[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 19.11.2010

COM(2010) 595 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN

Sistemul școlilor europene în 2009

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN

Sistemul școlilor europene în 2009

INTRODUCERE

Pentru sistemul școlilor europene, 2009 a fost un an în care s-au înregistrat progrese în unele domenii și, în același timp, un an în care s-a confirmat faptul că unele probleme structurale nu au fost soluționate încă în cadrul sistemului.

Decizia oficială privind procesul de reformă, adoptată în primăvara anului 2009, a fost o realizare majoră, ale cărei beneficii vor fi constatate în anii următori. Posibilitatea oferită școlilor locale de a solicita acreditarea, încurajate în acest sens de posibilitatea ca școlile acreditate să beneficieze de contribuția financiară a UE pentru copiii personalului UE care frecventează școala, lărgește accesul marelui public la programa europeană de învățământ.

Eforturile de eficientizare a sistemului din punct de vedere al guvernanței au avut drept rezultat, de asemenea, reformele întreprinse la nivel central și local, ceea ce a permis ca școlile locale să beneficieze de o mai mare autonomie în limitele normelor existente și ale regulamentelor financiare existente.

S-au depus eforturi deosebite, dar fără rezultate, în ceea ce privește repartizarea costurilor între statele membre, existând deja semnale evidente că trebuie să se intensifice acțiunile în acest domeniu, însă, în același timp, trebuie să se ia măsuri pentru reducerea costurilor.

În mod evident, situația economică generală a afectat situația financiară a școlilor. Astfel, au scăzut veniturile provenite fie din contracte încheiate cu organizații externe, fie din taxele de școlarizare. Prin urmare, solicitările de contribuții financiare din partea UE au fost semnificative. O reflecție asupra modului de ameliorare a eficienței economice a sistemului va avea drept efect continuarea eforturilor de modernizare și de adaptare a normelor. Comisia va continua să aibă un rol activ în coordonarea discuției, ținând seama de realitatea economică din 2010. Problema unor nereguli la nivelul cheltuielilor, identificate în bugetul pe 2008, va fi examinată în continuare pentru a se asigura o corectă interpretare și adaptare a normelor.

Este evident că au persistat unele probleme de sistem, care s-au agravat în cursul anului 2009. Problema nerezolvată a deficitului constant de cadre didactice detașate are drept efect exercitarea unei presiuni constante și inutile asupra contribuției financiare a UE la sistem. Faptul că statele membre au întârziat furnizarea unui număr suficient de infrastructuri ori nu au asigurat aceste infrastructuri în școlile suprapopulate a afectat în continuare calitatea vieții elevilor, dar și a părinților. De asemenea, acest fapt a avut implicații majore asupra politicilor în materie de înscriere.

Planificarea acțiunilor pentru anii viitori, care vor fi deosebit de dificili în Bruxelles și în Luxemburg, a avut drept rezultat angajamentul ferm al celor două țări gazdă de a pune la dispoziție infrastructuri provizorii, până când vor fi identificate soluții permanente, prevăzute pentru începutul anului școlar 2012.

Anul școlar 2009 a început cu un nivel ridicat de alertă în legătură cu virusul H1N1. Secretariatul general, Comisia și unitățile școlare au elaborat strategii de acțiune și de informare care s-au dovedit utile, chiar dacă impactul epidemiei a fost mai redus decât s-a anticipat; astfel, sistemul și-a demonstrat capacitatea de a face față acestui tip de criză în domeniul sănătății și al comunicării.

SITUAțIA ÎN șCOLI

Alicante

Populația școlară din Alicante a rămas stabilă, numărul elevilor fiind puțin peste 1000. În cursul anului au avut loc lucrări de îmbunătățire a infrastructurii, atât în interiorul școlii, cât și în afara ei.

Bergen

În pofida faptului că secțiile italiană și germană au fost închise treptat, populația școlară a crescut în 2009 cu aproape 4%. Cu toate acestea, copiii personalului din instituțiile europene reprezintă numai aproximativ 17%. Pentru această școală sunt prevăzute lucrări majore de renovare și de întreținere.

Bruxelles

Depășirea numărului maxim de copii în școlile Bruxelles I, II și III a pus la grea încercare aceste unități școlare în anul 2009. În pofida acestui fapt, politica în materie de înscrieri pusă în aplicare pentru anul școlar 2009-2010 a permis să se atingă un înalt nivel de satisfacție, întrucât 90% dintre elevi pot să meargă la școala care reprezintă prima opțiune.

Cu toate acestea, supraaglomerarea școlilor din Bruxelles devine tot mai dramatică și, conform estimărilor privind influxul de elevi în viitor, în următorii ani se va atinge un prag critic, astfel încât va fi absolută nevoie de noi spații, chiar din septembrie 2011. În prezent se desfășoară negocieri cu autoritățile belgiene pentru obținerea unor clădiri suplimentare, o măsură de natură să compenseze amânarea dării în folosință a celei de a patra școli permanente în Laeken (reprogramată pentru 2012); în plus, Consiliul superior a prezentat în mod oficial autorităților belgiene o solicitare pentru înființarea unei a cincea școli în Bruxelles[1].

Ca urmare a scrisorii adresate primului ministru de la acea dată, Herman Van Rompuy, de către vicepreședintele Kallas în noiembrie 2009, noul premier în funcție, Yves Leterme, a răspuns că Régie des Bâtiments [2] va pune la dispoziție infrastructuri provizorii suplimentare pentru septembrie 2011 și, dacă este necesar, chiar pentru septembrie 2010.

Grupul de monitorizare („Groupe de suivi”), alcătuit din reprezentanți ai autorităților belgiene, ai Comisiei, ai Comitetului local al personalului Comisiei, ai părinților și școlilor, se întâlnesc cu regularitate pentru a examina în detaliu opțiunile concrete avute în vedere de autoritățile belgiene cu privire la alocarea unor infrastructuri suplimentare. De asemenea, la aceste reuniuni se verifică dacă lucrările de renovare la școala Bruxelles IV se desfășoară în conformitate cu calendarul prevăzut și fără întârzieri.

Școala Bruxelles I a reprezentat o prioritate a procesului de reformă și a participat activ, în calitate de școală pilot, la elaborarea noului plan școlar standard și, de asemenea, la elaborarea proiectului privind înființarea în școli a Consiliului consultativ școlar, care va fi un for pentru consultări interne, printre altele (a se vedea punctul 3.1. de mai jos). În plus, școala a făcut obiectul unui audit efectuat de către auditorul intern, pe baza programului de activitate[3] stabilit de Consiliul superior (a se vedea punctul 3.2 de mai jos).

În ceea ce privește Bruxelles II, aprobarea de către autoritățile belgiene a permisului pentru construire în spațiul aferent școlii a parking-ului pentru autobuzele școlare a fost o veste bună, după câțiva ani de tergiversări administrative. În prezent, pe terenul de joacă al școlii staționează peste 50 de autobuze școlare, de două ori pe zi. Amenajarea unui parking în afara spațiului de joacă pentru copii va reprezenta un progres major de care va beneficia școala. Având în vedere că, în prezent, procedura administrativă este finalizată, lucrările de construcție ar trebui să înceapă fără întârziere și pe baza unui calendar strict, care să fie stabilit împreună cu autoritățile belgiene.

La școala Bruxelles III s-au efectuat lucrări de întreținere în cursul anului, iar la începutul anului școlar s-a înregistrat cea mai mare creștere a numărului de elevi (6,1% în septembrie 2009) dintre școlile suprapopulate din Bruxelles.

Bruxelles IV (Berkendael) reprezintă în continuare școala cu cea mai mare capacitate de primire, înregistrând un total de 594 de elevi în ciclul primar, ceea ce înseamnă o creștere de 36%. În prezent, școala se pregătește să deschidă în 2010 primul an din ciclul secundar.

Culham

Închiderea treptată, până în 2017, a școlii europene de tip 1 a continuat, conform deciziei Consiliului superior din 2007, motivată de faptul că întreprinderea comună Joint European Torus se va muta în Franța, în 2016. Comisia s-a angajat să susțină dorința britanicilor, sprijinită de părinți, de a transforma școala într-o „academie”, integrată în sistemul educativ național, având drept obiectiv principal de învățământ predarea programului european de învățământ. Școala din Culham se pregătește să continue activitățile în calitate de școală acreditată, în strânsă cooperare cu sistemul școlilor europene (a se vedea punctul 3.3. de mai jos).

Frankfurt

Școala din Frankfurt este saturată și situația s-a înrăutățit în 2009, întrucât populația școlară a continuat să crească. Autoritățile germane nu au aprobat încă proiectul de restructurare a școlii.

Karlsruhe

Populația școlară a rămas stabilă, însă procentul elevilor ai căror părinți sunt angajați ai instituțiilor europene se situa cu mult sub 20%. Lucrările de renovare continuă, iar noua cantină a fost dată în funcțiune la începutul anului școlar.

Luxembourg

Suprapopularea a continuat să fie o problemă la școala Luxemburg I care găzduiește infrastructura temporară a școlii Luxemburg II. Comisia ia notă cu satisfacție de faptul că autoritățile din Luxemburg au confirmat, în cadrul unei reuniuni din noiembrie 2009, că vor pune la dispoziție infrastructuri provizorii suplimentare în septembrie 2010, însă regretă că școala Luxemburg I (Kirschberg) se va confrunta cu o supraaglomerare, până la deschiderea infrastructurii permanente a școlii Luxemburg II din Betrange Mamer, în 2012.

În cursul anului au continuat discuțiile privind aspectele practice din decizia autorităților luxemburgheze de a organiza și coordona un sistem specific de transport public către Bertrange/Mamer pentru copiii din Luxemburg II. Comisia consideră că transportul școlar constituie o problemă crucială pentru întreaga comunitate școlară și salută acest efort al autorităților din Luxemburg.

Mol

Școala din Mol s-a dezvoltat în continuare, dar se înregistrează o tendință de scădere a numărului de copii ai personalului din instituțiile europene. Efectivele de elevi din noua secție de limbă engleză au crescut, spre deosebire de secția de limbă germană, care s-a confruntat cu un număr de înscrieri foarte scăzut. Evoluția situației în secțiile lingvistice va fi monitorizată, conform deciziei Consiliului superior adoptate cu ocazia înființării secției de limbă engleză[4].

München

În cursul anului au fost efectuate lucrări de construcție semnificative și a fost adăugată o infrastructură provizorie suplimentară (11 săli de curs). Este esențial ca, pentru anii viitori, să se întreprindă lucrări de renovare a infrastructurilor, în special din perspectiva creșterii constante a populației școlare.

Varese

Populația școlară a rămas stabilă, dar, în același timp, școala europeană din Varese suferă în continuare de lipsa unei infrastructuri corespunzătoare. În mai 2009, vicepreședintele Kallas a trimis o scrisoare în acest sens premierului Berlusconi. Din păcate, scrisoarea a rămas fără răspuns. Comisia va interveni în continuare pe lângă autoritățile italiene pentru ca acestea să ia măsuri.

EVOLUțII DE NATURă POLITICă șI PROVOCăRI

Reforma

Procesul de reformă lansat prin rezoluțiile Parlamentului European în 2002 și 2005 s­a încheiat în aprilie 2009, la reuniunea de la Stockholm a Consiliului superior[5].

Printre realizările majore se numără deschiderea sistemului de școli europene, datorită posibilității de acreditare a școlilor naționale, astfel încât acestea să fie abilitate să instituie programul european de învățământ și, eventual, să organizeze bacalaureatul european. Programul european de învățământ este predat în Parma, Dunshauglin, Heraklion, Helsinki, Strasbourg și Manosque[6]. În prezent, o școală din Bad Vilbel se află în proces de acreditare. În plus, școala europeană din Culham a instituit o perioadă de tranziție, ca etapă pregătitoare înainte de a solicita acreditarea, ceea ce va reprezenta o experiență valoroasă pentru sistemul școlilor europene. De asemenea, autoritățile olandeze și-au exprimat intenția de a prezenta o cerere de acreditare a unei școli din Haga.

Reforma prevede posibilitatea ca școlile acreditate să semneze un acord pentru a putea beneficia de o contribuție financiară de la bugetul UE, în funcție de numărul de copii care frecventează aceste școli europene și ai căror părinți sunt angajați ai instituțiilor europene[7].

Problema numărului insuficient de cadre didactice detașate de statele membre a fost abordată în cadrul reformei, la capitolul privind așa-numita „Repartizare a costurilor între statele membre”. S-a convenit să se ofere posibilitatea ca statele membre să detașeze cadre didactice care nu sunt vorbitori nativi, doar pentru anumite cazuri, astfel încât să se reducă sarcina statelor membre care detașează cadre didactice pentru cele trei limbi vehiculare. Cu toate acestea, în unele cazuri, în anul 2009 nu s-au simțit pe deplin efectele pe care le implică posibilitatea detașării de cadre didactice care nu sunt vorbitori nativi. Pentru Comisie, costurile privind salarizarea cadrelor didactice recrutate pe plan local în vederea acoperirii deficitului de cadre sunt încă foarte mari. În anul 2009, aceste costuri s-au ridicat la 2,1 milioane EUR.

Guvernanța la nivel central și local a reprezentat o altă problemă esențială a reformei. La nivel local au fost revizuite normele interne ale consiliilor de administrație ale școlilor europene. Creșterea autonomiei școlilor la nivel local a fost convenită în temeiul cadrului general oferit de regulamente, inclusiv de Regulamentul financiar, care specifică limitele și obligațiile, precum și de deciziile Consiliului superior. De asemenea, instrumentele care vor fi utilizate pentru fiecare școală în temeiul noului cadru general vor fi atât o foaie de parcurs în care sunt prevăzute obiectivele care trebuie îndeplinite (planul anual de învățământ), cât și resursele (proiectul de buget), mecanismele de control și obligațiile de raportare. Foaia de parcurs va fi utilizată ca bază de evaluare internă și externă a școlilor. Foaia de parcurs se prezintă Consiliului superior pentru ca acesta să beneficieze de toate informațiile necesare pentru aprobarea bugetului. Anul școlar 2009-2010 a fost un an de tranziție pentru implementarea acestor aspecte ale reformei.

În plus, în școli se înființează un Consiliu consultativ al școlii, sub forma unui for pentru consultări interne. Consiliul consultativ va fi prezidat de director și va reuni reprezentanți ai tuturor factorilor interesați din comunitatea școlară.

La nivel central au fost stabilite în detaliu, în cadrul reformei, autoritățile care au competența de a adopta decizii relevante. Deciziile privind problemele organizatorice au intrat în vigoare la 1 septembrie 2009; pentru acestea s-a convenit o perioadă de tranziție care să permită revizuirea anumitor norme existente, proces care trebuie definitivat până la 1 septembrie 2010.

Audit intern

Consiliul superior a decis, încă din 2007, să instituie funcția de control intern. Ulterior, în cursul aceluiași an, a fost încheiat un „Acord privind nivelul de servicii” între Consiliul superior și Serviciul de audit intern al Comisiei Europene. La începutul anului 2008, Consiliul superior a aprobat planul strategic de audit, care va fi pus în aplicare în perioada 2008-2010[8]. Primul audit efectuat în conformitate cu planul de activitate a vizat gestionarea resurselor umane. Auditul s-a desfășurat în Biroul secretarului general din trei școli, și anume Luxemburg I, Bruxelles I și Varese. Activitatea de audit pe teren a avut loc la sfârșitul anului 2008. În cursul anului 2009 au fost discutate proiecte succesive de raportare și răspunsuri.

Rezultatul final al acestui audit a fost prezentat în șase rapoarte separate. Primul raport privind „Chestiuni transversale în gestionarea resurselor umane din școlile europene” a fost prezentat Consiliului superior în decembrie 2009[9]. Raportul a prezentat concluzii valabile pentru toate școlile europene, precum și propuneri privind o abordare comună pentru punerea în practică a recomandărilor formulate. A doua etapă are în vedere pregătirea unui plan de acțiune. În 2010 au fost prezentate Consiliului superior celelalte rapoarte – „Responsabilitățile Biroului secretarului general în gestionarea resurselor umane în școlile europene” - și patru rapoarte privind „Gestionarea resurselor umane”, în atenția Biroului Secretarului general și, respectiv, a școlilor din Luxemburg I, Bruxelles I și Varese.

Este extrem de important să se dea curs recomandărilor prevăzute de aceste rapoarte, astfel încât funcționarea sistemului școlilor europene să fie îmbunătățită. Recomandările se referă la o gamă largă de aspecte, de la evidențierea unor probleme grave la lipsa unor proceduri cu caracter mai oficial. Recomandările au avut drept rezultat planuri de acțiune care au fost aprobate de Serviciul de audit intern al Comisiei și care trebuie luate în considerare cu seriozitate de către părțile interesate. Sunt cazuri în care Biroul Secretarului general trebuie să aibă inițiativa în ceea ce privește formularea de recomandări și de orientări pentru școlile europene. Comisia va urmări îndeaproape această chestiune.

Culham

În cursul anului 2009, autoritățile din Marea Britanie au făcut progrese în ceea ce privește procesul de transformare a școlii europene din Culham într-o „academie” integrată sistemului național de învățământ, pentru care intenționează să solicite o acreditare care să permită predarea în continuare în Culham a programului european de învățământ, cu posibilitatea susținerii examenelor de bacalaureat european.

În aprilie 2009, autoritățile Marii Britanii au semnat o declarație de intenție, drept primă etapă a înființării „academiei”. În a doua etapă a fost contractat un consultant pentru realizarea unui studiu de fezabilitate, care va fi definitivat înainte de vara anului 2010.

În paralel, Consiliul superior a aprobat, în decembrie 2009, dosarul de interes general privind acreditarea. În vederea prezentării în 2010 a dosarului de conformitate, care constituie etapa următoare în materie de acreditare, prin care se obține statutul de școală acreditată de „tip II”, este necesar să se clarifice unele probleme nerezolvate privind înscrierea copiilor personalului din instituții, precum și condițiile referitoare la cadrele didactice.

Supraaglomerarea/infrastructura

În mai multe școli, de câțiva ani cererea de locuri este mai mare decât oferta. Exemplele cele mai izbitoare în acest sens sunt Bruxelles și Luxemburg, dar și Frankfurt sau Varese. Această situație este îngrijorătoare și Comisia exercită constant o presiune politică asupra autorităților naționale pentru a le determina să-și îndeplinească obligațiile care le revin în calitate de țară care găzduiește instituții europene și, mai ales, să furnizeze școlilor europene infrastructuri corespunzătoare. Școlile suprapopulate aplică o politică de înscriere foarte restrictivă, spre marea nemulțumire a părinților și a elevilor și, în majoritatea cazurilor, nu acceptă copiii din localitate ai căror părinți nu fac parte din personalul instituțiilor UE.

Este un lucru cert că înființarea unei școli cu o mare capacitate reprezintă o investiție costisitoare. De exemplu, proiectul privind renovarea celei de a patra școli din Laeken – Belgia va greva bugetul federal belgian cu aproximativ 60 de milioane EUR. De asemenea, proiectul privind cea de a doua școală europeană în Luxemburg implică lucrări de construcție enorme, costurile depășind 230 de milioane EUR. În mod evident, aceasta este o obligație financiară care trebuie coroborată cu avantajele economice de care beneficiază statele care găzduiesc pe teritoriul lor instituțiile europene. Obligațiile sunt definite, de asemenea, în convențiile încheiate cu țara gazdă, iar Comisia trebuie să exercite în continuare o presiune la cel mai înalt nivel pentru a obține infrastructuri adecvate pentru aceste școli, al căror principal obiectiv este de a asigura învățământul în limba maternă pentru copiii personalului din instituțiile UE.

Contencios

În prezent există trei litigii pe rolul instanțelor, care implică în mod direct Comisia: două se referă la Regatul Unit și al treilea se referă la Belgia.

Primul litigiu vizează condițiile naționale de ocupare a forței de muncă pentru cadrele didactice detașate, cu implicații asupra remunerației plătite prin finanțarea de către UE a bugetului școlilor europene.

Al doilea litigiu vizează cadrele didactice detașate de Regatul Unit (stat membru din afara zonei euro), ale căror salarii constituie o combinație între venitul național (transformat în euro) și finanțarea europeană. În iulie 2008, statutul personalului a fost revizuit pentru a se ține seama de cazurile de depreciere monetară extremă în raport cu euro; litigiul se referă la eventuala retroactivitate a acestei decizii și, în plus, trebuie să se stabilească dacă, în ansamblu, statutul cadrelor didactice detașate contravine sau nu dispozițiilor Tratatului de la Lisabona în ceea ce privește egalitatea de tratament și libera circulație a lucrătorilor, în aceleași condiții.

Al treilea litigiu se referă la un dezacord care durează de mult timp, referitor la finanțarea de către statele membre a dotărilor, atunci când furnizează infrastructurile pentru noile școli.

Se estimează că toate litigiile vor rămâne pe rol în 2010.

În plus, un cadru didactic angajat pe plan local în Belgia a introdus la tribunalul național belgian o acțiune referitoare la plata unei prime de vacanță înainte de anul 2004. Se preconizează că în 2010 va fi pronunțată hotărârea pendinte acestei cauze, în care se va decide perioada de retroactivitate a plății, în principiu înainte de anul 2004. În ceea ce privește plata propriu-zisă, instanța a hotărât deja că aceasta este legitimă. Decizia pronunțată cu privire la întinderea efectelor retroactivității va avea consecințe asupra bugetului, cu atât mai mult cu cât alte 26 de cadre didactice recrutate pe plan local au introdus plângeri similare.

EVOLUțII BUGETARE șI PROVOCăRI

Cifre privind execuția bugetară 2009

- În perioada 2008-2009, numărul total de elevi a crescut cu 3,15%, și anume de la 21 649 la 22 331. Din cifrele care reprezintă execuția bugetară rezultă o diminuare în ceea ce privește partea suportată de către statele membre, ponderea resurselor provenite din contractele încheiate cu entități private (elevi din așa-zisa categorie a II-a), ponderea resurselor provenite din taxele de școlarizare (categoria a III-a) și ponderea altor surse de finanțare (în special dobânzi bancare). În consecință, se înregistrează o creștere a finanțării din contribuția UE:

Contribuții de la buget (extrase din documentul 2009-D-62-fr-1 și din documentul 2010-D-62-fr-1) |

2009 | 2008 |

Comisia | 150,5 | 4,3 | 154,8 | 151,9 | 144,1 | 138,9 |

PE | 17,7 | 0,0 | 17,7 | 17,4 | 16,0 | 15,4 |

Taxe categ. II | 15,8 | -0,2 | 15,5 | 14,3 | 15,7 | 14,7 |

Taxe categ. III | 19,7 | -1,0 | 18,7 | 18,7 | 19,6 | 21,0 |

Altele | 2,3 | 0,0 | 2,3 | 2,3 | 2,1 | 2,0 |

Excedent + rezervă | 0,0 | 2,7 | 2,7 | 2,9 | 5,9 | 7,7 |

TOTAL | 263,6 | 3,6 | 267,2 | 261,3 | 258,0 | 254,0 |

Principalele probleme semnalate

Pentru acest an, Consiliul superior a aprobat două bugete rectificative, în principal din cauza diminuării veniturilor, dar și a creșterii cheltuielilor. Comparativ cu bugetul inițial pe 2009, contribuția UE a crescut de la 150,5 la 154,8 milioane EUR.

Excedentul din 2008, care se ridica la 2,9 milioane EUR, a fost reportat bugetului pe 2009, fiind utilizat în bugetele rectificative aprobate de Consiliul superior pentru acoperirea unei părți din necesarul de credite suplimentare.

Ajustările salariale pentru cadrele didactice și personalul detașat sunt legate de creșterea salariilor personalului din instituțiile UE și, prin urmare, sunt direct afectate de decizia din decembrie 2009 a Consiliului de Miniștri. În consecință, Consiliul superior și-a lansat propria procedură (întemeiată pe o ajustare de 1,85%), care a fost încheiată în ianuarie 2010. Un angajament de 3,1 milioane EUR a fost reportat, plățile fiind executate în 2010.

Lipsa de personal detașat constituie o problemă de natură bugetară și pedagogică. Conform cifrelor, costurile cu personalul nedetașat s-au ridicat la 2,1 milioane EUR în 2009. Posturile corespunzătoare trebuie ocupate cu personal recrutat la nivel local, salariile lor urmând a fi suportate de bugetul fiecărei școli și, în acest fel, de bugetul UE, în mare măsură. Nerespectarea de către statele membre a obligațiilor care le revin este problematică, determinând apariția și mai multor probleme de natură structurală.

La reuniunea Consiliului superior din aprilie 2010, Comisia nu a fost în măsură să acorde descărcarea de gestiune pentru bugetul 2008, din cauza faptului că a constatat nerespectarea normelor referitoare la unele cursuri de limbă maternă pentru elevii din 5 școli, care nu făceau parte dintr-o secție lingvistică. În prezent este examinată situația creată prin această încălcare; Comisia are motive temeinice să considere că același lucru este valabil, de asemenea, pentru exercițiul bugetar 2009. Dacă acest lucru se dovedește a fi adevărat, școlile în cauză vor trebui să pună în aplicare măsuri rectificative.

EVOLUțII ÎN DOMENIUL PEDAGOCIC șI PROVOCăRI

Reforma privind bacalaureatul european

În contextul deschiderii sistemului școlilor europene către sistemul de școli acreditate, Grupul de lucru pentru bacalaureatul european a prezentat mai multe propuneri care vizează simplificarea modului de organizare a examenelor, reducerea costurilor și revizuirea programei școlare pentru disciplinele de examen, însă fără ca acest lucru să afecteze calitatea nivelului educațional atestat prin diploma de absolvire, în același timp respectându-se exigențele universităților și ale altor instituții de învățământ superior. Unele propuneri au fost aprobate de către Consiliul superior în decembrie 2009, urmând a fi puse în aplicare la sesiunea examenului de bacalaureat din 2010, astfel: eliminarea cerinței de prezentare a subiectelor de examen; responsabilitatea fiecărei școli în calitate de centru de examinare; măsuri speciale pentru candidații cu nevoi speciale. Grupul de lucru își continuă lucrările în acest domeniu, inclusiv în ceea ce privește sistemul de notare (intern/extern, tipuri de note, numărul de examene scrise și orale, competențe care trebuie evaluate etc.), în vederea implementării integrale a reformei privind examenul de bacalaureat la sesiunea din 2013.

Măsuri pentru copiii cu nevoi educaționale speciale (NES)

Școlile europene au depus în continuare eforturi pentru integrarea copiilor cu nevoi educaționale speciale, propunând, dacă a fost cazul, un program de studii adaptat și personal calificat.

În aprilie 2009, Consiliului superior i-a fost prezentat raportul de evaluare a politicii și a practicii privind NES în școlile europene, ca urmare a studiului finanțat de Parlamentul European. Consiliul superior a solicitat Grupului de lucru privind NES să analizeze modul în care se pot pune în aplicare ameliorările propuse. Drept urmare, au fost adaptate procedurile NES pentru ciclul secundar, precum și măsurile speciale de care beneficiază elevii cu nevoi speciale înscriși în anii VI și VII de studiu, precum și măsurile privind examenele pentru bacalaureatul european.

În anul școlar 2008-2009, 457 de elevi au făcut obiectul unei convenții NES, ceea ce înseamnă o creștere de 10,1% comparativ cu anul precedent. Comisia a alocat în continuare resursele financiare necesare, prin aprobarea transferului de credite, ceea ce permite adaptarea creditelor la costurile reale suportate în cursul anului. Execuția bugetară privind NES a crescut de la 3 426 685 EUR în 2008 la 4 441 142 EUR în 2009; totuși, această creștere constantă este un motiv de îngrijorare, astfel încât este necesar să se analizeze în profunzime criteriile NES în vederea unei alocări optime a resurselor.

PROVOCăRI VIITOARE

Evoluția cererii de alocări bugetare constatată în cazul școlilor europene, coroborată cu situația economică actuală, a determinat Comisia să solicite o revizuire a anumitor cheltuieli din sistemul școlilor europene. Se impune o abordare mai atentă a eficienței costurilor, precum și o repartiție mai judicioasă a sarcinii financiare. Trebuie ținută sub control planificarea bugetară viitoare, Comisia condiționând aprobarea bugetului pentru 2011 de o serie de revizuiri a cheltuielilor.

Situația infrastructurii din unele școli va deveni deosebit de îngrijorătoare în anii următori. Școlile din Bruxelles și din Luxemburg absorb mai mult de 60% din efectivele școlare ale sistemului și, în anii următori, școlile din cele două orașe se vor confrunta cu dificultăți până în 2012, când țările gazdă responsabile vor oferi soluții permanente. Între timp, pentru școlile din ambele localități au fost propuse soluții provizorii, și anume construirea de clădiri din materiale de construcții prefabricate. Chiar dacă aceste soluții vor rezolva problema lipsei actuale de săli de clasă, ele vor da naștere la alte probleme, cauzate de creșterea permanentă a numărului de elevi în școlile existente, ceea ce va complica foarte mult situația în curtea școlii, în cantine, în sălile de sport, dar și în ceea ce privește transportul cu autobuzul școlar etc. Mai multe școli au fost obligate deja să închirieze spații în afara incintei școlii, în vederea desfășurării cursurilor obligatorii prevăzute de programa școlară.

[1] Comisia Europeană și-a dat acordul sub rezerva definitivării procedurii de informare a autorității bugetare, prevăzută la punctul 47 din Acordul interinstituțional privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (JO C 139, 14 iunie 2006, p. 1).

[2] Régie de Bâtiments : agenția belgiană care răspunde de gestionarea și întreținerea clădirilor publice federale.

[3] Document: 2511-D-2007-fr-2, Decizia Consiliului superior din 22-23 ianuarie 2008.

[4] Ref.: 2007-D-129-fr-4. Decizia Consiliului superior din 23 și 24 ianuarie 2008.

[5] Ref.: 2009-D-353-en-4

[6] În septembrie 2009, la Școala internațională din Manosque s-a deschis secția europeană pentru elevii din ciclul secundar înscriși în anii I-IV. În februarie 2010, inspectorii școlilor europene au efectuat un audit al școlii, care va fi prezentat Consiliului superior în decembrie 2010. Dacă rezultatul este pozitiv, Convenția privind acreditarea poate fi semnată în mod oficial.

[7] Calcularea contribuțiilor aferente ciclurilor primare și secundare va avea la bază un raport echilibrat între costurile medii pentru un elev din sistemul școlilor europene, pe de o parte, și costurile medii pentru un elev din sistemul național, pe de altă parte, conform prevederilor din documentul 2009­D­681-en-1, prezentat Consiliului superior în ianuarie 2009.

[8] Document: 2511-D-2007-en-2

[9] Document: 2009-D-2110-en-2