[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 2.10.2007

COM(2007) 564 final

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de impunere a unei taxe antidumping definitive asupra anumitor cabluri din fier sau din oţel originare din Rusia şi de abrogare a măsurilor antidumping la importurile anumitor cabluri din fier sau din oţel originare din Thailanda sau Turcia

(prezentată de Comisie)

MEMORANDUM EXPLICATIV

CONTEXTUL PROPUNERII |

Motivele şi obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 („regulamentul de bază”) în cazul procedurii privind importurile de cablu din fier sau din oţel („SWR”) originare din India, Federaţia Rusă, Thailanda şi Turcia. |

Context general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază şi reprezintă rezultatul unei anchete care s-a desfăşurat în conformitate cu cerinţele procedurale şi de fond prevăzute în regulamentul de bază. |

Dispoziţii în vigoare în domeniul propunerii Nu există dispoziţii în vigoare în domeniul prezentei propuneri. |

Concordanţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii Nu este cazul. |

CONSULTAREA PăRţILOR INTERESATE şI EVALUAREA IMPACTULUI |

Consultarea părţilor interesate |

Părţile interesate vizate de procedură au avut ocazia de a-şi apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispoziţiile regulamentului de bază. |

Obţinerea şi utilizarea expertizei |

Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conţine o listă completă de condiţii care trebuie evaluate. |

ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII |

Rezumatul acţiunii propuse a) Reexaminare intermediară parţială a măsurilor antidumping în vigoare împotriva producătorilor din Rusia În 2004, Comisia a primit două cereri pentru o reexaminare intermediară parţială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) („reexaminări intermediare”) din regulamentul de bază. Cererile, limitându-se la dumping, au fost înaintate de Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod şi respectiv Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works, ambii producători-exportatori de cablu din fier sau din oţel originare din Rusia. Stabilind că existau suficiente probe care justificau lansarea reexaminării intermediare parţiale, Comisia a iniţiat această reexaminare la data de 10 august 2004[1]. b) Reexaminarea în temeiul expirării măsurilor antidumping în vigoare împotriva Federaţiei Ruse, Thailandei şi Turciei şi reexaminarea intermediară parţială a măsurilor antidumping în vigoare împotriva unui producător-exportator din Turcia În urma publicării unui aviz de expirare iminentă[2], Comisia, la data de 28 aprilie 2006, a primit o cerere compusă în vederea unei reexaminări în conformitate cu articolele 11 alineatul (2) („reexaminare în temeiul expirării măsurilor”) şi a unei reexaminări intermediare parţiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea a fost înaintată de către Comitetul de legătură al Federaţiei europene a industriilor cablurilor („EWRIS” sau „solicitantul”) în numele producătorilor reprezentând o proporţie majoră, în acest caz peste 50 %, din producţia totală de anumite cabluri din fier sau din oţel a Comunităţii. Domeniul de aplicare al reexaminării intermediare, la cererea solicitantului, a fost limitat la nivelul dumpingului de către un singur producător-exportator din Turcia. Stabilind că existau suficiente probe care justificau lansarea reexaminării în temeiul expirării măsurilor şi reexaminărilor intermediare parţiale, Comisia a iniţiat aceste reexaminări la data de 3 august 2006([3]). c) Reexaminare intermediară parţială a măsurilor antidumping în vigoare împotriva producătorilor-exportatori din Thailanda În cele din urmă, Comisia a primit o cerere pentru o reexaminare intermediară parţială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea, limitându-se la dumping, a fost înaintată de către Usha Siam Steel Industries Public Company Ltd, un producător-exportator de cablu din fier sau din oţel din Thailanda. Stabilind că existau suficiente probe care justificau lansarea reexaminării în temeiul expirării măsurilor şi reexaminărilor intermediare parţiale, Comisia a iniţiat această reexaminare la data de 22 martie 2007[4]. Prezenta propunere anexată de către Comisie pentru un regulament al Consiliului conţine concluziile definitive privind probabilitatea unei continuări şi/sau reapariţii a dumpingului, probabilitatea unei continuări şi/sau reapariţii a prejudiciului şi a interesul Comunităţii. Statele membre au fost consultate în cadrul Comitetului antidumping din 14 septembrie 2007. 9 state membre s-au declarat în favoarea cursului de acţiune propus, în timp ce 2 s-au opus, 12 s-au abţinut şi 4 nu au răspuns în niciun fel. Se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii anexate în vederea emiterii unui regulament care ar trebui să fie publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cel mai târziu pe 2 noiembrie 2007. |

Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. |

Principiul subsidiarităţii Propunerea intră în sfera competenţei exclusive a Comunităţii. În consecinţă, principiul subsidiarităţii nu se aplică. |

Principiul proporţionalităţii Propunerea este în conformitate cu principiul proporţionalităţii din următoarele motive: |

Tipul acţiunii este prezentat în regulamentul de bază mai sus menţionat şi nu lasă loc luării de decizii la nivel naţional. |

Nu sunt necesare indicaţii privind măsura în care sarcina financiară şi administrativă care revine Comunităţii, guvernelor naţionale, autorităţilor locale şi regionale, operatorilor economici şi cetăţenilor este limitată şi proporţională cu obiectivul propunerii. |

Alegerea instrumentelor |

Instrumente propuse: regulament. |

Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul/următoarele motiv(e). Regulamentul de bază menţionat anterior nu prevede opţiuni alternative. |

IMPLICAţII BUGETARE |

Propunerea nu are nicio implicaţie pentru bugetul Comunităţii. |

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de impunere a unei taxe antidumping definitive asupra anumitor cabluri din fier sau din oţel originare din Rusia şi de abrogare a măsurilor antidumping la importurile anumitor cabluri din fier sau din oţel originare din Thailanda sau Turcia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene[5] („regulamentul de bază”), în special articolele 11 alineatul (2) şi 11 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURĂ

1. Măsuri în vigoare

(1) La data de 2 februarie 2001, Consiliul a impus, prin Regulamentul nr. 230/2001[6] (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), măsuri antidumping provizorii pentru importurile anumitor cabluri din fier sau din oţel („SWR”) originare din Republica Cehă, Rusia, Thailanda şi Turcia (ultimele trei ţări vor fi denumite „ţările în cauză”). La 2 august 2001, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1601/2001[7] (denumit în continuare „regulamentul iniţial”), a impus măsuri antidumping definitive asupra importurilor de SWR. Măsurile impuse pentru importurile de cabluri din fier sau din oţel originare din Republica Cehă au încetat să mai fie aplicabile după extinderea Uniunii Europene la data de 1 mai 2004.

(2) La data de 26 iulie 2001, Comisia a acceptat, prin Decizia nr. 2001/602/CE[8], angajamente oferite de către un exportator rus şi unul thailandez, în legătură cu măsurile antidumping menţionate în considerentul (1).

(3) La data de 8 noiembrie 2005, Consiliul a impus, prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005[9] măsuri antidumping definitive pentru importurile anumitor cabluri din fier sau din oţel originare din Republica Populară Chineză, India, Africa de Sud şi Ucraina („procedura paralelă”).

2. Cerere de reexaminare

(a) Reexaminări intermediare parţiale ale măsurilor antidumping în vigoare împotriva producătorilor-exportatori din Rusia

(4) În 2004, Comisia a primit două cereri pentru reexaminări intermediare parţiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază („reexaminările intermediare”). Cererile, limitându-se la dumping, au fost înaintate de Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod („ChSPZ”) şi respectiv Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works („BMK”), ambii producători-exportatori de cablu din fier sau din oţel originare din Rusia.

(5) Astfel cum se explică într-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [10], denumirea ChSPZ a fost schimbată cu Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz („SSM”) ca urmare a unei fuziuni cu Open Joint Stock Company Orlovsky Staleprokatny Zavod („OSPAZ”) şi Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz. Această schimbare a denumirii a fost aplicabilă începând cu 1 ianuarie 2006.

(6) Potrivit solicitanţilor, împrejurările pe baza cărora măsurile au fost stabilite se schimbaseră, iar aceste schimbări au avut un caracter durabil. Mai mult, ambii producători-exportatori au susţinut că nivelurile existente de măsuri antidumping nu mai erau necesare pentru compensarea efectelor dumpingului.

(7) Stabilind, după consultarea comitetului consultativ, că existau suficiente probe care justificau lansarea celor două reexaminări intermediare parţiale, Comisia a iniţiat aceste reexaminări la data de 10 august 2004[11].

(b) Reexaminare intermediară parţială a măsurilor antidumping în vigoare împotriva unui producător-exportator din Turcia

(8) În urma publicării unui aviz de expirare iminentă[12], Comisia a primit la data de 28 aprilie 2006 o cerere de reexaminare intermediară parţială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază (primită în comun cu cererea de reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) („reexaminare în temeiul expirării măsurilor”), la care se face referire în considerentele (12) – (15) de mai jos).

(9) Cererea a fost înaintată de către Comitetul de legătură al Federaţiei europene a industriilor cablurilor („EWRIS” sau „solicitantul”) în numele producătorilor reprezentând o proporţie majoră, în acest caz peste 50 %, din producţia totală de anumite cabluri din fier sau din oţel a Comunităţii.

(10) Domeniul de aplicare al reexaminării intermediare, la cererea solicitantului, a fost limitat la nivelul dumpingului realizat de către un singur producător-exportator din Turcia (care în prezent are taxe zero). Potrivit solicitantului, nivelul măsurilor nu mai este suficient pentru a combate dumpingul prejudiciabil.

(11) Stabilind, după consultarea comitetului consultativ, că existau suficiente probe care justificau lansarea unei reexaminări intermediare, Comisia a iniţiat această reexaminare la data de 3 august 2006[13].

(c) Reexaminarea în temeiul expirării măsurilor în vigoare împotriva Rusiei, Thailandei şi Turciei

(12) În urma publicării unui aviz de expirare iminentă[14], Comisia a primit la data de 28 aprilie 2006 o cerere de reexaminare în temeiul expirării măsurilor (primită în comun cu cererea de reexaminare intermediară la care se face referire în considerentele (8)- (11) de mai sus).

(13) Cererea a fost înaintată de către Comitetul de legătură al Federaţiei europene a industriilor cablurilor („EWRIS” sau „solicitantul”) în numele producătorilor reprezentând o proporţie majoră, în acest caz peste 50 %, din producţia totală de anumite cabluri din fier sau din oţel a Comunităţii.

(14) Cererea de reexaminare în temeiul expirării măsurilor a făcut referire la toate ţările acoperite de regulamentul original şi s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar duce probabil la continuarea sau reapariţia dumpingului şi a prejudiciului în industria comunitară.

(15) Stabilind, după consultarea comitetului consultativ, că existau suficiente probe care justificau lansarea unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, Comisia a iniţiat această reexaminare la data de 3 august 2006([15]).

(d) Reexaminare intermediară parţială a măsurilor antidumping în vigoare împotriva unui producător-exportator din Thailanda

(16) Comisia a primit o cerere pentru o reexaminare intermediară parţială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea, limitându-se la dumping, a fost înaintată de către Usha Siam Steel Industries Public Company Ltd, un producător-exportator de cablu din fier sau din oţel din Thailanda.

(17) Potrivit solicitantului, împrejurările pe baza cărora măsurile au fost stabilite se schimbaseră, iar aceste schimbări au fost durabile. Mai mult, producătorul-exportator a susţinut că nivelul existent de măsuri antidumping nu mai era necesare pentru menţinerea măsurilor.

(18) Stabilind, după consultarea comitetului consultativ, că existau suficiente probe care justificau lansarea unei reexaminări intermediare, Comisia a iniţiat această reexaminare la data de 22 martie 2007[16].

3. Părţile vizate de anchete

(19) Comisia a consultat în mod oficial producătorii-exportatori, reprezentanţii ţărilor exportatoare, importatorii, producătorii din Comunitate, utilizatorii şi solicitantul iniţierii reexaminării în temeiul expirării măsurilor şi reexaminărilor intermediare parţiale. Părţilor interesate li s-a dat ocazia de a-şi face cunoscute opiniile în scris şi de a solicita o audiere în termenul menţionat în avizul de deschidere. S-a acordat dreptul la o audiere tuturor părţilor interesate care au solicitat acest lucru şi au arătat că existau motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

3.1 Eşantionul producătorilor comunitari

(20) Având în vedere numărul mare al producătorilor din cadrul Comunităţii, s-a considerat necesar, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesară utilizarea de eşantioane reprezentative în cadrul reexaminării în temeiul expirării măsurilor. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eşantionarea este necesară şi, dacă da, de a selecta un eşantion, importatorii comunitari au fost rugaţi, în temeiul articolului 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, să se facă cunoscuţi în termen de 15 zile de la iniţierea reexaminărilor şi să furnizeze Comisiei informaţiile solicitate în avizul de iniţiere.

(21) După examinarea informaţiilor prezentate de către 17 producători comunitari, s-a considerat necesară selectarea a trei companii pentru eşantionare pe baza în special a volumului producţiei şi vânzărilor pe durata perioadei de anchetă.

- Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Germania

- Casar Drahtseilwerk Saar GmbH („Casar”), Saarbrücken, Germania

- Wire and Rope Factory Drumet S.A. („Drumet”), Wloclawek, Polonia

- Manuel Rodrigues de Oliveria SA & Filhos S.A. („Oliveira”), Gemunde, Portugalia

- Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Franţa

3.2 Eşantionarea importatorilor din Comunitate

(22) Având în vedere numărul mare al importatorilor din cadrul Comunităţii (32 de importatori enumeraţi în cerere), s-a considerat necesar, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesară utilizarea de eşantioane reprezentative în cadrul reexaminării în temeiul expirării măsurilor. Pentru a da Comisiei posibilitatea de a decide dacă eşantionarea este necesară şi, dacă da, de a selecta un eşantion, importatorii comunitari au fost rugaţi, în temeiul articolului 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, să se facă cunoscuţi în termen de 15 zile de la iniţierea reexaminărilor şi să furnizeze Comisiei informaţiile solicitate în avizul de iniţiere.

(23) Cu toate acestea, deoarece numai un singur importator s-a făcut cunoscut prin faptul că a răspuns la chestionarul referitor la utilizarea de eşantioane, s-a decis că eşantionarea nu este justificată în acest caz.

4. Chestionare şi verificare

(24) Prin urmare, au fost trimise chestionare tuturor producătorilor-exportatori cunoscuţi din ţările vizate, singurului importator menţionat la considerentul (23) de mai sus, producătorilor comunitari utilizaţi în eşantion şi utilizatorilor.

(25) Răspunsuri la chestionare s-au primit de la

- 2 producători-exportatori din Federaţia Rusă în scopul unei reexaminări intermediare şi unul în scopul reexaminării în temeiul expirării măsurilor;

- 1 producător-exportator din Thailanda şi importatorul asociat din Regatul Unit;

- 2 producători-exportatori din Turcia,

- 1 importator asociat cu producătorii-exportatori din ţările vizate,

- 5 producători comunitari incluşi în eşantion,

- 1 importator independent.

(26) Comisia a cercetat şi a verificat toate informaţiile considerate necesare pentru analiză şi a întreprins vizite de verificare la sediul următoarelor companii:

(a) Rusia

- Severstal-Metiz, Cherepovets

- BMK, Beloretsk

(b) Thailanda

- Usha Siam Ltd., Bangkok

(c) Turcia

- Celik Halat, Izmit-Kocaeli

- Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S.(„Has Celik”), Hacilar Kayseri

(d) Producători din Comunitate care au constituit eşantionul reprezentativ

- Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Germania

- Casar Drahtseilwerk Saar GmbH („Casar”), Saarbrücken, Germania

- Wire and Rope Factory Drumet S.A., Wloclawek, Polonia

- Manuel Rodrigues de Oliveria SA & Filhos S.A., Gemunde, Portugalia

- Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Franţa

(e) Importator asociat din Comunitate

- Usha Martin UK Ltd., Clydebank, Regatul Unit

(f) Importatori independenţi din Comunitate

- HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Hemer, Germania

5. Perioadele relevante acoperite de anchetele de reexaminare

(27) Ancheta privind probabilitatea continuării şi/sau reapariţiei dumpingului şi a prejudiciului în vederea reexaminării măsurilor care urmează să expire, a acoperit perioada 1 iulie 2005 - 30 iunie 2006 (denumită în continuare „perioada de anchetă în vederea reexaminării în temeiul expirării măsurilor” sau „PARM”). Examinarea tendinţelor relevante pentru evaluarea probabilităţii unei continuări sau reapariţii a prejudiciilor a acoperit perioada de la 1 ianuarie 2003 până la sfârşitul PARM („perioada luată în considerare”).

(28) Perioada de anchetă pentru reexaminarea intermediară parţială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază privind importurile provenind de la doi producători-exportatori din Rusia a acoperit perioada de la 1 iulie 2003 - 30 iunie 2004 („perioada de reexaminare intermediară a Rusiei”).

(29) Perioada de anchetă relevantă pentru reexaminarea intermediară parţială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază privind importurile provenind de la producătorul-exportator din Turcia („perioada de reexaminare intermediară a Turciei”) este aceeaşi cu cea din reexaminarea în temeiul expirării măsurilor .

(30) Perioada de anchetă pentru reexaminarea intermediară parţială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază privind importurile provenind de la doi producători-exportatori din Thailanda a acoperit perioada de la 1 aprilie 2006 - 31 martie 2007 („perioada de reexaminare intermediară a Thailandei”).

6. Notificarea informaţiilor şi posibilitatea de a face observaţii

(31) Toate părţile interesate au fost informate cu privire la faptele şi considerentele esenţiale pe baza cărora s-a intenţionat să fie recomandată impunerea unei taxe antidumping definitive pentru anumite cabluri din fier sau din oţel originare din Rusia şi încheierea anchetelor cu privire la măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite cabluri din fier sau din oţel originare din Thailanda sau din Turcia. De asemenea, părţilor le-a fost acordat un termen pentru a-şi putea formula observaţiile în urma acestei notificări. Observaţiile acestora au fost luate în considerare, după caz.

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ŞI PRODUSE SIMILARE

1. Produsul în cauză

(32) Produsul în cauză de prezenta reexaminare în temeiul expirării măsurilor este acelaşi cu produsul definit în regulamentul original, anume cabluri din fier sau din oţel, inclusiv cabluri toronate, din fier sau din oţel, dar nu din oţel inoxidabil, cu dimensiunea maximă a secţiunii transversale mai mare de 3 mm, cu sau fără garnituri, originare din ţările vizate („produsul în cauză”). SWR intră în prezent sub incidenţa codurilor NC ex 7312 10 81, ex. 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 şi ex 7312 1098.

(33) Una dintre părţile interesate a susţinut că produsul în cauză ar trebui să fie divizat în două grupuri separate, respectiv (a) SWR de uz curent şi (b) înalta performanţă SWR. Aceasta a susţinut de asemenea că ultimele produse, care se presupune că nu ar fi fost produse în ţările exportatoare, ar trebui să fie excluse din sfera procedurilor deoarece, potrivit anumitor importatori, tipurile de SWR din respectiva categorie erau diferite de produsele SWR din cealaltă categorie şi nu a existat concurenţă între aceste tipuri de SWR.

(34) În primul rând, partea interesată nu a contribuit cu nici un element care să demonstreze dacă produsul importat din ţările vizate nu este la fel cu cel produs de industria comunitară sau dacă produsele SWR în cauză nu şi-au făcut reciproc concurenţă sau nu au fost interschimbabile. Prin urmare, cererea a trebuit respinsă.

(35) Mai mult, partea interesată nu a putut să demonstreze dacă definiţia şi descrierea produsului în cauză, astfel cum se menţionează la considerentele (10) – (13) din regulamentul provizoriu, a fost eronată.

(36) Prin urmare, se confirmă definiţia produsului în cauză din regulamentul original.

2. Produsul similar

(37) La considerentele (14) şi (19) din regulamentul original, s-a concluzionat că produsul în cauză, SWR produs şi vândut de producătorii comunitari şi SWR vândut pe pieţele interne şi exportat către Comunitate din ţările vizate, prezenta aceleaşi caracteristici fizice şi chimice de bază. Aceste produse sunt, aşadar, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

(38) Una dintre părţile interesate a susţinut că produsele SWR importate sunt în mod substanţial diferite faţă de cele fabricate şi vândute în Comunitate şi că nu pot fi comparate în scopul actualelor anchete. Aceasta a susţinut că produsele importate în Comunitate nu concurau în mod direct cu SWR fabricat în Comunitate.

(39) Aceleaşi motive fuseseră înaintate în ancheta preliminară concluziilor stabilite în considerentul (15) din regulamentul provizoriu. Dat fiind că partea interesată nu a furnizat niciun element nou care să demonstreze că produsul importat din ţările vizate nu este similar cu cel fabricat şi vândut în Comunitate, cererea a trebuit să fie respinsă.

(40) Concluziile la care s-a ajuns, stabilite în considerentele (14) – (19) din regulamentul iniţial cu privire la produsul similar pot fi prin urmare confirmate.

C. DUMPINGUL ŞI PROBABILITATEA CONTINUĂRII ŞI/SAU REAPARIŢIEI DUMPINGULUI

1. Dumpingul importurilor pe durata perioadelor de anchetă în vederea reexaminării măsurilor – Principii generale

(41) Din motive de coerenţă, s-a analizat, într-o primă etapă, dacă dumpingul se practică în prezent şi dacă încetarea măsurilor ar putea favoriza continuarea dumpingului. Într-o a doua etapă, în conformitate cu regulamentul de bază, au fost examinate posibilele implicaţii ale reexaminărilor intermediare cu privire la concluziile din regulamentul iniţial, la nivelul fiecărei ţări.

Metodologia generală

(42) Metodologia generală expusă mai jos s-a aplicat tuturor producătorilor-exportatori din ţările implicate şi este aceeaşi ca în ancheta iniţială. Astfel, prezentarea constatărilor în privinţa dumpingului pentru fiecare dintre ţările implicate descrie doar ceea ce este caracteristic fiecărei ţări exportatoare.

Valoarea normală

(43) Pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi, pentru fiecare producător-exportator, dacă vânzările totale interne ale produsului în cauză sunt reprezentative în raport cu vânzările totale de produse exportate în Comunitate. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările de pe piaţa internă sunt considerate reprezentative atunci când volumul total de vânzări de pe piaţa internă pentru fiecare producător-exportator este de cel puţin 5 % din volumul total de vânzări de produse exportate în Comunitate.

(44) Ulterior, s-au identificat acele tipuri de produs vizate vândute pe piaţa internă de către producătorii-exportatori, având vânzări domestice globale reprezentative, care sunt identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Comunitate.

(45) Pentru fiecare tip vândut de producătorii-exportatori pe pieţele interne şi găsit a fi direct comparabil cu tipurile de SWR vândute la export către Comunitate, s-a stabilit dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de SWR au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul total de vânzări interne ale acelui tip pe durata PARM sau a perioadei relevante de anchetă privind reexaminarea intermediară a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total de vânzări ale tipului comparabil de SWR exportat către Comunitate.

(46) De asemenea, s-a analizat dacă vânzările interne pentru fiecare tip de SWR pot fi considerate ca fiind realizate în cadrul operaţiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest fapt s-a realizat prin stabilirea, pentru fiecare producător-exportator din ţările vizate, a proporţiei de vânzări profitabile către clienţi independenţi de pe piaţa internă a fiecărui tip exportat din produsul în cauză pe piaţa internă, pe durata perioadei de anchetă.

(a) Pentru acele tipuri de produs la care mai mult de 80 %, în volum, din vânzările pe piaţa internă nu au fost efectuate la un preţ mai mic decât costurile unitare, adică unde preţul mediu de vânzare al tipului de produs în cauză a fost egal cu sau mai mare decât costul mediu de producţie pentru tipul de produs în cauză, valoarea normală a fost calculată ca fiind preţul mediu al tuturor vânzărilor interne pentru tipul de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.

(b) Pentru acele tipuri de produs la care cel puţin 10 % dar nu mai mult de 80 %, ca volum, din vânzările pe piaţa internă nu au fost efectuate la un preţ mai mic decât costurile unitare, valoarea normală a fost calculată ca media ponderată a preţului de vânzare pentru acele tranzacţii care au fost făcute la acelaşi preţ sau la un preţ mai mare decât costurile unitare ale tipului în cauză.

(c) Pentru acele tipuri de produs la care mai puţin de 10 %, în volum, s-au vândut pe piaţa internă la un preţ care nu era mai mic decât costul unitar, s-a considerat că tipul de produs în cauză nu a fost vândut în cadrul operaţiunilor comerciale normale şi, în consecinţă, valoarea normală a trebuit să fie calculată în conformitate cu Articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

(47) În cazurile în care a fost necesară calcularea valorilor normale, acestea au fost calculate în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, adică pe baza costului de fabricaţie a tipului vizat, la care s-au adăugat o sumă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative şi alte costuri generale (SG&A) şi o marjă de profit. Suma SG&A a fost suportată de producătorul-exportator pentru produsul similar şi suma reprezentând profitul a fost asimilată cu profitul mediu realizat de către producătorul-exportator la vânzarea produsului similar în cadrul operaţiunilor comerciale normale.

Preţul de export

(48) În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienţi independenţi din cadrul Comunităţii, preţul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, şi anume pe baza preţurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.

(49) În cazurile în care vânzările au fost intermediate de un importator asociat sau comerciant, preţul de export a fost calculat pe baza preţurilor de revânzare ale respectivului importator asociat către clienţi independenţi. S-au adus modificări pentru toate costurile suportate între importare şi revânzare, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative şi alte costuri generale şi o marjă de profit rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Marja de profit adecvată a fost stabilită pe baza informaţiilor furnizate de comercianţi/importatori colaboratori independenţi, care operează pe piaţa comunitară.

Comparaţie

(50) Valoarea normală şi preţul de export au fost comparate pe baza preţului franco fabrică. În scopul asigurării unei comparaţii corecte între valoarea normală şi preţul de export, s-a ţinut seama, sub formă de ajustări, de diferenţele care afectează preţul şi comparabilitatea preţului în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări adecvate au fost admise în toate cazurile în care au fost considerate rezonabile, exacte şi susţinute de elemente de probă.

(51) S-au realizat ajustări pentru costul transportului terestru şi maritim, costurile de asigurări, costurile de manipulare şi ambalare, costurile de credit şi taxele de import, care au fost în totalitate scăzute din preţul de revânzare pentru a se ajunge la baza preţului franco fabrică.

Marja de dumping

(52) În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) şi (12) din regulamentul de bază, s-a calculat o marjă de dumping pentru fiecare producător-exportator colaborator, prin compararea mediei ponderate a valorii normale cu media ponderată a preţului de export.

(53) Pentru acele ţări în care s-a constatat că nivelul de cooperare este unul ridicat (peste 80 % din totalul volumelor importate în Comunitate pe durata PARM sau durata relevantă a perioadei de anchetă), şi unde nu a existat nici un motiv să se presupună că vreun producător-exportator nu ar dori să coopereze, marja de dumping restantă a fost fixată la nivelul producătorului-exportator colaborator cu marja de dumping cea mai mare, pentru a asigura eficacitatea măsurilor.

(54) Pentru acele ţări în care s-a constatat că nivelul de cooperare este unul scăzut (mai puţin de 80 % din totalul volumelor importate în Comunitate pe durata PARM sau durata relevantă a perioadei de anchetă), marja de dumping restantă a fost determinată în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, adică pe baza datelor disponibile.

2. Dumpingul importurilor pe durata perioadelor de anchetă în vederea reexaminării măsurilor – Rezultate specifice pentru fiecare ţară

2.1. Rusia

Remarci preliminare

(55) Există doi producători-exportatori despre care se ştie că produc SWR în Rusia: Severstal-Metiz, Cherepovets („SSM”) şi BMK, Beloretsk („BMK”). Aceştia reprezintă, prin urmare, 100% din volumul de producţie şi o cotă de piaţă de 1,5% din importurile pe piaţa comunitară pe durata PARM. Ambii producători au cooperat în timpul reexaminării intermediare însă numai unul a cooperat în ancheta de reexaminare în temeiul expirării măsurilor. Celălalt producător a indicat că nu a dorit să coopereze la reexaminarea în temeiul expirării măsurilor. Acesta a susţinut că, pe lângă faptul că compania nu exporta decât cantităţi mici în UE pe durata perioadei de reexaminare intermediară a Rusiei, situaţia societăţii nu s-a schimbat în mod semnificativ în urma reexaminării intermediare care a fost iniţiată în august 2004 (vezi considerentele (4) – (7) de mai sus).

2.1.1. Reexaminare intermediară parţială cu privire la măsurile în vigoare împotriva producătorilor-exportatori din Rusia.

(56) Reexaminările intermediare parţiale erau limitate la nivelul dumpingului ambilor producători cunoscuţi din Rusia în UE. S-au primit răspunsuri complete la chestionare din partea amândurora.

Valoarea normală

(57) Valoarea normală a fost determinată în funcţie de metodologia generală descrisă în considerentele (43) şi (47) de mai sus.

(58) Pentru un producător-exportator din Rusia, valoarea normală s-a bazat pe preţurile interne reale în conformitate cu metodologia enunţată în considerentul (46) de mai sus. Pentru celălalt producător-exportator din Rusia, valoarea normală s-a bazat în principal pe preţurile interne reale, însă a trebuit să fie calculată pentru anumite tipuri de produse în conformitate cu metodologia expusă în considerentul (47) de mai sus.

Preţul de export

(59) În vederea determinării preţului de export, au fost aplicate principiile generale explicate în mod amănunţit la considerentele (48) şi (49) de mai sus.

(60) În ceea ce priveşte vânzările la export către Comunitate ale unui producător-exportator din Rusia prin intermediul unei companii comerciale din Elveţia, preţul de export a fost stabilit pe baza preţurilor de revânzare plătite efectiv sau care urmează să fie plătite acestuia din urmă de către primul cumpărător independent din Comunitate pe durata perioadei de reexaminare intermediară a Rusiei.

(61) Trebuie remarcat faptul că aproape toate exporturile unui exportator rus în Comunitate au fost făcute în condiţiile unui angajament privind preţurile, acceptat de Comisie în august 2001. În acest context, determinarea preţurilor de export nu a fost limitată numai la o analiză a comportamentului din trecut al exportatorilor ci, de asemenea, a fost avută în vedere evoluţia lor probabilă în viitor. În special, a fost examinată întrebarea dacă existenţa acestui angajament a influenţat nivelul preţurilor de export, cu scopul de a diminua din fiabilitatea acestora în vederea stabilirii comportamentului la export pe viitor.

(62) Mai mult, s-a analizat dacă, în ciuda existenţei unui angajament privind preţurile, preţurile la export practicate de către exportator către clienţi din Comunitate au fost fiabile şi au putut constitui o bază reală pentru calcularea marjei de dumping în scopul prezentei anchete. În special, ancheta a încercat să determine dacă actualele preţuri de export către Comunitate nu au fost stabilite în mod artificial, în raport cu preţurile minime de import („PMI”) şi dacă, prin urmare, aceste preţuri ar putea fi menţinute pe viitor. Cu toate acestea, ancheta a arătat că sistemul utilizat pentru stabilirea numerelor de control al produselor („NCP”) pentru această anchetă a fost mai complex faţă de sistemul de clasificare aplicat la vremea acceptării angajamentului în 2001. Acest lucru a condus la concluzia că orice comparaţie între NCP-urile fiecărui PMI şi cele din ancheta actuală nu ar putea fi fiabilă.

(63) A fost efectuată o comparaţie în funcţie de tip între preţurile de export către Comunitate şi preţurile practicate în cazul altor ţări terţe. Acest lucru a indicat că preţurile de export către ţările terţe erau în medie considerabil mai mici. Prin urmare, s-a concluzionat că preţurile de export spre Comunitate ale acestei societăţi nu puteau fi utilizate pentru a stabili preţuri de export fiabile, în sensul articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, în contextul prezentei reexaminări. În absenţa unor preţuri de export fiabile la vânzările către EU-15, vânzările către alte ţări au fost considerate ca substitut pentru acele preţuri de export.

Comparaţie

(64) În ceea ce priveşte comparaţia dintre valoarea normală şi preţul de export, a fost urmată metoda descrisă în considerentul (50).

(65) Deoarece comerciantul asociat din Elveţia al unuia dintre producătorii-exportatori din Rusia deţine funcţii asemănătoare cu cele ale unui agent care lucrează pe bază de comision, s-a efectuat o ajustare a preţurilor de export pentru un comision în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază. Nivelul comisionului a fost calculat pe baza dovezilor directe care indicau existenţa unei majorări asociate cu astfel de funcţii.

Marja de dumping

(66) În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcţie de tip a fost comparată cu media ponderată a preţului de export pentru tipul corespunzător de produs în cauză.

(67) Astfel cum se explică mai departe la considerentele (104) – (106) de mai jos, comparaţia a indicat existenţa continuării dumpingului în cazul BMK. Pentru SSM, comparaţia între valoarea normală medie ponderată şi preţul de vânzare mediu ponderat către ţări pentru care nu erau aplicabile angajamente privind preţurile a indicat, de asemenea, continuarea dumpingului.

(68) Marja de dumping a BMK exprimată ca procent al preţului net, franco-frontieră comunitară, înainte de plata taxei, a fost determinată la 36,2 %. Marja de dumping pentru SSM, exprimată pe aceeaşi bază, a fost de 9,7 %.

Măsuri antidumping definitive

(69) În lumina rezultatelor obţinute în urma stabilirii marjelor de dumping în cadrul anchetelor de reexaminare intermediară, se consideră adecvată modificarea taxei antidumping aplicabilă în cazul BMK la 36,2 % şi de 9,7 % în cazul SSM.

2.1.2. Reexaminare în temeiul expirării măsurilor în vigoare împotriva producătorilor-exportatori din Rusia

(70) Dintre cei doi producători cunoscuţi de SWR în Rusia, numai SSM a cooperat în ancheta de reexaminare în temeiul expirării măsurilor. Pe baza informaţiilor colectate, această societate a reprezentat aproape 100% din exporturile totale ale Rusiei către Comunitate pe durata PARM. Compania a reprezentat aproximativ 50% din producţia totală a Rusiei. Exporturile către Comunitate s-au situat la un nivel scăzut şi au fost constituite din aproximativ 3 300 de tone pe durata PARM, reprezentând 1,5% din consumul total al Uniunii. Această cotă de piaţă aparent redusă nu ar trebui să ascundă faptul că în Rusia există o mare capacitate disponibilă de producţie. Cota de piaţă a exporturilor către Comunitate a fost mai puţin de 5% din vânzările totale a societăţii cooperante. Astfel cum se menţionează în considerentul (61), aproape toate exporturile societăţii cooperante către Comunitate sunt supuse unui angajament privind preţurile.

Valoarea normală

(71) Atunci când preţurile interne ale unui anumit tip de produs vândut de către SSM nu au putut fi utilizate în scopul determinării valorii normale, pentru că acesta nu a fost vândut pe piaţa internă în cantităţi semnificative, a trebuit să se aplice o altă metodă. În absenţa oricărei alte metode rezonabile, a fost utilizată valoarea normală calculată în funcţie de tipul de produs, astfel cum a fost furnizată de către SSM şi verificată de către Comisie.

(72) În ceea ce priveşte costul de producţie, SSM a susţinut faptul că structura costului pentru exporturile către Comunitate a fost diferită datorită diferitelor standarde tehnice din Comunitate şi de pe piaţa rusească. Potrivit societăţii, SWR vândut pe piaţa comunitară trebuie să fie conforme cu aşa-numitul standard DIN, care nu reprezintă o cerinţă în Rusia. Tabelul cuprinzând costul de producţie (CP) al SWR vândute pe piaţa internă şi în Comunitate a indicat că nu au existat diferenţe semnificative între diferitele tipuri. Pentru anumite tipuri de produse, CP de pe piaţa internă a fost uşor mai ridicat, iar pentru alte produse CP de pe piaţa comunitară a fost uşor mai scăzut. Prin urmare, s-a concluzionat că această presupusă diferenţă nu ar putea afecta calculele de dumping.

Preţul de export

(73) În ceea ce priveşte exporturile către Comunitate, cu excepţia unei singure tranzacţii, producătorul a vândut produsul în cauză direct către Comunitate fără intervenţia vreunei părţi asociate. Exportatorul a furnizat dovezi cu privire la faptul că tranzacţia unică nu avea în vedere produsul în cauză şi nu a fost prin urmare luată în considerare în calcul.

Comparaţie

(74) În scopul asigurării unei comparaţii corecte între valoarea normală şi preţul de export, s-a ţinut seama, sub formă de ajustări, de diferenţele care afectează preţul şi comparabilitatea preţului în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

Marja de dumping

(75) În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparaţii între valoarea normală medie ponderată şi media ponderată a preţurilor de export, în funcţie de tipul de produs. Această comparaţie a indicat absenţa dumpingului pe durata perioadei de anchetă în vederea reexaminării în temeiul expirării măsurilor.

(76) Comparaţia datelor cu privire la exporturile către Comunitate furnizate de către producătorii-exportatori şi volumul total al importurilor astfel cum rezultă din statisticile de import ale Eurostat a indicat că nivelul de cooperare a fost ridicat, deoarece producătorul-exportator cooperant a reprezentat aproximativ totalitatea importurilor comunitare din Rusia pe durata PA.

2.2. Thailanda

2.2.1. Reexaminare intermediară cu privire la măsurile în vigoare împotriva unui producător-exportator din Thailanda

Valoarea normală

(77) Valoarea normală era bazată pe preţurile plătite efectiv sau care urmează să fie plătite, în cadrul operaţiunilor comerciale normale, de către cumpărătorii independenţi de pe piaţa internă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază. Pe durata perioadei de anchetă în vederea reexaminării intermediare a Thailandei, compania a vândut produsul în cauză direct utilizatorilor finali, pe piaţa internă. Valoarea normală s-a bazat exclusiv pe vânzările profitabile.

(78) Valoarea normală era bazată pe preţurile plătite efectiv sau care urmează să fie plătite, în cadrul operaţiunilor comerciale normale, de către cumpărătorii independenţi de pe piaţa internă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.

Preţul de export

(79) Solicitantul şi producătorul cooperant Usha Siam a exportat o cantitate limitată de SWR către Comunitate pe durata perioadei de reexaminare intermediară a Thailandei. Aceste exporturi au fost supuse unui angajament privind preţurile.

(80) Pentru vânzările directe pe piaţa comunitară, preţurile de export erau bazate pe preţul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit, în cadrul operaţiunilor comerciale normale, de către cumpărătorii independenţi din Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

(81) Pentru vânzările la export efectuate prin intermediul importatorului asociat, Usha Martin UK, preţurile de export au fost calculate pe baza preţurilor la care produsul a fost revândut pentru prima oară clienţilor independenţi din Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. S-a ţinut seama de toate costurile suportate între import şi revânzare, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative şi alte costuri generale şi profitul realizat în Comunitate de importatorul asociat pe durata perioadei de anchetă.

Comparaţie

(82) Valoarea normală a fost comparată cu preţul mediu de export al fiecărui tip de produs în cauză, pe baza preţului franco fabrică şi la acelaşi nivel comercial. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, şi în scopul asigurării unei comparaţii echitabile, au fost luaţi în considerare factorii care au fost presupuşi şi demonstraţi ca afectând preţul şi comparabilitatea preţurilor. S-au realizat ajustări pentru costul transportului terestru şi maritim, costurile de asigurări, costurile de manipulare şi ambalare, costurile de credit şi taxele de import, care au fost în totalitate scăzute din preţul de revânzare pentru a se ajunge la baza preţului franco fabrică.

Marja de dumping

(83) În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit în funcţie de tipul de produs pe baza unei comparaţii între valoarea normală medie ponderată şi media ponderată a preţurilor de export, la acelaşi nivel comercial. Această comparaţie a indicat absenţa dumpingului pe durata perioadei de anchetă în vederea reexaminării intermediare.

2.2.2. Reexaminare în temeiul expirării măsurilor cu privire la măsurile în vigoare împotriva producătorilor-exportatori din Thailanda

(84) Dintre cei trei producători cunoscuţi de SWR în Thailanda, numai o societate a cooperat la anchetă. Pe baza informaţiilor colectate, această societate a reprezentat aproape 100% din exporturile totale ale Thailandei către Comunitate pe durata PARM. Compania a reprezentat aproximativ 80% din producţia totală a Thailandei. Exporturile către Comunitate au fost la un nivel foarte scăzut pe durata perioadei de anchetă în vederea reexaminării. Exporturile societăţii cooperante către Comunitate sunt supuse unui angajament privind preţurile.

Valoarea normală

(85) Costul total de producţie al fiecărui tip de produs exportat a fost identificat ca fiind mai mare decât preţul intern pe durata PARM. Ca o consecinţă, nu a fost posibilă stabilirea valorii normale pe baza preţurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite în cadrul operaţiunilor comerciale normale de către clienţi independenţi pe piaţa internă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, pentru niciunul dintre tipurile de SWR exportate de producătorul-exportator cooperant din Thailanda.

(86) Preţurile interne au fost calculate pe baza propriului cost de fabricaţie şi al propriilor costuri de vânzare, cheltuielilor administrative şi altor costuri generale ale producătorului-exportator şi al unei marje de profit rezonabile de 5% pe baza articolului 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

Preţul de export

(87) Producătorul-exportator cooperant a exportat produsul în cauză prin intermediul unei companii asociate din Comunitate. Din acest motiv şi în conformitate cu dispoziţiile articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, preţurile de export au fost calculate pe baza preţurilor cu care produsul importat a fost revândut pentru prima oară unor clienţi independenţi din Comunitate. S-a ţinut seama de toate costurile suportate între import şi revânzare, inclusiv costurile de vânzare, cheltuielile administrative şi alte costuri generale şi profitul realizat în Comunitate de compania importatoare pe durata perioadei de anchetă în cadrul reexaminării.

Comparaţie

(88) Valoarea normală a fost comparată cu preţul mediu de export al fiecărui tip de produs în cauză, pe baza preţului franco fabrică şi la acelaşi nivel comercial. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, şi în scopul asigurării unei comparaţii echitabile, au fost luate în considerare diferenţele între factorii care au fost presupuşi şi demonstraţi ca afectând preţul şi comparabilitatea preţurilor. S-au realizat ajustări pentru costul transportului terestru şi maritim, costurile de asigurări, costurile de manipulare şi ambalare, costurile de credit şi taxele de import, care au fost în totalitate scăzute din preţul de revânzare pentru a se ajunge la baza preţului franco fabrică.

Marja de dumping

(89) În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit în funcţie de tipul de produs pe baza unei comparaţii între valoarea normală medie ponderată şi media ponderată a preţurilor de export, la acelaşi nivel comercial. Această comparaţie a indicat existenţa unui dumping relativ scăzut pe durata PARM, în comparaţie cu regulamentul iniţial. Marja de dumping calculată ca medie ponderată, exprimată ca procent din valoarea CIF la frontiera comunitară, a fost de 7,6 %.

2.3. Turcia

Remarci preliminare

(90) Există doi producători-exportatori în Turcia; atât Celik Halat („Halat”) şi Has Celik („Has”) au cooperat la ancheta privind reexaminarea în temeiul expirării măsurilor, iar Has a cooperat la reexaminarea intermediară parţială cu privire la nivelul de dumping ale acesteia. Cei doi producători-exportatori reprezintă 100% din exporturile UE din Turcia.

2.3.1. Reexaminare intermediară cu privire la măsurile în vigoare împotriva unui producător-exportator din Turcia

(91) Se reaminteşte faptul că reexaminarea intermediară parţială menţionată în considerentul (10) de mai sus se referă la un exportator din Turcia presupus ca practicând preţuri de dumping pentru SWR către Comunitate.

Valoarea normală

(92) Ancheta a arătat faptul că majoritatea preţurilor interne de stabilire a valorii normale pentru tipurile de produs exportate de către exportatorul în cauză din Turcia au fost profitabile. Drept urmare, preţul utilizat a fost preţul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit, în cadrul operaţiunilor comerciale normale, de către cumpărătorii independenţi de pe piaţa internă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.

(93) Pentru anumite tipuri de produse, valoarea normală a fost calculată pe baza propriului cost de producţie al producătorului, inclusiv cheltuielile de vânzare, generale şi administrative şi o marjă de profit rezonabilă de 5%, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

Preţul de export

(94) În ceea ce priveşte exporturile către Comunitate, producătorul în cauză din Turcia a vândut produsul în cauză direct către Comunitate fără intervenţia vreunei părţi asociate. Preţul de export luat în considerare a fost, prin urmare, preţul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul vândut la export din ţara exportatoare către Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

Comparaţie

(95) Valoarea normală a fost comparată cu preţul mediu de export al fiecărui tip de produs în cauză, pe baza preţului franco fabrică şi la acelaşi nivel comercial, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În scopul asigurării unei comparaţii juste, au fost luate în considerare pentru calculare diferenţele între factorii identificaţi ca afectând preţurile şi comparabilitatea preţurilor. S-au realizat ajustări pentru costul transportului terestru şi maritim, costurile de asigurări, costurile de manipulare şi ambalare, costurile de credit şi taxele de import, care au fost în totalitate scăzute din preţul de revânzare pentru a se ajunge la baza preţului franco fabrică.

Marja de dumping

(96) În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pentru fiecare tip de produs pe baza unei comparaţii între valoarea normală medie ponderată şi media ponderată a preţurilor de export, în aceeaşi etapă de comercializare. Per ansamblu, această comparaţie a arătat că marja de dumping medie ponderată exprimată ca procent din valoarea CIF la frontiera comunitară a fost de 0,12%, adică la nivelul de minimis .

2.3.2. Reexaminarea în temeiul expirării măsurilor instituite împotriva Turciei

Valoarea normală

(97) După efectuarea testelor descrise în metodologia generală prezentată la considerentul (46) de mai sus, s-a constatat că, pentru majoritatea tipurilor SWR exportate către CE de către un producător-exportator din Turcia, valoarea normală trebuie calculată. Ca atare, valoarea normală a fost calculată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza costului de producţie al producătorului respectiv, inclusiv o marjă de profit rezonabilă de 5%.

(98) În cazul celuilalt producător, pentru stabilirea valorii normale a majorităţii tipurilor de produse a putut fi utilizat preţul de vânzare de pe piaţa internă, astfel cum se arată în considerentele (92) şi (93) de mai sus. Prin urmare, valoarea normală este bazată pe preţurile plătite efectiv sau care urmează să fie plătite, în cadrul operaţiunilor comerciale normale, de către cumpărătorii independenţi de pe piaţa internă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.

Preţul de export

(99) În ceea ce priveşte exporturile către Comunitate, producătorii din Turcia au vândut produsul în cauză pe piaţa comunitară în mod direct, fără intervenţia vreunei părţi asociate. Preţul de export luat în considerare a fost preţul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit pentru produsul în cauză atunci când acesta este vândut la export către Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

Comparaţie

(100) Pentru fiecare tip de produs în cauză, valoarea normală şi preţul mediu de export au fost comparate la nivelul franco fabrică şi în aceeaşi etapă de comercializare. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază şi în scopul asigurării unei comparaţii corecte, diferenţele de factori pretinse şi care s-a demonstrat că afectează preţul şi comparabilitatea preţurilor au fost luate în considerare. S-au efectuat ajustări pentru cheltuielile de transport intern şi pe ocean, cheltuielile de asigurare, de manipulare şi ambalare, cheltuielile cu creditele şi taxele de import, care au fost integral deduse din preţul de revânzare în scopul de a ajunge la nivelul franco fabrică.

Dumpingul

(101) Comparaţia dintre preţul mediu de export şi valoarea normală pentru fiecare tip de produs în cauză a indicat existenţa dumpingului numai în cazul unui exportator din Turcia, în cazul celuilalt constatându-se doar o marjă de minimis (a se vedea considerentul (96)). Marja de dumping exprimată ca procent din valoarea CIF la frontiera comunitară a fost de 33,6% pentru exportatorul menţionat.

(102) Trebuie remarcat faptul că, în cazul exportatorului respectiv, marja de dumping stabilită în ancheta iniţială a fost ridicată (mai mult de 50%), conducând la o taxă stabilită pe baza marjei de prejudiciu în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază. Ancheta efectuată în cadrul prezentei reexaminări indică persistenţa dumpingului, chiar la volume mai mici de export, dar la un nivel mai scăzut.

CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTRANŢELOR MODIFICATE

(103) În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă circumstanţele modificate constatate în reexaminările relevante pot fi considerate în mod rezonabil durabile.

Rusia

BMK

(104) Această societate este în prezent supusă unei taxe restante stabilită la 50,7 % în cadrul anchetei iniţiale, pe baza datelor referitoare la un alt exportator rus, ca urmare a faptului că BMK nu a cooperat în ancheta respectivă. Cu toate acestea, marja de dumping actuală, stabilită la 36,2 %, a fost calculată pe baza informaţiilor referitoare la BMK, pentru întreaga PAR.

(105) În plus, nu a existat nicio indicaţie potrivit căreia nivelul valorii normale sau al preţului de export stabilit pentru BMK în cursul prezentei investigaţii nu este fiabil. S-a constatat că preţul de export către Comunitate practicat de BMK pe durata PAR este similar cu cel al exporturilor sale către alte ţări, în care acesta a vândut cantităţi semnificativ mai mari pe durata PAR.

(106) Cu toate că marja de dumping constatată pe durata PAR este stabilită prin raport cu o cantitate relativ mică de exporturi de SWR către Comunitate, există totuşi motive să se considere că marja de dumping constatată se bazează pe circumstanţe modificate având un caracter durabil.

SSM

(107) Este important de reamintit faptul că preţurile de export către Comunitate practicate de SSM au făcut obiectul unui angajament privind preţurile, aplicabil exporturilor către cele 10 noi state membre (UE10) care au aderat la UE la începutul ultimelor două luni din perioada reexaminării intermediare a Rusiei, adică în mai 2004. Cu toate că preţurile de export practicate faţă de clienţii din cele 15 state membre care făceau parte din UE şi înainte de 1 mai 2004 erau sub nivelul impus de angajament, s-a constatat că vânzările către clienţii din UE10 se făceau la un nivel mai mic al preţurilor. Mai mult decât atât, s-a constatat că exporturile către alte ţări terţe din perioada reexaminării intermediare a Rusiei s-au făcut la preţuri semnificativ mai mici şi în cantităţi mult mai mari decât cele exportate către Comunitate.

(108) Cantităţile mici de SWR exportate de SSM către Comunitate în perioada reexaminării intermediare a Rusiei nu pot fi atribuite limitelor capacităţii sale întrucât s-a constatat că societatea dispunea de o importantă capacitate neutilizată de producţie. Ca urmare, cantitatea mică a exporturilor este, în mod clar, rezultatul preţurilor impuse de angajamentele privind preţurile. Aceasta sugerează că, în cazul în care angajamentul privind preţul ar înceta să existe, este foarte probabil că SSM ar vinde pe piaţa comunitară cantităţi mai mari la preţuri mai mici (făcând astfel obiectul dumpingului).

(109) După cum s-a precizat mai sus, toate exporturile – atât cele către Comunitate, cât şi cele către ţări terţe – au fost luate în considerare la efectuarea analizei.

(110) Ancheta a arătat că SSM dispune de o capacitate de producţie suficientă pentru a-şi spori semnificativ exporturile atât către Comunitate, cât şi către ţări terţe. Dacă SSM ar încerca să-şi recâştige cota de piaţă deţinută în Comunitate înainte de impunerea măsurilor – ceea ce este foarte probabil – ar putea face acest lucru prin vânzarea pe piaţa comunitară la preţuri care fac obiectul unui dumping. Pe lângă acest fapt, preţurile către alte ţări au fost în medie mai mici decât cele de pe piaţa UE şi ancheta a condus la concluzia că produsul în cauză a fost vândut către ţări care nu sunt membre UE la preţuri care făceau obiectul dumpingului.

(111) Valoarea normală a SSM în cursul PAR s-a bazat pe volumul mare (vasta majoritate a producţiei sale) vândut în cadrul operaţiunilor comerciale normale pe o piaţă internă concurenţială. Acest fapt arată că nivelul valorii normale constatat în prezenta anchetă prezintă un caracter durabil.

(112) În consecinţă, se consideră că, în absenţa unor măsuri antidumping, volumele de export ale SSM către Comunitate ar creşte semnificativ, iar preţurile ar scădea în mod accentuat. Ca atare, se concluzionează că pretinsele circumstanţe modificate în privinţa preţurilor de export practicate de SSM nu pot fi considerate, în mod rezonabil, ca prezentând un caracter durabil.

Thailanda

(113) Ancheta privind reexaminarea intermediară a arătat că exporturile către Comunitate ale exportatorului thailandez cooperant nu au fost efectuate la preţuri care au făcut obiectul dumpingului. De asemenea, s-a constatat că preţurile de export practicate de exportatorul thailandez faţă de Comunitate au fost similare cu cele practicate faţă de clienţi situaţi în ţări terţe, în care s-au vândut cantităţi mai mari.

(114) În plus, s-a constat că exportatorul thailandez şi-a dezvoltat reţeaua sa de distribuţie şi a furnizat SWR către o gamă mai largă de clienţi din restul lumii. În Australia, Singapore şi Statele Unite au fost înfiinţate sucursale de vânzări. Ca atare, cantitatea redusă de exporturi de SWR efectuate de Usha către Comunitate nu poate fi atribuită limitelor capacităţii sale, dat fiind faptul că societatea nu are practic nicio capacitate disponibilă.

(115) Se consideră că, în absenţa unor măsuri antidumping (ex. în prezent, un angajament privind preţul), volumele de export efectuate de Usha către Comunitate nu ar creşte semnificativ, iar preţul de export ar rămâne aproape nemodificat. Pe baza faptelor şi a considerentelor de mai sus, se poate concluziona că, în absenţa unei capacităţi semnificative neutilizate şi luând în considerare faptul că societatea îşi axează exporturile în principal către alte pieţe de export decât Comunitatea, în care preţurile de export sunt considerabil mai ridicate decât pe piaţa comunitară, circumstanţele modificate în privinţa Usha pot fi considerate ca având un caracter durabil.

Turcia (Has Celik)

(116) Importurile de SWR în Comunitate originare din Turcia au crescut considerabil începând cu anul 2005. La acel moment, o reexaminare intermediară concluziona că, în absenţa dumpingului, este adecvată abrogarea măsurilor în ceea ce-l priveşte pe exportatorul turc solicitant.

(117) Prezenta reexaminare intermediară a confirmat cu privire la acelaşi producător că exporturile sale către Comunitate au fost făcute la preţuri care nu s-a constatat că ar face obiectul unui dumping. În plus, s-a constatat că capacitatea de producţie a acestei societăţi este limitată în raport cu consumul Comunităţii. În consecinţă, se poate concluziona că circumstanţele modificate, astfel cum au fost stabilite prin reexaminarea intermediară, prezintă un caracter durabil.

Evoluţia importurilor în cazul abrogării măsurilor

Remarci preliminare

(118) Producătorii cooperanţi din prezenta anchetă reprezintă aproape totalitatea importurilor în UE din ţările în cauză. Examinarea probabilităţii ca dumpingul să continue în caz de abrogare a măsurilor s-a bazat, într-o mare măsură, pe informaţiile furnizate de aceşti producători-exportatori care au cooperat. S-au examinat în special politica preţurilor practicată pe alte pieţe de export de producătorii-exportatori care au cooperat şi producţia acestora, capacitatea lor de producţie, precum şi stocurile înregistrate.

(119) În scopul determinării probabilităţii continuării dumpingului, Comisia a avut în vedere situaţia actuală a ţărilor în cauză şi părţile vizate de prezenta anchetă. Acolo unde a fost cazul, a avut în vedere şi posibila existenţă a dumpingului la exporturile către Comunitate. A fost efectuată, de asemenea, o analiză referitoare la evoluţia preţurilor, producţia şi capacitatea de producţie a altor producători-exportatori din ţările vizate de aceste anchete. Această analiză s-a bazat pe datele studiilor de piaţă furnizate de industria comunitară şi producătorii-exportatori, statisticile Eurostat pentru importuri şi, atunci când au fost disponibile, statisticile de export din ţările în cauză.

Rusia

Producţia, capacitatea de producţie şi investiţiile

(120) În perioada anchetei de reexaminare în temeiul expirării măsurilor, SSM a reuşit să crească producţia cu 7% în comparaţie cu 2005.

(121) În vreme ce capacitatea de producţie a rămas stabilă în perioada luată în considerare, s–a constatat că utilizarea medie a capacităţii în Rusia s-a situat aproximativ între 60-65% în perioada anchetei de reexaminare. În consecinţă, se poate concluziona că producătorii-exportatori din Rusia au capacitatea să-şi mărească exporturile către piaţa comunitară în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

(122) În plus, capacitatea totală din Rusia privind produsul în cauză este estimată ca fiind la aproximativ acelaşi nivel ca şi consumul total al UE pe durata PARM, adică 220 000 de tone. Având în vedere faptul că piaţa din Rusia nu poate să facă faţă unui asemenea nivel al ofertei, producătorii ruşi ar putea alege să-şi redirecţioneze această capacitate disponibilă către Comunitate la preţuri care fac obiectul unui dumping, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

Relaţia dintre preţurile de export către ţări terţe şi nivelul preţului din cadrul Comunităţii

(123) În considerentele (61) şi (62) a fost explicat că, datorită existenţei unui angajament privind preţul, exporturile către Comunitate nu s-au efectuat la preţuri făcând obiectul unui dumping. S-a demonstrat, de asemenea, că PMI stabilit prin angajamentul privind preţul a influenţat preţul practicat de societatea rusă în cauză pe piaţa comunitară. S-a concluzionat, aşadar, că preţul de export către Comunitate nu este fiabil în sensul articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

(124) Preţurile practicate faţă de ţări terţe au fost considerate mai fiabile, având în vedere faptul că acestea nu au fost supuse niciunor limitări pe durata PARM.

(125) De asemenea, pe durata PARM, preţurile de export din Rusia către ţări terţe s-au situat în general sub nivelul preţurilor din cadrul Comunităţii. În consecinţă, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, este foarte probabil că exportatorii ruşi ar exporta către Comunitate cantităţi mai mari de SWR, la preţuri mai mici decât în condiţiile actualului angajament privind preţul. Ca atare, este probabil că dumpingul ar reapărea în cazul în care măsurile antidumping în vigoare ar fi abrogate. Acest fapt este în special relevant pentru situaţia actuală referitoare la angajamentul privind preţul.

Concluzie privind Rusia

(126) Comportamentul exportatorilor ruşi şi influenţa angajamentului privind preţul asupra preţului de export către Comunitate, nivelul semnificativ mai scăzut al preţurilor practicate în ţări terţe şi capacităţile de producţie importante neutilizate reprezintă indicii clare că, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, este probabil că producătorii ruşi ar reveni pe piaţa comunitară cu cantităţi semnificative la preţuri făcând obiectul unui dumping.

Thailanda

Producţia, capacitatea de producţie şi investiţiile

(127) Producătorul cooperant thailandez este producătorul dominant din Thailanda, reprezentând o proporţie majoră, mai exact 80% din capacitatea de producţie instalată şi din producţia efectivă de SWR din Thailanda. Ancheta a demonstrat că acest producător a produs la capacitate maximă, iar alţi doi producători thailandezi au fost aproape în totalitate absenţi de pe piaţa comunitară şi nu au avut capacităţi semnificative de producţie neutilizate.

(128) Ancheta a arătat că, chiar dacă producătorul-exportator cooperant a vândut pe piaţa comunitară la preţuri făcând obiectul unui dumping, volumele sale de vânzări au fost extrem de scăzute. Pe baza exporturilor la nivel mondial ale societăţii, s-a observat că aceasta este orientată către alte pieţe de export decât Comunitatea, în special Statele Unite, Singapore, Indonezia, Australia, Japonia şi Malaiezia. În aceste ţări au fost înfiinţate chiar sucursale de vânzări.

Relaţia dintre preţurile de export şi angajamentul privind preţul

(129) Producătorul-exportator cooperant a respectat angajamentul privind preţul şi, dat fiind nivelul actual ridicat al preţurilor de pe piaţă, a vândut în mai multe ocazii la preţuri mai mari decât minimul agreat. Nu mai există alte societăţi thailandeze care să exporte produsul în cauză pe piaţa comunitară.

Relaţia dintre preţurile de export către ţări terţe şi nivelul preţului din cadrul Comunităţii

(130) Pe durata PARM, volumele de vânzări ale Usha către restul lumii au fost semnificativ mai mari decât vânzările către Comunitate, în pofida faptului că nivelul preţului de export către Comunitate a fost în medie cu 9,5% mai mare decât către restul lumii.

(131) Pe baza faptelor şi considerentelor de mai sus, chiar în cazul în care măsurile ar fi abrogate, este puţin probabil că producătorul-exportator cooperant din Thailanda va exporta cantităţi mari pe piaţa comunitară. Ceilalţi doi producători din Thailanda nu par să aibă o reţea de distribuţie internaţională care să le permită să intre în mod agresiv pe piaţa comunitară şi să câştige cote de piaţă.

Turcia

Producţia, capacitatea de producţie şi investiţiile

(132) În conformitate cu informaţiile strânse în cursul anchetei, capacitatea de producţie a rămas neschimbată pe perioada care a făcut obiectul anchetei, în vreme ce utilizarea capacităţii a crescut. Ca urmare, s-a constatat că ambele societăţi din Turcia au atins cota de 90% din capacitatea de producţie. În Turcia nu mai există alte societăţi producătoare de PC.

(133) În plus, s-a observat că proporţia de importuri din Turcia făcând obiectul unui dumping (de la Celik Halat) pe piaţa comunitară este mai mică de 0,5%, din care 10% nici măcar nu se află în concurenţă cu producţia comunitară, întrucât tipurile de produs în cauză nu erau produse de industria comunitară. Având în vedere că societatea Has nu a fost găsită ca practicând dumpingul, cota de piaţă a importurilor din Turcia făcând obiectul unui dumping este în consecinţă foarte mică. Ca atare, doar o cotă mică de exporturi din Turcia face obiectul dumpingului, aflându-se în concurenţă directă cu industria comunitară.

Concluziile privind probabilitatea unei continuări a dumpingului

(134) Pe baza argumentelor de mai sus, chiar în cazul în care măsurile ar fi abrogate, este puţin probabil că producătorii-exportatori cooperanţi vor exporta cantităţi mari pe piaţa comunitară. În consecinţă, reapariţia sau continuarea dumpingului sunt improbabile.

E. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIŢIEI PREJUDICIULUI

1. Definiţia producţiei şi a industriei comunitare

Producţia comunitară

(135) În Comunitate, 29 de producători comunitari produc SWR, iar producţia a fost estimată la 202 000 de tone în cursul PARM.

(136) Ca şi în ancheta originală, s-a constatat că anumiţi producători comunitari importă produsul în cauză. Cu toate acestea, cantităţile importate sunt neglijabile în comparaţie cu producţia acestora (mai puţin de 1% din volumul lor de producţie), neexistând produse importate originare din ţările în cauză. În consecinţă, s-a concluzionat că nu există motive pentru a exclude pe niciunul dintre aceşti producători din definiţia producţiei comunitare.

(137) SWR produs de aceşti 29 de producători comunitari constituie producţia totală a Comunităţii în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

Industria comunitară

(138) Cererile de reexaminare intermediară şi de reexaminare în temeiul expirării măsurilor au fost susţinute de 22 de producători care au acceptat cu toţii să coopereze în anchetă. S-a examinat dacă producătorii cooperanţi au reprezentat o proporţie majoră din producţia comunitară a produsului în cauză şi s-a constatat că aceştia au reprezentat 87% din producţia comunitară totală a produsului în cauză în cursul PARM şi a perioadelor de anchetă din diferitele reexaminări intermediare.

(139) Prin urmare, Comisia a considerat că aceşti 22 producători din Comunitate care au cooperat în anchetă şi au susţinut cererile, au reprezentat industria comunitară conform articolelor 4 alineatul (1) şi 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Prin urmare, aceştia sunt denumiţi în continuare „industria comunitară”.

2. Situaţia pe piaţa comunitară

2.1 Consumul de pe piaţa comunitară

(140) Consumul comunitar a fost stabilit pe baza:

- volumului vânzărilor producătorilor comunitari care au constituit industria comunitară;

- estimărilor vânzărilor celorlalţi producători de pe piaţa comunitară conform datelor furnizate în cerere, precum şi

- a datelor Eurostat privind importurile produsului în cauză din ţările vizate, precum şi din ţări terţe

(141) Între 2003 şi PARM, consumul comunitar a crescut cu mai mult de 46 000 de tone, sau 26%, ajungând la un volum total al consumului de peste 222 000 de tone pe durata PAR.

Tabelul 1 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Consumul comunitar (tone) Indice | 176.438 100 | 195.363 111 | 214.529 122 | 222.456 126 |

2.2 Evoluţia importurilor din Rusia şi a subcotării preţurilor provocate de acestea

Volumele, cota de piaţă şi preţurile importurilor originare din Rusia

(142) Volumele şi cota de piaţă a importurilor produsului în cauză din Federaţia Rusă au evoluat după cum se arată în tabelul de mai jos.

Tabelul 2 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Volumul importurilor (în tone) Indice | 2.198 100 | 1.844 84 | 2.908 132 | 3.323 151 |

Cotă de piaţă Indice | 1,2 % 100 | 0,9 % 75 | 1,4 % 117 | 1,5 % 125 |

(143) În perioada luată în considerare, importurile din Federaţia Rusă au crescut cu 51%, de la 2 198 de tone în 2003 la 3 323 de tone în cursul PARM. În acelaşi timp, cota din consumul comunitar reprezentată de aceste importuri a crescut de la 1,2% la 1,5%, adică cu 25%.

(144) Metoda utilizată în calcularea subcotării este în acest caz identică cu cea descrisă în considerentele (136)-(140) din regulamentul provizoriu. Preţul la frontiera comunitară practicat de exportatorii în cauză a fost comparat pe baza unei analize în funcţie de tip cu preţul franco fabrică al industriei comunitare. Rezultatul acestei comparaţii a fost exprimat ca procent din preţul franco fabrică al industriei comunitare.

(145) Nivelul preţului practicat de SSM faţă de clienţii din Comunitate a fost afectat, după toate probabilităţile, de către angajamentul acceptat în contextul regulamentului iniţial. Cu toate acestea, s-a constatat un nivel semnificativ de 49% al subcotării.

(146) Având în vedere aceste constatări, cota relativ mică de piaţă a exporturilor din Rusia pare să se datoreze în mod cert măsurilor antidumping în vigoare împotriva acestei ţări. Dat fiind nivelul preţurilor din Rusia şi nivelul ridicat al dumpingului constatat în cazul Rusiei, este foarte probabil că proporţia mare a capacităţii neutilizate de care dispune această ţară ar putea fi utilizată pentru creşterea exporturilor către piaţa comunitară.

2.3 Volumele, cotele de piaţă şi preţurile importurilor din alte ţări, vizate de prezenta reexaminare

(147) Trebuie reamintit faptul că în considerentele (131)-(134) s-a concluzionat că nu există riscul reapariţiei dumpingului în cazul importurilor de SWR originare din Thailanda şi Turcia. Tendinţele importurilor produsului în cauză din alte ţări vizate de prezenta reexaminare au fost, de asemenea, examinate. Volumele importurilor şi cotele de piaţă deţinute de alte ţări vizate de prezenta reexaminare au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Thailanda |

Volumul importurilor (în tone) | 368 | 160 | 86 | 118 |

din care importuri care au făcut obiectul dumpingului | 0 |

Cotă de piaţă totală | 0,21 % | 0,08 % | 0,04 % | 0,05 % |

Turcia |

Volumul importurilor (în tone) | 2.248 | 2.223 | 4.246 | 4.805 |

din care importuri care au făcut obiectul dumpingului | 1 089 |

Cotă de piaţă totală | 1,27 % | 1,11 % | 1,98 % | 2,16 % |

(148) Tabelul arată că volumul importurilor din Thailanda a fost nesemnificativ în perioada luată în considerare, având o cotă de piaţă de 0,1% în cursul PARM.

(149) Importurile totale din Turcia au crescut între 2003 şi sfârşitul PARM de la 2 248 de tone la 4 805 de tone, sau cu 113%. În ceea ce priveşte cota de piaţă, aceasta aproape că s-a dublat, de la 1,3% la 2,2%. Totuşi, în raport cu dimensiunea totală a pieţei comunitare, volumele de importuri din Turcia nu sunt foarte importante.

(150) Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că exporturile principalului producător-exportator din Turcia sunt taxate potrivit unei taxe zero în vigoare. Este probabil că acesta este motivul pentru care producătorul-exportator menţionat a reuşit să crească vânzările sale către UE la preţuri relativ ridicate.

(151) Metoda utilizată în calcularea subcotării este în acest caz identică cu cea descrisă în considerentele (136)-(140) din regulamentul provizoriu, la fel ca şi mai sus. Preţul la frontiera comunitară practicat de exportatorii în cauză a fost comparat, pe baza unei analize în funcţie de tip, cu preţul franco fabrică al industriei comunitare. Rezultatul acestei comparaţii a fost exprimat ca procent din preţul franco fabrică al industriei comunitare.

(152) În pofida considerentelor de mai sus, o subcotare de 24 % a fost constatată în cazul importurilor din Turcia, în vreme ce nivelul subcotării provocat de importurile originare din Thailanda a fost apreciat la aproximativ 1 %.

2.4. Volumele importurilor şi cotele de piaţă deţinute de alte ţări vizate de măsurile antidumping dar care nu fac obiectul prezentei reexaminări

(153) Trebuie reamintit faptul că se impun măsuri antidumping împotriva importurilor de cabluri din oţel originare din Republica Populară Chineză, India, Africa de Sud şi Ucraina. Aceste măsuri antidumping au fost în vigoare pe toată durata perioadei luate în considerare:

Tabelul 4 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Republica Populară Chineză |

Importuri (tone) | 1.545 | 3.374 | 6.581 | 7.560 |

Indice | 100 | 218 | 426 | 489 |

Preţ mediu (EUR/tonă) | 1.088 | 1.120 | 1.063 | 947 |

Cotă de piaţă | 0,9 % | 1,7 % | 3,1 % | 3,4 % |

India |

Importuri (tone) | 4.218 | 4.832 | 6.551 | 6.108 |

Indice | 100 | 115 | 155 | 145 |

Preţ mediu (EUR/tonă) | 902 | 1.036 | 1.130 | 1.123 |

Cotă de piaţă | 2,3 % | 2,5 % | 3,1 % | 2,7 % |

Africa de Sud |

Importuri (tone) | 184 | 795 | 577 | 941 |

Indice | 100 | 433 | 314 | 512 |

Preţ mediu (EUR/tonă) | 1.303 | 1.471 | 1.584 | 1.573 |

Cotă de piaţă | 0,1 % | 0,4 % | 0,3 % | 0,4 % |

Ucraina |

Importuri (tone) | 1.222 | 1.438 | 1.149 | 776 |

Indice | 100 | 118 | 94 | 63 |

Preţ mediu (EUR/tonă) | 866 | 712 | 752 | 662 |

Cotă de piaţă | 0,7 % | 0,7 % | 0,5 % | 0,3 % |

Total tone | 6.785 | 10.978 | 16.177 | 16.012 |

Cotă de piaţă totală | 3,7 % | 5,6 % | 7,5 % | 7,2 % |

(154) Este demn de remarcat faptul că importurile din ţările împotriva cărora se impun măsuri antidumping au crescut semnificativ în perioada luată în considerare, atât în privinţa volumului, cu o creştere de 135%, cât şi în privinţa cotei de piaţă, cu o creştere de la 3,7% la 7,2%, în cursul aceleiaşi perioade.

2.5. Volumele importurilor şi cotele de piaţă deţinute de alte ţări nevizate de măsurile antidumping

(155) Importurile din alte ţări terţe au evoluat după cum se arată mai jos:

Tabelul 5 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Volume totale (în tone) din care: | 42.486 | 54.983 | 58.843 | 61.271 |

Indice | 100 | 129 | 138 | 144 |

Coreea de Sud | 22.400 | 32.121 | 34.634 | 36.408 |

Indice | 100 | 143 | 155 | 163 |

Malaiezia | 4.836 | 4.426 | 5.123 | 6.642 |

Indice | 100 | 92 | 106 | 137 |

Coreea de Nord | 150 | 1.626 | 2.212 | 3.324 |

Indice | 100 | 1084 | 1475 | 2216 |

(156) Importurile din ţările care nu sunt supuse unor măsuri antidumping au crescut cu aproximativ 19 000 de tone sau cu 44% în perioada luată în considerare. Aceste importuri provin în majoritatea lor din Coreea de Sud.

3. Situaţia economică din industria comunitară

3.1 Observaţii preliminare

(157) Având în vedere numărul mare de producători comunitari care constituie industria comunitară, s-a decis selectarea unui eşantion de producători comunitari, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, după cum se explică în considerentele (20) şi (21) de mai sus. Cei cinci producători care sunt incluşi în eşantion au fost selectaţi ca urmare a faptului că reprezintă volumul reprezentativ de producţie cel mai mare care poate fi investigat în mod rezonabil în timpul avut la dispoziţie. Aceştia sunt menţionaţi în considerentul (21) de mai sus.

(158) Datele de mai jos privind prejudiciul se bazează, aşadar, atât pe constatările făcute la nivelul producătorilor comunitari selectaţi în eşantion, cât şi pe constatările făcute la nivelul celor 22 de producători constituind industria comunitară. Pentru motive de claritate, s-a menţionat expres când factorii de prejudiciu se bazează pe informaţii obţinute de la eşantion. În absenţa acestei menţiuni, se consideră că datele au fost obţinute de la cei 22 producători comunitari care constituie industria comunitară.

(159) 3.2 Producţia, capacitatea de producţie instalată şi rata de utilizare a capacităţii

Tabelul 6 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Producţia (în tone) Indice | 149.957 100 | 148.536 99 | 161.611 108 | 176.119 117 |

Capacitatea de producţie instalată (în tone) Indice | 229.066 100 | 229.654 100 | 245.343 107 | 247.833 108 |

Rata de utilizare a capacităţii Indice | 65 % 100 | 65 % 99 | 66 % 101 | 71 % 109 |

(160) În perioada luată în considerare, producţia întregii industrii comunitare a crescut cu aproximativ 26 0000 de tone, sau cu 17%. Creşterea trebuie văzută din perspectiva consumului comunitar care a crescut cu 46 000 de tone sau cu 26% şi a creşterii exporturilor industriei comunitare în aceeaşi perioadă.

(161) Creşterea producţiei a determinat, de asemenea, o creştere de 8% a capacităţii de producţie, pentru a ajunge la aproximativ 248 000 de tone în cursul PARM.

(162) Rata capacităţii de utilizare a rămas relativ stabilă în primii cinci ani din perioada luată în considerare. Cu toate acestea, în cursul PARM, ca urmare a creşterii producţiei, rata capacităţii de utilizare a crescut de la 65% la peste 70%.

3.3 Stocuri – informaţii colectate de la eşantion

Tabelul 7 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Stocuri (în tone) Indice | 11.565 100 | 10.236 89 | 11.465 99 | 12.652 109 |

Stocuri ca % din vânzările totale | 20 % | 17 % | 18 % | 18 % |

(163) Nivelul stocurilor a rămas relativ stabil în perioada luată în considerare, în special în raport cu vânzările.

3.4 Volumele de vânzări, cota de piaţă a consumului comunitar şi creşterea

Tabelul 8 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Volumul vânzărilor (în tone) Indice | 107.032 100 | 106.542 100 | 112.687 105 | 116.625 109 |

Cota de piaţă a consumului comunitar Indice | 60,7 % 100 | 54,5 % 90 | 52,5 % 87 | 52,4 % 86 |

Creşterea cifrei de afaceri din vânzări (mii de EUR) Indice | 217.912 100 | 230.267 106 | 262.495 120 | 297.009 136 |

(164) Volumele de vânzări ale industriei comunitare pe piaţa comunitară au rămas relativ stabile în termeni absoluţi în perioada luată în considerare. O creştere de 9% a volumului de vânzări s-a constatat şi în cursul PARM, dar aceasta trebuie văzută din perspectiva evoluţiei consumului comunitar care a crescut cu 26%.

(165) Având în vedere evoluţia consumului comunitar şi în ciuda creşterii volumului de vânzări, cota de piaţă a industriei comunitare a scăzut simţitor în cursul perioadei luate în considerare. Industria comunitară a pierdut mai mult de 8 puncte procentuale din cota consumului comunitar în acea perioadă.

(166) Cifra totală de afaceri din vânzări a industriei comunitare a crescut cu 36% în perioada luată în considerare. Acest fapt trebuie privit din perspectiva preţurilor majorate de vânzare pe tonă, reflectând în principal costurile mai ridicate şi preţurile de cumpărare mai mari la materii prime.

3.5 Preţurile de vânzare şi factorii care afectează preţurile comunitare - informaţii colectate de la eşantion

Tabelul 9 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Preţ mediu de vânzare (EUR/tonă) Indice | 1.902 100 | 2.058 108 | 2.170 114 | 2.142 113 |

Costul mediu al materiilor prime (sârmă) (EUR/tonă) Indice | 511 100 | 559 109 | 662 129 | 734 143 |

(167) Preţul mediu de vânzare practicat de industria comunitară pe piaţa comunitară a crescut cu 240 EUR/tonă, sau cu 13%, în cursul perioadei luate în considerare. Ancheta a arătat că acest fapt este în mod evident o reflectare a creşterii preţurilor la materiile prime, în special la sârma de oţel. Costul sârmei cumpărate a crescut cu 223 EUR/tonă în perioada luată în considerare, sau cu 43% în raport cu costul la începutul acestei perioade.

(168) S-a constatat că unul dintre producătorii incluşi în definiţia industriei comunitare cumpăra materii prime, inclusiv sârmă, de la entităţi asociate (grupuri integrate pe verticală din industria oţelului). Ca urmare, a fost examinat dacă preţurile practicate de furnizorii conecşi faţă de producătorii comunitari au fost alineate celor practicate de furnizorul asociat faţă de clienţi independenţi. S-a constatat că preţurile practicate faţă de producătorii comunitari se aliniau preţurilor practicate faţă de clienţi independenţi şi că această creştere a fost reflectată, de asemenea, în creşterea generală a preţurilor la oţel în perioada luată în considerare. S-a concluzionat, aşadar, că ar trebui să se ţină cont la calcul şi de costurile medii ale materiilor prime cumpărate de producătorii comunitari având o integrare pe verticală.

3.6 Ocuparea forţei de muncă şi salariile – informaţii colectate de la eşantion

Tabelul 10 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Angajaţi Indice | 1.023 100 | 999 98 | 1.064 104 | 1.087 106 |

Salarii/angajat (EUR) Indice | 33.943 100 | 36.674 108 | 37.987 112 | 38.348 113 |

Salarii/tonă produsă (EUR) Indice | 606 100 | 634 105 | 614 101 | 592 98 |

(169) Dată fiind creşterea producţiei şi a volumului de vânzări menţionate mai sus, industria comunitară a crescut numărul de angajaţi cu 6% în perioada luată în considerare.

(170) Salariile pe angajat au crescut, de asemenea, în perioada luată în considerare, conform creşterii generale a salariilor din această perioadă. Cu toate acestea, s-a constatat că, în perioada luată în considerare, cheltuiala medie cu salariile pe tonă produsă a înregistrat o uşoară scădere.

3.7 Productivitatea – informaţii colectate de la eşantion

Tabelul 11 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Tone produse/angajat Indice | 56 100 | 58 103 | 62 110 | 65 116 |

(171) Nivelul productivităţii constatat pentru industria comunitară a crescut apreciabil în perioada luată în considerare. Aceasta indică faptul că industria comunitară este capabilă să se adapteze la situaţia de pe piaţa comunitară.

3.8 Dimensiunea marjei actuale a dumpingului şi redresarea în urma efectelor dumpingului anterior

(172) În ceea ce priveşte impactul asupra industriei comunitare al dimensiunii marjei actuale de dumping, dat fiind volumul şi preţurile importurilor din ţările în cauză, acesta nu poate fi considerat neglijabil.

3.9 Rentabilitatea, randamentul investiţiilor şi fluxul de lichidităţi - informaţii colectate de la eşantion

Tabelul 12 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Profitul vânzărilor comunitare | - 0,1 % | + 0,4 % | + 4,6 % | + 5,3 % |

Randamentul activelor totale | - 18,8 % | + 14,1 % | + 26 % | + 24,4 % |

Fluxul de lichidităţi (% din vânzările totale) | + 0,1 % | + 1,2 % | + 4,3 % | + 6,2 % |

(173) Ca urmare a evoluţiei pozitive a rentabilităţii în perioada luată în considerare, fluxul de lichidităţi şi randamentul activelor a înregistrat, de asemenea, tendinţe pozitive în aceeaşi perioadă. După înregistrarea unei uşoare pierderi în 2003, industria comunitară a avut capacitatea să îşi crească, încet dar constant, profiturile, atât în legătură cu vânzările, cât şi în legătură cu activele sale. Această realizare este cel mai probabil consecinţa unei îmbunătăţiri semnificative a productivităţii.

(174) Cu toate aceste, trebuie reamintit faptul că această situaţie se poate schimba rapid ca urmare a nivelurilor ridicate la preţul oţelului care predomină pe piaţă, dar mai ales în cazul în care măsurile antidumping ar înceta să mai fie aplicabile, permiţând intrarea pe piaţă a unor mari cantităţi de importuri făcând obiectul unui dumping.

Tabelul 13 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Investiţii Indice | 46.570 100 | 43.158 93 | 51.362 110 | 56.538 121 |

3.10 Investiţiile şi capacitatea de mobilizare a capitalului - informaţii colectate de la eşantion

(175) Nivelul investiţiilor constatat în cazul societăţilor selectate pentru eşantion a crescut cu 21% în cursul perioadei luate în considerare şi trebuie privit din perspectiva capacităţii crescute de producţie.

(176) Niciunul dintre producătorii comunitari nu a raportat vreo problemă specifică în ceea ce priveşte capacitatea de mobilizare a capitalului.

3.11 Concluzie privind situaţia industriei comunitare

(177) Ancheta a demonstrat că, datorită impunerii de măsuri antidumping importurilor de SWR, industria comunitară a reuşit să-şi amelioreze situaţia economică. Majoritatea factorilor de prejudiciu precum volumul vânzărilor, producţia şi capacitatea de producţie sau productivitatea ar putea să crească. Performanţa menţionată a fost realizată pe o piaţă în plină ascensiune, având în vedere consumul care a crescut cu 26% în perioada luată în considerare.

(178) Faptul că industria comunitară a pierdut din cota de piaţă indică totuşi că aceasta nu a putut beneficia pe deplin de situaţia pozitivă de pe piaţa comunitară.

(179) Ancheta a arătat, de asemenea, că industria comunitară a avut capacitatea să-şi îmbunătăţească situaţia financiară generală. Creşterea de 13% înregistrată de preţurile de vânzare în cursul PARM a permis industriei să devină profitabilă, în ciuda creşterii semnificative a preţurilor la materiile prime. Ca urmare, randamentul activelor şi fluxul de lichidităţi s-au îmbunătăţit la rândul lor în perioada luată în considerare. Astfel, se concluzionează că, deşi situaţia industriei comunitare s-a îmbunătăţit uşor comparativ cu perioada anterioară instituirii măsurilor, aceasta este încă fragilă.

4. Activităţile de export ale industriei comunitare - informaţii colectate de la eşantion

Tabelul 14 | 2003 | 2004 | 2005 | PARM |

Vânzări la export (în tone) | 8.475 | 11.870 | 10.618 | 13.374 |

Indice | 100 | 140 | 125 | 157 |

% din totalul vânzărilor | 15 % | 21 % | 19 % | 22 % |

Preţ mediu (EUR/tonă) | 2.123 | 2.302 | 2.835 | 3.063 |

Indice | 100 | 108 | 134 | 144 |

(180) Performanţa la export a eşantionului selectat din industria comunitară s-a îmbunătăţit considerabil în cursului perioadei luate în considerare. Vânzările la export au crescut cu 57 % pe durata perioadei luate în considerare. Totodată, în raport cu vânzările sale totale, vânzările la export au crescut de la 15% la 22%.

(181) De asemenea, preţul mediu pe tonă de vânzare la export a fost considerabil mai ridicat decât preţul mediu de vânzare pe piaţa comunitară (a se vedea considerentul (72)). Preţurile mai mari pentru SWR exportate se datorează faptului că acestea sunt produse mai complexe, atrăgând costuri mai mari pentru materiile prime şi pentru prelucrare. În ciuda costului său de producţie mai ridicat, performanţa la export a industriei comunitare a contribuit în mod semnificativ la rentabilitatea, per ansamblu, a industriei comunitare.

5. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariţiei dumpingului

(182) Ancheta a arătat că Rusia dispune de capacităţi neutilizate semnificative şi că nu există motive evidente care ar împiedica activarea acestor capacităţi, în cazul expirării măsurilor. În plus, este probabil că producătorii din Rusia şi-ar redirecţiona o parte substanţială din vânzările actuale către pieţe ale unor ţări terţe către Comunitate, date fiind preţurile mai ridicate care predomină în ţara respectivă. Împreună, aceste cantităţi ar fi considerabile – proces facilitat de existenţa în Comunitate a unor canale de distribuţie bine stabilite pentru exportatorii ruşi.

(183) Mai mult decât atât, nivelurile semnificative constatate pentru dumping şi subcotare, faptul că angajamentele par să acţioneze ca determinant al pragului minim de preţ, precum şi nivelul scăzut al preţurilor practicate la exporturile din Rusia, indică faptul că exporturile către Comunitate menţionate anterior s-ar face în cantităţi mult mai mari şi la preţuri făcând obiectul unui dumping, situate cu mult sub preţurile şi costurile industriei comunitare.

(184) Efectul combinat al unor astfel de volume de exporturi şi preţuri ar conduce probabil la o deteriorare semnificativă a situaţiei industriei comunitare, care este încă fragilă. Indiferent dacă reacţia industriei comunitare în astfel de circumstanţe ar consta într-o scădere bruscă a vânzărilor (şi, ca atare, a producţiei), o reducere a preţurilor sau ambele, deteriorarea situaţiei financiare ar fi considerabilă, ceea ce ar face ca dificultăţile observate înainte de impunerea măsurilor iniţiale să revină.

(185) Pe această bază, se concluzionează că, în cazul în care se permite expirarea măsurilor antidumping impuse importurilor de SWR originare din Federaţia Rusă, probabilitatea reapariţiei dumpingului prejudiciabil este evidentă.

F. INTERESUL COMUNITĂŢII

1. Remarci preliminare

(186) În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menţinerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Comunităţii în ansamblu. Determinarea interesului Comunităţii s-a bazat pe o apreciere a tuturor intereselor diferite implicate. Ancheta de faţă analizează o situaţie în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare şi permite evaluarea oricărui impact negativ nedorit asupra părţilor vizate, rezultând de pe urma actualelor măsuri antidumping.

(187) Pe această bază, s-a analizat dacă, în ciuda concluziilor cu privire la probabilitatea unei continuări sau reapariţii a dumpingului prejudiciabil, au existat motive puternice care să ducă la concluzia că nu este în interesul Comunităţii să menţină măsurile în cazul de faţă.

2. Interesul industriei comunitare

(188) După cum s-a subliniat mai sus, există o probabilitate evidentă a reapariţiei dumpingului prejudiciabil, dacă măsurile aplicabile exportatorilor ruşi ar fi abrogate.

(189) Trebuie reamintit faptul că nu mai puţin de 22 de producători comunitari, reprezentând aproximativ 87% din producţia totală de SWR în Comunitate, au cooperat cu Comisia în anchetă şi s-au exprimat în favoarea măsurilor actuale.

(190) Continuarea măsurilor antidumping împotriva importurilor din ţările vizate ar creşte şansele ca industria comunitară să menţină şi chiar să amelioreze situaţia sa actuală. Într-adevăr, există o probabilitate evidentă de reapariţie a dumpingului prejudiciabil la dimensiuni ridicate cărora industria comunitară nu le-ar putea face faţă. Astfel, industria comunitară ar continua să beneficieze de pe urma menţinerii actualelor măsuri antidumping, mai ales dată fiind şi existenţa unor măsuri împotriva importurilor de cabluri din oţel originare din RPC, India, Africa de Sud şi Ucraina.

3. Interesul importatorilor

(191) În regulamentul provizoriu (considerentul (202)), s-a arătat că distribuţia de SWR în Comunitate se caracteriza prin existenţa unui număr semnificativ de importatori/comercianţi. Cu toate acestea, în pofida faptului că cererea de reexaminare intermediară de faţă conţinea o listă de 32 de importatori/comercianţi, care au fost contactaţi cu toţii, numai trei importatori au cooperat în anchetă, dintre care s-a constatat că numai unul a importat produsul în cauză.

(192) S-a constatat că activitatea de bază a acestui importator era într-adevăr axată pe SWR (între 55% şi 85%), iar performanţa financiară a acestuia nu a fost serios afectată de măsurile în vigoare.

4. Interesul furnizorilor

(193) După cum s-a explicat în detaliu în considerentele (197) – (198) din regulamentul provizoriu, materia primă de bază utilizată în producţia de SWR este cablul de oţel industrial fabricat din sârmă de oţel.

(194) S-a constatat că unii dintre producătorii comunitari de SWR erau integraţi pe verticală, adică aveau furnizori asociaţi de cabluri din oţel industrial. În vreme ce doi furnizori asociaţi au răspuns întrebărilor privind preţurile la materiile prime (a se vedea considerentul (168) de mai sus), niciun furnizor independent de materii prime nu s-a făcut cunoscut.

(195) Indiferent dacă este vorba de un furnizor de materii prime asociat sau neasociat industriei comunitare, este evident că acei furnizori comunitari ar avea mult de suferit în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor şi, în consecinţă, volumele de vânzări ale industriei comunitare ar descreşte. Ca atare, se poate concluziona cu certitudine că menţinerea măsurilor antidumping ar fi în interesul furnizorilor comunitari de materii prime.

5. Interesul utilizatorilor

(196) Comisia a contactat în mod direct 21 de utilizatori de SWR din Comunitate dar niciunul dintre utilizatori nu s-a făcut cunoscut şi nici nu a cooperat în anchetă.

(197) Pe această bază se consideră că utilizatorii nu au niciun argument serios împotriva menţinerii măsurilor antidumping.

6. Concluzii privind interesul Comunităţii

(198) Luând în considerare toţi factorii de mai sus, se concluzionează că nu există motive serioase împotriva menţinerii actualelor măsuri antidumping.

G. ANGAJAMENTE

(199) Astfel cum se menţionează în considerentul (2) de mai sus, Comisia a acceptat oferta de angajament a SSM prin Decizia nr. 2001/602/CE din 26 iulie 2001. Reexaminarea intermediară a arătat că de la acceptarea angajamentului din 2001 gama de produse a SSM s-a schimbat semnificativ.

(200) Angajamentul a clasificat SWR produs de aceştia într-un număr considerabil de tipuri de produse, în cadrul fiecărui tip existând variaţii mari de preţ. Ancheta privind reexaminarea măsurilor a confirmat că societatea a întâmpinat probleme serioase în clasificarea adecvată, în conformitate cu termenii angajamentului, a diferitelor tipuri de produse. Acest fapt s-a datorat în parte limitărilor sistemului contabil care nu le permitea să distingă între diferitele tipuri de produse SWR. Probleme similare au fost identificate deja pe durata monitorizării angajamentului şi au condus la o scrisoare de avertizare.

(201) Prin urmare, s-a concluzionat că, în forma sa actuală, angajamentul nu mai este fezabil şi trebuie retras.

(202) Ambii exportatori din Rusia au oferit un angajament cu respectarea termenului limită care a urmat notificării definitive a informaţiilor, dar niciunul nu a oferit un angajament acceptabil în termenul limită stabilit de articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază, adică un angajament care să reflecte constatările reexaminărilor şi care să grupeze diferitele produse în categorii fezabile, având variaţii limitate de preţ.

(203) Având în vedere faptul că problemele legate de retragerea angajamentului au fost notificate într-un stadiu avansat al procedurilor, în mod excepţional, ambilor exportatori ruşi ar trebui să li se permită să-şi finalizeze oferta de angajament în afara termenelor limită normale, dar cel târziu în 10 zile calendaristice de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. După caz, Comisia are dreptul să propună o modificare corespunzătoare a prezentului regulament.

H. DISPOZIŢII FINALE

(204) Toate părţile au fost informate cu privire la faptele şi consideraţiile esenţiale pe baza cărora s-a urmărit să se recomande ca măsurile existente aplicabile importurilor din Rusia să fie menţinute şi, respectiv, nivelurile acestora să fie modificate acolo unde este justificat. Li s-a acordat şi o perioadă pentru a prezenta observaţii şi reclamaţii în urma notificării informaţiilor. Nu s-a primit nicio observaţie de natură să modifice concluziile menţionate anterior.

(205) Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping privind importurile de SWR originare din ţările în cauză ar trebui menţinute în cazul Rusiei şi abrogate în cazul Turciei şi Thailandei.

I. TAXE

(206) Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce priveşte continuarea dumpingului, probabilitatea reapariţiei prejudiciului şi interesul Comunităţii, măsurile antidumping impuse importurilor de SWR originare din Rusia ar trebui confirmate în scopul prevenirii reapariţiei prejudiciului cauzat industriei comunitare de importuri făcând obiectul unui dumping.

(207) Cu privire la constatările din reexaminările intermediare privind cele două societăţi din Rusia, se consideră adecvată modificarea taxei antidumping aplicabilă societăţii BMK la 36,2%, iar societăţii SSM la 9,7%.

(208) Cu toate acestea, ca urmare a constatărilor efectuate în privinţa Turciei şi a absenţei oricăror indicii ale riscului de reapariţie a dumpingului în viitor, măsurile antidumping aplicabile importurilor de SWR originare din această ţară ar trebui abrogate.

(209) În plus, ca urmare a constatărilor efectuate în privinţa Thailandei, respectiv absenţa dumpingului în perioada reexaminării intermediare a Thailandei şi absenţa oricăror indicii ale riscului de reapariţie a dumpingului în viitor, măsurile antidumping aplicabile importurilor de SWR originare din această ţară ar trebui, de asemenea, abrogate.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1. Prin prezentul regulament se impune o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de cabluri din fier sau din oţel, inclusiv cabluri toronate, cu excepţia cablurilor din oţel inoxidabil, cu di