COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 25.10.2011 
SEC(2011) 1280 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de 
directivă a Parlamentului European şi a Consiliului de modificare a Directivei 
2004/109/CE privind armonizarea obliga ţiilor de transparen ţă în ceea ce prive şte 
informaţia referitoare la emiten ţii ale căror valori mobiliare sunt admise la 
tranzacţionare pe o pia ţă reglementat ă şi a Directivei 2007/14/CE a Comisiei 
{COM(2011) 683 final} 
{SEC(2011) 1279 final}  
 
RO 1   RO 1. INTRODUCERE  
Directiva privind transparen ța1 (denumit ă în continuare „directiva”) prevede ca emiten ții de 
valori mobiliare tranzac ționate pe pie țe reglementate în cadrul Uniunii Europene s ă asigure 
investitorilor transparen ța adecvat ă prin publicarea și difuzarea de informa ții reglementate2 
către public. 
La cinci ani de la intrarea în vigoare a directivei, Comisia a publicat un raport3 de evaluare a 
impactului. Raportul a recunoscut ut ilitatea directivei pentru func ționarea adecvat ă și eficientă 
a pieței, subliniind îns ă domeniile în care se pot aduce îmbun ătățiri. 
În anul 2010, Comisia a lansat o consultare public ă cu privire la modernizarea directivei. 
Principalele probleme ridi cate au fost: gradul de atractivitate a pie țelor reglementate pentru 
emitenții mici și mijlocii și metode de îmbun ătățire a regimului pentru de ținerile importante 
de drepturi de vot.  
Opiniile responden ților la consultarea public ă au variat în ceea ce prive ște posibilitatea 
îmbunătățirii situației emiten ților mici și mijlocii prin modificarea directivei. În ceea ce 
privește deținerile de drepturi de vot, consultarea public ă a demonstrat un acord general 
privind necesitatea de a include o cerin ță de notificare a instrumentel or derivate decontate în 
numerar4 și de a spori gradul de armonizare în do meniu. De asemenea, s-a solicitat o mai 
mare claritate în anumite domenii tehnice. 
În fine, în 2010, Comisia a conven it cu Parlamentul European s ă evalueze fezabilitatea 
introducerii obliga ției ca anumite societ ăți să divulge informa ții financiare cheie cu privire la 
activitățile lor în țări terțe5. O evaluare separat ă a impactului cu privire la aceast ă temă a 
concluzionat c ă Directiva privind transparen ța și Directivele contabile6 trebuie modificate 
pentru a include o nou ă cerință în acest sens. 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
Problemele identificate în cadrul regimului existent pot fi grupate în dou ă mari categorii: a) 
emitenții mici și mijlocii; și b) cerin țele de notificare a de ținerilor importante de drepturi de 
vot.  
                                                 
1 Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15  decembrie 2004. 
2 Termenul „informa ții reglementate” include informa ții financiare anuale, semestriale și trimestriale, 
informarea continu ă cu privire la de ținerile importante de drepturi de vot și informații ad hoc raportate 
în temeiul Directivei privind abuzul de pia ță (Directiva 2003/6/CE). 
3 COM (2010) 243 FINAL din 27 mai 2010. Raportul a fost înso țit de un document de lucru mai detaliat 
al serviciilor Comisiei (SEC(2010061)). 
4 Instrumentele derivate pe ac țiuni cu decontare în numerar se refer ă la tranzac țiile legate de ac țiuni 
decontate prin plata în numerar, f ără livrarea fizic ă a acțiunii suport. 
5 http://register.consilium.europa.eu/pdf /en/10/st15/st15650-ad01.en10.pdf  
6 Cea de-a patra Directiv ă a Consiliului 78/660/CEE privind conturile anuale și cea de-a șaptea Directiv ă 
a Consiliului 83/349/CEE privind conturile consolidate. 
 
RO 2   RO 2.1. Probleme identificate cu privire la emiten ții mici și mijlocii  
Nu există nicio defini ție juridică a emiten ților mici și mijlocii în cadrul UE. Atunci când se 
menționează emitenții mici și mijlocii în prezentul document, termenul trebuie în țeles ca 
făcând trimitere la conceptele na ționale existente folosite în statele membre.  
Îmbunătățirea mediului de reglementare pentru emiten ții mici și mijlocii și facilitarea 
accesului acestora la capital sunt priorit ăți strategice importante pentru Comisie7. Deși 
cerințele de transparen ță nu sunt considerate a fi singura surs ă de probleme cu care se 
confruntă emitenții mici și mijlocii, acestea contribuie la costurile ridicate de conformare 
asociate cot ării pe pie țele reglementate, la sc ăderea vizibilit ății acestora pentru anali ști și 
investitori, precum și la promovarea unei culturi a viziunii pe termen scurt. 
2.1.1.  Costuri ridicate de conformare pentru emiten ții mici și mijlocii 
Obiectivul directivei este de a oferi pie ței informa ții exacte, complete și oportune. Emiten ții 
au obliga ția de a publica rapoarte fina nciare anuale, semestriale și trimestriale8. Directiva 
impune o cerin ță minimă de publicare a unor declara ții intermediare ale conducerii, 
trimestriale, cu un con ținut limitat. Cu toate acestea, multe state membre solicit ă publicarea de 
elemente suplimentare. Pentru emiten ții mici și mijlocii, costurile suportate pentru publicarea 
de informa ții financiare trimestriale sunt relativ  mari, iar utilitat ea acestei obliga ții nu este 
întotdeauna clar ă. 
De asemenea, respectarea termenelor stricte de publicare a rapoartelor semestriale, precum și 
complexitatea con ținutului și tipurile de informa ții care trebuie prezentate în p ărțile narative 
ale rapoartelor, pot fi, de asemenea, costisitoare și consumatoare de resurse pentru emiten ți. 
2.1.2.  Concentrarea pe ob ținerea rezultatelor pe termen scurt 
Necesitatea de a publica informa ții financiare trimestriale ar putea pune presiuni asupra 
conducerii pentru a demonstra profituri în fiecar e trimestru în parte. Raportarea trimestrial ă ar 
putea fi, de asemenea, perceput ă ca un stimulent pentru investitori, determinându-i s ă se 
concentreze asupra performan țelor pe termen scurt ale societ ăților, mai curând decât s ă 
abordeze o perspectiv ă pe termen mai lung. 
2.1.3.  Scăderea vizibilit ății emitenților mici și mijlocii 
Termenul scurt pentru realizarea rapoartelor semestriale (dou ă luni de la încheierea perioadei 
de raportare) creeaz ă un blocaj la sfâr șitul celei de-a doua  luni care perturb ă piața, îi încarc ă 
excesiv pe investitori și analiști cu informa ții financiare și accentueaz ă tendința acestora de 
a-și concentra aten ția asupra societ ăților lider de pia ță, acordând pu țină atenție emiten ților 
mici și mijlocii. Aceasta este în special situa ția majorit ății emitenților europeni, pentru care 
exercițiul contabil corespunde anului calendaristic și pentru care acest termen cade, prin 
                                                 
7 Comunicare a Comisiei: „C ătre un Act privind pia ța unică – Pentru o economie social ă de piață cu grad 
ridicat de competitivitate – 50 de propuneri pentru optimizarea muncii, a activit ăților comerciale și a 
schimburilor reciproce”,  COM(2010) 608 final și Comunicarea Comisiei „Actul privind pia ța unică – 
Douăsprezece pârghii pentru stimularea cre șterii și întărirea încrederii – «Împreun ă pentru o nou ă 
creștere»”, COM(2011) 206 final.  
8 Fie rapoarte financiare trimestriale, fie declara țiile intermediare ale conducerii, denumite în general 
informații financiare trimestriale. 
 
RO 3   RO urmare, la sfâr șitul lunii august. Aceast ă situație contribuie la sc ăderea vizibilit ății emitenților 
mici și mijlocii pentru investitori și analiști. 
Dificultățile cu care se confrunt ă investitorii care doresc s ă acceseze informa țiile publicate, ca 
urmare a interconect ării insuficiente a diferite lor mecanisme de stocare na ționale, reprezint ă o 
altă problemă care limiteaz ă vizibilitatea emiten ților mici și mijlocii. 
2.1.4.  Probleme identificate cu privire la notificarea de ținerilor importante de drepturi de 
vot 
Directiva prevede ca emiten ții să notifice pia ța ori de câte ori achizi ționează sau cedeaz ă 
acțiuni admise la tranzac ționare pe o pia ță reglementat ă care au încorporate drepturi de vot ( și 
anume, s ă specifice propor ția drepturilor de vot de ținute atunci când propor ția atinge, 
depășește sau scade sub pragurile de  5%, 10%, 15%, 20%, 25%, 30%, 50% și 75%). Dou ă 
probleme au fost identificate cu privir e la regimul actual: proprietatea ascuns ă, ca urmare a 
lacunelor normelor de notificare, precum și divergen ța normelor de notificare ale statelor 
membre. 
2.1.5.  Posibilitatea propriet ății ascunse 
De la adoptarea direct ivei, folosirea pe pia ță a instrumentelor derivate  decontate în numerar a 
crescut substan țial. Instrumentele derivate  decontate în numerar pot fi utilizate pentru a ob ține 
și exercita o influen ță asupra unei societ ăți cotate sau pentru a acumula o participa ție ascunsă 
într-o societate (exist ă mai multe exemple de astfel de comportamente raportate9). Cu toate 
acestea, instrumentele derivate decontate în num erar nu sunt acoperite în prezent de normele 
stabilite de directiv ă pentru publicarea de informa ții. Aceast ă omisiune poate conduce la un 
posibil abuz de pia ță, la ineficien ța mecanismului de formare a pre țurilor și la votul f ără 
acoperire, ducând astfel la sc ăderea încrederii investitorilor și la existen ța unui decalaj între 
interesele investitorilor și interesele pe termen lung ale societ ăților. 
2.1.6.  Divergen țe ale normelor în materie de notificare ale statelor membre care conduc 
la creșterea riscului de r ăspundere și a riscului de reglementare, precum și la 
costuri ridicate de conformare pentru investitorii transfrontalieri 
Divergențele normelor privind notificarea ale statelor  membre, în special în ceea ce prive ște 
agregarea ac țiunilor de ținute cu instrumentele financiare de ținute, conduc la cre șterea 
costurilor și creează incertitudine juridic ă pentru investitorii care particip ă la activit ăți 
transfrontaliere. Absen ța unei agreg ări a acțiunilor de ținute cu instrumentele financiare 
deținute conduce, de asemenea, la diminuarea transparen ței în anumite state membre. 
3. SUBSIDIARITATE  
UE are dreptul de a ac ționa în acest domeniu în temeiul articolelor 50 și 114 din TFUE. Toate 
problemele identificate se refer ă la piața de capital a UE în ansamblul s ău; prin urmare, pentru 
a fi eficiente, modific ările trebuie f ăcute la nivelul UE. 
                                                 
9 Exemple: LVMH/Hermes, Porsch e/VW, Schaeffler /Continental. 
 
RO 4   RO În plus, problemele identificate în ceea ce prive ște emiten ții mici și mijlocii decurg din 
legislația UE și din legisla ția statelor membre și nu pot fi rezolvate decât prin modific ări la 
nivelul legisla ției UE. În fine, doar un instrument a doptat la nivelul UE ar garanta c ă toate 
statele membre aplic ă același cadru de reglementare bazat pe acelea și principii, punând cap ăt 
astfel fragment ării actuale a reglement ării în materie de notificare a participa țiilor importante. 
4. OBIECTIVE  
Măsurile avute în ve dere ar trebui s ă simplifice anumite obliga ții, astfel încât pie țele 
reglementate s ă fie mai atractive pentru emiten ții mici și mijlocii, precum și să 
îmbunătățească claritatea juridic ă și eficiența regimului de transparen ță cu privire la 
publicarea informa țiilor referitoare la proprietatea societ ăților. 
5. OPțIUNI DE POLITIC Ă: ANALIZA IMPACTULUI șI COMPARA țIE  
Pentru a îndeplini obiectivele stabilite mai sus, Comisia a conceput, analizat și comparat 
diferite op țiuni de politic ă pentru a determina op țiunile care r ăspund în mod satisf ăcător 
problemelor identificate. Aceste op țiuni sunt prezenta te în continuare. 
5.1. Opțiuni de politic ă care să permită o mai mare fexibilitate în ceea ce prive ște 
frecvența și calendarul public ării informa țiilor financiare periodice pentru 
emitenții mici și mijlocii 
(1) Nicio acțiune –  această opțiune nu ar îndeplini obiectivul. A șadar, opțiunea este 
eliminată. 
(2) Eliminarea obliga ției emiten ților mici și mijlocii de a prezenta informa ții financiare 
trimestriale  – Aceast ă opțiune ar reduce atât costurile pentru emiten ții mici și 
mijlocii, cât și stimulentele care pot încuraja viziunea pe termen scurt. Cu toate 
acestea, introducerea unor regimuri diferen țiate pentru societ ățile cotate pe pie țele 
reglementate în func ție de dimensiune ar putea cr ea confuzie pentru investitori și ar 
putea conduce, de asemenea, la sc ăderea vizibilit ății emitenților mici și mijlocii. 
Opțiunea este, prin urmare, eliminat ă. 
(3) Eliminarea obliga ției emiten ților mici și mijlocii de a prezenta rapoarte financiare 
trimestriale pentru o perioad ă inițială de 3 ani de la data  admiterii la tranzac ționare  
– Deși ar atenua presiunile im ediate cu care se confrunt ă emitenții mici și mijlocii, 
această opțiune nu ar face decât s ă amâne costurile. Introducerea unor regimuri 
diferențiate pentru societ ățile cotate pe pia ța reglementat ă în funcție de dimensiune și 
de vechime ar putea crea confuzie pentru investitori. Op țiunea este, prin urmare, 
eliminată. 
(4) Eliminarea obliga ției de a prezenta rapoarte financia re trimestriale pentru toate 
societățile cotate  – Aceast ă opțiune ar reduce costurile de conformare pentru 
societăți. Reducerea medie estimat ă, excluzând costurile legate de preg ătirea 
informațiilor trimestriale, variaz ă între 2 000 EUR și 60 000 EUR pe an / per emitent 
pentru emiten ții mici și mijlocii și între 35 000 EUR și 250 000 EUR pe an / per 
emitent pentru emiten ții mari. Reducerea costurilor priv ind personalul angajat pentru 
a pregăti aceste informa ții nu a putut fi estimat ă în termeni monetari pentru emiten ții 
 
RO 5   RO mici și mijlocii: aceast ă reducere variaz ă mult de la un emitent la altul, de la 8 
zile-om pe an la 30 de z ile-om pe an. Pentru emiten ții mari, reducerea maxim ă a 
costurilor totale (inclusiv costurile legate de personalul implicat în preg ătirea acestor 
rapoarte) ar putea fi estimat ă ca fiind de maxim 2 milioane EUR pe an pentru fiecare 
emitent. Aceasta ar trebui s ă permită emitenților mici și mijlocii s ă își redirecționeze 
resursele în vederea public ării de informa ții adecvate pentru investitorii lor. Aceast ă 
opțiune ar trebui s ă reducă presiunea pe termen scurt asupra emiten ților și să 
stimuleze investitorii s ă adopte o viziune pe termen mai lung. Op țiunea nu ar trebui 
să aibă un impact negativ asupra protec ției investitorilor. Protec ția investitorilor este 
deja suficient garantat ă prin publicarea obligatorie a rezultatelor semestriale și 
anuale, precum și prin raport ările prevăzute de Directiva privind abuzul de pia ță și 
Directiva privind prospectul10. Prin urmare, invest itorii ar trebui s ă fie informa ți în 
mod corespunz ător cu privire la evenimentele și faptele importante care ar putea 
influența prețul acțiunilor-suport, independent de informa țiile trimestriale prev ăzute 
în directiv ă. Așadar, impunerea prin legisla ție a obliga ției de a publica declara ții 
intermediare ale conducerii nu pare necesar ă. Pentru a fi eficient ă, această opțiune ar 
trebui să împiedice totodat ă statele membre s ă impună publicarea de informa ții 
trimestriale în legisla ția națională. Societățile ar avea totu și libertatea de a publica 
informații trimestriale, dac ă doresc acest lucru. 
(5) Prelungirea termenului de publicare a informa țiilor semestriale pân ă la 3 luni de la 
sfârșitul perioadei relevante de ra portare pentru toate societ ățile cotate  – Deși 
pentru emiten ții mici și mijlocii ar exista unele ec onomii de costuri, cele mai 
importante beneficii nu ar fi monetare. Emiten ții ar avea mai mult timp pentru 
elaborarea rapoartelor, îmbun ătățind astfel calitat ea acestora. Aceast ă opțiune ar 
avea, de asemenea, un impact pozitiv asupra vizibilit ății emitenților mici și mijlocii, 
care ar putea astfel s ă își programeze publicarea rapoartelor mult mai u șor pentru a 
nu se suprapune cu cea a rapoartelor publicate de c ătre întreprinderile mari cotate. 
Așadar, anali știi și investitorii ar dispune de mai mult timp pentru a analiza 
rezultatele semestriale ale emiten ților mici și mijlocii. 
(6) Prelungirea termenului de publicare a informa țiilor semestriale pân ă la 3 luni de la 
sfârșitul perioadei de raportare pentru emiten ții mici și mijlocii  – Aceast ă opțiune ar 
putea avea un impact pozitiv asupra vizibilit ății emitenților mici și mijlocii. Cu toate 
acestea, introducerea unor regimuri diferen țiate pentru societ ățile cotate pe pie țele 
reglementate în func ție de dimensiunea acestora ar putea crea confuzie pentru 
investitori. Op țiunea este, prin urmare, eliminat ă. 
5.2. Opțiuni de politic ă în vederea simplific ării părților narative ale rapoartelor 
financiare pentru emiten ții mici și mijlocii 
(1) Nicio acțiune – această opțiune nu ar îndeplini obiectivul. A șadar, opțiunea este 
eliminată. 
(2) Armonizarea con ținutului narativ maxim al raport ării financiare la  nivelul UE 
pentru emiten ții mici și mijlocii  – Standardizarea con ținutului raport ării poate 
conduce la cre șterea costurilor de conf ormare pentru emiten ții mici și mijlocii situa ți 
                                                 
10 Directiva 2003/6/CE și Directiva 2003/71/CE. 
 
RO 6   RO în statele membre în care în prezent cerin țele sunt reduse. Aceast ă opțiune ar facilita, 
totuși, comparabilitatea informa țiilor financiare pe teritoriul UE. Cu toate acestea, în 
cazul în care pragul pentru con ținut la nivelul UE este stabilit prea jos, în speran ța 
reducerii costurilor, acest lucru ar putea avea implica ții negative pentru investitori. 
Opțiunea este, prin urmare, eliminat ă. 
(3) Însărcinarea AEVMP11 pentru a preg ăti orientări (modele) f ără caracter obligatoriu 
cu privire la con ținutul narativ al rapoartelor financiare pentru toate societ ățile 
cotate  – Aceast ă opțiune ar permite AEVMP s ă creeze un model care s ă garanteze 
reducerea costurilor. Aceasta ar facilita, de asemenea, comparabilitatea informa țiilor 
pentru investitori și ar putea spori vizib ilitatea transfrontalier ă a emiten ților mici și 
mijlocii. Op țiunea ar implica unele cost uri one-off pentru AEVMP.  
(4) Obligarea statelor membre s ă pregătească modele sau orient ări fără caracter 
obligatoriu cu privire la con ținutul aspectelor narative ale raport ării – Această 
opțiune ar permite statelor membre s ă adapteze con ținutul rapoartelor la specificul 
pieței lor interne. Ea nu ar facilita îns ă comparabilitatea informa țiilor la nivel 
transfrontalier. Op țiunea este, prin urmare, eliminat ă. 
5.3. Opțiuni de politic ă în vederea elimin ării lacunelor din cerin țele de notificare a 
deținerilor importante de drepturi de vot 
(1) Nicio acțiune –  această opțiune nu ar îndeplini obiectivul. A șadar, opțiunea este 
eliminată. 
(2) Regim general: regimul de publicare extin s pentru toate instrumentele cu efect 
economic similar de ținerilor de ac țiuni și drepturilor de a dobândi ac țiuni – Această 
opțiune ar cuprinde instrumentele deri vate decontate în numerar, precum și orice 
instrumente financiare similare care ar putea ap ărea în viitor. Aceast ă opțiune a fost 
susținută de majoritatea responden ților la consultare ca o solu ție la problemele 
descrise anterior, cu un puternic impact pozitiv asupra încrederii și protecției 
investitorilor. Noul regim de informare care acoper ă toate tipurile de instrumente 
financiare echivalente cu de ținerea de ac țiuni ar putea conduce la cre șterea costurilor 
de organizare și de conformare pentru de ținătorii de instrumente derivate decontate 
în numerar (costurile one- off maxime estimate variaz ă de la 100 000 EUR la 600 000 
EUR per titular de instrumente derivate decontate în numerar, dar acestea vizeaz ă 
doar investitorii care de țin o cantitate semnificativ ă de astfel de instrumente). 
Costurile curente nu au putut fi estimate deoarece variaz ă în funcție de creșterea reală 
a numărului de rapoarte pentru fiecare de ținător. Cu toate acestea, potrivit experien ței 
din Regatul Unit, care a introdus deja  un astfel de regim în 2009, cre șterea num ărului 
de notific ări se preconizeaz ă a fi limitat ă. 
(3) Abordarea limitativ ă: publicarea de informa ții nu este necesar ă în cazul în care sunt 
îndeplinite  criteriile „sferei de siguran ță”– Această opțiune ar necesita publicarea 
tuturor instrumentelor care permit accesul la drepturile de vot suport, cu excep ția 
cazului în care sunt îndeplinite an umite criterii spec ificate. Aceast ă abordare ar 
permite în continuare investitorilor s ă eludeze finalitatea cerin ței privind publicarea 
informațiilor. Opțiunea este, prin urmare, eliminat ă.  
                                                 
11 Autoritatea european ă pentru valori mobiliare și piețe. 
 
RO 7   RO 5.4. Opțiuni de politic ă în vederea elimin ării divergen țelor în materie de cerin țe de 
notificare a participa țiilor importante 
(1) Nicio acțiune – această opțiune nu ar îndeplini obiectivul. A șadar, opțiunea este 
eliminată. 
(2) Armonizarea regimului de publicare a de ținerilor importante de dr epturi de vot, prin 
impunerea agreg ării acțiunilor de ținute cu instrume ntele financiare de ținute care 
permit accesul la ac țiuni (inclusiv instrumente derivate decontate în numerar)  – 
Această opțiune ar armoniza metoda folosit ă pentru calcularea pragurilor, dar nu și 
pragurile propriu-zise, creâ nd astfel o abordare uniform ă, care ar putea conduce la 
diminuarea incertitudinii juridice, sporirea transparen ței, simplificarea investi țiilor 
transfrontaliere și sporirea atractivit ății piețelor europene de capital. Reducerea 
estimată a costurile curente pent ru investitorii transfrontalieri este de 77 000 
EUR/an/operator. Aceast ă opțiune ar putea atrage, totu și, noi costuri legate de 
informările suplimentare în statele membre în care nu exist ă în prezent nicio 
obligație de agregare. 
(3) Armonizarea regimului de publicare a de ținerilor importante  de drepturi de vot prin 
impunerea a trei regimuri distin cte de publicare: unul pentru de ținerea de ac țiuni, 
unul pentru instrumentele financiare care permit accesul la ac țiuni și unul pentru 
instrumentele derivate  decontate în numerar  – Aceast ă opțiune ar putea crea un 
regim uniform, îns ă poate avea un impact negativ asupra protec ției și încrederii 
investitorilor. Op țiunea este, prin urmare, eliminat ă. 
(4) Armonizarea regimului de publicare a de ținerilor importante  de drepturi de vot prin 
armonizarea pragurilor de publicare  – Majoritatea responden ților nu au considerat 
pragurile pentru drepturile  de vot ca fiind o problem ă majoră. În plus, pragurile de 
notificare par a fi dificil de armonizat, din cauza diferen țelor dintre popula țiile de 
acționari din diferitele state membre. Op țiunea este, prin urmare, eliminat ă. 
6. INSTRUMENTUL CARE TREBUIE UTILIZAT șI ASPECTE PRIVIND TRANSPUNEREA șI 
CONFORMAREA  
Doar un instrument juridic obligatoriu poate garanta c ă toate statele membre aplic ă același 
cadru de reglementare bazat pe acelea și principii. O directiv ă permite armonizarea maxim ă în 
anumite domenii, în alte domenii permi țând însă statelor membre s ă țină cont în continuare de 
situația lor specific ă. 
Pentru a asigura o mai bun ă aplicare a directivei și conform comunic ării Comisiei intitulate 
„Consolidarea regimurilor de sanc țiuni în sectorul serviciilor financiare”12, cadrul de sanc țiuni 
existent ar trebui s ă fie, de asemenea, îmbun ătățit. 
                                                 
12 Comunicarea din 9 decembrie 2010: COM(2010)716 final. 
 
RO 8   RO 7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Comisia va monitoriza modul în  care statele membre pun în ap licare directiva. Acolo unde 
este necesar, serviciile Comisiei vor oferi asisten ță statelor membre. Evaluarea impactului 
punerii în aplicare a m ăsurilor legislative ar trebui s ă aibă loc la șase ani de la intrarea în 
vigoare a m ăsurilor respective. Comisia va monitori za aplicarea directivei modificate prin 
intermediul AEVMP și printr-un dialog amplu cu principalele p ărți interesate.