În plus, propunerea are ca obiectiv protejarea comunicațiilor și a intereselor legitime ale persoanelor juridice. Înțelesul și domeniul de aplicare al drepturilor în temeiul articolului 7 din Cartă trebuie, în conformitate cu articolul 52 alineatul (3) din Cartă, să fie aceleași cu cele prevăzute la articolul 8 alineatul (1) din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale. În ceea ce privește domeniul de aplicare al articolului 7 din Cartă, jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene („CJUE”) și a Curții Europene a Drepturilor Omului confirmă faptul că activitățile profesionale ale persoanelor juridice nu pot fi excluse de la protecția dreptului garantat la articolul 7 din Cartă și la articolul 8 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale.

În conformitate cu cerințele privind „o mai bună legiferare”, Comisia a efectuat o evaluare ex post în baza Programului privind o reglementare adecvată și funcțională („evaluare REFIT”) a Directivei asupra confidențialității și comunicațiilor electronice. Ca urmare a acestei evaluări, s-a constatat că obiectivele și principiile cadrului actual rămân valabile. Cu toate acestea, de la ultima revizuire, în 2009, a Directivei asupra confidențialității și comunicațiilor electronice, au avut loc pe piață o serie de evoluții tehnologice și economice importante. Consumatorii și întreprinderile utilizează tot mai mult noile servicii bazate pe internet care permit comunicațiile interpersonale, cum ar fi serviciile de telefonie prin internet, de mesagerie instantanee și de e-mail pe internet, în locul serviciilor de comunicații tradiționale. Aceste servicii de comunicații over-the-top („OTT”) nu intră, în general, sub incidența cadrului actual al Uniunii privind comunicațiile electronice, inclusiv a Directivei asupra confidențialității și comunicațiilor electronice. În consecință, directiva nu a ținut pasul cu evoluțiile tehnologice, ceea ce a condus la o lipsă de protecție a comunicațiilor efectuate prin intermediul noilor servicii.

Pentru a obține opiniile cetățenilor, s-a organizat un sondaj Eurobarometru pe întreg teritoriul UE privind confidențialitatea și comunicațiile electronice. Principalele constatări sunt următoarele:

–78 % dintre respondenți afirmă că este foarte important ca informațiile cu caracter personal de pe computerele, telefoanele inteligente sau tabletele lor să poată fi accesate numai cu permisiunea lor.

–72 % afirmă că este foarte important să le fie garantată confidențialitatea e-mailurilor și a mesajelor instantanee online.

–89 % sunt de acord cu opțiunea sugerată că setările implicite ale browserului folosit ar trebui să împiedice schimbul de informații care îi privesc.

3.3.Obținerea și utilizarea expertizei

Comisia s-a bazat pe consiliere de specialitate externă, și anume:

–consultări specifice ale grupurilor de experți ai UE: avizul Grupului de lucru „Articolul 29”; avizul AEPD; avizul platformei REFIT; punctele de vedere ale OAREC; punctele de vedere ale ENISA și ale membrilor Rețelei de cooperare în domeniul protecției consumatorilor;

–expertiza externă, în special următoarele două studii:

–„ePrivacy Directive: assessment of transposition, effectiveness and compatibility with proposed Data Protection Regulation” (SMART 2013/007116).

–„Evaluation and review of Directive 2002/58 on privacy and the electronic communication sector” (SMART 2016/0080).

3.4.Evaluarea impactului

A fost efectuată o evaluare a impactului referitoare la prezenta propunere, cu privire la care Comitetul de analiză a reglementării a emis un aviz favorabil la 28 septembrie 2016. Pentru a răspunde recomandărilor comitetului, evaluarea impactului explică mai bine domeniul de aplicare al inițiativei, coerența sa cu alte instrumente juridice (RGPD, EECC, DER) și necesitatea unui instrument distinct. Scenariul de referință este mai bine dezvoltat și clarificat. Analiza impactului este consolidată și mai echilibrată, furnizând o descriere mai clară și detaliată a costurilor și a beneficiilor preconizate.

Următoarele opțiuni de politică au fost examinate pe baza criteriilor de eficacitate, eficiență și coerență:

–opțiunea 1: măsuri nelegislative („fără caracter obligatoriu”);

–opțiunea 2: consolidarea limitată a respectării vieții private/confidențialității și simplificare;

–opțiunea 3: consolidarea moderată a respectării vieții private/confidențialității și simplificare;

–opțiunea 4: consolidarea semnificativă a respectării vieții private/confidențialității și simplificare;

–opțiunea 5: abrogarea Directivei asupra confidențialității și comunicațiilor electronice.

Opțiunea 3 a fost desemnată ca fiind opțiunea preferată, în majoritatea aspectelor, pentru a atinge obiectivele, luând totodată în considerare eficiența și coerența acesteia. Principalele sale avantaje sunt:

–o mai mare protecție a confidențialității comunicațiilor electronice prin extinderea domeniului de aplicare al instrumentului juridic pentru a include noile servicii de comunicații electronice echivalente din punct de vedere funcțional. În plus, regulamentul consolidează controlul utilizatorului final, clarificând faptul că consimțământul poate fi exprimat prin setări tehnice corespunzătoare;