Articolul 140 alineatul (1) a patra liniuță din TFUE impune „caracterul durabil al convergenței atinse de statul membru care face obiectul unei derogări și al participării sale la mecanismul cursului de schimb, care se reflectă în nivelul ratelor dobânzilor pe termen lung”. Articolul 4 din Protocolul privind criteriile de convergență prevede, de asemenea, că: „criteriul de convergență al ratelor dobânzilor [...], în cursul unei perioade de un an înaintea examinării, înseamnă că un stat membru a avut o rată a dobânzii nominală medie pe termen lung care nu poate depăși cu mai mult de două puncte procentuale pe aceea a cel mult trei state membre care au înregistrat cele mai bune rezultate în domeniul stabilității prețurilor. Ratele dobânzilor sunt calculate pe baza obligațiunilor de stat pe termen lung sau a unor titluri comparabile, ținând seama de diferențele dintre definițiile naționale”.

Criteriul de convergență care se referă la situația finanțelor publice este definit la articolul 140 alineatul (1) a doua liniuță din TFUE ca reprezentând „caracterul solid al finanțelor publice; acesta rezultă dintr-o situație bugetară care nu cunoaște deficit public excesiv în înțelesul articolului 126 alineatul (6)”. În plus, articolul 2 din Protocolul privind criteriile de convergență prevede că acest criteriu înseamnă că „în momentul examinării, un stat membru nu face obiectul unei decizii a Consiliului menționată la articolul 126 alineatul (6) din tratatul menționat, privind existența unui deficit excesiv în statul membru respectiv”. În cadrul consolidării generale a guvernanței economice în UEM, în 2011 a fost îmbunătățită legislația secundară referitoare la finanțele publice, inclusiv prin noile regulamente de modificare a Pactului de stabilitate și de creștere.

Articolul 1 din Protocolul privind criteriile de convergență prevede că „criteriul stabilității prețurilor [...] înseamnă că un stat membru are o stabilitate durabilă a nivelului prețurilor și o rată medie a inflației, în cursul unei perioade de un an înaintea examinării, care nu poate depăși cu mai mult de 1,5 % rata inflației a cel mult trei state membre care au înregistrat cele mai bune rezultate în domeniul stabilității prețurilor. Inflația se calculează cu ajutorul indicelui prețurilor de consum pe o bază comparabilă, ținând seama de diferențele dintre definițiile naționale”. Cerința de durabilitate presupune că rezultatele satisfăcătoare în materie de inflație trebuie să poată fi atribuite în mod esențial evoluției costurilor de producție și altor factori care influențează evoluția prețurilor într-un mod structural, mai degrabă decât influenței unor factori temporari. Prin urmare, analiza convergenței cuprinde o evaluare a factorilor care au o influență asupra perspectivelor inflației și este completată de o trimitere la cele mai recente previziuni privind inflația publicate de serviciile Comisiei. Referitor la acest fapt, raportul estimează, de asemenea, probabilitatea ca țara să atingă valoarea de referință în lunile următoare.

Euro are vocația de a fi moneda unică a Uniunii Europene în ansamblul său. În prezent, este utilizată zilnic de aproximativ 342 de milioane de persoane din 19 state membre („zona euro”). Euro este a doua monedă din lume ca utilizare. Alte șaizeci de țări și teritorii din întreaga lume, în care trăiesc 175 de milioane de cetățeni, au ales ca moneda lor să fie euro sau să fie ancorată de euro.

Republica Cehă nu îndeplinește criteriul privind stabilitatea prețurilor. Rata medie a inflației în Republica Cehă pe o perioadă de 12 luni care s-a încheiat în luna martie 2018 a fost de 2,2 %, peste valoarea de referință de 1,9 %. Se estimează că în lunile următoare va scădea sub valoarea de referință.

Legislația din Republica Cehă – în special Legea nr. 6/1993 a Consiliului Național Ceh privind Česká národní banka (denumită în continuare „Legea privind ČNB”) – nu este pe deplin compatibilă cu obligația de conformitate prevăzută la articolul 131 din TFUE. Incompatibilitățile se referă la independența băncii centrale și la integrarea băncii centrale în SEBC în momentul adoptării monedei euro în ceea ce privește obiectivele ČNB și misiunile SEBC prevăzute la articolul 127 alineatul (2) din TFUE și la articolul 3 din statutul SEBC/BCE. În plus, Legea privind ČNB cuprinde, de asemenea, unele imperfecțiuni legate de interzicerea finanțărilor monetare și de misiunile SEBC.

Bulgaria îndeplinește criteriul de convergență a ratelor dobânzii pe termen lung. În Bulgaria, pe o perioadă de un an care s-a încheiat în luna martie 2018, rata medie a dobânzii pe termen lung a fost de 1,4 %, sub valoarea de referință de 3,2 %. Ratele dobânzilor pe termen lung în Bulgaria au scăzut de la 2,4 % în ianuarie 2016 la 0,9 % în ianuarie 2018. Diferențele de randament față de obligațiunea germană de referință au crescut cu aproximativ 50 de puncte de bază în prima jumătate a anului 2016, atingând aproximativ 250 de puncte de bază în iulie 2016, însă se află pe o traiectorie descendentă de atunci. La sfârșitul anului 2017, diferența a atins 72 de puncte de bază, continuând să scadă sub 40 de puncte de bază la începutul anului 2018.

Bulgaria îndeplinește criteriul privind finanțele publice. În plus, pe baza evaluării Programului de convergență pentru 2018, este de așteptat ca Bulgaria să respecte Pactul de stabilitate și de creștere în 2018 și 2019. Bulgaria nu face obiectul unei decizii a Consiliului privind existența unui deficit excesiv. Soldul bugetului public a fost de 0,2 % și 0,9 % din PIB în 2016 și, respectiv, în 2017. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2018, se estimează că acesta va rămâne la o valoare pozitivă de 0,6 % din PIB atât în 2018, cât și în 2019, în baza ipotezei menținerii acelorași politici. În 2017, ponderea datoriei publice brute a scăzut la 25,4 % din PIB și se estimează că va continua să scadă la 23,3 % din PIB în 2018 și la 21,4 % din PIB în 2019. Cadrul bugetar al Bulgariei a fost recent consolidat prin măsuri legislative succesive, care acum trebuie puse în aplicare.

Bulgaria îndeplinește criteriul privind stabilitatea prețurilor. Rata medie a inflației în Bulgaria pe o perioadă de 12 luni care s-a încheiat în luna martie 2018 a fost de 1,4 %, sub valoarea de referință de 1,9 %. Se estimează că în lunile următoare va rămâne sub valoarea de referință.

Republica Cehă îndeplinește criteriul privind finanțele publice. În plus, pe baza evaluării Programului de convergență pentru 2018, este de așteptat ca Republica Cehă să respecte Pactul de stabilitate și de creștere în 2018 și 2019. Republica Cehă nu face obiectul unei decizii a Consiliului privind existența unui deficit excesiv. Soldul public s-a îmbunătățit substanțial, de la un deficit de -2,1 % din PIB în 2014 la un excedent de 1,6 % din PIB în 2017. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2018, se estimează că soldul public va fi de 1,4 % din PIB în 2018 și de 0,8 % din PIB în 2019, în ipoteza menținerii acelorași politici. Ponderea datoriei publice brute a scăzut de la nivelul maxim de 44,9 % din PIB înregistrat în 2013 la sub 35 % din PIB în 2017 și se preconizează că va scădea la sub 32 % din PIB în 2019. Cadrul bugetar al Republicii Cehe a fost consolidat odată cu adoptarea Legii privind responsabilitatea fiscală la începutul anului 2017, însă eficacitatea acesteia va depinde de punerea în aplicare a noilor norme.

Republica Cehă nu îndeplinește criteriul cursului de schimb. Coroana cehă nu participă la MSC II. Republica Cehă aplică un regim de flotare a cursului de schimb, care permite băncii centrale să intervină pe piața valutară. În perioada noiembrie 2013-aprilie 2017, ČNB a folosit cursul de schimb ca instrument suplimentar pentru relaxarea condițiilor monetare, permițând cursului de schimb al coroanei cehe în raport cu euro să oscileze liber doar pe partea mai slabă a nivelului 27 CZK/EUR. Coroana cehă s-a tranzacționat marginal peste nivelul 27 CZK/EUR pe parcursul anului 2016 și la începutul anului 2017, deoarece intervențiile de pe piața valutară ale ČNB au împiedicat aprecierea în continuare a cursului de schimb. După expirarea angajamentului ČNB privind cursul valutar în aprilie 2017, coroana cehă a urmat o tendință de apreciere treptată în raport cu euro, consolidându-se de la peste 27 CZK/EUR la începutul lunii aprilie 2017 la sub 25,5 CZK/EUR la începutul anului 2018. În cei doi ani care au precedat această evaluare, coroana cehă s-a apreciat cu peste 6 % în raport cu euro.

Republica Cehă îndeplinește criteriul de convergență a ratelor dobânzii pe termen lung. Rata medie a dobânzii pe termen lung în Republica Cehă în cele 12 luni care au precedat luna martie 2018 a fost de 1,3 %, sub nivelul de referință de 3,2 %. Rata dobânzii pe termen lung a Republicii Cehe a oscilat în jurul valorii de 0,4 % în 2016. Apoi a crescut ușor la aproximativ 1,5 % la finalul anului 2017, deoarece ČNB a înăsprit treptat orientarea politicii sale monetare. Decalajul față de obligațiunea germană de referință a oscilat în jurul a aproximativ 120 de puncte de bază la începutul anului 2018.

Au fost examinați și alți factori, inclusiv evoluția balanței de plăți și integrarea piețelor. Balanța externă a Republicii Cehe a înregistrat un excedent de 2,7 % din PIB în 2016 și de 2 % din PIB în 2017. Economia Cehiei este foarte bine integrată cu zona euro datorită schimburilor comerciale și investițiilor. Pe baza indicatorilor selectați privind mediul de afaceri, notele obținute de Republica Cehă în clasamentele internaționale par că s-au stabilizat în ultimii ani la un nivel sub media zonei euro. Sectorul financiar ceh este foarte bine integrat în sectorul financiar al UE, în special datorită ponderii ridicate a participațiilor investitorilor străini în firmele de intermediere financiară.

4.CROAȚIA

Având în vedere evaluarea sa privind compatibilitatea juridică și privind îndeplinirea criteriilor de convergență și luând în considerare factorii relevanți suplimentari, Comisia consideră că Croația nu îndeplinește condițiile pentru adoptarea monedei euro.

Legislația din Croația este pe deplin compatibilă cu obligația de conformitate prevăzută la articolul 131 din TFUE.

Croația îndeplinește criteriul privind stabilitatea prețurilor. Rata medie a inflației în Croația pe o perioadă de 12 luni care s-a încheiat în luna martie 2018 a fost de 1,3 %, sub valoarea de referință de 1,9 %. Se estimează că în lunile următoare va rămâne sub nivelul de referință.

Inflația anuală IAPC a rămas negativă în cea mai mare parte a anului 2016 din cauza scăderii prețurilor la energie și alimente neprocesate. Astfel, aceasta a fost, în medie, de -0,6 % pe tot parcursul anului. Ratele anuale ale inflației au devenit pozitive la sfârșitul anului 2016, crescând apoi la peste 1 % la începutul anului 2017 ca urmare a unor contribuții mai mari la inflație ale tuturor componentelor sale principale. Ratele anuale ale inflației au oscilat apoi în jurul valorii de 1,3 % până la începutul anului 2018. În martie 2018, inflația anuală s-a situat la 1,2 %.

Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2018, se preconizează că inflația anuală IAPC se va menține în general stabilă, deoarece este probabil ca redresarea prețurilor la energie să compenseze scăderea contribuției la inflație a alimentelor neprocesate. Se estimează că inflația de bază va crește ușor în 2019, odată cu continuarea expansiunii economice. Așadar, se estimează că inflația anuală IAPC va fi, în medie, de 1,4 % în 2018 și de 1,5 % în 2019. Nivelul prețurilor din Croația (aproximativ 65 % din media zonei euro în 2016) indică un potențial de convergență a nivelului prețurilor pe termen lung.

Croația îndeplinește criteriul privind finanțele publice. În plus, pe baza evaluării Programului de convergență pentru 2018, este de așteptat ca Croația să respecte Pactul de stabilitate și de creștere în 2018 și 2019. Croația nu face obiectul unei decizii a Consiliului privind existența unui deficit excesiv. Soldul public s-a transformat într-un surplus de 0,8 % din PIB în 2017. Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2018 estimează că soldul public se va menține în general stabil la un nivel de 0,7 % din PIB în 2018 și de 0,8 % din PIB în 2019. Se estimează că datoria publică va scădea până la aproximativ 70 % din PIB în 2019. În urma întârzierilor repetate legate de adoptarea legilor de reformă planificate, cadrul fiscal croat prezintă anumite deficiențe la nivelul tuturor aspectelor importante, în special în ceea ce privește elaborarea normelor numerice, obligativitatea planurilor pe termen mediu și înființarea consiliul fiscal național.

Croația nu îndeplinește criteriul cursului de schimb. Kuna croată nu participă la MCS II. HNB aplică un regim strict de flotare a cursului de schimb și utilizează cursul de schimb ca principal punct de ancorare nominal pentru a-și atinge obiectivul primar de stabilitate a prețurilor. În perioada cuprinsă între începutul anului 2016 și începutul anului 2018, kuna croată a fost supusă unor presiuni de apreciere care au obligat HNB să cumpere valută de la bănci, în scopul stabilizării cursului de schimb al kunei croate în raport cu euro. Cursul de schimb al kunei croate în raport cu euro a continuat tiparul sezonier de apreciere temporară în perioada primăverii ca urmare a afluxului de valută generat de sectorul turismului. În cei doi ani care au precedat această evaluare, kuna croată s-a depreciat în raport cu euro cu aproape 2 %.

Croația îndeplinește criteriul de convergență a ratelor dobânzii pe termen lung. În cele 12 luni care au precedat luna martie 2018, rata medie a dobânzii pe termen lung în Croația a fost de 2,6 %, sub valoarea de referință de 3,2 %. Rata dobânzii pe termen lung în Croația a rămas în general stabilă începând cu luna august 2015 până în luna august 2016, fluctuând între 3,5 % și 4 %. Acesta a scăzut la aproximativ 3 % la sfârșitul anului 2016, iar apoi a rămas în general sub nivelul de 3 % în 2017. La începutul anului 2018, rata dobânzii pe termen lung a scăzut sub 2,4 %, iar decalajul față de obligațiunea germană de referință a scăzut la mai puțin de 200 de puncte de bază, Croația primind prima apreciere a ratingului său de la începutul anului 2004.

Au fost examinați și alți factori, inclusiv evoluția balanței de plăți și integrarea piețelor. Excedentul extern al Croației a crescut de la 3,6 % din PIB în 2016 la 4,2 % din PIB în 2017, beneficiind de o îmbunătățire a balanței veniturilor. Economia Croației este bine integrată cu zona euro, datorită schimburilor comerciale și investițiilor. Pe baza factorilor selectați privind mediul de afaceri, Croația înregistrează rezultate mai slabe decât majoritatea statelor membre din zona euro. Provocările majore vizează, de asemenea, cadrul instituțional, inclusiv calitatea cadrului național de reglementare. Sectorul financiar este foarte bine integrat în sistemul financiar al UE datorită participațiilor investitorilor străini în băncile interne. În contextul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice, Croația a făcut obiectul unei analize aprofundate în 2018, în urma căreia s-a constatat că aceasta se confruntă în continuare cu dezechilibre macroeconomice excesive legate de nivelurile ridicate ale datoriei publice, private și externe, care sunt denominate în cea mai mare parte în monedă străină, pe fondul ritmului lent al creșterii economice potențiale.

5.UNGARIA

Având în vedere evaluarea sa privind compatibilitatea juridică și privind îndeplinirea criteriilor de convergență și luând în considerare factorii relevanți suplimentari, Comisia consideră că Ungaria nu îndeplinește condițiile pentru adoptarea monedei euro.

Legislația din Ungaria - în special Legea privind Banca Națională a Ungariei (Magyar Nemzeti Bank - MNB) - nu este pe deplin compatibilă cu obligația de conformitate prevăzută la articolul 131 din TFUE. Incompatibilitățile vizează, în special, independența MNB, interzicerea finanțărilor monetare și integrarea băncii centrale în SEBC în momentul adoptării monedei euro, în ceea ce privește misiunile SEBC prevăzute la articolul 127 alineatul (2) din TFUE și la articolul 3 din statutul SEBC/BCE. În plus, Legea privind MNB cuprinde, de asemenea, imperfecțiuni suplimentare legate de integrarea MNB în SEBC.