RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Evaluarea ex post a evenimentului „Capitalele europene ale culturii 2012” (Guimarães și Maribor) /* COM/2014/010 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Evaluarea ex post a evenimentului „Capitalele europene ale culturii 2012” (Guimarães și Maribor) 1. Introducere Prezentul raport este prezentat în temeiul articolului 12 din Decizia nr. 1622/2006/CE[1], care prevede că, în fiecare an, Comisia asigură o evaluare externă și independentă a rezultatelor evenimentului „Capitala europeană a culturii” din anul precedent și prezintă un raport asupra acestei evaluări celorlalte instituții europene înainte de sfârșitul anului următor. Prezentul raport prezintă poziția Comisiei cu privire la principalele concluzii și recomandări ale evaluării externe a evenimentului „Capitalele europene ale culturii 2012”[2]. Textul integral al evaluării, care oferă dovezi cantitative și calitative cu privire la diferitele puncte ale prezentului raport, poate fi consultat la adresa următoare: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/evaluation-commissioned-by-the-eu_en.htm Într-o primă etapă, evaluarea externă a evaluat individual cele două capitale europene ale culturii pentru 2012 (denumite în continuare „CEC”), Guimarães și Maribor. Rezultatele au fost ulterior comparate pentru a se desprinde concluzii comune valabile pentru ambele orașe și pentru acțiunea CEC. 2. Contextul acțiunii 2.1. Acțiunea UE privind evenimentul „Capitala europeană a culturii” Programul „Orașul european al culturii” a fost lansat pentru prima dată la nivel interguvernamental în 1985[3]. Pe baza acestei experiențe, Decizia 1419/1999/CE a stabilit o acțiune comunitară în favoarea evenimentului CEC pentru perioada 2005-2019[4]. Decizia a prevăzut ordinea cronologică în care statele membre sunt eligibile să găzduiască evenimentul în fiecare an. Țările alese să găzduiască evenimentul pentru un anumit an trebuiau să propună orașe și să-și prezinte candidaturile pentru anul în cauză, inclusiv programele lor culturale, unui comitet european de selecție care recomanda Comisiei desemnarea acestora. Consiliul de Miniștri desemna în mod oficial CEC. La 1 ianuarie 2007, Decizia 1419/1999/CE a fost înlocuită de Decizia 1622/2006/CE, care a precizat mai clar obiectivele, a introdus o selecție națională în două etape și un proces de monitorizare începând cu manifestarea din anul 2013. De asemenea, noua decizie a introdus necesitatea de a organiza reuniuni de monitorizare după desemnare, în urma cărora comitetul formulează o recomandare referitoare la acordarea unui premiu capitalelor, în onoarea Melinei Mercouri, cu condiția ca orașele desemnate să îndeplinească criteriile prevăzute în Decizia 1622/2006/CE și să fi pus în aplicare recomandările formulate de comitetele de selecție, și respectiv de monitorizare și consiliere. Asistența financiară a Uniunii este acordată prin intermediul programului Cultura al UE. Pentru perioada 2007-2013, Uniunea acordă un maximum de 1,5 milioane EUR pe an pentru fiecare CEC. Începând cu manifestarea din anul 2010, toate orașele desemnate au fost supuse etapei de monitorizare menționate în Decizia nr. 1622/2006/CE. 2.2. Capitalele europene ale culturii 2012 Portugalia și Slovenia au fost desemnate să găzduiască evenimentul CEC în 2012, în temeiul deciziei din 2006, pentru selectare și desemnare aplicându-se dispozițiile tranzitorii prevăzute la articolul 14 din decizia respectivă. În plus, decizia din 2006 prevede în mod expres că, pentru titlurile din 2010, 2011 și 2012, se aplică decizia din 1999 în ceea ce privește criteriile referitoare la programele culturale, cu excepția cazului în care orașele aleg să își bazeze programele pe criteriile menționate în decizia din 2006. În ceea ce privește cofinanțarea și monitorizarea, noile proceduri stabilite în decizia din 2006 se aplică începând cu titlurile de CEC din 2010. Decizia din 2006 a introdus, în special, un nou mecanism de finanțare din partea UE pentru CEC sub forma „premiului Melina Mercouri”, care urmează să fie acordat orașelor desemnate înainte de începutul anului, pe baza rapoartelor furnizate de comitetul de monitorizare și consiliere, care are rolul de a oferi asistență și orientări orașelor începând cu ziua desemnării acestora și până la punerea în aplicare a anului CEC, de a analiza și de a evalua pregătirile acestora, precum și de a verifica dacă orașele și-au respectat angajamentele. Premiul a fost acordat pentru prima dată orașelor desemnate în 2010 și ulterior celor desemnate în 2011 și în 2012. În conformitate cu dispozițiile tranzitorii din Decizia 1622/2006/CE, în 2007, guvernul Portugaliei a hotărât să recomande orașul Guimarães pentru deținerea titlului de CEC din 2012, fără a organiza un concurs național. Guvernul Sloveniei a decis să desfășoare un concurs național pentru a selecta orașul-gazdă, pe baza unei cereri de candidaturi deschise, care a avut loc în 2006 și la care au participat 4 orașe. Pe această bază, a fost recomandat orașul Maribor, împreună cu cinci orașe partenere. Cu toate acestea, conform evaluării externe, există o lipsă de consens în rândul părților interesate consultate referitoare la întrebarea dacă procesul național de selecție a fost realizat în modul cel mai adecvat sau transparent posibil. În raportul său din noiembrie 2008, comitetul de selecție a recomandat ca cele două orașe să găzduiască CEC în 2012, formulând, în același timp, recomandări care să contribuie la atingerea de către orașe a obiectivelor. În mai 2009, Consiliul UE a acordat în mod oficial titlul de CEC pentru 2012 orașelor Guimarães și Maribor. În raportul său din mai 2011, comitetul de monitorizare și consultativ a recomandat ca premiul Melina Mercouri să fie acordat orașelor Guimarães și Maribor[5]. 3. Evaluarea externă 3.1. Modalitățile de evaluare Scopul evaluării a fost de a evalua relevanța, eficiența, eficacitatea și durabilitatea, precum și rezultatele probabile ale CEC în raport cu obiectivele acțiunii și cu obiectivele pe care și le-au fixat CEC în dosarele lor de candidatură și în timpul fazei de punere în aplicare. De asemenea, evaluarea a examinat relevanța, eficiența, eficacitatea și durabilitatea acțiunii CEC în ansamblu. 3.2. Metodologia A fost necesar ca evaluarea să utilizeze același model folosit în evaluările pentru perioada 2007-2011, pentru a furniza date comparabile în timp. Au fost observate și măsurate, ori de câte ori a fost posibil, o serie de criterii și indicatori de bază, legați de ierarhia obiectivelor globale la nivel înalt ale acțiunii și de obiectivele specifice și operaționale ale acesteia. Într-o primă etapă, cele două orașe au fost evaluate individual, pe baza datelor primare, care au fost fie colectate în timpul activităților pe teren, fie furnizate de către fiecare CEC, precum și a analizei unei serii de surse de date secundare. Sursele de date primare includ interviurile calitative realizate cu ocazia a două vizite în fiecare oraș, precum și interviurile telefonice. Prin intermediul interviurilor, s-a încercat să se obțină o varietate de perspective privind fiecare CEC, inclusiv din partea echipelor de gestionare, a factorilor de decizie la nivel local și național, precum și din partea principalilor operatori culturali și a unei serii de parteneri implicați în punerea în aplicare a CEC. În plus, părțile responsabile de proiectele CEC au fost invitate să contribuie la evaluare prin intermediul unui chestionar online. Sursele de date secundare includ informațiile din dosarele inițiale de candidatură CEC, studii și rapoarte comandate de CEC, programele evenimentelor, materiale promoționale și site-uri web, date statistice referitoare la cultură și turism, precum și date cantitative furnizate de CEC cu privire la aspectele financiare, activități, realizări și rezultate. Ulterior, printr-o analiză comparativă, au fost examinate concluziile desprinse pentru orașele Guimarães și Maribor, fiind comparate și confruntate abordările și fiind identificate temele și concluziile comune pentru acțiunea CEC în ansamblu. 4. Concluziile evaluatorului 4.1. Relevanța acțiunii CEC Evaluarea consideră că acțiunea CEC continuă să aibă o importanță capitală și o relevanță semnificativă pentru Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 167, prin faptul că aceasta contribuie la înflorirea culturilor statelor membre, pune în valoare patrimoniul cultural comun, precum și diversitatea culturală și intensifică cooperarea culturală între statele membre și la nivel internațional. Acțiunea CEC rămâne complementară altor inițiative culturale ale UE, în special programului Cultura 2007-2013 și programului MEDIA (și succesorului acestora în cadrul programului „Europa creativă” propus). Este important de notat că acțiunea contribuie, de asemenea, la realizarea obiectivelor stabilite pentru Agenda europeană pentru cultură prin promovarea diversității culturale, dezvoltarea legăturilor culturale internaționale și intensificarea rolului culturii în dezvoltarea pe termen lung a orașelor europene. În plus, acțiunea CEC completează alte programe europene, în special în domenii cum ar fi tineretul, cetățenia, educația, formarea și dezvoltarea regională. 4.2. Relevanța acțiunii CEC 2012 Evaluarea analizează factorii care au motivat orașele să-și depună candidatura pentru a deveni capitale europene ale culturii, precum și relevanța obiectivelor acestora în raport cu obiectivele acțiunii și ale articolului 167. De asemenea, evaluarea a examinat procesul prin care motivația de a organiza evenimentul CEC 2012 a dat naștere unui set de obiective, precum și schimbările aduse obiectivelor respective în timpul fazei de dezvoltare. Evaluarea estimează că cele două CEC 2012 au adoptat obiectivele acțiunii și le-au personalizat în conformitate cu propriile contexte și priorități specifice. Obiectivele și activitățile puse în aplicare de cele două CEC au fost relevante pentru obiectivele principale la nivelul UE. Ambele CEC au prevăzut diverse programe culturale și activități asociate (de exemplu, comunicări, voluntariat etc.) relevante pentru obiectivele la nivelul UE, cum ar fi favorizarea cooperării între operatorii culturali, promovarea diversității culturilor europene și punerea în valoare a trăsăturilor comune ale acestora, favorizarea contribuției culturii la dezvoltarea pe termen lung a orașelor, sprijinirea dezvoltării sociale și economice a orașelor, favorizarea participării cetățenilor, îmbunătățirea gamei, diversității și dimensiunii europene a ofertei culturale în orașe, lărgirea accesului și a participării la cultură, consolidarea capacității sectorului cultural și îmbunătățirea profilului internațional al orașelor. 4.3. Eficiența guvernanței și a gestiunii și capacitatea de punere în aplicare S-a examinat capacitatea de punere în aplicare a orașelor și eficiența guvernanței și a gestiunii CEC, inclusiv modelele organizaționale ale acestora, procedurile de selecție și de punere în aplicare a activităților și manifestărilor culturale, metodele de comunicare și promovare și procedurile de obținere a finanțării. La fel ca evaluările CEC din 2007 până în 2011, evaluarea CEC 2012 subliniază faptul că este esențial (și în același timp dificil) să se constituie o structură organizațională adecvată și o echipă dotată cu competențele necesare pentru a pune în aplicare programul cultural. Aceasta necesită o serie mai largă de competențe și, prin urmare, o structură diferită de echipa care a pregătit candidatura inițială. De asemenea, trebuie să se păstreze un echilibru între interesele artistice și politice și să se asigure faptul că orice nou mecanism de punere în aplicare este acceptat ca partener de către părțile interesate existente. Se recomandă, de regulă, crearea unei structuri noi și independente, care să reflecte contextul politic și cultural al orașului. În 2009, Ministerul Culturii și Consiliul Municipal din Guimarães au înființat o nouă organizație, și anume Fundația orașului Guimarães. Guvernanța și gestiunea CEC au fost partajate. Fundația a fost responsabilă cu dezvoltarea viziunii generale, a metodelor de comunicare și de gestiune, în timp ce o organizație deja existentă, A Oficina, a fost responsabilă cu punerea în aplicare a programului cultural în sine. În plus, o parte a programului, Intersecting Times, a fost gestionată și produsă în mod independent de către un consorțiu de asociații locale. Evaluatorii subliniază faptul că, deși au existat unele dificultăți în timpul fazei de dezvoltare, structurile de gestiune și de guvernanță s-au descurcat relativ bine pe parcursul anului CEC. Se pare că viziunea, obiectivele și principiile de programare generale pentru Guimarães 2012 nu au suferit modificări semnificative între etapa de depunere a candidaturii și punerea în aplicare a anului CEC. Sprijinul politic puternic de care a beneficiat Guimarães 2012 din partea administrației orașului a avut, de asemenea, o contribuție semnificativă la succesul său. Acesta s-a reflectat în angajamentul pentru proiectele de infrastructură în domeniul cultural, sprijinul și cooperarea strânsă pentru echipa de gestiune și sprijinul semnificativ acordat pentru punerea în aplicare a proiectelor culturale. Acțiunea CEC a fost văzută ca un proiect strategic de către administrația orașului și au fost depuse eforturi semnificative pentru a se asigura punerea sa în aplicare cu succes. În Maribor, lipsa unui parteneriat oficial sau a unei conduceri puternice la nivel local (în contextul schimbărilor multiple de guvern) a creat o situație problematică pe parcursul fazelor de dezvoltare și de punere în aplicare. Faza de dezvoltare a fost gestionată de un secretariat provizoriu înființat de către municipalitate. Odată ce a fost instituită infrastructura finală de punere în aplicare, a fost recrutată relativ repede o echipă care, după spusele evaluatorilor, trebuia „să demareze în forță”. Evaluarea evidențiază un număr de factori care au asigurat succesul abordării pe care a adoptat-o agenția în cauză în vederea punerii în aplicare, care includ dezvoltarea unui concept nou și coerent pentru program, consultări ample cu partenerii, operatorii și artiștii, dar și modul în care Consiliul și administrația generală au sprijinit personalul și au avut capacitatea de a-și proteja autonomia față de interferențele externe. Treptat, CEC și-a consolidat sprijinul din partea cetățenilor, a partenerilor media și a altor părți interesate. Cu toate acestea, cele mai multe dintre îmbunătățirile planificate pentru infrastructură nu au avut loc, ceea ce a limitat considerabil gama de locuri de desfășurare a activităților și, uneori, a însemnat că activitățile planificate nu au putut fi puse în aplicare. În anumite momente, a existat pericolul real ca întregul proiect să fie compromis de conflictele legate de structurile instituționale, angajamentele de finanțare și problemele de infrastructură. Experiența din anul 2012, la fel ca în cazul evaluărilor anterioare, evidențiază provocările semnificative generate de guvernanța și gestiunea CEC și rolul influențelor politice, al incertitudinii la nivel organizațional și al ratei de rotație a personalului. Probabil că acestea sunt cauzate inevitabil de natura și perioada de timp a CEC, însă manifestarea din 2012 a subliniat, de asemenea, importanța administrației orașului și a altor autorități, care trebuie să acorde sprijin solid și să dea dovadă de susținere fermă și de angajament ferm, astfel încât orice dificultate să poată fi identificată și abordată rapid. La nivel european, acțiunea CEC continuă să fie foarte eficientă din punct de vedere al costurilor, în comparație cu alte instrumente și mecanisme de politică ale UE, având în vedere finanțarea foarte modestă a UE disponibilă prin premiul Melina Mercouri. Deși premiul a reprezentat o proporție relativ modestă din bugetele generale ale programelor CEC pentru ambele orașe, acesta a fost foarte apreciat în fiecare caz, ținând cont de provocările de ordin financiar cu care s-a confruntat fiecare oraș. În plus, premiul are o valoare simbolică puternică și recunoaște progresele înregistrate de orașe în timpul fazei de dezvoltare. 4.4. Eficacitatea privind dezvoltarea de activități culturale și de conținut cultural și artistic Evaluarea consideră că ambele CEC 2012 au reușit să pună în aplicare programe culturale mai ambițioase, inovatoare și internaționale decât oferta culturală obișnuită a fiecărui oraș (de exemplu, în ceea ce privește temele, artiștii/interpreții sau publicul). Au fost explorate noi teme, au fost evidențiate bogăția și diversitatea ofertei culturale a fiecărui oraș, s-au organizat evenimente în locuri noi sau neobișnuite și s-a stabilit un dialog cu cetățenii. Maribor 2012 a pus în aplicare un program cultural ambițios și inovator, care a inclus numeroase activități culturale complet noi, prin care s-a pus clar accentul pe noi forme de exprimare creativă și activități interdisciplinare, precum și o abordare axată, în special, pe colaborare și participare, care a reunit operatori internaționali, organizații locale, artiști și cetățeni. Multe dintre activități au fost construite în jurul coproducțiilor și al colaborărilor. Utilizarea cu succes a coproducțiilor în cadrul Maribor 2012 a fost parțial o consecință a lipsei de resurse și de timp disponibile pentru a dezvolta un program cultural cuprinzător prin mijloace proprii. Cu toate acestea, s-a reușit mobilizarea resurselor și a expertizei partenerilor externi (de exemplu, ambasadele culturale care implică 80 de organizații din 31 de țări), asigurându-se, în același timp, că activitățile puse în aplicare sunt în concordanță cu obiectivele lor proprii pentru CEC, dar și cu cele de la nivelul UE. Programul final a fost o reorganizare mai coerentă și structurată a conceptului inițial. Pe scurt, acesta a inclus sute de proiecte și un public total estimat la 3,1 milioane în 2012 (și la 4,5 milioane în ansamblu). Aceasta reprezintă o creștere semnificativă atât a dimensiunii, cât și a tipului de activități care sunt disponibile în mod obișnuit cetățenilor din Maribor. Conform evaluării, mai multe părți interesate au afirmat că programul a cuprins un echilibru satisfăcător între cultura înaltă și cea populară, prin includerea unui număr suficient de evenimente „de prestigiu”, dar, de asemenea, a pus un accent puternic pe abordări participative și pe un conținut inovator, prin includerea de activități care au combinat discipline artistice și abordări experimentale, inclusiv utilizarea de noi mijloace media. Guimarães a pus în aplicare un program cultural care a inclus numeroase activități culturale noi și inovatoare. Evaluarea consideră că programul a reușit să implice locuitorii orașului, să atragă vizitatori naționali și internaționali, precum și să mărească oferta de experiențe culturale produse în oraș. Programul cultural a fost centrat pe creația artistică în orașul Guimarães. Încă de la început, principalele părți interesate implicate nu au dorit să creeze pur și simplu un program de festivaluri care să invite cele mai bune proiecte create în altă parte, ci au decis să se concentreze pe consolidarea creației artistice în Guimarães în sine și să contribuie la dezvoltarea capacității artistice și creative, precum și a potențialului artistic și creativ în oraș. Pe scurt, programul din Guimarães a inclus sute de evenimente la care au participat 25 000 de artiști și profesioniști. 15 000 de cetățeni și 300 de organizații au contribuit la evenimentele culturale. În program s-au numărat 1 000 de creații noi și au fost incluse 700 de rezidențe pentru artiști. Au fost produse 40 de filme și au existat 60 de publicații noi și 100 de premiere internaționale. Scopul programului a fost de a explora orașul prin interpretări artistice ale diferitelor aspecte din trecutul și prezentul acestuia. De exemplu, programul cinematografic a fost conceput pentru a redescoperi patrimoniul audiovizual al orașului, iar programul de artă și arhitectură a abordat identitatea și istoria locală, legate, în special, de patrimoniul industrial cu dimensiuni sociale, economice și culturale. 4.5. Eficacitatea în promovarea dimensiunii europene Conform evaluării, dimensiunea europeană a programului cultural al ambelor CEC 2012 a fost legată, în principal, de eforturile de a sprijini cooperarea culturală transnațională și de a sprijini un anumit grad de internaționalizare a sectoarelor culturale ale orașelor. Deși temele europene au fost prezente în ambele CEC, acestea au fost legate, în general, de secțiuni specifice sau de proiecte individuale, mai degrabă decât de întregul program cultural. Chiar dacă ar fi fost în mod evident nerealist să ne așteptăm ca titlul de CEC să evidențieze Guimarães și Maribor drept destinații culturale europene principale (cel puțin nu după anul CEC), lipsa de promovare intensivă la nivel internațional reprezintă, într-o anumită măsură, o oportunitate ratată pentru ambele orașe, în pofida faptului că anul CEC a avut un impact pozitiv atât asupra percepției mai largi a orașelor, cât și asupra promovării turismului. Se pare că, în 2012, circa 39 % din vizitele în orașul Maribor și în orașele partenere s-au datorat exclusiv CEC. A existat o creștere de 120 % a numărului de vizitatori la birourile de informare turistică din Guimarães, iar peste 25 % din vizitatori au indicat, potrivit declarațiilor, faptul că CEC a fost unul dintre motivele pentru care au vizitat orașul. În sfârșit, a existat o cooperare mai puțin extinsă între cele două CEC decât se spera, deși există un potențial limitat pentru extinderea legăturilor în cazuri precum cel de față, unde distanțele sunt mari sau nu există legături istorice sau culturale. 4.6. Eficacitatea în implicarea cetățenilor și în acțiunile de informare Evaluarea constată că unul dintre factorii principali care au asigurat succesul pentru ambele orașe a fost implicarea cetățenilor. Guimarães 2012 a beneficiat de sprijin semnificativ, de energie și de implicare activă din partea locuitorilor orașului, care au considerat anul CEC drept unul dintre cele mai importante puncte de reper care a contribuit la revigorarea orașului lor, la îmbunătățirea rolului acestuia la nivel național, precum și la creșterea vizibilității sale pe plan internațional. Stilul de comunicare și logo-ul au fost principalii factori care au asigurat succesul în acest caz. În cele din urmă, Maribor a atins, de asemenea, un nivel ridicat de conștientizare, participare și implicare și, treptat, și-a consolidat sprijinul din partea cetățenilor, a partenerilor media și a altor părți interesate, depășind publicitatea timpurie negativă și scepticismul amplu. De asemenea, programul său a inclus o serie de activități de explorare a conexiunilor existente între cultură, creativitate și alte domenii, cum ar fi, de exemplu, activitatea de la Universitatea din Maribor care creează o legătură între cercetarea din cadrul diferitelor facultăți și artă și cultură. 4.7. Eficacitatea în crearea unui impact asupra dezvoltării sociale, economice, urbane și turistice Pentru a contribui la dezvoltarea economică și socială a orașului Guimarães, investiția în capacitatea orașului a avut o importanță capitală. În primul rând, investițiile în infrastructură au avut drept scop creșterea capacității orașului. În al doilea rând, programul s-a concentrat pe creșterea capacității sectorului cultural local. În al treilea rând, o parte importantă a programului cultural a fost dedicată atragerii publicului, implicării comunității și expunerii cetățenilor la diferite experiențe culturale. Dovezile evaluării indică faptul că CEC a avut un efect asupra dezvoltării afacerilor în oraș, în special a celor legate de sectorul de servicii din centrul orașului. Sprijinul politic ferm de care a beneficiat Guimarães 2012 din partea administrației orașului, care a considerat CEC un proiect strategic, a fost în mod clar un avantaj în acest sens. În special, experiența orașului Guimarães din 2012 demonstrează potențialul CEC de a fi consolidat prin investițiile realizate de FEDER și de a valorifica astfel de investiții. Multe dintre CEC anterioare au utilizat finanțarea FEDER pentru dezvoltarea infrastructurii, însă în cazul Guimarães 2012, aproximativ 70 % din finanțarea totală a provenit de la FEDER. În Maribor, dosarul de candidatură inițial punea mare accent pe utilizarea CEC pentru a sprijini dezvoltarea urbană, socială și economică și pe utilizarea culturii pentru a da un impuls nou orașului, pentru a genera o nouă încredere în rândul locuitorilor și pentru a crea noi conexiuni în vederea stimulării dezvoltării economice și sociale mai ample. Deși cele mai multe dintre proiectele de infrastructură nu au continuat, orașul și-a păstrat intenția de a utiliza anul CEC ca pe un mijloc de a sprijini dezvoltarea urbană și regională. Acest lucru a condus la dezvoltarea unei game diverse de activități care vizau revitalizarea centrelor urbane prin cultură. Mai multe dintre orașele partenere au avut o atitudine foarte pozitivă cu privire la implicarea lor în anul CEC. Acesta a avut în mod clar un impact pozitiv major asupra orașelor mai mici, dintre care unele au atras un număr mare de vizitatori și și-au consolidat încrederea în activele și ideile lor culturale pentru noi tipuri de dezvoltare culturală și turistică. Evaluarea subliniază faptul că ambele orașe au fost în măsură să demonstreze o creștere a numărului de vizitatori, ceea ce a contribuit în mod semnificativ la activitatea economică locală. 4.8. Durabilitatea Conform deciziei din 2006, CEC trebuie „să aibă un caracter durabil și să facă parte integrantă din dezvoltarea culturală și socială pe termen lung a orașului”. Evaluarea consideră că, pentru ambele CEC din 2012, există dovezi de noi activități culturale care vor continua, de asemenea, după anul în care orașele au deținut titlul și de noi infrastructuri culturale renovate. În ceea ce privește durabilitatea capacității culturale, grație inițiativei CEC, cele două orașe beneficiază de o experiență și o expertiză mai vastă, precum și de o îmbunătățire a comunicării și a cooperării în sectoarele lor culturale. În ambele orașe, operatorii culturali au dobândit capacități valoroase și experiență și se prevăd efecte moderate în ceea ce privește îmbunătățirea ofertei culturale a orașelor. Cu toate acestea, impactul continuu asupra guvernanței culturale pare improbabil, întărind necesitatea includerii unei strategii pe termen lung în procedurile de selecție și de monitorizare. În ambele cazuri, se pare că durabilitatea este departe de a fi asigurată, nu în ultimul rând din cauza situației economice incerte. În Maribor, situația politică rămâne volatilă, perspectivele economice rămân negative, iar lipsa planificării pe termen lung sau a unui organism responsabil cu patrimoniul cultural (după iunie 2013), împreună cu bugetele culturale reduse înseamnă că va fi dificil să se mențină creșterea recentă a activităților culturale sau nivelurile crescute de implicare publică în domeniul cultural. Guimarães nu dispune de nicio strategie culturală pe termen lung, iar fundația orașului care a gestionat CEC va fi desființată la sfârșitul anului 2013. Cu toate acestea, au loc negocieri între autoritatea locală, guvernul național și universitate referitoare la crearea unui cadru de cooperare pentru a asigura durabilitatea structurilor de guvernanță. De asemenea, este probabil ca autoritatea locală să fie în măsură să asigure continuarea anumitor activități esențiale. 5. Principalele recomandări ale evaluării externe și concluziile Comisiei Recomandările sunt bazate pe considerațiile evaluatorilor privind CEC 2012, dar se referă la punerea în aplicare a acțiunii CEC în ansamblu. De asemenea, evaluatorii subliniază faptul că o serie de recomandări formulate în urma evaluărilor CEC anterioare sunt încă valabile și relevante. Recomandările includ continuarea acțiunii CEC în calitate de inițiativă importantă și simbolică a UE, necesitatea introducerii unor proceduri de selecție transparente la nivel național, consolidarea măsurilor de monitorizare care au scopul de a oferi sprijin și orientări orașelor încă de la un stadiu incipient ca modalitate de a asigura mai bine progresele regulate în faza de dezvoltare, o cerință consolidată pentru fiecare CEC de a intensifica legăturile cu cealaltă CEC a aceluiași an, accentul mai mare pe necesitatea CEC de a-și stabili acordurile instituționale în timp util și de a dezvolta mai multe structuri concrete responsabile cu patrimoniul cultural și introducerea unor proceduri de evaluare mai consecvente chiar de către orașe. Concluziile evaluării confirmă faptul că titlul de CEC rămâne extrem de apreciat, generează programe culturale vaste și impacturi semnificative. Titlul și contribuția financiară a UE au un efect de pârghie considerabil, constituind o inițiativă deosebit de rentabilă și de eficientă. Comisia este de acord cu evaluarea generală și concluziile evaluării și acceptă recomandările acesteia. Recomandările evaluării sunt, în mare măsură, în conformitate cu propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unei acțiuni a Uniunii în favoarea evenimentului „Capitale europene ale culturii” pentru anii 2020-2033, prezentată de Comisie[6]. Propunerea reține punctele forte ale sistemului actual, care funcționează în general bine, și menține caracteristicile principale și structura generală ale acestuia. Cu toate acestea, sunt propuse o serie de îmbunătățiri, ținând seama de recomandările evaluărilor externe pentru anul 2012 și pentru CEC anterioare, precum și de alte considerente: – instituirea unor criterii mai stricte privind plata premiului Melina Mercouri, recomandată, de asemenea, în evaluarea CEC 2011, prin crearea unei legături între premiu și progresul înregistrat de orașe în respectarea angajamentelor asumate în stadiul de candidatură, precizând criterii de condiționalitate mai clare și mai ferme pe baza cărora Comisia poate refuza plata, precum și prin amânarea plății în cursul anului manifestării, astfel încât Comisia să poată lua decizia pe o bază mai solidă și mai informată; – introducerea unui set mai explicit și mai cuprinzător de criterii de selecție, în vederea sporirii gradului de transparență și de corectitudine a procedurii, inclusiv în ceea ce privește contribuția CEC la strategia pe termen lung a orașului, necesitatea unui sprijin politic amplu, guvernanța sau fezabilitatea strategiei de finanțare; – încurajarea celor două CEC din același an să încerce dezvoltarea de legături și de proiecte comune, ca parte a programelor lor culturale, întrucât extinderea relațiilor de lucru existente prin unele noi poate fi foarte benefică pentru orașe, chiar dacă, astfel cum a fost menționat pe bună dreptate în raport, aceasta poate constitui uneori o provocare atunci când cele două orașe se află la o distanță geografică apreciabilă unul de celălalt sau prezintă puține legături culturale și istorice; – încurajarea CEC să întreprindă cercetări și studii proprii cu privire la rezultatele și impactul anului în care orașul a deținut titlul, transpusă într-o obligație a orașelor de a efectua o evaluare pentru a cuantifica mai bine îndeplinirea obiectivelor proprii. În plus, propunerea Comisiei intenționează să îmbunătățească sistemul prin introducerea unui obiectiv general legat de contribuția culturii la dezvoltarea pe termen lung a orașelor, prin adăugarea unei a treia reuniuni formale de monitorizare cu trei ani înainte de anul pentru care este acordat titlul și prin sublinierea necesității ca orașele candidate să dețină o strategie culturală în vigoare la momentul depunerii candidaturii. [1] JO L304, 3.11.2006. [2] Evaluare ex post a capitalelor europene ale culturii pentru 2012, raport final pentru Comisia Europeană, încredințat în 2012 de către Comisie societății ECORYS UK Ltd, în temeiul contractului-cadru de prestări servicii nr. EAC/50/2009 privind evaluarea, serviciile legate de evaluare și sprijinul pentru evaluarea impactului. [3] Rezoluția miniștrilor culturii privind organizarea anuală a „Orașului european al culturii” din 13 iunie 1985. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:1985:153:0002:0003:EN:PDF [4] JO L 166, 1.7.1999. Decizie modificată prin Decizia 649/2005/CE (JO L 117, 4.5.2005). [5] A se vedea rapoartele comitetelor de selecție și respectiv de monitorizare și consiliere la adresa: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/past-capitals_en.htm. [6] COM(2012) 407 final.