Fragilitatea persistentă a poziției bugetare a Iordaniei este, de asemenea, subliniată de faptul că țara continuă să fie foarte dependentă de granturi externe (care este de așteptat să rămână mai scăzute în anii următori, reflectând impactul scăderii prețului petrolului asupra finanțelor donatorilor CCG) și de riscul ca prețurile petrolului să se redreseze la un nivel mai ridicat decât se presupune în prezent. În plus, Iordania trebuie să suporte în continuare costul bugetar semnificativ legat de refugiații sirieni, care reflectă în principal creșterea cheltuielilor pentru subvenții, sănătate, educație și infrastructură. Potrivit autorităților iordaniene, costul cheltuielilor directe și indirecte legate de găzduirea refugiaților sirieni se ridică la aproximativ 6,6 miliarde USD de la începutul conflictului sirian.

Prețurile de consum au scăzut cu 0,9% în 2015 (în condițiile în care inflația de bază era de circa 2%, aceasta reflectând însă parțial cererea din partea refugiaților sirieni), situație la care au contribuit scăderile semnificative ale prețurilor produselor alimentare și ale combustibilului. Se așteaptă ca inflația prețurilor de consum să se redreseze în acest an, pe măsură ce prețurile combustibililor se stabilizează sau cresc, dar se preconizează că ea va rămâne scăzută (între 1% și 1,5%). Ținând cont de această tendință de scădere a ratei inflației și de încetinirea creșterii, Banca Centrală a Iordaniei a redus rata de reescont de la 4,25% la începutul anului 2015 la 3,75% în iulie 2015.

În acest context și în conformitate cu angajamentul asumat în cadrul conferinței de la Londra, Comisia Europeană prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de decizie privind acordarea unei noi asistențe macrofinanciare Iordaniei în valoare de până la 200 de milioane EUR, sub forma unor împrumuturi pe termen mediu. Suma propusă pare să fie justificată pe baza unei evaluări actualizate a nevoilor de finanțare externă ale țării, a nivelului programului preconizat al FMI, a considerentelor legate de repartizarea sarcinii și a marjei de manevră disponibile în bugetul UE.

Decizia de a acorda integral AMF sub formă de împrumuturi este justificată de nivelul de dezvoltare economică al Iordaniei (măsurat în funcție de venitul pe cap de locuitor) și de indicatorii datoriei. Ea este, de asemenea, conformă cu tratamentul acordat Iordaniei de Banca Mondială și FMI. De altfel, Iordania nu este eligibilă pentru finanțare preferențială din partea Agenției pentru Dezvoltare Internațională sau din fondul FMI pentru reducerea sărăciei și creștere economică.

Așa cum se întâmplă de regulă în cazul AMF, plățile vor fi condiționate de evaluările pozitive ale programului în cadrul noului acord financiar cu FMI. În plus, Comisia și autoritățile iordaniene vor stabili de comun acord măsurile specifice de reformă structurală într-un memorandum de înțelegere. Comisia va viza reformele structurale având ca scop îmbunătățirea gestionării macroeconomice generale și a condițiilor pentru o creștere sustenabilă. Așa cum s-a menționat mai sus, aceste măsuri de reformă vor veni în sprijinul agendei de reformă a autorităților și vor completa programele convenite cu FMI, Banca Mondială și alți donatori, precum și programele de politică asociate operațiunilor de sprijin bugetar ale UE. Ele vor fi în concordanță cu prioritățile în materie de reformă economică asupra cărora au convenit UE și Iordania în contextul Cadrului unic de sprijin pentru perioada 2014-2017 și al altor documente strategice (inclusiv viitoarele priorități ale parteneriatului și Pactul UE-Iordania). De asemenea, acestea vor valorifica reformele structurale implementate în baza AMF-I.

Uniunea Europeană pune la dispoziția Iordaniei AMF în valoare totală de maximum 200 de milioane EUR, acordată sub forma unui împrumut pe termen mediu. Asistența va contribui la acoperirea nevoilor reziduale de finanțare externă ale Iordaniei din perioada 2016-2017 identificate de Comisie pe baza estimărilor efectuate de FMI.

Ca și în anii precedenți, se preconizează că și alți donatori (printre care Franța, Japonia, SUA și țările CCG și Fondul Monetar Arab, precum și UE prin intermediul sprijinului bugetar sub formă de fonduri nerambursabile finanțat prin Instrumentul european de vecinătate) vor contribui cu fonduri suplimentare substanțiale în perioada următoare, asigurând o repartizare corespunzătoare a sarcinii în cadrul eforturilor de sprijin ale donatorilor.

Asistența preconizată va fi furnizată sub forma unui împrumut și ar urma să fie finanțată printr-o operațiune de împrumut pe care Comisia o va desfășura în numele UE. Impactul bugetar al asistenței va corespunde provizionării Fondului de garantare al Uniunii Europene pentru acțiuni externe, la o rată de 9% din sumele vărsate, de la linia bugetară 01 03 06 („Provizionarea Fondului de garantare”). Presupunând că prima tranșă din împrumut (100 de milioane EUR) va fi plătită în 2016, iar cea de-a doua tranșă (100 de milioane EUR) în 2017, în conformitate cu normele care reglementează mecanismul Fondului de garantare, provizionarea va avea loc în bugetele 2018-19. Pe baza prognozelor actuale privind utilizarea liniei bugetare 01 03 06, Comisia estimează că impactul bugetar al operațiunii poate fi suportat.

La nivel mai general, propunerile Comisiei de asistență macrofinanciară se bazează pe învățămintele desprinse din evaluările ex post efectuate asupra operațiunilor anterioare desfășurate în vecinătatea UE. La fel ca în cazul AMF-I, AMF-II și programul de ajustare și reformă economică aferent vor contribui la reducerea nevoilor de finanțare pe termen scurt ale Iordaniei, sprijinind, în același timp, măsurile politice care urmăresc consolidarea balanței de plăți și a sustenabilității bugetare pe termen mediu și generând o creștere sustenabilă, completând așadar programul care urmează să fie convenit cu FMI. Aceste măsuri vor acoperi probabil domenii de reformă precum gestionarea finanțelor publice și alte aspecte ale guvernanței economice, reforma fiscală, consolidarea protecției sociale, reformele din sectorul energiei și al apei, comerțul, investițiile și piața muncii, incluzând măsuri pentru facilitarea integrării refugiaților sirieni pe piața iordaniană a ocupării forței de muncă.

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

(6)În decembrie 2012, Iordania a solicitat asistență macrofinanciară suplimentară din partea Uniunii. Ca răspuns la această solicitare, în decembrie 2013 a fost adoptată o asistență macrofinanciară în valoare de 180 de milioane EUR sub formă de împrumuturi (AMF-I). Memorandumul de înțelegere care definește condițiile de politică aferente acestei prime asistențe macrofinanciare a intrat în vigoare la 18 martie 2014. După implementarea măsurilor de politică convenite, prima tranșă a AMF-I a fost plătită la 10 februarie 2015, iar a doua tranșă la 15 octombrie 2015.

(3)Economia Iordaniei este afectată semnificativ de tulburările regionale, în special din țările vecine Irak și Siria. Într-un context mondial defavorabil, instabilitatea regională a avut un puternic impact negativ asupra veniturilor externe și a exercitat o presiune asupra finanțelor publice. Turismul și investițiile străine directe au fost afectate, rutele comerciale au fost blocate, iar fluxul de gaze naturale din Egipt a fost întrerupt. În plus, economia Iordaniei a fost, de asemenea, afectată de un flux masiv de refugiați sirieni, care a sporit presiunea asupra poziției sale bugetare, a serviciilor publice și a infrastructurii.

(1)Relațiile dintre Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) și Regatul Hașemit al Iordaniei (denumit în continuare „Iordania”) se dezvoltă în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV). Iordania a semnat un acord de asociere cu UE la 24 noiembrie 1997, care a intrat în vigoare la 1 mai 2002. În temeiul acordului de asociere, UE și Iordania au instituit treptat o zonă de liber schimb pe parcursul unei perioade de tranziție de 12 ani. În plus, în 2007 a intrat în vigoare un acord privind liberalizarea în continuare a schimburilor comerciale cu produse agricole. În 2010, cele două părți au convenit asupra unui statut de parteneriat avansat, care implică extinderea perimetrului cooperării. La 1 iulie 2011, a intrat în vigoare un protocol privind mecanismele de soluționare a litigiilor pentru comerțul dintre UE și Iordania, care fusese parafat în decembrie 2009. Dialogul politic bilateral și cooperarea economică au fost dezvoltate și prin intermediul acordului de asociere din cadrul PEV și al Cadrului unic de sprijin adoptat pentru perioada 2014-2017.

(26)Asistența macrofinanciară din partea Uniunii ar trebui să facă obiectul unor condiții de politică economică, ce urmează a fi consemnate într-un memorandum de înțelegere. Pentru a se asigura condiții de punere în aplicare uniforme și din motive de eficiență, Comisia ar trebui să fie abilitată să negocieze astfel de condiții cu autoritățile iordaniene, sub supravegherea comitetului reprezentanților statelor membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În conformitate cu regulamentul respectiv, procedura de consultare ar trebui să se aplice, ca regulă generală, tuturor cazurilor care nu sunt prevăzute în regulamentul respectiv. Având în vedere impactul potențial important al asistenței de peste 90 de milioane EUR, este adecvat să se utilizeze procedura de examinare pentru operațiunile care depășesc acest prag. Luând în considerare cuantumul asistenței macrofinanciare din partea Uniunii acordate Iordaniei, pentru adoptarea memorandumului de înțelegere și pentru orice reducere, suspendare sau anulare a asistenței ar trebui să se aplice procedura de examinare,

(21)Pentru a se asigura că interesele financiare ale Uniunii în legătură cu asistența macrofinanciară din partea Uniunii sunt protejate în mod eficient, Iordania ar trebui să adopte măsuri corespunzătoare privind prevenirea și combaterea fraudei, a corupției și a oricăror alte nereguli legate de această asistență. În plus, ar trebui să se adopte dispoziții care să prevadă efectuarea de verificări de către Comisie și de audituri de către Curtea de Conturi.

(20)O condiție prealabilă pentru acordarea asistenței macrofinanciare din partea Uniunii ar trebui să fie ca Iordania să respecte mecanismele democratice reale, printre care un sistem parlamentar pluripartit și statul de drept, și să garanteze respectarea drepturilor omului. În plus, obiectivele specifice ale asistenței macrofinanciare din partea Uniunii ar trebui să consolideze eficiența, transparența și responsabilitatea sistemelor de gestionare a finanțelor publice din Iordania și să promoveze reformele structurale având ca scop sprijinirea creșterii durabile și favorabile incluziunii, crearea de locuri de muncă și consolidarea bugetară. Atât îndeplinirea condițiilor prealabile, cât și realizarea obiectivelor respective ar trebui monitorizate periodic de către Comisie și Serviciul European de Acțiune Externă.

(19)Asistența macrofinanciară din partea Uniunii ar trebui să susțină angajamentul Iordaniei față de valorile pe care le are în comun cu Uniunea, printre care democrația, statul de drept, buna guvernare, respectarea drepturilor omului, dezvoltarea durabilă și reducerea sărăciei, precum și angajamentul său față de alte principii privind schimburile comerciale deschise, echitabile și reglementate.

(16)Stabilirea valorii asistenței macrofinanciare din partea Uniunii se bazează pe o evaluare cantitativă completă a nevoilor de finanțare externă reziduale ale Iordaniei și ține cont de capacitatea acesteia de autofinanțare prin resurse proprii, în special de rezervele internaționale pe care le are dispoziție. Asistența macrofinanciară din partea Uniunii ar trebui să completeze programele și resursele furnizate de FMI și de Banca Mondială. Stabilirea valorii asistenței ia în considerare, de asemenea, contribuțiile financiare preconizate din partea donatorilor multilaterali și necesitatea de a asigura o repartizare echitabilă a sarcinii între Uniune și alți donatori, precum și aplicarea anterioară a celorlalte instrumente de finanțare externă ale Uniunii în Iordania și valoarea adăugată a implicării Uniunii în general.

(14)Având în vedere că în Iordania există încă un deficit rezidual semnificativ de finanțare externă pentru balanța de plăți, în plus față de resursele furnizate de FMI și de alte instituții multilaterale, se consideră că asistența macrofinanciară pe care Uniunea ar urma să o furnizeze Iordaniei este un răspuns adecvat, în actualele circumstanțe excepționale, la solicitarea Iordaniei de sprijin pentru stabilizarea economică, alături de programul FMI. Asistența macrofinanciară din partea Uniunii ar sprijini stabilizarea economică și agenda reformelor structurale din Iordania, completând resursele puse la dispoziție în cadrul acordului financiar cu FMI.

2.Asistența macrofinanciară din partea Uniunii este furnizată integral Iordaniei sub formă de împrumuturi. Comisia este împuternicită în numele Uniunii Europene să împrumute fondurile necesare de pe piețele de capital sau de la instituții financiare și să le împrumute mai departe Iordaniei. Împrumuturile au o scadență medie de maximum 15 ani.

(e)asigură faptul că Uniunea are dreptul la rambursarea anticipată a împrumutului atunci când s-a stabilit că, în ceea ce privește gestionarea asistenței macrofinanciare din partea Uniunii, Iordania s-a angajat într-un act de fraudă sau corupție sau într-o altă activitate ilegală care prejudiciază interesele financiare ale Uniunii.

5.Asistența macrofinanciară din partea Uniunii este plătită Băncii Centrale a Iordaniei. Sub rezerva dispozițiilor stabilite în memorandumul de înțelegere, care includ o confirmare a nevoilor reziduale de finanțare bugetară, fondurile Uniunii pot fi transferate Ministerului de finanțe al Iordaniei în calitate de beneficiar final.

Eliberarea celei de a doua tranșe nu are loc, în principiu, mai devreme de trei luni de la punerea la dispoziție a primei tranșe.

2.În cel mult doi ani de la expirarea perioadei de disponibilitate menționate la articolul 1 alineatul (4), Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare ex post, care evaluează rezultatele și eficiența asistenței macrofinanciare din partea Uniunii deja acordate și măsura în care aceasta a contribuit la obiectivele asistenței.

1.Până la data de 30 iunie a fiecărui an, Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentei decizii în anul anterior, inclusiv o evaluare a punerii în aplicare. Raportul:

Acordarea asistenței va fi condiționată de realizarea unor progrese satisfăcătoare în implementarea unui program economic viitor convenit între Iordania și FMI, care se preconizează că va fi instituit în al doilea semestru al anului 2016. În plus, Comisia convine cu autoritățile iordaniene cu privire la o serie de condiții de politică specifice, enumerate în cadrul unui memorandum de înțelegere, care trebuie îndeplinite înainte de eliberarea celei de-a doua tranșe de către Comisie.

Propunerea de decizie prevede un raport anual către Consiliu și Parlamentul European, care să cuprindă o evaluare a implementării acestei operațiuni. În termen de doi ani de la expirarea perioadei de punere în aplicare, se va efectua o evaluare ex post independentă a asistenței.

Un alt risc important pentru operațiune decurge din nesiguranța economică și politică regională, în special din Siria și Irak, care are implicații directe asupra economiei Iordaniei. Pe plan intern, riscul principal este legat de dificultățile procesului de reformă economică și de vulnerabilitățile macroeconomice existente, inclusiv implicațiile fiscale ale fluxului de refugiați sirieni.

Asistența are caracter macroeconomic și va fi concepută să fie compatibilă cu viitorul program economic sprijinit de FMI. Serviciile Comisiei vor monitoriza acțiunea pe baza progreselor înregistrate în implementarea programului FMI și a măsurilor de reformă concrete care urmează a fi convenite cu autoritățile iordaniene într-un memorandum de înțelegere (a se vedea și punctul 1.4.4).

UE se numără printre principalii donatori ai Iordaniei. Asistența financiară angajată pentru Iordania în cadrul Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP) pentru perioada 2007-2013 s-a ridicat la 589 de milioane EUR. Această sumă include o finanțare suplimentară acordată prin programul SPRING bazat pe stimulente. Pentru perioada 2014-2017, în cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV), asistența acordată de UE Iordaniei poate varia între un minim de 312 milioane EUR și o sumă maximă de 382 de milioane EUR. Iordania va beneficia de Fondul fiduciar regional al UE, „Fondul Madad”, înființat în decembrie 2014 pentru a sprijini Siria și țările vecine, printre care Iordania. O primă serie de programe în valoare de 41 de milioane EUR finanțate prin Fondul Madad au fost aprobate în mai 2015. Aceste fonduri au fost completate prin finanțări din alte instrumente ale UE, cum ar fi Facilitatea de investiții pentru vecinătate (FIV). Pe lângă programele de cooperare bilaterală, Iordania beneficiază, totodată, de diverse programe regionale, în special în domeniile statului de drept și al justiției, al protecției mediului și al protecției climei, al migrației și al culturii și tineretului. Iordania participă, de asemenea, la inițiative deschise tuturor țărilor partenere în cadrul politicii de vecinătate, cum ar fi: programul Erasmus +, care favorizează mobilitatea și cooperarea cu UE în domeniul învățământului superior, TAIEX și SIGMA. În plus, Iordania este eligibilă pentru fonduri suplimentare în cadrul mai multor programe și instrumente tematice ale UE, inclusiv Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), programul pentru actorii nestatali și autoritățile locale și programul pentru migrație și azil. Din 2011, Banca Europeană de Investiții sprijină Iordania cu împrumuturi contractate în valoare totală de 264,9 milioane EUR, dintre care 115,9 milioane EUR în 2015. În fine, MFA-I în valoare de 180 de milioane EUR aprobat în 2013 a fost pusă în aplicare în mod satisfăcător și plătită integral în 2015.

Din 2004, au fost efectuate în total șaisprezece evaluări ex post ale operațiunilor de asistență macrofinanciară. Aceste evaluări concluzionează că operațiunile de asistență macrofinanciară contribuie, deși uneori modest și indirect, la îmbunătățirea sustenabilității externe, la stabilitatea macroeconomică și la realizarea reformelor structurale în țara beneficiară. În majoritatea cazurilor, operațiunile de asistență macrofinanciară au avut un efect pozitiv asupra balanței de plăți a țării beneficiare și au contribuit la relaxarea constrângerilor bugetare ale acesteia. De asemenea, aceste operațiuni au condus la o creștere economică ceva mai însemnată.

De asemenea, Iordania rămâne vulnerabilă în fața unor noi posibile întreruperi ale aprovizionării cu gaze naturale importate din Egipt. În cele din urmă, există riscuri care derivă dintr-o posibilă deteriorare a mediului economic european și mondial și dintr-o creștere a prețurilor la energie și la alimente la nivel internațional.

2.2.2.Metoda (metodele) de control preconizată(e)

Asistența macrofinanciară va face obiectul procedurilor de verificare, control și audit aflate în sarcina Comisiei, inclusiv a Oficiului de Luptă Antifraudă (OLAF), și a Curții de Conturi Europene.

2.2.3.Costurile și beneficiile controalelor și rata probabilă de neconformitate

Costurile de bază pentru Comisie legate de metodele de verificare și control, precum și costul evaluării operaționale a circuitelor financiare și administrative efectuate înainte de operațiune, sunt descrise în tabelul 3.2.1. În plus, există costuri pentru Curtea de Conturi Europeană și costuri legate de eventualele intervenții ale OLAF. Evaluarea operațională ajută nu numai la evaluarea riscurilor utilizării abuzive a fondurilor, ci, în plus, furnizează informații utile asupra reformelor necesare în domeniul gestionării finanțelor publice, care pot fi reflectate în condițiile de politică aferente operațiunii. În ceea ce privește rata probabilă de nerespectare, riscul aferent (sub forma nerambursării împrumutului sau a utilizării abuzive a fondurilor) este considerat a fi scăzut, pe baza experienței cu instrumentul de asistență macrofinanciară de la crearea sa.

2.3.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

Pentru a atenua riscurile de utilizare frauduloasă se vor lua mai multe măsuri:

În primul rând, temeiul juridic propus pentru asistența macrofinanciară acordată Iordaniei include o dispoziție privind măsurile de prevenire a fraudei. Aceste măsuri vor fi detaliate în acordul de împrumut și vor prevedea o serie de dispoziții privind inspecțiile, prevenirea fraudei, auditurile, precum și recuperarea fondurilor în caz de fraudă sau de corupție. Se mai preconizează că programul de asistență va include o serie de condiții de politică specifice, în special în domeniul gestionării finanțelor publice, care vor viza sporirea eficienței, a transparenței și a responsabilității.

În al doilea rând, înainte să se ajungă la un acord privind memorandumul de înțelegere, serviciile Comisiei, cu sprijinul experților externi autorizați în mod corespunzător, vor efectua o nouă evaluare operațională a circuitelor financiare și a procedurilor administrative la ministerul de finanțe și la Banca Centrală a Iordaniei, în vederea îndeplinirii cerințelor Regulamentului financiar aplicabile bugetului general al Uniunii. Această evaluare va stabili dacă cadrul pentru buna gestionare financiară a asistenței macrofinanciare este suficient de eficace în Iordania, prin abordarea unor domenii cum ar fi structura și organizarea gestionării, gestionarea și controlul fondurilor, securitatea sistemelor IT, capacitatea de audit intern și extern, precum și independența băncii centrale. În lumina acestei evaluări, ar putea fi introduse, în acord cu autoritățile naționale, mecanisme specifice aplicabile gestionării fondurilor de către beneficiari. De asemenea, asistența va fi plătită într-un un cont special la Banca Centrală a Iordaniei.

În fine, asistența va face obiectul procedurilor de verificare, control și audit aflate în sarcina Comisiei, cu sprijinul Oficiului de Luptă Antifraudă (OLAF) și al Curții de Conturi Europene.

3.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

3.1.Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară(e) de cheltuieli afectată(e)

Linii bugetare existente

01 03 02 – Asistență macrofinanciară

01 03 06 – Provizionarea Fondului de garantare

În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.

Rubrica din cadrul financiar multianual Linia bugetară Tipul

cheltuielilor Contribuție Număr

[Rubrica…...….] Dif./ Nedif.

() Țări AELS Țări candidate Țări terțe În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar 4 01 03 02 Asistență macrofinanciară Dif. NU NU NU NU 4 01 03 06 Provizionarea Fondului de garantare Dif. NU NU NU NU

01 03 06 – Garanția Uniunii Europene pentru împrumuturile UE destinate asistenței macrofinanciare pentru țări terțe. Fondul de garantare pentru acțiuni externe trebuie să fie provizionat în conformitate cu Regulamentul privind fondul. Conform acestui regulament, împrumuturile se bazează pe suma datorată la sfârșitul anului. Fondul de garantare trebuie să fie provizionat utilizându-se fondurile aferente liniei bugetare 01 03 06 („Provizionarea Fondului de garantare”), la o rată de 9% din totalul pasivelor. Suma provizionului se calculează la începutul anului „n” ca diferența dintre suma țintă și activele nete ale fondului la finalul anului „n-1”. Această sumă a provizionului este introdusă în anul „n” în proiectul de buget pentru anul „n+1” și este plătită efectiv într-o singură tranzacție la începutul anului „n+1” din linia bugetară „Provizionarea Fondului de garantare” (linia bugetară 01 03 06). Prin urmare, un procent de 9% (maximum 18 milioane EUR) din suma plătită efectiv se va lua în considerare în suma țintă la sfârșitul anului „n-1” pentru calcularea provizionării fondului.

Noi linii bugetare a căror creare se solicită: nu este cazul.