Avizul Comitetului European al Regiunilor – Căi către succesul școlar

(2022/C 498/10)

Raportoare: Inga BĒRZIŅA (LV-Renew E.), membră a Consiliului Local Kuldīga Document de referință: Propunere de recomandare a Consiliului privind căile către succesul școlar COM(2022) 316 final

I. RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Propunere de Recomandare a Consiliului privind căile către succesul școlar

COM(2022) 316 final

Amendamentul 1

Considerentul (2)

Textul propus de Comisia Europeană Amendamentul CoR (2) La 30 septembrie 2020, Comisia Europeană a adoptat o comunicare privind realizarea Spațiului european al educației până în 2025, în care incluziunea este considerată drept una dintre cele șase dimensiuni ale acestuia (1). La 18 februarie 2021, Consiliul a adoptat Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) (2). (2) La 30 septembrie 2020, Comisia Europeană a adoptat o comunicare privind realizarea Spațiului european al educației până în 2025, în care incluziunea este considerată drept una dintre cele șase dimensiuni ale acestuia (1). La 18 februarie 2021, Consiliul a adoptat Rezoluția Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) (2). La 19 martie 2021, Comitetul European al Regiunilor a adoptat un aviz pe tema „Realizarea spațiului european al educației până în 2025” (3) .

Expunere de motive

Se propune adăugarea unei trimiteri la avizul CoR referitor la Comunicarea Comisiei Europene pe tema „Realizarea spațiului european al educației până în 2025”.

Amendamentul 2

Considerentul (5)

(Considerent nou)

Textul propus de Comisia Europeană Amendamentul CoR Raportul final al Conferinței privind viitorul Europei invită, de asemenea, UE să se asigure că toți cetățenii Uniunii pot beneficia de digitalizare, asigurându-se că aceștia dispun de competențele și oportunitățile digitale necesare (1) . Comisia Europeană intenționează să prezinte propuneri referitoare la o recomandare privind îmbunătățirea competențelor digitale în cadrul învățământului general și al formării profesionale și la un certificat european de competențe digitale (2) .

Expunere de motive

Ar trebui subliniată importanța valorificării beneficiilor digitalizării, asigurându-se că toți cetățenii dispun de competențele și oportunitățile digitale necesare.

Amendamentul 3

Considerentul (25)

Textul propus de Comisia Europeană Amendamentul CoR (25) Obiectivul de reducere a rezultatelor slabe la învățătură și a părăsirii timpurii a sistemelor de educație și formare și de promovare a succesului școlar trebuie să fie abordat în mod sistematic prin educație și formare la nivelul UE. La nivel de sistem, coerența măsurilor de politică, coordonarea cu alte domenii de politică relevante (cum ar fi sănătatea, serviciile sociale, ocuparea forței de muncă, locuințele, justiția, migrația și integrarea) și cooperarea eficace între diverși actori de la toate nivelurile (național, regional, local, școlar) sunt necesare pentru un sprijin coordonat acordat copiilor, tinerilor și familiilor acestora. În paralel, la nivel școlar ar trebui promovate abordări care să îi implice pe toți actorii de la nivelul școlii, vizând toate domeniile de activitate (predare și învățare; planificare și guvernanță; etc.) și implicând toți actorii-cheie: cursanți, directori ai unităților de învățământ, personal didactic și nedidactic, părinți și familii, precum și comunități locale și mai vaste (1). (25) Obiectivul de reducere a rezultatelor slabe la învățătură și a părăsirii timpurii a sistemelor de educație și formare și de promovare a succesului școlar trebuie să fie abordat în mod sistematic prin educație și formare la nivelul UE. La nivel de sistem, coerența măsurilor de politică, coordonarea cu alte domenii de politică relevante (cum ar fi sănătatea, serviciile sociale, ocuparea forței de muncă, locuințele, justiția, migrația și integrarea) și cooperarea eficace între diverși actori de la toate nivelurile ( nivelul european, național, regional și local, precum și la nivel de școală) sunt necesare pentru un sprijin coordonat acordat copiilor, tinerilor și familiilor acestora , în conformitate cu principiile guvernanței pe mai multe niveluri . În paralel, la nivel școlar ar trebui promovate abordări care să îi implice pe toți actorii de la nivelul școlii, vizând toate domeniile de activitate (predare și învățare; planificare și guvernanță; etc.) și implicând toți actorii-cheie: cursanți, directori ai unităților de învățământ, personal didactic și nedidactic, părinți și familii, precum și comunități locale și mai vaste (1).

Expunere de motive

Învățământul general și formarea profesională ar fi îmbunătățite dacă s-ar aplica principiile și practicile guvernanței pe mai multe niveluri, astfel cum sunt descrise în Rezoluția CoR „Carta privind guvernanța pe mai multe niveluri” (1).

Amendamentul 4

Punctul 1

Textul propus de Comisia Europeană Amendamentul CoR 1. Să elaboreze sau să consolideze în continuare, până în 2025, o strategie integrată și cuprinzătoare pentru promovarea succesului școlar, la nivelul corespunzător, în conformitate cu structura sistemului lor de educație și formare, în vederea decuplării rezultatelor școlare de statutul socioeconomic, a promovării incluziunii în educație (inclusiv prin abordarea segregării în educație), precum și în vederea reducerii în continuare a părăsirii timpurii a sistemelor de educație și formare și a rezultatelor slabe în ceea ce privește competențele de bază, astfel cum se propune în cadrul de politică din anexă. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită bunăstării în școli, ca o componentă-cheie a succesului școlar. O astfel de strategie ar trebui să includă măsuri de prevenire, intervenție și compensare (inclusiv măsuri oferite în contextul Garanției pentru tineret), să se bazeze pe elemente concrete și să îmbine măsuri universale cu dispoziții specifice și/sau individualizate pentru cursanții care necesită atenție sporită și sprijin suplimentar în contexte favorabile incluziunii (cum ar fi cursanții care provin din medii socioeconomice defavorizate, migranții – inclusiv refugiații – sau cei de etnie romă, cursanții cu dizabilități vizibile și invizibile, cei cu nevoi educaționale speciale sau cu probleme de sănătate mintală). O astfel de strategie ar trebui, de asemenea, să se bazeze pe o cooperare structurată între actorii care reprezintă domenii de politică, niveluri de guvernanță și niveluri educaționale diferite, să beneficieze de o finanțare adecvată și să fie însoțită de un plan concret de punere în aplicare și evaluare. 1. Să elaboreze sau să consolideze în continuare, până în 2025, o strategie integrată și cuprinzătoare pentru promovarea succesului școlar, la nivelul corespunzător, în conformitate cu structura sistemului lor de educație și formare și ținând seama de sistemele descentralizate respective , în vederea decuplării rezultatelor școlare de statutul socioeconomic, a promovării incluziunii în educație (inclusiv prin abordarea segregării în educație), precum și în vederea reducerii în continuare a părăsirii timpurii a sistemelor de educație și formare și a rezultatelor slabe în ceea ce privește competențele de bază, astfel cum se propune în cadrul de politică din anexă. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită bunăstării și condițiilor de mediu și de sănătate în școli și în apropierea acestora , ca o componentă-cheie a succesului școlar. O astfel de strategie ar trebui să includă măsuri de planificare, prevenire, intervenție și compensare (inclusiv măsuri oferite în contextul Garanției pentru tineret), să se bazeze pe elemente concrete și să îmbine măsuri universale cu dispoziții specifice și/sau individualizate pentru cursanții care necesită atenție sporită și sprijin suplimentar în contexte favorabile incluziunii (cum ar fi cursanții care provin din medii socioeconomice defavorizate, migranții – inclusiv refugiații – sau cei de etnie romă, cursanții cu dizabilități vizibile și invizibile, cei cu nevoi educaționale speciale sau cu probleme de sănătate mintală). O astfel de strategie ar trebui, de asemenea, să se bazeze pe o cooperare structurată între actorii care reprezintă domenii de politică, niveluri de guvernanță și niveluri educaționale diferite, să beneficieze de o finanțare adecvată și să fie însoțită de un plan concret de punere în aplicare, evaluare și monitorizare .

Expunere de motive

Autorităților locale și regionale le revine un rol substanțial în asigurarea succesului viziunii unui spațiu european al educației datorită conexiunii lor directe și extrem de strânse cu comunitățile în care trebuie implementate politicile educaționale definite la nivel european și asupra cărora acestea produc apoi un impact direct (2).

Amendamentul 5

Punctul 3

Textul propus de Comisia Europeană Amendamentul CoR 3. În contextul unei strategii integrate și cuprinzătoare, să îmbine măsurile de prevenire, intervenție și compensare cu cele prevăzute în cadrul de politică din anexă pentru a sprijini: 3. În contextul unei strategii integrate , inclusive și cuprinzătoare, să îmbine măsurile de prevenire, intervenție și compensare cu cele prevăzute în cadrul de politică din anexă pentru a sprijini:

Expunere de motive

Motivele sunt evidente.

Amendamentul 6

Punctul 3.3

Textul propus de Comisia Europeană Amendamentul CoR 3.3. școlile, în dezvoltarea unei „abordări privind școala în ansamblul său” în vederea succesului școlar, în care toți membrii comunității școlare (directori ai unităților de învățământ, profesori, formatori și alte categorii de personal didactic, cursanți, părinți și familii și comunitatea locală), precum și părțile interesate externe se implică în mod activ și în spiritul colaborării pentru a promova reușita școlară pentru toți cursanții; 3.3. școlile, în dezvoltarea unei „abordări privind școala în ansamblul său” în vederea succesului școlar, în care toți membrii comunității școlare (directori ai unităților de învățământ, profesori, formatori și alte categorii de personal didactic, cursanți, părinți și familii și comunitatea locală , inclusiv autoritățile locale și regionale ), precum și părțile interesate externe se implică în mod activ și în spiritul colaborării pentru a promova reușita școlară pentru toți cursanții;

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale sunt responsabile pentru școli și promovează dezvoltarea unor „abordări la nivelul întregii școli”, inclusiv prin aplicarea abordării cvadripartite, un model colaborativ care pune un accent puternic pe părțile interesate din sectorul public și privat și din mediul academic, precum și pe oameni și pe nevoile lor.

Amendamentul 7

Punctul 4

Textul propus de Comisia Europeană Amendamentul CoR 4. Să optimizeze utilizarea resurselor naționale și ale UE pentru investiții în infrastructură, formare, instrumente și resurse în scopul de a spori incluziunea, egalitatea și bunăstarea în educație, inclusiv fondurile și expertiza UE pentru reforme și investiții în infrastructură, instrumente, pedagogie și crearea unor medii de învățare sănătoase, în special Erasmus+, Mecanismul de redresare și reziliență, Fondul social european+, Fondul european de dezvoltare regională, programul Europa digitală, Orizont Europa, Instrumentul de sprijin tehnic, Fondul pentru azil, migrație și integrare etc., precum și să se asigure că utilizarea fondurilor este aliniată la strategia globală. 4. Să optimizeze utilizarea resurselor locale, regionale, naționale și ale UE pentru investiții în infrastructură, formare, instrumente și resurse în scopul de a spori incluziunea, egalitatea și bunăstarea în educație, inclusiv fondurile și expertiza UE pentru reforme și investiții în infrastructură, instrumente, pedagogie și crearea unor medii de învățare sănătoase, în special Erasmus+, Mecanismul de redresare și reziliență, Fondul social european+, Fondul european de dezvoltare regională, programul Europa digitală, Orizont Europa, Instrumentul de sprijin tehnic, Fondul pentru azil, migrație și integrare etc., precum și să se asigure că utilizarea fondurilor este aliniată la strategia globală.

Expunere de motive

Se propune, de asemenea, includerea nivelului local și regional.

II. RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

Rolul specific al autorităților locale și regionale

1. consideră că sistemele de educație și formare de înaltă calitate, favorabile incluziunii și accesibile în mod egal tuturor, indiferent de caracteristicile personale, de situația familială, culturală și socioeconomică a cursanților, constituie nu doar căi către succesul școlar, ci și calea noastră comună către coeziune socială și o economie mai sustenabilă în Uniunea Europeană;

2. apreciază în mod deosebit „abordarea la nivelul întregii școli”, încurajată de Comisia Europeană și includerea autorităților locale și regionale, ceea ce reprezintă o condiție prealabilă importantă pentru reformarea politicii în domeniul educației și al formării și pentru atingerea unor astfel de obiective-cheie ale cooperării europene în acest domeniu, cum ar fi reducerea numărului persoanelor cu rezultate slabe în ceea ce privește competențele de bază și combaterea părăsirii timpurii a sistemelor de educație și formare;

3. subliniază că politicile privind părăsirea timpurie a școlii ( 3 ) sunt adesea puse în aplicare la nivel local și regional, ceea ce permite abordarea problemelor contextuale;

4. consideră că este important să se promoveze bunăstarea elevilor și a personalului școlar la locul de predare, prin reducerea decalajului educațional dintre zonele rurale îndepărtate și cele urbane și a diferențelor dintre instituțiile de învățământ. Acest obiectiv poate fi atins numai printr-o finanțare adecvată care să promoveze coeziunea socială și teritorială și posibilitatea luării unor decizii bazate pe date; în orice caz, calitatea sistemului educațional descentralizat poate fi îmbunătățită numai printr-o perspectivă amplă, nu doar bugetară;

5. subliniază importanța colectării și analizării datelor la nivel local, regional și național. Analiza acestor date ar putea evidenția tendințe comune relevante pentru părăsirea timpurie a școlii și ar putea conduce la propunerea de soluții care să poată răspunde provocărilor pe baza unei abordări în funcție de realitatea locului. De exemplu, în Letonia, a fost elaborat un instrument național interactiv pentru a colecta informații despre elevi din momentul în care cadrul didactic constată că există un risc de părăsire timpurie a școlii. Astfel, la nivel local și regional, se poate crea o bază statistică amplă privind cauzele și tendințele relevante pentru părăsirea timpurie a școlii;

6. solicită utilizarea pe scară mai largă a celor mai bune practici locale și regionale pentru a construi un ecosistem digital solid de educație și pentru a promova transformarea digitală durabilă, ceea ce ar fi benefic pentru un învățământ orizontal de înaltă calitate și favorabil incluziunii și ar ameliora coeziunea digitală cu scopul de a reduce disparitățile teritoriale. De exemplu, regiunea franceză Île-de-France a dezvoltat platforma gratuită de învățare a limbilor străine QIOZ pentru a se adapta la condițiile rezultate în contextul pandemiei de COVID-19;

Impactul crizei asupra sistemelor de învățământ

7. subliniază că numărul tinerilor care părăsesc școala a scăzut constant în ultimul deceniu. Cu toate acestea, există temerea că această tendință pozitivă va fi inversată de pandemie ( 4 ) . Acest lucru este demonstrat de constatările privind progresele înregistrate în anul școlar 2021-2022 și legătura lor cu restricțiile impuse în contextul pandemiei de COVID-19. De exemplu, în regiunile belgiene Valonia și Bruxelles, numărul persoanelor care părăsesc timpuriu școala a crescut cu 28 %, în special în clasele 7-12;

8. solicită luarea în considerare a impactului pandemiei de COVID-19 asupra bunăstării mentale și fizice a elevilor. În plus, ar trebui ținut cont că din cauza acestei crize a avut de suferit și motivația de a învăța a unor grupuri de elevi care anterior nu erau expuși unui risc de părăsire timpurie a școlii; în același timp, elevii din grupurile vulnerabile și defavorizate au suferit un impact disproporționat; solicită, prin urmare, activități motivante inovatoare pentru copiii care au succes la învățătură;

9. solicită o educație incluzivă din punct de vedere social și adaptată din punct de vedere psihologic pentru toți elevii ucraineni care locuiesc în statele membre ale UE din cauza războiului din Ucraina; solicită, de asemenea, programe de învățare a limbilor străine adaptate și bine concepute (cum ar fi cele oferite în Regiunea flamandă din Belgia ( 5 ) ) pentru elevii care nu vorbesc limba statului membru respectiv, pentru a promova integrarea acestora și a le îmbunătăți performanțele școlare;

Concluzii

10. este de acord cu concluzia evaluării independente ( 6 ) a punerii în aplicare a Recomandării Consiliului din 28 iunie 2011 privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii ( 7 ) , conform căreia cooperarea dintre diferitele niveluri de guvernare (european, național, regional, local) rămâne limitată și fragmentată. Este unul dintre domeniile în care sunt necesare eforturi suplimentare pentru a aborda problema părăsirii timpurii a școlii, în special prin cooperarea în cadrul ecosistemului de inovare;

11. subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în crearea și modernizarea instituțiilor de învățământ, în promovarea egalității de șanse pentru toți și în construirea unui mediu de învățare sigur, favorabil incluziunii și eficient, acordând, de asemenea, atenție deosebită fenomenului de hărțuire/hărțuire pe internet, care se intensifică; subliniază importanța sprijinului pe termen lung din fondurile structurale ale UE pentru proiectele locale de modernizare a mediului de învățare și prin care să se garanteze menținerea calității structurilor de învățământ existente, având în vedere impactul războiului rus asupra Ucrainei, al crizei energetice și al creșterii inflației asupra bugetelor naționale și locale;

12. solicită ca provocările viitoare să fie abordate „la nivelul întregii școli”. Una dintre probleme este reînnoirea generațiilor de personal didactic și crearea unui program amplu de motivare pentru cadre didactice și personalul școlar, cu exemple deja existente la nivelul autorităților locale și regionale individuale, cum ar fi bursele pentru cadrele didactice în devenire, în special pentru viitoarele cadre didactice care predau STIM sau pentru specialiști în orientarea elevilor (psihologi, pedagogi sociali etc.). În același timp, ar trebui promovate în continuare programele de formare și perfecționare și, dacă este cazul, de recalificare a cadrelor didactice și de reconversie profesională.

Bruxelles, 12 octombrie 2022. Președintele Comitetului European al Regiunilor Vasco ALVES CORDEIRO

(1) COM(2020) 625 final.

(2) JO C 66, 26.2.2021, p. 1.

(1) COM(2020) 625 final.

(2) JO C 66, 26.2.2021, p. 1.

(3) JO C 175, 7.6.2021, p. 6.

(1) Conferința privind viitorul Europei – Raport privind rezultatul final, mai 2022, Propunerea 32, (p. 81).

(2) COM(2022) 404 final.

(1) A se vedea definiția din documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei.

(1) A se vedea definiția din documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei.

(1) JO C 174, 7.6.2014, p. 1.

(2) Avizul Comitetului European al Regiunilor – Realizarea Spațiului european al educației până în 2025 (JO C 175, 7.5.2021, p. 6).

(3) Indicatorul UE privind „părăsirea timpurie a sistemelor de educație și formare profesională” (early leaving from education and training – ELET) măsoară ponderea persoanelor cu vârste cuprinse între 18 și 24 de ani care au absolvit cel mult ciclul gimnazial și care nu mai sunt înrolate în sisteme de educație formală sau non-formală.

(4) Comisia Europeană, Direcția Generală Educație, Tineret, Sport și Cultură, Monitorul educației și formării 2021: Rezumat, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2021, data.europa.eu/doi/10.2766/480191

(5) Onthaalonderwijs voor anderstalige kinderen (OKAN), „Învățământ în sprijinul integrării copiilor care nu au limba neerlandeză ca limbă maternă”.

(6) Comisia Europeană, Direcția Generală Educație, Tineret, Sport și Cultură (2019), Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council recommendation on policies to reduce early school leaving: final report (Evaluarea punerii în aplicare a Recomandării Consiliului din 2011 privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii: raport final), Oficiul pentru Publicații.

(7) JO C 191, 1.7.2011, p. 1.