[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 13.8.2008

COM(2008) 515 final

COMUNICARE A COMISIEI

RAPORT PRIVIND EVOLUȚIA MODERNIZĂRII SISTEMULUI CONTABIL AL COMISIEI EUROPENE LA 31 MARTIE 2008

COMUNICARE A COMISIEI

RAPORT PRIVIND EVOLUȚIA MODERNIZĂRII SISTEMULUI CONTABIL AL COMISIEI EUROPENE LA 31 MARTIE 2008

CUPRINS

COMUNICARE A COMISIEI RAPORT PRIVIND EVOLUȚIA MODERNIZĂRII SISTEMULUI CONTABIL AL COMISIEI EUROPENE LA 31 MARTIE 2008 2

1. Introducere 4

2. Rezumat al implementării în cursul exerciţiului, până la 31 martie 2008 4

3. Implementarea unui sistem contabil modernizat la Comisie 5

3.1. Conturi anuale 5

3.2. Formare profesională 6

4. Mediul de control contabil şi validarea sistemelor locale 7

4.1. Proiectul privind calitatea contabilității 7

4.2. Validarea sistemelor locale 7

5. Noi aplicaţii IT pentru bugetul general 8

5.1. Îmbunătățiri aduse sistemului ABAC 9

5.2. Procesul de dezvoltare informatică şi arhitectura sistemului 9

5.3. Sistemul de control bugetar (Budget Control System, BCS) 10

5.4. SAM (Supply and Assets Management) 10

6. ABAC Delegations 10

7. Fondul European de Dezvoltare 10

8. Implementarea ABAC de către celelalte instituţii şi agenţii 11

9. CONCLUZIE 11

1. INTRODUCERE

La 17 decembrie 2002, Comisia a adoptat Comunicarea sa privind modernizarea sistemului contabil al Comunităților Europene[1]. În ianuarie 2005 a fost introdus un sistem contabil de angajamente şi cu începere din acel an, conturile se întocmesc în conformitate cu standardele contabile acceptate la nivel internațional, respectându-se astfel termenele stabilite în regulamentul financiar.

Tranziţia la un nou sistem contabil oferă Comisiei Europene un control zilnic sporit asupra finanțelor sale și oferă acesteia informații financiare mai bune. Auditorii externi ai Comisiei și autoritățile de descărcare de gestiune a bugetului au fost foarte mulțumite de progresul realizat.

Cu toate acestea, activitatea de modernizare a sistemului financiar-contabil reprezintă un proiect de durată. Atingerea unui nivel de conformitate deplină cu toate standardele contabile, obţinerea unei raportări de gestionare eficiente şi depline și realizarea unui sistem IT mai integrat este un proces care necesită timp. Sistemul contabilității de angajamente a continuat să fie îmbunătățit în cursul anului 2007, urmând să fie dezvoltat în continuare în 2008 și 2009.

Comisia a prezentat cu regularitate rapoarte[2] privind evoluția proiectului de modernizare, începând din 2002. Prezenta Comunicare prezintă în rezumat progresul înregistrat în cursul exerciţiului, până la 31 martie 2008. La fel ca și rapoartele precedente, acesta va fi comunicat comitetelor din domeniu ale autorităților responsabile cu descărcarea de gestiune, precum și Curții de Conturi.

2. REZUMAT AL IMPLEMENTăRII ÎN CURSUL EXERCIţIULUI, PÂNă LA 31 MARTIE 2008

Principalele obiective ale proiectului de modernizare sunt urmărite printr-un plan de acţiune de doi ani, un rezumat actualizat al acestuia fiind anexat fiecărui raport anual. Principalele rezultate din exerciţiul care face obiectul prezentului raport sunt expuse în cele ce urmează.

Sporirea fiabilităţii conturilor

Cu ajutorul reţelei sale de corespondenţi contabili, DG Buget intenţionează să amelioreze controlul legat de activităţile contabile din exerciţiul respectiv, precum şi închiderea conturilor anuale. O echipă verifică dacă sistemele financiare ale serviciilor de ordonanţare respectă anumite criterii menite să asigure că datele contabile sunt furnizate la timp, corect şi în integralitatea lor. Până la 31 martie 2008 au fost validate sistemele tuturor DG-urilor, cu excepţia a două dintre acestea.

DG Buget coordonează, de asemenea, o reţea de contabili de la agenţii şi de la alte instituţii, în vederea promovării unei calităţi de înalt nivel a conturilor consolidate ale Comunităţilor.

În iulie 2007, contabilii Comisiei, ai agenţiilor şi ai altor instituţii au semnat pentru prima dată conturile anuale pe care le-au întocmit.

Dezvoltarea şi extinderea sistemului IT, ABAC

Odată cu extinderea sistemului ABAC, în 2007, la delegaţii şi reprezentanţe, toate serviciile Comisiei sunt conectate în prezent la ABAC. Sistemul este în curs de extindere la toate agenţiile executive, la cele tradiţionale care doresc să utilizeze sistemul, la Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor şi la cele două comitete. Din aceste organisme, şase au fost conectate în cursul anului de raportare, astfel încât s-a ajuns la un total de 15. Proiectul prin care se transferă conturile Fondului European de Dezvoltare a fost relansat în 2007, urmând să fie definitivat până la sfârşitul anului 2008.

În cadrul strategiei de integrare a principalelor sisteme financiare într-o platformă IT comună pe termen mediu:

- sistemul bugetar-contabil a fost transferat către un nou modul de control bugetar (Budgetary Control System - BCS), care ar trebui să permită gestionarea liniilor bugetare locale în sistemul central (SAP) şi nu în ABAC Workflow;

- planul de transferare a gestionării achiziţionării de active şi stocuri către un modul SAP a progresat de la un studiu de fezabilitate la furnizarea de specificaţii funcţionale pentru Oficiile de infrastructură din Bruxelles şi Luxemburg (OIB şi OIL). Noul sistem ar trebui să fie funcţional până în 2009;

- a fost analizat domeniul în care pot fi transferate mai multe funcţionalităţi către sistemul SAP, precum şi opţiunile pentru dezvoltarea unui sistem îmbunătăţit de gestionare a contractelor, comparativ cu actualul ABAC Contracts.

Dezvoltarea raportării financiare

Banca unică de date (Single Data Warehouse) a intrat în funcţiune în iulie 2007, conform planificării. Aceasta a fost utilizată pentru întocmirea anexelor la rapoartele anuale de activitate pe 2007, precum şi a informaţiilor cu privire la plăţi, care au fost comunicate instituţiilor supreme de audit ale statelor membre, în vederea promovării unor controale îmbunătăţite. Raportarea privind relaţiile financiare dintre Comisie şi diferiţii beneficiari este în prezent bine dezvoltată, dar este necesar să se lucreze în continuare la alte mecanisme de raportare, pentru a răspunde cerinţelor utilizatorilor.

Formare şi asistenţă pentru utilizatori

Comisia a continuat să ofere cursuri de înaltă calitate de formare în domeniul financiar atât personalului Comisiei din toată lumea, cât şi personalului de la agenţii şi de la alte instituţii. În 2007, indicele de satisfacţie faţă de calitatea formării profesionale a crescut la 96%.

3. IMPLEMENTAREA UNUI SISTEM CONTABIL MODERNIZAT LA COMISIE

3.1. Conturi anuale

Conturile anuale ale Comunităţilor Europene în perioada 2005 şi 2006

Conturile anuale ale Comunităţilor Europene aferente exerciţiilor 2005 şi 2006 au fost întocmite pe baza unui sistem contabil modernizat. Conturile au fost considerate fiabile de către Curtea de Conturi, în urma auditului efectuat de aceasta, deşi au fost exprimate unele rezerve şi observaţii care nu au afectat conturile în ansamblul lor, dar au determinat îmbunătăţirea ulterioară a controlului contabil. În prezent, Parlamentul a acordat descărcarea de gestiune pentru conturile din ambele exerciţii.

Conturile anuale ale Comunităţilor Europene pentru exerciţiul 2007

Conturile provizorii pentru 2007 au fost transmise Curţii de Conturi la data de 31 martie 2008, astfel încât în prezent sunt în curs de auditare. În urma unor ajustări efectuate ca efect al constatărilor Curţii, conturile finale aferente exerciţiului 2007 vor fi semnate de către contabil şi vor fi adoptate de Comisie înainte de 31 iulie 2008.

Calitatea conturilor sporeşte an de an, pe măsură ce utilizatorii se familiarizează cu noul sistem şi cu noile norme. În plus, iniţiative cum ar fi proiectul privind calitatea contabilităţii (a se vedea mai jos) contribuie la ameliorarea generală a fiabilităţii datelor contabile şi, în acest fel, a conturilor anuale. Niciun director general sau șef de serviciu nu a formulat în raportul său de activitate pe anul 2007 o rezervă referitoare la contabilitate.

În ceea ce priveşte conturile propriu-zise, Comisia a încercat în fiecare an să îmbunătăţească informaţiile prezentate, astfel încât să fie mai pertinente şi mai inteligibile pentru cel care le citeşte. Un exemplu în acest sens este informaţia prezentată cu privire la recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit şi la corecţiile financiare, un domeniu care prezintă un interes deosebit pentru autorităţile care acordă descărcarea de gestiune.

3.2. Formare profesională

Eforturile semnificative legate de pregătirea personalului au continuat în 2007, principalele realizări în acest domeniu fiind:

- organizarea de cursuri de formare în domeniul ABAC şi SAP, într-un volum care depăşeşte 4 100 de zile-participant, pentru personalul Comisiei din Bruxelles şi Luxemburg, inclusiv o serie de sesiuni specifice pentru personalul Comisiei din delegaţii;

- satisfacţia privind calitatea formării profesionale a crescut de la 91% în 2005 la 94% în 2006 şi la 96% în 2007, 44% dintre participanţi calificând cursurile drept „foarte bune”, comparativ cu 38% în 2006;

- a fost comandat un pachet de cursuri de formare profesională specifică pentru agenţii, de natură să răspundă cerinţelor specifice ale acestora. Acest pachet a devenit disponibil la sfârşitul lunii aprilie 2008;

- lansarea şi gestionarea unei cereri de oferte în vederea reînnoirii contractului-cadru pentru formare în domeniul financiar (care a expirat la 23 martie 2008). Noul contract a fost semnat la 7 martie 2008 şi în prezent este interinstituţional, ceea ce permite utilizarea lui de către fiecare agenţie sau de către alte instituţii.

Principalul obiectiv pentru 2008 este furnizarea în continuare a unor cursuri de formare de înaltă calitate pentru personalul Comisiei din întreaga lume și pentru personalul din instituții și agenții, precum şi adaptarea acestor cursuri la noile evoluţii IT. În plus, formarea în domeniul contabil va fi intensificată în 2008, întrucât se prevede elaborarea unui curs practic care să pună în evidenţă conexiunile dintre înregistrarea operaţiunilor în ABAC şi impactul din punct de vedere contabil al acestor operaţiuni.

4. MEDIUL DE CONTROL CONTABIL şI VALIDAREA SISTEMELOR LOCALE

Ca urmare a adoptării noului cadru contabil, fiecărui DG și serviciu i s-a cerut să se asigure că procedurile sale contabile sunt suficient de bine organizate pentru a atinge un nivel ridicat de calitate a datelor contabile. Calitatea datelor introduse în sistemul contabil fie direct, fie prin sistemele IT locale depinde de mediul de control stabilit de fiecare ordonator de credite delegat. Pentru a-i ajuta pe ordonatorii de credite să-l asigure pe contabil, în mod întemeiat, că toate conturile oferă o imagine fidelă şi corectă a situaţiei financiare, DG Buget a introdus două instrumente: proiectul privind calitatea contabilităţii şi validarea sistemelor locale.

4.1. Proiectul privind calitatea contabilității

Pentru a îmbunătăți mediul contabil în fiecare DG pe termen mediu, în 2006 a fost întocmit un proiect de „calitate a contabilității”, lansat în toate DG-urile în martie 2007. Obiectivul acestui proiect este de a prezenta serviciilor de ordonanțare instrumentele IT care le sunt puse la dispoziție, precum și controalele care le permit să asigure conturi de înaltă calitate pentru operațiunile pe care le administrează. Au fost stabilite responsabilităţile şi atribuţiile principalilor actori financiari, în special ale corespondentului contabil care de acum este integrat în mod formal în organizarea internă a fiecărui DG. Serviciile contabile au elaborat linii directoare şi materiale ajutătoare practice, pe care le-au prezentat directoratelor generale.

Fiecare DG ori serviciu întocmeşte un registru pentru riscurile contabile şi propune un plan pragmatic de acţiune pentru a ţine sub control riscurile identificate. Revizuirea contabilă constă în efectuarea unei verificări periodice, pe bază de documente, cu privire la buna aplicare a procedurilor sau efectuarea corespunzătoare a controalelor contabile. Ansamblul operaţiunilor de revizuire, descrierea controalelor efectuate şi frecvenţa acestora, prezentarea rezultatelor obţinute şi măsurile adoptate pentru corectarea lacunelor identificate sunt constituite într-un dosar de verificare formalizat. Planul de acţiune şi dosarul de sinteză a verificării se trimit contabilului pentru analiză şi observaţii.

Acest proiect a început să dea roade în 2007, anul în care a scăzut numărul corecţiilor aduse datelor trimise la încheierea conturilor.

4.2. Validarea sistemelor locale

Utilizarea sistemelor IT locale în scop contabil reprezintă o sursă de risc pentru calitatea datelor şi un nivel suplimentar de complexitate. DG-urile care utilizează sistemele locale au răspunderea de a asigura calitatea şi integritatea informaţiilor lor contabile, precum şi menţinerea alinierii la ABAC a sistemelor de care dispun. Una din îndatoririle contabilului este de a valida sistemele contabile stabilite de ordonatorii de credite. Acest lucru înseamnă verificarea conformităţii acestor sisteme şi a controalelor la fata locului sau, în cazul unor servicii care gestionează cote bugetare mai mici, prin chestionare, cu un set de criterii. Sunt verificate, de asemenea, modificările semnificative aduse acestor sisteme. Un raport anual sintetizează activităţile întreprinse şi prezintă chestiunile comune multor DG-uri.

Echipa de validare de la DG Buget supraveghează, de asemenea, controalele în toate DG-urile şi serviciile care asigură respectarea instrucţiunilor date în cadrul proiectului privind calitatea contabilităţii. În special, controalele au drept obiectiv metodele de separare a exerciţiilor şi calculele necesare pentru încheierea conturilor.

În 2007, echipa s-a angajat într-un program de evaluare a opt sisteme stabilite de ordonatorii de credite pentru furnizarea sau justificarea informațiilor contabile, în conformitate cu cerințele prevăzute la articolul 61 alineatul (1) litera (e) din regulamentul financiar. Ca urmare a acestui fapt, numărul serviciilor care au făcut obiectul controalelor la faţa locului în perioada 2005/2007 a fost de treizeci. Aceste controale au acoperit majoritatea cheltuielilor efectuate de Comisie.

De asemenea, a fost desfăşurată o activitate intensă în legătură cu urmărirea unor chestiuni identificate în rapoartele anterioare. Rezultatele acestor investigări au fost incorporate într-un raport global pentru anul 2007, emis la începutul lunii aprilie 2008. În general, serviciile au adoptat măsurile necesare pentru abordarea chestiunilor principale apărute în decursul anilor.

În iunie 2006 a intrat în vigoare o procedură care permite contabilului să verifice (şi, dacă este cazul, să aprobe) modificările propuse în sistemele administrative şi IT locale. În urma acestui fapt, în cursul anului 2007 au fost verificate şi aprobate 15 modificări materiale.

La data ultimului raport privind progresul înregistrat, rămăseseră de validat sistemele a trei DG-uri (AIDCO, EAC şi RELEX), precum şi o rezervă privind utilizarea de către Centrul Comun de Cercetare (Joint Research Center - JRS) a ABAC Contracts.

În ceea ce priveşte DG AIDCO, îmbunătăţirile menţionate anterior au avut drept rezultat validarea sistemului său local, rezerva privind sistemul său local IT fiind ridicată în 2008, întrucât în prezent CRIS este aliniat sistematic la sistemul contabil central. JRC şi-a încărcat toate contractele pe 2007 în baza centrală de date (ABAC Contracts). În vederea respectării obligaţiilor sale, vor trebui încărcate, de asemenea, contractele pe 2005 şi 2006.

Sistemele EAC şi RELEX nu au fost validate încă. Rămân de rezolvat unele probleme în aceste două DG-uri, cu toate că au fost înregistrate progrese semnificative în 2007, în special îmbunătăţirile aduse sistemelor de control intern din DG EAC şi introducerea cu succes a ABAC de către DG RELEX, la delegaţii.

5. NOI APLICAţII IT PENTRU BUGETUL GENERAL

Planul de dezvoltare IT urmăreşte dotarea sistemului informatic cu caracteristicile necesare pentru ameliorarea contabilităţii financiare, a controalelor şi a rapoartelor, precum şi pentru obţinerea unei mai bune integrări a diferitelor module IT. Obiectivul strategiei IT este standardizarea platformelor de aplicaţii pentru îmbunătăţirea asistenţei acordate utilizatorilor şi pentru reducerea costurilor de întreţinere.

Din anul 2005, Comisia a avut o activitate intensă pentru limitarea aplicaţiei contabile la doar două platforme, şi anume SAP pentru ABAC Accounting şi JAVA pentru ABAC Workflow. Strategia acesteia pe termen mediu vizează integrarea tuturor proceselor contabile ale Comisiei într-o platformă unică. Acest plan strategic se bazează pe principiul „buy-before-build”, care favorizează programele software disponibile pe piaţă şi nu dezvoltarea de aplicaţii interne specifice.

În cadrul acestei strategii, DG Buget a implementat modulul SAP BCS pentru gestionarea propriului buget, a testat şi analizat o soluţie standard SAP pentru gestionarea activelor şi în prezent analizează o soluţie standard pentru achiziţii, precum şi opţiunile pentru o nouă arhitectură de aplicare a SAP. Progresele înregistrate în toate aceste iniţiative sunt prezentate în continuare şi în detaliu în anexa 1.

5.1. Îmbunătățiri aduse sistemului ABAC

În perioada aprilie 2007-martie 2008, au fost date în funcţiune trei versiuni ale ABAC Workflow şi ale modulelor asociate. Principalele obiective ale celor trei versiuni pot fi sintetizate astfel: îmbunătăţirea funcţionalităţilor care susţin execuţia bugetului şi gestionarea conturilor generale; punerea în practică a asistenţei referitoare la regulamentul financiar, modificat în 2007; îmbunătăţirea treptată a suportului tehnic pe care se întemeiază ABAC.

- ABAC Assets

DG Buget limitează investiţiile în ABAC Assets la o întreţinere de bază şi la îmbunătăţiri minore (în special pentru delegaţiile UE). Renunţarea treptată la ABAC Assets va fi programată în aşa fel încât să coincidă cu dezvoltarea succesorului acestuia, ABAC SAM (a se vedea punctul 5.4). Direcţiile generale nu ar trebui să utilizeze cele două sisteme în paralel.

- ABAC Contracts

În ceea ce priveşte ABAC Contracts, sunt în derulare activităţi preliminare pentru evaluarea posibilităţii de integrare a funcţionalităţilor acestuia în sistemul global ABAC, pe baza experienţei dobândite de DG JLS la punerea în aplicare a SAP Grantor. Între timp, investiţia în ABAC Contracts este limitată la întreţinerea de bază.

- Banca unică de date (Single Data Warehouse)

Este dificil să se sincronizeze informaţiile din cele două baze de date financiare actuale şi să se coreleze aceste informaţii cu conturile. Aceste structuri vor fi înlocuite treptat cu o bază unică, construită pe principii contabile, fiind programate să fie scoase din uz la jumătatea anului 2009.

5.2. Procesul de dezvoltare informatică şi arhitectura sistemului

Îmbunătăţirile aduse proceselor de dezvoltare informatică au drept linii directoare o metodologie de modulare a datelor care se bazează pe instrumente specializate. Această abordare este menită să asigure că sistemele IT sunt aliniate procedurilor operaţionale ale Comisiei, că toată documentaţia este centralizată şi actualizată şi că ingineria informatică este eficientă.

5.3. Sistemul de control bugetar (Budget Control System, BCS)

Noua versiune a modulului SAP FM, și anume BCS, a înlocuit în aprilie 2008 versiunea FBS utilizată pentru administrarea centrală a bugetului, întrucât poate încorpora liniile bugetare locale ce pot oferi departamentelor un sistem mai detaliat pentru administrarea bugetelor lor.

5.4. SAM (Supply and Assets Management)

În cadrul strategiei sale de integrare a sistemelor IT, DG BUDG analizează cu atenţie şi dezvoltă un modul denumit „Supply and Assets Management”, care va înlocui actualul ABAC Assets. O primă demonstraţie cu modulul „Supply and Assets Management” (gestionarea ofertei şi activelor) a fost prezentată DG BUDG și OIB în martie 2007, rezultatul fiind decizia de a se trece la etapa următoare. În iulie 2007 au fost prezentate DG BUDG, OIB şi OIL o analiză completă de validare a conceptului şi un prototip. Rezultatul acestei prezentări a fost decizia de a se proceda la dezvoltarea noului modul. Cerinţele fiecăruia din cele 12 servicii de gestionare a activelor vor fi integrate progresiv în SAM. Această activitate progresează conform planului, iar două Oficii, OIB şi OIL, au fost invitate să devină primii clienţi din rândul serviciilor care vor utiliza noul modul la sfârşitul anului 2008. Până în 2011 toate serviciile ar trebui să lucreze cu SAM; o atenţie deosebită va fi acordată caracteristicilor specifice DG RELEX.

6. ABAC DELEGATIONS

Din ianuarie 2007, toate delegaţiile au lucrat direct cu sistemul ABAC, care în prezent încorporează un modul de gestionare a avansurilor pentru înregistrarea simplificată a plăţilor cu valoare redusă (sub 300 EUR), precum şi mecanisme pentru reconcilieri bancare şi de lichidităţi. În aprilie 2007, ABAC Assets a fost adaptat pentru utilizare de către delegaţii, astfel încât în prezent ansamblul stocului de active al Comisiei se află în sistemul ABAC.

În cursul anului 2007 au fost aduse o serie de îmbunătăţiri sistemului IT pentru remedierea problemelor raportate de delegaţii şi au fost introduse funcţionalităţile care lipseau din ABAC Assets.

Pentru delegaţii, acest lucru a însemnat de asemenea o schimbare de natură culturală, şi anume tranziţia de la contabilitatea de trezorerie la contabilitatea de angajamente, şi, implicit, o evoluţie mult mai amplă decât simpla modificare a sistemelor IT. Delegaţiile au trebuit să dobândească în fiecare domeniu anumite competenţe, care trebuie aplicate în mod corespunzător înainte de validarea sistemelor financiare ale RELEX (a se vedea punctul 4.2 anterior).

7. FONDUL EUROPEAN DE DEZVOLTARE

Este modernizată, de asemenea, platforma IT pentru conturile Fondului European de Dezvoltare, care diferă de conturile bugetului general.

Noile aplicaţii ABAC necesare FED au fost în mare parte definitivate şi testate până la jumătatea anului 2006, dar implementarea noului sistem IT (CRIS-ABAC-FED) a trebuit amânată, în principal din cauză că DG AIDCO a trebuit să definitiveze noile aplicaţii necesare pentru ca modulul CRIS să poată fi conform cu normele contabilităţii de angajamente pentru bugetul general. Implementarea noului sistem IT pentru FED este planificată pentru ianuarie 2009. Cele două DG-uri sunt deplin angajate să respecte acest termen.

Prin urmare, 2008 ar trebui să fie ultimul an în care conturile FED sunt stabilite pe baza unor metode de înregistrare care nu sunt conforme cu standardele internaţionale. Cu toate că noile sisteme IT sunt în curs de dezvoltare, conturile anuale ale FED au fost stabilite încă din 2005 în conformitate cu principiile contabilităţii de angajamente.

8. IMPLEMENTAREA ABAC DE CăTRE CELELALTE INSTITUţII şI AGENţII

Agenţiile şi alte instituţii au autonomia de a alege între ABAC şi orice alt sistem. Pentru agenţiile sau instituţiile care au optat pentru ABAC, o echipă specializată în acest proiect, care raportează direct contabilului Comisiei, planifică, analizează și coordonează toate activitățile care fac parte din dezvoltarea sistemului ABAC, atât în ceea ce privește calendarul, cât și resursele.

Un mediu financiar și contabil specific este implementat în ABAC pentru fiecare agenție, al cărei contabil răspunde în continuare de conturile acesteia și de executarea plăților.

În cursul anului 2007, la sistemul ABAC au fost conectate cinci agenţii de reglementare[3]. În 2008, încă nouă agenţii încep să utilizeze ABAC[4]. În 2009 şi 2010, cel puţin 12 agenţii sau organisme vor mai fi conectate la ABAC. Modulul SI2 care este aplicat în prezent de către aceste organisme este abandonat treptat, fiind menţinut până ce toate aceste organisme vor fi conectate.

9. CONCLUZIE

Noul sistem contabil al Comisiei Europene i-a permis să respecte termenele reglementare stabilite pentru pregătirea, pe baza contabilităţii de angajamente, a conturilor anuale care sunt conforme, sub toate aspectele materiale, cu standardele contabile acceptate la nivel internațional.

Proiectul nu se poate baza pe aceste reușite. Procesele contabile şi financiare trebuie îmbunătățite și dezvoltate în continuare. Problemele urgente care mai trebuie rezolvate sunt următoarele:

- îmbunătăţirea în continuare a sistemelor, pentru a se asigura că toate operaţiunile contabile sunt corect înregistrate de către DG-uri;

- finalizarea validării sistemelor locale RELEX şi EAC;

- încorporarea conturilor FED în ABAC și formarea personalului din 46 de delegații;

- optimizarea integrării sistemelor IT, precum şi integrarea, atunci când este posibil, a proceselor contabile ale Comisiei într-o singură platformă;

- consolidarea raportării financiare şi de gestiune;

- oferirea aceluiaşi nivel de servicii noilor clienţi (de exemplu, agenţiile).

Planificarea proiectului pentru următorii doi ani ia în considerare aceste obiective, iar Comisia își menține angajamentul de a atinge cele mai înalte standarde contabile în sectorul public.

În faţa acestor provocări din ce în ce mai ambiţioase, DG Buget recunoaşte că sistemul său contabil actual a atins limitele în ceea ce priveşte modul de înregistrare şi de prezentare a cheltuielilor şi veniturilor în bugetul general şi că trebuie să facă progrese mari în ceea ce priveşte strategia sa de administrare a bugetului general pe o platformă standard unică, utilizând un program informatic care să poată fi întreţinut cu uşurinţă de către furnizor.

Acest exerciţiu va reconsidera metodele actuale de contabilizare a operaţiunilor Comisiei. Acest lucru va necesita o strategie deschisă şi flexibilă, însă va fi extrem de important pentru a se menţine Comisia într-o poziţie de prim plan în contabilitatea sectorului public, în cadrul IPSAS.

[1] COM(2002) 755.

[2] La 30 iunie 2003 [SEC(2003) 790], la 31 decembrie 2003 [SEC(2004) 118], la 30 iunie 2004 [COM(2004) 565], la 31 ianuarie 2005 [COM(2005) 90], la 31 martie 2006 [COM(2006) 358] şi la 31 martie 2007 (COM(2007) 343).

[3] FRA, Eurojust, Eurofound, CFCA şi ECHA.

[4] Trei agenţii executive (TEN-T, EA, ERCEA, REA) şi şase agenţii de reglementare (F4E, CEPOL, OSHA, ENISA, EMCDDA, CdT).