COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 25.11.2021 COM(2021) 734 final 2021/0375(COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (reformare) {SEC(2021) 577 final} - {SWD(2021) 359 final} - {SWD(2021) 360 final}



EXPUNERE DE MOTIVE 1.CONTEXTUL PROPUNERII Motivele și obiectivele propunerii Democrația este una dintre valorile fundamentale care stau la baza Uniunii Europene. Pentru a asigura funcționarea democrației reprezentative la nivel european, tratatele prevăd că cetățenii Uniunii Europene sunt reprezentați direct în Parlamentul European. Partidele politice îndeplinesc un rol esențial într-o democrație reprezentativă, creând o legătură directă între cetățeni și sistemul politic. Conform articolului 10 din Tratatul privind Uniunea Europeană, partidele politice europene „contribuie la formarea conștiinței politice europene și la exprimarea voinței cetățenilor Uniunii”. Același principiu este consacrat și la articolul 12 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Imprimarea unui nou elan democrațiilor europene este o prioritate a Comisiei. După cum s-a anunțat în orientările politice ale președintei von der Leyen, programul de lucru al Comisiei pentru 2021 include propuneri de norme mai clare privind finanțarea partidelor politice europene și o mai mare transparență în ceea ce privește conținutul politic sponsorizat („publicitatea politică”). Planul de acțiune pentru democrația europeană subliniază necesitatea revizuirii legislației privind finanțarea partidelor politice europene și necesitatea unei transparențe sporite în ceea ce privește publicitatea și comunicarea politică, precum și în ceea ce privește activitățile economice asociate acestora. Acest lucru este necesar pentru ca alegătorii, societatea civilă și autoritățile responsabile să poată vedea în mod clar sursa și scopul acestui tip de publicitate. Regulamentul nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 reglementează statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene. În cadrul acestui regulament, o poziție centrală este ocupată de respectarea valorilor pe care se întemeiază UE, printre care se numără democrația și drepturile fundamentale. În urma evaluărilor privind aplicarea regulamentului efectuate de Parlamentul European și de Comisie în conformitate cu clauza de revizuire a regulamentului (articolul 38), au fost identificate o serie de lacune care împiedică partidele și fundațiile politice europene să își îndeplinească pe deplin misiunea de a contribui la crearea unui spațiu politic european. În plus, cadrul juridic actual nu abordează suficient necesitatea transparenței publicității politice, care este esențială pentru o dezbatere democratică echitabilă și alegeri libere și corecte. După cum s-a subliniat, printre altele, în raportul Comisiei din 2020 privind alegerile pentru Parlamentul European din 2019, este nevoie să se facă pași înainte în această direcție. Prin urmare, Comisia prezintă o propunere de modificare a Regulamentului 1141/2014 pentru (i) a spori viabilitatea financiară a partidelor și fundațiilor politice europene, (ii) a facilita interacțiunile acestora cu partidele membre naționale, astfel încât partidele politice europene să poată participa mai ușor la campaniile naționale pe teme legate de UE, (iii) a elimina lacunele rămase în ceea ce privește sursele și transparența finanțării (în special în ceea ce privește donațiile și finanțarea din afara UE), (iv) a reduce sarcina administrativă excesivă și (v) a spori securitatea juridică. În plus, sunt propuse modificări specifice ale regulamentului pentru a garanta standarde înalte de transparență, ca răspuns la noul mediu emergent al campaniilor politice online și la riscul de ingerință străină și încălcare a normelor de protecție a datelor în publicitatea politică. Prezenta propunere se bazează pe experiența relevantă și pe cooperarea dintre statele membre și instituțiile UE pentru a promova alegeri libere și corecte în Uniunea Europeană și pentru a combate dezinformarea și alte forme de manipulare a informațiilor și de ingerință în democrația europeană. Pentru a se asigura că alegerile din 2024 pentru Parlamentul European se desfășoară în conformitate cu cele mai înalte standarde democratice, modificările la prezentul regulament trebuie să intre în vigoare și să fie puse în aplicare integral de statele membre până în primăvara anului 2023, cu alte cuvinte cu un an înainte de alegeri. Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat Prezenta inițiativă este strâns legată de activitatea desfășurată în cadrul celorlalte inițiative din pachetul privind transparența și democrația care fac parte din programul de lucru al Comisiei pentru 2021. Aceasta a fost elaborată în cadrul Planului de acțiune pentru democrația europeană, care include o serie de inițiative menite să contribuie la protejarea integrității alegerilor și la promovarea participării democratice, și face parte din prioritatea președintelui de a imprima un nou elan democrației europene. Inițiativa se bazează pe pachetul electoral al Comisiei din 2018 și pe activitatea Rețelei europene de cooperare privind alegerile, instituită de Comisie. Aceasta a fost elaborată în paralel cu o inițiativă a Comisiei din cadrul pachetului privind transparența și democrația destinată să reglementeze transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică. Prin asigurarea unui nivel ridicat armonizat de transparență a publicității politice, prezenta inițiativă contribuie la funcționarea pieței interne și la înlăturarea și prevenirea barierelor din calea furnizării de servicii de publicitate politică în întreaga Uniune. Inițiativa urmărește, de asemenea, stabilirea unor limitări armonizate privind utilizarea anumitor tehnici de vizare a unui public-țintă atunci când se difuzează publicitatea politică, pentru a asigura protecția persoanelor ale căror date cu caracter personal sunt prelucrate în acest context. Coerența cu alte dispoziții de politică ale UE Prin adăugarea unor dispoziții menite să sporească transparența publicității politice plătite, inițiativa este coerentă cu Planul de acțiune al UE împotriva dezinformării. Prezenta inițiativă abordează finanțarea, elaborarea, plasarea și difuzarea publicității politice de către partidele politice europene. Aceasta acoperă atât activitățile online, cât și pe cele offline și completează normele UE existente, inclusiv Regulamentul general privind protecția datelor, care stabilește standarde înalte de protecție a datelor care se aplică publicității politice și prevede cerințe specifice care se aplică partidelor politice europene în ceea ce privește responsabilitatea și răspunderea.

Inițiativa completează, de asemenea, propunerea de act legislativ privind serviciile digitale, care include anumite obligații generale de transparență pentru intermediarii online în ceea ce privește transparența publicității online și cadrul mai larg al UE pentru piața serviciilor digitale. Inițiativa oferă o protecție mai puternică a intereselor financiare ale Uniunii, prin eliminarea perioadei de trei luni dintre decizia de anulare a înregistrării adoptată de Autoritate și intrarea în vigoare a deciziei. În plus, Parlamentul European a identificat categoriile limitate de venituri recunoscute de Regulamentul nr. 1141/2014 ca fiind una din cauzele neregulilor financiare comise de partidele și fundațiile politice europene. Introducerea unei categorii suplimentare de venituri („resurse proprii”) are drept scop soluționarea acestei probleme. Inițiativa propusă complementează eforturile conduse de UE pe plan extern pentru sprijinirea partidelor politice, a democrației reprezentative și a pluralismului politic, a transparenței și a responsabilității, astfel cum se reflectă în „Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024” și în „Programul tematic pentru drepturile omului și democrație 2021-2027”. Misiunile electorale ale UE efectuează monitorizări și transmit rapoarte cu privire la campaniile electorale și la finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale și pot recomanda țărilor partenere măsuri de îmbunătățire a cadrului lor de reglementare în această privință. 2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA Temeiul juridic Propunerea se bazează pe articolul 224 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care conferă Parlamentului European și Consiliului, competența de a adopta, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, regulamente prin care să stabilească statutul partidelor politice la nivel european, menționate la articolul 10 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană, și în particular normele legate de finanțarea acestora, precum și pe articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice. Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive) Având în vedere că regulamentul în vigoare prevede un sistem instituit la nivelul UE, care include o personalitate juridică europeană specifică pentru partide și fundații și fonduri de la bugetul UE, orice deficiență a acestui sistem poate fi remediată numai prin intermediul legislației UE. Acțiunea individuală a statelor membre nu este o opțiune relevantă. Nivelul UE este singurul nivel la care se pot stabili normele care reglementează statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene. Prin urmare, modificările specifice propuse respectă pe deplin principiul subsidiarității. Comisia a stabilit posibilele măsuri de reformă respectând riguros principiile enunțate în Protocolul nr. 2 la tratate. Proporționalitatea Măsurile specifice propuse nu depășesc ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului pe termen lung privind dezvoltarea și consolidarea democrației europene și legitimitatea instituțiilor UE prin asigurarea faptului că partidele politice și fundațiile politice europene devin actori democratici mai eficace și mai responsabili. Prin urmare, propunerea respectă principiul proporționalității. Alegerea instrumentului Având în vedere necesitatea de a actualiza limbajul, precum și trimiterile și dispozițiile caduce, este oportun ca regulamentul să fie reformat. Întrucât prezenta propunere vizează reformarea unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului, același instrument juridic este cel mai adecvat. 3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente Propunerea legislativă se bazează pe raportul de evaluare elaborat de Comisie în temeiul articolului 38 din Regulamentul 1141/2014. Propunerea ține cont de raportul din proprie inițiativă publicat de Parlamentul European în temeiul articolului 38 din Regulamentul 1141/2014.

Consultările cu părțile interesate În contextul elaborării prezentei propuneri, Comisia a purtat un dialog strâns și s-a consultat cu părțile interesate relevante, inclusiv cu partidele și fundațiile politice europene. Comisia a desfășurat mai multe reuniuni cu reprezentanți ai partidelor și fundațiilor politice de la nivel european, cu Parlamentul European (deputați, grupuri politice și servicii) și cu Autoritatea pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene, precum și cu experți naționali și reprezentanți ai autorităților naționale competente. Propunerea legislativă se bazează, de asemenea, pe rezultatul consultărilor publice deschise referitoare la Planul de acțiune pentru democrația europeană, la revizuirea Regulamentului nr. 1141/2014 și la transparența publicității politice. Obținerea și utilizarea expertizei În vederea elaborării prezentei propuneri, Comisia a comandat două studii externe de specialitate: o evaluare a regulamentului actual și un studiu privind posibilele efecte ale revizuirii acestuia. În plus, Comisia a consultat în mod informal Autoritatea pentru partidele și fundațiile politice europene, precum și pe ordonatorul de credite al Parlamentului European. Evaluarea impactului Au fost elaborate două rapoarte de evaluare a impactului: unul privind revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1141/2014 și un al doilea privind transparența publicității politice. Ambele au primit un aviz pozitiv cu rezerve din partea Comitetului de control normativ, la 27 septembrie și, respectiv, la 1 octombrie 2021. Drepturile fundamentale Toate măsurile avute în vedere în prezenta revizuire au un impact pozitiv asupra drepturilor fundamentale. Revizuirea Regulamentului 1141/2014 este pe deplin compatibilă cu drepturile fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și pune în aplicare aceste drepturi în ceea ce privește participarea politică. Mai concret: Libertatea de exprimare și de informare (articolul 11) „(1) Orice persoană are dreptul la libertatea de exprimare. Acest drept cuprinde libertatea de opinie și libertatea de a primi sau de a transmite informații sau idei fără amestecul autorităților publice și fără a ține seama de frontiere. 2. Libertatea și pluralismul mijloacelor de informare în masă sunt respectate.”. Măsurile avute în vedere vor spori transparența și, prin urmare, responsabilitatea și nu vor afecta în mod negativ libertatea de exprimare, deoarece inițiativa nu interferează cu conținutul mesajelor politice. Această comunicare mai transparentă și mai responsabilă a materialelor publicitare politice are, de asemenea, repercusiuni pozitive asupra protecției grupurilor vulnerabile împotriva manipulării. Libertatea de întrunire și de asociere (articolul 12) „(1) Orice persoană are dreptul la libertatea de întrunire pașnică și la libertatea de asociere la toate nivelurile și în special în domeniile politic, sindical și civic, ceea ce implică dreptul oricărei persoane de a înființa împreună cu alte persoane sindicate și de a se afilia la acestea pentru apărarea intereselor sale. 2. Partidele politice la nivelul Uniunii contribuie la exprimarea voinței politice a cetățenilor Uniunii.”.

Prin clarificarea normelor financiare aplicabile partidele politice europene și prin consolidarea relațiilor acestora cu partidele membre naționale, partidele politice europene își vor putea intensifica activitățile. La rândul său, acest lucru va sprijini îndeplinirea obiectivelor articolului 12 alineatul (2) din Cartă. Dreptul de a alege și de a fi ales în Parlamentul European (articolul 39) „(1) Orice cetățean al Uniunii are dreptul de a alege și de a fi ales în cadrul alegerilor pentru Parlamentul European, în statul membru în care acesta își are reședința, în aceleași condiții ca și resortisanții acestui stat. 2. Membrii Parlamentului European sunt aleși prin vot universal direct, liber și secret.” O mai mare transparență va asigura respectarea acestui drept și capacitatea cetățenilor de a verifica dacă partidul pe care îl sprijină la nivelul UE respectă voința lor politică, astfel cum se prevede la articolul 12 și 39. Egalitatea între bărbați și femei (articolul 23) „Egalitatea între femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește încadrarea în muncă, munca și remunerarea. Principiul egalității nu exclude menținerea sau adoptarea de măsuri care să prevadă avantaje specifice în favoarea sexului sub-reprezentat.” Adăugarea unei dimensiuni de gen la revizuirea regulamentului asigură conformitatea cu articolul 23, prin garantarea unei reprezentări echilibrate a ambelor genuri în partidele politice. Principiul permite adoptarea de măsuri care conduc la o mai bună reprezentare. Dispozițiile propuse la articolele 3, 4, 18 și 27 din regulament pentru a spori transparența parității de gen vor sprijini îndeplinirea obiectivelor articolului 23 din Cartă. 4.IMPLICAȚIILE BUGETARE Reducerea ratei de cofinanțare pentru partidele politice europene de la nivelul actual de 10 % la 5 % și noua rată de cofinanțare de 0 % pentru anul alegerilor pentru Parlamentul European pot necesita furnizarea de resurse financiare suplimentare pentru partidele și fundațiile politice europene. Acesta este însă un subiect în privința căruia autoritatea bugetară va trebui să decidă în fiecare an. Implicațiile bugetare pentru Autoritatea pentru partidele politice europene sunt detaliate în fișa financiară legislativă anexată la prezenta propunere. Această finanțare ar trebui realizată prin redistribuirea resurselor existente și va necesita modificarea schemelor de personal ale instituțiilor contribuitoare. Comisia ar putea achiziționa, în numele Autorității pentru partidele și fundațiile politice europene, o versiune-pilot a repertoriului prevăzut în modificarea articolul 7 din regulament. În acest scop, ar putea utiliza resurse din programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” (CEDV), în cazul în care fondurile necesare nu pot fi puse la dispoziție în timp util pentru alegerile din 2024 pentru Parlamentul European. 5.ALTE ELEMENTE Planuri de implementare și mecanisme de monitorizare, evaluare și raportare Articolul 38 din regulament prevede în prezent utilizarea a mecanismului de evaluare și revizuire o dată la cinci ani. Având în vedere experiența de până acum, această dispoziție va fi ușor modificată pentru a aloca mai bine timpul necesar pentru desfășurarea unui astfel de proces de evaluare. Se intenționează, de asemenea, să existe un proces de evaluare separat în ceea ce privește punerea în aplicare a procedurilor privind transparența publicității politice, pentru a menține coerența cu Regulamentul (UE) 2022/XX [privind transparența și vizarea unui public țintă în publicitatea politică]. Modificările operate în cadrul juridic ca urmare a prezentei revizuiri vor fi monitorizate pe baza indicatorilor din raportul de evaluare a impactului. Explicații detaliate cu privire la prevederile specifice ale propunerii Pentru a-și îndeplini rolul definit la articolul 10 alineatul (4) din TUE, partidele politice europene trebuie să poată desfășura campanii transfrontaliere în Uniunea Europeană. Definiția partidului politic european de la articolul 2 punctul 3 va fi modificată pentru a include această noțiune.

Definiția fundației politice europene de la articolul 2 punctul 4 va fi modificată pentru a permite organizarea de activități de consolidare a capacităților care ar putea contribui la formarea conducerii politice viitoare din Europa. Pentru a asigura transparența publicității politice plătite, punctele 16 și 17 de la articolul 2 vor introduce definiții ale publicității politice și materialelor publicitare politice prin trimitere la Regulamentul (UE) 2022/XX [privind transparența publicității politice plătite]. Regulamentul actual are o definiție foarte restrictivă a surselor de venituri, care sunt limitate la contribuții și donații, ceea ce creează dificultăți pentru partidele și fundațiile politice europene atunci când încearcă încadreze într-o categorie resursele autogenerate și să asigure o contabilitate adecvată a acestora. Prin urmare, noul punct 9 de la articolul 2 va introduce o a treia categorie de surse de venituri, constând în veniturile financiare create de activitatea partidului sau a fundației. Articolul 23 va fi modificat pentru a limita veniturile din această nouă categorie, astfel încât acestea să nu devină supradimensionate în raport cu bugetul general al entității în cauză. În plus, noul punct 10 de la articolul 2 va clarifica noțiunea de finanțare indirectă și faptul că interzicerea acesteia nu ar trebui să împiedice partidele și fundațiile politice europene să interacționeze cu partidele și organizațiilor lor membre. Articolul 3 alineatul (1) litera (e) și articolul 3 alineatul (2) litera (d) vor fi adăugate pentru a clarifica faptul că obligația de a respecta valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, nu numai că se aplică partidelor politice europene și fundațiilor politice europene, dar are și implicația că aceste partide și fundații politice europene ar trebui să se asigure că partidele și organizațiile lor membre respectă la rândul lor aceste valori. Politica europeană ar trebui să reflecte diversitatea societăților europene. În particular, pentru a promova egalitatea de gen, partidele politice europene vor trebui să își includă normele interne privind egalitatea de gen în statute, obligație prevăzută la articolul 4. În plus, articolul 21 va fi modificat pentru a prevedea obligația partidelor politice europene de a furniza dovezi cu privire la reprezentarea de gen atunci când solicită finanțare din partea UE. Articolul 30 va fi modificat pentru a include sancțiuni în cazul în care un partid politic european nu furnizează astfel de dovezi. Partidele politice europene sunt, de asemenea, încurajate să furnizeze informații cu privire la incluziune și reprezentarea minorităților în rândul partidelor lor membre. Articolul 4 prevede că statutul unui partid politic european trebuie să includă norme interne privind utilizarea publicității politice. Va fi introdus în regulament un nou articol 5, care prevede cerințe de transparență pentru publicitatea politică. Acest articol prevede obligații aplicabile partidelor politice europene, și anume: (i) furnizorii de servicii de publicitate politică cu care lucrează trebuie să își respecte pe deplin obligațiile prevăzute în Regulamentul 2022/xx, (ii) pentru fiecare material publicitar pe care îl sponsorizează sau o publică direct, trebuie incluse informații adecvate în repertoriul gestionat de Autoritatea pentru partidele și fundațiile politice europene și (iii) trebuie instituită o politică privind utilizarea publicității politice. În plus, în cazul în care utilizează tehnici de vizare a unui public-țintă sau de amplificare care implică prelucrarea datelor cu caracter personal pentru publicitatea politică, partidele politice europene trebuie să asigure conformitatea cu articolul 12 din Regulamentul 2022/xx. Articolul 5 stabilește, de asemenea, obligația statelor membre de a desemna autoritățile naționale de reglementare competente să supravegheze respectarea cerințelor prevăzute la articolul respectiv și împuternicește autoritățile de supraveghere menționate la articolul 51 din Regulamentul (UE) 2016/679 să supravegheze utilizarea tehnicilor de vizare a unui public-țintă sau de amplificare care implică prelucrarea datelor cu caracter personal de către partidele politice europene. În fine, articolul 5 oferă o bază pentru adoptarea actelor delegate de modificare a informațiilor transmise repertoriului gestionat de Autoritatea pentru partidele și fundațiile politice europene, precum și a informațiilor implicate în politica de utilizare a publicității politice. Registrul instituit la articolul 8 va include un repertoriu destinat informațiilor transmise de partidele politice europene Autorității în conformitate cu articolul 5. Regulamentul 1141/2014 conține în prezent o lacună în ceea ce privește eligibilitatea sau nu pentru finanțare din partea UE a cheltuielilor în perioada de 3 luni cuprinsă între luarea unei decizii de anulare a înregistrării și data intrării în vigoare a acesteia. Prin urmare, articolele 10 și 19 vor fi modificate prin eliminarea acestei perioade de 3 luni, pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii. Va fi introdus un nou articol 13, prin care se stabilește obligația Autorității de a elabora anual rapoarte descriptive privind deciziile luate în cursul anului precedent de către autoritățile naționale de reglementare prin care se constată că un partid a încălcat articolul 5 din prezentul regulament. În prezent, Regulamentul 1141/2014 stabilește rate de cofinanțare de 10 % și 5 % pentru partidele politice europene și, respectiv, fundațiile politice europene, pe care acestea trebuie să le respecte pentru a beneficia de valoarea maximă a contribuției de la bugetul UE care este disponibilă în cazul lor. Întrucât unele partide politice europene, în special cele mai mici, se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește colectarea resurselor necesare pentru a respecta rata de cofinanțare, articolul 20 alineatul (4) va fi modificat pentru a reduce rata de cofinanțare aplicabilă partidelor politice europene la 5 %, valoare aliniată la rata pentru fundațiile politice europene. Articolul 20 alineatul (4) va fi, de asemenea, modificat pentru a permite o rată de cofinanțare de 0 % în anii în are au loc alegeri pentru Parlamentul European. Articolul 21 va fi modificat pentru a clarifica cerințele privind afișarea logoului partidului politic european la care este afiliat un partid membru, în vederea sporirii vizibilității partidelor politice europene la nivel național. Articolul 30 va fi modificat pentru a include sancțiuni în cazul în care un partid politic european nu furnizează în cererea sa de finanțare din partea UE dovezi că logoul său este afișat de partidele sale membre. Articolul 21 va conține, de asemenea, obligația ca un partid politic european să includă dovezi că acesta respectă articolul 5 din prezentul regulament la momentul depunerii cererii de finanțare din bugetul Uniunii Europene. Un partid politic european trebuie să includă, de asemenea, să includă în cererea sa dovezi ale faptului că are o politică actualizată privind utilizarea publicității politice și ale faptului că a pus în aplicare această politică pe parcursul celor 12 luni anterioare datei finale de depunere a cererilor. Pentru a elimina lacunele din regimul de transparență cu privire la donații, articolul 23 va introduce un mecanism de diligență necesară pentru donațiile care depășesc 3 000 EUR. În plus, articolul 23 va fi, de asemenea, modificat pentru a permite Autorității pentru partidele și fundațiile politice europene să solicite informații suplimentare direct de la donatori în cazul în care are motive să creadă că o donație a fost acordată cu încălcarea regulamentului. Modificarea articolul 36 va asigura o mai mare transparență publică, impunând Autorității pentru partidele și fundațiile politice europene și Parlamentului European obligația de a publica informații într-un format deschis și prelucrabil automat și de a publica rapoartele săptămânale privind donațiile și cheltuielile acestora primite de Autoritate de la partidele politice europene în perioada de 6 luni dinaintea alegerilor pentru Parlamentul European. Regulamentul 1141/2014 nu permite în mod explicit partidelor politice europene și fundațiilor politice europene să colecteze contribuții de la membrii al căror sediu se află în afara Uniunii Europene. Hotărârea Tribunalului din 25 noiembrie 2020 în cauza T-107/19 a confirmat că un partid din afara UE nu se încadrează în definiția unui „partid politic” în sensul Regulamentului 2004/2003, deoarece nu este o asociație „recunoscută de ordinea juridică a cel puțin unui stat membru” sau „stabilită în conformitate cu aceasta”. În consecință, Curtea a hotărât că plățile efectuate de membri situați în afara UE nu pot fi considerate contribuții, ci doar donații. Această interdicție are însă efectul de a împiedica partidele și fundațiile politice europene să dezvolte legături mai strânse cu membri având vederi similare cu ele din afara UE. Prin urmare, articolul 23 alineatele (9) și (10) va fi modificat pentru a permite partidelor politice europene și fundațiilor politice europene să colecteze contribuții de la membri situați în țări care fac parte din Consiliul Europei. Pentru a atenua riscul de ingerință străină și pentru a asigura proporționalitatea, contribuțiile din partea membrilor din afara UE vor fi plafonate la 10 % din contribuțiile totale (care, la rândul lor, sunt plafonate la 40 % din bugetul anual al partidului sau fundației). Acest plafon, împreună cu cerința ca partidele politice europene să se asigure că partidele lor membre din afara Uniunii respectă valori echivalente cu cele prevăzute la articolul 2 din TUE, ar trebui să furnizeze garanțiile necesare în ceea ce privește finanțarea externă. Pentru a permite partidelor politice europene să stimuleze dezbaterile la nivel național cu privire la chestiuni europene, acestor partide li se va permite, prin articolul 25, astfel cum a fost modificat, să utilizeze fondurile de la bugetul UE în campaniile naționale pentru referendumuri pe teme legate de punerea în aplicare a tratatelor. Articolul 30 va fi modificat pentru a modula sancțiunile impuse de Autoritatea pentru partidele și fundațiile politice europene. În cazul unor încălcări necuantificabile ale regulamentului, regimul de sancțiuni devine mai proporțional și mai adecvat scopului.

Articolul 32 va fi modificat pentru a consolida cooperarea dintre Autoritate și ordonatorul de credite al Parlamentului European în ceea ce privește punerea în aplicare și interpretarea regulamentului, îmbunătățind astfel securitatea juridică pentru partidele și fundațiile politice europene. Articolul 33 ar trebui clarificat și ar trebui să se refere în mod explicit la dreptul de a fi audiat al partidelor politice europene și al fundațiilor politice europene înainte de impunerea de sancțiuni. Acest lucru este deosebit de important având în vedere că în prezent regulamentul nu prevede o cale de atac administrativă împotriva deciziilor Autorității. În plus, în primul raport de evaluare transmis în urma adoptării regulamentului reformat se va evalua eventuala necesitate de a introduce o cale de atac la nivel intermediar împotriva deciziilor Autorității. Articolul 40 se modifică pentru a include competențele de a adopta acte delegate având legătură cu articolul 5 alineatele (2) și (3). În fine, articolul 44, privind dispozițiile tranzitorii, se modifică, de asemenea, pentru a stabili dispoziții tranzitorii privind articolul 5 alineatul (3) și articolul 21 alineatele (4) și (5). 🡻 1141/2014 2021/0375 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (reformare) PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 224, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a, având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European, având în vedere avizul Comitetului Regiunilor, având în vedere avizul Curții de Conturi, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: ⇩ nou

(1)Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului a fost modificat -substanțial de mai multe ori. Întrucât se impun noi modificări, este necesar, din motive de claritate, să se procedeze la reformarea respectivului regulament. 🡻 1141/2014 considerentul 1 (adaptat) (2)Articolul 10 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană („TUE”) și articolul 12 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”) prevăd că partidele politice ⌦ de ⌫ la nivel european contribuie la formarea conștiinței politice europene și la exprimarea voinței politice a cetățenilor Uniunii. 🡻 1141/2014 considerentul 2 (3)Articolele 11 și 12 din Cartă prevăd că dreptul la libertatea de asociere la toate nivelurile, de exemplu în domeniile politic și civic, precum și dreptul la libertatea de exprimare, care cuprinde libertatea de opinie și libertatea de a primi sau de a transmite informații sau idei fără amestecul autorităților publice și fără a ține seama de frontiere, sunt drepturi fundamentale ale oricărui cetățean al Uniunii. 🡻 1141/2014 considerentul 3 (4)Cetățenii europeni ar trebui să aibă posibilitatea de a utiliza aceste drepturi de a participa pe deplin la viața democratică a Uniunii. 🡻 1141/2014 considerentul 4 (5)Partidele politice europene cu adevărat transnaționale și fundațiile politice europene afiliate acestora au de îndeplinit un rol esențial pentru ca cetățenii să se poată exprima la nivel european, prin reducerea diferențelor între politicile de la nivel național și cele de la nivelul Uniunii. 🡻 1141/2014 considerentul 5 (6)Partidele politice europene și fundațiile politice europene afiliate acestora ar trebui încurajate și sprijinite în efortul lor de a asigura o legătură puternică între societatea civilă europeană și instituțiile Uniunii, în special Parlamentul European. 🡻 1141/2014 considerentul 6 (adaptat) Experiența dobândită de partidele politice europene și de fundațiile politice europene afiliate acestora în ceea ce privește aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2004/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, precum și a Rezoluției Parlamentului European din 6 aprilie 2011 referitoare la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2004/2003 arată necesitatea îmbunătățirii cadrului juridic și financiar al partidelor politice europene și al fundațiilor politice europene afiliate acestora, astfel încât acestea să devină actori mai vizibili și mai eficienți în cadrul sistemului politic pe mai multe niveluri al Uniunii.

🡻 1141/2014 considerentul 7 (adaptat) (7)Ca o recunoaștere a misiunii conferite partidelor politice europene prin TUE și în scopul de a facilita activitatea acestora, ar trebui stabilit ⌦ prevăzut ⌫ un statut juridic european specific pentru partidele politice europene și pentru fundațiile politice europene afiliate acestora. 🡻 1141/2014 considerentul 8 (adaptat) (8)Ar trebui înființată o autoritate ⌦ Autoritatea ⌫ pentru partidele și fundațiile politice europene („Autoritatea”) ⌦ este un organism al Uniunii în sensul articolului 263 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) al cărui ⌫ în scop ⌦ este înregistrarea, controlul și impunerea ⌫ înregistrării, controlului și impunerii de sancțiuni asupra partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene. Înregistrarea ar trebui să fie necesară pentru obținerea statutului juridic european, care atrage după sine o serie de drepturi și obligații. Pentru a se evita orice posibile conflicte de interese, Autoritatea ar trebui să fie independentă. 🡻 1141/2014 considerentul 9 (adaptat) (9)Ar trebui stabilite procedurile care trebuie urmate de către partidele politice europene și de către fundațiile politice europene afiliate acestora pentru a obține un statut juridic european în temeiul prezentului regulament, precum și procedurile și criteriile care trebuie respectate pentru a se ajunge la o decizie cu privire la acordarea unui astfel de statut juridic european. De asemenea, este necesar să se stabilească procedurile pentru cazurile în care un partid politic european sau o fundație politică europeană poate pierde sau renunța ⌦ își pierde sau renunță ⌫ la propriul statut juridic european. 🡻 1141/2014 considerentul 10 (adaptat) (10)Pentru a facilita supravegherea entităților juridice care urmează să intre atât sub incidența dreptului Uniunii, cât și sub aceea a legislației naționale, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) ar trebui să fie delegată Comisiei, în ceea ce privește funcționarea unui registru privind partidele politice europene și fundațiile politice europene care urmează să fie gestionat de Autoritate („registrul”), îndeosebi în ceea ce privește informațiile și documentele justificative înregistrate în registru. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți ⌦ și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare ⌫. Comisia, atunci când pregătește și elaborează ⌦ În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea ⌫ actelor delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliul ⌦ primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate ⌫. 🡻 1141/2014 considerentul 11 (11)Pentru a asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să fie conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește dispozițiile referitoare la sistemul numeric de înregistrare și la punerea de către Autoritate la dispoziția terților, la solicitarea acestora, de extrase standard din registru. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului. 🡻 1141/2014 considerentul 12 (adaptat) ⇨ nou (12)Partidele politice europene și fundațiile politice europene afiliate acestora care doresc să obțină recunoașterea ca atare la nivelul Uniunii în virtutea deținerii statutului juridic european și să primească fonduri publice din bugetul general al Uniunii Europene ar trebui să respecte anumite principii și să îndeplinească anumite condiții. În special, este necesar ca partidele politice europene, și fundațiile politice europene afiliate acestora ⇨ și membrii acestora din Uniune ⇦ să respecte valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE. ⇨ Partidele politice europene și fundațiile politice europene afiliate acestora ar trebui, de asemenea, să se asigure că partidele lor membre și organizațiile lor membre respectă aceste valori. ⇦ ⇩ nou

(13)În scopul deciziilor sale privind înregistrarea unui partid politic european sau a unei fundații politice europene, pentru a se asigura că acestea se conformează obligațiilor de a respecta valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt prevăzute la articolul 2 din TUE, și că se asigură că membrii săi respectă aceste valori, Autoritatea ar trebui să se bazeze pe o declarație scrisă care să fie emisă de partidul politic european sau de fundația politică europeană, utilizând un model anexat la prezentul regulament. Competența Autorității de a verifica, la cererea Parlamentului European, a Consiliului sau a Comisiei, respectarea acestor valori nu ar trebui totuși să se extindă la posibilele încălcări ale valorilor respective de către partidele membre sau de către organizațiile membre. 🡻 1141/2014 considerentul 13 (14)Deciziile privind anularea înregistrării unui partid politic european sau a unei fundații politice europene pe motiv de neconformitate cu valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, ar trebui să fie luate numai în caz de încălcare evidentă și gravă a acestor valori. Atunci când decide anularea înregistrării, Autoritatea ar trebui să respecte pe deplin Carta. ⇩ nou (15)Pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și pentru a alinia prezentul regulament la articolul 297 din TFUE, deciziile privind anularea înregistrării ar trebui să intre în vigoare de la data notificării. 🡻 1141/2014 considerentul 14 (16)Statutul unui partid politic european sau al unei fundații politice europene ar trebui să conțină o serie de dispoziții de bază. Ar trebui ca statelor membre să li se permită să impună cerințe suplimentare cu privire la statutele partidelor politice europene și ale fundațiilor politice europene care și-au stabilit sediul pe teritoriul lor, cu condiția ca aceste cerințe suplimentare să nu contravină prezentului regulament. 🡻 1141/2014 considerentul 15 (adaptat) (17)Autoritatea ar trebui să verifice cu regularitate dacă condițiile și cerințele privind înregistrarea partidelor politice europene sau a fundațiilor politice europene continuă să fie îndeplinite. Deciziile referitoare la respectarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, ar trebui să fie luate în conformitate cu o procedură concepută exclusiv în acest sens, în urma consultării cu un comitet ⌦ Comitetului ⌫ de personalități independente ⌦ stabilit prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 ⌫. 🡻 1141/2014 considerentul 16 (adaptat) Autoritatea este un organ al Uniunii în sensul articolului 263 din TFUE. 🡻 1141/2014 considerentul 17 (18)Independența și transparența Comitetului de personalități independente ar trebui să fie garantată.

🡻 2019/493 considerentul 3 (adaptat) (19)Evenimente recente au demonstrat că Uutilizarea ilegală a datelor cu caracter personal ⌦ poate expune democrațiile și procesele electorale la riscuri potențiale ⌫implică posibile riscuri pentru procesele electorale și democrație. Prin urmare, este necesar să se protejeze integritatea procesului democratic european prin prevederea unor sancțiuni financiare în situațiile în care partidele politice europene sau fundațiile politice europene profită de încălcarea normelor privind protecția datelor cu caracter personal cu scopul de a influența rezultatul alegerilor pentru Parlamentul European. 🡻 2019/493 considerentul 4 (adaptat) (20)În acest scop, ar trebui introdusă ⌦ prevăzută ⌫ o procedură de verificare în cadrul căreia Autoritatea trebuie ⌦ are obligația ⌫, în anumite circumstanțe, să solicite Comitetului de personalități independente înființat prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 să evalueze dacă un partid politic european sau o fundație politică europeană a influențat cu intenție sau a încercat să influențeze rezultatul alegerilor pentru Parlamentul European profitând de o încălcare a normelor aplicabile privind protecția datelor cu caracter personal. În cazul în care, în conformitate cu procedura de verificare, se constată că acest lucru s-a produs, Autoritatea ar trebui să impună sancțiuni în temeiul sistemului de sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive instituit prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014. 🡻 2019/493 considerentul 5 (adaptat) (21)Atunci când ⌦ În cazul în care ⌫ Autoritatea impune o sancțiune unui partid politic european sau unei fundații politice europene [în conformitate cu procedura de verificare], aceasta ar trebui să țină seama în mod corespunzător de principiul ne bis in idem, conform căruia sancțiunile nu pot fi impuse de două ori pentru aceeași faptă. De asemenea, Autoritatea ar trebui să se asigure că principiul securității juridice este respectat și că partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză a avut posibilitatea de a fi audiată. 🡻 2019/493 considerentul 7 (adaptat) (22)Întrucât noua procedură de verificare este ⌦ ar trebui să fie ⌫ declanșată de o decizie a unei autorități naționale competente de supraveghere a protecției datelor, partidul politic european sau fundația politică europeană în cauză ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita revizuirea sancțiunii în cazul în care decizia respectivei autorități naționale de supraveghere este revocată sau este desființată în urma exercitării unei căi de atac, după epuizarea tuturor căilor de atac de la nivel național. 🡻 1141/2014 considerentul 18 (23)Statutul juridic european acordat partidelor politice europene și fundațiilor afiliate acestora ar trebui să le confere capacitate juridică și recunoaștere în toate statele membre. O astfel Astfel de capacitate juridică și recunoaștere nu le conferă dreptul de a numi candidați pentru alegerile naționale sau pentru Parlamentul European și nici dreptul de a participa la campanii pentru referendumuri. Atribuirea unor astfel de drepturi rămâne în competența statelor membre. 🡻 1141/2014 considerentul 19 (24)Activitățile partidelor politice europene și ale fundațiilor politice europene ar trebui să fie reglementate de prezentul regulament, iar în ceea ce privește aspectele nereglementate de prezentul regulament, de dispozițiile pertinente din legislația națională a statelor membre. Statutul juridic al unui partid politic european sau al unei fundații politice europene ar trebui să fie reglementat de prezentul regulament și de dispozițiile aplicabile din legislația națională a statului membru în care își are sediul („statul membru de sediu”). Statul membru de sediu ar trebui să poată să determine ex ante legea aplicabilă sau să lase acest aspect la latitudinea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene. De asemenea, statul membru de sediu ar trebui să poată să impună cerințe suplimentare sau diferite de cele prevăzute în prezentul regulament, inclusiv prevederi referitoare la înregistrarea și integrarea partidelor și a fundațiilor politice europene ca atare în sistemele administrative și de control naționale și la organizarea și statutele lor, inclusiv sub aspectul răspunderii, cu condiția ca aceste prevederi să nu contravină prezentului regulament. 🡻 1141/2014 considerentul 20 (adaptat) (25)Ca element esențial al deținerii statutului juridic european, partidele politice europene și fundațiile politice europene ar trebui să aibă personalitate juridică europeană. Dobândirea personalității juridice europene ar trebui condiționată de cerințe și proceduri menite să protejeze interesele statului membru de sediu, ale solicitantului de statut juridic european („solicitantul”) și ale terților interesați. În special, orice personalitate juridică națională preexistentă ar trebui transformată într-o personalitate juridică europeană și orice drepturi și obligații ale fostei entități juridice naționale ar trebui transferate noii entități juridice europene. De asemenea, pentru a facilita continuarea activității, ar trebui create garanții care să împiedice statul membru în cauză să aplice condiții prohibitive pentru o astfel de transformare. Statul membru de sediu ar trebui să poată să specifice tipurile de persoane juridice naționale care se pot transforma în persoane juridice europene și să își rezerve ⌦ nu își dea ⌫ acordul cu privire la dobândirea personalității juridice europene în temeiul prezentului regulament până la prezentarea unor garanții corespunzătoare, îndeosebi sub aspectul legalității statutelor solicitantului în raport cu legile statului membru respectiv sau al protejării creditorilor sau titularilor de alte drepturi legate de orice personalitate juridică națională preexistentă.

🡻 1141/2014 considerentul 21 (26)Încetarea personalității juridice europene ar trebui condiționată de cerințe și proceduri menite să protejeze interesele Uniunii, ale statului membru de sediu, ale partidului politic european sau fundației politice europene și ale terților interesați. În special, dacă un partid politic european sau o fundație politică europeană dobândește personalitate juridică în conformitate cu legislația statului membru de sediu, ar trebui să se considere că a avut loc o transformare a personalității juridice europene și orice drepturi și obligații ale fostei entități juridice europene ar trebui transferate entității juridice naționale. De asemenea, pentru a facilita continuarea activității, ar trebui create garanții care să împiedice statul membru în cauză să aplice condiții prohibitive pentru o astfel de transformare. În cazul în care partidul politic european sau fundația politică europeană nu dobândește personalitate juridică în statul membru de sediu, acesta/aceasta ar trebui dizolvat(ă) în conformitate cu legislația statului membru respectiv și cu respectarea condiției de a nu avea un scop lucrativ. Autoritatea și ordonatorul de credite al Parlamentului European ar trebui să poată ajunge la un acord cu statul membru în cauză cu privire la modalitățile de încetare a personalității juridice europene, în special pentru a asigura recuperarea fondurilor primite de la bugetul general al Uniunii Europene și orice sancțiuni financiare. 🡻 1141/2014 considerentul 22 (27)În cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană încalcă în mod grav legislația națională pertinentă și dacă încălcarea este legată de elemente care afectează respectarea valorilor fundamentale pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, Autoritatea ar trebui să decidă, la cererea statului membru în cauză, să aplice procedurile stabilite prin prezentul regulament. De asemenea, Autoritatea ar trebui să decidă, la cererea statului membru de sediu, radierea din registru a partidului politic european sau a fundației politice europene care a încălcat în mod grav legislația națională relevantă sub orice alt aspect. 🡻 1141/2014 considerentul 23 (adaptat) (28)Eligibilitatea pentru finanțare din bugetul general al Uniunii Europene ar trebui să se limiteze la partidele politice europene și la fundațiile politice europene afiliate acestora care au fost recunoscute ca atare și care au obținut un statut juridic european. Cu toate că este crucial să se asigure că nu se prevăd condiții excesive pentru înființarea unui partid politic european și că acestea pot fi îndeplinite în cel mai scurt timp de către alianțele transnaționale, organizate și serioase, de partide politice sau de persoane fizice sau ambele, este necesar să se stabilească ⌦ prevadă ⌫, de asemenea, criterii proporționale de alocare a unor resurse limitate din bugetul general al Uniunii Europene, care să reflecte în mod obiectiv ambiția europeană și sprijinul electoral efectiv al unui partid politic european. Astfel de criterii se întemeiază cel mai bine ⌦ este cel mai bine să se întemeieze ⌫ pe rezultatul alegerilor pentru Parlamentul European, la care partidelor politice europene sau deputaților din cadrul acestora le revine obligația de a participa în temeiul prezentului regulament, care oferă un indiciu clar cu privire la recunoașterea electorală a unui partid politic european. Criteriile ar trebui să reflecte rolul Parlamentului European de reprezentare directă a cetățenilor Uniunii, atribuit în temeiul articolului 10 alineatul (2) din TUE, precum și obiectivul partidelor politice europene de a participa pe deplin la viața democratică a Uniunii și de a deveni actori activi în democrația reprezentativă a Europei, pentru a exprima în mod real ⌦ efectiv ⌫ părerile, opiniile și voința politică a cetățenilor Uniunii. Prin urmare, eligibilitatea pentru finanțare din bugetul general al Uniunii Europene ar trebui limitată la partidele politice europene care sunt reprezentate în Parlamentul European de cel puțin unul dintre membrii săi și la fundațiile politice europene care depun o solicitare printr-un partid politic european care este reprezentat în Parlamentul European de cel puțin unul dintre membrii săi. 🡻 2018/673 considerentul 6 (adaptat) ⇨ nou (29)Din motive de transparență și pentru a spori controlul și răspunderea democratică a partidelor politice europene și legătura dintre societatea civilă europeană și instituțiile Uniunii, în special Parlamentul European, accesul la finanțare din bugetul general al Uniunii Europene ar trebui să fie condiționat de publicarea de către partidele membre din Uniune, în mod vizibil și ușor accesibil pentru utilizatori, a programului politic și a logoului partidului politic european în cauză ⇨ furnizarea anumitor informații. În particular, partidele politice europene ar trebui să se asigure că partidele lor membre cu sediul în Uniune publică ⇦, în mod vizibil și ușor accesibil pentru utilizatori, programul politic și logoul partidului politic european în cauză. (30)⇨ Partidele politice europene și partidele lor membre ar trebui să ofere un exemplu în ceea ce privește eliminarea disparității de gen din politică. Dacă doresc să beneficieze de finanțare din partea UE, partidele politice europene ar trebui să aibă norme interne de promovare a echilibrului de gen și ar trebui să fie transparente în ceea ce privește echilibrul de gen al partidelor lor membre. ⇦ Ar trebui încurajată includerea de informații ⇨ Partidele politice europene ar trebui să furnizeze dovezi ale politicilor lor interne ⇦ privind echilibrul de gen ⇨ și privind reprezentarea de gen ale partidelor lor membre, în ceea ce îi privește pe candidații la funcția de deputat în Parlamentul European și pe ocupanții acestei funcții ⇦ în raport cu fiecare dintre partidele membre ale partidelor politice europene. ⇨ Partidele politice europene sunt, de asemenea, încurajate să furnizeze informații cu privire la incluziune și reprezentarea minorităților în rândul partidelor lor membre. ⇦ 🡻 1141/2014 considerentul 24 (31)Pentru a spori transparența finanțării partidelor politice europene și pentru a evita posibilele abuzuri privind normele de finanțare, un deputat în Parlamentul European ar trebui, exclusiv în scopul finanțării, să fie considerat drept membru al unui singur partid politic european, care ar trebui, atunci când este relevant, să fie cel la care este afiliat partidul său politic național sau regional la data finală de depunere a cererilor de finanțare. 🡻 1141/2014 considerentul 25 ⇨ nou

(32)Ar trebui stabilite procedurile care trebuie urmate de către partidele politice europene și de către fundațiile politice europene afiliate acestora atunci când solicită finanțare din bugetul general al Uniunii Europene, precum și procedurile, criteriile și normele care trebuie respectate pentru a se ajunge la o decizie privind acordarea acestei finanțări. ⇨ În acest context, partidele și fundațiile politice europene ar trebui să respecte în special principiul bunei gestiuni financiare. ⇦ ⇩ nou (33)Pentru a aborda dificultățile cu care se confruntă partidele politice europene, în special cele mici, în a asigura rata de cofinanțare de 10 % prevăzută de Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014, rata de cofinanțare pentru partidele politice europene ar trebui redusă la 5 %, valoare egală cu cea aplicată fundațiilor politice europene. (34)Rata de cofinanțare ar trebui redusă la 0 % în anii în care au loc alegeri pentru Parlamentul European. Eliminarea obligației de cofinanțare în anii în care au loc alegeri pentru Parlamentul European ar trebui să ajute partidele politice europene să își sporească numărul și intensitatea activităților lor de campanie și, prin urmare, să le sporească vizibilitatea la nivel național. 🡻 1141/2014 considerentul 26 (35)Pentru a mări independența, gradul de responsabilizare și responsabilitatea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene, anumite tipuri de donații și contribuții din alte surse decât bugetul general al Uniunii Europene ar trebui să fie interzise sau supuse unor limitări. Orice restricție impusă liberei circulații a capitalului care ar putea surveni în urma unor astfel de limitări se justifică din rațiuni legate de politica publică și este strict necesară pentru atingerea acestor obiective. ⇩ nou (36)Ar trebui introdus un mecanism de diligență necesară pentru a îmbunătăți transparența donațiilor mari și pentru a reduce la minimum riscul unor ingerințe externe pe această cale. În acest scop, partidele politice europene și fundațiile politice europene ar trebui să solicite de la donatorii lor informații detaliate de identificare. Autoritatea ar trebui să fie împuternicită să solicite informații suplimentare de la donatori în cazul în care are motive să creadă că o donație a fost acordată cu încălcarea prezentului regulament. (37)Pentru a consolida cooperarea cu membrii de lungă durată care împărtășesc valorile UE, ar trebui să fie permise contribuțiile din partea partidelor membre cu sediul într-o țară din afara Uniunii, dar care este membră a Consiliului Europei. Cu toate acestea, astfel de contribuții ar trebui să facă obiectul unui plafon în raport cu contribuția totală, pentru a se limita riscul de interferențe externe. (38)Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 recunoaște, în afară de contribuțiile de la bugetul Uniunii Europene, doar două categorii de venituri pentru partidele și fundațiile politice europene, și anume contribuțiile membrilor și donațiile. O serie de surse de venituri generate de activitățile economice proprii (cum ar fi vânzările de publicații sau taxele de conferință) nu sunt cuprinse în aceste două categorii, ceea ce creează probleme de contabilitate și transparență. Prin urmare, ar trebui creată o a treia categorie de venituri („resurse proprii”). Proporția resurselor proprii în bugetul total al unui partid politic european sau al unei fundații politice europene ar trebui să fie plafonată la 5 % pentru a se evita supradimensionarea acestora în raport cu bugetul total al acestor entități. 🡻 1141/2014 considerentul 27 ⇨ nou (39)⇨ Pentru a se adresa membrilor și circumscripțiilor lor din întreaga Uniune, ⇦ partidele politice europene ar trebui să poată finanța campanii ⇨ aibă dreptul de a-și utiliza fondurile pentru campanii politice transfrontaliere ⇦ . desfășurate în contextul alegerilor pentru Parlamentul European, în timp ce. Ffinanțarea și limitarea cheltuielilor electorale în legătură cu partidele și candidații la aceste alegeri ⇨ care participă la respectivele campanii ⇦ ar trebui să fie reglementate de normele aplicabile în fiecare stat membru. 🡻 1141/2014 considerentul 32 (adaptat) ⇨ nou

(40)Pentru a contribui la creșterea ⌦ consolidarea ⌫ conștiinței politice europene a cetățenilor și pentru a intensifica transparența procesului electoral european ⇨ afilierii politice ⇦ , partidele politice europene ⇨ pot ⇦ ar trebui să fie încurajate să informeze cetățenii în timpul alegerilor pentru Parlamentul European cu privire la legăturile lor cu partidele politice naționale afiliate și candidații naționali. 🡻 1141/2014 considerentul 28 ⇨ nou (41)Partidele politice europene nu ar trebui să finanțeze, în mod direct sau indirect, alte partide politice și, în special, partide naționale sau candidați naționali. Fundațiile politice europene nu trebuie să finanțeze, în mod direct sau indirect, partide politice europene sau naționale și nici candidați europeni sau naționali. ⇨ Cu toate acestea, interzicerea finanțării indirecte nu ar trebui să împiedice partidele politice europene să sprijine și să colaboreze în mod public cu partidele lor membre din Uniune cu privire la chestiuni relevante pentru Uniune sau să sprijine activitățile politice în interesul comun, pentru a-și putea îndeplini misiunea prevăzută la articolul 10 alineatul (4) din TUE. ⇦ În plus, partidele politice europene și fundațiile politice europene afiliate acestora nu ar trebui să finanțeze ⇨ activități în contextul unor ⇦ campanii pentru referendumuri ⇨ numai atunci când acestea se referă la punerea în aplicare a TUE și a TFUE ⇦. Aceste principii sunt o reflectare a Declarației nr. 11 privind articolul 191 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, anexată Actului final al Tratatului de la Nisa. 🡻 1141/2014 considerentul 29 ⇨ nou (42)Ar trebui să fie stabilite norme și proceduri specifice de repartizare a creditelor disponibile în fiecare an din bugetul general al Uniunii Europene, ținând cont, pe de o parte, de numărul beneficiarilor și, pe de altă parte, de proporția deputaților aleși în Parlamentul European din fiecare partid politic european beneficiar și, prin extensie, din fundația politică europeană afiliată. Respectivele norme ar trebui să prevadă măsuri stricte privind transparența, răspunderea ⇨ contabilitatea ⇦, auditarea și controlul financiar al partidelor politice europene și al fundațiilor politice europene afiliate acestora, precum și privind impunerea de sancțiuni proporționale, inclusiv în caz de încălcare de către un partid politic european sau o fundație politică europeană a valorilor pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE. 🡻 1141/2014 considerentul 30 (adaptat) (43)Pentru a asigura respectarea obligațiilor prevăzute în prezentul regulament cu privire la finanțarea și cheltuielile partidelor politice europene și ale fundațiilor politice europene și cu privire la alte aspecte, este necesară instituirea ⌦ prevederea ⌫ unor mecanisme de control eficace. În acest scop, Autoritatea, ordonatorul de credite al Parlamentului European și statele membre ar trebui să coopereze și să împărtășească toate informațiile necesare. Cooperarea reciprocă dintre autoritățile statelor membre ar trebui, de asemenea, încurajată, pentru a se asigura un control eficace și eficient al obligațiilor ce decurg din legislația națională aplicabilă. ⇩ nou (44)Pentru a spori securitatea juridică oferită de prezentul regulament și pentru a asigura punerea în aplicare coerentă a acestuia, Autoritatea și ordonatorul de credite al Parlamentului European ar trebui să coopereze îndeaproape, inclusiv prin schimburi periodice de opinii și informații privind interpretarea și aplicarea concretă a prezentului regulament. În plus, cu respectarea deplină a independenței Autorității, cooperarea dintre Autoritate, ordonatorul de credite al Parlamentului European și partidele politice europene și fundațiile politice europene ar trebui să faciliteze punerea corectă în aplicare a regulamentului de către partidele politice europene și fundațiile politice europene și să prevină litigiile juridice. Obligația Autorității de a audia partidele politice europene sau fundațiile politice europene înainte de a lua orice decizie cu efecte negative ar trebui să contribuie la rândul său la facilitarea punerii corecte în aplicare a regulamentului de către partidele politice europene și fundațiile politice europene și, în același timp, să contribuie la prevenirea litigiilor juridice. 🡻 1141/2014 considerentul 31 ⇨ nou (45)Este necesar să se prevadă un sistem de sancțiuni clar, ferm și disuasiv ⇨ și proporțional ⇦, pentru a se asigura respectarea efectivă, proporțională și uniformă a obligațiilor privind activitățile partidelor politice europene și ale fundațiilor politice europene. Un astfel de sistem ar trebui să respecte principiul ne bis in idem, conform căruia același delict nu poate fi sancționat de două ori. Este, de asemenea, necesar să se definească rolul Autorității și, respectiv, acela al ordonatorului de credite al Parlamentului European în ceea ce privește controlul și verificarea conformității cu prezentul regulament, precum și mecanismul de cooperare dintre aceștia și autoritățile statelor membre.

⇩ nou (46)Publicitatea politică joacă un rol important pentru ca partidele politice să comunice cu cetățenii și să interacționeze cu aceștia pe teme politice. Aceasta poate lua numeroase forme și poate fi difuzată prin numeroase mijloace de comunicare, de la televiziune și radio până la presa scrisă și platformele de comunicare socială online. Publicitatea politică reprezintă o parte importantă a procesului electoral și reprezintă o proporție importantă din sumele cheltuite de partidele politice și de candidați. Deși aduce beneficii importante, aceasta implică, de asemenea, riscuri potențiale pentru procesele electorale și democrație. Aceste riscuri pot apărea ca urmare a practicilor opace și a utilizării publicității politice ca vector al dezinformării, inclusiv în situații în care publicitatea nu dezvăluie caracterul său politic și atunci când aceasta este finanțată pe ascuns și vizează în mod disimulat un anumit public-țintă. (47)Prin urmare, partidele politice europene ar trebui să asigure un nivel ridicat de transparență în publicitatea lor politică, pentru a sprijini o dezbatere politică echitabilă și alegeri libere, inclusiv pentru combaterea dezinformării. Această transparență ar trebui să sprijine înțelegerea de către cetățeni a naturii, a sursei și a contextului publicității politice, inclusiv a finanțării acesteia și a sumelor cheltuite, precum și a măsurii și a modului în care a fost direcționată către aceștia. De asemenea, transparența ar trebui să promoveze responsabilitatea și să contribuie la reducerea incidenței utilizării abuzive a publicității politice, inclusiv în legătură cu dezinformarea și cu alte tipuri de ingerințe în dezbaterea democratică. Cerințele de transparență ar trebui să sprijine dimensiunea europeană a alegerilor pentru Parlamentul European, inclusiv dimensiunea transfrontalieră. (48)Statele membre ar trebui să asigure respectarea adecvată a obligațiilor de transparență aplicabile publicității politice care sunt prevăzute în prezentul regulament. Statele membre ar trebui să încredințeze autorităților competente competențele necesare pentru a supraveghea respectarea acestor obligații în materie de transparență. Pentru a evita orice ingerințe nejustificate, aceste autorități sau organisme naționale de reglementare ar trebui să își exercite competențele în mod imparțial și transparent și să fie atât distincte din punct de vedere juridic de guvern, cât și independente din punct de vedere funcțional de guvernele lor respective și de orice alt organism public sau privat. Cetățenii și alte părți interesate ar trebui să poată ști care autorități de reglementare sunt competente în fiecare stat membru, lucru care ar trebui realizat prin prevederea obligației Autorității de a publica pe site-ul său web și de a actualiza în permanență o listă a autorităților naționale de reglementare din statele membre. Împotriva deciziile autorităților naționale de reglementare ar trebui să poată fi introduse căi de atac eficiente, în deplină conformitate cu articolul 47 din Cartă. Aceasta ar trebui să includă asigurarea faptului că pot fi solicitate și obținute în timp util măsuri reparatorii adecvate, la cererea oricărei părți interesate, prin care să se solicite partidului politic european să pună capăt oricărei încălcări a cerințelor de transparență prevăzute în prezentul regulament. (49)Partidele politice europene se bazează adesea pe furnizori externi de servicii, inclusiv pe editori de publicitate, pentru pregătirea, plasarea, publicarea și difuzarea materialelor lor publicitare politice. Acești furnizori de servicii au obligații în temeiul Regulamentului 2022/XX al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică. Atunci când încheie o relație contractuală privind furnizarea de servicii legate de materialele publicitare politice, partidele politice europene ar trebui să se asigure că furnizorii de servicii de publicitate politică, inclusiv editorii de publicitate, respectă obligațiile care le revin în temeiul Regulamentului 2022/XX [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică]. Aceștia ar trebui să se asigure că dispozițiile contractuale specifică modul în care sunt luate în considerare dispozițiile relevante ale prezentului regulament. Dacă este cazul, materialele publicitare politice pot include logoul politic al partidului politic european. (50)Este necesar să se creeze un repertoriu comun pentru informațiile publicate de către partidele politice europene. Având în vedere rolul său specific în punerea în aplicare a prezentului regulament, Autoritatea ar trebui să creeze și să gestioneze un astfel de registru ca parte a Registrului partidelor politice europene. Informațiile conținute în repertoriu ar trebui transmise Autorității de către partidele politice europene utilizând un format standard, iar procesul poate fi automatizat. Partidele politice europene ar trebui să pună la dispoziție, în repertoriul creat de Autoritate, informații care să permită înțelegerea contextului mai larg al materialului publicitar politic și a obiectivelor sale. Informațiile privind suma alocată publicității politice în contextul unei campanii specifice care trebuie incluse în repertoriu se pot baza pe o alocare estimată a finanțării. Sumele care trebuie menționate în repertoriu includ donații în scopuri specifice sau prestații în natură. (51)Partidele politice europene ar trebui să pună în aplicare și să își actualizeze periodic politica privind utilizarea publicității politice. Această politică și un raport anual privind punerea sa în aplicare ar trebui să fie disponibile pe site-ul web al fiecărui partid politic european. (52)Regulamentul (UE) 2022/XX [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică] stabilește obligații pentru operatorii de date care utilizează tehnici de vizare a unui public-țintă sau de amplificare în contextul publicității politice. Atunci când utilizează tehnici de vizare a unui public-țintă sau de amplificare pentru publicitatea politică, partidele politice europene ar trebui să asigure conformitatea cu articolul 12 din regulamentul respectiv. Autoritățile de supraveghere în sensul articolului 4 punctul 21 din Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului ar trebui să aibă competența de a monitoriza respectarea prezentului regulament. (53)Informațiile privind respectarea de către partidele politice europene a cerințelor de transparență stabilite în prezentul regulament ar trebui să fie disponibile la nivelul Uniunii. Pentru a facilita acest lucru, Autoritatea ar trebui să elaboreze și să publice un raport factual și descriptiv cu privire la orice decizie luată de autoritățile naționale de reglementare sau de autoritățile de supraveghere în temeiul prezentului regulament. (54)Având în vedere necesitatea de a proteja integritatea procesului democratic european, pentru a fi eligibile pentru fonduri provenite de la bugetul Uniunii Europene, partidele politice europene ar trebui să dovedească respectarea normelor de transparență aplicabile publicității politice. 🡻 1141/2014 considerentul 33 (adaptat) ⇨ nou (55)Din motive de transparență și pentru consolidarea controlului și a răspunderii democratice a partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene, informațiile considerate a fi de interes public major privind, în special, statutul lor, calitatea de membru, declarațiile financiare, donatorii și donațiile, contribuțiile și granturile primite de la bugetul general al Uniunii Europene, precum și informațiile legate de deciziile adoptate de Autoritate și de ordonatorul de credite al Parlamentului European cu privire la înregistrare, finanțare și sancțiuni ar trebui publicate ⇨ într-un format ușor accesibil, deschis și prelucrabil automat ⇦. Stabilirea ⌦ Prevederea ⌫unui cadru de reglementare de natură să asigure că aceste informații sunt disponibile pentru public reprezintă mijlocul cel mai eficace de promovare a unor condiții de egalitate și a unei concurențe echitabile la nivelul forțelor politice, precum și de desfășurare a unor procese legislative și electorale deschise, transparente și democratice, consolidându-se astfel încrederea cetățenilor și a alegătorilor în democrația reprezentativă la nivel european și, la nivel general, prevenindu-se cazurile de corupție și abuz de putere. 🡻 1141/2014 considerentul 34 (adaptat) ⇨ nou (56)În conformitate cu principiul proporționalității, obligația de a se publica identitatea donatorilor care sunt persoane fizice nu ar trebui să se aplice donațiilor în valoare de 1500 EUR sau mai puțin, pe an și pe donator. De asemenea, obligația respectivă nu ar trebui să vizeze donațiile cu valoarea cuprinsă între 1500 ⇨ mai mare de 1500 EUR ⇦ și ⇨ mai mică sau egală cu ⇦ 3000 EUR pe an decât în cazul în care donatorul și-a exprimat în prealabil acordul în scris în vederea publicării. Aceste praguri asigură un echilibru adecvat între dreptul fundamental la protejarea datelor cu caracter personal, pe de o parte, și interesul public legitim pentru transparență în ceea ce privește finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene, pe de altă parte, așa cum se reflectă în recomandările internaționale referitoare la evitarea corupției legate de finanțarea partidelor și fundațiilor politice. Dezvăluirea donațiilor a căror valoare depășește 3000 EUR pe an și pe donator ar trebui să permită controlul și supravegherea publică efectivă ⌦ eficace ⌫ a relațiilor dintre donatori și partidele politice europene. De asemenea, în conformitate cu principiul proporționalității, informațiile referitoare la donații ar trebui publicate anual, cu excepția perioadei în care au loc campaniile pentru Parlamentul European sau cu excepția donațiilor care depășesc 12000 EUR, caz în care publicarea ar trebui să aibă loc în regim de urgență. 🡻 1141/2014 considerentul 35

(57)Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile consacrate în Cartă, în special articolele 7 și 8, care prevăd că orice persoană are dreptul la respect pentru viața privată și la protecția datelor cu caracter personal care privesc persoana respectivă, și trebuie pus în aplicare cu respectarea deplină a acestor drepturi și principii. 🡻 1141/2014 considerentul 36 (58)Regulamentul (UE) 2018/1725 (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului se aplică prelucrării datelor cu caracter personal, efectuată de Autoritate, Parlamentul European și Comitetul de personalități independente, în aplicarea prezentului regulament. 🡻 1141/2014 considerentul 37 (59)Regulamentul (UE) 2016/679Directiva 95/46/CE al Parlamentului European și al Consiliului se aplică prelucrării datelor cu caracter personal efectuată în aplicarea prezentului regulament. 🡻 1141/2014 considerentul 38 (adaptat) ⇨ nou (60)Din motive de securitate juridică, este necesar să se clarifice faptul că Autoritatea, Parlamentul European, partidele politice europene și fundațiile politice europene, autoritățile naționale competente pentru exercitarea controlului privind aspectele legate de finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene, precum și alte părți terțe relevante menționate sau prevăzute în prezentul regulament sunt operatori de date, în sensul Regulamentului (UE) 2018/1725 (CE) nr. 45/2001 sau al Regulamentului (UE) 2016/679Directivei 95/46/CE. De asemenea, este necesar să se specifice perioada maximă în care se pot păstra datele cu caracter personal colectate în scopul de a asigura legalitatea, regularitatea și transparența finanțării partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene, precum și componența ⇨ ale componenței ⇦ partidelor politice europene. În calitate de operatori de date, Autoritatea, Parlamentul European, partidele politice europene și fundațiile politice europene, autoritățile naționale competente și părțile terțe relevante trebuie să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a se conforma obligațiilor impuse de Regulamentul (UE) 2018/1725 (CE) nr. 45/2001 și ⌦ sau ⌫ de Regulamentul (UE) 2016/679 Directiva 95/46/CE, în special cele privind legalitatea prelucrării datelor, securitatea activităților de prelucrare, furnizarea de informații și drepturile persoanelor vizate de a avea acces la propriile date cu caracter personal, precum și de a obține corectarea și ștergerea datelor lor cu caracter personal. ⇩ nou (61)Pentru a facilita monitorizarea punerii în aplicare a prezentului regulament, fiecare stat membru ar trebui să desemneze puncte unice de contact responsabile cu coordonarea cu nivelul european. Aceste puncte de contact ar trebui să dispună de resurse adecvate pentru a putea asigura o coordonare eficientă, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de monitorizarea publicității politice. 🡻 1141/2014 considerentul 39 (adaptat) (62)În ceea ce privește prelucrarea datelor efectuată în aplicarea prezentului regulament, se aplică ⌦ Regulamentul (UE) 2016/679 ⌫capitolul III din Directiva 95/46/CE privind acțiunile în justiție, răspunderea și sancțiunile. Autoritățile naționale competente sau părțile terțe relevante ar trebui să răspundă, în conformitate cu legislația internă aplicabilă, pentru orice prejudicii pe care le produc. În plus, statele membre ar trebui să se asigure că autorităților naționale competente sau părților terțe relevante li se aplică sancțiuni corespunzătoare în cazul încălcării prezentului regulament. 🡻 1141/2014 considerentul 40 (63)Asistența tehnică acordată de Parlamentul European partidelor politice europene ar trebui să aibă ca fundament principiul egalității de tratament, ar trebui să fie furnizată pe bază de factură și de plată și să facă obiectul unui raport public periodic.

🡻 1141/2014 considerentul 41 (64)Informațiile esențiale privind aplicarea prezentului regulament ar trebui să fie puse la dispoziția publicului pe un site web dedicat. 🡻 1141/2014 considerentul 42 (65)Controlul judiciar din partea Curții de Justiție a Uniunii Europene va contribui la asigurarea aplicării corecte a prezentului regulament. De asemenea, ar trebui prevăzută posibilitatea ca partidele politice europene sau fundațiile politice europene să fie audiate și să adopte măsuri corective înainte de a le fi impuse sancțiuni. ⇩ nou (66)Pentru a alinia și mai mult evaluarea prezentului regulament la ciclul alegerilor pentru Parlamentul European, ar trebui adaptate datele la care ar urma să se efectueze evaluarea cuprinzătoare propusă. În plus, pentru a evita suprapunerile, dispozițiile privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică ar trebui evaluate ca parte a raportului întocmit de Comisie în urma alegerilor pentru Parlamentul European. 🡻 1141/2014 considerentul 43 (67)Statele membre ar trebui să asigure existența unor prevederi naționale care să contribuie la aplicarea efectivă a prezentului regulament. 🡻 1141/2014 considerentul 44 (adaptat) ⇨ nou (68)Statele membre ⇨ Partidele și fundațiile politice europene ⇦ ar trebui să dispună de timp suficient pentru a adopta prevederi care să asigure aplicarea lipsită de dificultăți și efectivă ⌦ eficace ⌫ a prezentului regulament. În consecință, ar trebui prevăzută o perioadă de tranziție între intrarea în vigoare a prezentului regulament și punerea sa în aplicare ⇨ a unora dintre articolele sale ⇦. 🡻 1141/2014 considerentul 45 (adaptat) Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată și a adoptat un aviz.

🡻 1141/2014 considerentul 46 (adaptat) Având în vedere necesitatea operării unor modificări și completări semnificative ale normelor și procedurilor aplicabile în prezent partidelor politice și fundațiilor politice la nivelul Uniunii, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 2004/2003 să fie abrogat, 🡻 1141/2014 (adaptat) ⇨ nou ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: CAPITOLUL I DISPOZIȚII GENERALE Articolul 1 Obiect Prezentul regulament stabilește condițiile care reglementează statutul și finanțarea partidelor politice ⌦ de ⌫ la nivel european („partide politice europene”) și a fundațiilor politice ⌦ de ⌫ la nivel european („fundații politice europene”). Articolul 2 Definiții În sensul prezentului regulament ⌦ , se aplică următoarele definiții ⌫: (1)„partid politic” înseamnă o asociație de cetățeni ⌦ care îndeplinește următoarele condiții ⌫: (a)care urmărește obiective politice; și (b)care este fie recunoscută, fie înființată în conformitate cu ordinea juridică din cel puțin un stat membru; (2)„alianță politică” înseamnă o cooperare structurată ⇨ , indiferent de forma sa, ⇦ între ⌦ membri, indiferent dacă aceștia sunt ⌫ partide politice și/sau cetățeni; (3)„partid politic european” înseamnă o alianță politică ce urmărește obiective politice ⇨, vizează urmărirea respectivelor obiective în întreaga Uniune ⇦ și este înregistrată la Autoritatea pentru partidele și fundațiile politice europene instituită ⌦ menționată ⌫ la articolul 76, în conformitate cu condițiile și procedurile stabilite în prezentul regulament; (4)„fundație politică europeană” înseamnă o entitate care este afiliată în mod oficial unui partid politic european, care și-a înregistrat statutul la Autoritatea ⌦ pentru partidele politice și fundațiile politice europene menționată la articolul 7 ⌫ în conformitate cu condițiile și procedurile stabilite în prezentul regulament și care, prin activitățile sale, în cadrul obiectivelor și valorilor fundamentale urmărite de Uniune, sprijină și completează obiectivele partidului politic european prin îndeplinirea uneia sau a mai multor sarcini, după cum urmează:

(a)observarea, analiza și contribuția la dezbaterile privind chestiunile de politică publică europeană și procesul de integrare europeană; (b)inițierea de activități legate de chestiunile de politică publică europeană, cum ar fi organizarea și sprijinirea seminarelor, activităților de formare, conferințelor și studiilor privind astfel de subiecte, prin implicarea părților interesate relevante, inclusiv a organizațiilor de tineret și a altor reprezentanți ai societății civile, ⇨ și consolidarea capacităților pentru a sprijini formarea conducerii politice viitoare din Uniune ⇦; (c)dezvoltarea cooperării în vederea promovării democrației, inclusiv în țările terțe; (d)asigurarea unui cadru pentru cooperarea, la nivel european, a fundațiilor politice naționale, a persoanelor din mediul universitar și a altor părți interesate; (5)„parlament regional” sau „adunare regională” înseamnă un organism ai cărui membri sunt fie titularii unui mandat electoral regional, fie răspund politic în fața unei adunări rezultate din alegeri; (6)„finanțare din bugetul general al Uniunii Europene” înseamnă o subvenție acordată în conformitate cu partea I titlul VIII VI din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (Regulamentul financiar) sau o contribuție acordată în conformitate cu partea II I titlul VIII XI din respectivul regulament; (7)„donație” înseamnă alocări sub formă de numerar, orice alocare în natură, furnizarea unor bunuri sau servicii sub valoarea de piață (inclusiv împrumuturi) sau lucrări și/sau orice alte tranzacții care constituie un avantaj economic pentru partidul politic european sau pentru fundația politică europeană în cauză, cu excepția contribuțiilor de la membri și a activităților politice obișnuite desfășurate de persoane pe bază de voluntariat; (8)„contribuție de la membri” înseamnă orice plată în numerar, inclusiv cotizații sau orice contribuție în natură sau furnizarea sub valoarea de piață de bunuri sau servicii (inclusiv împrumuturi) sau lucrări și/sau orice alte tranzacții care constituie un avantaj economic pentru partidul politic european sau pentru fundația politică europeană în cauză, atunci când sunt furnizate partidului politic european sau fundației politice europene de unul dintre membrii acestora, cu excepția activităților politice obișnuite desfășurate de membri, considerați individual, pe bază de voluntariat; ⇩ nou (9)„resurse proprii” înseamnă venituri generate de activitățile economice proprii, cum ar fi taxele de conferință și vânzările de publicații; (10)„finanțare indirectă” înseamnă o finanțare din care partidul membru obține un avantaj financiar, chiar și în cazul în care nu are loc un transfer direct de fonduri. Aceasta ar trebui să includă cazurile care permit partidului membru să evite cheltuieli pe care ar fi trebuit altminteri să le suporte pentru activități, diferite de activitățile politice de interes comun, organizate în beneficiul său unic; 🡻 1141/2014 (119)„buget anual” înseamnă, în sensul articolelor 23 20 și 30 27, totalul cheltuielilor dintr-un anumit an, astfel cum sunt raportate în situațiile financiare anuale ale partidului politic european sau ale fundației politice europene în cauză; 🡻 2018/673 articolul 1 alineatul (3) (1210)„punct național de contact” înseamnă orice persoană sau persoane special desemnată(e) de către autoritățile competente din statele membre în scopul schimburilor de informații în aplicarea prezentului regulament; 🡻 1141/2014

⇨ nou (1311)„sediu” înseamnă ⇨ , cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament, ⇦ locul în care partidul politic european sau fundația politică europeană își are administrația centrală; (1413)„concurs de infracțiuni” înseamnă două sau mai multe infracțiuni comise ca parte a aceluiași act ilegal; (1513)„recidivă” înseamnă o infracțiune comisă în perioada de cinci ani ulterioară impunerii unei sancțiuni respectivului făptuitor pentru același tip de infracțiune.; ⇩ nou (16)„publicitate politică” înseamnă publicitate în sensul articolului 2 punctul 2 din Regulamentul 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică]; [(17)„material publicitar politic” înseamnă publicitate în sensul articolului 2 punctul 3 din Regulamentul 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică]; [(18)„servicii de publicitate politică” înseamnă servicii în sensul articolului 2 punctul 5 din Regulamentul (UE) 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică]. 🡻 1141/2014 (adaptat) 🡺1 2018/673 articolul 1 alineatul (4) litera (a) CAPITOLUL II STATUTUL PARTIDELOR POLITICE EUROPENE ȘI AL FUNDAȚIILOR POLITICE EUROPENE Articolul 3 Condiții de înregistrare (1) O alianță politică are dreptul de a ⌦ poate ⌫ solicita înregistrarea ca partid politic european, sub rezerva următoarelor condiții: (a)trebuie să aibă ⌦ are ⌫sediul într-un stat membru, conform celor indicate în statut; (b)⌦ este îndeplinită cel puțin una dintre următoarele condiții: ⌫ (i)🡺1 partidele sale membre trebuie să fie ⌦ sunt ⌫ reprezentate, în cel puțin un sfert din statele membre, de deputați în Parlamentul European sau de membri ai parlamentelor naționale, ai parlamentelor regionale ori ai adunărilor regionale; sau 🡸

(ii)trebuie să fi ⌦ a ⌫ obținut, ea însăși sau partidele sale membre, în cel puțin o pătrime din statele membre, minimum trei la sută din voturile exprimate în fiecare din statele membre respective la cele mai recente alegeri pentru Parlamentul European; 🡻 2018/673 articolul 1 alineatul (4) litera (b) (cba)partidele sale membre nu sunt membre ale unui alt partid politic european; 🡻 1141/2014 (adaptat) ⇨ nou (dc)trebuie să respecte ⌦ respectă ⌫, în special în programul și în activitățile sale, valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților ⇨ . Furnizează o declarație scrisă utilizând modelul din anexa I ⇦; ⇩ nou (e)se asigură, de asemenea, că partidele sale membre cu sediul în Uniune respectă valorile menționate la articolul 2 din TUE și că partidele sale membre cu sediul în afara Uniunii respectă valori echivalente. Furnizează o declarație scrisă utilizând modelul din anexa I; 🡻 1141/2014 (adaptat) ⇨ nou (fd)trebuie să fi ⌦ a ⌫ participat, ea însăși sau membrii săi, la alegerile pentru Parlamentul European ori să își fi ⌦ și-a ⌫ exprimat în mod public intenția de a participa la alegerile următoare pentru Parlamentul European; și (ge)nu trebuie să urmărească ⌦ urmărește ⌫ scopuri lucrative. (2) Un solicitant ⌦ O entitate ⌫ are dreptul de a solicita înregistrarea ca fundație politică europeană sub rezerva următoarelor condiții: (a)trebuie să fie ⌦ este ⌫afiliată unui partid politic european înregistrat în conformitate cu [condițiile și procedurile stabilite în] prezentul regulament; (b)trebuie să aibă ⌦ are ⌫sediul într-un stat membru, conform celor indicate în statut; (c)trebuie să respecte ⌦ respectă ⌫, în special în programul și în activitățile sale, valorile pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum sunt formulate la articolul 2 din TUE, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților ⇨ . Furnizează o declarație scrisă utilizând modelul din anexa I ⇦;

⇩ nou (d)se asigură, de asemenea, că organizațiile sale membre cu sediul în Uniune respectă valorile exprimate la articolul 2 din TUE și că organizațiile sale membre cu sediul în afara Uniunii respectă valori echivalente. Furnizează o declarație scrisă utilizând modelul din anexa I; 🡻 1141/2014 (adaptat) (ed)obiectivele acestuia trebuie să completeze ⌦ acesteia sunt complementare ⌫ obiectivelor partidului politic european la care este afiliată în mod oficial; (fe)organul său de conducere trebuie să fie ⌦ este ⌫ compus din membri proveniți din cel puțin un sfert din statele membre; și (gf)nu trebuie să urmărească ⌦ urmărește ⌫ scopuri lucrative. (3) Un partid politic european poate avea doar o singură fundație politică europeană afiliată în mod oficial. Fiecare partid politic european și fundație politică europeană trebuie să asigure o separare între gestionarea zilnică și ⌦ , ⌫ structurile lor de conducere și conturile lor financiare. Articolul 4 Guvernanța partidelor politice europene (1) Statutul unui partid politic european este în conformitate cu legislația aplicabilă a statului membru de sediu și include dispoziții care acoperă cel puțin următoarele elemente: (a)denumirea și logo-ul, care trebuie să se distingă cu claritate de cele ale oricărui partid politic european existent sau ale oricărei fundații politice europene existente; (b)adresa sediului său; (c)un program politic, care stabilește scopul și obiectivele partidului; (d)o declarație, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (e) (g), prin care afirmă că nu urmărește scopuri lucrative; (e)dacă este cazul, denumirea fundației politice afiliate și o descriere a relației oficiale dintre acestea; (f)procedurile și organizarea administrativă și financiară, specificând în particular organele și oficiile care dețin competențe administrative, financiare și de reprezentare juridică și normele privind întocmirea, aprobarea și verificarea conturilor anuale; și (g)procedura internă de urmat în caz de dizolvare voluntară ca partid politic european. ;

⇩ nou (h) normele sale interne care reglementează utilizarea publicității politice; (i) cerința ca partidele membre să afișeze logoul partidului politic european într-un mod clar vizibil și ușor accesibil, specificând că acesta trebuie să fie amplasat în partea de sus a primei pagini a site-ului web al partidului membru, într-un mod la fel de vizibil ca și logoul partidului membru; (j) normele sale interne privind echilibrul de gen. 🡻 1141/2014 (adaptat) (2) Statutul unui partid politic european include prevederi privind organizarea internă de partid ⌦ a partidului ⌫ care acoperă cel puțin următoarele elemente: (a)modalitățile de admitere, demisie și excludere din partid a membrilor săi, lista partidelor membre fiind anexată la statut; (b)drepturile și obligațiile asociate tuturor tipurilor de afiliere, precum și drepturile de vot pertinente ⌦ aferente ⌫; (c)competențele, responsabilitățile și componența organelor sale de conducere, cu specificarea, în cazul fiecăruia, a criteriilor de selecție a candidaților și a modalităților de numire și de demitere a acestora; (d)procesele sale decizionale interne, în special procedura de vot, precum și cerințele privind cvorumul; (e)abordarea acestuia în materie de transparență, în special în ceea ce privește evidențele contabile, conturile și donațiile, viața privată și protecția datelor cu caracter personal; și (f)procedura internă de modificare a statutului său. (3) Statul membru de sediu poate impune cerințe suplimentare cu privire la statut, cu condiția ca respectivele cerințe suplimentare să nu contravină prezentului regulament. ⇩ nou Articolul 5 Cerințe de transparență pentru publicitatea politică (1) Partidele politice europene se asigură că furnizorii de servicii de publicitate politică pe care îi utilizează pentru activitățile lor de publicitate politică își respectă pe deplin obligațiile care le revin în temeiul articolelor 7 și 12 din Regulamentul 2022/xx [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică]. În acest scop, partidele politice europene se asigură că în contractele încheiate cu furnizorii de servicii de publicitate politică pentru campaniile lor publicitare se face trimitere expresă la aceste obligații. (2) Fiecare partid politic european transmite Autorității, în termen de cinci zile lucrătoare de la prima difuzare, informații referitoare la fiecare material publicitar politic pe care îl sponsorizează sau îl publică direct, pentru a permite înțelegerea de către cetățeni a contextului mai larg al materialului publicitar politic și a obiectivelor sale. Informațiile respective includ cel puțin informațiile enumerate la punctul 1 din anexa II.

(3) Autoritatea publică imediat informațiile menționate la alineatul (2) în repertoriul prevăzut la articolul 8. Informațiile sunt prezentate într-o formă ușor accesibilă, clar vizibilă și ușor de utilizat, utilizând un limbaj simplu. (4) Fiecare partid politic european stabilește o politică privind utilizarea publicității politice. Fiecare partid politic european se asigură că această politică este actualizată și că un raport anual privind punerea sa în aplicare este disponibil pe site-ul său web. Raportul se referă la materialele publicitare politice publicate în cursul celor cinci ani precedenți și include o descriere a măsurilor specifice pe care partidul politic european le adoptă pentru a se conforma prezentului articol, precum și informațiile enumerate la punctul 2 din anexa II. (5) Atunci când utilizează tehnici de vizare a unui public-țintă sau de amplificare care implică prelucrarea datelor cu caracter personal pentru publicitatea politică, partidele politice europene asigură conformitatea cu articolul 12 din Regulamentul (UE) 2022/XX [privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică]. (6) Statele membre desemnează una sau mai multe autorități naționale de reglementare competente să supravegheze respectarea alineatelor (1), (2) și (4) și informează Autoritatea în acest sens. Aceste autorități sau organisme naționale de reglementare își exercită competențele în mod imparțial și transparent și sunt atât distincte din punct de vedere juridic de guvern, cât și independente din punct de vedere funcțional de guvernele lor respective și de orice alt organism public sau privat. Autoritatea publică pe site-ul său web și actualizează o listă a autorităților naționale de reglementare ale statelor membre. Împotriva deciziilor autorităților naționale de reglementare pot fi introduse căi de atac eficiente. Statele membre se asigură că, la cererea oricărei părți interesate, se pot solicita măsuri reparatorii adecvate, prin care se solicită partidului politic european în cauză să pună capăt oricărei încălcări a obligațiilor prevăzute la alineatele (1), (2) sau (4). (7) Autoritățile de supraveghere menționate la articolul 51 din Regulamentul (UE) 2016/679 au competența de a supraveghea aplicarea alineatului (5) din prezentul articol. Articolul 58 din Regulamentul (UE) nr. 2016/679 se aplică mutatis mutandis. Capitolul 7 din Regulamentul (UE) 2016/679 se aplică activităților care intră sub incidența alineatului (5) din prezentul articol. (8) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 40 în ceea ce privește modificarea anexei II pentru a adăuga sau elimina elemente din lista informațiilor care trebuie furnizate în temeiul alineatelor (2) și (4) din prezentul articol, având în vedere evoluțiile tehnologice. 🡻 1141/2014 (adaptat) Articolul 65 Guvernanța fundațiilor politice europene (1) Statutul unei fundații politice europene este în conformitate cu legislația aplicabilă a statului membru de sediu și include dispoziții care acoperă cel puțin următoarele elemente: (a)denumirea și logo-ul, care trebuie să se distingă cu claritate de cele ale oricărui partid politic european existent sau ale oricărei fundații politice europene existente; (b)adresa sediului său; (c)o descriere a scopului și a obiectivelor sale, care trebuie să fie compatibilă cu sarcinile enumerate la articolul 2 punctul 4 5; (d)o declarație, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (f) (g), prin care afirmă că nu urmărește scopuri lucrative; (e)denumirea partidului politic european la care este direct afiliată, precum și o descriere a relației oficiale dintre acestea; (f)o listă a organelor sale, în care să se precizeze pentru fiecare în parte competențele, responsabilitățile și componența, inclusiv modalitățile de numire și destituire a membrilor și a conducerii acestor organe; (g)procedurile și organizarea administrativă și financiară, specificând în particular organele și oficiile care dețin competențe administrative, financiare și de reprezentare juridică și normele privind întocmirea, aprobarea și verificarea conturilor anuale; (h)procedura internă de modificare a statutului său; și (i)procedura internă de urmat în caz de dizolvare voluntară ca fundație politică europeană.

(2) Statul membru de sediu poate impune cerințe suplimentare cu privire la statut, cu condiția ca respectivele cerințe suplimentare să nu contravină prezentului regulament. Articolul 76 Autoritatea pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene (1) Prin prezentul regulament, Se înființează o autoritate pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene („Autoritatea”), în scopul înregistrării, controlului și impunerii de sancțiuni asupra partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene în conformitate cu prezentul regulament. (2) Autoritatea are personalitate juridică. Aceasta este independentă și își exercită funcțiile în deplină conformitate cu prezentul regulament. Autoritatea hotărăște în ceea ce privește înregistrarea și anularea înregistrării partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene în conformitate cu procedurile și condițiile specificate în prezentul regulament. De asemenea, Autoritatea verifică periodic dacă condițiile de înregistrare prevăzute la articolul 3 și prevederile privind guvernanța stabilite în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) și (d)- (c), (d), (e) și (f) și cu articolul 65 alineatul (1) literele (a)-(e) și (g) continuă să fie îndeplinite de partidele politice europene și de fundațiile politice europene înregistrate. La luarea deciziilor, Autoritatea ține seama pe deplin de dreptul fundamental la libertatea de asociere și de necesitatea asigurării pluralismului partidelor politice în Europa. Autoritatea este reprezentată de directorul său, care ia toate deciziile Autorității în numele acesteia. (3) Directorul Autorității este numit pentru un mandat unic de cinci ani, de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie (în comun denumite „Autoritatea împuternicită să facă numiri”), acționând de comun acord, pe baza propunerilor făcute de un comitet de selecție compus din secretarii generali ai acestor trei instituții, în urma unui apel deschis pentru ⌦ la ⌫ candidaturi. Directorul Autorității este selectat pe baza calităților sale personale și profesionale. Acesta/aceasta nu este deputat în Parlamentul European, nu deține mandate electorale și nu are calitatea de actual sau fost angajat al unui partid politic european sau al unei fundații politice europene. Directorul selectat nu trebuie să se afle într-un conflict de interese între sarcinile sale în calitate de director al Autorității și orice altă însărcinare oficială, în special în raport cu aplicarea prevederilor prezentului regulament. În caz de vacanță a postului ca urmare a demisiei, pensionării, destituirii sau decesului, acesta se ocupă în conformitate cu aceeași procedură. În cazul unei înlocuiri normale sau al unei demisii voluntare, directorul continuă să-și exercite funcțiile până la numirea unui înlocuitor. În cazul în care directorul Autorității nu mai îndeplinește condițiile cerute pentru îndeplinirea sarcinilor sale, el/ea poate fi destituit(ă) de comun acord de cel puțin două dintre cele trei instituții menționate la primul paragraf și pe baza unui raport întocmit de comitetul de selecție menționat la primul paragraf din proprie inițiativă sau la cererea uneia dintre cele trei instituții. Directorul Autorității este independent în îndeplinirea sarcinilor sale. Atunci când acționează în numele Autorității, directorul nu solicită și nu primește instrucțiuni de la nicio instituție sau guvern sau de la vreun alt organ, birou sau agenție. Directorul Autorității se abține de la orice acte incompatibile cu natura îndatoririlor sale. În raporturile cu directorul, Parlamentul