăți sau cre șterea eficien ței, 
niciuna dintre acestea nefiind relevante ca m ăsură de însoțire a închiderii unei mine de 
cărbune. 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Evaluarea ofer ă o imagine contrastat ă a impactului diferitelor op țiuni de politic ă: 
Din punct de vedere  economic , opțiunea 2 (orient ările) pare a fi de pr eferat în raport cu 
situația de referin ță în ceea ce prive ște atenuarea impactului econom ic direct asupra regiunilor 
și industriilor cel mai puternic vizate. 
Din punct de vedere social , opțiunea 5 ofer ă cele mai bune posibilit ăți de atenuare a 
impactului negativ al închiderii minelor, în special datorit ă concentr ării geografice a acestui 
impact. 
Din punct de vedere al mediului , rezultatele sunt nesigure. De și mediul imediat al minelor ar 
beneficia în mod sigur de pe urma oprir ii imediate sau aproape imediate a produc ției 
(opțiunile 1, 2 și 4), situa ția este nesigur ă în ceea ce prive ște emisiile de gaze cu efect de ser ă 
atunci când se iau în considerare emisiile cauzate de arderea c ărbunelui de c ătre produc ătorii 
de electricitate. Aceast ă nesiguran ță provine din rata ridicat ă de substitu ție a cărbunelui intern 
cu cărbunele importat. De și aceasta nu ar fi o substitu ție de 100%, diferen ța între op țiunile de 
politică ar depinde de modalit ățile politicilor na ționale în ceea ce prive ște favorizarea trecerii 
la alte surse de energie. 
În concluzie, opțiunile 2 și 5 par a fi cele mai adecvate pent ru atingerea obiectivelor de 
politică. Alegerea uneia dintre aceste dou ă opțiuni depinde de importan ța pe care factorii de 
decizie o acord ă aspectelor economice, pe de o parte și aspectelor sociale, pe de alt ă parte. 
A se nota c ă diferitele op țiuni evaluate au fost comp arate plecând de la premisa c ă statele 
membre în cauz ă ar acorda într-adev ăr ajutor în conformitate cu op țiunile respective. Normele 
sectoriale privind aj utorul de stat prev ăd doar posibilitatea - și nu obliga ția – acord ării 
ajutorului de stat; evaluarea impactului nu poat e aduce atingere deciziilor pe care statele 
membre le vor lua în leg ătură cu ajutorul de stat.