[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 8.7.2008

COM(2008) 453 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN

privind încurajarea adaptării flotelor de pescuit din Uniunea Europeană la consecinţele economice ale creşterii preţurilor combustibililor

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN

privind încurajarea adaptării flotelor de pescuit din Uniunea Europeană la consecinţele economice ale creşterii preţurilor combustibililor

1. Introducere

Uniunea Europeană este deosebit de interesată de menţinerea unui sector piscicol sustenabil. Sectorul piscicol reprezintă o componentă-cheie a vieţii economice într-un număr de regiuni costiere. Sectorul piscicol european contribuie în mod specific la securitatea alimentară şi la starea de sănătate a unui stat prin furnizarea către consumatorii europeni a unei serii de produse locale de înaltă calitate.

Sectorul piscicol european a suferit îndelung în cercul vicios al unei rentabilităţi economice slabe şi al supraexploatării stocurilor provocate de supracapacitatea semnificativă a flotelor. Începând cu reforma politicii comune din domeniu piscicol din 2002, au fost luate câteva măsuri care au avut drept scop scoaterea sectorului din acest cerc vicios. Supracapacitatea şi pescuitul excesiv rămân însă o problemă a multor segmente ale flotei UE şi continuă să pună în pericol viabilitatea economică a sectorului.

Capturile din UE s-au redus constant începând cu 1993, în medie cu 2% pe an, conducând astfel la scăderea progresivă a veniturilor (- 25% începând cu anii '90). În principal, aproape toate speciile demersale au scăzut în ultimii ani, aceste stocuri nemaifiind sustenabile. Mai mult decât atât, preţurile pe piaţă au rămas constante sau chiar au scăzut. Veniturile în scădere şi capitalul excesiv investit (estimat la aproximativ 40%) au avut o influenţă majoră asupra costurilor de exploatare, situaţie care a avut drept rezultat reducerea profiturilor din sector vreme de câţiva ani. Lipsa unui randament suficient a întârziat modernizările şi a slăbit şi mai mult competitivitatea sectorului piscicol.

În contextul acestei fragilităţi structurale, creşterea abruptă a preţului petrolului a fost resimţită ca o lovitură puternică. Preţul barilului de petrol Brent a crescut de peste cinci ori, de la 20 USD în 2002 la peste 130 USD în iunie 2008, fără a exista indicii cu privire la stoparea acestui trend. Preţul ţiţeiului brut a crescut cu 35% (în USD), respectiv cu 22% (în EUR) din ianuarie 2008. Preţul combustibilului utilizat în sectorul maritim a crescut efectiv cu aproximativ 240% din 2002 până în prezent (creştere amortizată într-o oarecare măsură de paritatea favorabilă a euro faţă de dolarul american), depăşind chiar 0,7 EUR/l în acest moment, în ciuda scutirii de accize de care beneficiază deja combustibilul marin utilizat în operaţiuni de pescuit.

Segmentele de flotă cel mai puternic afectate de creşterea preţului combustibililor sunt echipamentele remorcate (cum ar fi traulerele), care utilizează în general motoare de putere mare; costul combustibilului reprezintă în unele cazuri (cum ar fi traulerele laterale britanice şi cele neerlandeze) până la 60% din valoarea debarcărilor. Impactul asupra navelor care utilizează unelte pasive (cum ar fi plasele, setcile şi paragatele) este semnificativ mai mic datorită naturii operaţiunilor de pescuit ale acestora, deşi costul combustibilului poate reprezenta şi în acest caz între 5 şi 20%. Multe flote de mici dimensiuni fac parte din această a doua categorie.

În principiu, preţul peştelui ar trebui să reflecte aceste creşteri de costuri. Cu toate acestea, preţurile de comercializare a peștelui la prima vânzare au continuat să stagneze în ultima decadă, aceştia nefiind capabili să impună de-a lungul lanţului creşteri proporţionale cu cheltuielile suportate. Acest lucru s-a datorat parţial constrângerilor care au avut la bază puterea ridicată de negociere a procesatorilor şi a lanţurilor de comercializare, care pot importa la preţuri scăzute produse piscicole de pe piaţa globală, inclusiv mari cantităţi de peşte obţinut în urma pescuitului ilegal, nereglementat şi neraportat (INN).

Sectorul piscicol nu este singurul sector care suferă ca rezultat al problemelor cauzate de preţul ridicat al petrolului, aşa cum s-a subliniat în recenta comunicare a Comisiei cu privire la preţul petrolului[1], cât şi la recentul Consiliu European. Comisia a mai remarcat faptul că preţul ridicat al petrolului reprezintă un fenomen în principal structural, iar previziunile nu indică scăderea acestuia în viitor. Problema sectorului piscicol este însă deosebit de complexă, după cum se precizează în concluziile reuniunii Consiliului European din iunie. Specificitatea acestuia are la bază o dublă constrângere - resursele şi piaţa, ceea ce îl face mai puţin rezistent la presiunea economică. De asemenea, sectorul este format în cvasitotalitate din societăţi mici şi mijlocii şi este concentrat masiv în regiuni periferice, caracterizate de o dependenţă ridicată atât în ceea ce priveşte veniturile, cât şi ocuparea forţei de muncă.

În 2006, Comisia a emis o comunicare care recunoştea aceste dificultăţi economice şi sublinia un număr de instrumente de politică disponibile atât la nivelul UE, cât şi la nivel naţional, cu ajutorul cărora aceste dificultăţi să poată fi depăşite. De atunci însă, preţurile combustibililor au crescut dramatic iar situaţia s-a agravat. În consecinţă, în acest moment se resimte puternic necesitatea şi oportunitatea de a acţiona mai hotărât în sensul prevenirii unei crize severe în industria piscicolă europeană, precum şi de a stimula restructurarea de care este atâta nevoie.

Comisia propune aşadar un pachet de urgenţă cu scopul de a atenua dificultăţile economice și sociale pe termen scurt, precum şi de a oferi o contribuţie pe termen lung la rezolvarea problemei supracapacităţii sistemice. Răspunsul la aceste aspecte trebuie dat la nivel european, de o manieră coordonată, pentru a se evita denaturarea concurenţei între statele membre sau între flote.

2. Principiile care stau la baza pachetului

Garantarea adaptării în profunzime a flotei europene pentru sustenabilitate economică şi a mediului

Criza provocată de preţul ridicat al combustibililor cere imperativ abordarea problemelor structurale ale sectorului de la rădăcină. Acest pachet se va concentra aşadar în principal pe reducerea supracapacităţii de pescuit, cu luarea, în acelaşi timp, a măsurilor necesare pentru creşterea eficienţei funcţionării navelor, precum şi a productivităţii, contribuind astfel la sporirea competitivităţii sectorului; nu se vor accepta măsuri care ar avea drept consecinţă creşterea capacităţii flotelor sau a efortului de pescuit. Pachetul va aborda de asemenea problema dependenţei ridicate de combustibili, care trebuie redusă prin modernizare şi reconversie către tehnici şi echipamente de pescuit eficiente din punct de vedere energetic. O parte dintre măsurile propuse vor ameliora eficienţa energetică şi vor reduce emisiile flotei de pescuit în totalitatea acesteia. Mai mult decât atât, se va promova renunţarea la tehnici de pescuit deosebit de dăunătoare pentru mediu (cum ar fi utilizarea traulerelor de fund). Nu în cele din urmă, pachetul va pune accentul pe creşterea preţului de vânzare iniţială al peştelui.

Oferirea de sprijin imediat în beneficiul sectorului de pescuit, în scopul atenuării greutăţilor sociale şi economice

În cea mai mare parte a sectorului, situaţia actuală nu este sustenabilă. Un număr în creştere de nave de pescuit rămân ancorate în port, deplasarea în campanii de pescuit nefiind rentabilă în condiţiile actuale. Este nevoie de sprijin provizoriu în principal pentru membrii echipajului, ale căror venituri s-au redus simţitor în ultimele luni. De asemenea, este nevoie de sprijin pentru proprietarii de nave, care au nevoie de o perioadă în care să poată recupera pierderile suferite, pentru a putea începe procesul de restructurare, aceasta fiind singura modalitate de rezolvare pe termen lung a situaţiei. Pachetul introduce, prin urmare, unele măsuri urgente, de durată limitată, în principal cu caracter social.

Concentrarea efortului asupra segmentelor de flotă profund afectate de schemele de adaptare a flotelor

Este esenţial ca UE şi statele membre să-şi concentreze eforturile şi resursele către segmentele cu nevoile cele mai stringente şi către segmentele cele mai vulnerabile. Ulterior, se impune transformarea acestora în măsuri specifice, în special în ceea ce priveşte identificarea beneficiarilor şi a derogărilor de la pragurile actuale prevăzute de regulamentul FEP. În vreme ce problema preţurilor ridicate ale combustibililor afectează întregul sector piscicol, cel mai extins nivel de eficientizare poate avea loc tocmai în sectoarele cel mai puternic lovite. Prin urmare, pachetul este destinat în principal segmentelor de flotă în care impactul costurilor combustibililor se situează la un nivel ridicat (min. 30% din costurile totale de producţie). Sprijinul acordat acestor segmente de flotă va lua diverse forme, cu condiţia să urmeze o schemă cuprinzătoare de adaptare a flotelor care să prevadă, între altele, un procent substanţial de reducere definitivă a capacităţii flotei de pescuit (min.- 0%), precum şi o ameliorare semnificativă a eficienţei energetice.

Garantarea unei intervenţii coordonate la nivelul UE prin utilizarea sporită a Fondului European pentru Pescuit şi, în măsura posibilului, a altor fonduri şi instrumente UE

Acest aspect este unul urgent în UE şi necesită soluţii coordonate la nivel european. Întrucât UE dispune de resurse piscicole comune, precum şi de o piaţă piscicolă comună, se impune evitarea iniţiativelor naţionale individuale, care ar putea avea drept rezultat transferarea problemelor către alte zone, afectând astfel egalitatea condiţiilor de concurenţă între statele membre. Din acest motiv, pachetul are la bază recurgerea sporită la Fondul European pentru Pescuit (FEP), instrumentul-cheie al politicii comune în domeniul pescuitului destinat sprijinirii acestui sector. Pachetul va prevedea adaptarea normelor şi procedurilor FEP, în mod excepţional şi temporar, în sensul uşurării accesului la fond în circumstanţele actuale. Prin urmare, fondurile vor fi deblocate pentru utilizare imediată în intervenţii structurale şi în măsuri de însoţire tranzitorii, pentru a se adapta la criza economică actuală.

Comisia invită statele membre să îşi regândească programele operaţionale FEP în sensul adaptării actualei repartizări a fondurilor între axele prioritare, permiţând o mai mare concentrare pe măsurile incluse la axa 1 în următorii doi ani. În acelaşi timp, Comisia va propune derogări de la regulamentul FEP, cu scopul de a suplimenta valoarea plăţilor efectuate către statele membre sub formă de prefinanţare a programelor operaţionale ale acestora şi de a ridica plafonul de participare a FEP în cazul măsurilor finanţate în contextul acestei acţiuni.

Cu toate acestea, dimensiunea crizei şi amploarea măsurilor care se impun vor solicita un efort financiar suplimentar. Astfel, Comisia ia în considerare posibilitatea de a oferi finanţare UE suplimentară pentru aceste măsuri, în linie cu principiile enunţate în secţiunea 6 din prezenta comunicare.

Ajutorul de stat destinat susţinerii acestui proces ar putea fi de asemenea facilitat, ceea ce ar putea necesita unele adaptări ale normelor existente, fără ca aceasta să pună însă în pericol principiile juridice de bază în materie. Pachetul va fi conceput astfel încât să respecte regulile OMC şi să fie coerent cu negocierile în derulare referitoare la subvenţiile din domeniul piscicol.

3. Pachetul de măsuri

Pachetul va cuprinde în principal măsuri care au drept fundament derogări temporare de la normele aplicabile în contextul FEP, în scopul facilitării unei adaptări mai rapide a flotei comunitare la situaţia actuală şi al acordării unui sprijin pentru amortizarea consecinţelor economice şi sociale în această etapă de tranziţie. În acest fel, statele membre vor avea posibilitatea de a elabora scheme de adaptare a flotelor cu cea mai ridicată dependenţă de combustibilii petrolieri şi care sunt cel mai grav afectate de problema supracapacităţii.

Pachetul se va constitui în principal sub forma unei propuneri de regulament al Consiliului privind instituirea unui regim ad hoc special de derogare temporară, până la sfârşitul anului 2010, de la unele dispoziţii ale regulamentului FEP.

4. Măsurile

Se prevăd cinci tipuri principale de măsuri: măsuri de urgenţă, măsuri de restructurare, măsuri orizontale, măsuri de piaţă şi măsuri de facilitare a accesului la FEP.

4.1. Măsuri de urgență

4.1.1. Ajutor excepţional de urgenţă pentru încetarea temporară a activităţilor de pescuit

În scopul de a permite statelor membre şi companiilor piscicole să elaboreze iniţiativele de restructurare şi adaptare necesare, Comisia propune autorizarea statelor membre de a acorda ajutor de urgenţă sub forma finanţării încetării temporare a activităţii navelor de pescuit pentru o perioadă maximă de trei luni (cu începere de la 30.11.2008). Această măsură poate finanţa costurile cu echipajele şi cheltuielile fixe ale navelor. Măsura se va aplica numai în cazurile în care există un angajament explicit privind restructurarea întreprinderilor beneficiare în sensul reducerii capacităţii şi a efortului de pescuit, de exemplu în cadrul schemelor de adaptare a flotelor (a se vedea mai jos), al planurilor de ajustare a efortului de pescuit, al schemelor naţionale de dezafectare, al planurilor de pescuit sau al altor măsuri de restructurare/modernizare. Această restructurare va începe în termen de şase luni de la data intrării în vigoare a regulamentului Consiliului la care se face referire în paragraful 3 (în caz contrar, ajutorul trebuie rambursat).

Totalul contribuţiei financiare publice pentru această măsură va fi plafonat la 400 milioane EUR, statele membre obţinând autorizarea de finanţare proporţional cu alocările financiare naţionale din FEP. Această încetare temporară a activităţilor nu va fi luată în considerare la stabilirea pragurilor (durată şi buget) fixate de regulamentul FEP pentru măsurile de încetare temporară a activităţilor.

Aceasta încetare temporară a activităţilor va fi adaptată în aşa fel încât să optimizeze beneficiile economice ajutând la refacerea stocurilor şi/sau la crearea de condiţii de comercializare mai favorabile. În acest scop, statele membre sunt încurajate să fixeze perioada de încetare temporară a activităţilor în funcţie de dinamica biologică, de caracterul sezonal al activităţilor şi de aspectele de piaţă.

4.2. Măsuri de restructurare (schemele de adaptare a flotelor)

Flotele pot beneficia de măsuri speciale de sprijin prin elaborarea de scheme de adaptare a flotelor, care urmează să fie ulterior adoptate de statele membre. Cerinţele obligatorii cu privire la schemele de adaptare a flotelor vor fi următoarele:

- combustibilul reprezintă în medie minim 30% din costurile de producţie ale flotei,

- se asigură o reducere permanentă a capacităţii de pescuit a flotei de cel puţin 30%. Pachetul va introduce măsuri destinate să garanteze respectarea condiţiilor şi rezultatelor previzionate din schemele de adaptare a flotelor, inclusiv a cerinţei de reducere cu 30% a capacităţii. În situaţii excepţionare foarte rare şi exclusiv în statele membre a căror flotă este formată din mai puţin de 100 de nave, acest prag poate fi coborât, dacă o reducere de 30% a capacităţii ar pune în pericol în mod disproporţionat viabilitatea activităţilor conexe pescuitului care depind de flota respectivă.

Comisia va garanta existenţa şi funcţionalitatea mecanismelor de control corespunzătoare care să asigure respectarea obligaţiilor asumate de statele membre şi de întreprinderi în contextul implementării pachetului. Nerespectarea angajamentelor va conduce la sancţiuni, cum ar fi obligaţia de rambursare a ajutorului acordat, în caz de încălcare a condiţiilor şi a cerinţelor impuse prin regulamentul Consiliului menţionat mai sus.

În particular, Comisia va monitoriza îndeaproape implementarea cerinţei obligatorii cu privire la reducerea definitivă a capacităţii în contextul schemei de adaptare a flotei. În acest scop, navelor programate pentru dezafectare totală li se va impune încetarea definitivă a activităţii de pescuit în termen de şase luni de la adoptarea schemei de adaptare a flotei.

Măsurile care urmează vor fi permise numai în cazul navelor/întreprinderilor de pescuit aflate sub incidenţa schemelor de adaptare a flotelor.

4.2.1. Facilitarea accesului la primele din FEP pentru încetarea definitivă a activităţilor flotelor în restructurare

Comisia propune derogarea de la normele FEP în sensul eliminării limitărilor cu privire la accesul la primele pentru încetarea definitivă a activităţilor flotelor implicate într-o schemă de adaptare, cu condiţia ca navele care beneficiază de aceste prime să îşi înceteze fără întârziere activităţile. În urma restructurărilor, autorităţile din statele membre trebuie să ia măsuri în scopul instituirii de mecanisme de gestionare în număr suficient pentru a garanta menţinerea pe viitor a unei capacităţi corelate cu resursele.

4.2.2. Sprijin suplimentar pentru încetarea temporară a activităţilor

Comisia propune ca navele implicate într-o schemă de adaptare a capacităţilor să beneficieze de sprijin pentru fiecare lună suplimentară de inactivitate, cu condiţia ca aceasta să aibă loc înainte de 31.12.2009. Această încetare temporară a activităţilor nu va fi luată în considerare la stabilirea pragurilor (durată şi buget) fixate de regulamentul FEP. Sprijinul va contribui la finanţarea costurilor cu echipajul şi a cheltuielilor fixe ale navelor pe perioada de inactivitate.

Sprijinul se va acorda între următoarele limite:

- 3 luni pentru navele care vor fi dezmembrate pentru fier vechi sau al căror motor va fi schimbat; maxim 3 luni suplimentare vor putea fi acordate după 1.1.2010 în cazul în care restructurarea nu a fost încă finalizată la acel moment,

- 6 săptămâni pentru orice alte nave implicate în alte măsuri de restructurare în cadrul schemei de adaptare a flotelor.

Totalul contribuţiei financiare publice pentru această măsură va fi plafonat la 400 milioane EUR, statele membre obţinând autorizarea de finanţare proporţional cu alocările financiare naţionale din FEP. Această încetare temporară a activităţilor nu va fi luată în considerare la stabilirea pragurilor (durată şi buget) fixate de regulamentul FEP pentru măsurile de încetare temporară a activităţilor.

4.2.3. Creşterea intensităţii ajutorului pentru modernizarea navelor

În prezent, contribuţia financiară privată obligatorie la finanţarea investiţiilor la bordul navei se ridică la 60% pentru înlocuirea uneltelor de pescuit şi respectiv la 80% pentru înlocuirea motorului. În scopul de a acorda întreprinderilor de pescuit un stimulent suplimentar substanţial pentru utilizarea de unelte de pescuit şi motoare mai eficiente, Comisia propune reducerea contribuţiei financiare private obligatorii în cadrul măsurilor de modernizare care presupun investiţii în echipamente, motoare sau unelte de pescuit cu consum redus de energie. Procentul efectiv va fi stabilit de statele membre pe baza unor criterii obiective, cum ar fi vechimea navei, gradul de ameliorare a eficienţei energetice şi procentul de reducere a capacităţii inclus în schema de adaptare a flotelor. Contribuţia financiară privată obligatorie minimă nu se va situa însă la un nivel mai mic de 40% din costul investiţiilor.

Sprijinul pentru modernizarea uneltelor de pescuit şi a echipamentelor pentru navele cu o vechime mai mică de 5 ani va fi permis cu condiţia unei reduceri substanţiale a consumului de energie.

4.2.4. Autorizarea ajutorului pentru dezafectare parţială în cazul înlocuirii unei nave vechi cu o navă nouă mai mică şi cu o eficienţă energetică mai mare

Comisia propune ca armatorii care dezmembrează una sau mai multe nave pe care o le înlocuiesc cu o navă nouă, mai mică şi care consumă mai puţin combustibil să poată fi eligibili pentru prima de dezmembrare („dezafectare parţială”) corespunzătoare diferenţei dintre capacitatea navelor dezmembrate pentru fier vechi şi capacitatea navelor cu care acestea au fost înlocuite. Statelor membre li se va permite să înlocuiască, sub formă de dezafectare parţială, maxim 25% din capacitatea totală retrasă definitiv în cadrul schemei de adaptare a flotei în legătură cu care se aplică dezafectarea parţială.

Această propunere introduce o mai mare flexibilitate a politicilor de dezmembrare. Ea trebuie însă concepută astfel încât să contribuie deopotrivă atât la restructurarea flotelor, cât şi aducerea la îndeplinire a obiectivelor politice în materie de conservare. Capacitatea unei nave noi va fi mai mică decât capacitatea retrasă; raportul maxim de înlocuire permis pentru o navă nu poate depăşi 2:5. În plus, măsura ar trebui permisă doar în cazul în care schema de adaptare a flotei cuprinde un procent ridicat de nave într-o flotă definită în mod omogen.

4.3. Măsuri orizontale (în afara schemelor de adaptare a flotelor)

4.3.1. Creșterea intensității ajutoarelor în cadrul FEP pentru echipamente care permit economiile de combustibil

Comisia propune aplicarea unei rate mai mici a participării financiare private obligatorii (40%) pentru investițiile la bordul navelor în echipamente care permit o reducere considerabilă a consumului de combustibil.

4.3.2. Cunoștințe de specialitate în domeniul auditurilor energetice și al elaborării planurilor de restructurare

Comisia propune adaptarea regulilor FEP cu privire la acțiunile colective, pentru a garanta că statele membre pot oferi armatorilor asistența financiară necesară pentru a beneficia de cunoștințe de specialitate în domeniul auditurilor energetice și de consultanță din partea experților cu privire la elaborarea planurilor de restructurare/modernizare.

4.3.3. Extinderea categoriilor de beneficiari eligibili ai măsurilor socio-economice din cadrul FEP

În prezent, ajutoarele FEP pentru retragere sau pensionare anticipată se acordă numai pescarilor. Comisia propune ca aceste ajutoare să se acorde și altor lucrători din sectoare conexe (de exemplu, hale de licitație, servicii portuare), în scopul soluționării dificultăților apărute în urma închiderilor și consolidărilor generate de reducerea activităților de pescuit.

4.3.4. Promovarea cercetării care vizează îmbunătățirile tehnice ale navelor/motoarelor/echipamentelor/uneltelor, în vederea reducerii consumului de energie și a extinderii eligibilității proiectelor pilot

Activitățile de cercetare care vizează eficiența energetică în domeniul pescuitului continuă să fie esențiale pe termen lung, prin urmare sunt necesare fonduri suplimentare pentru finanțarea evoluțiilor tehnice în acest domeniu. Astfel, Comisia propune modificarea regulilor privind eligibilitatea pentru FEP, astfel încât statele membre să aibă posibilitatea de a promova proiectele pilot care vizează îmbunătățiri tehnice menite să genereze o reducere a consumului de energie.

La nivelul UE se desfășoară în permanență proiecte de cercetare, iar cunoștințele acumulate în cadrul acestora merită împărtășite[2]. Comisia va continua să caute modalități de încurajare a programelor de cercetare și a studiilor în acest domeniu, în paralel cu alte sectoare industriale.

Acest sector ar putea, de asemenea, să încurajeze finanțatorii care acordă fonduri pentru cercetare la nivel național să analizeze posibilele activități de cercetare în acest domeniu prin intermediul rețelelor de tipul ERA-NET[3]. În acest context, Comisia are în vedere o comunicare privind „o strategie de cercetare pentru Europa în domeniul marin și maritim” , care să prezinte o abordare cu un caracter strategic mai accentuat, dincolo de coordonarea actuală a celor câteva acțiuni ERA-NET din domeniul cercetării marine.

4.4. Măsuri de piață

Comisia încurajează statele membre să ofere celor interesați ocazia și mijloacele financiare necesare promovării acțiunilor menite în special să crească prețul peștelui la prima vânzare. Acest lucru se realizează prin utilizarea posibilităților, în mare parte neexploatate, oferite de FEP, precum și a oportunităților existente în cadrul organizării comune a pieței, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 104/2000 al Consiliului. Comisia propune promovarea inițiativelor care au următoarele obiective:

- consolidarea poziției comerciale a pescarilor prin colaborarea cu organizațiile de producători de mai mari dimensiuni sau cu asociațiile locale de comercializare

- îmbunătățirea planificării producției în UE și adaptarea acesteia la cerere

- promovarea inițiativelor în domeniul calității, de exemplu cu privire la marcare, etichetare, precum și îmbunătățirea manipulării și a procesării

- promovarea informării consumatorilor (cu privire la sănătate, nutriție, pescuitul responsabil etc.)

- elaborarea unor instrumente de analiză a lanțului valoric și a prețurilor: audituri/evaluări ale pieței, crearea unui sistem de monitorizare a prețurilor, care urmează să fie legate de exercițiul de monitorizare a prețurilor la alimente desfășurat în prezent de către Comisie

- consolidarea monitorizării în vederea asigurării conformității cu dispozițiile privind etichetarea și în vederea combaterii activităților de pescuit INN.

4.4.1. Măsuri în cadrul organizării comune a pieței

Sectorul producției trebuie să găsească modalități de a adapta și ajusta în mod eficient oferta în funcțiile de cererea pieței, ținând cont în special de necesitățile sectorului de distribuție. Singurul mod de a garanta prețuri viabile din punct de vedere comercial este îndeplinirea așteptărilor pieței în ceea ce privește cantitatea, calitatea și regularitatea cu care sunt furnizate produsele. Debarcarea unor cantități excesive în perioade ale anului în care piața este puțin activă poate fi contraproductivă la nivel de management al întreprinderii și de randament comercial.

În această privință, organizațiile de producători au la dispoziție programele operaționale, un instrument puternic în ceea ce privește regularizarea pieței. Acestea reprezintă strategii de adaptare a ofertei la cerere, pe baza cărora organizațiile de producători trebuie să își planifice din timp livrările provenite de la membrii acestora și trebuie să analizeze modalitățile de îmbunătățire a randamentului financiar al capturilor. În situația actuală, Comisia recomandă organizațiilor de producători să își redirecționeze o parte din măsuri și să adopte o nouă poziție față de membrii lor și față de piață. Pentru a crește la maxim valoarea capturilor la prima vânzare, organizațiile de producători sunt încurajate să ia inițiative specifice, cum ar fi redirecționarea produselor către diferite puncte de desfacere de pe piață, îmbunătățirea calității produselor, introducerea voluntară a inițiativelor privind etichetarea sau dezvoltarea altor activități promoționale, precum și concentrarea producției halieutice în perioade favorabile pentru prețuri.

În cazul produselor comercializate în stare proaspătă, sectorul producției trebuie să creeze mijloacele necesare pentru îmbunătățirea calității, fapt care generează în același timp plusvaloare. Planurile de îmbunătățire a calității reprezintă un mecanism al cărui scop este încurajarea organizațiilor de producători să amelioreze calitatea produselor lor în toate etapele de producție și comercializare. Cu toate acestea, nu a existat un grad mare de receptivitate față de aceste planuri, în ciuda sprijinului financiar disponibil în cadrul FEP. Prin urmare, Comisia invită statele membre să sprijine organizațiile de producători în eforturile acestora de a elabora și implementa planurile de îmbunătățire a calității.

În același timp, producătorii comunitari trebuie să țină cont de schimbarea intervenită la nivelul tiparelor de consum și al distribuției. Majoritatea produselor se comercializează în prezent prin intermediul marilor lanțuri de distribuție, care au în general o politică de achiziție în funcție de cantitate, pe baza cererii estimate. Incertitudinile privind debarcările și caracterul fragmentat al sectorului primar de comercializare reprezintă motive pentru care aceste mari lanțuri de distribuție ar putea evita achiziționarea produselor comunitare. Crearea unor organizații interprofesionale poate contribui la ameliorarea acestei situații. Aceste organizații reunesc reprezentanți ai sectorului de producție, ai întreprinderilor și ai sectorului de prelucrare, în scopul aplicării unor măsuri care să ofere avantaje industriei în ansamblul său. Majoritatea acestor măsuri îndeplinesc condițiile necesare pentru a beneficia de asistență în cadrul FEP. Cu toate acestea, aceste organizații nu au fost foarte bine primite până în prezent. Prin urmare, Comisia încurajează statele membre să promoveze înființarea unor organizații interprofesionale în scopul consolidării cooperării dintre diferiți operatori din cadrul lanțului de comercializare.

4.4.2. Observator/sistem de monitorizare a prețurilor

Comisia va institui măsurile necesare pentru crearea unui sistem de monitorizare a prețurilor produselor pescărești și de acvacultură pe parcursul întregului lanț comercial, care se va lega de exercițiul de monitorizare a prețurilor la alimente desfășurat în prezent de către Comisie. Acest lucru va conduce la elaborarea unui instrument de analiză și de luare a deciziilor, al cărui obiectiv va fi îmbunătățirea cunoștințelor privind stabilirea prețurilor și înțelegerea modului în care se poate genera valoare adăugată de la prima vânzare. O serie de studii recente au demonstrat că mecanismele de preț și de transmitere a valorii adăugate sunt eterogene, în funcție de familiile de produse și de lanțul de comercializare. Sistemul de monitorizare a prețurilor se va aplica produselor pescărești și de acvacultură, capturate, transbordate, debarcate sau importate.

Un astfel de instrument analitic nu își propune influențarea directă a prețurilor, ci îmbunătățirea capacității de anticipare a variațiilor de preț. De asemenea, este de așteptat ca o mai bună informare cu privire la mecanismele de piață să îi ajute pe producători să își adapteze mai bine oferta, astfel încât valoarea produselor să crească.

Comisia efectuează un studiu privind oferta de produse pescărești și de acvacultură și comercializarea acestora la nivelul UE, studiu care se va concentra anume pe mecanismele prețurilor. Studiul va oferi, de asemenea, contribuții metodologice în vederea înființării unui sistem de monitorizare a prețurilor. Primele rezultate consolidate și recomandări vor fi anunțate și discutate cu părțile interesate cel târziu în prima parte a anului 2009.

Organizarea comună a pieței (OCM), care ar putea face obiectul unei revizuiri în 2009, abordează o serie de elemente ale analizei de prețuri.

4.4.3. Proiecte specifice inițiate de părțile interesate

Comisia va analiza posibilitatea de a modifica al doilea instrument pentru pescuit în vederea finanțării directe, prin intermediul cererilor de propuneri, a inițiativelor organizațiilor de producători în domeniul monitorizării pieței, etichetării etc.

4.5. Măsuri de facilitare a utilizării FEP

4.5.1. Reprogramarea

Statele membre sunt încurajate să utilizeze cât mai mult FEP prin adaptarea programelor operaționale acolo unde este necesar, în vederea acordării unui sprijin financiar maxim pentru inițiativele menite să ofere soluții la criza combustibililor. În acest sens, statele membre iau în considerare transferul unui volum considerabil de fonduri în cadrul programelor operaționale din alte axe FEP, pentru a mări alocarea corespunzătoare axei 1 (adaptarea flotei de pescuit comunitare).

Consolidarea sprijinului FEP pentru aceste inițiative ar putea necesita în anumite cazuri numai o redistribuire a fondurilor între măsurile din axa 1, care poate fi decisă în mod autonom de către statele membre. În cele mai multe cazuri va fi necesară o modificare a programelor. Comisia se va angaja să analizeze și să aprobe în cel mai scurt timp posibil toate aceste modificări, pentru a permite o implementare rapidă.

O astfel de reprogramare ar reprezenta o precondiție necesară pentru a permite accesul statelor membre la eventualele oportunități de finanțare suplimentare pe care Comunitatea le-ar putea pune ulterior la dispoziție.

4.5.2. Simplificarea utilizării fondurilor FEP

Pentru a ajuta statele membre care ar putea întâmpina dificultăți în ceea ce privește mobilizarea rapidă a fondurilor naționale pentru cofinanțarea măsurilor din cadrul axei 1, Comisia propune creșterea până la 95% din totalul cheltuielilor publice a ratelor de cofinanțare prin FEP permise, pentru acțiuni desfășurate în contextul măsurii ad hoc propuse.

De asemenea, Comisia propune, pentru statele membre care solicită acest lucru, dublarea sumei corespunzătoare prefinanțării prin FEP, plătită de Comisie după adoptarea programelor operaționale, de la 7% la 14% din contribuția FEP totală la programul operațional. Această măsură va conduce la creșterea considerabilă a fondurilor imediat disponibile, iar statele membre vor putea să finanțeze rapid măsuri de urgență, odată realizate transferurile bugetare necesare.

4.5.3. Retroactivitate

Măsura privind încetarea temporară se va implementa începând de la 1 iunie 2008 și va fi eligibilă pentru finanțare în cadrul FEP.

5. Alte măsuri

5.1. Ajutorul de minimis

În prezent, limita de 30 000 EUR stabilită conform regulilor de minimis se aplică în funcție de societatea comercială, fapt care creează disparități semnificative în ceea ce privește avantajele obținute de pescari în cadrul sistemelor din statele membre finanțate în funcție de pragul de minimis . Pe baza unei analize economice suplimentare, Comisia va lua în considerare posibilitatea modificării sistemului pentru sectorul pescuitului, permițând acordarea unui ajutor de minimis de 30 000 EUR per navă și nu per societate, însă în limita unei sume globale de 100 000 EUR per societate comercială. Comisia se angajează să efectueze analiza economică necesară în cel mai scurt timp posibil.

5.2. Ajutorul social sub forma unor contribuții sociale reduse

Având în vedere importanța garantării ocupării forței de muncă, Comisia va modifica Orientările pentru examinarea ajutoarelor de stat pentru pescuit și acvacultură , oferind astfel statelor membre posibilitatea de a-și asuma responsabilitatea pentru o parte a cotizațiilor pescarilor la asigurările sociale.

Aceasta se va limita la cotizațiile pescarilor (neincluzând și contribuțiile plătibile de către întreprinderile la care aceștia sunt angajați), cu condiția să nu existe o reducere corespunzătoare a remunerației obișnuite a angajaților respectivi de către angajatori. Se impune să se ia în considerare și situația specială a pescarilor care practică în mod independent pescuitul artizanal și care folosesc propriile ambarcațiuni.

Astfel, atât pescarii angajați cât și cei liber-profesioniști se vor bucura de avantaje directe, deoarece vor putea beneficia în continuare de asigurări sociale, dar vor avea posibilitatea de a plăti cotizații reduse. Această măsură va fi posibilă pentru o perioadă de maxim doi ani.

6. Fonduri suplimentare

Este esențial ca acest pachet să se aplice astfel încât să se garanteze condiții echitabile în întreaga Uniune Europeană. Acesta nu trebuie să conducă la denaturarea concurenței între pescarii din UE ca urmare a capacității diferite a statelor membre de a mobiliza fonduri publice sau comunitare. În același timp, trebuie să se evite discriminarea statelor membre care au inițiat deja restructurări ale flotelor. Cea mai bună modalitate de acțiune este utilizarea FEP ca instrument principal pentru adaptarea structurală a flotelor din UE. Prin urmare, FEP rămâne principalul instrument de finanțare a pachetului de măsuri. Cu toate acestea, există în continuare anumite probleme importante care nu pot fi soluționate prin simpla utilizare a FEP:

- Anumite state membre dispun de o alocare extrem de redusă în cadrul FEP. Această situație este cauzată de faptul că modul de repartizare a fondurilor în cadrul FEP nu depinde de dimensiunea flotei, ci se bazează mai curând pe criterii generale privind alocarea fondurilor structurale. Implementarea pachetului de măsuri prin utilizarea exclusivă a FEP ar putea crea denaturări nejustificate în detrimentul statelor membre respective.

- În anumite state membre, marea majoritate a finanțărilor FEP se concentrează asupra regiunilor de convergență, respectând logica generală aplicată în cazul fondurilor structurale ale UE. Ca urmare, fondurile FEP nu pot fi mobilizate suficient, astfel încât să se poată restructura flotele din afara regiunilor de convergență.

- Unele state membre beneficiază de o alocare mai consistentă în cadrul FEP, care însă rămâne insuficientă pentru a permite măsurile necesare în vederea realizării unei restructurări ample a flotelor afectate de criză.

- Anumite state membre au prevăzut planuri complexe de restructurare în cadrul programelor operaționale FEP, însă acestea se desfășoară pe parcursul întregii perioade (2007-2013). În contextul crizei actuale, aceste state membre vor fi nevoite să scurteze perioada de desfășurare a acestor planuri, ceea ce va conduce la o creștere considerabilă a nevoilor de finanțare pe termen scurt și mediu.

- Proporțiile crizei actuale necesită un efort de restructurare fără precedent. Prin urmare, implementarea pachetului de măsuri va presupune o finanțare consistentă de la bugetul public. Numai în cazul încetării permanente și temporare a activităților de pescuit, în ceea ce privește segmentele de flotă grav afectate de criză, necesitățile financiare depășesc suma de 1,6 miliarde EUR. Luând în calcul sprijinul suplimentar pentru investiții menite să reducă consumul de energie, măsuri de piață și măsuri socio-economice, acțiuni colective și proiecte pilot, care fac parte din acțiunea specifică temporară de încurajare a restructurării flotelor de pescuit afectate de criza economică, se estimează că efortul financiar global va fi de aproximativ 2 miliarde EUR. Se estimează că actuala programare în cadrul axei 1 din FEP pentru aceste măsuri acoperă aproximativ 600 milioane EUR, la care se adaugă o sumă suplimentară estimată la 200 milioane EUR, din cofinanțare națională. Comisia estimează că din reprogramarea programelor operaționale FEP va rezulta o sumă de 550 milioane EUR. Suma rămasă este estimată la aproximativ 600 milioane EUR. O parte din această sumă ar putea fi finanțată prin marja nealocată prevăzută în cadrul liniei bugetare 2 din plafoanele cadrului financiar pentru anii 2009 și 2010, suma cea mai importantă fiind acoperită în 2009. Aceasta nu va afecta niveluri reale de cheltuieli din cadrul PAC. Orice sumă suplimentară va depinde de nivelurile cheltuielilor din cadrul PAC pentru anii respectivi, care trebuie să fie mult inferioare sub-plafoanelor corespunzătoare, va face obiectul unei analize complete şi va trebui să fie justificată corespunzător.

Înainte de orice mobilizare de fonduri suplimentare, Comisia se va asigura că statele membre au disponibilizat resursele considerabile menționate mai sus, prin intermediul reprogramării programelor operaționale și al fondurilor naționale. În scopul implementării, Comisia va analiza posibilitatea creării unui instrument financiar ad hoc . Acest instrument ar avea o durată limitată, în funcție de măsurile prevăzute în cadrul FEP în contextul crizei combustibililor. Resursele disponibile în cadrul acestui nou instrument ad hoc ar fi alocate statelor membre pe baza unor criterii specifice.

În special, pentru a putea beneficia de acest ajutor suplimentar, este necesar ca statele membre să fi alocat o parte importantă din finanțările FEP pentru măsuri necesare în contextul crizei, prin reprogramarea fondurilor din cadrul programelor operaționale în favoarea axei 1, sau să fi creat scheme ambițioase de adaptare a flotelor care să includă o parte semnificativă a flotei naționale.

7. Calendar

Acțiunile prevăzute de regulamentul Consiliului vor fi angajate înainte de 31 decembrie 2010.

[1] Răspunsul la provocarea reprezentată de prețurile petrolului, COM(2008) 384, Bruxelles, 13-VI-2008

[2] Studiul Comisiei Europene „Energy Saving in Fisheries” (ESIF) FISH/2006/17, site-ul web al Comisiei Europene privind eficiența energetică în domeniul pescuitului (a cărui lansare este planificată pentru luna septembrie 2008), proiectele din cadrul celui de al șaselea program de cercetare al Comisiei Europene „HOP – Macro-economic impact of High Oil Price in Europe” și „Superior life-time operation economy of ship propellers”; www.hop-project.eu, http://canal.etsin.upm.es/superprop/.

[3] Obiectivul ERA-NET este promovarea coordonării și a cooperării dintre programele de cercetare naționale și regionale.