RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 16.7.2012  
SWD(2012) 193 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL ANALIZEI DE IMPACT 
care înso țește 
DECIZIA CONSILIULUI 
privind asocierea la Uniunea European ă a țărilor și teritoriilor de peste m ări 
{COM(2012) 362 final} 
{SWD(2012) 194 final}  
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL ANALIZEI DE IMPACT 
care înso țește 
DECIZIA CONSILIULUI 
privind asocierea la Uniunea European ă a țărilor și teritoriilor de peste m ări 
1. DEFINIREA CONTEXTULUI  
Partea a patra din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene (TFUE) stabile ște asocierea 
țărilor și teritoriilor de peste m ări (TTPM) la Uniunea European ă (UE). Articolul 198 din 
TFUE prevede c ă scopul asocierii UE-TTPM este de a promova dezvoltarea economic ă și 
socială a TTPM și de a institui rela ții economice strânse între aceste țări și teritorii și UE în 
ansamblu. De asemenea, în articol se subliniaz ă că asocierea vizeaz ă, în primul rând, 
promovarea intereselor și prosperit ății locuitorilor din TTPM, pent ru a le oferi dezvoltarea 
economic ă, socială și culturală la care aspir ă.  
Normele și procedura acestei asocieri  au fost stabilite înc ă din 1958 de Consiliul UE, prin 
decizii succesive de asociere a TTPM (DA-TTPM). Actuala Decizie de asociere1 expiră la 
31 decembrie 2013. Procesul de revizuire a deciziei men ționate este în desf ășurare, în limitele 
TFUE, și ar trebui s ă aibă drept rezultat o propunere legislativ ă privind o nou ă decizie de 
asociere, preconizat ă a intra în vigoare la 1 ianuarie 2014. Aceast ă propunere legislativ ă va 
avea drept fundament o revizuire general ă în contextul prezentei analize de impact, la care au 
participat Comisia European ă, TTPM și statele membre de care apar țin, precum și alte părți 
interesate. În conformitate cu Concluziil e 17801/2009 ale Consiliului din 22 decembrie 2009 
privind rela țiile dintre UE și TTPM, propunerea legislativ ă ar trebui s ă vizeze reînnoirea 
asocierii, precum și axarea domeniilor de cooperare ale asocierii pe acele priorit ăți care sunt 
recunoscute de c ătre toate p ărțile ca fiind de interes reciproc.  
Conform articolului 203 di n TFUE, propunerea legislativ ă va stabili dispozi ții referitoare la 
normele și la procedura de asociere a tuturor TTP M la UE, oricare ar fi nivelul lor de 
prosperitate sau independent de alte car acteristici specifice. Propunerea legislativ ă va stabili 
cadrul juridic și va defini cadrul general al asocie rii UE-TTPM, domeniile posibile de 
cooperare între UE și TTPM, regimul comercial care va reglementa schimburile comerciale și 
cooperarea în domeniu între TTPM și UE, precum și diferitele instrumente financiare de care 
pot beneficia TTPM (cel de al 11-lea FED și programele orizontale). Acest cadru omogen va 
fi detaliat în continuare - din perspectiva asisten ței financiare a UE - în etapa de programare 
cu fiecare țară și teritoriu de peste m ări care beneficiaz ă de asisten ță, pentru a se identifica 
domeniile de cooperare în care aj utorul UE poate fi de maxim ă eficiență în vederea 
îndeplinirii obiectivelor care fac obiectul asocierii. În aceast ă privință, se va acorda o aten ție 
deosebită situației și nevoilor economice, sociale și de mediu specifice fiec ărei TTPM.  
                                                 
1 Decizia 2001/822/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2001 privind asocierea Țărilor și teritoriilor de 
peste mări la Comunitatea European ă (JO L 314/1, 30.11.2001, p.1), modificat ă prin Decizia 
2007/249/CE (JO L 109/33, 26.4.2007, p.33).  
 
RO 3   RO Propunerea legislativ ă de decizie a Consiliului face parte din programul de lucru pe 2012 al 
Comisiei Europene. 
De la adoptarea, în 2001, a Deciziei de asociere actuale , contextul regional și internațional în 
care func ționează TTPM s-a modificat considerabil. Au ap ărut noi priorit ăți politice la nivel 
european și internațional (cum ar fi  mediul, schimb ările climatice, gestionarea sustenabil ă a 
resurselor naturale etc.), dar și modific ări la nivelul structurii comer țului mondial. Comisia 
European ă a propus o strategie2 articulat ă pe trei priorit ăți: creștere inteligent ă, creștere 
durabilă și creștere favorabil ă incluziunii, drept r ăspuns la criza economic ă și financiar ă. 
În ceea ce le prive ște, TTPM se confrunt ă în continuare cu probleme economice și sociale 
și/sau depun eforturi pentru a- și așeza economiile pe o baz ă sustenabil ă. TTPM se confrunt ă 
cu o serie de dificult ăți cauzate de mediul fragil în care func ționează și cu nevoia de a asigura 
că mediul constituie un pilon pentru dezvoltarea durabil ă.  
În urma consult ărilor publice au fost eviden țiate o serie de aspect e generale, cum ar fi 
trecerea, în cadrul cooper ării pentru dezvoltare, de la accentul pus pe reducerea s ărăciei pe o 
relație cu un caracter reciproc mai pronun țat. Aceast ă schimbare ar permite ca asocierea s ă 
răspundă realităților din teren și să asigure recunoa șterea specificit ăților TTPM, diversit ății și 
vulnerabilit ății lor, precum și a importan ței acestor țări și teritorii din punct de vedere al 
biodiversit ății. Aceast ă schimbare ar reflecta, de asemenea, faptul c ă principala problem ă a 
TTPM nu este s ărăcia ca atare. 
Principala problem ă care trebuie rezolvat ă este de a aduce economiile și societățile TTPM pe 
calea dezvolt ării durabile, prin cre șterea competitivit ății și prin reducerea vulnerabilit ății lor, 
precum și prin cooperarea cu țările vecine și integrarea în economiile regionale și/sau 
mondiale.  
Factorii care stau la baza problemei identificate anterior pot fi sintetiza ți astfel: 
(1) TTPM au dificult ăți în ceea ce prive ște depășirea neajunsurilor induse de 
caracteristicile fizice (caracter  insular, dimensiuni reduse, situare la mare distan ță, 
variabile ca dimensiune a zonei economice exclusive); 
(2) aceste țări și teritorii de peste m ări nu reu șesc să-și atenueze vulnerabilitatea 
semnificativ ă legată de caracteristicile geografice (situare în zone cu activit ăți 
ciclonice și seismice, expuse impactului schimb ărilor climatice, cum ar fi albirea 
recifelor de corali sau cre șterea nivelului m ării, dependen ța puternic ă de importurile 
de combustibili fosili cu pre țuri de transport ridicate); 
(3) acestea fac fa ță cu greu capacit ăților administrative limitate  din cauza dimensiunii 
geografice reduse și, în consecin ță, se confrunt ă cu dificult ăți privind elaborarea și 
implementarea instrumentelor de politic ă, precum și în dezvoltarea infrastructurilor; 
(4) aceste țări și teritorii nu reu șesc să își dezvolte microeconomiile caracterizate prin 
deficiențe structurale, o baz ă de produc ție redusă și nediversificat ă, și prin exporturi 
concentrate pe câteva sectoare3; 
                                                 
2 Comunicarea COM(2010) 2020 final din 3 martie 2010 „Europa 2020 – O strategie pentru o cre ștere 
inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii”. 
3 Pentru o analiz ă detaliată a profilurilor economice ale TTPM, a se vedea anexa 12. 
 
RO 4   RO (5) ele se confrunt ă cu erodarea preferin țelor comerciale de care beneficiaz ă în relațiile 
lor cu UE și cu creșterea competitivit ății în ceea ce prive ște exporturile lor pe ter țe 
piețe, din cauza încheierii unui num ăr tot mai mare de acorduri de liber schimb de 
către parteneri comerciali majori (UE, Statele Unite și Canada), pie țe de destina ție 
importante pentru unele TTPM; 
(6) uneori acestea nu pot fi cuprinse în ini țiative/acorduri încheiate de UE și/sau de 
statele membre de care apar țin, în vederea abord ării priorităților politice ap ărute la 
nivel european și internațional în ultimii zece ani, cum ar fi impactul schimb ărilor 
climatice împreun ă cu parteneri din țări terțe, fapt care diminueaz ă capacitățile 
TTPM de a participa la mecanismele mondiale de r ăspuns. 
2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Dreptul UE de a ac ționa în domeniul rela țiilor UE-TTPM rezult ă în primul rând din partea a 
patra din TFUE. Scopul asocieri i UE-TTPM, dezvoltarea social ă și economic ă și legăturile 
economice strânse între TTPM și UE în ansamblu, nu pot fi realizate prin ac țiuni la nivelul 
statelor membre. Mai mult, în ceea ce prive ște regimul comercial al TTPM, ac țiunile statelor 
membre nu ar fi posibile, întrucât politica comercial ă comună intră sub inciden ța domeniului 
competen ței exclusive a UE (partea a cincea titlul II din TFUE). În conformitate cu 
articolul 206, politica UE în domeniul comer țului trebuie s ă contribuie la dezvoltarea 
armonioas ă a comer țului mondial, la abolirea progresiv ă a restric țiilor în calea comer țului 
internațional și la creșterea investi țiilor externe, precum și la reducerea barierelor vamale și de 
altă natură. Normele privind rela țiile comerciale preferen țiale între UE-TTPM sunt guvernate 
de principiile stabilite în partea a cincea titl ul II din TFUE cu privire la politica comercial ă a 
UE. 
Conform dispozi țiilor articolului 203 din TFUE, Consiliul UE stabile ște prevederile privind 
normele, modalitatea și procedura pentru asocierea Țărilor și teritoriilor de peste m ări la 
Uniune. Acestea includ chestiuni comerciale și conexe, dispozi ții vamale, s ănătate public ă, 
securitate public ă sau ordine public ă și libertatea de mi șcare a lucr ătorilor pe teritoriile TTPM 
și ale statelor membre. Acestea trebuie s ă fie în concordan ță cu principiile stabilite în TFUE 
cu privire la definirea și implementarea politicilor și activităților UE, inter alia  în domeniul 
mediului și al egalității de șanse între b ărbați și femei (TFUE, partea întâi).  
Având în vedere provoc ările din ce în ce mai complexe, niciuna dintre priorit ățile interne ale 
UE – securitate, cre ștere inteligent ă, favorabil ă incluziunii și durabilă, crearea de locuri de 
muncă, schimbările climatice, accesul la energie, eficien ța resurselor, inclusiv protec ția 
biodiversit ății, gestionarea în condi ții de siguran ță a apei sau a de șeurilor, s ănătatea și 
pandemiile, educa ția – nu va fi realizat ă în izolare fa ță de restul lumii.  
Având în vedere c ă cele 27 de state membre care ac ționează în cadrul unor politici și strategii 
comune, Uniunea European ă este singura care dispune de masa critic ă necesară pentru a 
răspunde provoc ărilor apărute la nivel mondial, cum ar fi schimb ările climatice. Ac țiunea 
individual ă a statelor membre poate fi limitat ă și fragmentat ă. Cu aceast ă masă critică, UE 
este mai bine pozi ționată pentru a conduce un dialog cu  guvernele TTPM partenere. 
UE este hot ărâtă ca, prin ac țiunile sale externe, s ă își promoveze standardele și să își 
împărtășească expertiza. TTPM au poten țialul de a deveni avanpostu ri strategice ale UE la 
 
RO 5   RO nivel mondial. Aducerea la acela și nivel a legisla ției și normelor TTPM cu cel al UE ar putea 
spori influen ța TTPM și, ulterior, ar spori influen ța UE în aceste regiuni.  
3. OBIECTIVELE INI țIATIVEI UE  
În temeiul articolelor 198 și 199 din TFUE, obiectivele gene rale ale asocierii sunt 
următoarele: 
– promovarea dezvolt ării economice și sociale a TTPM; 
– stabilirea unor rela ții economice strânse între TTPM și UE în ansamblu; 
– promovarea intereselor și prosperit ății locuitorilor TTPM, pentru a le oferi 
dezvoltarea economic ă, socială și culturală la care aspir ă; 
– crearea condi țiilor pentru ca TTPM s ă beneficieze de acela și regim comercial pe care 
statele membre și-l acordă între ele;  
– promovarea definirii și punerii în practic ă a politicilor de mediu în TTPM, care 
constituie unul dintre cei trei piloni ai dezvolt ării durabile (împreun ă cu dezvoltarea 
economic ă și socială).  
Ca urmare a diferitelor consult ări și studii externe efectuate, p ărțile interesate, evaluatorii 
externi și actorii politici au ajuns la un consens, conform c ăruia scopul și obiectivele asocierii 
prevăzute la articolele 198 și 199 din TFUE, vor trebui s ă se regăsească în obiectivele stabilite 
de Comisie ca fiind esen țiale pentru cadrul asocierii și care au fost sus ținute de Consiliul UE4. 
Prin urmare, obiectivele specifice ale noul ui cadru de asociere vor fi urm ătoarele: 
– să promoveze valorile și standardele UE în lume;  
– să stabileasc ă între UE și TTPM o rela ție cu un caracter de reciprocitate mai 
pronunțat, pe baza intereselor mutuale;  
– să consolideze competitivitatea TTPM; 
– să consolideze capacitatea de adaptare a TTPM și să diminueze vulnerabilit ățile lor 
economice și de mediu; 
– să promoveze cooperarea TTPM cu țările terțe partenere;  
– să integreze priorit ățile cele mai recente ale UE în domenii de politic ă;  
– să țină seama de schimb ările care au loc în structura comer țului mondial și de 
acordurile comerciale încheiate între UE și țările terțe partenere.  
                                                 
4 COM(2009) 623 și concluziile Consiliului 17801/09. 
 
RO 6   RO 4. OPțIUNI DE POLITIC Ă  
4.1. Op țiuni eliminate 
4.1.1. Nicio ac țiune a UE 
Opțiunea „nicio ac țiune a UE” nu a fost evaluat ă în acest raport privind analiza de impact, 
întrucât partea a patra din TFUE constituie în sine o obliga ție pentru UE de a ac ționa.  
4.1.2. Dou ă decizii distincte ale Consiliului: o decizie privind regimul comercial și altă 
decizie care se refer ă la cooperarea pentru dezvoltare durabil ă  
Această opțiune a fost eliminat ă, întrucât ar afecta posibilita tea de a se defini un cadru 
cuprinzător pentru toate TTPM. În plus, aceast ă opțiune ar putea cre ște sarcina legislativ ă a 
instituțiilor UE și ar restrânge vizibilitatea parteneriatului UE-TTPM.  
4.2. Op țiunea 1: statu quo – reînnoirea actu alei Decizii de asociere peste m ări, fără 
modificări. 
În cadrul op țiunii 1, structura și conținutul deciziei de asociere, aflat ă în prezent în vigoare, ar 
fi menținute pentru perioada 2014-2020.  
4.3. Op țiunea 2: modernizarea Deciziei de asociere peste m ări și alinierea la cadrul 
de politic ă al UE 
Opțiunea 2 ar avea rolul de a moderniza și alinia Decizia de asociere peste m ări la cadrul de 
politică al UE. Obiectivele și principiile acesteia ar fi revizuite, ținând seama de orient ările 
politice ale Consiliulu i UE, de solicit ările TTPM și ale statelor membre de care apar țin, 
exprimate în diferite ocazii, precum și de rezultatele studiilor externe. 
Dacă s-ar reține aceast ă opțiune, cooperarea UE- TTPM ar viza cu prec ădere domenii de 
interes reciproc (schimb ări climatice, conservarea biodiversit ății, cercetare și inovare etc.), 
astfel cum sunt identificate de p ărțile interesate și subliniate ca recomandare în studiile 
externe, ceea ce ar permite s ă se țină seama de priorit ățile politice interna ționale care au 
apărut în ultimii zece ani și care sunt conforme cu strate gia Europa 2020. În plus, conform 
acestei op țiuni, asocierea UE-TTPM ar cont ribui la promovarea intereselor și valorilor UE, 
TTPM fiind considerate avanposturi  ale UE în regiunile lor.  
Dacă se alege op țiunea 2, regimul comercial instituit ar acorda în continuare TTPM un acces 
fără taxe vamale și fără contingente la pia ța UE. În paralel, noile dispozi ții ar prevedea 
ameliorarea condi țiilor de acces al TTPM la pia ța UE, prin revizuirea normelor de origine 
preferențiale5. În plus, în cadrul op țiunii 2 se propune revizuirea dispozi țiilor privind comer țul 
cu servicii și dreptul de stabilire, precum și acordarea TTPM a regimului na țiunii celei mai 
favorizate, în timp ce în prezent aceste țări și teritorii beneficiaz ă doar de regimul de baz ă 
rezervat țărilor terțe (și anume, Acordul General privind Comer țul cu Servicii – GATS).  
                                                 
5 (de exemplu, eliminarea cerin ței privind na ționalitatea echipajului de pe navele care pescuiesc în afara 
apelor teritoriale și includerea unor defini ții noi sau mai clare referitoare la m ărfurile ob ținute în 
totalitate și la operațiunile minime, atenuarea cerin țelor administrative cu privire la dovada transportului 
direct de m ărfuri provenite din TTPM în tre teritoriul acestora și UE, introducerea unor posibilit ăți noi 
de cumul, flexibilizarea procedurilor administrative de acordare a derog ărilor la normele de origine și 
stabilirea de la caz la caz a perioadei de valabilitate etc.). 
 
RO 7   RO În fine, op țiunea 2 recomand ă introducerea de noi dispozi ții de natur ă să garanteze 
gestionarea corect ă a preferin țelor comerciale și clarificarea responsabilit ăților TTPM, ale 
statelor membre și ale UE cu privire la erorile administrative și la fraudă. 
4.4. Op țiunea 3: încheierea mai mult or acorduri de parteneriat 
Opțiunea 3 ar însemna diversificarea rela țiilor UE-TTPM. În domeniul cooper ării comerciale 
și economice ar fi adoptate dou ă abordări. Anumite TTPM ar putea fi  incluse în alte acorduri 
comerciale bilaterale ale UE, și anume acordurile de parteneriat economic (APE) sau acorduri 
de liber schimb (ALS), dac ă este cazul și posibil. Cu privire la celelalte TTPM, cadrul de 
asociere ar prevedea un regim comercia l pentru TTPM echivalent celui de la op țiunea 1 sau 
de la opțiunea 2. Acest cadru nu ar  prevedea cooperarea economic ă și comercial ă cu acele 
TTPM incluse în alte acorduri comerciale, îns ă ar putea prevedea cooperarea cu toate TTPM 
în toate celelalte domenii. O alt ă opțiune ar însemna ca orice cooperare cu țările și teritoriile 
de peste m ări care fac parte dintr-un APE sau ALS s ă aibă loc în contextul acestor acorduri. 
Acest lucru ar implica acordarea asisten ței financiare inclusiv în afara cadrului de asociere. 
5. ANALIZA IMPACTULUI  
5.1. Evaluarea op țiunii 1  
5.1.1. Impactul economic și social 
Deteriorarea accesului TTPM la pia ța UE: orice impact asupra comer țului ar rezulta din 
concurența sporită căreia TTPM ar trebui s ă-i facă față pe piața UE, drept consecin ță a 
faptului c ă țările terțe partenere ale UE ar beneficia de un acces sporit pentru bunurile și 
serviciile lor (de exemplu, printr-un acord ALS sau un acord multilateral). O diminuare a 
competitivit ății TTPM ar putea duce la sl ăbirea rela țiilor economice dintre UE și TTPM. De 
asemenea, este posibil ca, în cadrul op țiunii 1, normele comerciale s ă nu ofere stimulente 
suficiente pentru acele TTPM care, în prezent, nu au rela ții economice strânse cu UE, s ă 
înceapă să le dezvolte. Prin urmare, este pu țin probabil ca, în cadrul op țiunii 1, normele 
comerciale s ă favorizeze diversificarea economic ă a TTPM. Integrarea regional ă a TTPM ar fi 
subminată, întrucât ansamblul normelor de origine nu le-ar oferi posibilit ăți suplimentare de a 
se aproviziona cu mijloace de produc ție de la vecinii lor și, în consecin ță, să își intensifice 
schimburile comerciale cu ace știa.  
5.1.2. Impactul asupra mediului 
Menținerea statu quo  nu ar permite sporirea impactului pozitiv al asocierii UE-TTPM asupra 
mediului acestor țări și teritorii. Faptul c ă mediul și schimbările climatice nu sunt recunoscute 
drept chestiuni de interes reciproc pentru UE și TTPM împiedic ă înregistrarea de progrese în 
aceste domenii în care doar câteva TTPM decid s ă coopereze cu UE.  
În plus, op țiunea 1 nu ar permite UE s ă își promoveze priorit ățile politice și angajamentele 
internaționale6 asumate în ceea ce prive ște biodiversitatea, energia ecologic ă, schimbările 
climatice și reducerea riscului de dezastre în TTPM, iar acestea nu ar contribui la promovarea 
la nivel mondial a valorilor și a standardelor UE în aceste domenii.  
                                                 
6 Comunicarea COM(2010)2020 final din 3.3.2010, „Europa 2020 – o strategie pentru o cre ștere 
inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii” și Comunicarea COM(2011)500 final din 29 iunie 2011, 
„Un buget pentru UE 2020”.  
 
RO 8   RO 5.1.3. Impactul administrativ 
Această opțiune nu ar avea un impact asupra sarcinii administrative a UE și, respectiv, a 
TTPM. Ciclul de programare ar r ămâne acela și, la fel ca și cadrul juridic. Dac ă s-ar reține 
această opțiune, ar fi dificil s ă se răspundă pozitiv solicit ărilor/recomand ărilor formulate de 
evaluatori externi cu pr ivire la promovarea cooper ării între TTPM și țările lor vecine, printre 
altele printr-o mai bun ă coordonare a instrumentelor fina nciare respectiv e de care pot 
beneficia TTPM, statele ACP (din Africa, zona Caraibilor și Pacific) și regiunile 
ultraperiferice ale UE (Fondul eu ropean de dezvoltare regional ă – FEDER). Mai mult, 
opțiunea 1 nu ar permite adaptarea normelor și procedurilor de programare a asisten ței 
financiare a UE. 
5.2. Evaluarea op țiunii 2  
5.2.1. Impactul economic și social 
Opțiunea 2 ar putea avea un impact social și economic pozitiv asupra TTPM datorit ă 
îmbunătățirii condi țiilor privind accesul pe pia ță al mărfurilor TTPM, unei deschideri mai 
mari a UE fa ță de operatorii de servicii și investitorii acestor țări și teritorii, precum și datorită 
posibilității de a se adopta m ăsuri mai bine orientate spre consolidarea capacit ăților. Prin 
urmare, op țiunea 2 ar putea conduce la  o diversificare economic ă sporită și la crearea de 
locuri de munc ă în sectoare precum energiile rege nerabile, gestionarea ecosistemelor, 
inovarea etc. Modific ările propuse a fi aduse normelor de origine pot avea drept rezultat o 
utilizare mai eficient ă, de către TTPM, a oportunit ăților de export oferite de regimul 
comercial aplicabil acestora.  
Simplificarea și relaxarea condi țiilor, consolidarea transparen ței și coerența cu normele de 
origine ale altor parteneri comercia li ar putea avea drept rezultat cre șterea eficien ței, sporirea 
atractivității și a securit ății juridice a investi țiilor în sectoare economice dependente de un 
acces preferen țial la piață și reducerea sarcinii administrative a întreprinderilor și autorităților 
din TTPM. Diversificarea posibilit ăților de cumul ar permit e ameliorarea oportunit ăților de 
aprovizionare ale întreprinderilor din TTPM, ceea ce ar putea avea o influen ță pozitivă asupra 
poziției lor concuren țiale și ar putea stimula dezvoltarea rela țiilor economice dintre TTPM și 
alte țări terțe.  
Prin măsuri de asisten ță tehnică și de consolidare a capacit ăților, TTPM ar putea fi sprijinite 
să se conformeze normelor tehnice, sanitare și fitosanitare care constituie principalele 
obstacole cu care se confrunt ă privind accesul la export pe pia ța UE. În sectorul serviciilor, 
avantajele pentru TTPM ar fi considerabile.  
În primul rând, deschiderea pie ței UE către operatorii de servicii din TTPM ar fi aliniat ă la 
regimul cel mai favorabil acordat de UE, și apoi ar fi sporit ă în mod automat atunci când UE 
ar acorda un regim mai favorabil altor țări terțe partenere7. Sectoarele serviciilor care vor 
beneficia cel mai mult din eliminarea limit ărilor ar fi serviciile din construc ții, serviciile din 
domeniul mediului și serviciile din domeniul  recreativ; toat e acestea sunt importante pentru 
TTPM. Prin deschiderea în continuare a sectorului serviciilor c ătre operatorii din TTPM, UE 
ar stimula în continuare dezvol tarea sectoarelor noi sau a celor existente,  întrucât ar oferi 
                                                 
7 Deschiderea medie ponderat ă a UE corespunde factorului 34 pentru modurile 1, 2 și 3 din GATS, îns ă 
corespunde factorului 57 ( și 74 pentru dreptul de stabilire) în cadrul unui acord preferen țial, cum ar fi 
APE încheiat cu CARIFORUM. A se vedea apendicele 2 privind comer țul și aspectele conexe din 
Decizia de asociere peste m ări. 
 
RO 9   RO oportunități suplimentare de export, inclusiv pentru comer țul transfrontalier, prin tehnologii 
de comunica ții moderne. În plus, op țiunea 2 ar deschide investi țiile în alte sectoare decât în 
cel al serviciilor ( și anume, dreptul de stabilire) c ătre TTPM, care, în prezent, nu sunt 
prevăzute. De asemenea, ar contribui la transformarea TTPM în destina ții mai atr ăgătoare 
pentru investi țiile directe externe. Asigurarea faptului c ă TTPM extind în mod automat 
Uniunii Europene tratamentul pe care îl acord ă economiilor de prim plan, de exemplu Statele 
Unite sau China, ar fi în spiritul rela ției speciale dintre UE și TTPM și ar fi o reflectare a 
principiului reciprocit ății.  
În cadrul dialogului bilateral,  UE ar putea încuraja TTPM s ă promoveze principiile privind 
responsabilitatea social ă a întreprinderilor (RSI) în rândul companiilor care investesc și care 
funcționează pe teritoriul lor. Acest lucru ar av ea un impact pozitiv asupra normelor sociale și 
de mediu în TTPM. 
Sprijinul continuu, țintit și coordonat pentru strategiile, capacit ățile, cadrele legislative și 
instituționale ale TTPM, astfel cum a fost propus în op țiunea de politic ă 2, este de natur ă să 
consolideze implicarea UE în politicile TTPM, precum și în modelele de reglementare ale 
TTPM și în alte modele. Noile dispozi ții referitoare la cooperarea în domeniul comercial 
dintre UE și TTPM prev ăzută de opțiunea 2 ofer ă o cale de ac țiune în acest sens. 
Sprijinul UE pentru consolidarea capacit ăților TTPM ar putea viza, de asemenea, elaborarea 
și/sau implementarea politicilor sociale (de exemplu, cu privire la șomaj sau la formarea 
profesional ă) în vederea sus ținerii strategiilor acestora în materie de cre ștere economic ă. 
5.2.2. Impactul asupra mediului 
Concentrarea pe alocarea regional ă/tematică a resurselor pentru a se oferi un r ăspuns mai bun 
la problemele ap ărute în cursul ultimei decade și care sunt de interes comun atât pentru 
TTPM, cât și pentru UE, ar permite o abordare mai adecvat ă a specificit ăților TTPM în 
chestiuni legate de mediu, schimb ări climatice și biodiversitate. Alocarea unui pachet 
financiar specific pentru mediu și schimbările climatice s-ar înscrie pe linia priorit ăților 
strategice ale UE și ar reprezenta o promovare a valo rilor acesteia. În plus, investi țiile în 
acțiunile de ameliorare a mediului natural și de creștere a calit ății mediului ar produce, de 
asemenea, un impact considerabil asupra economiei și sănătății. 
5.2.3. Impactul administrativ 
Acordarea de c ătre UE, în mod automat, a celui mai favor abil regim în domeniul serviciilor ar 
însemna c ă implementarea acestei op țiuni de politic ă nu ar exercita o presiune suplimentar ă 
asupra capacit ăților administrative limitate ale TTPM, atât timp cât ar fi evitate negocierile 
îndelungate și complexe. Propunerea care vizeaz ă stabilirea asisten ței tehnice pentru 
ansamblul perioadei de programare ar garanta o identificare mai coerent ă și, în continuare, o 
administrare mai eficient ă a strategiilor și programelor care fac obiectul cooper ării. Acest 
lucru ar asigura coeren ța și schimbul de know-how între administra țiile locale și experții 
externi.  
Reducerea termenelor de acordare a asisten ței financiare din partea UE și accelerarea punerii 
în aplicare a asisten ței UE ar avea drept rezultat d ezvoltarea în continuare a capacit ăților 
TTPM în domeniul elabor ării politicilor și a legisla ției. 
 
RO 10   RO Se preconizeaz ă că opțiunea 2 va avea un impact pozitiv și din punct de vedere al program ării 
în timp util, datorit ă posibilității propuse în ceea ce prive ște „planurile globale de dezvoltare 
teritorială” ori „planurile globale de dezvoltare” convenite între o țară/un teritoriu de peste 
mări și un stat membru. Se va ține seama de aceste planuri pentru definirea strategiei de 
cooperare între TTPM și UE. 
5.3. Evaluarea op țiunii 3  
5.3.1. Impactul economic și social 
Impactul op țiunii 3 ar depinde de rezultatel e negocierilor dintre TTPM, UE și țările terțe 
partenere în cauz ă. Astfel, impactul ar fi diferit de la  o negociere la alta. În general, dac ă se 
reține aceast ă opțiune, fluxurile comerciale dintre TTPM și țările terțe partenere s-ar putea 
amplifica. Pe de alt ă parte, sectoarele industriale di n TTPM s-ar putea confrunta cu o 
concurență sporită pe piețele interne, ca urmare a disponibilit ății unor produse de import mai 
ieftine. Consumatorii ar avea de câ știgat din aceast ă evoluție. În cazul în care produsele mai 
ieftine ar servi drept mijloace de produc ție pentru industriile de prelucrare, acestea din urm ă 
ar putea ob ține avantaje și ar putea deveni mai competitiv e, întrucât costurile ar sc ădea. Din 
liberalizare ar putea fi exclus e produsele cele mai sensibile. Veniturile vamale ar putea s ă se 
diminueze, astfel încât TTPM ar trebui s ă dezvolte surse alternative de venituri, care s ă fie 
mai puțin dependente de schimburile de m ărfuri. Prin urmare, aceast ă opțiune ar putea avea 
un impact considerabil asupra cheltuielilor publice în TTPM. 
Impactul social și economic al unei posibile incluziuni a țărilor și teritoriilor din zona 
Pacificului într-un APE ar putea stimula dezvo ltarea industriei de prel ucrare (de exemplu, 
pește/ton), ceea ce ar atra ge mai multe investi ții străine, în detrimentul altor parteneri. De 
asemenea, acest impact ar putea conduce la o integrare vertical ă a diferitelor industrii. 
Industria de prelucrare relevant ă din UE ar putea fi avantajat ă de aceste evolu ții, dacă ar avea 
drept rezultat o aprovizionare constant ă a UE cu aceste produse. Cu toate acestea, industria 
UE ar putea fi afectat ă în mod negativ de o concuren ță mai intens ă căreia ar trebui s ă-i facă 
față. Într-un scenariu negativ, rezultatul ar  fi o pierdere de locuri de munc ă și încetarea 
activităților în anumite state membre ale UE.  
Deschiderea de c ătre TTPM a pie ței serviciilor și a dreptului de stabilire în favoarea vecinilor 
ar putea avea drept efect o cre ștere a investi țiilor directe externe sau a num ărului prestatorilor 
de servicii temporare, precum și deschiderea pie țelor pentru prestatorii de servicii și 
investitorii TTPM. Totu și, acest lucru depinde de rezultatul negocierilor cu țări terțe și cu 
sectoarele pe care TTPM ar decide s ă le liberalizeze. Având în vedere capacit ățile 
administrative limitate ale TTPM în materie de negociere, ar fi necesare o cooperare strâns ă și 
un sprijin în timpul negocierilor, astfel încât s ă se evite liberalizarea prematur ă a sectoarelor 
în care reglement ările interne nu au fost dezvoltate  suficient pentru a garanta protec ția 
consumatorilor. Pie țele TTPM nu prezint ă un interes deosebit pentru țările partenere, în 
schimb includerea TTPM în ALS ale UE (eventual cu negocierea multilateral ă în domeniul 
serviciilor și al dreptului de stabilire ar putea s ă îi determine pe partenerii UE în cadrul acestor 
ALS să solicite UE o compensare sub form a unor angajamente suplimentare. Exist ă riscul ca, 
în acest fel, s ă se compromit ă echilibrul stabilit în cooperarea dintre UE și țara partener ă 
(țările partenere) în cauz ă.  
TTPM care ar adera la APE ar putea s ă aibă acces la sume mai mari sub form ă de ajutor 
financiar pentru comer ț în cadrul celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare, îns ă nu ar 
avea garan ția că se vor acorda resurse financiare sufici ente pentru nevoile lor, întrucât ar 
 
RO 11   RO putea prevala interesele partenerilor mai importan ți și ale țărilor în curs de dezvoltare. Acest 
efect ar putea fi contracarat dac ă TTPM s-ar alia în regiunea lor cu state din ACP, cum ar fi 
Antigua și Barbuda, Fidji, Guyana și Palau, care sunt state insulare mici în curs de dezvoltare 
și care se confrunt ă cu provoc ări similare cu ale TTPM8. TTPM ar putea accede la aceste 
fonduri, îns ă ar putea fi excluse de la alte surse de finan țare potențiale de care au beneficiat în 
baza Deciziei de asociere peste m ări, cum ar fi programele orizontale interne și liniile 
bugetare ale UE. A șa ar sta lucrurile și în cazul TTPM care ar fi integrate în celelalte acorduri 
de liber schimb sau ar fi asociate acestor acorduri. Totu și, pentru TTPM, aceast ă pierdere nu 
ar fi compensat ă prin accesul la fonduri suplimentare în cadrul programelor externe care 
vizează regiunea din care fac parte. 
5.3.2. Impactul asupra mediului 
Având în vedere amploarea TTPM, este posib il ca impactul de mediu al includerii unora 
dintre aceste țări și teritorii de peste m ări în alte acorduri comerciale s ă fie limitat și să nu 
amplifice efectele asupra mediului identificate deja în cazul acestor acorduri. De asemenea, 
impactul de mediu al deschiderii c ătre o țară vecină ar putea fi mai mare decât deschiderea 
exclusiv c ătre UE, întrucât se poate estima c ă acest lucru ar determina o cre ștere a efectelor 
asupra transportului, chiar dac ă ar exista tendin ța ca aceste țări vecine s ă se situeze mai 
aproape de TTPM decât de UE. Impactul net (comparativ cu statu quo  și cu modalit ățile 
îmbunătățite din cadrul op țiunii 2) ar fi diferit în func ție de țara sau teritoriul de peste m ări, de 
acordul la care ar fi parte și de situa ția sectoarelor specifice di n TTPM înainte de negocieri. 
Pentru acele TTPM care ar r ămâne în regimul comercial prev ăzut de Decizia de asociere peste 
mări, impactul de mediu ar corespunde  impactului identificat pentru op țiunea 1 sau 2. Efectele 
negative asupra mediului ar putea fi atenuate prin cooperarea cu UE în chestiuni de mediu. 
5.3.3. Impactul administrativ 
Negocierea și punerea în aplicare a op țiunii 3 ar fi dificil ă și complex ă atât pentru TTPM și 
statele membre de care apar țin, cât și pentru partenerul comercial (partenerii comerciali) al/ai 
UE, dar și pentru UE deopotriv ă. Acest proces ar trebui s ă fie reluat în cazul fiec ărui acord 
comercial individual care ar trebui s ă fie modificat pentru a se include anumite TTPM. 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
6.1. Op țiunea 1: 
Menținerea statu quo  ar putea fi considerat ă, în mod legitim, drept o op țiune valabil ă pentru 
asocierea viitoare UE-TTPM, întrucât modalit ățile actuale au fost considerate benefice pentru 
dezvoltarea social ă și economic ă a TTPM, în special prin faptul c ă au permis accesul liber la 
vasta piață a UE, precum și datorită posibilității de a beneficia de spri jin pentru valorificarea 
oportunităților de export oferite de aceast ă piață. Conform unor studii externe, cooperarea 
UE-TTPM în perioada 1999-2009 a fost coerent ă cu obiectivele asocierii, dar și cu priorit ățile 
politice ale TTPM, și au conchis c ă nu au avut loc contradic ții sau incompatibilit ăți relevante 
între cooperarea UE-TTPM și alte politici ale UE. Cu toate c ă este conform ă cu partea a patra 
din TFUE și cu preambulul la TFUE, op țiunea 1 nu ar permite realizarea obiectivului comun 
al TTPM, al statelor membre de care apar țin și al Comisiei Europene, și anume remodelarea și 
modernizarea rela țiilor dintre UE și TTPM pe baza reciprocit ății. Aceast ă opțiune ar fi axat ă 
                                                 
8 Pentru lista ONU de state insulare mici  în curs de dezvoltare, a se vedea: http://www.un.org/special-
rep/ohrlls/sid/list.htm . 
 
RO 12   RO mai puțin pe modernizarea rela țiilor și pe crearea unui parteneria t caracterizat printr-un accent 
mai mare pe reciprocitate, care s ă țină seama mai bine de interesele reciproce, ci, dimpotriv ă, 
ar menține logica donator/bene ficiar care se afl ă în mod tradi țional la baza rela țiilor UE-
TTPM. 
Accesul m ărfurilor și al serviciilor TTPM pe pia ța UE ar face în continuare obiectul normelor 
existente și ar conduce la o pierdere a accesului la pia ță pentru TTPM (din cauza erod ării 
preferințelor). Acest lucru ar avea un impact negativ asupra pozi ției sociale și economice a 
TTPM. 
6.2. Op țiunea 2: 
Opțiunea 2 ar intensifica o cooperare UE-TTMP bazat ă pe interesele reciproce identificate de 
părțile interesate în timpul proces ului de consultare. De asem enea, ar promova o cooperare 
mai eficient ă printr-o ac țiune mai bine direc ționată și coordonat ă între UE, TTPM și statele 
membre de care apar țin. Domeniile de cooperare recunoscute drept priorit ăți de către TTPM 
ar beneficia de un sprijin s porit din partea UE (de exem plu: conservarea biodiversit ății și a 
serviciilor ecosistemice, cercetare și inovare). 
În cadrul op țiunii 2, UE ar sus ține TTPM s ă identifice solu ții la chestiunile sensibile care 
afectează dezvoltarea durabil ă a acestor țări și teritorii, cum ar fi schimb ările climatice, 
domeniu în care nu pot ac ționa singure. Confrunt ate cu aceste provoc ări, teritoriile insulare nu 
pot să adopte singure m ăsuri eficiente, ele trebuie s ă identifice parteneri și să participe la 
acțiunile de r ăspuns mondiale. 
Opțiunea 2 ar oferi TTPM un regim comercial mode rnizat cu UE, care 1) ar prevedea norme 
de origine îmbun ătățite și 2) le-ar garanta un regim în domeniul comer țului cu servicii și al 
dreptului de stabilire care nu ar fi mai pu țin favorabil decât cel acordat de UE altor țări 
partenere ter țe, ceea ce nu se întâmpl ă în cadrul actual. 
Opțiunea 2 ar fi conform ă cu partea a patra din TFUE și cu preambulul la TFUE. Op țiunea ar 
reflecta, de asemenea, orient ările politice ale Consiliului UE cu privire la cele trei obiective, și 
anume competitivitatea, capacitatea de adaptare și cooperarea. Dac ă se alege op țiunea 2, 
cadrul de asociere ar ține seama de evolu ția recentă a politicilor și ar valorifica dezbaterile din 
ultimii zece ani. În cadrul op țiunii 2, ar fi asigurat ă și consolidat ă coerența fiecărui domeniu 
de politic ă. Efectele sociale, economice și de mediu ar avea un caracter pozitiv mai pronun țat 
decât în cazul op țiunii 1. 
Opțiunea 2 ar reflecta mai bine no țiunea de interes reciproc decât este cazul în prezent. 
Opțiunea 2 ar permite integrarea priorit ăților strategice ale UE în rela țiile dintre UE și TTPM 
și ar fi consolidat ă valoarea ad ăugată a UE ca partener global  în contextul noilor provoc ări 
globale. În acest fel, TTPM pot promova mai bine valorile și standardele UE în lume.  
6.3. Op țiunea 3: 
Prin integrarea sau asocierea TTPM la alte acordu ri comerciale, ar put ea fi îndeplinite unele 
dintre obiectivele asocierii UE-TTPM. Totu și, acest lucru s-ar reali za în afara asocierii ca 
atare. Mai mult, este posibil ca op țiunea 3 să nu fie adaptat ă pe deplin nevoilor și realităților 
majorității TTPM sau chiar a TTPM în ansamblu. Ar putea s ă existe efecte negative inclusiv 
pentru UE, dac ă este necesar ă o compensa ție important ă în vederea includerii TTPM în 
acordurile existente. Prin integrarea TTPM în alte acorduri comerciale, țările și teritoriile 
 
RO 13   RO asociate care au leg ături constitu ționale cu statele membre ar înceta, de jure  și de facto , să mai 
fie TTPM. Întrucât punerea în aplicare a op țiunii 3 poate avea drept r ezultat necesitatea ca UE 
să identifice solu ții pentru stabilirea diferitelor tipuri de rela ții cu fiecare țară și teritoriu de 
peste mări, procesul juridic ar fi foarte complicat și ar trebui s ă fie reluat pentru fiecare 
TTPM. Acest lucru ar putea s ă amplifice confuzia cu privire la statutul lor și al locuitorilor 
acestor TTPM. Anumite norme prev ăzute sau avute în vedere a fi prev ăzute în diferite 
acorduri nu se pot aplica locuitorilor TTPM în m ăsura în care sunt cet ățeni ai UE. 
6.4. Coeren ță 
Cele trei op țiuni de politic ă sunt coerente cu partea a patra din TFUE.  
Opțiunile 2 și 3 vor permite s ă se asigure coeren ța cu obiectivele și prioritățile politice ap ărute 
în cursul ultimilor 10 ani, în timp ce op țiunea 1 nu ar alinia asocierea la ultimele evolu ții și nu 
ar integra pe deplin cele trei obiective esen țiale – competitivitatea, capacitatea de adaptare și 
cooperarea – propuse de Comisie și aprobate în plan politic de Consiliul UE (a se vedea 
punctul 1.3 de mai sus).  
6.5. Eficacitate 
Opțiunea de politic ă 1 nu permite s ă se defineasc ă scopurile și obiectivele, în conformitate cu 
prioritățile politice stabilite de Comisie în Comunicarea9 sa privind elementele pentru un nou 
parteneriat între UE și TTPM, aprobate de Consiliu10. Într-adev ăr, această opțiune nu prevede 
revizuirea Deciziei de asociere pentru a ține seama de noile provoc ări cu care se confrunt ă atât 
UE, cât și TTPM. În plus, având în vedere c ă Decizia de asociere nu poate ține seama de 
schimbările produse în contextul acordur ilor comerciale dintre UE și țări partenere ter țe ar 
diminua, dac ă se reține opțiunea 1, capacitatea UE de a atinge  obiectivul privind realizarea 
unui cadru modernizat de  cooperare UE-TTPM. 
Dimpotriv ă, opțiunea 2 propune revizuirea cadrului de asociere și, prin urmare, ține seama pe 
deplin de scopul și de obiectivele asocierii, astfel cum au fost definite în partea a patra din 
TFUE, de priorit ățile politice ap ărute începând din 2001, precum și de cele trei obiective 
esențiale, și anume competitivitatea, capacitatea de adaptare și cooperarea. Aceast ă opțiune ar 
permite o cooperare mai strâns ă cu privire la mediu și la schimb ările climatice, ceea ce ar crea 
sinergii și, în consecin ță, ar spori capacitatea de adaptare din punct de vedere al mediului a 
TTPM, cu efecte pozitive asupra dezvolt ării lor sociale și economice, precum și asupra 
creșterii competitivit ății lor. 
Teoretic, op țiunea 3 ar oferi TTPM o solu ție conceput ă „pe măsură” în domeniul comercial, 
însă nu ar avea drept efect crearea unui cadru ampl u de instituire a unui parteneriat global 
între UE și TTPM.  
6.6. Eficien ță 
Conform celor men ționate anterior, Comisia și-a declarat inten ția de a propune modernizarea 
asocierii UE-TTPM. În aceast ă privință, opțiunea 1 nu pare s ă fie soluția cea mai adecvat ă. În 
fapt, ea nu ar r ăspunde în mod eficient necesit ății de reînnoire a part eneriatului dintre TTPM 
și UE, întrucât nu ar lua în considerare liberalizarea comer țului interna țional care se 
desfășoară în prezent, poten țialul TTPM ca promotori ai valorilor UE, și nici posibilitatea de a 
                                                 
9 Com(2009) 623 final din 6 noiembrie 2009. 
10 Concluziile Consiliului 17801/09 din 22 decembrie 2009 privind rela țiile UE cu TTPM. 
 
RO 14   RO identifica domeniile de interes reciproc și de a acorda o aten ție special ă unor chestiuni cum ar 
fi mediul și integrarea regional ă. 
Opțiunea 2 ofer ă cel mai adecvat r ăspuns la angajamentul Comisiei de a propune un cadru 
modernizat de asociere între UE și TTPM. În plus, op țiunea 2 ar stabili cerin țe administrative 
mai flexibile și mai simplificate în domeniul rela țiilor comerciale. 
Eficiența opțiunii 3 ar putea fi afectat ă de coexisten ța a două cadre de cooperare paralele ( și 
anume, rela ții comerciale în cadrul APE sau ALS, pe de o parte, și Decizia de asociere peste 
mări în cazul altor domenii, pe de alt ă parte), întrucât ar suplimenta sarcina administrativ ă. 
Concretizarea acestei op țiuni ar reprezenta un proces greoi și complex, atât pentru TTPM și 
statele membre de care apar țin, cât și pentru partenerul/partenerii comercial(i) al/ai UE și 
pentru UE. Exist ă riscul ca aceste inconveniente s ă afecteze cheltuielile  administrative ale 
UE, dar și ale TTPM. 
7. OPțIUNE PREFERAT Ă 
Pe baza analizei și a compara ției între diferitele op țiuni, opțiunea 2  este opțiunea preferat ă, 
întrucât aceasta ar re flecta cel mai bine: 
(a) voința comună a Comisiei Europene, a TTPM și a statelor membre de care apar țin, 
precum și a UE de a revizui și de a modifica asocierea UE-TTPM și de a stabili un 
parteneriat caracterizat printr-o mai mare reciprocitate, întemeiat pe interesele 
reciproce și ținând seama de diferitele provoc ări cărora trebuie s ă le facă față TTPM; 
(b) scopul și obiectivele generale ale asocierii UE-TTPM, astfel cum sunt definite în 
partea a patra din TFUE cu privire la rela țiile dintre UE și TTPM; 
(c) obiectivele specifice ale cadrului de asociere  viitor, astfel cum au fost definite 
anterior.  
Prin urmare, aplicarea op țiunii 2 ar avea drept rezultat m odernizarea Deciziei de asociere 
peste mări și alinierea acesteia la actualul cadru de politici al UE. În consecin ță, opțiunea 2 
permite s ă se pună un accent mai mare pe cei trei piloni ai dezvolt ării durabile (economic, 
social și de mediu) și să acorde o aten ție mai mare priorit ăților politice interna ționale apărute 
în ultima decad ă, cum ar fi schimb ările climatice, mediul și energia. 
În ceea ce prive ște normele comerciale, op țiunea 2 ar permite ca TTPM s ă aibă în continuare 
acces fără taxe vamale și fără contingente la pia ța UE și, în acela și timp (contrar op țiunii 1), 
să prevadă pentru TTPM condi ții de acces la pia ță îmbunătățite. În plus, în cadrul op țiunii 2 se 
propune revizuirea dispozi țiilor privind comer țul cu servicii și dreptul de stabilire, precum și 
acordarea TTPM a regimului „na țiunii celei mai favorizate”, în timp ce în prezent aceste țări 
și teritorii de peste m ări beneficiaz ă doar de regimul de baz ă rezervat țărilor terțe (și anume 
GATS). 
În ceea ce prive ște asisten ța financiar ă, în cadrul op țiunii 2 se propune o cre ștere a cotei 
alocării regionale în totalul aloc ărilor financiare prev ăzute pentru TTPM în perioada 
2014-2020. Aceast ă asistență ar permite sus ținerea financiar ă a eforturilor pe care le depun 
TTPM pentru identificarea unor solu ții la problemele ap ărute în cursul ultimilor zece ani, care 
sunt de interes comun pentru ansamblul TTPM și UE. În paralel, op țiunea 2 ar contribui la 
realizarea obiectivului unei cooper ări consolidate între TTPM și țările partenere vecine, 
 
RO 15   RO precum și a obiectivului privind l ărgirea sferei de influen ță a UE prin intermediul TTPM și ar 
promova priorit ățile strategice ale UE ca actor mondial. 
8. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Decizia de asociere peste m ări este actul legislativ prin care Consiliul stabile ște cadrul juridic 
de asociere a TTPM cu UE. Prin natura  sa, decizia este un text care stabile ște relațiile externe 
ale UE cu aceste țări și teritorii și, ca atare, punerea ei în aplicare nu poate fi evaluat ă prin 
indicatori-cheie. 
În ceea ce prive ște cooperarea finan țată de UE, eficacitatea asoc ierii va fi monitorizat ă prin 
audituri și evaluări. Dispozi țiile cu privire la aceast ă monitorizare vor fi stabilite într-un 
regulament al Comisiei de punere în aplicar e a deciziei Consiliului. În cadrul fiec ărui program 
referitor la cooperarea finan țată de UE, care va fi încheiat între Comisie și fiecare TTPM, vor 
fi stabiliți indicatori privind resursele și rezultatele. Evalu ările vor fi conforme cu dispozi țiile 
privind implementarea celui de al 11-lea FED.