Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pe 2012 al Regatului Unit și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru perioada 2012-2017 /* COM/2012/0309 final */





Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pe 2012 al Regatului Unit și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență al Regatului Unit pentru perioada 2012-2017 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 5 alineatul (2), având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice[2], în special articolul 6 alineatul (1), având în vedere recomandarea Comisiei Europene[3], având în vedere rezoluțiile Parlamentului European[4], având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă, după consultarea Comitetului economic și financiar, întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. (2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre[5], care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. (3) La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Regatului Unit și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență pentru perioada 2011-2014 al Regatului Unit. (4) La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea semestru european de coordonare ex-ante și integrată a politicilor, care este ancorat în Strategia Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă[6], în care a identificat Regatul Unit ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectuată o analiză aprofundată. (5) La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, consolidării fiscale și acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. (6) La 30 aprilie 2012, Regatul Unit și-a prezentat programul de convergență care vizează perioada cuprinsă între 2011-2012 și 2016-2017 și programul național de reformă pe 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. Comisia a examinat, de asemenea, în cadrul unei analize aprofundate, realizate în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, dacă Regatul Unit este afectat de dezechilibre macroeconomice. Comisia a concluzionat în analiza aprofundată[7] pe care a realizat-o că Regatul Unit se confruntă cu un dezechilibru intern, care nu este însă excesiv. (7) Pe baza evaluării programului de convergență pe 2012 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este plauzibil. Obiectivul strategiei bugetare prezentat în program este de a pune în aplicare consolidarea fiscală necesară pentru atingerea obiectivelor fiscale ale guvernului privind datoria netă și soldul curent ajustat ciclic. Programul de convergență nu include un obiectiv pe termen mediu, astfel cum prevede Pactul de stabilitate și de creștere. În conformitate cu previziunile programului, se preconizează că termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv stabilit de către Consiliu în recomandarea sa din 2 decembrie 2010 va fi depășit cu un an. Se estimează că în 2014/2015, termenul-limită stabilit de către Consiliu, deficitul public va fi de 4,4% din PIB, ceea ce implică, pe baza deficitului structural (recalculat)[8], un efort fiscal mediu de 1,25% din PIB între 2010/2011 și 2014/2015, care este sub efortul de 1 ¾% stabilit în recomandarea Consiliului emisă în cadrul procedurii de deficit excesiv. Chiar dacă guvernul nu s-a abătut de la strategia sa de consolidare fiscală, care, inițial, pe baza previziunilor macroeconomice anterioare, părea suficientă pentru a se respecta obiectivele din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, performanța și perspectivele fiscale au fost afectate de o deteriorare a perspectivelor de creștere economică. Măsurile în materie de venituri au fost concentrate în principal în faza inițială a traiectoriei de ajustare a consolidării fiscale. Aproape 40% din consolidarea fiscală anuală totală planificată în perioada 2010/2011 – 2014/2015 a fost obținută până la sfârșitul lui 2011/2012, inclusiv 30% din reducerea cheltuielilor și două treimi din majorările fiscale nete. Contribuțiile potențiale la venituri rezultate din creșterea eficienței sistemului fiscal, care rezultă în urma unei revizuiri a structurii cotei TVA-ului, rămâne relativ insuficient exploatat. Conform programului de convergență, se preconizează că deficitul public va fi de 8,3% din PIB în 2011/2012, 5,9% în 2012/2013, 6,0% din PIB în 2013/2014, 4,4% din PIB în 2014/2015, 2.9% din PIB în 2015/2016 și 1,2% din PIB în 2016/2017. Aceste estimări sunt ușor mai scăzute decât cele ale serviciilor Comisiei, care, în previziunile din primăvara anului 2012, preconiza un deficit de 6,1% din PIB în 2012/2013 (care ar fi de 7,9% fără transferul unic al fondurilor de pensii preconizat) și, respectiv, de 6,5% din PIB în 2013/2014. Diferențele rezultă în urma preconizării unei creșteri mai reduse și a modificărilor aduse de Eurostat datelor privind Regatul Unit. Au fost efectuate unele ajustări ale planurilor fiscale ale guvernului în declarația de toamnă (Autumn Statement) din 2011 pentru a acorda prioritate cheltuielilor care favorizează creșterea economică, dar se prevede în continuare că investițiile din sectorul public vor scădea brusc până în 2014/2015. Datoria publică, estimată la 94,7% în 2013/2014, se preconizează să atingă o valoare maximă în 2014/2015. (8) În perioada care a precedat criza, piața locuințelor s-a „supraîncălzit”, raportul între prețurile la bunurile imobiliare și venituri înregistrând un maxim istoric, în contextul unei penurii tot mai mari de oferte de locuințe, ceea ce a dus la acumularea unor niveluri ridicate de datorii ipotecare. Conform analizei aprofundate realizate de Comisie, datoriile mari ale gospodăriilor constituie un dezechilibru intern în economia Regatului Unit. Ca urmare a numărului mare de credite ipotecare cu dobândă variabilă, finanțele gospodăriilor sunt vulnerabile la creșterea ratelor dobânzilor, existând posibilitatea ca acest lucru să aibă un efect multiplicator destabilizator asupra economiei în ansamblul său, prin intermediul sectorul financiar. Este probabil să se obțină o scădere de durată și semnificativă a datoriilor gospodăriilor numai dacă prețurile locuințelor scad în raport cu veniturile disponibile. Cu toate acestea, în cazul în care prețurile nominale ale locuințelor ar scădea rapid, ar exista riscul ca multe gospodării să aibă o situație netă negativă. Construcția de locuințe continuă să înregistreze un minim istoric, ca urmare a unui sistem de planificare restrictiv și a deficiențelor ciclice, iar, în general, activitatea de pe piața locuințelor este, de asemenea, limitată. În noiembrie 2011, guvernul a publicat strategia în domeniul locuințelor pentru Anglia, care vizează facilitarea creșterii în sectorul construcției de locuințe, dar persistă incertitudini semnificative cu privire la impactul net al noului sistem asupra construcției de locuințe. De asemenea, în strategia privind locuințele nu se menționa problema impozitării proprietăților, sistemul britanic combinând un impozit degresiv recurent (council tax – impozit local) cu un impozit progresiv aplicabil tranzacțiilor [Stamp Duty Land Tax (SDLT) - taxa de timbru pentru transferul proprietăților imobiliare], care poate avea un rol în evoluțiile ciclice ale veniturilor bugetare și în ceea ce privește stabilitatea financiară. Au fost făcute unele ajustări ale ratelor SDLT în bugetul pe 2012, dar, per ansamblu, au fost făcute doar modificări minore în acest domeniu. (9) Regatul Unit se confruntă cu provocări din ce în ce mai mari în ceea ce privește șomajul și participarea pe piața forței de muncă. Rata șomajului în Regatul Unit este în prezent de 8,4%. Rata șomajului în rândul tinerilor este mult mai ridicată, de 22,2%, și peste 38% din șomerii din Regatul Unit au sub 25 de ani. 17,7% din tineri (cu vârsta între 16 și 24 de ani) nu au un loc de muncă și nici nu participă la o formă de învățământ sau la activități de formare. Ocuparea forței de muncă în sectorul privat a crescut puțin, dar nu îndeajuns încât să compenseze reducerea locurilor de muncă din sectorul public și creșterea forței de muncă. Regatul Unit are un număr prea mare de lucrători cu un nivel redus de calificări, pentru care cererea este în scădere, și o penurie de lucrători cu competențe tehnice și profesionale de înaltă calitate, de care este nevoie în special în sectoarele exportatoare și de producție de bunuri, în care rezultatele Regatului Unit sunt relativ slabe. Politica privind educația și formarea profesională pune accentul în principal pe competențele de bază și pe calificările de nivelul 2, în timp ce economia are nevoie tot mai mult de calificări mai avansate în ceea ce privește educația și formarea profesională. De asemenea, în Regatul Unit există în continuare un număr relativ mare de adulți cu competențe de bază în materie de citit și calcul foarte slabe, care nu sunt în măsură să beneficieze de formare profesională. Rata abandonului școlar timpuriu a crescut cu 3,3 puncte procentuale din 2005 și este de 14,9%, situându-se peste media UE; oferirea în continuare a unui sprijin pentru familiile cu venituri mici este esențială pentru a preveni abandonul școlar. (10) Guvernul și-a propus să efectueze o reformă socială prin care să ajute mai multe persoane să aibă un loc de muncă, sprijinind totodată grupurile cele mai vulnerabile. Creditul universal, care vizează simplificarea sistemului de indemnizații sociale, nu a fost încă pus în aplicare, dar există în continuare riscul considerabil ca impactul pozitiv al noilor politici privind ocuparea forței de muncă și veniturile să fie anulat de reducerea sumelor disponibile pentru indemnizații sociale, astfel încât există riscul unei recrudescențe a sărăciei, în special în rândul familiilor cu copii. Conform unor estimări independente, se prevede că nivelul sărăciei absolute în rândul copiilor va atinge în 2020/2021 nivelurile cele mai ridicate față de perioada 2001/2002 și că guvernul nu își va atinge obiectivele de reducere a sărăciei în rândul copiilor stabilite în Legea privind sărăcia infantilă (Child Poverty Act). Accesul insuficient la servicii de îngrijire a copiilor, în special pentru persoanele cu venituri reduse, continuă să creeze probleme semnificative, iar guvernul nu a elaborat încă planuri adecvate pentru a face față acestei provocări. Tăierea ajutoarelor pentru îngrijirea copiilor riscă să exacerbeze această problemă. (11) Condițiile de finanțare rămân severe, în special pentru IMM-uri. Împrumuturile nete acordate sectorul corporatist au fost negative în 2011, în timp ce din rezultatele studiilor reiese că un număr semnificativ de IMM-uri se confruntă cu restricții în materie de creditare. În plus, accesul la împrumuturi acordate de alte instituții decât cele bancare rămâne, în general, limitat la întreprinderile mai mari, iar concurența în sectorul bancar este limitată. Grupul operativ Breedon privind sursele de finanțare alternative estima că, în ciuda măsurilor luate de autorități pentru a îmbunătăți situația, va exista un deficit de finanțare important în următorii cinci ani, în special pentru IMM-uri. (12) O altă provocare cu care se confruntă Regatul Unit este aceea de a-și îmbunătăți infrastructura energetică și a transporturilor, care este legată de punerea bazelor creșterii economice și competitivității pe termen lung și de a aborda cauzele lipsei competitivității externe a Regatului Unit în sectoarele de producție. Regatul Unit necesită investiții substanțiale pentru a-și moderniza capacitatea de producție de energie electrică, având în vedere necesitatea de a înlocui o mare parte din capacitatea de producție existentă, care va fi închisă în următorul deceniu și necesitatea de a respecta obligația referitoare la energia din surse regenerabile și standarde mai stricte în materie de emisii de carbon. Sectorul transporturilor din Regatul Unit se confruntă cu deficiențe în materie de capacitate și de calitate a rețelelor, care ar putea împiedica atingerea obiectivului guvernului de a reorienta economia Regatului Unit spre investiții și exporturi. Ca parte a strategiei de consolidare fiscală a guvernului, investițiile nete din cadrul sectorului public vor scădea brusc până în 2014/2015, ceea ce riscă să exacerbeze presiunile existente asupra infrastructurii de transport, cu excepția cazului în care pot fi asigurate surse alternative de finanțare. (13) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză aprofundată a politicii economice a Regatului Unit. A evaluat programul de convergență și programul național de reformă și a prezentat o analiză aprofundată. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările Comisiei emise în cadrul semestrului european sunt reflectate în recomandările (1) - (6) de mai jos. (14) În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Regatului Unit și avizul[9] său este reflectat îndeosebi în recomandarea (1) de mai jos. (15) În lumina rezultatelor analizei aprofundate realizate de Comisie în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1176/2011 și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pe 2012 al Regatului Unit și Programul de convergență al Regatului Unit pentru perioada 2012-2017. Recomandarea sa emisă în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în special în recomandările (2), (3) și (6) de mai jos, RECOMANDĂ ca Regatul Unit să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013 astfel încât: 1. Să pună în aplicare pe deplin strategia bugetară pentru exercițiul financiar 2012/2013 și să consolideze strategia bugetară pentru exercițiul financiar 2013/2014 și exercițiile financiare ulterioare, susținută prin măsuri suficient de precise, pentru a asigura corectarea la timp a deficitului excesiv într-o manieră sustenabilă și realizarea efortului de ajustare structurală specificat în recomandările Consiliului emise în cadrul procedurii de deficit excesiv și să întreprindă măsurile necesare pentru ca nivelul ridicat al datoriei publice să înceapă să înregistreze în mod sustenabil o tendință de scădere. Să acorde prioritate cheltuielilor care favorizează creșterea economică, pentru a evita riscul ca o nouă deteriorare a perspectivelor pe termen mediu privind creșterea economică să aibă un impact negativ asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. 2. Să abordeze impactul destabilizator al prețurilor ridicate și volatile ale locuințelor și datoriile ridicate ale gospodăriilor prin punerea în aplicare a unui program de reformă cuprinzător în domeniul locuințelor care să vizeze creșterea ofertei de locuințe, atenuarea problemelor de accesibilitate a prețului locuințelor și diminuarea necesității unor subvenții de stat în materie de locuințe. Să realizeze noi reforme ale pieței creditelor ipotecare și ale pieței închirierii de locuințe, ale reglementărilor financiare și ale impozitelor pe proprietate pentru a preveni volatilitatea și denaturările excesive pe piața locuințelor. 3. Să continue să amelioreze capacitatea de inserție profesională a tinerilor, în special a celor care nu au un loc de muncă și nici nu participă la o formă de învățământ sau la activități de formare, inclusiv prin utilizarea Contractului privind tineretul (Youth Contract). Să se asigure că la programele de ucenicie participă un număr mai mare de tineri, că aceste programe sunt axate suficient pe competențe avansate și de înalt nivel și că sunt implicate mai multe întreprinderi mici și mijlocii. Să ia măsuri în vederea reducerii procentului ridicat de tineri care la terminarea studiilor au competențe de bază foarte slabe. 4. Să intensifice măsurile de facilitare a integrării pe piața forței de muncă a persoanelor din gospodării ai căror membri nu au un loc de muncă. Să asigure faptul că reformele sociale prevăzute nu duc la creșterea sărăciei în rândul copiilor. Să pună în aplicare pe deplin măsurile care vizează facilitarea accesului la serviciile de îngrijire a copiilor. 5. Să îmbunătățească în continuare disponibilitatea finanțării bancare și nebancare pentru sectorul privat și în special pentru IMM-uri. Să sprijine concurența în cadrul sectorului bancar, în special prin măsuri de reducere a barierelor la intrarea pe piață, sporirea transparenței și facilitarea transferului la o altă bancă, conform recomandării Comisiei Independente în Domeniul Bancar, și să analizeze modalitățile de îmbunătățire a accesului la capital de risc și capital pentru investiții și la alte forme de împrumuturi nebancare. 6. Să pună în aplicare o strategie pe termen lung de îmbunătățire a capacității și a calității infrastructurii de rețea a Regatului Unit, inclusiv măsuri de remediere a presiunilor existente în rețelele de transport și de energie prin promovarea unor procese de planificare și de decizie mai eficiente și mai solide și prin valorificarea unor acorduri de finanțare public-privat corespunzătoare. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. [2] JO L 306, 23.11.2011, p. 25. [3] COM(2012)309 final. [4] P7_TA (2012) 0048 și P7_TA (2012) 0047. [5] Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012. [6] COM(2012) 68 final. [7] SWD(2012)161 final. [8] Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program folosind metodologia convenită de comun acord. [9] Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.