Avizul Comitetului European al Regiunilor – Autoritățile locale și regionale accelerează punerea în aplicare a Inițiativei UE privind polenizatorii

(2022/C 270/03)

Raportoare: Frida NILSSON (SE-RE), membră a unei adunări locale: Consiliul Local Lidköping Document de referință: Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Progresele înregistrate în punerea în aplicare a Inițiativei UE privind polenizatorii COM(2021) 261 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

1. subliniază importanța polenizatorilor pentru durabilitatea societăților noastre și a naturii. Polenizatorii joacă un rol esențial atât în ceea ce privește sistemele alimentare, cât și în ceea ce privește menținerea biodiversității și a peisajelor. Prin urmare, nu doar polenizatorii domestici au nevoie de sprijin; trebuie asigurate, de asemenea, habitate viabile pentru polenizatorii sălbatici, întrucât aceștia fac parte din biodiversitatea naturii. Polenizatorii domestici ar trebui considerați ca un factor complementar în raport cu polenizatorii sălbatici, și nu invers;

2. își exprimă îngrijorarea față de lipsa de sensibilizare cu privire la ceea ce reprezintă polenizatorii, la cât de importanți sunt pentru funcționarea ecosistemelor noastre și la consecințele pe care declinul și dispariția lor le-ar putea avea asupra vieții noastre;

3. subliniază conexiunea importantă dintre biodiversitate și schimbările climatice și faptul că acestea sunt legate între ele și se afectează reciproc. Diferențele de temperatură, condițiile meteorologice în schimbare, pierderea habitatelor și alți factori cauzați de schimbările climatice au un impact direct asupra declinului polenizatorilor. La rândul său, protejarea și refacerea biodiversității joacă un rol important în adaptarea la schimbările climatice;

4. apreciază oportunitatea de a contribui la cadrul Uniunii Europene privind sprijinirea și susținerea unor populații viabile și diverse de polenizatori și, prin urmare, salută revizuirea de către Comisia Europeană a Inițiativei privind polenizatorii, precum și rezoluția Parlamentului European și concluziile Consiliului pe această temă ( 1 )

5. salută traiectoria pozitivă urmată de Inițiativa UE privind polenizatorii în momentul punerii sale în aplicare în 2018. Comitetul remarcă cu îngrijorare faptul că de atunci, tendința de reducere a populației de polenizatori a continuat. Comitetul este recunoscător pentru faptul că Raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice al IPBES a ajuns la concluzia că, deși acțiunile întreprinse nu sunt suficiente, nu este prea târziu pentru climă și pentru biodiversitate, dar că sunt necesare măsuri transformatoare la toate nivelurile;

6. prin urmare, sprijină concluziile Raportului special 15/2020 al Curții de Conturi Europene ( 2 ) și are mari așteptări în ceea ce privește revizuirea Inițiativei UE privind polenizatorii;

7. apreciază includerea obiectivelor privind biodiversitatea și polenizatorii în mai multe strategii și politici ale UE, precum noua PAC, Strategia UE privind biodiversitatea și Strategia „De la fermă la consumator”;

8. solicită obiective obligatorii din punct de vedere juridic, al căror domeniu de aplicare să acopere polenizatorii, ca parte a viitoarei inițiative a Comisiei Europene privind obiectivele de refacere a naturii în cadrul strategiei UE privind biodiversitatea; în acest context, se oferă să sprijine punerea în aplicare a unei noi inițiative a UE privind polenizatorii, în special referitor la punerea în aplicare și activitățile de monitorizare;

9. obiectivele prezentate pentru a contribui la sprijinirea polenizatorilor ar trebui să urmărească și să ajute Uniunea Europeană să atingă obiectivele stabilite în Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite și obiectivele de dezvoltare durabilă ( 3 ) – în special obiectivele vizând sprijinirea biodiversității și a habitatelor importante pentru polenizatorii sălbatici;

10. este convins că soluționarea declinului polenizatorilor necesită coordonare și strategii integrate, care să implice toate sectoarele și sferele politice. Este important ca toți actorii relevanți să fie implicați și ca eficiența eforturilor existente, dar fragmentate, să fie îmbunătățită. Actuala inițiativă privind polenizatorii a pus bazele în acest sens, dar necesită acum eforturi suplimentare;

11. susține că toți cei trei piloni ai durabilității ar trebui luați în considerare în procesul de asigurare a unor populații durabile de polenizatori sălbatici. Aceasta înseamnă că durabilitatea socială, economică și biologică trebuie abordată într-o măsură suficientă în măsurile de punere în aplicare;

Polenizatorii în contextul decalajului dintre zonele rurale și zonele urbane

12. subliniază importanța de a privi mai departe de politicile agricole atunci când se vizează oprirea declinului polenizatorilor, întrucât sectorul agricol și contribuția sa în ceea ce privește populațiile de polenizatori sălbatici aflate în declin sunt, în multe moduri, deja reglementate și puse în aplicare în mai multe politici ale UE;

13. solicită acordarea unei atenții speciale fermierilor convenționali și eforturilor acestora de a reduce impactul asupra polenizatorilor, întrucât agricultura ecologică și practicile agroecologice asigură deja, în multe moduri, protecția și hrana polenizatorilor. Cercetarea, inovarea și un sistem de punere în aplicare flexibil sunt elementele principale pentru a rezolva aceste provocări, dar și pentru a face posibilă existența unui sector agricol diversificat;

14. subliniază nevoia de a examina amploarea poluanților de mediu și de a combate acești poluanți, dincolo de pesticide – de exemplu, poluarea luminoasă, despre care s-a demonstrat că afectează într-o mare măsură polenizatorii, dar care nu este încă abordată;

15. atrage atenția asupra faptului că zonele urbane pot contribui la dezvoltarea pozitivă a biodiversității, prin grădini botanice, grădini urbane, grădini rezidențiale și terenuri urbane vacante, care pot avea un impact direct asupra populațiilor de specii de albine sălbatice ( 4 )

16. avertizează asupra faptului că într-o lume predominant citadină, în care orașele sunt în expansiune, înglobarea conservării biodiversității și a serviciilor ecosistemice în urbanism și în practicile urbane este obligatorie pentru a proteja populațiile de polenizatori, a contribui la diversitatea lor și a crea noi habitate;

17. solicită autorităților relevante să efectueze evaluări ale impactului care să țină seama de dezvoltarea care limitează drepturile de proprietate și care schimbă, în alte moduri, posibilitatea unor mijloace de subzistență sustenabile. Aceste evaluări ale impactului trebuie să țină seama nu numai de câștigurile de natură biologică, ci și de eventualul impact negativ asupra mijloacelor de subzistență și a vieții rezidenților;

Acțiuni la nivelul UE

18. solicită Comisiei Europene, Parlamentului European și statelor membre ale UE să se asigure că politicile, programele și planurile de redresare după pandemie contribuie la gestionarea durabilă a biodiversității, inclusiv la oprirea declinului îngrijorător al polenizatorilor sălbatici și domestici;

19. solicită sprijin la nivel local și regional pentru un program ecologic pentru polenizatori care să includă: utilizarea culturilor anuale care sunt atractive pentru polenizatori pe cel puțin 10 % din terenurile agricole; în plus față de perioada de înflorire a culturilor perene, plantarea între rândurile de plante în producție a cel puțin două specii de plante care prezintă interes pentru polenizatori și care înfloresc în momente diferite ale anului, pentru a garanta disponibilitatea unui maximum de resurse pentru polenizatori; formarea fermierilor cu privire la insectele benefice și la practicile de gestionare integrată a dăunătorilor și adoptarea de măsuri în favoarea fermelor care asigură prezența polenizatorilor în zonele lipsite de biodiversitate;

20. solicită să se aibă în vedere considerentele de mediu la toate nivelurile de luare a deciziilor publice și în cadrul tuturor politicilor, întrucât cea mai mare parte a interacțiunilor factorului uman cu natura afectează, într-o anumită măsură, ecosistemele. În ceea ce privește polenizatorii, aceștia ar trebui să beneficieze de o atenție deosebită în contextul dezvoltării zonelor urbane, a infrastructurii și a altor transformări ale destinației terenurilor;

21. avertizează că, deși autoritățile regionale și locale reprezintă canalul direct de legătură cu cetățenii europeni, responsabilitatea pentru punerea în aplicare și dezvoltarea obiectivelor privind polenizatorii nu le revine în mod exclusiv. Administrațiile naționale și UE trebuie să contribuie la aceste activități prin sprijinirea, încurajarea și coordonarea unor soluții care să poată fi puse în aplicare cu ușurință la nivel local și regional;

22. solicită Comisiei Europene să sprijine în mod activ campaniile de sensibilizare de la nivel național, regional și local în rândul diferitelor ramuri ale industriei și al publicului, prin canalele deja existente și prin canale noi;

23. regretă faptul că platformele care au fost instituite pentru consolidarea cunoștințelor și schimbul de bune practici în cadrul Inițiativei privind polenizatorii, precum platforma UE cu informații referitoare la polenizatori, nu avut capacitatea de ajunge la toți actorii și nu sunt încă suficient de bine cunoscute. Prin urmare, solicită ca fondurile, consolidarea cunoștințelor și a capacităților, precum și bunele practici, în cadrul viitoarelor inițiative ale Comisiei, să fie concepute și comunicate în mod transparent, astfel încât cetățenii să fie nu doar inspirați, ci și informați cu privire la modul în care pot contribui la sarcina creării unor habitate durabile pentru polenizatori;

24. îndeamnă ca Inițiativa privind polenizatorii revizuită să examineze modul în care rețelele și organizațiile existente pot fi utilizate pentru a face schimb de cunoștințe și de bune practici cu autoritățile locale și regionale din cadrul și din afara UE;

25. în consecință, se oferă să colaboreze cu Comisia Europeană pentru a integra Inițiativa privind polenizatorii în inițiativele existente ale UE, precum Platforma europeană pentru înverzirea urbană și Acordul privind orașele verzi;

26. reiterează faptul că monitorizarea și raportarea cu privire la dezvoltarea polenizatorilor joacă un rol important în analiza eficienței oricărei măsuri puse în aplicare. Prin urmare, solicită Comisiei Europene să împărtășească un cadru de raportare și monitorizare care ar putea fi utilizat în acest sens de autoritățile subnaționale. Pentru a asigura punerea în aplicare în mod adecvat și sprijinirea unor programe standardizate de monitorizare a polenizatorilor la nivel local și regional, eforturile ar trebui să urmeze bunele practici existente;

27. remarcă legătura strânsă între speciile native de flori și speciile native sau variațiile în rândul polenizatorilor și solicită, în consecință, investirea în cunoașterea, conservarea și producția acestor specii ca mod de sprijinire a polenizatorilor;

28. prin urmare, invită Comisia Europeană să evalueze modul în care angajamentul de a planta cel puțin trei miliarde de copaci suplimentari în zonele urbane din UE până în 2030 ar putea fi extins și corelat pentru a include plantarea mai multor specii native de flori;

29. ar dori ca eforturile menite să asigure existența unor populații sănătoase de polenizatori sălbatici și luarea unor măsuri eficace în materie de biosecuritate, relevante pentru polenizatori, precum și încurajarea utilizării de specii de plante locale să fie incluse ca obiectiv în planurile strategice PAC de la nivel național, care vor fi aprobate în 2022, pentru a încuraja acțiuni suplimentare. Pentru o punere în aplicare corectă și fără dificultăți, această responsabilitate ar trebui să revină statelor membre;

Acțiuni la nivel local și regional și implicarea CoR

30. subliniază potențialul și responsabilitățile autorităților locale și regionale în accelerarea punerii în aplicare a Inițiativei privind polenizatorii, în prezent și cu atât mai mult în viitor;

31. crede în necesitatea cooperării dintre autoritățile locale și regionale, atât la nivel național, cât și la nivel transfrontalier, în momentul adoptării și al punerii în aplicare a măsurilor de mediu. În cazul polenizatorilor, coridoarele ecologice sunt esențiale pentru sprijinirea durabilității și a rezilienței populațiilor. Acest tip de sarcini sunt foarte potrivite pentru autoritățile locale și regionale care, prin intermediul cooperării, pot pune în aplicare cu ușurință măsuri care vor contribui la asigurarea unor populații durabile de polenizatori;

32. remarcă, de asemenea, importanța implicării, în afara autorităților locale și regionale, a societății civile, a instituțiilor din domeniul cunoașterii, a fermierilor locali și a sectorului privat. Pentru a fructifica pe deplin implicarea acestor actori, a activităților lor și a inovării în sectoarele lor, noua inițiativă privind polenizatorii trebuie să creeze un cadru eficient pentru inițiativele voluntare, dobândirea de cunoștințe, obiective și rapoarte comune. Aceasta va permite actorilor în cauză nu doar să contribuie la atingerea obiectivelor stabilite în cadrul inițiativei, ci și să le depășească;

33. se angajează ca atunci când va aborda chestiuni legate de mediu, în special chestiuni legate de biodiversitate, să crească gradul de sensibilizare și să sublinieze importanța obiectivelor de sprijinire a polenizatorilor și să stabilească obiective clare pentru guvernele naționale, regionale și locale pentru a contribui la inversarea tendinței de declin al polenizatorilor și pentru a sprijini dezvoltarea de planuri de acțiune la nivel național și local privind polenizatorii, inclusiv în cadrul campaniei „Pactul verde la nivel local”;

34. subliniază importanța recunoașterii beneficiilor socioeconomice ale programelor privind polenizatorii. Axarea pe aceste programe generează oportunități economice și oportunități de incluziune socială;

35. își exprimă intenția de a-și continua strânsa cooperare cu Comisia Europeană, în special în ceea ce privește revizuirea și punerea în aplicare a obiectivelor în materie de biodiversitate referitoare la polenizatori;

36. se oferă să lanseze ca proiect-pilot o rețea a polenizatorilor, prin intermediul căreia autoritățile locale să poate face schimb de cunoștințe și de bune practici, vizând în special centrele urbane;

37. solicită autorităților locale și regionale să monitorizeze și să raporteze starea polenizatorilor, întrucât cunoștințele privind speciile native și flora și fauna locale sunt elementele principale pentru a înțelege condițiile locale ale polenizatorilor sălbatici și domestici, iar autoritățile locale și regionale sunt deja familiarizate cu condițiile lor locale și regionale;

38. solicită membrilor CoR să fie un exemplu de urmat și să organizeze dialoguri și întâlniri deschise la nivel local și regional, asigurând includerea societății civile și a ONG-urilor, întrucât găsirea și remedierea lacunelor în materie de cunoștințe reprezintă unul dintre principalele aspecte ale Inițiativei privind polenizatorii;

39. solicită reprezentanților comunităților locale și regionale să evalueze măsura în care reabilitatea siturilor lor industriale și istorice poate fi realizată în combinație cu soluții bazate pe natură ce vizează creșterea populațiilor de polenizatori;

40. este ferm convins că includerea generațiilor mai tinere în dezbatere și în găsirea de soluții este esențială, întrucât punerea în aplicare a obiectivelor de mediu și, în special, consolidarea populațiilor sălbatice de polenizatori vor avea loc de-a lungul mai multor generații. În această privință, salută exemplele actuale, precum implicarea tinerilor în proiectul STING ( 5 ) , dar solicită membrilor CoR și comunității mai largi a autorităților locale și regionale să se bazeze pe acest exemplu și să propună activități de implicare a cetățenilor în orașele și regiunile lor, vizându-i mai ales pe copii și pe tineri. Creșterea gradului de sensibilizare cu privire la polenizatori ar putea fi inclusă printre activitățile din cadrul Anului european al tineretului 2022;

Implicarea europeană la scară globală

41. salută semnalul pozitiv transmis de cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților la Convenția ONU privind diversitatea biologică și angajamentul său de a inversa pierderea speciilor de plante și de animale până în 2030;

42. Edinburgh Declaration for subnational governments, cities and local authorities on the post-2020 global biodiversity framework ) subliniază importanța crucială a Declarației de la Edinburgh pentru administrațiile subnaționale, orașe și autoritățile locale privind cadrul global pentru biodiversitate după 2020 ( ( 6 ) și se angajează, de asemenea, să o promoveze în sfera dezbaterilor privind polenizatorii de la nivel european și internațional;

43. solicită Comisiei să abordeze declinul polenizatorilor la nivel internațional și să pledeze pentru măsuri puternice menite să protejeze polenizatorii și habitatele acestora pe durata părții a doua a celei de a 15-a reuniuni a Conferinței părților la Convenția ONU privind diversitatea biologică, prevăzută să aibă loc în perioada 25 aprilie-8 mai 2022 la Kunming, China;

44. este pregătit să facă parte din delegația UE la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților la Convenția ONU privind diversitatea biologică și la astfel de reuniuni viitoare pentru a împărtăși punctele de vedere ale autorităților locale și regionale din UE și măsurile deja puse în aplicare de acestea și pentru a contribui la consolidarea succesului Declarației de la Edinburgh în domeniul protejării polenizatorilor și a habitatelor acestora.

Bruxelles, 26 ianuarie 2022. Președintele Comitetului European al Regiunilor Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) 2019/2803(RSP) și Concluziile Consiliului adoptate de Consiliu în cea de a 3782-a ședință a sa, din 17 decembrie 2020 (14168/20).

(2) https://op.europa.eu/webpub/eca/special-reports/pollinators-15-2020/ro/index.html

(3) Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite: https://sdgs.un.org/2030agenda

(4) Baldock, K. C. R. et al., „Where is the UK’s pollinator biodiversity? The importance of urban areas for flower-visiting insects” (Unde se ascunde, în Regatul Unit, biodiversitatea polenizatorilor? Importanța zonelor urbane pentru insectele care polenizează), Proc. R. Soc. B Biol. Sci. 282, 20142849 (2015); Theodorou, P. et al., „The structure of flower visitor networks in relation to pollination across an agricultural to urban gradient” (Structura rețelelor de insecte care polenizează în raport cu polenizarea în cadrul unui gradient agricol-urban), Funct. Ecol. 31, 838-847 (2017).

(5) Proiectul STING (Știință și tehnologie pentru insectele polenizatoare) al Comisiei Europene.

(6) https://www.gov.scot/publications/edinburgh-declaration-on-post-2020-biodiversity-framework