Publicarea unei cereri de modificare la nivelul Uniunii a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, în temeiul articolului 97 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

(2021/C 269/09)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la respectiva cerere în temeiul articolului 98 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de două luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE LA NIVELUL UNIUNII A CAIETULUI DE SARCINI AL PRODUSULUI

„MINIȘ”

PDO-RO-A0029-AM01

Data cererii: 2.4.2019

1. Solicitantul și interesul legitim

Asociația profesională PROVITIS

Asociația profesională a fost înființată în baza Ordonanței Guvernului nr. 26/2000 cu privire la asociații și fundații, aprobată cu modificări prin Legea nr. 246/2005. Asociația este alcătuită din producători care sunt persoane fizice și juridice și acoperă peste 60 % din arealul cu denumirea de origine protejată (DOP) Miniș. Ea este înregistrată în Registrul național al asociațiilor și fundațiilor cu nr. 17165/A/2007.

2. Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

☐ Denumirea produsului

☒ Categoria de produse vitivinicole

☒ Legătura

☐ Restricțiile de comercializare

3. Descrierea și justificarea modificării

3.1. Includerea unui nou soi de struguri de vinificație, ca soi principal

Soiul Cabernet Franc a fost adăugat la lista de soiuri autorizate, ca soi principal.

Ca urmare, au fost modificate capitolul IV din caietul de sarcini și secțiunea 1.7 din documentul unic.

Introducerea soiului Cabernet Franc este oportună pentru că există rezultate notabile obținute pe piața vinurilor roșii cu acest soi. Consacrat în sud-estul Ungariei, soiul a găsit o a doua patrie în arealul DOP Miniș la marginea prelungirilor munților Zarandului, pe fondul tradiției consumului acestui soi de pe vremea când zona aparținea Imperiului Austro-Ungar.

În România, soiul se cultivă din 2008 și prima recoltă, cea din 2011, a fost utilizată la crearea unui cupaj cu soiul Cabernet Sauvignon. Începând cu recolta din 2012 a fost monitorizată trasabilitatea vinurilor monovarietale obținute din acest soi în vederea introducerii lui în rândul soiurilor care pot purta DOP Miniș.

În 2012, soiul Cabernet Franc provenit din plantațiile situate în localitatea Covăsânț, la limita nordică a zonei unde se produc cele mai bune vinuri roșii din arealul delimitat Miniș, a fost recoltat separat și vinificat ca monovarietal.

Datele analitice și rezultatele analizelor senzoriale pentru ultimii 4 ani consecutivi, conform fișei vinului (care este folosită pentru a asigura trasabilitatea și a monitoriza constanța parametrilor calitativi ai vinurilor), stabilesc valori care evidențiază tăria alcoolică potențială la recoltare, fiind produse constant vinuri cu peste 13,5 % vol., un nivel de aciditate situat frecvent în jurul valorii de 5,60 g/l și un extract sec de peste 25 g/l. Amestecul în proporție de 16 % cu soiul Fetească neagră la recolta din 2015 a adus vinului un plus de însușiri precum note de condimente și rusticitate, fără a-i altera caracteristicile.

3.2. Includerea unor noi tipuri de vin - vinul spumant de calitate și vinul petiant

Au fost incluse noi categorii de vinuri (vin spumant de calitate și vin petiant) în DOP Miniș.

Au fost modificate capitolul I din caietul de sarcini și secțiunea 1.3 din documentul unic.

Introducerea tipurilor noi de vin a fost necesară deoarece s-au replantat suprafețe însemnate de viță-de-vie cu soiuri autohtone (ex: Mustoasă de Măderat, Chardonnay), unele dintre acestea dezvoltând un potențial aromatic fructuos și proaspăt optim pentru valorificarea lor în tipurile de vin spumant de calitate și petiant.

În plus, se readuce la viață o tradiție de prelucrare pentru aceste soiuri și se creează un gust nou, deoarece se utilizează tehnologii modernizate care, aplicate acestor soiuri, accentuează prospețimea specifică acestora și aciditatea moderată spre ridicată pe care o au unele dintre ele (prin depozitare la o temperatură controlată pentru a conserva prospețimea și fructuozitatea vinurilor, maturare în butoaie de stejar pe drojdii fine cu bâtonnage lunar, maturare în butoi și ulterior în sticlă, vinificare din struguri recoltați la anumite altitudini unde se găsește un anumit tip de sol fertil cu substrat de șist, granit și roci metamorfice, etc).

Obținerea noilor categorii de vinuri în DOP Miniș vine în întâmpinarea diversificării gusturilor consumatorilor, orientate din ce în ce mai mult către tipuri noi de vin.

În condițiile unor investiții și modernizări ale infrastructurii de producție și ale tehnologiilor, pe fondul tradiției și al valorii vinurilor liniștite cu DOP Miniș, cât și al creșterii semnificative a consumului de vinuri efervescente, a devenit oportună și necesară producerea vinurilor spumante de calitate și a vinurilor petiante cu denumire de origine protejată.

3.3. Includerea soiurilor permise pentru obținerea vinurilor spumante de calitate și a vinurilor petiante

S-a completat caietul de sarcini cu soiurile care sunt permise pentru tipurile noi de vin, vin spumant de calitate și vin petiant, unele dintre aceste soiuri, precum Cadarcă și Mustoasă de Măderat, având o tradiție veche a obținerii în arealul Miniș, mai ales în perimetrul arealului Șiria-Mâsca, dar și altele precum Tămâioasă românească ori Pinot gris care dezvoltă arome bine structurate, fructate și proaspete atunci când sunt valorificate sub formă de vinuri spumante de calitate.

Ca urmare, au fost modificate capitolul IV din caietul de sarcini și secțiunea 1.4 din documentul unic.

Dintre soiurile pentru vinuri albe, în mod deosebit Mustoasa de Măderat este un soi de struguri care a fost folosit la producerea vinurilor spumante încă din 1974, când întreaga producție de struguri din podgoria Miniș-Măderat lua calea Sălajului, unde la Șimleul Silvaniei se fabrica renumitul spumant Silvania. Datorită tipului de climat mediteraneean prezent în arealul geografic, soiul este unul cu o bună evoluție sub aspectul conservării prospețimii și fructuozității atunci când este folosit la obținerea vinului spumant de calitate cu DOP.

3.4. Prezentarea caracteristicilor analitice ale noilor tipuri de vinuri - vin spumant de calitate și vin petiant

Dată fiind includerea vinului spumant de calitate și a vinului petiant, este necesar să se completeze caietul de sarcini pentru a include caracteristicile analitice specifice tipurilor de vinuri introduse.

Ca urmare, au fost modificate capitolul XI a) din caietul de sarcini și secțiunea 1.4 din documentul unic.

Noile categorii introduse trebuie să reflecte indicarea parametrilor analitici specifici acestor categorii.

3.5. Prezentarea caracteristicilor organoleptice pentru tipurile noi de vinuri - vin spumant de calitate și vin petiant

Odată cu includerea vinului spumant de calitate și a vinului petiant în DOP Miniș, trebuie să fie specificate și caracteristicile organoleptice ale acestor tipuri de vin, din punctul de vedere al aspectului, aromei și gustului, fiind necesar acest lucru ca o consecință a introducerii categoriilor în cauză în caietul de sarcini unde aceste detalii trebuie să fie prezentate.

Ca urmare, au fost modificate capitolul XI litera (b) din caietul de sarcini și secțiunea 1.4 din documentul unic.

3.6. Modificarea producțiilor vitivinicole prin creșterea acestora

A fost majorată productivitatea vitivinicolă, dar nu mai mult de un maxim de 15 000 kg/ha de struguri și de o valoare maximă de 112,5 hl/ha de vin.

Ca urmare, au fost modificate capitolele V și VI din caietul de sarcini și secțiunea 1.5.2 din documentul unic.

În perioada 2007-2017 în arealul delimitat DOP Miniș au fost replantate suprafețe însemnate de viță-de-vie din soiuri românești, cu soiuri clasice și clone ale acestora. În condițiile pedoclimatice favorizante ale zonei cu climat mediteraneean, plantațiile tinere care au intrat pe rod începând din anul 2011 au înregistrat creșteri de recoltă pentru soiurile albe, dar și cele roșii și din acest motiv monitorizarea recoltei a determinat modificarea productivității, o creștere care nu este de natură să afecteze calitatea și caracteristicile vinurilor obținute în denumire.

3.7. Indicarea tehnologiilor specifice obținerii vinurilor spumante de calitate și vinurilor petiante

Odată cu introducerea celor două tipuri de vinuri, vin spumant de calitate și vin petiant, este necesar să fie prezentate în caietul de sarcini și tehnologiile specifice obținerii vinurilor spumante de calitate și a vinurilor petiante care descriu metodele de fabricare ale acestora în DOP Miniș.

A fost modificat capitolul X din caietul de sarcini, dar documentul unic nu a fost modificat.

3.8. Indicarea legăturii cu arealul geografic pentru noile tipuri de vinuri - vin spumant de calitate și vin petiant

Descrierea legăturii cu arealul geografic a fost completată pentru a oferi o descriere mai bună a tuturor tipurilor de vinuri, odată ce noi tipuri de vinuri au fost introduse în caietul de sarcini, și anume vin spumant de calitate și vin petiant, pentru ca aceasta să fie detaliată pentru fiecare categorie obținută.

Au fost modificate capitolul II din caietul de sarcini și secțiunea 1.8 din documentul unic.

Amplasarea viilor pe versanții dealurilor asigură nu numai o expoziție excelentă, dar și o expunere la incidența razelor solare propice acumulărilor de zaharuri și polifenoli în strugurii destinați vinurilor albe liniștite și de antocieni în strugurii destinați vinurilor roșii liniștite.

Văile care păstrează roua dimineților de vară până la orele amiezii permit reținerea unei acidități corespunzătoare în strugurii soiurilor albe destinate producției vinurilor de bază pentru vinurile spumante de calitate și vinuri petiante.

Plantațiile viticole situate la baza pantelor de-a lungul întregului șir de dealuri, care completează terminațiile muntoase ale Munților Zarandului, sunt deseori acoperite de ceață, indiferent de anotimp, în toamnele secetoase favorizând acumularea lentă de zaharuri în struguri, condiție obligatorie pentru fabricarea vinurilor efervescente. În zona podgoriei Miniș-Măderat, soarele strălucește în medie 1 955 de ore pe an, limita minimă pentru vița-de-vie fiind 1 300 de ore, deci arealul delimitat al DOP Miniș beneficiază de resurse luminoase excelente.

3.9. Includerea în etichetare a unor indicații facultative legate de tehnologia specifică obținerii vinului spumant de calitate

Au fost completate dispozițiile privind îmbutelierea și etichetarea pentru vinul spumant de calitate cu indicarea capacităților sub care se poate îmbutelia și cu indicații referitoare la anul de recoltă care să fie menționat dacă este vorba de ani cu recolte deosebite pentru producția de vin care stă la baza obținerii vinurilor spumante. În plus, s-a completat caietul de sarcini și cu utilizarea indicațiilor care se referă la metodele specifice obținerii vinurilor spumante de calitate, cele care reflectă tehnologiile efective de obținere ale acestora. Anul de recoltă poate fi trecut pe etichetă în condițiile în care producția de vin de bază destinat obținerii de vin spumant de calitate provine integral dintr-un an cu o recoltă deosebită.

Ca urmare, au fost modificate capitolul XII din caietul de sarcini și secțiunea 1.9 din documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1. Denumirea produsului

MINIȘ

2. Tip de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3. Categorii de produse vitivinicole

1. Vin

5. Vin spumant de calitate

8. Vin petiant

4. Descrierea vinului (vinurilor)

Caracteristici analitice si organoleptice - vinuri liniștite albe și roze

Vinurile liniștite albe sunt strălucitoare, cu nuanțe de la galben-pai la galben-pal/verzui, sunt corpolente, cu aromele de soi specifice; sunt mediu alcoolice, cu aciditate moderată spre ridicată și post-gust lung, gust fructuos, cu amprentă puternică a complexului de arome primare (fructe exotice: litchi, grepfrut, mango sau carambola, petale de trandafir, floare de viță-de-vie, fân cosit, miere).

Vinurile liniștite roze au o colorație intensă, particulară arealului, care le face simplu de localizat și de asociat cu arealul Miniș. Culoarea este roz ca de zmeură sau căpșună, lucioasă, iar gustul de fructe de pădure roșii: mure, zmeură, fragi, este urmat de post-gustul lung care caracterizează cel mai bine aceste vinuri.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % volum) 15,00 Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum) 11,00 Aciditatea totală minimă 5,5 în grame pe litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) 18 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) 200

Caracteristici analitice și organoleptice - vinuri liniștite roșii

Vinurile liniștite roșii sunt intens colorate, cu nuanțe de la roșu-aprins până la roșu-închis, strălucitoare, bogate în taninuri și antocieni, cu corp plin și cu aciditate ridicată, care necesită o perioadă mare de maturare atât la butoi, cât și la sticlă.

Au arome complexe, originale, cu note de fructe de pădure coapte cum ar fi coacăze roșii, merișor, mure și afine. Prin învechire dobândesc savoare discretă de vanilie, cafea sau tabac.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % volum) 15,00 Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum) 11,00 Aciditatea totală minimă 4,5 în grame pe litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) 20 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) 150

Caracteristici analitice și organoleptice - vinuri spumante de calitate

Vinurile spumante de calitate se disting prin finețe, prospețime, naturalețe, arome de fermentare cu nuanțe melifere, de flori de vară, fân ușor uscat, note de autoliză sugerând pâinea caldă cu coajă crocantă aromată.

Proprietăți:

— sub aspect vizual: limpede, transparent, galben până la galben-lămâie pentru spumantul de calitate alb și roz-somon până la oranj mai mult sau mai puțin intens, pentru spumantul de calitate roze.

— sub aspect olfactiv: proaspăt, de la subtil până la pronunțat, cu note fructate (fructe exotice, mere uscate) sau florale (floare de soc, trandafir).

— sub aspect gustativ: plăcut acid, cu aciditate medie spre ridicată; conținut scăzut de taninuri la vinurile pentru spumantele de calitate roze și aproape lipsit de taninuri la vinurile pentru spumantele de calitate albe; cu corp subțire, ușor, floral: arome de flori albe de lămâiță, nufăr alb sau trandafir alb, fructat: arome de măr de vară, pere dulci în pârgă, coacăze albe, piersici cu pulpa albă, vegetal: arome de frunză de lămâi zdrobită, floare de soc, flori de salcâm sau condimentat: arome de mărar, roiniță, busuioc, după cum sunt aromele specifice soiului din care a fost produs.

Suprapresiunea vinului spumant de calitate la temperatura de 20 °C este minim 3,5 bari.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % volum) 15,00 Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum) 11,00 Aciditatea totală minimă 3,5 în grame pe litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) 10,5 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) 150

Caracteristici analitice și organoleptice - vinuri petiante

Proprietăți:

— sub aspect vizual: limpede, transparent, galben-verzui, strălucitor la cel alb și roz somon, până la rozul vibrant, al zmeurei, la petiantul roze, cu efervescență fină.

— sub aspect olfactiv: proaspăt, aromele primare, datorate soiurilor din care provine (flori albe, fructe albe cu sâmbure, mere sau pere de vară), trebuie să fie prezente și armonios îmbinate cu aromele secundare, datorate procesului de fermentare (drojdii, biscuiți, aluat proaspăt).

— sub aspect gustativ: acid, efervescent, cu perlare fină și persistentă, cu gust bogat în arome primare florale (flori albe: soc, salcâm, trandafir), fructate (măr verde, piersică albă, grepfrut, mango, litchi), echilibrat și cu final mediu plus sau pronunțat.

Suprapresiunea vinului petiant este cuprinsă între 1-2,5 bari la 20 °C.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % volum) 11,00 Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volum) 7,00 Aciditatea totală minimă 3,5 în grame pe litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) 10,5 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) 185

5. Practici oenologice

a. Practici oenologice specifice

Practici oenologice

Practică oenologică specifică

Utilizarea bucăților din lemn de stejar

Bucățile de lemn de stejar se utilizează la fabricarea vinurilor și pentru a transmite vinului anumiți constituenți care provin din lemnul de stejar. Bucățile de lemn utilizate trebuie să provină exclusiv din speciile Quercus.

Dimensiunile particulelor de lemn trebuie să fie de așa natură încât cel puțin 95 % din particule ca greutate să fie reținute de o sită cu ochiuri de 2 mm (sau 9 ochiuri).

Limite pentru utilizarea anumitor substanțe:

— bioxidul de carbon utilizat pentru vinul cu DOP Miniș să nu depășească 2 g/l în vinul astfel tratat

— acidul citric utilizat pentru vinul cu DOP Miniș să nu depășească 1 g/l în vinul astfel tratat

— acidul metatartric utilizat pentru vinul cu DOP Miniș să nu depășească 100 mg/l.

b. Producții maxime

Chardonnay, Cabernet franc, Pinot gris, Pinot noir, Sauvignon, Riesling de Rhin, Novac, Traminer roz, Tămâioasă românească

10 000 de kilograme de struguri la hectar

Cabernet Sauvignon, Merlot, Furmint

11 000 de kilograme de struguri la hectar

Burgund mare, Fetească regală, Riesling italian, Muscat Ottonel, Fetească neagră, Mustoasă de Măderat, Cadarcă și Syrah

15 000 de kilograme de struguri la hectar

Chardonnay, Cabernet Franc, Novac, Pinot gris, Pinot noir, Riesling de Rhin, Sauvignon și Traminer roz, Tămâioasă românească

75,00 hectolitri la hectar

Cabernet Sauvignon, Furmint, Merlot

82,50 hectolitri la hectar

Burgund mare, Cadarcă, Fetească regală, Fetească neagră, Muscat Ottonel, Mustoasă de Măderat, Riesling italian și Syrah

112,50 hectolitri la hectar

6. Arealul geografic delimitat

Arealul delimitat pentru producerea vinurilor cu DOP Miniș cuprinde următoarele localități situate în județul Arad:

— orașul Lipova: localitatea Radna;

— comuna Păuliș: satele Barațca și Păuliș;

— comuna Ghioroc: satele Miniș, Ghioroc și Cuvin;

— comuna Covăsânț: satul Covăsânț;

— comuna Șiria: satele Șiria, Galșa și Mâsca;

— comuna Târnova: satele Târnova și Drauț;

— orașul Ineu: satul Mocrea;

— orașul Pâncota: localitatea Pâncota și satul Măderat;

— comuna Șilindia: satele Șilindia, Satu Mic și Luguzău.

7. Soiul/soiurile de struguri de vin

Burgund Mare N - Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Cabernet Franc N

Cabernet Sauvignon N - Petit Vidure, Bourdeos tinto

Cadarcă N - Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză, Fekete budai

Chardonnay B - Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească neagră N - Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B - Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Furmint B - Furmin, Șom szalai, Szegszolo

Merlot N - Bigney rouge

Muscat Ottonel B - Muscat Ottonel blanc

Mustoasă de Măderat B - Lampau, Lampor, Mustafer, Mustos Feher, Straftraube

Novac N

Pinot Gris G - Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N - Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Pinot noir N - Spätburgunder, Pinot nero

Riesling de Rin B - Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B - Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B - Sauvignon verde

Syrah N - Shiraz, Petit Syrah

Traminer Roz Rs - Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B - Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B - Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka.

8. Descrierea legăturii (legăturilor)

Detalii privind arealul geografic

Factorul natural specific soiului și caracteristic arealului este zona colinară, terminațiile Dealurilor Zarandului, cu soluri scheletice, bogate în fier și microelemente.

Plantațiile viticole beneficiază de expoziție predominant sudică, cu excepții sud-vest sau sud-est. Rezultă o varietate distinctă de situații topoclimatice, specifice plaiurilor viticole din acest areal, în aceleași condiții de latitudine, longitudine și soi cultivat. Microclimatul cu influențe mediteraneene aduce în zonă toamne lungi, călduroase și uscate. Date ecoclimatice: temperatura medie anuală: 11,2 °C, precipitațiile anuale totale: 644 mm, suma temperaturilor active: 3 291 °C, suma orelor de insolaţie: 1 490, suma precipitațiilor active: 365 mm. Media din ultimii 10 ani a umidității relative a aerului este de circa 75 %.

Podgoria Miniș-Măderat are, în general, un climat temperat continental cu influențe mediteraneene, subordonat influențelor specifice climatului Europei Centrale. Unele particularități ecologice ale podgoriei sunt asigurate de adăpostul natural pe care îl realizează Munții Zarandului, expoziția sud-vestică, înclinația versanților de 15-35 % și particularitățile edafice. Aici iernile sunt în general ușoare și trecerile spre primăvară și vară se fac brusc, situație întâlnită mai ales în ultimii 10-15 ani. Temperaturile medii lunare scad sub 0 °C doar în lunile ianuarie și februarie, dar nu sub -2 °C, cel mai frecvent. La acumulările calitative din lunile iulie - septembrie, perioada de maturare a strugurilor, temperatura medie lunară se menține la un nivel optim de peste 21 °C (iulie - august) și 15,5 °C în septembrie. Bilanțul termic global, suma temperaturilor pozitive, are media multianuală de 4 125 °C. Bilanțul termic activ are media multianuală de 3 667 °C. Bilanțul termic util (efectiv) este de 1 558 °C, cel mai scăzut fiind înregistrat în anul 1979, de 1 102 °C, iar cel mai ridicat, de 2 485 °C, fiind înregistrat în 1995, în condițiile în care limita biologică pentru vița-de-vie este de 1 000 °C. Temperatura medie în perioada de vegetație este de 17,3 °C.

Tipurile de sol predominante în podgoria Miniș-Măderat sunt: regosol eumezobazic 40 %, în asociație cu litosol eubazic 40 % și sol eumezobazic slab erodat 20 %. Mai întâlnim aici: sol brun eumezobazic, brun podzolit pseudogleizat și cernoziomuri. În arealul Miniș-Ghioroc se întâlnesc regosoluri tipice și litice și brune tipice. Rar se găsesc soluri brune argilice, brune regosolice și coluviale. Toate aceste tipuri de sol sunt propice extragerii substanțelor minerale de care vița-de-vie are nevoie în cantități mici, dar cu care aceasta dă strugurilor o amprentă și o calitate aparte. Cantitatea redusă și spectrul microelementelor din acest areal se regăsește în valorile mari ale extractului sec nereducător, care rareori scade sub 25 g/l.

Factori umani

Factorul uman aduce tradiția recoltării pe ales sau în mai multe treceri, cu precădere în plantațiile cu soiuri care se pretează la culesul târziu sau la înnobilarea boabelor. Influența factorului uman în producerea vinurilor spumante de calitate și a vinurilor petiante se regăsește în managementul parcelelor, acestea fiind delimitate pe soiuri.

Forma de tăiere și de conducere a viței-de-vie are un impact asupra producerii strugurilor destinați vinurilor spumante de calitate și vinurilor petiante, parcelele din care se recoltează producția cu aceste destinații fiind tăiate în cordon speronat, tăierile de tip Guyot nefiind favorizante obținerii unei acidități ridicate.

Existența viticulturii în zona Aradului este atestată de către Episcopul Gerard, în lucrarea sa „Deliberatio”. Regina Gizella a Ungariei a dăruit cu încuviințarea regelui, în anul 1038, opt vii situate pe dealul Macra (azi Mocrea), cu tot atâția vieri. În 1562 dijma (zeciuiala, a zecea parte din recoltă) s-a ridicat la 141 000 de litri, iar suprafețele cultivate depășeau 700 de hectare. Localitatea Miniș apare prima dată pe o hartă viticolă în anul 1212.

Pentru concursul internațional de vinuri de la Londra, din 1864, au fost selectate vinuri din 11 localități, predominând vinurile de Miniș și Măderat, unele datând din 1785. La expoziția mondială pentru viticultură de la Viena, în 1873, mai multe probe de vin au primit medalii de onoare. În anul următor, la Londra, un vin aromat de Păuliș a obținut premiul I.

În 1744 a fost preparat prima dată Cadarcă, mai întâi la Miniș, apoi la Ghioroc, Păuliș și Cuvin.

Muzeul Viei și Vinului, situat în incinta Stațiunii de Cercetare-Dezvoltare Vitivinicolă Miniș din comuna Ghioroc, județul Arad, aparține de Complexul Muzeal Arad. Muzeul a fost înființat în anul 1988. Aici se prezintă unelte, instalații, documente și fotografii privind istoricul viticulturii în podgoria Miniș-Măderat.

Detalii privind produsul

Vinurile liniștite albe și roze obținute în acest areal sunt foarte extractive, media de zaharuri depășind 25 g/l la toate soiurile și cu o aciditate mai ridicată decât în alte podgorii românești. Acestea au arome fructate de grepfrut și mango.

Vinurile liniștite roșii sunt intens colorate datorită substratului fero-calcaros pe care sunt cultivate viile, au o bogăție de taninuri și antocieni, arome de zmeură, fragi, mure, corp plin, aciditate ridicată și necesită o perioadă mare de maturare atât la butoi, cât și la sticlă. Cele mai acide vinuri roșii sunt cele obținute din Cadarcă și Burgund Mare. Cu toate acestea, aciditatea totală este echilibrată și se desăvârșește în timpul fermentației malolactice. Extrem de rar un vin liniștit roșu este gata de consum fără cel puțin 6 luni de maturare în butoi din lemn de stejar, perioada necesară pentru maturare și învechire fiind mai mare decât în alte regiuni viticole.

Vinurile spumante de calitate (arome fructate de măr de vară, pere coapte, piersici albe, floare de soc) și vinurile petiante (arome de pere de vară, măr verde, grepfrut, trandafir) au un lucru în comun, aciditatea lor garantându-le prospețimea și capacitatea de a fi învechite.

Vinurile tinere au note de mare prospețime, florale, fructate, de citrice, note minerale, iar efervescența este susținută și persistentă; cele mature oferă o serie de arome rotunde cum ar fi fructe galbene, mirodenii.

Interacțiunea cauzală

Aptitudinea oenoclimatică a regiunii viticole (indicele termoheliohidric cuprins între 4 600–5 100) în care se încadrează arealul delimitat pentru denumirea de origine controlată Miniș cu valoarea de 4 666 este pregnant favorabilă pentru producerea vinurilor liniștite albe și roșii.

Amplasarea plantațiilor viticole pe versanții dealurilor asigură nu numai o expoziție excelentă, dar și o expunere la incidența razelor solare propice acumulărilor de zaharuri și antocieni în strugurii destinați vinurilor liniștite roșii. Cantitatea de pigmenți antocianici la soiul Cadarcă este cu 60 % mai mare pe pantă, decât pe amplasamentul de la baza pantei.

Vinurile liniștite roșii obținute pe solurile scheletice, feruginoase, au o culoare roșie strălucitoare, cu reflexe rubiniu-închis și sunt foarte generoase și expresive. De asemenea, se înregistrează variații ale acidității totale, care este mai mică pe pante, datorită scăderii proporției de acid malic din struguri.

Factorul natural specific plaiurilor Păuliș, Covăsânț, Ghioroc și Cuvin, unde se găsesc multe dintre soiurile roșii face ca vinurile obținute aici să prezinte intensitate colorantă, catifelare, note de fructe roșii de pădure sau de floare de salcâm. Vinuri din soiuri autohtone ca Fetească neagră sau Cadarcă ori soiuri ca Pinot Noir, Merlot, Cabernet Sauvignon, Cabernet Franc sunt obținute de viticultori utilizându-se tehnologiile clasice de vinificare și conceptul de minimă intervenție, fără drojdii selecționate, cu temperatură controlată, cu perioadă de maturare în butoaie mari, apoi în butoaie mici, majoritatea la a doua sau a treia utilizare.

Astfel, vinurile spumante de calitate conservă vigoarea aromelor și aciditatea specifică, chiar dacă trec prin procesul celei de-a doua fermentații, îmbogățindu-se cu arome secundare (de patiserie, pâine coaptă sau drojdie).

Pentru că aciditatea este mai ridicată decât în alte podgorii românești, vinurile liniștite albe au potențial mare de păstrare, unele chiar de maturare și învechire (Furmint, Chardonnay, Mustoasă de Măderat).

Zona de sud și est a podgoriei ce conține un anumit tip de sol cu particularități calcaroase furnizează intensitate colorantă vinurilor roșii și dă o bogăție de taninuri și antocieni multora dintre vinurile liniștite roșii (ex. Cadarcă, Burgund mare), creionând astfel traiectoria unei învechiri de durată medie de cel puțin 6 luni la butoi, și ulterior la sticlă.

La producerea vinurilor albe se utilizează tehnologii moderne și temperatură controlată care conservă prospețimea și fructuozitatea vinurilor. Vinul Chardonnay este maturat în butoaie de stejar pe drojdii, cu bâtonnage lunar, iar la Furmint se procedează la maturarea în butoaie mici.

Oenoclimatul cu influențe mediteraneene pune tușă aromatică pe vinurile liniștite obținute din soiurile albe, îmbogățindu-le în flavonoide și terpene, favorizând și acumularea de zaharuri. Sporul de zaharuri este mai mare cu 11 % pe pantă și cu 8 % pe platou sau terasă, decât pe amplasamentele joase.

Situația climatică a arealului oferă strugurilor și musturilor aciditatea naturală ideală pentru obținerea de vinuri spumante și petiante. Văile care păstrează roua dimineților de vară până la orele amiezii permit reținerea unei acidități corespunzătoare la vinurile spumante de calitate și vinurile petiante. Parcelele alese pentru producerea de struguri destinați producției de vinuri spumante de calitate și vinuri petiante sunt cele pe care în ultimii ani s-au plantat clone ale căror caracteristici sunt: aciditate ridicată (peste 6 g/l acid tartric), producții substanțial mai mari (față de plantațiile viticole anterior reconversiei/restructurării), conținut ridicat în antocieni și scăzut în taninuri, comparativ cu soiurile clasice din care au fost selecționate aceste clone.

La nivel de parcelă, viticultorii au stabilit delimitări de soiuri pentru un bun management al recoltării când maturitatea cerută de oenologi conform direcției de producție este atinsă, iar pentru forma de tăiere și de conducere a viței-de-vie cu impact în producerea vinurilor spumante de calitate și petiante, s-a modernizat stilul de tăiere, de la cordonul speronat sau Guyot simplu, ori dublu, la Guyot Poussard, care asigură o mai mare cantitate de lemn matur cu rol de a furniza substanțe necesare diferențierii mugurilor de rod. Tăierea Guyot Poussard folosită în plantațiile noi evită îndepărtarea lemnului matur, butucii fiind permanent revigorați pe seama tăierilor anuale și lucrărilor în verde (plivit lăstari de pe tulpini, îndepărtat lăstari infertili, copilit sau cârnit).

9. Alte cerințe specifice (ambalare, etichetare, alte cerințe)

Condiții de comercializare pentru vinuri spumante de calitate

Cadru juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

La etichetarea vinurilor spumante de calitate se poate folosi anul de recoltă doar dacă producția de vin de bază destinat obținerii de vin spumant de calitate cu DOP Miniș provine integral din strugurii recoltați în anul respectiv, în arealul delimitat pentru DOP Miniș, dacă este un an cu o recoltă deosebită, remarcabilă, care dă vinuri excepționale.

Denumirea de origine protejată Miniș poate fi completată în funcție de interesul producătorilor, cu una din următoarele denumiri de plai viticol: BARAȚCA, PĂULIȘ, DEALU DAICONI, DEALU CURȚII, DEALU LUNG, DEALU SOARELUI, MINIȘ, GHIOROC, CUVIN, FAȚA CRUCII, COVĂSÂNȚ, ȘIRIA, GALȘA, DEALUL CIREȘILOR, DEALUL ZĂNOAGA, DEALUL DOMNESC, MÂSCA, MĂDERAT, PÂNCOTA, DEALUL BOCRITA, ȘILINDIA.

Condiții de comercializare pentru vinuri spumante de calitate

Cadru juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Mențiunea „fermentat în sticlă” poate fi utilizată doar cu condiția ca:

— produsul să fi devenit spumant în urma unei a doua fermentații alcoolice în sticlă

— procesul de producție, inclusiv învechirea în cadrul exploatației în care a fost obținut produsul, din momentul începerii fermentației alcoolice, menită să transforme producția vinicolă în vin spumant, să nu fi durat mai puțin de 9 luni

— procesul de fermentație, menit să transforme produsul în vin spumant de calitate și durata menținerii producției pe drojdie, să fi durat cel puțin 90 de zile.

Condiții de comercializare pentru vinuri spumante de calitate

Cadru juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Mențiunea „fermentat în sticlă prin metoda tradițională”, „metoda tradițională”, „metoda clasică” sau „metoda tradițională clasică” pot fi utilizate, cu condiția ca produsul:

— să fi devenit spumant în urma unei a doua fermentații alcoolice în sticlă.

— să fi fost menținut în permanență în prezența drojdiei, timp de cel puțin 9 luni, în cadrul aceleiași exploatații, de la momentul constituirii producției

— să fi fost separat de drojdie prin evacuare.

Mențiunea „fermentat în tanc” sau „fermentat în rezervor/autoclavă” poate fi utilizată, cu condiția ca produsul:

— să fi fost supus celei de-a doua fermentații în acrotofor/autoclavă/tanc de fermentare/cisternă de fermentare/recipient metalic rezistent la presiune, iar apoi trecut în alte recipiente, prin filtrare, urmată de îmbutelierea în sticle (metoda discontinuă sau Marinotti/Charmat).

— să fi trecut prin procedeul de fermentare într-un sistem de mai multe recipiente ermetic închise, cu legături între ele. Vinul de bază destinat obținerii de vin spumant de calitate, dezoxigenat pe cale biologică și bine omogenizat cu licoarea de tiraj și maiaua de levuri, este introdus în mod continuu în sistem (metoda fluxului continuu sau Asti).

Link către caietul de sarcini al produsului

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_minis_modif_cf_notif_908_11.05.2020_la_cererea_nr._1391_21.06.2017_no_track_changes.pdf

(1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.