[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 28.1.2009

COM(2009) 15 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR

A treia analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferareîn Uniunea Europeană

{COM(2009) 16 final}{COM(2009) 17 final}{SEC(2009) 55}

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR

A treia analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferareîn Uniunea Europeană

I. INTRODUCERE

Pe parcursul ultimilor patru ani, această Comisie a realizat progrese semnificative în punerea în aplicare a programului pentru o mai bună legiferare. Comisia simplifică legislația existentă, pentru a se asigura că aceasta este actualizată și mai accesibilă, reduce birocrația și pune în aplicare un program axat pe reducerea sarcinii administrative pentru întreprinderi. Pentru a se asigura că noua legislație și noile politici au cel mai înalt nivel calitativ posibil, Comisia a pus în aplicare un sistem ambițios și amplu de evaluări ale impactului. Și, împreună cu statele membre, aceasta elaborează în prezent abordări mai eficiente și mai eficace pentru a se asigura că dreptul comunitar este corect aplicat.

Legiferarea este necesară și benefică din mai multe motive: pentru a asigura funcționarea corespunzătoare a piețelor, pentru a crea condiții egale pentru societățile și instituțiile financiare aflate în concurență pe piața unică, pentru a proteja lucrătorii și consumatorii, sănătatea și mediul. În același timp, legiferarea implică anumite costuri – pentru societăți, autorități publice și cetățeni – și acestea trebuie menținute la un nivel minim. Prin promovarea programului pentru o mai bună legiferare, obiectivul Comisiei a fost să se asigure că mediul de reglementare sprijină stimularea antreprenoriatului și a inovării, permite întreprinderilor să concureze mai eficient și să exploateze pe deplin potențialul pieței interne. Astfel, programul pentru o mai bună legiferare contribuie la creșterea economică și la crearea locurilor de muncă, menținând în același timp standarde ridicate de protecție în domeniul social, de mediu, medical și în ceea ce privește consumatorii. Planul european de redresare economică a subliniat că, în contextul actual marcat de dificultăți economice și financiare, cu o presiune crescândă asupra întreprinderilor și gospodăriilor, calitatea mediului de legiferare este mai importantă ca oricând[1].

Ultimii patru ani au marcat o schimbare treptată în modul în care Comisia pune în aplicare programul pentru o mai bună legiferare. Acest lucru plasează Uniunea pe o poziție adecvată pentru a face față provocărilor viitoare. Experiența a arătat că eforturile către o mai bună legiferare au un succes sporit dacă toate instituțiile europene și toate statele membre împărtășesc responsabilitățile și lucrează împreună. Această experiență este un avantaj extrem de important pe scena internațională. Summit-ul G20 din noiembrie 2008 a subliniat faptul că anumite aspecte legate de legiferare pot fi abordate doar în colaborare cu partenerii noștri internaționali, și a arătat rolul din ce în ce mai important pe care UE poate să îl joace atunci când acționează împreună.

Prezenta comunicare examinează ariile în care s-au înregistrat progrese și subliniază domeniile în care sunt necesare eforturi suplimentare. Comunicarea reprezintă o contribuție la analiza realizată de Consiliul European în martie 2009 privind o mai bună legiferare, în cadrul președinției Republicii Cehe.

II. ÎMBUNĂTĂ ȚIREA LEGISLAȚIEI EXISTENTE

Din 2005, această Comisie a avut cu siguranță cea mai ambițioasă și mai hotărâtă inițiativă până în prezent, de a actualiza, moderniza și simplifica corpusul de texte legislative comunitare (acquis-ul comunitar). O gamă de activități - programul continuu de simplificare, examinarea acquis-ului pentru găsirea potențialului de simplificare, activitățile de reformare, disponibilitatea sistematică a versiunilor consolidate ale textelor legislative și programele de reducere a sarcinii administrative – aduc beneficii concrete întreprinderilor, cetățenilor și autorităților publice.

1. Legislația este în prezent mai simplă, mai clară și presupune mai puțină birocrație

Pe parcursul mandatului acestei Comisii, simplificarea a evoluat de la un set mai degrabă limitat de acțiuni de simplificare, în mare parte independente, la o parte inerentă a oricărei revizuiri de politică, în toate domeniile de politică. În octombrie 2005, Comisia a elaborat un „program continuu de simplificare” a unui număr de 100 de inițiative pentru perioada decurgând până în 2008. Comisia a actualizat programul în fiecare an cu noi inițiative, și l-a extins în mod progresiv la toate domeniile de politică. Sugestiile din partea cetățenilor, a părților interesate și a statelor membre au reprezentat o parte importantă a acestui proces. În prezent, programul conține 185 de inițiative și, în pofida faptului că progresele inițiale erau lente, Comisia a înaintat până în prezent propuneri de simplificare pentru 132 dintre acestea[2]. Au fost adoptate 75 dintre aceste propuneri și alte 50 sunt în curs de adoptare de către Consiliu și Parlament.

Pe lângă simplificare, Comisia a întreprins un proces de codificare a legislației, reunind actul normativ inițial și modificările ulterioare ale acestuia într-un singur text. Acest proces a adus un plus de claritate reglementărilor și a redus volumul legislației. În 2008, Comisia a finalizat codificarea a 229 de acte normative dintr-un total de 436. Au fost adoptate și publicate în Jurnalul Oficial 142 de acte normative. Prin simplificarea și codificarea legislației, această Comisie a întreprins acțiuni care vor reduce acquis-ul cu aproape 10% - aproximativ 1 300 de acte normative și 7 800 de pagini din Jurnalul Oficial.

De asemenea, începând din anul 2005 Comisia a derulat un exercițiu anual de retragere a propunerilor care nu mai prezintă relevanță. În total au fost retrase 108 propuneri, dintre care 30 de propuneri în 2008.

Comisia se îndreaptă către o abordare mai integrată a procesului de simplificare, cu scopul de a examina întregul corpus legislativ care afectează un anumit domeniu de politică pentru a identifica suprapunerile, lipsurile, inconsecvențele, măsurile caduce și potențialul de a reduce sarcina în materie de legiferare. Acest proces a început cu A doua analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare, în cadrul căruia Comisia s-a angajat să efectueze o examinare atentă a aquis-ului până la sfârșitul mandatului său. Acest efort pregătește terenul pentru activitățile de simplificare de după 2009 și a identificat 81 de acțiuni pe care următoarea Comisie le-ar putea încorpora în activitățile viitoare de simplificare[3].

Rezultate

Aceste inițiative fac legislația mai clară și mai accesibilă, aducând beneficii concrete societăților și cetățenilor. De exemplu:

În momentul în care va fi adoptată Directiva privind drepturile consumatorilor, aceștia vor putea să facă cumpărături mai ușor în UE, mai ales pe internet. Această directivă reformează patru directive existente într-un singur set de norme armonizate.

De asemenea, consumatorii vor beneficia de revizuirea cadrului UE pentru fondurile de investiții care va înlocui zece directive existente cu un text unic, oferind acces la investiții gestionate în mod profesionist și în termeni ușor de înțeles[4].

Întreprinderile care furnizează servicii pe teritoriul UE vor face obiectul unor norme mult simplificate grație noului „pachet TVA”.

Întreprinderile mici vor beneficia de noul Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare care sporește posibilitățile ca statele membre să ofere ajutoare de stat întreprinderilor mici în domenii precum formarea, inovarea și eficiența energetică. De asemenea, regulamentul consolidează cinci regulamente separate într-un singur text.

Modernizarea și simplificarea normelor privind transportul aerian, grupând trei regulamente existente într-unul singur, vor contribui la o ofertă mai diversificată pentru consumatori, prețuri mai mici și o concurență mai mare. Cerințele mai stricte și monitorizarea mai atentă a companiilor aeriene debutante va reduce riscul de faliment și consecințele negative pentru consumatori.

Agricultorii vor beneficia de costuri reduse ca urmare a unei simplificări suplimentare a sistemului de plăți unice după adoptarea sistemului de verificare a „stării de sănătate” a Politicii agricole comune[5].

2. În prezent, sarcina administrativă pentru întreprinderi este pe cale să fie redusă [6]

Deși simplificarea și codificarea oferă beneficii concrete întreprinderilor și cetățenilor, Comisia a decis că sunt necesare acțiuni suplimentare specifice pentru reducerea sarcinii administrative asupra întreprinderilor. În 2007, Comisia a identificat 42 de texte legislative în 13 domenii de prioritate care reprezintă costuri administrative estimate la 115 – 130 de miliarde €. Pe această bază, Comisia a stabilit un program de reducere a sarcinii administrative cu 25% până în 2012, obiectivul fiind aprobat de către Consiliul European din martie 2007. Comisia este în curs de îndeplinire a acestui obiectiv prin diferite modalități.

Până în decembrie 2008, Comisia a prezentat deja un număr de măsuri care vor avea ca efect reduceri semnificative ale sarcinilor administrative pentru întreprinderi[7]. Măsurile includ modernizarea legislației UE privind vămile și crearea unui mediu electronic care ar trebui să genereze beneficii pentru comercianți estimate la 2,5 miliarde € pe an. În domeniul statisticii, propunerile de reduceri privind comerțul intracomunitar de bunuri adoptate începând din 2004 sau în curs de adoptare de către legislatori vor permite statelor membre să scutească aproximativ 370 000 de societăți de obligațiile de raportare. Aceasta reprezintă un potențial de reducere a numărului de întreprinderi studiate de aproximativ 52% în șase ani (2004 - 2010) sau peste 100 de milioane € de economii pe an până în 2010 și peste 200 de milioane de € de economii pe an începând din 2010, în special pentru IMM-uri.

Ca o etapă următoare, Comisia identifică în prezent reducerile specifice care pot fi realizate în fiecare dintre domeniile prioritare. Acest exercițiu se află într-o fază avansată în două dintre domeniile-cheie de prioritate. În cazul dreptului societăților comerciale, Comisia intenționează să propună ca statele membre să excludă micro-întreprinderile din domeniul de aplicare al directivelor UE în materie de contabilitate. Principiul „a gândi mai întâi la scară mică” se aplică în prezent în mod general acestor directive, pentru a adapta sistemul la nevoile IMM-urilor. Aceste revizuiri ar putea aduce economii totale de aproximativ 8 miliarde €. Comisia va propune o revizuire ambițioasă a Directivei privind TVA, pentru a înlătura obstacolele împotriva facturării electronice și pentru a moderniza normele privind facturarea. Potențialul maxim de reducere la jumătatea perioadei de înlăturare a obstacolelor privind TVA-ul din calea e-facturării a fost estimat la până la 18 miliarde € în cazul în care toate facturile ar fi trimise în format electronic.

Până în prezent, măsurile de reducere prezentate sau preconizate reprezintă economii în valoare de peste 30 de miliarde €.

Acest program de diminuare se bazează pe un exercițiu amplu de identificare și evaluare a sarcinii administrative generate de legislația UE pentru cele 27 de state membre și în cele 13 domenii de prioritate, clasând UE în fruntea eforturilor de reducere a birocrației care rezultă din așa-numitele „obligații de raportare” și oferind o mai bună înțelegere a modului în statele membre transpun și aplică legislația UE, și a ceea ce înseamnă acest lucru pentru întreprinderi, în materie de obligații de raportare[8]. Exercițiul a sporit gradul de conștientizare a autorităților publice în privința sarcinilor administrative și le-a oferit o oportunitate de a reevalua eficiența și eficacitatea normelor existente.

Experții externi și părțile interesate au contribuit pe larg la acest exercițiu. Avizele pozitive din partea Grupului la nivel înalt de părți interesate independente privind sarcina administrativă în ceea ce privește scutirea micro-întreprinderilor și reforma TVA privind normele e-facturării sunt exemple ilustrative în acest sens. De asemenea, grupul continuă procesul în alte domenii de prioritate. Peste 350 de observații au fost trimise cu ocazia consultărilor online sau off-line. În sfârșit, statele membre au convenit să depună eforturi similare și, până la sfârșitul anului 2008, un număr de 21 de state membre și-au fixat obiective naționale de diminuare, număr în creștere față de sfârșitul anului 2006, când șapte state și-au fixat astfel de obiective. Unele state membre au efectuat deja schimbări majore în transpunerea legislației CE. Comisia colaborează îndeaproape cu autoritățile naționale care transpun legislația UE pentru a disemina cele mai bune practici care permit diminuarea rapidă a sarcinii administrative. Aceasta invită statele membre să profite pe deplin de „setul pentru începători” pe care l-a dezvoltat pentru activitățile viitoare de măsurare și diminuare și să promoveze în continuare armonizarea și comparabilitatea datelor. Comisia invită statele membre, de asemenea, să convină asupra unui set de principii pentru monitorizarea progresului și reducerea sarcinii administrative la nivel național și al UE.

3. Următoarele etape

Îmbunătățirea calității legislației existente și înlăturarea sarcinii administrative inutile sunt cu atât mai importante pentru întreprinderi în circumstanțele economice actuale dificile. Uniunea trebuie, prin urmare, să pună în aplicare aceste programe cu fermitate.

- Pe baza unei evaluări de referință a UE, Comisia va identifica diminuările specifice care trebuie efectuate în fiecare dintre cele 13 domenii de prioritate și va prezenta propuneri ce decurg din prezentul program de acțiune vizând diminuarea sarcinii administrative în legislația UE. Se vor depune eforturi deosebite pentru adoptarea acestor propuneri înainte de încheierea mandatului acestei Comisii.

- Comisia va prezenta 33 de noi inițiative de simplificare în 2009. Aceste măsuri vor avea drept obiectiv, de exemplu, combaterea întârzierilor de plată în tranzacțiile comerciale, scutirea micro-entităților de la cerințele contabile sau asigurarea recunoașterii și executării hotărârilor în materie civilă și comercială.

- Pe baza examinării acquis-ului, Comisia a identificat 81 noi acțiuni pe care noua Comisie le poate lua în considerare în cadrul unui program viitor de simplificare.

- Consiliul și Parlamentul sunt invitate să adopte cât mai repede posibil cele 50 de inițiative de simplificare care sunt în curs de adoptare, precum și toate propunerile de diminuare a sarcinii administrative.

- Având în vedere contribuțiile primite cu ocazia consultărilor, Comisia propune să extindă programul de acțiune pentru a include 30 de acte normative suplimentare.

- Comisia va continua să colaboreze îndeaproape cu autoritățile naționale responsabile de transpunerea legislației UE pentru a disemina cele mai bune practici de diminuare rapidă a sarcinii administrative.

- Statele membre care nu au trimis încă obiectivul național de diminuare până la 31 decembrie sunt invitate să o facă înainte de Consiliul European de primăvară din 2009. Toate statele membre sunt invitate să adopte măsuri concrete la nivel național și să furnizeze informații în legătură cu aceste măsuri în cadrul rapoartelor anuale naționale de progres privind Strategia de la Lisabona.

III. îmbunătă țIREA CALITățII NOILOR INIțIATIVE

1. O abordare amplă și ambițioasă

Îmbunătățirea calității noilor inițiative este o parte esențială a programului pentru o mai bună legiferare. În conformitate cu cele mai bune practici internaționale, Comisia este de părere că cea mai eficace modalitate de a crea o cultură a unei mai bune legiferări este de a încredința persoanelor care sunt responsabile de elaborarea de politici și competențe privind evaluarea impactului propunerilor acestora. Acesta a reprezentat un aspect fundamental al sistemului de evaluare a impactului pe care Comisia l-a continuat din 2002 și despre care este de părere că schimbă în mod fundamental cultura de lucru a instituției. Din 2002, Comisia a efectuat peste 400 de evaluări ale impactului. Numai în 2008 au fost efectuate 135 de evaluări. Sistemul are anumite caracteristici care merită evidențiate.

În primul rând, Comisia are convingerea că o abordare integrată a evaluării impactului este calea cea mai adecvată de a se asigura de necesitatea măsurilor pe care le propune și de calitatea ridicată a politicilor. Prin urmare, evaluările impactului analizează atât beneficiile cât și costurile și abordează într-un mod echilibrat toate efectele semnificative din punct de vedere economic, social și de mediu ale eventualelor inițiative. Această abordare garantează că toată expertiza relevantă din interiorul Comisiei este utilizată, împreună cu contribuțiile părților interesate, și, prin aceasta, se consolidează coerența inițiativelor din toate domeniile de politică.

În al doilea rând, Comisia a extins cerințele efectuării evaluării impactului dincolo de inițiativele din programul legislativ și de lucru anual, pentru a cuprinde toate inițiativele care au un impact semnificativ potențial, inclusiv cele din sfera comitologiei cu impacturi semnificative.

În al treilea rând, pentru a sprijini garantarea faptului că evaluările impactului sunt conforme cu procedurile și standardele de calitate, Comisia a înființat o funcție centrală de control strict al calității sub forma unui Comitet de evaluare a impactului (CEI), care este independent față de departamentele de elaborare a politicilor. CEI a examinat și a emis avize în legătură cu toate evaluările impactului ale Comisiei de la crearea acestuia la sfârșitul anului 2006. Acesta a îmbunătățit calitatea politicilor prin solicitarea redepunerii evaluării impactului în 32% din cazuri în 2008 și prin intermediul recomandărilor pe care le-a făcut Comisiei în sensul îmbunătățirii calității evaluărilor impactului. În 2008, acesta a pus un accent mai mare pe necesitatea de a cuantifica în mod mai sistematic efectele și de a aborda cu mai multă claritate aspectul sarcinii administrative. De asemenea, Comitetul a sprijinit serviciile Comisiei în efectuarea evaluărilor proprii de impact, în special în ceea ce privește metodologia utilizată.

În sfârșit, Comisia a creat un sistem care este transparent și responsabil. Acesta promovează un grad sporit de transparență în procesul de elaborare a politicilor și o implicare mai profundă a părților interesate. Toate evaluările impactului și toate avizele CEI sunt disponibile publicului din momentul în care Comisia a adoptat propunerea în cauză[9].

2. Evaluările impactului vor continua să fie îmbunătățite

Comisia a creat un sistem de evaluare a impactului care, în ceea ce privește integralitatea și transparența, este considerat în general a avea un standard foarte înalt la nivel european și internațional. Cu toate acestea, există încă posibilități de îmbunătățiri suplimentare în privința calității evaluărilor de impact în sine. CEI a recomandat în raportul său pe anul 2008 consolidarea controalelor de calitate înainte ca evaluările impactului să îi fie înaintate. Comisia va adopta o serie de măsuri în acest scop. În special, aceasta va consolida rolul unității responsabile de evaluările impactului din fiecare direcție generală și rolul Grupurilor de coordonare a evaluărilor impactului pentru a se asigura că este avută în vedere toată expertiza relevantă din cadrul Comisei. Acest lucru va spori „asumarea” evaluărilor impactului prin aprobarea definitivă din partea directorilor-generali.

Comisia a identificat o serie de alte îmbunătățiri pe baza experienței CEI, a contribuțiilor din partea Grupului de experți naționali la nivel înalt pentru o mai bună legiferare și a consultării publice asupra Orientărilor privind evaluările impactului de la mijlocul anului 2008. Multe dintre aceste îmbunătățiri sunt reflectate în orientările revizuite care au intrat în vigoare la începutul anului 2009. Sistemul de evaluări ale impactului va fi caracterizat prin:

- obiective specifice : Comisia va concentra evaluările impactului mai mult către propunerile legislative, atât în carul programului legislativ și de lucru, cât și în afara acestuia, inclusiv către aspectele din sfera comitologiei cu efecte semnificative;

- o mai bună consultare a părților interesate : standardele Comisiei în materie de consultare trebuie să fie puse în aplicare integral. În cazul propunerilor complexe sau sensibile, departamentele Comisiei sunt încurajate să depășească perioada de consultare de minim opt săptămâni; se vor depune eforturi suplimentare pentru a se asigura că toate părțile interesate sunt informate și sunt în măsură să își aducă contribuția la consultări; ar trebui oferit un feedback mai clar în evaluările impactului în legătură cu informațiile care au fost solicitate de la părțile interesate, informațiile care au fost primite și modalitatea în care acestea au fost utilizate;

- o analiză mai riguroasă a subsidiarității : în prezent orientările cuprind o listă de întrebări explicite pe care serviciile ar trebui să le abordeze în cadrul procesului de analizare a problemei, cu orientări suplimentare privind analiza proporționalității și a valorii adăugate la nivelul UE pentru toate opțiunile de politică prezentate;

- o analiză mai atentă a impacturilor specifice : în cadrul abordării integrate a beneficiilor și costurilor în domeniile economic, social și de mediu, se pun la dispoziție orientări suplimentare privind aspecte specifice ale acestor impacturi. Acesta este cazul impacturilor asupra IMM-urilor, care ar trebui să fie analizate în conformitate cu Small Business Act (printr-un așa-numit „test IMM”), al aspectelor legate de drepturile fundamentale și al impacturilor asupra consumatorilor și asupra sănătății publice. Vor fi luate în considerare impacturile la nivel regional și local.

- probe și analize mai cantitative : orientările oferă îndrumări consolidate privind cuantificarea și trimiterile la cele mai bune practici pentru evaluarea diferitelor tipuri de costuri de conformare.

- o evaluare îmbunătățită a sarcinii administrative: Comisia a îmbunătățit orientările privind estimarea sarcinii administrative, în special pentru întreprinderi.

o prezentare mai transparentă a rezultatelor : rezumatele vor prezenta o vedere de ansamblu clară a oricăror beneficii și costuri cuantificate ale diferitelor opțiuni, inclusiv a costurilor administrative pentru întreprinderi și cetățeni, a altor costuri de conformitate și costuri pentru administrații.

3. Următoarele etape

- În 2009 Comisia preconizează că va efectua peste 100 de evaluări ale impactului și acestea vor fi realizate în conformitate cu orientările revizuite privind evaluarea impactului.

- Comisia va consolida în continuare îndrumările privind sarcina administrativă în orientările privind evaluările impactului, prin crearea unor noi instrumente informatice accesibile tuturor serviciilor Comisiei la începutul anului 2009.

- Comisia va continua să îmbunătățească calitatea evaluărilor impactului prin controale consolidate de calitate efectuate de serviciile responsabile, precum și de Comitetul de evaluare a impactului.

IV. TOATE INSTITU ȚIILE ÎMPĂRTĂȘESC RESPONSABILITĂȚI PRIVIND O MAI BUNĂ LEGIFERARE

1. O mai bună legiferare la toate nivelurile în UE

Pentru ca exercițiul unei mai bune legiferări să fie încununat de succes, este esențial ca fiecare instituție europeană să își asume responsabilitatea. Normele UE sunt propuse de Comisie, adoptate de Parlamentul European și de Consiliu și transpuse în sistemele de drept intern de către guvernele și parlamentele naționale. Aceste norme sunt adesea completate de norme regionale și locale. Toate aceste părți au un rol de jucat în îmbunătățirea cadrului de legiferare.

Procesul adoptării și punerii în aplicare a legislației UE este de durată. Ambele programele ale Comisiei, de simplificare și de diminuare a sarcinii administrative, conțin lecții importante privind îmbunătățirile care pot fi realizate pentru a aduce beneficii concrete pentru întreprinderi și cetățeni. Cu toate acestea, trebuie să se realizeze progrese în accelerarea adoptării de către Consiliu și Parlament a propunerilor concrete ale Comisiei și să se asigure că sunt menținute acele elemente, care simplifică legislația și reduc sarcinile administrative.

O prioritate a celor trei instituții în 2009 trebuie să fie încheierea procesului de examinare a Abordării comune a evaluării impactului. Comisia este convinsă că această abordare comună oferă o bază solidă pentru fiecare instituție pentru a dezvolta abordările acestora în legătură cu evaluările impactului. Eforturile ar trebui concentrate asupra identificării modalităților concrete de îmbunătățire a punerii în aplicare. Comisia este pregătită să sprijine celelalte instituții în dezvoltarea capacității acestora de a face față evaluărilor impactului efectuate de Comisie și de a derula propriile analize suplimentare asupra modificărilor importante pe care le aduc. După cum se menționează în A doua analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare, Comisia va răspunde, de asemenea, în mod constructiv și de la caz la caz la cererile Consiliului și Parlamentului de a oferi detalii privind aspecte din evaluările inițiale ale impactului.

2. Aplicarea dreptului comunitar în statele membre

În 2007, Comisia a prezentat o strategie de îmbunătățire a aplicării dreptului comunitar[10]. Aceasta a demarat proiectul pilot al UE de a accelera și îmbunătăți rezolvarea problemelor pentru cetățeni, în strânsă colaborare cu 15 state membre voluntare. În prezent se adoptă mai frecvent decizii privind încălcarea dreptului comunitar. Comisia este într-un stadiu avansat de elaborare a unei metode de rezolvare a cazurilor în funcție de prioritate, după cum se menționează în Raportul anual privind monitorizarea aplicării dreptului comunitar și în alte inițiative adoptate sau elaborate în prezent privind transparența sporită și dialogul[11]. Experiența aplicării normelor de drept poate conduce la corectarea sau elaborarea legislației pentru a realiza mai bine obiectivele Comunității. În 2009 se vor adopta măsuri suplimentare pentru implementarea și consolidarea acestei strategii.

3. Etapele următoare

- Parlamentul și Consiliul sunt invitate să adopte cât mai repede posibil propunerile de simplificare și cele privind sarcina administrativă care sunt în curs de adoptare, după cum se prevede în Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003.

- Parlamentul, Consiliul și Comisia vor examina împreună „Abordarea comună a evaluării impactului”.

- Comisia va asigura o aplicare mai bună a dreptului comunitar, prin introducerea unor măsuri preventive, inclusiv printr-o atenție sporită acordată aspectelor legate de punerea în aplicare și executare în cadrul evaluărilor impactului, o planificare mai atentă a punerii în aplicare a noilor acte normative, crearea unor rețele de punere în aplicare și asistența acordată statelor membre în ceea ce privește tabelele de corespondență.

- În conformitate cu „Small Business Act” pentru Europa, Comisia va utiliza, atunci când va fi posibil, date comune de intrare în vigoare pentru regulamentele și deciziile viitoare care vor afecta întreprinderile[12]. Aceasta ar permite IMM-urilor să fie mai bine pregătite pentru schimbările legislative și să se adapteze acestora.

- Comisia va colabora îndeaproape cu autoritățile naționale pentru a îmbunătăți claritatea și coerența propunerilor legislative naționale în contextul procedurii de notificare bazate pe Directiva 98/34/CE[13].

V. MODELAREA LEGIFERĂRII MONDIALE

Comisia și-a continuat dialogul în materie de legiferare cu principalii parteneri comerciali. În cazul SUA, dialogul a avut drept rezultat un document elaborat în comun cu Biroul SUA de Gestionare și Buget în cadrul Consiliului Economic Transatlantic, în scopul comparării diferitelor sisteme de evaluare a impactului privind comerțul internațional și investițiile în UE și SUA[14]. Recomandările efectuate în cadrul acestui document au fost incluse în orientările Comisiei privind evaluările impactului. Autoritățile din SUA au convenit, de asemenea, să le includă în orientările acestora privind evaluările impactului în materie de legiferare.

Comisia va continua cooperarea în materie de legiferare cu partenerii săi comerciali, atât în cadrul organizațiilor multilaterale, precum ONU, OCDE și Banca Mondială, cât și în cadrul dialogurilor bilaterale, în vederea reducerii obstacolelor în calea comerțului și a investițiilor, consolidând, în același timp protecția mediului și a societății. Summit-ul G20 din noiembrie 2008 a demonstrat importanța cooperării internaționale în contextul actualei crize economice și financiare și impactul pozitiv pe care Uniunea îl poate avea când acționează în comun. În decembrie 2008, Comisia a stabilit un cadru strategic pentru cooperarea internațională în materie de legiferare și a identificat acțiuni prioritare pentru viitor[15].

VI. CONCLUZII

Uniunea Europeană și statele sale membre se confruntă cu provocări importante în remedierea actualei situații economice și financiare. O mai bună legiferare trebuie să rămână o parte esențială a răspunsului nostru – legiferând acolo unde este nevoie și într-un mod cât mai direct cu putință, pe baza dialogului cu părțile interesate și menținând sarcina asupra întreprinderilor și cetățenilor la minimum necesar. Experiența din ultimii patru ani privind mai buna legiferare oferă o bază corespunzătoare pentru confruntarea cu noi provocări. Comisia a identificat etapele următoare care necesită eforturi susținute și sprijinul politic continuu din partea celorlalte instituții europene, a statelor membre, a autorităților locale și regionale și a părților interesate.

[1] COM(2008) 800.

[2] Șapte dintre aceste propuneri reprezentau examinări în urma cărora s-a ajuns la concluzia că nu era nevoie de o acțiune legislativă sau care au fost incluse în alte inițiative.

[3] Documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Al treilea raport de progres privind strategia de simplificare a mediului de reglementare COM (2009)17.

[4] Acestea sunt cunoscute drept fondurile OPCVM - Organisme de plasament colectiv în valori mobiliare.

[5] Mai multe informații privind inițiativele de simplificare din sectorul agricol vor fi prezentate într-un raport de progres al Comisiei din primăvara anului 2009.

[6] A se vedea Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind reducerea sarcinilor administrative în UE, COM(2009)16.

[7] Câteva dintre aceste propuneri sunt „acțiuni accelerate” pe care Consiliul și Parlamentul le-au adoptat într-un ritm lent (trei din șase propuneri prezentate în 2007 și doar una din șapte propuneri din pachetul 2008).

[8] Exercițiul a identificat 356 de obligații UE și peste [9500] de obligații naționale în UE-27. Acesta a presupus aproximativ 3000 de interviuri cu întreprinderile și peste 50 de ateliere cu asociațiile profesionale locale și ministerele naționale.

[9] http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm

[10] „Către o Europă a rezultatelor”, COM(2007) 502.

[11] Al 25-lea raport privind aplicarea dreptului comunitar - COM(2008) 777.

[12] În cadrul unui sistem de date comune de intrare în vigoare, anumite acte normative intră în vigoare în mod normal la anumite date fixe din an.

[13] Această directivă obligă statele membre să notifice Comisiei toate propunerile de reglementări tehnice pentru produsele și serviciile societății informaționale înainte de adoptarea acestora în dreptul intern. Acest lucru contribuie la diminuarea riscului de a crea obstacole nejustificate între statele membre.

[14] http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/impact_en.htm

[15] COM(2008) 874.