Raportul special Sunt necesare eforturi 
suplimentare pentru 
îmbunătățirea securității 
aprovizionării cu energie, 
prin dezvoltarea pieței 
interne a energieiRO 2015  nr. 16
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
Print ISBN 978-92-872-3324-0 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/098611 QJ-AB-15-018-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-3313-4 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/92877 QJ-AB-15-018-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-3356-1 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/756662 QJ-AB-15-018-RO-E
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Pentru utilizarea sau reproducerea în orice fel a imaginilor 1, 2 și 3, precum și a imaginii din caseta 13, trebuie să se 
solicite acordul direct de la deținătorul drepturilor de autor.
Printed in Luxembourg
Sunt necesare eforturi 
suplimentare pentru 
îmbunătățirea securității 
aprovizionării cu energie, 
prin dezvoltarea pieței 
interne a energiei
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2015  nr. 16
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audituri ale 
performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea selectează și 
concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente la adresa perfor -
manței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și interesul existent în mediul 
politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit II – condusă de domnul Henri Grethen, membru al Curții de 
Conturi Europene –, cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente politicilor structurale, transporturilor și energiei. 
Auditul a fost condus de domnul Phil Wynn Owen, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echi -
pe formate din Gareth Roberts, șeful cabinetului domnului Phil Wynn Owen, și Katharina Bryan, atașată în cadrul cabinetu -
lui; Pietro Puricella, șef de unitate; Erki Must, coordonator; Jolita Korzunienė, Pekka Ulander, Svetoslav Hristov, Aleksandra 
Klis-Lemieszonek și Andrew Judge, auditori.
De la stânga la dreapta:  P. Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P. Ulander, K. Bryan, E. Must, A. Klis-Lemieszonek,  
P. Wynn Owen, S. Hristov.
03
 Cuprins
Puncte
 Glosar
I-VIII  Sinteză
1-19  Introducere
5-8 Securitatea aprovizionării cu energie și raportul său cu piața internă a energiei
9-13  Cadrul juridic privind piața internă a energiei
14-19  Nevoile în materie de investiții și instrumentele financiare ale UE în domeniul infrastructurii 
energetice
20-26  Sfera și abordarea auditului
27-112  Observații
27-71  Obiectivul de finalizare a pieței interne a energiei până în 2014 nu a fost atins
30-42  Subzistă probleme cu privire la punerea în aplicare a cadrului juridic al UE privind piața internă a energiei
43-54  Diferențele importante care există între modurile în care statele membre își organizează piețele lor de 
energie pot frâna dezvoltarea ulterioară a pieței interne a energiei
55-71  Deși s-au înregistrat progrese în ceea ce privește conectarea piețelor din Europa, efectele depline ale pieței 
interne a energiei asupra prețurilor nu se fac încă simțite
72-98  În general, infrastructura energetică din Europa nu este încă proiectată pentru piețe complet 
integrate și, prin urmare, nu oferă în prezent o securitate efectivă a aprovizionării cu energie
73-81  Infrastructura din numeroase state membre și dintre acestea nu este încă adaptată pentru piața internă 
a energiei
82-87  Nu există nicio evaluare globală a nevoilor la nivelul UE pe care să se bazeze ierarhizarea în funcție de 
priorități a investițiilor în infrastructura energetică din UE
88-98  Dezvoltarea infrastructurii transfrontaliere presupune o cooperare între statele membre învecinate
04 Cuprins
99 -112  Sprijinul financiar de la bugetul UE în domeniul infrastructurii energetice a contribuit numai într-o 
măsură limitată la piața internă a energiei și la securitatea aprovizionării cu energie
100-109  UE dispune de mai multe instrumente de finanțare pentru a sprijini proiecte de infrastructură energetică, 
dar niciunul nu are ca obiectiv primar piața internă a energiei
110 -112  Numeroase infrastructuri energetice cofinanțate de UE nu au avut încă niciun impact asupra pieței interne 
a energiei
113-127  Concluzii și recomandări
 Anexa I —  (a) Prețurile medii de consum pentru energie electrică, incluzând taxele pentru 
consumatorii casnici: primul trimestru al anului 2015, în eurocenți per 1 KWh  
 (b) Prețurile medii pentru energie electrică, fără TVA și taxele nerecuperabile, 
pentru consumatorii industriali: primul trimestru al anului 2015, în eurocenți 
per 1 kWh
 Anexa II —  Prețurile la sursă ale gazului plătite de furnizori și evaluate pentru statele membre 
ale UE – media anuală din 2014 (în euro per MWh)
 Anexa III —  Participarea statelor membre la grupurile de lucru ale ACER, în perioada 
ianuarie 2013-mai 2015
 Răspunsul Comisiei
05
 Glosar
Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) : agenție a UE cu sediul la 
Ljubljana, în Slovenia, care a fost creată în martie 2011 în temeiul celui de al treilea pachet privind energia, cu scopul de 
a se realiza progrese suplimentare privind finalizarea pieței interne a energiei, atât pentru energia electrică, cât și pentru 
gazele naturale. ACER este o structură europeană independentă care promovează cooperarea între autoritățile europene 
de reglementare din domeniul energiei.
Autorități naționale de reglementare : sunt organizații publice din statele membre care verifică dacă piața dispune 
de norme care să asigure un acces echitabil și, în unele state membre, stabilesc prețurile angro și de consum. Aceste 
autorități furnizează analize care sunt utilizate pentru a se determina tarifele percepute de operatorii de sisteme de 
transport.
Cel de al treilea pachet privind energia : pachet legislativ vizând piețele de energie din UE. Stabilește regulile principale 
privind funcționarea pieței interne a energiei, inclusiv comerțul transfrontalier și cadrul instituțional.
Comerț direct între întreprinderi : tranzacție comercială între două întreprinderi, precum cea dintre un producător și un 
angrosist sau dintre un angrosist și un distribuitor/comerciant cu amănuntul.
Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) : FEIS vizează să mobilizeze, în perioada 2015-2017, cel puțin 
315 miliarde de euro sub formă de investiții private și publice pe termen lung la nivelul întregii UE. FEIS va fi constituit în 
cadrul Băncii Europene de Investiții (BEI) ca un fond fiduciar, cu durată nelimitată, pentru a finanța componentele mai 
riscante ale unor proiecte. Riscul suplimentar asumat de BEI va fi compensat printr-o garanție în cuantum de până la 
16 miliarde de euro, asigurată din bugetul UE. Statele membre pot contribui la FEIS. Acest fond poate finanța proiecte 
de interes comun (PIC) sau alte proiecte de interconectare. Infrastructura energetică constituie una dintre prioritățile 
fondului.
Fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) : cadru comun în care operează Fondul european de 
dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european (FSE), Fondul de coeziune (FC), Fondul european agricol pentru 
dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM).
Gaz natural lichefiat (GNL) : GNL este un gaz natural care a fost transformat în stare lichidă pentru depozitare sau 
transport.
Insulă energetică : regiune care nu dispune de legături suficiente cu rețelele de transport de energie. Drept urmare, 
astfel de regiuni sunt deseori dependente de o singură sursă sau de un singur furnizor extern de energie.
Interconexiune de energie : structură care permite circulația energiei electrice sau a gazelor între rețele naționale. 
Aceste structuri pot fi deținute sau exploatate de unul sau de mai mulți operatori de sisteme de transport.
Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) : din 2014, MIE furnizează ajutor financiar pentru trei sectoare – 
energie, transporturi și tehnologii ale informației și comunicațiilor (TIC). MIE identifică, în aceste trei domenii, prioritățile 
de investiții care ar trebui implementate în următorii zece ani, cum ar fi coridoare de energie electrică și de gaze, utilizarea 
energiei din surse regenerabile, coridoare de transport interconectate și moduri de transport mai ecologice, conexiuni în 
bandă largă de mare viteză și rețele digitale.
Miliarde de metri cubi (miliarde m3): măsură pentru volumul gazelor, utilizată atât în producție, cât și în comerț.
Operator de sisteme de transport (OST) : entitate căreia îi este încredințat transportul energiei, sub formă de gaze 
naturale sau de energie electrică, la nivel național sau regional, utilizând infrastructuri fixe.
06 Glosar
Orientările și codurile de rețea : seturi de norme care se aplică unei părți sau mai multor părți din sectorul energiei. Ele 
sunt concepute ca un instrument de finalizare a pieței interne a energiei prin completarea normelor naționale existente, 
cu scopul de a se soluționa în mod sistematic problemele transfrontaliere.
Piața internă a energiei : piața internă a energiei este cadrul de reglementare și de infrastructură care ar trebui să 
faciliteze libera circulație și comerțul fără frontiere ale gazelor și energiei electrice la nivelul întregului teritoriu al UE.
Planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică  (BEMIP) : inițiativă regională, semnată în 2009, pentru 
integrarea Estoniei, a Letoniei și a Lituaniei în piețele europene de energie, pentru a pune capăt statutului lor de insule 
energetice și pentru a le liberaliza piețele de energie.
Planuri de dezvoltare a rețelei pe zece ani : aceste planuri pentru energie electrică și gaze sunt documente bianuale 
fără caracter obligatoriu, publicate de ENTSO-E și ENTSO-G. Ele sunt destinate să sporească nivelul de informații și să 
amelioreze transparența în ceea ce privește investițiile în sistemele de transport de energie electrică și de gaze.
Procedura comitetelor : sistem de comitete care supervizează adoptarea actelor delegate puse în aplicare de Comisia 
Europeană. Comitetele în cauză sunt compuse din reprezentanți ai statelor membre și sunt împuternicite să reglementeze 
anumite aspecte delegate care derivă din legislația secundară adoptată de Consiliu și, în cazurile în care se aplică 
procedura codeciziei, de Parlamentul European. Comisia prezidează aceste reuniuni și asigură secretariatul comitetelor.
Programul energetic european pentru redresare (PEER) : PEER a fost introdus spre sfârșitul anului 2008 ca reacție la 
criza economică și financiară. Acesta furnizează finanțare pentru proiecte vizând să sporească fiabilitatea aprovizionării 
cu energie și să reducă emisiile de gaze cu efect de seră.
Proiecte de interes comun (PIC) : în luna octombrie 2013, Comisia a adoptat o listă cu 248 de proiecte-cheie de 
infrastructură energetică. PIC ar trebui să beneficieze de proceduri mai rapide și mai eficiente de acordare a autorizațiilor 
și de un tratament reglementar îmbunătățit. De asemenea, acestea ar trebui să poată primi sprijin în cadrul Mecanismului 
pentru interconectarea Europei.
Rețea transeuropeană de energie (TEN-E) : programul TEN-E are drept obiective dezvoltarea pieței interne a energiei 
prin interconexiune, interoperabilitate și dezvoltare de rețele transeuropene pentru transportul de energie electrică și de 
gaze, precum și asigurarea securității și a diversificării aprovizionării și promovarea dezvoltării durabile.
Rețelele europene ale operatorilor sistemelor de transport de energie electrică și de gaze (ENTSO-E/ENTSO-G) : 
aceste rețele reprezintă toți operatorii de sisteme de transport de energie electrică/gaze din UE, precum și alte părți 
conectate la rețelele lor, pentru toate regiunile și pentru toate problemele de ordin tehnic sau legate de piață.
Securitate a aprovizionării cu energie : disponibilitate continuă a surselor de energie la un preț accesibil, în 
conformitate cu definiția Agenției Internaționale a Energiei.
Separarea activităților : proces de separare a activităților de transport ale unei societăți energetice integrate vertical de 
alte activități, precum producția și distribuirea.
07
 Sinteză
I
În cursul ultimilor 20 de ani, Uniunea Europeană (UE) 
a elaborat o abordare globală pentru politica în domeniul 
energiei și pentru cea în domeniul schimbărilor climatice. 
Această politică continuă să evolueze în contextul provo -
cărilor tot mai mari impuse de schimbările climatice și al 
unui mediu internațional în schimbare, marcat de evoluții 
politice la frontierele UE și de acorduri comerciale înche -
iate cu parteneri externi.
II
În ultimul deceniu, securitatea aprovizionării cu ener -
gie a devenit o problemă majoră în Europa. În centrul 
preocupărilor guvernelor și ale publicului se află riscurile 
asociate cu dependența de surse externe, cu situația poli -
tică instabilă din statele furnizorilor externi și din statele 
de tranzit și cu potențialele perturbări în aprovizionarea 
cu energie. De asemenea, se recunoaște într-o măsură tot 
mai mare faptul că transformările care au loc în cadrul sis -
temului energetic al UE, ca urmare a modificării structurii 
cererii și a extinderii surselor de energie regenerabilă, 
creează noi provocări pentru aprovizionarea continuă cu 
energie a utilizatorilor finali la un preț accesibil.
III
UE a adoptat o varietate de acte legislative pentru 
a sprijini dezvoltarea unei piețe interne a energiei. 
Aceasta este constituită de cadrul de reglementare și de 
infrastructură care ar trebui să faciliteze libera circulație 
și comerțul fără frontiere ale gazelor și energiei elec -
trice la nivelul întregului teritoriu al UE. Cel mai recent 
pachet legislativ, cunoscut ca cel de al treilea pachet 
privind energia, a stabilit drept obiectiv realizarea pieței 
interne până în 2014. De asemenea, bugetul UE a furni -
zat fonduri în cuantum de 3,7 miliarde de euro pentru 
infrastructura energetică între 2007 și 2013, preconizân -
du-se acordarea altor aproximativ 7,4 miliarde de euro în 
perioada 2014-2020.
IV
Auditul nostru a urmărit să stabilească dacă punerea în 
aplicare a măsurilor luate în cadrul politicii privind piața 
internă a energiei și cheltuielile UE efectuate pentru 
infrastructura energetică au procurat în mod eficace 
beneficii din punctul de vedere al securității aprovizionă -
rii cu energie.
08 Sinteză
V
Obiectivul de finalizare a pieței interne a energiei 
până în 2014, stabilit de UE, nu a fost atins. În general, 
infrastructura energetică din Europa nu este încă pro -
iectată pentru piețe complet integrate și, prin urmare, 
nu oferă în prezent o securitate efectivă a aprovizionării 
cu energie. Sprijinul financiar de la bugetul UE în dome -
niul infrastructurii energetice a contribuit numai într-o 
măsură limitată la piața internă a energiei și la securitatea 
aprovizionării cu energie.
VI
Subzistă probleme în legătură cu punerea în aplicare 
a cadrului juridic al UE privind piața internă a energiei. 
Diferențele importante care există între modurile în care 
statele membre își organizează piețele lor de energie pot 
frâna dezvoltarea ulterioară a pieței interne a energiei. 
Deși s-au înregistrat progrese în ceea ce privește conec -
tarea piețelor din Europa, efectele depline ale pieței 
interne a energiei asupra prețurilor nu se fac încă simțite. 
Formulăm următoarele recomandări:
Recomandarea  1: întrucât piața internă a energiei este 
încă nefinalizată, Comisia ar trebui să depună eforturi 
pentru ca, până la sfârșitul anului 2016, să își finalizeze 
evaluările și să inițieze eventualele proceduri de con -
statare a neîndeplinirii obligațiilor care se pot dovedi 
necesare împotriva statelor membre.
Recomandarea  2:
(a) Statele membre ar trebui să se asigure că autoritățile 
lor naționale de reglementare sunt independente și 
că nu se confruntă cu nicio restricție la adresa sferei 
rolului lor. Autoritățile naționale de reglementare ar 
trebui să aibă suficiente resurse disponibile pen -
tru activitățile lor, inclusiv pentru a le permite să 
participe pe deplin la activitățile de cooperare de la 
nivelul UE.
(b) Comisia ar trebui să se asigure că Agenția pentru 
Cooperarea Autorităților de Reglementare din 
Domeniul Energiei (ACER) dispune de prerogativele 
necesare pentru a obține de la instituțiile relevante 
din statele membre informațiile de care are nevoie 
pentru a-și îndeplini sarcinile care i-au fost atribuite.Recomandarea  3: Comisia ar trebui să promoveze dez -
voltarea generalizată a unor mecanisme de comerciali -
zare transparente atât pentru gaze, cât și pentru energie 
electrică. Printre altele, ar trebui să se faciliteze și să se 
sprijine crearea unor burse în statele membre în care nu 
există astfel de mecanisme în momentul de față sau în 
care sunt predominante mecanismele de comerț direct 
între întreprinderi.
Recomandarea  4: Comisia ar trebui să accelereze 
procedura comitetelor, astfel încât să se asigure apro -
barea codurilor de rețea pentru energie electrică până 
la sfârșitul anului 2015. De asemenea, ACER și cele două 
organizații ENTSO ar trebui încurajate să sprijine punerea 
în aplicare timpurie a codurilor de rețea de către statele 
membre în cadrul unor inițiative de cooperare regionale.
Recomandarea  5: Comisia ar trebui:
(a) să aibă în vedere stabilirea obiectivelor în materie de 
interconexiune electrică mai degrabă pe baza nevoi -
lor pieței decât pe baza capacității naționale fixe de 
producție;
(b) să reevalueze costurile și beneficiile potențiale ale 
modelului-țintă pentru gaze și, având în vedere 
incertitudinile care există în legătură cu cererea de 
gaze, să analizeze dacă există alternative la construi -
rea pe scară largă a unor gazoducte, cum ar fi insta -
larea unor terminale de GNL amplasate strategic 
pentru a servi una sau mai multe piețe naționale, 
utilizând soluții compatibile cu piața internă a ener -
giei. Aceasta ar trebui să aibă la bază o evaluare 
aprofundată a nevoilor la nivelul UE.
09 Sinteză
VII
Infrastructura din numeroase state membre și dintre 
acestea nu este încă adaptată pentru piața internă 
a energiei. Nu există nicio evaluare globală a nevoilor la 
nivelul UE pe care să se bazeze ierarhizarea în funcție de 
priorități a investițiilor în infrastructura energetică din 
UE. Dezvoltarea infrastructurii transfrontaliere presupune 
o cooperare între statele membre învecinate. Recoman -
dăm următoarele:
Recomandarea  6: Comisia ar trebui:
(a) să identifice infrastructurile energetice transfronta -
liere care nu sunt utilizate la potențialul lor maxim 
pentru sprijinirea pieței interne a energiei, fie din 
cauză că sunt blocate de contracte bilaterale pe ter -
men lung ce nu permit terților accesul la rețea, fie din 
cauza neutilizării capacităților lor tehnice, precum 
fluxurile inversate de gaze;
(b) să colaboreze cu părțile interesate din statele 
membre pentru a îmbunătăți măsura în care aceste 
infrastructuri sunt efectiv utilizate în mod continuu 
în beneficiul pieței interne a energiei;
(c) să analizeze beneficiile care ar putea fi generate de 
înființarea unor operatori regionali de sisteme de 
transport ca mijloc de încurajare și de gestionare 
eficientă a fluxurilor transfrontaliere de energie, 
valorificând la maximum infrastructura existentă.
Recomandarea  7: Comisia ar trebui:
(a) să procedeze la o evaluare aprofundată, la nivelul UE, 
a nevoilor în materie de infrastructură energetică în 
vederea dezvoltării pieței interne a energiei; această 
evaluare ar trebui să funcționeze ca referință pentru 
alte documente strategice precum planurile de dez -
voltare a rețelei pe zece ani;
(b) să implementeze, pentru a sprijini evaluarea nevoilor, 
o capacitate de modelare a piețelor de energie, inclu -
zând o gamă largă de proiecții privind cererea, fie pe 
plan intern, fie în cadrul ACER;
(c) să colaboreze cu ENTSO-E și ENTSO-G în vederea 
utilizării evaluării nevoilor în scopul planificării in -
frastructurii aferente pieței interne a energiei din UE, 
inclusiv în scopul elaborării planurilor de dezvoltare 
a rețelei pe zece ani.VIII
UE dispune de mai multe instrumente de finanțare pen -
tru a sprijini proiecte de infrastructură energetică, dar 
niciunul nu are ca obiectiv primar piața internă a ener -
giei. Impactul infrastructurilor energetice cofinanțate 
de UE asupra pieței interne a energiei este unul limitat. 
Recomandăm următoarele:
Recomandarea  8: Comisia ar trebui să își amelioreze 
procedurile de planificare și, în special, prioritizarea și 
modul de finanțare a proiectelor de interes comun (PIC), 
sprijinindu-se pe o evaluare aprofundată a nevoilor în 
materie de infrastructură energetică la nivelul UE.
Recomandarea  9: Comisia ar trebui să formuleze propu -
neri legislative cu privire la modalitatea de a condiționa 
deciziile sale de selecție a unor proiecte de infrastructură 
energetică în vederea finanțării de funcționarea adecvată 
și continuă a pieței energiei din statele membre.
10
 Introducere
01 
În cursul ultimilor 20 de ani, Uniunea 
Europeană a elaborat o abordare globală 
pentru politica în domeniul energiei și 
pentru cea în domeniul schimbărilor cli -
matice1. Această politică continuă să evo -
lueze în contextul provocărilor tot mai 
mari impuse de schimbările climatice și 
al unui mediu internațional în schimbare, 
marcat de evoluții politice la frontierele 
UE și de acorduri comerciale încheiate cu 
parteneri externi.
02 
Mandatul de elaborare a unei politici 
a UE în domeniul energiei este prevăzut 
la articolul 4 din Tratatul privind func -
ționarea Uniunii Europene (TFUE), care 
definește energia ca fiind una dintre 
competențele partajate între UE și sta -
tele membre. Articolul 194 prevede că 
obiectivele politicii energetice a UE sunt:
(a) să asigure funcționarea pieței 
energiei;
(b) să asigure siguranța aprovizionării 
cu energie în Uniune;
(c) să promoveze eficiența energetică 
și economia de energie, precum și 
dezvoltarea de noi surse de energie 
și energii regenerabile; și
(d) să promoveze interconectarea rețe -
lelor energetice.
03 
Statele membre iau decizii cu privire 
la propriul lor mix de energie pe care 
îl aplică la nivel național și la taxele și 
suprataxele aplicabile gazelor și energiei 
electrice și supraveghează funcționarea 
piețelor de energie electrică și de gaze 
naturale de pe teritoriul lor.04 
În ultimul deceniu, securitatea aprovi -
zionării cu energie a devenit o problemă 
majoră în Europa. În centrul preocu -
părilor guvernelor și ale publicului se 
află riscurile asociate cu dependența 
de surse externe, cu situația politică 
instabilă din statele furnizorilor externi 
și din statele de tranzit și cu potențialele 
perturbări în aprovizionarea cu energie. 
De asemenea, se recunoaște într-o măsu -
ră tot mai mare faptul că transformările 
care au loc în cadrul sistemului energetic 
al UE, ca urmare a modificării structurii 
cererii și a extinderii surselor de energie 
regenerabilă, creează noi provocări pen -
tru aprovizionarea continuă cu energie 
a utilizatorilor finali la un preț accesibil.1 Această abordare include, 
printre altele, comunicările 
Comisiei referitoare la politica 
energetică a UE publicate în 
1995 și în 2007, pachetele 
energie/climă pentru 
2020 și 2030 și recenta 
Comunicare a Comisiei privind 
uniunea energetică.
11 Introducere
Securitatea aprovizionării 
cu energie și raportul său 
cu piața internă a energiei
05 
Comisia Europeană a promovat în mod 
constant dezvoltarea piețelor interne de 
energie electrică și de gaze naturale ca 
bază pentru asigurarea aprovizionării cu 
energie în cadrul Uniunii. Piața internă 
a energiei este cadrul de reglementa -
re și de infrastructură care ar trebui să 
faciliteze libera circulație și comerțul fără 
frontiere ale gazelor și energiei electrice 
la nivelul întregului teritoriu al UE. În 
cea mai recentă comunicare a Comisiei 
referitoare la strategia europeană pentru 
securitate energetică, care a fost publi -
cată la 28 mai 20142, Comisia declară că: 
„[c]heia îmbunătățirii securității energeti -
ce constă, în primul rând, într-o aborda -
re mai colectivă printr-o piață internă 
funcțională și o mai bună cooperare la 
nivel regional și european, în special în 
privința coordonării evoluției rețelelor și 
a deschiderii piețelor […]”.
06 
Dezvoltarea unor piețe interne des -
chise, competitive și complet funcțio -
nale pentru aprovizionarea cu energie 
electrică și gaze naturale are potențialul 
de a oferi beneficii din punctul de ve -
dere al securității aprovizionării pentru 
întreaga Uniune. Astfel de piețe ar oferi 
posibilități pentru o mai mare diversifi -
care a aprovizionării, pentru atenuarea 
riscurilor de perturbare la nivel local 
a aprovizionării, pentru fluidizarea și 
flexibilizarea schimburilor comerciale în 
cadrul statelor membre și între acestea și 
pentru asigurarea unei aprovizionări cu 
energie care să fie eficientă din punct de 
vedere economic. Securitatea aprovizio -
nării este un bun public care are propriul 
cost și obținerea acestuia în modul cel 
mai eficient din punctul de vedere al 
costurilor este unul dintre obiectivele de 
bază ale politicii energetice a UE.07 
În decembrie 2014, Consiliul Uniunii 
Europene și-a reafirmat sprijinul pen -
tru finalizarea pieței interne a energiei, 
subliniind faptul că „trebuie mobilizate 
toate eforturile pentru îndeplinirea în 
regim de urgență a obiectivului asigură -
rii unei piețe interne a energiei pe deplin 
funcționale și conectate”3.
08 
Pentru a dezvolta o piață internă a ener -
giei, este necesar să se stabilească nor -
me privind modul în care vor funcționa 
piața gazelor și piața energiei electrice 
și, totodată, să se ia măsurile necesare 
pentru a se asigura că există o infrastruc -
tură adecvată în acest scop.2 COM(2014) 330 final din 
28 mai 2014: „Strategia 
europeană a securității 
energetice”.
3 Concluziile Consiliului Uniunii 
Europene adoptate la 
9 decembrie 2014 în urma 
reuniunii Consiliului 
Transporturi, Telecomunicații 
și Energie.
12 Introducere
Cadrul juridic privind 
piața internă a energiei
09 
Normele privind funcționarea pieței 
interne a energiei se prezintă sub mai 
multe forme. Prima etapă constă în 
elaborarea unui cadru legislativ care să 
stabilească principiile care stau la baza 
dezvoltării piețelor interne de energie 
electrică și de gaze naturale, precum și 
condițiile de reglementare în temeiul 
cărora ar trebui comercializată energia. 
Acest cadru legislativ a fost elaborat prin 
intermediul a trei „pachete” de legislație 
secundară a UE (a se vedea figura 1 ).10 
Cel de al treilea pachet privind energia 
a fost completat, în 2011, de Regulamen -
tul privind integritatea și transparența 
pieței angro4 de energie (REMIT)5. Acest 
regulament vizează aspecte legate de 
integritatea pieței și abuzul de piață și 
prevede monitorizarea piețelor angro 
de energie pentru a se detecta și a se 
împiedica manipularea pieței. El ar trebui 
să fie complet pus în aplicare până în 
aprilie 2016.Figura 1Elaborarea celor trei pachete privind energia
Componente esen/uni021Biale
Directiva/uni00A02009/72/CE
Directiva/uni00A02009/73/CERegulamentul/uni00A0(CE) nr./uni00A0713/2009 Regulamentul (CE) nr./uni00A0 714/2009Regulamentul (CE) nr./uni00A0715/2009 Al treilea pachet
2009Al doilea pachet
2003Primul pachet 
1996/1998
Coordonarea OST de către
ENTSO-E /uni0219i ENTSO-GPlanuri de 
dezvoltare a re/uni021Belei 
pe zece aniOST ca entitate 
separatăCoordonarea de 
către ACER a 
autorită/uni021Bilor de 
reglementare JuridicăAutoritate de 
reglementare 
na/uni021Bională 
independentăDoar acces 
reglementat100 %ContabilăOrice autoritate 
competentăNegociat, 
reglementat sau 
cumpărător unicProgresivă /uni0219i 
restrânsăDezvoltarea 
re/uni021BelelorSepararea 
activită/uni021Bii  OSTReglementarea 
pie/uni021BelorAccesul
ter/uni021BilorDeschiderea 
pie/uni021Belor
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.4 Vânzările angro au loc între 
importatorii sau producătorii 
de energie și furnizorii care 
vând produsele energetice 
consumatorilor finali.
5 Regulamentul (UE) 
nr. 1227/2011 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
25 octombrie 2011 privind 
integritatea și transparența 
pieței angro de energie 
(JO L 326, 8.12.2011, p. 1).
13 Introducere
11 
De asemenea, există două alte măsuri 
legislative ale UE care abordează direct 
securitatea aprovizionării cu energie 
electrică și cu gaze naturale. Aceste 
măsuri urmăresc menținerea funcți -
onării adecvate și continue a pieței 
interne a energiei, chiar și în condiții 
excepționale:
(a) Directiva privind aprovizionarea 
cu energie electrică6, care a fost 
adoptată în 2005, angajează state -
le membre să stabilească un nivel 
adecvat al capacității de producție, 
un echilibru adecvat între ofertă și 
cerere și un nivel corespunzător de 
interconexiune cu alte state mem -
bre; și
(b) Regulamentul privind securitatea 
aprovizionării cu gaze naturale , 
care a fost adoptat în 20107, prevede 
standarde privind aprovizionarea și 
infrastructura și definește responsa -
bilitățile întreprinderilor din sec -
torul gazelor naturale, ale statelor 
membre și ale Comisiei atât în ceea 
ce privește prevenirea perturbărilor 
în aprovizionare, cât și intervenția în 
cazul apariției lor.12 
Acest cadru legislativ prevede principiile 
de bază ale pieței interne a energiei, dar 
nu constituie în sine un model practic 
pentru piețele energiei. În acest sens, 
au fost inițiate de către Comisie mode -
le-țintă pentru energie electrică și gaze, 
pentru a se realiza obiectivul conver -
genței prețurilor8. Aceste modele au fost 
dezvoltate în continuare prin implicarea 
organizațiilor ENTSO și a ACER și a repre -
zentanților industriei energetice și, în 
prezent, se află în curs de a fi incluse în -
tr-un cadru de orientări și coduri de rețea 
care specifică normele tehnice privind 
modul de funcționare a acestor piețe:
(a) Modelul-țintă pentru energie 
electrică  preconizează cuplarea 
piețelor naționale într-o piață unică 
paneuropeană9. Pe lângă facilitarea 
convergenței prețurilor, cupla -
rea piețelor ar trebui să asigure 
utilizarea optimă a transportului 
transfrontalier.
(b) Modelul-țintă pentru gaze  promo -
vează convergența prețurilor prin 
intermediul platformelor de comer -
cializare a gazelor10. Acesta prevede 
dezvoltarea de zone de intrare-ieșire 
și de puncte de tranzacționare virtu -
ale lichide.6 Directiva 2005/89/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 
18 ianuarie 2006 privind 
măsurile menite să garanteze 
siguranța aprovizionării cu 
energie electrică și investițiile 
în infrastructuri (JO L 33, 
4.2.2006, p. 22).
7 Regulamentul (UE) 
nr. 994/2010 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
20 octombrie 2010 privind 
măsurile de garantare 
a securității aprovizionării cu 
gaze naturale și de abrogare 
a Directivei 2004/67/CE 
a Consiliului (JO L 295, 
12.11.2010, p. 1).
8 Pentru informații suplimentare 
privind elaborarea modelelor-
țintă, a se vedea: https://
ec.europa.eu/energy/en/
consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 Cuplarea piețelor descrie 
conectarea unor piețe 
separate la vedere de energie 
electrică „pentru ziua 
următoare” ( day ahead 
market ), utilizând capacitatea 
disponibilă de transport 
transfrontalier. A fost dezvoltat 
un algoritm specific denumit 
EUPHEMIA pentru a se 
implementa cuplarea piețelor 
energiei electrice în Uniunea 
Europeană.
10 O platformă de comercializare 
a gazelor este un punct de 
tranzacționare fizic sau virtual 
unde se stabilește prețul 
aprovizionării cu gaze în 
conformitate cu cererea din 
regiune. Prețul la platforma de 
comercializare variază în 
funcție de fluctuațiile cererii și 
ofertei de gaze.
14 Introducere
Rolurile și responsabilitățile 
principalilor actori din 
domeniul politicii energetice 
a UE
13 
Procesul de dezvoltare, de punere în 
aplicare și de reglementare a pieței 
interne a energiei implică o varietate de 
actori publici și privați, care au roluri și 
responsabilități speciale.
(a) În cadrul Comisiei Europene , 
Direcția Generală Energie (DG Ener -
gie) este responsabilă de elaborarea 
și punerea în aplicare a politicii 
energetice europene în temeiul 
articolului 194 TFUE. Aceasta presu -
pune asigurarea funcționării pieței 
energiei și a securității aprovizionării 
cu energie în Uniune, precum și 
promovarea interconexiunii rețelelor 
de energie. În ceea ce privește piața 
internă a energiei, Comisia:
(i) propune documente de politică 
și măsuri legislative, în funcție 
de nevoi;
(ii) monitorizează transpunerea 
pachetelor privind energia în 
legislația națională;
(iii) adoptă codurile de rețea îm -
preună cu statele membre prin 
procedura comitetelor.
(b) Piețele de energie ar trebui moni -
torizate de autorități naționale de 
reglementare , care sunt complet 
independente de guvernele statelor 
membre. Cerința de instituire a au -
torităților naționale de reglementare 
a fost introdusă în cel de al doilea 
pachet privind energia. Cel de al trei -
lea pachet privind energia a întărit și 
mai mult rolul acestora.(c) Agenția pentru Cooperarea Au -
torităților de Reglementare din 
Domeniul Energiei (ACER), instituită 
în temeiul celui de al treilea pachet 
privind energia, ar trebui să promo -
veze și să faciliteze cooperarea între 
autoritățile naționale de reglementa -
re. ACER elaborează orientări-cadru 
din care derivă codurile de rețea și 
adoptă avize privind o varietate de 
chestiuni legate de piața energiei. 
Această agenție nu deține compe -
tențe executive, astfel încât deciziile 
sale nu au un caracter obligatoriu 
direct pentru participanții la piață.
(d) Operatorii de sisteme de trans -
port  sunt entități responsabile de 
transportul energiei sub formă de 
gaze naturale sau de energie elec -
trică la nivel național sau regional, 
utilizând infrastructuri fixe. Aceș -
tia trebuie să coopereze întrei ei 
în cadrul rețelelor europene ale 
operatorilor sistemelor de trans -
port de energie electrică și de 
gaze (ENTSO-E și ENTSO-G). Rețelele 
ENTSO sunt responsabile de ela -
borarea codurilor de rețea pe baza 
orientărilor-cadru ale ACER și de 
întocmirea planurilor de dezvoltare 
a rețelelor pe zece ani.
15 Introducere
Nevoile în materie de 
investiții și instrumentele 
financiare ale UE în 
domeniul infrastructurii 
energetice
14 
Pentru a se putea obține beneficiile pe 
care le-ar aduce piața internă a ener -
giei în ceea ce privește securitatea 
aprovizionării sunt necesare investiții 
în infrastructura energetică. În UE, 
infrastructura energetică este finanțată 
în principal de operatorii de sisteme de 
transport, prin tarifele percepute de la 
consumatori în conformitate cu principul 
„utilizatorul plătește”. Resursele proprii 
ale operatorilor utilizate pentru finan -
țarea investițiilor în infrastructură pot 
varia de la minimum 20 % din costurile 
proiectului până la costul integral al 
investițiilor necesare. Potrivit cifrelor Co -
misiei din 2011, operatorii de sisteme de 
transport au investit 9,1 miliarde de euro 
pe an în infrastructură energetică 
între 2005 și 2009, din care 5,8 miliar -
de de euro pe an în infrastructură pentru 
energie electrică și 3,3 miliarde de euro 
pe an în infrastructură pentru gaze.
15 
Banca Europeană de Investiții (BEI)  
este cel mai mare furnizor supranațional 
de împrumuturi și de garanții pentru 
proiectele de infrastructură energetică din UE. În perioada 2007-2012, BEI a acor -
dat împrumuturi în valoare de 29,4 mili -
arde de euro pentru investiții în moder -
nizarea și dezvoltarea rețelelor europene 
de energie electrică și de gaze11.
16 
Infrastructura energetică este, de ase -
menea, una dintre prioritățile Fondului 
european pentru investiții strategi -
ce (FEIS)12 înființat recent. Acest fond 
combină capital provenind de la bugetul 
UE și de la BEI în vederea mobilizării unor 
investiții publice și private de minimum 
315 miliarde de euro la nivelul UE13.
17 
Comparativ cu investițiile proprii realiza -
te de operatorii de sisteme de transport 
și cu finanțarea disponibilă de la BEI și de 
la FEIS, bugetul UE  reprezintă un furni -
zor relativ mic de investiții în infrastruc -
tura energetică. Între 2007 și 2013, au 
fost alocați de la bugetul UE aproximativ 
3,7 miliarde de euro pentru infrastructu -
ra energetică și alți 7,4 miliarde de euro 
sunt prevăzuți pentru perioada 
2014-2020, așa cum se arată în tabelul 1 .Tabelul 1Fonduri alocate pentru infrastructura energetică în perioada 2007-2020 (în milioane 
de euro)
Sector TEN-E PEER MIE Energie Fondurile ESI Total
2007-2013Energie electrică 81 905 498 1 484
Gaze 64 1 363 814 2 241
TOTAL 145 2 268 1312 3 725
2014-2020 Energie electrică și gaze 5 350 2 00017 350
TOTAL 2007-2020 145 2 268 5 350 3 312 11 075
1 Cifră cu titlu de orientativ prezentată echipei de audit de către DG Politică Regională și Urbană.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza bazelor de date ale DG Politică Regională și Urbană și a rapoartelor privind punerea în aplicare 
a PEER.11 Banca Europeană de Investiții, 
Energy Lending Criteria  (Criterii 
de acordare a împrumuturilor 
în domeniul energiei), 
23 iulie 2013.
12 Regulamentul (UE) 2015/1017 
al Parlamentului European și al 
Consiliului din 25 iunie 2015 
privind Fondul european 
pentru investiții strategice, 
Platforma europeană de 
consiliere în materie de 
investiții și Portalul european 
de proiecte de investiții și de 
modificare a Regulamentelor 
(UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 
1316/2013.
13 Avizul nr. 4/2015 referitor la 
Propunerea de regulament al 
Parlamentului European şi al 
Consiliului privind Fondul 
european de investiții 
strategice și de modificare 
a Regulamentelor (UE) 
nr. 1291/2013 și (UE) 
nr. 1316/2013 (JO 121, 
15.4.2015, p. 1).
16 Introducere
18 
Alocările au fost realizate prin interme -
diul mai multor fonduri, gestionate de 
Comisie, care diferă în ceea ce privește 
dimensiunea lor relativă, tipul de proiec -
te finanțate și tipul de finanțare oferită (a 
se vedea tabelul 1 ):
(a) Rețeaua transeuropeană de 
energie (TEN-E), introdusă în 199614, 
a fost un instrument, gestionat de 
Comisie, care a finanțat infrastruc -
tura de energie electrică și de gaze 
naturale. Regulamentele referitoare 
la TEN-E din 201315 stabileau criterii 
pentru identificarea unor proiecte 
de interes comun;
(b) Programul energetic european 
pentru redresare (PEER) a fost creat 
în 2009 pentru a stimula economia 
UE prin investiții în infrastructură16. 
PEER a finanțat lista aprobată de 
proiecte aflate în gestiunea directă 
a Comisiei. Implementarea proiec -
telor finanțate este încă în curs de 
desfășurare, dar acest program nu va 
mai sprijini niciun proiect nou;
(c) Mecanismul pentru interconec -
tarea Europei  (MIE)17 a fost creat 
pentru a asigura investiții în do -
meniile transporturilor, energiei și 
telecomunicațiilor pentru perioada 
2014-202018. Fondul este menit să 
atragă investiții private printr-o serie 
de instrumente, printre care se pot 
enumera finanțări nerambursabile, 
împrumuturi speciale, garanții, in -
strumente de creanță și instrumente 
de capitaluri proprii. Cofinanțarea 
prin intermediul finanțărilor neram -
bursabile se bazează pe cereri de 
propuneri deschise și este gestio -
nată de Agenția Executivă pentru 
Inovare și Rețele (INEA); și(d) finanțare pentru infrastructură ener -
getică se asigură și prin fondurile 
structurale și de investiții euro -
pene (fondurile ESI)19. Finanțarea se 
bazează pe programe operaționale 
naționale care sunt aprobate de 
Comisie.
19 
În 2010, Comisia a estimat că sectorul 
energiei din Europa va necesita investiții 
în valoare de 1 000 de miliarde de euro 
până în 2020. Din această valoare, 
aproximativ 210 miliarde de euro vor 
fi necesari pentru rețele de energie 
electrică și de gaze de importanță euro -
peană20. Mai recent, Agenția Internațio -
nală a Energiei (AIE) a estimat că totalul 
investițiilor necesare pentru rețelele de 
energie electrică și de gaze din UE se 
va ridica la 931 de miliarde de euro în 
perioada 2014-203521.14 Programul TEN-E a fost 
instituit prin următoarele acte 
juridice: Decizia 1364/2006/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 6 septembrie 
2006 de stabilire a orientărilor 
pentru rețelele energetice 
transeuropene și de abrogare 
a Deciziei 96/391/CE și 
a Deciziei 1229/2003/CE 
(JO L 262, 22.9.2006, p. 1).
15 Regulamentul (UE) 
nr. 347/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
17 aprilie 2013 privind liniile 
directoare pentru 
infrastructurile energetice 
transeuropene, de abrogare 
a Deciziei nr. 1364/2006/CE și 
de modificare a 
Regulamentelor (CE) 
nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 
și (CE) nr. 715/2009 (JO L 115, 
25.4.2013, p. 39) are ca scop 
facilitarea dezvoltării și 
a realizării prompte 
a interoperabilității rețelelor 
energetice transeuropene 
(TEN-E).
16 Regulamentul (CE) 
nr. 663/2009 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
13 iulie 2009 de stabilire a unui 
program de ajutor pentru 
redresare economică prin 
acordarea de asistență 
financiară comunitară pentru 
proiecte în domeniul energiei 
(JO L 200, 31.7.2009, p. 31).
17 În conformitate cu 
Regulamentul (UE) 2015/1017 
privind Fondul european 
pentru investiții strategice, 
pachetul financiar aferent 
MIE-sectorul energiei pentru 
perioada 2014-2020 a fost 
redus cu 500 de milioane de 
euro (de la 5 850 de milioane la 
5 350 de milioane de euro) cu 
scopul de a se finanța parțial 
contribuția de la bugetul 
general al Uniunii la FEISÎ.
18 Regulamentul (UE) 
nr. 1316/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 decembrie 2013 de 
instituire a Mecanismului 
pentru interconectarea 
Europei, de modificare 
a Regulamentului (UE) 
nr. 913/2010 și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 
(JO L 348, 20.12.2013, p. 129).
19 Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
17 decembrie 2013 de stabilire 
a unor dispoziții comune 
privind Fondul european de 
17
 Sfera și abordarea auditului
20 
Prin intermediul acestui audit, Curtea 
a urmărit să stabilească dacă punerea 
în aplicare a măsurilor luate în cadrul 
politicii privind piața internă a energiei 
și cheltuielile UE efectuate pentru 
infrastructura energetică au procurat 
în mod eficace avantaje din punctul de 
vedere al securității aprovizionării cu 
energie.
21 
În special, am examinat dacă:
 ο Comisia și statele membre au asigu -
rat punerea în aplicare a politicilor 
privind piața internă a energiei , 
îmbunătățind astfel securitatea 
aprovizionării cu energie;
 ο infrastructura energetică  din 
Europa este adecvată pentru piețe 
complet integrate, asigurând astfel 
o securitate efectivă a aprovizionării 
cu energie; și
 ο sprijinul financiar acordat de UE  
pentru infrastructură energetică 
a contribuit în mod efectiv la dezvol -
tarea pieței interne a energiei.
22 
Activitățile pe teren din cadrul auditului 
au fost efectuate de la jumătatea anu -
lui 2014 până la jumătatea anului 2015.
23 
Auditul nostru s-a axat pe transportul de 
gaze prin conducte, pe depozitare, inclu -
siv terminalele de GNL, și pe transportul 
de energie electrică. Auditul nu a acope -
rit producția de energie22 și nici eficiența 
energetică23. De asemenea, nu au fost vi -
zate nici sistemele de distribuție a ener -
giei către consumatorii finali, sărăcia 
energetică, taxele sau subvențiile privind 
energia sau țintele pentru 2020 și 2030 
ale politicii privind clima și energia.24 
Auditul nostru a acoperit măsurile luate 
în cadrul politicii și finanțările acordate 
din 2007. Am adoptat o abordare regi -
onală și am examinat studii de caz din 
șase state membre – Bulgaria, Estonia, 
Lituania, Polonia, Spania și Suedia. Am 
analizat piețele regionale și gradul de 
interconexiune dintre aceste state mem -
bre și țările învecinate.
25 
În aceste studii de caz am evaluat modul 
în care au fost identificate investițiile 
necesare, punerea în aplicare a principi -
ilor pieței interne a energiei, aspectele 
privind cooperarea transfrontalieră și 
raționamentul din spatele propunerilor 
de proiecte. Această selecție asigură 
o reprezentare geografică largă a întregii 
UE. Studiile de caz au inclus 15 exemple 
de proiecte specifice cofinanțate de 
UE. Activitățile de audit pentru fiecare 
studiu de caz au implicat interviuri cu 
funcționari din statele membre și func -
ționari ai UE.
26 
De asemenea, am identificat, acolo unde 
era posibil, bune practici care ar putea fi 
partajate între părțile interesate din alte 
state membre.dezvoltare regională, Fondul 
social european, Fondul de 
coeziune, Fondul european 
agricol pentru dezvoltare 
rurală și Fondul european 
pentru pescuit și afaceri 
maritime, precum și de 
stabilire a unor dispoziții 
generale privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională, Fondul social 
european, Fondul de coeziune 
și Fondul european pentru 
pescuit și afaceri maritime și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului (JO L 347, 
20.12.2013, p. 320).
20 COM(2010) 677 final din 
17 noiembrie 2010: „Priorități 
în domeniul infrastructurii 
energetice ante și post 
2020 – Plan de realizare a unei 
rețele energetice europene 
integrate”.
21 Agenția Internațională 
a Energiei, World Investment 
Outlook 2014 . Paris: OCDE/AIE, 
p. 167.
22 În ceea ce privește producția 
de energie, a se vedea 
Raportul special nr. 6/2014: 
„Sprijinul acordat prin 
intermediul fondurilor politicii 
de coeziune pentru 
producerea de energie din 
surse regenerabile – a permis 
acesta obținerea unor 
rezultate bune?” ( http:/eca.
europa.eu ).
23 În ceea ce privește consumul, 
a se vedea Raportul special 
nr. 21/2012: „Raportul 
cost-eficacitate al investițiilor 
în eficiența energetică 
efectuate în cadrul politicii de 
coeziune” ( http:/eca.europa.
eu).
18
 Observații
Obiectivul de finalizare 
a pieței interne a energiei 
până în 2014 nu a fost 
atins
27 
Din 2007, piața internă a energiei a fost 
elementul central al procesului de elabo -
rare a politicii energetice a UE. Cel de al 
treilea pachet privind energia, adoptat în 
2009, prevedea obligativitatea transpu -
nerii directivelor privind gazul și energia 
electrică până la 3 martie 201124. Obiec -
tivul respectiv nu a fost însă atins în anul 
respectiv. În plus, au mai fost adoptate, 
în 2009, trei regulamente ale Comisiei, 
care fac și ele parte din cel de al treilea 
pachet privind energia25.
28 
În 2011, Consiliul și-a reiterat angaja -
mentul privind piața internă a energiei, 
afirmând că „[p]iața internă a energiei 
ar trebui finalizată până în 2014, pentru 
a permite circulația liberă a gazelor și 
a electricității”26. În decembrie 2014, 
obiectivul nefiind încă realizat, Consiliul 
a reafirmat din nou „nevoia urgentă 
a implementării și aplicării eficace și 
coerente a dispozițiilor prevăzute în cel 
de-al treilea pachet privind energia de 
către toate statele membre ale UE [...]”27.29 
Următoarele elemente sunt importante 
pentru realizarea acestui obiectiv:
 ο punerea în aplicare a cadrului de 
reglementare al UE privind piața 
internă a energiei;
 ο armonizarea amalgamului de piețe 
locale și naționale;
 ο realizarea convergenței prețurilor; și
 ο disponibilitatea unei infrastructuri 
energetice adecvate (a se vedea 
punctul 72 și următoarele).24 Pentru energia electrică, 
articolul 49 alineatul (1) din 
Directiva 2009/72/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 13 iulie 2009 
privind normele comune 
pentru piața internă a energiei 
electrice și de abrogare 
a Directivei 2003/54/CE (JO 
L 211, 14.8.2009, p. 55). Pentru 
gaze, articolul 54 alineatul (1) 
din Directiva 2009/73/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 13 iulie 2009 
privind normele comune 
pentru piața internă în 
sectorul gazelor naturale și de 
abrogare a Directivei 2003/55/
CE (JO L 211, 14.8.2009, p. 94).
25 Regulamentul (CE) 
nr. 714/2009 privind condițiile 
de acces la rețea pentru 
schimburile transfrontaliere 
de energie electrică și de 
abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 1228/2003.
Regulamentul (CE) 
nr. 715/2009 privind condițiile 
de acces la rețelele pentru 
transportul gazelor naturale și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 1775/2005.
Regulamentul (CE) 
nr. 713/2009 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
13 iulie 2009 de instituire 
a Agenției pentru Cooperarea 
Autorităților de Reglementare 
din Domeniul Energiei.
26 Concluziile adoptate de 
Consiliul European la 
4 februarie 2011.
27 Concluziile Consiliului, 
reuniunea Consiliului 
Transporturi, Telecomunicații 
și Energie, Bruxelles, 
9 decembrie 2014.
19 Observații
Subzistă probleme cu 
privire la punerea în 
aplicare a cadrului juridic 
al UE privind piața internă 
a energiei
30 
Cel de al treilea pachet privind energia 
include atât regulamente care sunt 
aplicate direct, cât și directive care 
trebuie integrate în cadrul legislativ al 
fiecărui stat membru. Comisia monitori -
zează progresele realizate în acest sens, 
efectuând:
(a) verificări privind transpunerea , 
care au drept scop să verifice dacă 
statele membre și-au actualizat le -
gislația națională în vederea include -
rii dispozițiilor directivelor28. În cazul 
în care consideră că un stat membru 
nu a procedat în acest sens, Comisia 
poate iniția o procedură de consta -
tare a neîndeplinirii obligațiilor, care 
poate conduce la deferirea cauzei 
Curții de Justiție a Uniunii Europene; 
și
(b) verificări privind conformitatea , 
care evaluează dacă modificările 
realizate în practică sunt consecven -
te cu dispozițiile directivelor. Pentru 
a facilita această evaluare, Comisia 
trimite statelor membre solicitări 
de informații și de clarificări – acest 
schimb de informații are loc prin in -
termediul instrumentului „EU Pilot”. 
În cazul în care consideră, în urma 
evaluării, că modificările realizate în 
practică într-un stat membru nu re -
flectă în mod corespunzător dispozi -
țiile directivelor, Comisia poate iniția 
o procedură oficială de constatare 
a neîndeplinirii obligațiilor în teme -
iul articolului 258 TFUE.28 Evaluarea efectuată de 
Comisie se bazează pe 
documente oficiale puse la 
dispoziție de statele membre, 
pe rapoarte ale 
contractanților, pe 
cunoștințele deținute de 
birourile responsabile de 
diversele țări, pe 
monitorizarea pieței prin 
intermediul organelor 
mass-media și pe cereri 
specifice adresate unor terți.
20 Observații
31 
Tabelul 2  prezintă detalii referitoare la 
stadiul acestor verificări la 30 iunie 2015, 
inclusiv al procedurilor de constatare 
a neîndeplinirii obligațiilor în ceea ce 
privește cel de al treilea pachet privind 
energia. Această analiză arată că mai 
este o cale lungă de parcurs până când 
cel de al treilea pachet privind energia 
să poată fi considerat pe deplin pus 
în aplicare în statele membre. Până la 
30 iunie 2015:
(a) în ceea ce privește netranspune -
rea dispozițiilor din cel de al treilea 
pachet privind energia, Comisia 
a considerat necesară inițierea de 
proceduri de constatare a neîndepli -
nirii obligațiilor împotriva a 19 dintre 
cele 28 de state membre. Toate aces -
te proceduri au fost închise până la 
30 iunie 2015;
(b) în ceea ce privește neconformitatea 
cu dispozițiile din cel de al treilea 
pachet privind energia, în 2013, Co -
misia a început procesul de solicitare 
de informații de la statele membre 
și, în unele cazuri, a procedat la ini -
țierea unor proceduri de constatare 
a neîndeplinirii obligațiilor:
(i) în cazul a zece state membre, 
Comisia finalizase evaluarea și 
a inițiat proceduri de constatare 
a neîndeplinirii obligațiilor în 
temeiul articolului 258 TFUE. 
Toate aceste proceduri sunt încă 
în curs;
(ii) în cazul a patru state membre, 
Comisia solicitase informații 
prin intermediul instrumentului 
EU Pilot, dar nu își finalizase încă 
evaluarea; și
(iii) în cazul a 14 state membre, Co -
misia nu trimisese încă o solicita -
re de informații.32 
Dispozițiile din cel de al treilea pachet 
privind energia care prezintă relevanță 
pentru acest audit și cu privire la care 
verificările efectuate de Comisie au evi -
dențiat probleme includ:
 ο funcționarea autorităților națio -
nale de reglementare (a se vedea 
punctele 34-36);
 ο funcționarea operatorilor de 
sisteme de transport (a se vedea 
punctele 37-42);
 ο aspecte legate de diferite forme de 
reglementare a prețurilor (a se vedea 
punctul 64).
33 
Pe parcursul auditului, am confirmat 
existența unor probleme în aceste do -
menii, după cum se arată la următoarele 
puncte.
21 Observații
Situația, la 30 iunie 2015, a verificărilor privind transpunerea și conformitatea 
efectuate de Comisie pentru cel de al treilea pachet privind energia
Verificări privind transpunerea Verificări privind conformitatea
Verificare a Comisiei 
privind transpunerea 
finalizatăProcedură de constatare 
a neîndeplinirii obligații -
lor inițiată și închisăComisia a inițiat o proce -
dură de constatare a neîn -
deplinirii obligațiilorProcedură de constatare 
a neîndeplinirii obligați -
ilor închisă
Belgia √ √ √ Încă deschisă
Bulgaria √ √ Nicio procedură inițiată
Republica Cehă √ — Nicio procedură inițiată
Danemarca √ √ Nicio procedură inițiată
Germania √ — √ Încă deschisă
Estonia √ √ Nicio procedură inițiată
Irlanda √ √ Nicio procedură inițiată
Grecia √ — Nicio procedură inițiată
Spania √ √ √ Încă deschisă
Franța √ √ √ Încă deschisă
Croația √ — √ Încă deschisă
Italia √ — √ Încă deschisă
Cipru √ √ Nicio procedură inițiată
Letonia √ — Nicio procedură inițiată
Lituania √ √ Nicio procedură inițiată
Luxemburg √ √ √ Încă deschisă
Ungaria √ — √ Încă deschisă
Malta √ — Nicio procedură inițiată
Țările de Jos √ √ Nicio procedură inițiată
Austria √ √ √ Încă deschisă
Polonia √ √ Nicio procedură inițiată
Portugalia √ — Nicio procedură inițiată
România √ √ √ Încă deschisă
Slovenia √ √ Nicio procedură inițiată
Slovacia √ √ Nicio procedură inițiată
Finlanda √ √ Nicio procedură inițiată
Suedia √ √ Nicio procedură inițiată
Regatul Unit √ √ Nicio procedură inițiată
Notă:   
„—” înseamnă că nu a fost inițiată nicio procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și că nu există nicio intenție din partea Comisiei de 
a iniția vreuna în viitor, pe baza verificărilor privind transpunerea, care sunt acum finalizate pentru toate statele membre.  
„Nicio procedură inițiată” înseamnă că nu a fost inițiată nicio procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statului membru în 
cauză. Comisia reexaminează situația și este posibil să inițieze o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în viitor.  
„Încă deschisă” înseamnă că o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor este în curs de desfășurare și nu a fost încă închisă.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de Comisie.Tabelul 2
22 Observații
Autoritățile de reglementare 
din domeniul energiei se 
confruntă cu dificultăți în 
ceea ce privește îndeplinirea 
sarcinilor lor atât la nivel 
național, cât și la nivelul UE
34 
Probele colectate în cadrul acestui 
audit indică următoarele probleme în 
funcționarea autorităților naționale de 
reglementare:
(a) independența acestor autorități 
este esențială pentru a garanta că se 
pot achita în mod corespunzător de 
sarcinile care le-au fost încredința -
te. Persoanele aflate la conducerea 
organismelor de reglementare ar 
trebui să fie selectate într-un mod 
transparent și ar trebui să le fie 
asigurată o anumită libertate de 
acțiune. Aceste principii nu sunt 
întotdeauna respectate, după cum 
se poate vedea din exemplele din 
caseta 1 ;
(b) reprezentații mai multor autori -
tăți naționale de reglementare au 
subliniat riscurile legate de restric -
țiile la adresa sferei rolului lor . 
Unele guverne și-au păstrat anumite 
competențe de reglementare sau 
au impus autorităților naționale de 
reglementare metodologii de stabi -
lire a tarifelor care ar putea favoriza 
anumiți participanți la piață. A se 
vedea exemplele din caseta 2 ;
(c) deși sarcinile autorităților naționale 
de reglementare sunt aceleași în 
toate statele membre, nivelul de 
resurse  disponibile diferitelor au -
torități variază în mod considerabil. 
Numărul persoanelor care se ocupă 
de aspecte legate de energie din 
autoritățile de reglementare pe care 
le-am vizitat variază între 21 și peste 
200. Anumite autorități consideră că 
dispun de resurse suficiente pentru 
a gestiona toate aspectele legate 
de piața energiei. Cu toate acestea, 
din cauza constrângerilor în materie 
de resurse, unele autorități sunt mai bine echipate decât altele să partici -
pe la cooperarea internațională, care 
este esențială pentru piața internă 
a energiei (a se vedea punctul 35). 
A se vedea exemplele din caseta 3 .
23 Observații
Probleme care afectează independența autorităților naționale de reglementare
Bulgaria  – În perioada 2009-2015, președintele Comisiei de Reglementare pentru Energie și Apă a fost înlocuit de 
guvern de mai multe ori, dintre care de patru ori numai în anul 2013. Autoritățile de reglementare independente au 
obligația de a stabili tarifele pentru energie în raport cu structura costurilor ei efective. Cu toate acestea, comisia 
națională din Bulgaria a stabilit prețurile reglementate pentru energia electrică de așa manieră încât s-a ajuns la 
situația în care operatorul energetic tradițional este obligat să cumpere energie electrică la prețuri ridicate și, în 
calitate de furnizor public, să o vândă la prețuri mai mici, acumulând un deficit de aproximativ 800 de milioane de 
euro între 2010 și sfârșitul anului 2014.
Lituania  – Din 2013, Parlamentul Lituaniei are competența de a vota pentru înlocuirea șefului autorității naționa -
le de reglementare dacă nu aprobă raportul anual privind activitățile autorității de reglementare din domeniul 
energiei.
Restricțiile la adresa sferei rolului autorităților naționale de reglementare
Spania  – Ministerul Industriei, Energiei și Turismului stabilește tarifele pentru gaze și energie electrică – sau taxele 
pentru utilizarea rețelei – pe care operatorii de sisteme de transport le facturează utilizatorilor infrastructurii atât 
pentru gaze, cât și pentru energie electrică. Autoritatea de reglementare propune o metodologie doar pentru 
elementele care alcătuiesc 1/3 din tarifele finale de rețea, în timp ce elementele de cost care acoperă restul de 2/3 
sunt stabilite în exclusivitate de guvernul spaniol. Această situație ridică semne de întrebare cu privire la măsura 
în care autoritatea deține competențe adecvate pentru a putea să își exercite această parte din funcțiile sale de 
reglementare.
Lituania  – Cel de al treilea pachet privind energia prevede că autorităților naționale de reglementare ar trebui să 
li se încredințeze responsabilitatea de stabilire a tarifelor de transport sau de distribuție în conformitate cu criterii 
transparente. Cu toate acestea, în Lituania, guvernul este cel care prescrie metodologia de stabilire a tarifelor pen -
tru transportul de gaze și de energie electrică, iar prețurile de consum sunt reglementate. Drept urmare, conform 
calculelor preliminare efectuate de autoritatea națională de reglementare, cei doi operatori energetici tradiționali, 
aflați în proprietatea statului, vor putea să strângă, până în 2024, prin intermediul tarifelor, cu 167 de milioane de 
euro mai mult decât dacă tarifele ar fi fost stabilite de autoritate.
Caracterul adecvat al resurselor autorităților naționale de reglementare
Suedia  – Inspectoratul suedez din domeniul energiei a confirmat că, cu cei 100 de specialiști ai săi în domeniu, este 
perfect echipat să participe la activitățile ACER, inclusiv prin punerea la dispoziție de experți naționali detașați. De 
asemenea, el a confirmat că a efectuat toate pregătirile pentru punerea în aplicare a Regulamentului REMIT și că 
a dotat complet echipa necesară.
Estonia  – Numai 21 dintre cei 61 de angajați ai autorității naționale în materie de concurență sunt implicați în dome -
niul energiei. În analizele sale privind piața estonă a energiei, Comisia și-a exprimat îngrijorarea cu privire la măsura 
în care autoritatea națională de reglementare dispune de resurse suficiente pentru a reglementa în mod adecvat 
piețele de energie din Estonia și a participa la activitățile de cooperare de la nivelul UE (a se vedea anexa III ).Caseta 1 Caseta 2 Caseta 3
24 Observații
35 
Nu există nicio autoritate unică de 
reglementare în domeniul energiei la 
nivelul UE, dar se presupune că autori -
tățile naționale de reglementare trebuie 
să coopereze în cadrul ACER (a se vedea 
punctul 13). Pe măsură ce piețele de 
energie din UE devin tot mai integrate, 
soluționarea problemelor transfrontali -
ere în materie de reglementare prezintă 
o importanță din ce în ce mai mare. În 
prezent, ACER operează prin intermediul 
unui sistem de grupuri de lucru, pe teme 
precum energia electrică, gazele, inte -
gritatea pieței și monitorizarea acesteia, 
pentru a gestiona aceste probleme. Deși 
această abordare urmărește să faciliteze 
implicarea directă a statelor membre, în 
practică nu toate statele membre parti -
cipă în aceeași măsură și statele membre 
mai active au, așadar, o influență mai 
mare asupra activităților acestor grupuri. 
Unele autorități naționale de reglemen -
tare au indicat faptul că resursele de 
care dispun în acest sens, sub formă de 
specialiști care să fie capabili să interac -
ționeze într-un mediu internațional și de 
buget pentru deplasări, sunt limitate (a 
se vedea punctul 34). Anexa III  prezintă 
detalii privind participarea reprezen -
tanților statelor membre la grupurile de 
lucru ale ACER.
36 
Una dintre misiunile ACER este de a ana -
liza tendințele de pe piața energiei și de 
a oferi consiliere în materie de politică 
autorităților naționale de reglementare 
și instituțiilor UE. Agenția nu deține însă 
competențe pentru a impune acestor 
autorități sau guvernelor statelor mem -
bre să îi furnizeze date relevante privind 
piața energiei. Lipsa datelor limitează 
capacitatea ACER de a furniza analize 
ale piețelor și consiliere în materie de 
politică instituțiilor UE și autorităților de 
reglementare din statele membre.Separarea activității 
operatorilor de sisteme de 
transport a fost realizată 
formal, dar nu a condus 
întotdeauna la piețe liberalizate 
și competitive
37 
Energia electrică și gazele sunt rareori 
consumate la locul unde sunt produse 
sau unde intră într-o țară. Pentru ca 
vasta cantitate de energie să ajungă la 
consumatori, au fost dezvoltate sisteme 
de transport. Organizațiile care gestio -
nează aceste sisteme de transport sunt 
cunoscute, în statele membre ale UE, sub 
denumirea de operatori de sisteme de 
transport.
38 
Procesul de separare a transportului de 
alte activități, precum producția și distri -
buția, în cadrul unor societăți energetice 
integrate vertical, este cunoscut sub de -
numirea de separare a activităților. Aces -
ta a debutat cu primul și cel de al doilea 
pachet privind energia. Comisia a confir -
mat că toate statele membre au transpus 
formal legislația referitoare la cel de al 
treilea pachet privind energia, inclusiv 
dispozițiile privind separarea activităților 
(a se vedea punctul 31). Figura 2  descrie 
rolul și poziția operatorilor de sisteme de 
transport în cadrul comerțului cu ener -
gie înainte și după separare.
25 Observații
39 
Deși scopul măsurii de separare a acti -
vităților și al măsurilor de alt tip a fost 
de a crea condițiile de reglementare 
pentru o piață internă a energiei, sunt 
frecvente cazurile în care măsurile nu au 
condus la o piață liberalizată și compe -
titivă. Această situație este cauzată de 
faptul că numeroase guverne și opera -
tori energetici tradiționali au continuat 
să limiteze accesul terților la rețele prin 
reglementări și restricții tehnice. De 
exemplu, noii furnizori de pe piețele de 
gaze și de energie electrică au nevoie 
de acces la instalațiile de transport și de 
stocare. Fără acest acces, pătrunderea unor noi participanți pe piețele naționa -
le de energie electrică sau de gaze este 
dificilă. De exemplu, în Polonia, operato -
rul tradițional de gaze a înființat, în 2010, 
o societate cu scop special, care nu este 
considerată de autoritatea națională de 
reglementare ca fiind un operator de 
sistem de transport și care deține în pro -
porție de 100 % capacitatea subterană 
de stocare a gazelor din Polonia. O astfel 
de situație implică riscul ca această filială 
să poată limita accesul la piață al noilor 
furnizori de gaze în Polonia29.Figura 2Comerțul cu energie și transportul înainte și după separarea activităților
După separare Înainte de separare
Interacţiune nereglementatăInteracţiune reglementată
ConsumatorSocietate sau funcţie separatăLegendă:Consumator ConsumatorDistribuire Transport (OST) Exploatarea reţelelor
VânzăriIntermediarde comercializareProducţie/import
Producţie/import
Exploatarea reţelelor
Comercializare
VânzăriSocietate integrată 
vertical
Sursa:  Prezentare dată de James Matthys-Donnadieu la 26 august 2014 la școala de vară E conomics of Electricity Markets , Universitatea din Ghent.29 Potrivit cifrelor publicate în 
raportul național pentru 2014 
al oficiului de reglementare în 
domeniul energiei din Polonia, 
furnizorul tradițional de gaze 
deține o cotă de aproximativ 
95 % din piața angro de gaze 
din Polonia.
26 Observații
40 
Pe măsură ce rețelele din statele mem -
bre devin tot mai interconectate prin 
intermediul infrastructurii, este în mod 
evident necesar să se intensifice coo -
perarea dintre operatorii de sisteme 
de transport învecinați, inclusiv să se 
convină asupra unei abordări coordona -
te privind dezvoltarea infrastructurii, în 
special din punctul de vedere al securi -
tății aprovizionării. Cu titlu de exemplu 
de bună cooperare poate fi menționat 
operatorul sistemului de transport de 
energie electrică din Suedia, care este 
în măsură să gestioneze, de asemenea, 
rețelele din Norvegia și Danemarca, 
deoarece aceste țări au convenit în acest 
sens și rețelele lor sunt interconectate 
din punct de vedere tehnic. Totuși, un 
astfel de nivel de cooperare nu este larg 
răspândit.
41 
Toți operatorii de sisteme de transport 
trebuie să fie certificați de autoritățile 
naționale de reglementare din țările în 
care sunt situați. Comisia joacă și ea un 
rol în acest proces și oferă un aviz privind 
propunerile de decizii elaborate de aces -
te autorități. În scopul formulării avizului 
său, Comisia verifică dacă operatorul 
sistemului de transport dispune de sufi -
ciente active și dacă poate lua decizii de 
investiții independente. Comisia încă nu 
a finalizat certificarea pentru un număr 
de operatori de sisteme de transport30.42 
Nu există un operator unic de sisteme 
de transport la nivelul UE. În schimb, 
operatorii cooperează între ei în cadrul 
ENTSO-E și al ENTSO-G. Gradul de parti -
cipare a operatorilor de sisteme de trans -
port naționali la activitățile organizațiilor 
ENTSO variază, fapt care prezintă riscul 
ca eventualele soluții tehnice dezvoltate 
să fie mai adecvate pentru părțile care 
sunt cel mai activ implicate.30 Până la 1 iunie 2015, Comisia 
emisese 109 avize. Șapte 
operatori de sisteme de 
transport de gaze și trei 
operatori de sisteme de 
transport de energie electrică 
încă așteaptă certificarea: 
operatorii de gaze pentru 
Estonia, Letonia, Finlanda, 
Italia, Ungaria, Belgia 
(recertificare) și Regatul Unit 
(recertificare) și operatorii de 
energie electrică pentru 
Ungaria, cablul baltic dintre 
Suedia și Germania, Italia 
(recertificare).
27 Observații
Diferențele importante 
care există între modurile 
în care statele membre 
își organizează piețele 
lor de energie pot frâna 
dezvoltarea ulterioară 
a pieței interne a energiei
43 
Comisia a evaluat progresele înregistra -
te în ceea ce privește finalizarea pieței 
interne a energiei și a concluzionat că 
există 28 de cadre juridice diferite la ni -
vel național pentru piețele de energie31. 
Prin urmare, în UE există mai degrabă 
un amalgam de piețe locale, naționale 
și regionale decât o piață unică internă 
a energiei. Provocarea pentru dezvolta -
rea ulterioară a pieței interne a energiei 
constă în identificarea unor mijloace de 
colaborare a acestor piețe. Aceasta este 
o provocare majoră, deoarece:
 ο în UE încă sunt utilizate mai mul -
te mecanisme de comercializare 
diferite;
 ο piețele de energie sunt influențate 
de diverse intervenții;
 ο elaborarea și punerea în aplicare 
a codurilor de rețea rămân proble -
matice; și
 ο nivelul de integritate și transparență 
a pieței variază între diversele piețe.
În UE încă există mai multe 
mecanisme de comercializare 
diferite
44 
Cel de al treilea pachet privind energia 
nu prevede mecanisme de comercia -
lizare specifice, care ar trebui să fie implementate la nivelul întregii UE. 
În practică, comercializarea gazelor 
și a energiei electrice se realizează în 
diverse moduri (a se vedea punctul 60). 
Lichiditatea, transparența și libera parti -
cipare sunt caracteristici ale piețelor care 
facilitează realizarea efectivă a pieței 
interne. Pe parcursul auditului, am 
observat cel puțin patru mecanisme de 
comercializare diferite, care fac dovada 
acestor caracteristici într-o măsură mai 
mare sau mai mică, așa cum se arată în 
tabelul 3 .
Piețele naționale de energie 
sunt influențate de intervențiile 
guvernamentale care au ca scop 
realizarea obiectivelor altor 
politici naționale sau ale UE
45 
Politica energetică este strâns legată 
de numeroase alte domenii de politică, 
atât la nivel național, cât și la nivelul UE, 
cum ar fi politica economică generală, 
politica privind schimbările climatice, 
politica industrială, politica în materie de 
inovare sau politica în domeniul pieței 
forței de muncă. Măsurile luate pentru 
punerea în aplicare a acestor politici 
pot avea un efect asupra funcționării 
piețelor de energie, de exemplu, prin 
influențarea alegerii anumitor surse de 
energie sau prin furnizarea unui sprijin 
specific pentru una dintre aceste surse. 
Cu toate că aceste politici pot fi complet 
logice la nivelul unui singur stat mem -
bru – de exemplu, sprijinirea surselor de 
energie autohtone, contribuind astfel, în 
mod potențial, la consolidarea percepției 
privind securitatea energetică internă în 
statul membru în cauză –, ele pot intro -
duce denaturări ale piețelor și ale prețu -
rilor la nivelul pieței interne a energiei.31 COM(2015) 80 final din 
25 februarie 2015: „O 
strategie-cadru pentru 
o uniune energetică rezilientă 
cu o politică prospectivă în 
domeniul schimbărilor 
climatice”.
28 Observații
Mecanismele de comercializare a energiei identificate
Lichiditate
Transparență
Libera 
participareExemplu din studiile de caz ale auditului
Burse regionale
Aceste piețe sunt sprijinite de mecanisme financiare de 
acoperire a riscului pe termen lung, includ mai multe țări și au 
ca scop crearea unei zone în care energia poate circula liber. De 
obicei, ele sunt foarte lichide și funcționează pe baza voinței 
participanților de a comercializa pe piață.√ √ √Bursa comună pentru comerțul de energie electrică din regiu -
nea nordică și baltică.
Comerțul direct între întreprinderi 
(Business-to-Business  – B2B)
Acesta implică comerțul dintre un producător de energie și 
clientul său. Acordurile aferente, de obicei contracte pe termen 
lung, nu sunt transparente deoarece condițiile de comercializa -
re nu vor fi făcute publice pentru alți participanți la piață. Acest 
lucru face dificilă identificarea unui preț de referință pentru 
gaze și energie electrică într-o anumită zonă a pieței.X X √La data auditului, în Bulgaria, gazele și energia electrică erau 
comercializate în proporție de 100 % în acest mod.
Până în 2014, în Spania nu exista o piață de gaze integrată și 
organizată. În 2013, gazele erau comercializate în proporție 
de aproximativ 66 % la terminale GNL prin contracte bila -
terale. Autoritatea națională de reglementare se confrunta 
cu dificultăți în obținerea unor date nedistorsionate privind 
prețul pentru gaze.
Burse limitate
Acestea sunt create printr-o inițiativă sau o ordonanță 
a guvernelor din statele membre. Impunerea obligației de 
a comercializa printr-o astfel de bursă ar putea semnala faptul 
că ofertele de preț nu sunt complet bazate pe dinamica dintre 
cerere și ofertă.√ √ XÎn 2013, 50 % din energia electrică din Polonia a fost vândută 
prin intermediul bursei, în timp ce restul a reprezentat 
comerț direct între întreprinderi. Bursa poloneză de energie 
a fost inițiată de un grup de comercianți, dar ulterior a fost 
sprijinită de autoritățile naționale, care au solicitat produ -
cătorilor de energie electrică să vândă minimum 70 % din 
producția lor prin intermediul acestei burse.
Piețe pentru cantități în exces
Acestea există mai ales în sectorul gazelor. Aceste burse 
funcționează într-un context în care piața este în mare parte 
reglementată sau dominată de un singur furnizor major. Ele se 
concretizează în schimburi comerciale care, deși sunt efectuate 
în mod transparent, nu reflectă dinamica prețului de pe piață 
în ansamblu.√ X XBursa poloneză de gaze oferă posibilitatea de achiziționare 
a gazelor la prețuri cu peste 20 % mai mici decât prețul angro 
reglementat.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Tabelul 3
29 Observații
46 
Comisia este conștientă de influența pe 
care o pot avea aceste intervenții asupra 
funcționării piețelor de energie. Cu toate 
acestea, capacitatea sa de a le restricțio -
na, chiar și în cazurile în care a dorit să 
procedeze astfel, este limitată. Comisia 
și-a prezentat poziția în orientările pri -
vind ajutoarele de stat pentru energie32 
și în notele explicative referitoare la 
pachetele privind energia. Principalele 
puncte promovate de Comisie care pre -
zintă relevanță pentru acest audit sunt 
următoarele:
 ο reglementarea prețurilor angro nu ar 
trebui permisă33; și
 ο prețurile de consum reglementate 
ar trebui stabilite la un nivel care să 
permită posibilitatea de propunere 
a unor oferte concurențiale. Costul 
componentei de energie electrică 
din prețul reglementat nu ar trebui 
să fie inferior prețului angro mediu 
de pe o piață specifică34.
Adoptarea codurilor de rețea 
și a orientărilor în materie este 
deosebit de lentă în ceea ce 
privește energia electrică
47 
Codurile de rețea sunt norme tehnice 
care urmăresc să asigure o bază pentru 
interoperabilitatea tehnică în cadrul 
sistemelor de transport de energie elec -
trică și de gaze din UE. Codurile prevăd 
standarde tehnice comune care ar trebui 
să asigure libera circulație transfrontalie -
ră a energiei. Ele completează cu detalii 
suplimentare cadrul legislativ privind 
piețele de energie, pentru a asigura 
punerea în aplicare comună a pachetelor 
privind energia. Atunci când vor fi pe de -
plin puse în aplicare, codurile de rețea ar 
putea permite reducerea numărului de 
mecanisme de comercializare și ar putea 
furniza condițiile necesare pentru a se 
asigura integrarea piețelor compatibile. 
ACER joacă un rol deosebit de important 
în proces, elaborând orientări-cadru și, de asemenea, evaluând codurile ela -
borate de cele două organizații ENTSO 
înainte de a le prezenta Comisiei. Comi -
sia este apoi responsabilă de adoptarea 
textului final al codurilor și de coordona -
rea procedurii comitetelor, prin care sunt 
adoptate în mod formal codurile.
48 
În prezent, se derulează schimburi co -
merciale cu energie în cadrul anumitor 
state membre și între acestea chiar și în 
absența unor coduri de rețea care să fi 
fost pe deplin validate și aprobate. Chiar 
și în aceste condiții, finalizarea acestui 
proces ar constitui o etapă importan -
tă în dezvoltarea unei piețe interne 
a energiei care să funcționeze în mod 
corespunzător.
49 
Așa cum reiese din tabelul 4 , validarea 
codurilor s-a dovedit a fi un proces lung 
și dificil. Până la 30 iunie 2015:
 ο se înregistraseră unele progrese în 
ceea ce privește gazele, întrucât pa -
tru din cinci coduri fuseseră aproba -
te, în timp ce un altul era în curs de 
negociere; și
 ο în sectorul energiei electrice, niciu -
nul dintre cele 11 coduri nu fusese, 
în schimb, aprobat. Chiar și după ce 
ACER a transmis dosarul către Comi -
sie, aprobarea codurilor de rețea prin 
intermediul procedurii comitetelor 
a înregistrat întârzieri de amploare. 
Dintre cele nouă coduri care au fost 
prezentate Comisiei, numai cinci au 
intrat în procedura comitetelor.32 Orientări privind ajutoarele de 
stat pentru protecția mediului 
și energie pentru 
perioada 2014-2020 
(2014/C 200/01).
33 Criteriile aplicabile în materie 
de reglementare a prețurilor 
astfel încât aceasta să fie 
conformă cu legislația UE au 
fost confirmate recent de 
Curtea de Justiție a Uniunii 
Europene în hotărârea 
pronunțată la 10 septembrie 
2015 în urma procedurii de 
constatare a neîndeplinirii 
obligațiilor care a fost deschisă 
împotriva Poloniei cu privire la 
prețurile reglementate ale 
gazelor pentru consumatorii 
noncasnici (C-36/14).
34 Comunicarea Comisiei: 
„Prețurile și costurile energiei 
în Europa”, SWD(2014) 19 final 
și SWD(2014) 20 final.
30 Observații
Procesul de elaborare a codurilor de rețea
Orientări-cadru 
stabilite de ACERÎncheierea 
elaborării codu -
rilor în cadrul 
ENTSO-G și al 
ENTSO-ERecomandarea 
finală a  ACERÎnceputul 
procedurii 
comitetelorCod publicat în 
Jurnalul Oficial 
al UEGazeMecanisme de alocare a  capacității T 3 2011 T3 2012 T4 2012 T1 2013 T4 2013
Proceduri de gestionare a  congestiilor — — — T1 2012 T3 2012
Echilibrarea rețelelor de transport de gaze T4 2011 T1 2013 T1 2013 T3 2013 T1 2014
Norme privind interoperabilitatea și schimbul 
de dateT3 2012 T4 2013 T1 2014 T3 2014 T2 2015
Structuri tarifare armonizate pentru transport T4 2013Energie electricăAlocarea capacității și gestionarea congestiilor
T 2 2011T3 2012 T1 2013 T3 2014
Alocarea capacităților pe termen lung ( forward ) T3 2013 T2 2014 T2 2015
Conexiunea producătorilor
T 2 2011T2 2012 T1 2013 T1 2015
Conexiunea consumatorilor T4 2012 T1 2013 T2 2015
Conexiunea de curent continuu de înaltă tensiune T2 2014 T3 2014 T2 2015
Siguranța în exploatare
T4 2011T1 2013 T4 2013
Planificarea operațională și programarea T1 2013 T4 2013
Reglajul frecvență-putere și rezervele de putere T2 2013 T3 2013
Formarea operațională
Cerințe și proceduri operaționale în situații de 
urgențăT1 2015 T2 2015
Echilibrarea T3 2012 T4 2013
Notă:  Procedurile de gestionare a congestiilor din domeniul gazelor nu au urmat același proces ca alte coduri de rețea. Procedurile respecti -
ve fuseseră deja instituite ca parte integrantă a celui de al treilea pachet privind energia în Regulamentul (CE) nr. 715/2009 și au fost ulterior 
actualizate în 2012 prin procedura comitetelor.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de ACER.Tabelul 4
31 Observații
50 
Auditul nostru a identificat patru motive 
pentru care acest proces a fost lent:
(a) faptul că nu se percepe o nevoie 
evidentă  pe piețele care deja func -
ționează adecvat. Părțile interesate 
de pe astfel de piețe sunt reticente 
să treacă la un nou set de norme 
tehnice, beneficiile care ar putea fi 
aduse de piețe europene mai bine 
integrate nefiind considerate ca 
priorități. De exemplu, mecanismul 
de piață intrazilnică ELBAS35 al bursei 
comune nordice și baltice de energie 
electrică nu este conform din punct 
de vedere tehnic cu platformele de 
comercializare intrazilnică din Euro -
pa Centrală. Statele membre nordice 
și baltice au fost reticente să adopte 
o soluție europeană comună care 
era diferită de ELBAS. Dezbaterea 
care a rezultat cu privire la ce sistem 
să se utilizeze la nivelul Europei duce 
la întârzierea cuplării piețelor;
(b) în cel de al treilea pachet privind 
energia nu figurează niciun calen -
dar clar  și nu se dă nicio indicație 
privind termenele-limită pentru 
elaborarea, aprobarea sau punerea 
în aplicare a codurilor de rețea;
(c) elaborarea codurilor de către organi -
zațiile ENTSO în cooperare cu ACER 
constituie un proces complicat . 
Deciziile privind elaborarea coduri -
lor de rețea sunt adoptate prin votul 
majoritar al operatorilor de sisteme 
de transport în cadrul organizații -
lor ENTSO și prin votul majoritar al 
autorităților naționale de reglemen -
tare în cadrul ACER. Această situație 
este problematică deoarece, deși 
cele două organizații ENTSO sunt 
organisme europene cu un rol în 
dezvoltarea pieței interne a energiei, 
ele reprezintă și interesele membri -
lor lor individuali. Acest lucru indică 
potențiale conflicte de interese ale 
participanților și ar putea antrena 
riscul de a se conveni soluții cu cel 
mai mic numitor comun, care nu 
facilitează cuplarea piețelor într-un 
mod optim;(d) în special pentru energia electrică, 
Comisia nu a inițiat și nu a desfă -
șurat  procedura comitetelor într-un 
mod optim.
51 
Punerea în aplicare timpurie a codurilor 
de rețea a avut loc într-o măsură limita -
tă. În cazul punerii în aplicare timpurii 
a două coduri de rețea, operatorii de 
sisteme de transport și autoritățile na -
ționale de reglementare din unele state 
membre au format inițiative regionale; 
începând cu 2012, șapte state membre 
cooperează pentru punerea în aplicare 
timpurie a codului privind mecanismele 
de alocare a capacității pentru gaze36.
Nivelul de integritate și de 
transparență variază între 
mecanismele de comercializare
52 
Principiile pieței interne a energiei 
prevăd ca energia să fie comercializată 
pe piețe bazate pe norme și transparen -
te. Așa cum s-a descris mai sus, diferite 
mecanisme de comercializare au diferite 
niveluri de transparență (a se vedea 
punctul 44). Acesta este contextul în care 
a fost adoptat, în 2011, un regulament al 
UE37 privind integritatea și transparența 
pieței angro de energie (Regulamentul 
REMIT) (a se vedea caseta 4 ).35 Pentru informații suplimentare 
cu privire la ELBAS, a se 
consulta: http://www.
nordpoolspot.com/TAS/
Intraday-market-Elbas/
36 Republica Cehă, Spania, 
Franța, Ungaria, Polonia, 
Portugalia și România.
37 Regulamentul (UE) 
nr. 1227/2011, completat prin 
actele de punere în aplicare 
a Regulamentului REMIT 
adoptate la jumătatea lunii 
decembrie 2014.
32 Observații
53 
ACER și autoritățile de reglementare 
din patru dintre cele șase state membre 
vizitate în scopul auditului au declarat că 
nu sunt complet pregătite pentru pune -
rea în aplicare a Regulamentului REMIT. 
Una dintre autoritățile de reglementare, 
cea din Bulgaria, a indicat că, întrucât 
nu există nicio bursă de energie în țară, 
Regulamentul REMIT nu este aplicabil.
54 
Bursele care se bucură de o bună func -
ționare dispun de mecanisme interne 
de transparență care sunt concepute să 
prevină acțiunile de manipulare a pieței. 
Aceste servicii ar putea furniza informații 
utile pentru ACER și autoritățile de regle -
mentare în contextul punerii în aplicare 
a Regulamentului REMIT. Mecanismele 
de comercializare mai puțin transpa -
rente, precum comerțul direct între 
întreprinderi și piețele pentru cantități în 
exces, nu dispun încă de mecanisme de 
supraveghere funcționale. Drept urmare, 
pot persista riscurile de manipulare 
a pieței și de schimburi de informații 
neregulamentare chiar și după intrarea 
pe deplin în vigoare a Regulamentului 
REMIT.Deși s-au înregistrat 
progrese în ceea ce privește 
conectarea piețelor din 
Europa, efectele depline 
ale pieței interne a energiei 
asupra prețurilor nu se fac 
încă simțite
55 
Cel de al treilea pachet privind energia 
abordează într-un mod similar piețele de 
energie electrică și de gaze. De aseme -
nea, modelele care au fost elaborate 
pentru cele două piețe sunt similare, 
în măsura în care prevăd accesul la 
energie din mai multe surse și existența 
concurenței în ceea ce privește prețul 
în fiecare domeniu al pieței (a se vedea 
punctul 12).
56 
Pentru a compara nivelurile prețurilor 
pentru energie între statele membre, 
ar trebui utilizate mai degrabă prețurile 
angro decât prețurile de consum, deoa -
rece acestea din urmă includ taxe, alte 
suprataxe și reduceri care pot varia între 
diferitele state membre. Prețurile medii 
plătite de clienții casnici și de clienții in -
dustriali diferă semnificativ de prețurile 
angro (a se vedea anexa I ).REMIT și ACER
REMIT , pus în aplicare de ACER, este un sistem de monitorizare a piețelor angro de energie din Europa și reprezin -
tă o nouă responsabilitate semnificativă a ACER, care vine să se adauge celor care i-au fost deja atribuite în cadrul 
celui de al treilea pachet privind energia. ACER a necesitat în acest sens o nouă infrastructură informatică, instru -
mente de monitorizare și expertiză specializată.
 οEtapa punerii în aplicare  a debutat cu adoptarea regulamentului și s-a finalizat cu intrarea în vigoare a nor -
melor privind colectarea de date. ACER a definit metodologia, procedurile și instrumentele informatice pentru 
monitorizarea pieței angro de energie, inclusiv în ceea ce privește partajarea datelor cu autoritățile naționale de 
reglementare și cu alte autorități de la nivel național și de la nivelul UE.
 οÎn etapa operațională , ACER colectează și analizează date în cadrul unei abordări în patru etape: supraveghere, 
investigare în prealabil a evenimentelor anormale, investigare a cazurilor și aplicare a legii. ACER colectează date 
direct de la participanții la piață și de la terți.Caseta 4
33 Observații
57 
Unul dintre indicatorii bunei funcțio -
nări a pieței interne a energiei ar fi 
amploarea relativ mică a diferențelor de 
preț angro pentru energie între țările 
învecinate și în cadrul aceleiași regiuni. 
Diferențele semnificative între prețurile 
angro ar indica faptul că nu au fost obți -
nute câștigurile economice potențiale pe 
care le-ar putea furniza piețele deschise 
și capacitățile de interconectare.
58 
Prețurile angro și de consum pentru 
energie sunt reglementate în unele state 
membre, lucru care ar putea avea un 
efect asupra amplorii diferențelor de 
preț între statele membre (a se vedea 
punctele 45 și 46).59 
Nu s-a ajuns la o convergență a prețuri -
lor angro pentru energie electrică între 
statele membre. Așa cum reiese din  
figura 3 , prețurile angro pentru energie 
electrică variază foarte mult la nivelul 
UE. Prețul angro cel mai ridicat este mai 
mare cu peste 85 % decât cel mai scăzut 
preț38. Pot fi observate diferențe semnifi -
cative între unele state membre înveci -
nate, de exemplu, între Estonia și Letonia 
sau între Republica Cehă și Polonia.Figura 3Comparație a prețurilor angro medii din 2014 pentru energia electrică la sarcina de 
bază din statele membre în care există burse
Energie electrică la sarcina de bază – angro
în euro/MWh
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DE SE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
Notă:  Nu sunt disponibile informații privind prețurile pentru Bulgaria, Croația, Cipru, Luxemburg și Malta.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisia Europeană.38 Un interval similar al prețurilor 
angro pentru energie electrică 
între cel mai ridicat preț și cel 
mai scăzut preț a existat, de 
asemenea, în 2013 și în primul 
trimestru al anului 2015.
34 Observații
60 
În contextul unei economii de piață, trei 
condiții sunt esențiale pentru realizarea 
în practică a convergenței prețurilor:
(a) statele membre trebuie să se anga -
jeze să asigure dezvoltarea unor 
piețe liberalizate și competitive (a se 
vedea punctul 39);
(b) mecanismele de comercializare uti -
lizate de statele membre trebuie să 
fie compatibile la nivel transfrontali -
er. Dacă unul dintre statele membre 
utilizează un model de comerț direct 
între întreprinderi, iar altul ia parte 
la o bursă regională, este imposibilă 
cuplarea efectivă a piețelor (a se 
vedea punctul 44); și
(c) trebuie pusă la dispoziție o capaci -
tate suficientă a rețelelor de trans -
port la nivel transfrontalier, dar și în 
cadrul statelor membre.
61 
Majoritatea statelor membre care utili -
zează o formă sau alta de bursă ca me -
canism de comercializare sunt implicate 
în cuplarea piețelor pentru ziua urmă -
toare39. Totuși, aceasta nu s-a concretizat 
într-o convergență deplină a prețurilor 
angro pentru energie electrică, deoa -
rece aceste state membre nu utilizează 
în mod automat aceleași mecanisme de 
comercializare, iar interconexiunile din -
tre ele și din interiorul lor sunt limitate. 
Așa cum reiese din figura 3 , continuă să 
existe diferențe de preț între aceste state 
membre.62 
Interconexiunile facilitează cuplarea pie -
țelor naționale de energie, cuplare care, 
teoretic, ar trebui să aibă un efect asupra 
prețurilor energiei, facilitând efecte la 
nivel transfrontalier asupra pieței. UE 
a stabilit un obiectiv pentru capacitatea 
interconexiunilor electrice transfron -
taliere de minimum 10 % din capaci -
tatea instalată de producție a energiei 
electrice dintr-un anumit stat membru40 
(a se vedea, de asemenea, punctul 75). 
Cu toate acestea, atingerea unei rate de 
interconectare de 10 % nu a condus în 
mod automat la convergența prețurilor.
63 
Rata de interconectare care este necesa -
ră pentru a se obține efectiv convergen -
ța prețurilor variază în funcție de nevoile 
pieței și de circumstanțele specifice din 
statele membre și din regiunile înve -
cinate. Capacitatea de interconexiune 
necesară pentru obținerea convergenței 
prețurilor pentru energie electrică ar 
putea să fie net superioară procentu -
lui de 10 %, dar, în anumite situații, în 
special între piețe de mari dimensiuni, 
capacitatea de interconexiune necesară 
ar putea să fie mai mică. De exemplu, 
conform tabelului 5 , rata de interconec -
tare a Portugaliei este mai mică de 10 %, 
dar, așa cum se poate vedea în figura 3 , 
nu există nicio diferență semnificativă de 
preț față de țara învecinată, Spania. Alte 
exemple de raporturi între convergența 
prețurilor și acest obiectiv de intercone -
xiune sunt oferite în caseta 5 .39 Fac excepție Grecia, Irlanda și 
Polonia.
40 Ținta de interconectare de 
10 % a fost fixată de Consiliul 
European de la Barcelona din 
2002. Aceasta prevede ca 
toate statele membre să 
dezvolte, până în 2020, 
capacități de interconexiune 
care să reprezinte minimum 
10 % din capacitatea lor 
instalată de producție 
a energiei electrice. Aceasta 
înseamnă că fiecare stat 
membru ar trebui să aibă 
instalate cabluri de energie 
electrică care să permită 
transportul peste frontiere 
a minimum 10 % din energia 
electrică produsă de centralele 
sale către țările învecinate.
35 Observații
64 
Unele state membre, deși s-au angajat să 
pună în aplicare reforme legate de piața 
internă a energiei, încă nu permit ca pre -
țurile pentru energie să fie stabilite prin 
dinamica cererii și ofertei. Unul dintre 
statele membre vizate de audit recurgea 
la reglementarea prețurilor angro pentru 
energie, iar alte patru state membre din 
eșantionul selectat în vederea auditului 
utilizau diferite forme de reglementare 
a prețurilor de consum.Este posibil ca punerea 
în aplicare integrală 
a modelului-țintă pentru gaze 
să aibă numai un efect limitat 
asupra prețurilor angro medii 
pentru gaze
65 
Modelul-țintă pentru gaze stipulează 
necesitatea dezvoltării unui comerț 
bazat pe platforme de comercializare (a 
se vedea punctul 12). Până în prezent, 
numai șapte state membre implemen -
tează o tarificare bazată pe platforme de 
comercializare41. În alte state membre, 
comercializarea gazelor are loc prin 
utilizarea modelului de comerț direct 
între întreprinderi, cu contracte exclusive 
pentru utilizarea capacităților conduc -
telor, contracte prin care producătorii 
de gaze se angajează să livreze cantități 
specifice de gaze la un preț fix. Acel preț 
fix servește apoi drept bază pentru stabi -
lirea prețului angro dintr-o țară.Convergența prețurilor pentru energie electrică și ținta de interconectare de 10 %
Estonia  și Letonia  dispun de o capacitate actuală de interconexiune care reprezintă aproximativ 60 % din capaci -
tatea de producție a Estoniei și 33 % din capacitatea Letoniei. Prin urmare, rata de interconectare este cu mult peste 
obiectivul de 10 %, dar diferențele de preț rămân semnificative.
Polonia  dispune de capacități suficiente de interconexiune cu țările învecinate. Excluzând interconexiunile cu țări 
terțe – Belarus și Ucraina –, capacitatea de interconexiune este de 15 % din capacitatea de producție disponibilă. 
Cu toate acestea, în mare parte, liniile transfrontaliere existente, cu o capacitate totală de 5 GW, nu sunt disponibile 
pentru schimburile comerciale din cauza restricțiilor stabilite de operatorul polonez al sistemului de transport pen -
tru a gestiona fluxurile de energie neprevăzute care provin din Germania.
Aceste fluxuri neprevăzute sunt determinate de capacitățile importante de producție de energie electrică din surse 
eoliene din nordul Germaniei și de capacitatea limitată de transport din Germania. În cazul în care energia electrică 
nu poate fi transportată în cadrul Germaniei, este posibil ca aceasta să circule în rețelele țărilor învecinate, creân -
du-se așa-numitele „fluxuri în buclă”. Pentru a face față acestor fluxuri potențiale, operatorul sistemului de trans -
port din Polonia a închis aproape întreaga interconexiune cu Germania în scopul comerțului cu energie electrică, cu 
excepția unei capacități foarte mici.
Singura interconexiune pe deplin operațională din Polonia care are un impact asupra prețului energiei electrice 
este legătura SwePol  cu Suedia (600 MW), care reprezintă aproximativ 1,6 % din capacitatea totală de producție 
a energiei electrice disponibilă la nivel național în Polonia (a se vedea caseta 7 ).Caseta 5
41 Comercializarea 
transfrontalieră a gazelor între 
platforme este în prezent 
posibilă între Belgia, 
Germania, Franța, Italia, Țările 
de Jos, Austria și Regatul Unit.
36 Observații
66 
În cadrul unui stat membru, pot fi găsite 
funcționând în paralel atât mecanisme 
de comercializare a gazelor bazate pe 
platforme, cât și mecanisme de comerț 
direct între întreprinderi. De exemplu, în 
Italia, există o platformă de comerciali -
zare a gazelor, iar furnizorii săi de gaze 
s-au angajat în patru contracte separate 
încheiate direct între întreprinderi. Pe de 
altă parte, Estonia și Letonia au, fiecare, 
câte o singură sursă de aprovizionare 
cu gaze, prețul fiind determinat pe 
baza contractelor încheiate direct între 
întreprinderi42.
67 
Platformele de comercializare depind de 
existența mai multor surse de aprovi -
zionare cu gaze, livrate fie prin inter -
conexiuni de gazoducte, fie din alte 
surse, precum GNL. Dezvoltarea unui 
comerț competitiv bazat pe platforme 
de comercializare la nivelul întregii UE 
ar necesita investiții semnificative în 
infrastructură pentru a facilita livrarea 
gazelor din surse alternative. Dacă s-ar 
preconiza recuperarea unor astfel de 
costuri de investiții semnificative prin 
majorări ale tarifelor de rețea în decursul 
timpului, argumentul economic în fa -
voarea dezvoltării unui comerț bazat pe 
platforme de comercializare la nivelul în -
tregii UE nu ar fi unul convingător, având 
în vedere în special că prețurile medii 
practicate pe aceste platforme sunt cu 
numai 10 % mai scăzute decât prețurile 
medii practicate în cadrul comerțului 
direct între întreprinderi43.
68 
În plus, un comerț competitiv bazat pe 
platforme de comercializare necesită 
o aprovizionare suficientă din surse 
diferite de gaze. Cu toate acestea, deși 
existența mai multor furnizori de gaze 
care se aprovizionează din aceeași sursă 
națională poate crea o concurență la 
nivelul marjelor, această situație nu ar 
garanta obținerea automată a unor be -
neficii din punctul de vedere al securită -
ții aprovizionării, deoarece perturbarea 
aprovizionării de la acea unică sursă națională ar putea să aibă un impact 
asupra tuturor rutelor de aprovizionare 
care pleacă de la aceasta.42 Unele țări pun în aplicare 
anumite sisteme hibride. De 
exemplu, Polonia a 
reglementat prețurile angro și 
de consum pentru gaze, dar 
o parte din importuri și 
anumite capacități neutilizate 
sunt apoi vândute prin 
intermediul unei burse. În 
cursul celui de al patrulea 
trimestru al anului 2014, prețul 
gazelor în cadrul unei burse 
era de 26,2 euro per MW/h, în 
timp ce prețul reglementat era 
de 36 de euro per MW/h. În 
2013, numai 3 % din comerțul 
total cu gaze s-a desfășurat 
prin intermediul bursei.
43 În conformitate cu informațiile 
furnizate de ACER, prețul 
mediu practicat pe platforme 
de comercializare în 2014, la 
nivelul celor șapte state 
membre în care existau astfel 
de platforme, era de 24,8 euro 
per MW/h, în timp ce prețul 
mediu la import, în 2014, din 
contractele încheiate direct 
între întreprinderi era de 
27,0 euro (a se vedea anexa II ). 
Intervalul de preț dintre 
contractul direct cu prețul cel 
mai ridicat și cel cu prețul cel 
mai scăzut se situa între 22,1 și 
32,0 euro per MW/h, în timp ce 
intervalul de preț în cazul 
platformelor se situa între 23,4 
și 27,8 euro per MW/h. Calculul 
prețului mediu aferent 
comerțului direct între 
întreprinderi ia în considerare 
reducerea retroactivă de 21 % 
obținută de Lituania, așa cum 
se descrie în caseta 6 .
37 Observații
69 
De asemenea, această problematică tre -
buie să fie abordată în contextul incerti -
tudinii semnificative care există privind 
modul în care va evolua în viitor cererea 
de gaze în UE. Între 2010 și 2013, așa cum 
se arată în figura 4 , cererea agregată de 
gaze din UE a scăzut cu 14 % și chiar pro -
priile prognoze ale Comisiei sugerează 
că este puțin probabil ca cererea de gaze 
să crească. Din acest motiv, potențialii in -
vestitori sunt precauți în ceea ce privește 
asumarea unor angajamente viitoare de 
investiții.70 
Comisia nu dispune de o capacitate 
funcțională proprie pentru generarea 
de proiecții privind cererea de gaze din 
UE, apelând, în schimb, la prognoze 
furnizate de un contractant extern (a se 
vedea punctul 83). Figura 4  arată, printre 
altele, că Comisia a supraestimat în mod 
repetat cererea de gaze pe parcursul 
respectivei perioade, fiind deci necesar 
ca aceasta să restabilească credibilitatea 
prognozelor pe care le utilizează.Figura 4Consumul de gaze în statele UE-27 în perioada 2000-2013, prezentat alături de 
prognozele Comisiei pentru intervalul de până în anul 2030
Consumul intern brut
în milioane/uni00A0de/uni00A0tone echivalent petrol
Previziuni 2011 Previziuni 2005 
Previziuni 2009 Previziuni 2003 
Previziuni 2013 Previziuni 2007 Consumul efectiv 
2030 2028 2026 2024 2022 2020 2018 2016 2014 2012 2010 2008 2006 2004 2002 2000600
500
400
300
Notă:  Toate prognozele sunt pentru consumul din statele UE-27 la intervale de cinci ani (2005, 2010, 2015 etc.). Cele mai recente cifre puse la 
dispoziție de Eurostat pentru consumul efectiv de gaze sunt din 2013.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza prognozelor bianuale privind energia ale Eurostat și ale Comisiei Europene, publicate între 
2003  și 2013.
38 Observații
71 
Există modalități alternative de introdu -
cere a concurenței pe piețele de gaze 
care, deși nu ar conduce la o tarifare 
competitivă pe deplin funcțională și ba -
zată pe platforme de comercializare, ar 
putea asigura însă o mai mare securitate 
a aprovizionării cu energie. O posibilă 
soluție ar fi furnizarea unei surse alter -
native de aprovizionare care ar putea 
influența prețul oferit de celălalt furnizor 
de gaze. Terminalul de GNL din Lituania 
este un exemplu care ilustrează modul în 
care s-ar putea obține un astfel de efect 
asupra prețului, asigurându-se, în același 
timp, disponibilitatea unei surse alter -
native de aprovizionare în cazul în care 
ar surveni perturbări care să afecteze 
gazoductele din regiunea baltică. A se 
vedea  caseta 6 .
„Independence”: terminalul de GNL din Klaipeda, Lituania
Terminalul plutitor de GNL „Independence” a fost instalat în portul Klaipeda în luna noiembrie 2014. Este vorba 
despre o navă-terminal norvegiană închiriată de Lituania pentru o perioadă de 10 ani, cu un drept subsecvent de 
achiziționare de către Lituania. Terminalul, care are o capacitate de aprovizionare de 3,8 miliarde m3 de gaze pe an, 
a sporit în mod semnificativ securitatea aprovizionării cu gaze a Lituaniei și a intensificat concurența dintre furnizo -
rii de gaze din întreaga regiune.
Potrivit autorității de reglementare din Lituania, după finalizarea lucrărilor principale pentru terminalul de GNL în 
2014, celălalt furnizor de gaze al Lituaniei a oferit o reducere a prețului la import pentru gaze de 21 %, în valoare de 
aproximativ 28,6 euro per MW/h, chiar înainte ca terminalul de GNL să devină complet funcțional.Caseta 6
Imaginea  1 – Sosirea terminalului plutitor de GNL „Independence” în 
portul Klaipeda
© Hoëgh LNG
39 Observații
În general, infrastructura 
energetică din Europa nu 
este încă proiectată 
pentru piețe complet 
integrate și, prin urmare, 
nu oferă în prezent 
o securitate efectivă 
a aprovizionării cu 
energie
72 
Pentru funcționarea pieței interne 
a energiei, o infrastructură adecvată 
este la fel de necesară ca existența unor 
structuri de piață și a unei reglementări 
eficace. Această secțiune a raportului:
(a) evaluează dacă, în prezent, in -
frastructura energetică din UE este 
proiectată de așa manieră încât să 
favorizeze dezvoltarea pieței interne 
a energiei;
(b) analizează dacă infrastructura este 
dezvoltată pe baza unei evaluări 
aprofundate a nevoilor; și
(c) examinează cooperarea necesară 
pentru realizarea proiectelor de 
infrastructură.Infrastructura din numeroase 
state membre și dintre 
acestea nu este încă adaptată 
pentru piața internă 
a energiei
Infrastructura energetică din 
cadrul unui stat membru poate 
influența piețele de energie din 
alte state membre
73 
Caracteristicile infrastructurii energetice 
dintr-un stat membru pot, în practică, 
să dea naștere unor constrângeri care să 
afecteze fluxul de energie electrică și de 
gaze dintre statele membre învecinate și 
alte state membre. Pe parcursul auditului, 
am observat astfel de situații, după cum 
se descrie în continuare:
(a) o capacitate de absorbție insufici -
entă . Această problemă poate apărea 
atunci când infrastructura din cadrul 
unui stat membru nu dispune de 
o capacitate suficientă pentru a per -
mite importul și exportul între piețele 
naționale învecinate. Această situație 
survine atunci când rețelele de trans -
port naționale sunt supraîncărcate sau 
rețelele de energie electrică nu dispun 
de frecvența adecvată sau atunci când 
sistemele de gaze nu au o capacitate 
disponibilă și/sau nu au presiune. A se 
vedea exemplele din caseta 7 ;
Exemple de capacitate de absorbție insuficientă a infrastructurii de transport 
naționale
Linia de interconexiune SwePol dintre Polonia și Suedia , cu o capacitate instalată de 600 MW, dată în funcțiune 
în 2000, nu este utilizată la capacitatea maximă, în ciuda faptului că există diferențe semnificative în ceea ce priveș -
te prețurile angro pentru energie electrică între piețele din cele două state membre. Potrivit operatorului polonez 
al sistemului de transport, infrastructura de transport de energie electrică din nordul Poloniei nu dispune de o ca -
pacitate suficientă pentru a primi această cantitate de energie electrică în Polonia și a o distribui în cadrul rețelei 
naționale. Pe parcursul anului 2014, capacitatea oferită pieței a variat între 273 MW și 424 MW, fiind mult inferioară 
capacității maxime a liniei de interconexiune.
Estonia  dispune de interconexiuni de gaze cu țări terțe și cu Letonia, iar presiunea din sistemul său este asigurată 
de stații de pompare din Letonia. Un nou gazoduct subacvatic este planificat între Estonia și Finlanda. Pentru a face 
posibilă circulația gazelor în această conductă, va trebui să fie mărită presiunea gazelor din sistemul estonian, fie 
prin construirea unei stații de pompare în Estonia, fie prin modernizarea stației de pompare din Letonia.Caseta 7
40 Observații
(b) o capacitate insuficientă pentru 
a permite tranzitul de energie . 
Unele state membre au devenit 
sau ar trebui să devină așa-nu -
mite „coridoare pentru tranzitul 
de energie”. Aceste coridoare se 
situează între state membre care au 
rezerve bogate de energie și care 
ar putea exporta gaze sau energie 
electrică la prețuri competitive și 
statele membre care ar beneficia 
de pe urma acestui flux. Tranzitul 
de energie printr-un anumit stat membru necesită o capacitate care 
nu este utilizată la maximum de 
cererea de pe plan național. Unele 
țări de tranzit nu dispun de o astfel 
de capacitate, ceea ce poate duce la 
congestii (a se vedea exemplele din 
caseta 8 ). Poate apărea și problema 
contrară, atunci când gazoductele 
sunt rezervate prin contracte pe 
termen lung pentru tranzit și nu sunt 
disponibile pentru uzul intern (a se 
vedea punctul 111).
Provocările în materie de tranzit de energie
Suedia  este o țară de tranzit pentru energia electrică de origine norvegiană care circulă către Finlanda, Danemarca, 
Germania și Polonia. Norvegia a investit în interconexiuni care facilitează acest flux. Totuși, congestiile interne din 
Suedia nu au permis un export stabil către Danemarca. Prin urmare, în 2011, ca urmare a unei plângeri depuse de 
Danemarca la Comisia Europeană, Suedia și-a reorganizat piața energiei electrice în patru zone de comercializare. 
Acest lucru a contribuit la identificarea zonelor de congestie, care ulterior a condus la consolidarea rețelei.
Franța  ar trebui să servească drept țară de tranzit pentru circulația gazelor între Peninsula Iberică și restul Europei. 
Acest lucru nu este însă posibil în prezent din cauza condițiilor care prevalează pe piață, a congestiei rețelei din 
sudul Franței și a problemelor legate de fluxurile de gaze dintre nordul și sudul Franței.
De asemenea, în sectorul energiei electrice, în afară de disponibilitatea limitată a conexiunilor fizice dintre Spania 
și Franța, un alt obstacol important pentru integrarea Spaniei și a Portugaliei în piața internă a energiei îl reprezintă 
nevoia de a fi consolidate sistemele interne de rețele de energie electrică atât din Spania, cât și din Franța, deoare -
ce, în caz contrar, nu va putea fi posibil să se transporte energie electrică între Peninsula Iberică și Europa Centrală.Caseta 8
41 Observații
Subzistă lacune în 
infrastructura transfrontalieră 
dintre statele membre
74 
Problemele legate de capacitatea 
interconexiunilor transfrontaliere devin 
evidente pe măsură ce crește cererea de 
schimburi comerciale de energie între 
statele membre. Nu există nicio analiză 
exhaustivă unică care să repertorieze 
situația lacunelor din infrastructura 
transfrontalieră din UE (a se vedea 
punctul 82). În pofida faptului că o astfel 
de evaluare a nevoilor strategice nu 
există, au fost stabilite, la nivelul UE, 
niveluri-țintă pentru interconexiune în 
domeniul energiei electrice și al gazelor.75 
Obiectivul de interconectare electri -
că de 10 %44 a fost stabilit de Consiliul 
European în 200245. Cu toate acestea, 
continuă să existe state membre care nu 
au deloc sau au în foarte mică măsură in -
terconexiuni electrice cu țările învecina -
te, iar, în luna iunie 2015, existau 12 state 
membre care se situau sub obiectivul 
de interconectare de 10 % (a se vedea 
tabelul 5 ). Așa cum s-a subliniat la punc -
tul 62, îndeplinirea obiectivului de 10 % 
privind interconexiunea nu înseamnă 
în mod automat că se obține o conver -
gență a prețurilor în cadrul piețelor de 
energie electrică ale statelor membre 
învecinate.Tabelul 5Ratele de interconectare electrică ale statelor membre ale UE în 2014
Rată de interconectare electrică peste 10 % Rată de interconectare electrică sub 10 %
Stat membru % Stat membru %
Luxemburg 245 Irlanda 9
Croația 69 Italia 7
Slovenia 65 Portugalia 7
Slovacia 61 România 7
Danemarca 44 Regatul Unit 6
Finlanda 30 Estonia 4
Ungaria 29 Letonia 4
Austria 29 Lituania 4
Suedia 26 Spania 3
Țările de Jos 17 Polonia 2
Belgia 17 Cipru 0
Republica Cehă 17 Malta 0
Bulgaria 11
Grecia 11
Germania 10
Franța 10
Notă:  Cele trei țări baltice sunt considerate ca o regiune, deși individual ele îndeplinesc obiectivul de 10 %.
Sursa:  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: „Realizarea obiectivului de interconectare electrică de 10 %”.44 Rata de interconectare se 
calculează prin compararea 
capacității instalate de 
producție a energiei electrice 
cu capacitatea totală 
a interconexiunilor electrice 
ale unui stat membru. Există 
interpretări diferite cu privire 
la modul în care ar trebui 
calculată producția de energie 
electrică, și anume, în funcție 
fie de capacitatea instalată, fie 
de capacitatea efectiv utilizată.
45 Concluziile Președinției: 
Consiliul European de la 
Barcelona, 15 și 16 martie 
2002, SN 100/1/02 REV 1.
42 Observații
76 
Anumite state membre, precum Cipru, 
sunt veritabile insule energetice în ceea 
ce privește energia electrică, dinspre 
care este foarte complicat să se dezvolte 
interconexiuni. Alte state membre au 
o rată de interconectare scăzută deoa -
rece acestea restricționează dezvoltarea 
sau utilizarea interconexiunilor (a se 
vedea caseta 5 ).
77 
Norma N-1 pentru gaze46, introdusă în 
2010 prin Regulamentul privind secu -
ritatea aprovizionării cu gaze naturale, 
urmărește să asigure existența unor 
furnizori alternativi de gaze disponibili 
pe fiecare piață. Norma ar fi trebuit să 
fie îndeplinită până în decembrie 2014. 
Îndeplinirea sau nu a normei de către 
un stat membru se determina pe baza 
unui calcul prin care se compara impor -
tanța celui mai mare punct de intrare 
pentru gaze cu importanța tuturor 
celorlalte puncte combinate de intrare 
în statul membru respectiv. Este posibil 
să se îndeplinească norma N-1 la nivel 
regional dacă statele membre relevante 
procedează la o evaluare comună a ris -
curilor și pun în aplicare un plan comun 
de acțiune preventivă și pentru situații 
de urgență. Potrivit Comisiei, pe baza 
datelor care i-au fost furnizate de statele 
membre, în decembrie 2014, șase dintre 
cele 26 de state membre ale UE care 
aveau puncte de intrare pentru gaze nu 
îndeplineau norma N-147.
78 
Pentru a putea îndeplini norma N-1, 
a fost instalată o capacitate de flux inver -
sat la unele gazoducte existente. Dintre 
cele șase state membre incluse în audit, 
patru48 au echipat una sau mai multe in -
terconexiuni de gaze cu o capacitate de 
flux inversat, astfel încât gazele să poată 
circula în ambele sensuri. Totuși, aceste 
capacități de flux inversat nu au avut 
aproape niciun impact asupra funcțio -
nării piețelor de gaze, întrucât ele sunt 
menite să fie utilizate în primul rând în 
cazul unei perturbări a aprovizionării.79 
La fel ca și obiectivul de 10 % pentru 
energie electrică, norma N-1 are o utili -
tate limitată pentru analizarea nevoilor 
în materie de infrastructură pentru 
gaze, deoarece, dacă punctul de intrare 
alternativ furnizează gaze din aceeași 
sursă națională ca și cea utilizată de 
punctul de intrare cel mai mare, o astfel 
de situație nu intensifică în mod automat 
concurența și are un efect modest asu -
pra securității aprovizionării cu energie. 
De exemplu, Finlanda și Letonia, deși 
dispun, fiecare, de mai multe puncte de 
intrare, rămân în realitate dependente 
de un singur furnizor de gaze, deoa -
rece totalitatea gazelor care intră prin 
aceste puncte provin de la aceeași sursă 
națională.
80 
Dat fiind că construcția infrastructurilor 
pentru gaze implică adesea investiții 
semnificative, nu există întotdeauna 
un argument economic puternic care 
să pledeze în favoarea construirii unor 
interconexiuni între gazoducte cu mai 
mulți furnizori (a se vedea, de asemenea, 
punctele 67 și 69). În acest context, unele 
state membre analizează meritele com -
parative ale unor abordări alternative 
pentru dezvoltarea piețelor lor de gaze, 
precum instalarea de terminale de GNL. 
Există proiecte pentru terminale de GNL 
fie în curs de planificare, fie în curs de 
finalizare, în Lituania (a se vedea case -
ta 6 ), Polonia, Estonia, Finlanda, Suedia 
și Croația.
81 
Cu toate acestea, unele state membre 
continuă să proiecteze o dezvoltare 
ambițioasă a sistemelor lor de gaze, 
inclusiv prin construirea de noi infras -
tructuri pentru gaze în vederea creării de 
platforme de comercializare. De exem -
plu, în ciuda scăderii consumului intern 
de gaze49, Bulgaria și Polonia pregătesc, 
fiecare în parte, crearea unor astfel de 
platforme.46 Criteriul N-1 a fost introdus 
prin Regulamentul (UE) 
nr. 994/2010 din 
20 octombrie 2010 privind 
securitatea aprovizionării cu 
gaze naturale. Această 
normă – ce se inspiră din 
exemplul furnizat de sectorul 
energiei electrice –, prevede, 
pentru statele membre care 
sunt dependente de un singur 
gazoduct pentru import, de 
o instalație subterană de 
stocare sau de un alt tip de 
infrastructură esențială, 
obligația de a se asigura că 
cererea din zilele cu 
temperaturi extrem de 
scăzute poate fi satisfăcută 
chiar și în situația în care 
principala infrastructură de 
import nu funcționează.
47 SWD (2014) 325 final din 
16 octombrie 2014, Document 
de lucru al serviciilor Comisiei: 
Report on the implementation 
of Regulation (EU) 994/2010 and 
its contribution to solidarity and 
preparedness for gas disruptions 
in the EU  [Raport privind 
punerea în aplicare 
a Regulamentului (UE) 
nr. 994/2010 și contribuția 
acestuia la solidaritatea și 
pregătirea în caz de perturbări 
în aprovizionarea cu gaze în 
UE]. Cele șase state membre 
erau: Suedia, Lituania, 
Bulgaria, Grecia, Slovenia și 
Luxemburg. Trei dintre 
acestea, Luxemburg, Slovenia 
și Suedia, beneficiază de 
o derogare în temeiul 
articolului 6 alineatul (10) din 
regulament.
48 Cu excepția Estoniei și 
a Suediei.
49 Potrivit Biroului de Statistică al 
Bulgariei, consumul de gaze 
a scăzut de la 3 218 miliarde de 
metri cubi în 2011 la 2 840 de 
miliarde de metri cubi în 2014.
43 Observații
Nu există nicio evaluare 
globală a nevoilor la nivelul 
UE pe care să se bazeze 
ierarhizarea în funcție de 
priorități a investițiilor în 
infrastructura energetică 
din UE
Nu se procedează la o evaluare 
aprofundată a nevoilor în 
materie de infrastructură la 
nivelul UE
82 
Pentru a se putea lua decizii în cunoș -
tință de cauză cu privire la dezvoltarea 
pieței interne a energiei și la consolida -
rea securității aprovizionării cu energie, 
precum și cu privire la alte angajamente 
politice ale UE pentru care sectorul 
energiei joacă un rol important, în spe -
cial cele care privesc politicile climatice, 
este necesară o evaluare aprofundată 
a nevoilor în materie de infrastructură la 
nivelul UE. În plus, având în vedere am -
ploarea nevoilor în materie de investiții 
în infrastructura energetică de la nivelul 
UE, o astfel de evaluare ar constitui, de 
asemenea, un instrument esențial pe 
care să se sprijine luarea deciziilor pri -
vind direcționarea fondurilor limitate ale 
UE și a altor fonduri disponibile. Comisia 
nu a elaborat încă un astfel de plan deta -
liat care să poată combina elementele de 
politică de la nivelul UE într-un plan de 
dezvoltare a infrastructurii de transport 
pe termen lung.
83 
Un element indispensabil care ar 
contribui la o astfel de evaluare apro -
fundată ar putea fi un model sofisticat 
de dezvoltare a pieței capabil să descrie 
predicții pentru nevoile în materie de 
infrastructură în cadrul a diverse scenarii 
de politică și de piață, inclusiv al unei 
game largi de scenarii ale cererii (a se 
vedea punctul 70). În momentul de față, 
Comisia nu dispune de un instrument 
intern de modelare și nici nu are acces la 
un astfel de instrument în cadrul ACER. 
Până în prezent, Comisia a folosit un instrument de modelare privind piața 
energiei de la un contractant extern, în 
timp ce ACER se bazează pe instrumente 
de modelare ale ENTSO-E și ENTSO-G.
84 
Inexistența unei astfel de evaluări 
a nevoilor pe care să se bazeze direc -
ționarea fondurilor UE ar putea duce la 
finanțarea la nivelul UE a unor proiecte 
care nu sunt necesare pentru a satisface 
cerea de energie anticipată sau care au 
un potențial limitat de a obține benefi -
cii din punctul de vedere al securității 
aprovizionării cu energie. De exemplu, 
deși capacitatea terminalului de GNL 
din Klaipeda (a se vedea caseta 6 ) este 
suficientă pentru a acoperi cererea de 
gaze aflată în scădere din cele trei țări 
baltice50, un alt terminal de GNL care 
urmează să fie construit în regiunea din 
jurul coastei de est a Mării Baltice, în Fin -
landa sau în Estonia, este inclus în planul 
BEMIP51 (a se vedea caseta 9 ) și figurează 
pe lista de proiecte de interes comun (a 
se vedea caseta 12 ).
Instrumentele de planificare 
utilizate pentru a servi drept 
bază pentru planificarea 
investițiilor au limitele lor
85 
În lipsa unei evaluări aprofundate, Comi -
sia s-a bazat pe o serie de instrumente 
mai specifice de planificare a infrastruc -
turii, printre care se pot enumera:
 ο listele proiectelor de interes co -
mun (PIC) (a se vedea analiza de la 
punctul 103);
 ο planurile de dezvoltare a rețelei pe 
zece ani.50 Potrivit statisticilor Eurostat, 
cererea totală de gaze naturale 
din Estonia, Letonia și Lituania 
a scăzut de la 
5,6 miliarde m3/an în 2010 la 
4,6 miliarde m3 în 2014.
51 Acordul din noiembrie 2014 la 
care au ajuns prim-miniștrii 
Finlandei și Estoniei prevede 
construirea unui terminal 
regional de GNL de 
dimensiuni mai mari în 
Finlanda și unul de dimensiuni 
mai mici pentru uz local în 
Estonia. Dacă proiectul 
finlandez nu progresează în 
conformitate cu programul, 
Estonia își rezervă dreptul de 
a construi terminalul regional.
44 Observații
86 
Deși oferă o trecere în revistă a investi -
țiilor planificate de operatorii naționali 
de sisteme de transport de energie 
electrică și de gaze, planurile de dez -
voltare a rețelei pe zece ani nu prezintă 
o imagine completă a investițiilor care 
să prezinte utilitate pentru elaborarea 
politicii și dezvoltarea pieței la nivelul 
UE, deoarece:
 ο aceste planuri nu se bazează pe 
o evaluare globală la nivelul UE care 
să țină seama de gama largă de 
obiective politice ale UE;
 ο ele nu țin cont în mod adecvat de 
investițiile viitoare în infrastructură 
planificate de entități private și nici 
de producția viitoare de energie;
 ο autoritățile naționale de reglemen -
tare nu joacă un rol important în 
evaluarea propunerilor de astfel de 
planuri;
 ο aceste planuri nu sunt întotdeauna 
consecvente cu planurile naționale 
de investiții în infrastructura energe -
tică. ACER a identificat, în planul de 
dezvoltare a rețelei pe zece ani pen -
tru 2012 al ENTSO-E, 51 de proiecte 
naționale care nu erau incluse în 
planurile naționale de dezvoltare52.
87 
Comisia recunoaște că, în multe cazuri, 
notificările transmise de statele mem -
bre Comisiei cu privire la capacitatea de 
transport de energie electrică existentă 
și planificată prezintă neconcordanțe cu 
planurile de dezvoltare a rețelei pe zece 
ani. Astfel, Comisia nu este în măsură să 
formuleze concluzii definitive și să efec -
tueze o evaluare adecvată a lacunelor 
viitoare dintre infrastructura energetică 
și potențialul acesteia de a satisface cere -
rea53. ACER, care monitorizează punerea 
în aplicare a planurilor pe zece ani, și-a 
exprimat, în egală măsură, îngrijorarea 
cu privire la o gamă de aspecte practice 
referitoare la aceste planuri54.Dezvoltarea infrastructurii 
transfrontaliere presupune 
o cooperare între statele 
membre învecinate
88 
Printre condițiile prealabile necesare 
pentru realizarea oricărui proiect trans -
frontalier de infrastructură, se numără 
o cooperare regională funcțională și 
o percepție reciprocă a nevoilor de 
dezvoltare. În practică însă, inițiativele de 
proiecte transfrontaliere se pot confrunta 
cu o varietate de dificultăți, printre care 
lipsa unei nevoi evidente a proiectelor 
respective de o parte sau de ambele 
părți ale frontierei, dificultăți în obține -
rea tuturor autorizațiilor de urbanism, 
finanțarea echitabilă a proiectelor de 
infrastructură energetică și repartizarea 
echitabilă a costurilor adesea ridicate în -
tre părți. Totuși, există unele exemple de 
cooperare eficace în UE care au deschis 
drumul către realizarea unei infrastruc -
turi comune și dezvoltarea pieței.
Cooperarea regională din 
sectorul energiei prinde contur
89 
În domeniul energiei, cooperarea regio -
nală care implică două sau mai multe 
state membre reprezintă rezultatul unor 
inițiative politice sau tehnice.52 Avizul 8/2014 al ACER.
53 Documentul de lucru al 
serviciilor Comisiei: Investment 
Projects in Energy Infrastructure  
(Proiecte de investiții în 
infrastructura energetică), care 
însoțește Comunicarea 
Comisiei către Parlamentul 
European, Consiliu, Comitetul 
Economic și Social European și 
Comitetul Regiunilor: 
„Progresele înregistrate în 
ceea ce privește finalizarea 
pieței interne a energiei” 
[SWD(2014) 313 final din 
13.10.2014, p. 4].
54 În Avizul său nr. 16/2014, ACER 
și-a exprimat îngrijorarea în 
legătură cu planurile de 
dezvoltare a rețelei pe zece 
ani, în special în ceea ce 
privește disponibilitatea 
limitată a datelor, prezentarea 
capacităților de transport ale 
rețelei, utilizarea unei analize 
a raportului costuri-beneficii 
pentru toate investițiile în 
transport și lipsa de claritate 
a descrierii anumitor investiții.
45 Observații
90 
Printre  inițiativele politice , un exemplu 
actual notabil este Planul de interconec -
tare a pieței energiei din zona baltică 
(Baltic Energy Market Interconnection 
Plan  – BEMIP) (a se vedea caseta 9 ). 
O altă inițiativă regională apare sub 
forma unui forum pentru energie al 
țărilor din Europa Centrală și de Sud-Est. 
Au existat, de asemenea, angajamente 
politice comune pentru dezvoltarea 
infrastructurii precum declarația de la 
Madrid55, inițiative de cooperare regio -
nală precum CORESO56 și grupuri pentru 
securitatea aprovizionării cu energie 
precum Grupul baltic și finlandez de co -
ordonare pentru gaz. Astfel de grupuri, 
adesea inițiate prin implicarea Comisiei, 
sunt de cele mai multe ori formalizate 
prin acorduri încheiate la un nivel po -
litic înalt între statele membre. Uneori, 
acestea se extind la acorduri privind 
proiecte specifice, de exemplu, legătura 
de energie electrică recent deschisă între 
Spania și Franța (a se vedea caseta 10  și 
punctul 93).91 
Inițiativele de cooperare tehnică  sunt 
în mare parte cele lansate în cadrul 
CEER57 și al ACER, de exemplu, grupurile 
care au ca scop elaborarea codurilor 
de rețea (a se vedea, de asemenea, 
anexa III ). Aceste grupuri pot să condu -
că, în egală măsură, la crearea unor noi 
forme de cooperare regională, precum 
inițiativele de coordonare regională în 
materie de securitate58.
Ce este Planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică (BEMIP)?
Planul de interconectare a pieței energiei din zona baltică (BEMIP)  a fost adoptat de șefii de stat ai Lituaniei, 
Poloniei, Letoniei, Danemarcei, Estoniei, Suediei, Finlandei și Germaniei și de președintele Comisiei Europene la 
17 iunie 2009.
BEMIP are ca obiectiv integrarea Estoniei, a Letoniei și a Lituaniei în piețele europene de energie, pentru a pune 
capăt statutului lor de insule energetice și pentru a le liberaliza piețele de energie în vederea pregătirii lor pentru 
aderarea la bursa comună de energie electrică. Planul include, de asemenea, o serie de proiecte de infrastructură, 
care variază de la parcurile eoliene daneze din Marea Nordului la dezvoltarea rețelei de gaze din Estonia. Linia de 
interconexiune electrică EstLink 2 dintre Estonia și Finlanda, care era inclusă în BEMIP , a fost construită cu sprijin 
financiar din partea UE și a avut deja un impact asupra pieței energiei electrice din Estonia (a se vedea caseta 13 ).
Punerea în aplicare a BEMIP încă nu s-a finalizat. De exemplu, prețurile de consum pentru gaze și energie electrică 
sunt în continuare reglementate în Lituania, iar anumite proiecte de infrastructură nu au fost realizate, precum 
terminalul regional baltic de GNL care este prevăzut să fie construit în Finlanda sau în Estonia.Caseta 955 O declarație comună semnată 
la 4 martie 2015 de către 
președintele Comisiei 
Europene, Jean-Claude 
Juncker, președintele Franței, 
François Hollande, 
prim-ministrul Spaniei, 
Mariano Rajoy, și 
prim-ministrul Portugaliei, 
Pedro Passos Coelho, pentru 
a conveni modalitățile de 
consolidare a conexiunilor 
dintre Peninsula Iberică și 
restul pieței energiei din UE.
56 CORESO (Coordonarea 
operatorilor de sisteme de 
energie electrică), primul 
centru regional de coordonare 
tehnică pentru energie 
electrică, care reunește mai 
muți operatori de sisteme de 
transport din Franța, Belgia, 
Germania, Italia și Regatul Unit.
57 CEER – Consiliul autorităților 
europene de reglementare 
din domeniul energiei: un 
ONG cu sediul la Bruxelles care 
are ca scop să reprezinte 
interesele autorităților 
naționale de reglementare în 
procesul de dezvoltare a pieței 
interne a energiei.
58 Gradul de participare 
a organizațiilor din statele 
membre la inițiativele de 
cooperare regională variază 
foarte mult. De exemplu, 
autoritatea de reglementare 
din Suedia a participat la toate 
grupurile de lucru ale ACER și 
la inițiativele de adoptare 
timpurie. De asemenea, 
operatorul sistemului de 
transport de energie electrică 
din Suedia este implicat în 
46 Observații
92 
Comisia promovează cooperarea în 
materie de infrastructură între statele 
membre și urmărește să disemineze ceea 
ce consideră a constitui bune practici 
în cadrul BEMIP către alte regiuni, cum 
ar fi Europa Centrală și de Sud-Est și 
Peninsula Iberică. În acest din urmă caz, 
a fost recent declarată și convenită la 
cel mai înalt nivel politic cooperarea în 
sectorul energiei între Franța, Portugalia 
și Spania.
93 
În perioada 2007-2013, Comisia a nu -
mit, de asemenea, patru coordonatori 
cu scopul de a facilita acordurile dintre 
statele membre pentru construirea de 
elemente specifice ale infrastructurii 
transfrontaliere59. Activitatea coordona -
torului în vederea ameliorării intercone -
xiunii energetice dintre Franța și Spania 
a implicat cooperarea cu politicieni și 
cu părți interesate de la nivel național și 
local și identificarea nevoilor în materie 
de soluții tehnice. Această activitate 
a contribuit la definirea unui proiect de 
interconexiune de energie electrică, care 
a fost ulterior construit cu sprijin din 
fondurile UE60 (a se vedea caseta 10 ).Repartizarea transfrontalieră 
a costurilor este un proces 
complex
94 
Proiectele energetice transfrontaliere 
implică construirea unei infrastructuri în 
cel puțin două state membre. Repartiza -
rea costurilor aferente construirii acestor 
proiecte reprezintă un proces complex, 
statele membre implicate urmărind să 
se asigure că vor suporta costuri pro -
porționale cu viitoarele beneficii pe care 
preconizează să le obțină. Dificultățile 
apar în special în cazul proiectelor în 
care sunt implicate mai mult de două 
state membre și/sau atunci când nu este 
clar cum sau de către cine vor fi obținute 
beneficiile preconizate.diverse inițiative de cooperare 
regională și participă la 
grupurile pentru punerea în 
aplicare timpurie a codurilor 
de rețea. La polul opus, cei doi 
operatori de sisteme de 
transport din Bulgaria nu 
participau, la momentul 
auditului, la niciunul dintre 
grupurile de cooperare 
regională sau de punere în 
aplicare timpurie.
59 Celelalte proiecte pentru care 
au fost numiți coordonatorii 
au fost: „Legătura 
Polonia-Lituania”, „Nabucco” și 
„Conectarea energiei eoliene 
offshore din Danemarca, 
Germania și Polonia”.
60 Raportul coordonatorului 
european Mario Monti, 
Proiectul de interes european 
EI 3, „Interconexiunea electrică 
Franța-Spania”, Bruxelles, 
septembrie 2008.
47 Observații
Proiectul de interconectare electrică Spania-Franța
Proiectul  de interconectare electrică Franța-Spania  a implicat construirea unei conexiuni de curent continuu de 
înaltă tensiune de 2 000 MW între cele două țări. Linia de interconexiune cu o lungime de 64,5 km include un tron -
son de 33,5 km în Franța și unul de 31 km în Spania și traversează Pirineii printr-un tunel cu o lungime de 8,5 km.
Nevoia unei astfel de interconexiuni a fost recunoscută în 1978, iar studiile tehnice au fost realizate între 
1998 și 2006. Facilitată de coordonatorul european în 2007 și 2008, decizia privind concepția proiectului a fost 
adoptată în luna iunie 2008, când guvernul francez și cel spaniol au semnat un acord. Costurile proiectului au fost 
repartizate în mod egal între Franța și Spania, existând și o contribuție din partea UE. Lucrările de construcție au 
început în luna septembrie 2011, iar predarea tehnică a fost finalizată în decembrie 2014. Linia de interconexiune 
trebuia să fie dată în funcțiune în iunie 2015, dar, la 30 iunie 2015, încă nu era funcțională.
Costul total al proiectului a fost de 721 de milioane de euro, dintre care 225 de milioane de euro au fost furnizați 
prin PEER. Construcția unei interconexiuni subterane prin Pirinei a multiplicat costul cu până la 10 ori față de costul 
estimativ al unui cablu aerian. Această soluție a fost considerată necesară în mare parte din cauza unor conside -
rente specifice de mediu și a fost definită ca o soluție excepțională la un set extraordinar de probleme pe teren. 
Legătura a dublat rata de interconectare electrică a Spaniei de la 3 % la 6 % și a crescut-o pe cea a Franței de la 10 % 
la 11 %.Caseta 10
Imaginea 2 – Tronson de cablu al interconexiunii de curent continuu de înaltă 
tensiune, în curs de instalare în tunelul ce traversează Pirineii
© RTE, Philippe Grollier
48 Observații
95 
Repartizarea transfrontalieră a costuri -
lor prezintă importanță și în contextul 
alocărilor de fonduri ale UE în cadrul 
Mecanismului pentru interconectarea 
Europei (MIE). Regulamentul TEN-E 
prevede că deciziile privind repartizarea 
transfrontalieră a costurilor trebuie luate 
de autoritățile naționale de reglemen -
tare din statele membre în cauză. Dacă 
promotorii de proiecte din statele 
membre doresc să solicite finanțare din 
partea MIE, dar autoritățile naționale de 
reglementare nu pot ajunge la un acord 
în termen de șase luni, ele pot deferi ca -
zul către ACER pentru a obține o decizie 
de soluționare a chestiunii (a se vedea 
exemplul din caseta 11 ). Acest proces 
are următoarele dezavantaje:
(a) negocierea unui acord între auto -
ritățile naționale de reglementare 
și apoi obținerea unei decizii din 
partea ACER este un proces care 
necesită mult timp, până la un an;
(b) unele părți critică metodologia 
utilizată.Obținerea autorizațiilor poate 
fi problematică și poate cauza 
întârzieri
96 
Proiectele transfrontaliere se confruntă 
adesea cu o opoziție la nivel local, întru -
cât astfel de proiecte pot fi percepute ca 
surse de perturbare a activităților locale, 
negenerând totodată decât puține bene -
ficii la nivel local sau chiar deloc. Într-un 
astfel de context, obținerea autorizațiilor 
de urbanism locale se dovedește a fi 
adesea un proces îndelungat și complex 
și a fost semnalată, pe parcursul audi -
tului, de către operatorii de sisteme de 
transport și autoritățile de reglementare 
ca fiind o cauză importantă a întârzie -
rilor în implementarea proiectelor de 
infrastructură. Comisia raportează că în -
târzierile rezultate împiedică realizarea, 
până în 2020, a aproximativ 50 % dintre 
proiectele de energie electrică viabile 
din punct de vedere comercial61.
Repartizarea costurilor pentru proiectul de interconexiune transfrontalieră LitPol
Proiectul LitPol  implică construirea unei interconexiuni de energie electrică între Polonia și Lituania pentru a se 
reduce nivelul de izolare a celor trei țări baltice în raport cu piața energiei din Uniunea Europeană. În legătură cu lu -
crările de pe teritoriul Lituaniei din cadrul proiectului, autoritatea de reglementare din Lituania a pretins că Suedia 
ar trebui să contribuie cu 47 de milioane de euro din cauza beneficiilor pe care, în opinia sa, această țară urma să le 
obțină ca urmare a proiectului. Nici autoritatea națională de reglementare din Suedia, nici operatorul sistemului de 
transport din această țară nu au fost de acord cu pretenția autorității de reglementare din Lituania privind contribu -
ția Suediei și și-au făcut cunoscute motivele în fața ACER, atunci când această agenție a fost solicitată să se pronun -
țe în această privință. ACER a dat dreptate Suediei și a hotărât că, în contextul finanțării solicitate de la MIE, Lituania 
era singura țară beneficiară de pe urma proiectului și că Suedia nu avea nicio obligație de a contribui la proiect. 
Ulterior, această hotărâre a permis operatorului sistemului de transport din Lituania să solicite finanțare din partea 
MIE (a se vedea tabelul 6 ). Procesul de adoptare a hotărârii a durat aproape un an până la finalizare.Caseta 1161 COM(2010) 677.
49 Observații
97 
Regulamentul TEN-E din 2013 a încercat 
să soluționeze aceste probleme:
(a) introducând un termen-limită gene -
ral de 3,5 ani pentru procedurile de 
acordare a autorizațiilor;
(b) impunând statelor membre să își 
simplifice procedurile de acordare 
a autorizațiilor de mediu;
(c) solicitând statelor membre să con -
solideze competențele de acordare 
a autorizațiilor sau de coordonare 
în cadrul unei singure autorități, un 
ghișeu unic, până în noiembrie 2013. 
Până în luna iunie 2015, toate statele 
membre înființaseră ghișee unice 
și toate, cu excepția unuia, publica -
seră manuale privind acordarea de 
autorizații62. Totuși, ghișeele unice 
sunt încă inițiative recente și este 
prea devreme pentru a li se evalua 
eficacitatea.
98 
Coordonatorul european care s-a ocupat 
de interconexiunea Franța-Spania (a 
se vedea caseta 10 ) a observat că cea 
mai bună modalitate de a răspunde la 
opoziția manifestată de comunitățile 
locale față de proiectele de infrastruc -
tură este adoptarea unei comunicări 
directe la nivel local care să evidențieze 
beneficiile pe care le-ar putea aduce 
interconexiunile suplimentare, în special 
pentru consumatori. În general, sporirea 
cunoștințelor consumatorilor cu privire 
la modul în care funcționează piețele de 
energie ar putea să faciliteze, de aseme -
nea, adoptarea unor comportamente de 
consum inteligente și acceptarea într-o 
mai mare măsură a unor astfel de proiec -
te de interconectare.Sprijinul financiar de la 
bugetul UE în domeniul 
infrastructurii energetice 
a contribuit numai într-o 
măsură limitată la piața 
internă a energiei și la 
securitatea aprovizionării 
cu energie
99 
UE a alocat, în perioada 2007-2013, 
3,7 miliarde de euro pentru investițiile 
în infrastructură energetică, prin mai 
multe instrumente, și alte 7,35 miliarde 
de euro sunt prevăzuți pentru perioada 
2014-202063. Deși este vorba de o sumă 
semnificativă de finanțare, aceasta 
acoperă numai aproximativ 5 % din 
nevoile estimate în materie de investi -
ții în infrastructura energetică care au 
fost identificate, pentru energie elec -
trică și gaze, în planurile de dezvoltare 
a rețelei pe zece ani. Prin urmare, este 
necesar ca fondurile UE disponibile să 
fie utilizate în mod strategic, pentru cele 
mai importante proiecte, pe baza unei 
evaluări a nevoilor strategice (a se vedea 
punctul 83).62 Potrivit informațiilor furnizate 
de statele membre Comisiei 
Europene.
63 Această cifră exclude orice 
sprijin potențial viitor pentru 
infrastructura energetică din 
Fondul european de investiții 
strategice, care prevede 
garanții în valoare de 
16 miliarde de euro din 
bugetul UE.
50 Observații
UE dispune de mai multe 
instrumente de finanțare 
pentru a sprijini proiecte de 
infrastructură energetică, 
dar niciunul nu are ca 
obiectiv primar piața internă 
a energiei
Prioritizarea insuficientă 
a proiectelor a redus 
eficacitatea finanțării acordate 
de UE pentru infrastructura 
energetică
100  
Întrucât resursele UE pentru finanțarea 
infrastructurii energetice sunt limitate, 
este important să existe anumite moda -
lități de prioritizare a proiectelor. Deși nu 
există nicio evaluare a nevoilor la nivelul 
UE, Comisia a utilizat mai multe liste 
de proiecte specifice pentru a încerca 
să prioritizeze investițiile realizate din 
bugetul UE și să identifice proiecte care 
sunt eligibile pentru finanțare:
 ο lista de PIC din cadrul regulamente -
lor TEN-E;
 ο lista de proiecte de interes comun 
critice, prezentate în cadrul Stra -
tegiei pentru securitate energetică 
din 2014; ο lista de proiecte susceptibile să 
beneficieze de finanțare din partea 
Programului energetic european 
pentru redresare (PEER);
 ο lista de proiecte susceptibile să 
beneficieze de finanțare din partea 
Fondului european pentru investiții 
strategice.
101  
Lista de PIC prevăzute în regulamentele 
TEN-E a fost elaborată în două etape:
(a) lista inițială de PIC a fost elaborată în 
2006. Lista includea 550 de proiecte 
care prezentau interes european la 
momentul respectiv, din ansamblul 
statelor membre, dar nu conținea ni -
cio orientare clară în ceea ce privește 
proiectele cărora ar fi trebuit să li se 
acorde prioritate pentru finanțare 
din partea UE (a se vedea caseta 12 );
Cum poate un proiect de infrastructură energetică să obțină statutul de PIC?
Conceptul de PIC a existat încă de la începutul Programului privind rețelele transeuropene. PIC ar trebui să poa -
tă beneficia de proceduri mai rapide și mai eficiente de acordare a autorizațiilor și de un tratament reglementar 
îmbunătățit.
În cadrul actualului Regulament privind TEN-E, PIC sunt identificate în cadrul unor „coridoare prioritare”. Procesul 
de selecție a proiectelor care urmează să fie incluse în lista de PIC se bazează pe planurile de dezvoltare a rețelei 
pe zece ani elaborate de ENTSO-G și de ENTSO-E. Pentru a fi inclus pe listă, un proiect trebuie să prezinte beneficii 
semnificative pentru cel puțin două state membre și să contribuie la integrarea pieței, la intensificarea concurenței, 
la consolidarea securității aprovizionării și la reducerea emisiilor de CO2.Caseta 12
51 Observații
(b) regulamentul din 2013 privind 
TEN-E64 stabilea un cadru pentru 
prioritizarea investițiilor în in -
frastructura energetică prin iden -
tificarea a 12 coridoare prioritare65. 
Regulamentul prevedea, de aseme -
nea, orientări privind identificarea 
și implementarea PIC. Lista de PIC 
prevăzute în acest regulament 
includea 248 de proiecte, dintre 
care 132 erau pentru infrastructură 
de energie electrică, iar 107, pentru 
infrastructură de gaze66. Lista de PIC 
din acest regulament conține mai 
puține proiecte decât lista de PIC din 
2006. Comisia nu are însă dreptul, 
conform articolului 4 alineatul (4) din 
Regulamentul TEN-E, de a ierarhiza 
proiectele în cadrul fiecărui coridor 
prioritar;
(c) lista de PIC este actualizată o dată la 
doi ani, următoarea actualizare fiind 
prevăzută în noiembrie 2015.
102  
În 2014, o listă ulterioară de 33 de pro -
iecte a fost elaborată în cadrul Strategiei 
europene pentru securitate energetică67, 
care făcea referire la aceste proiecte 
numindu-le „PIC critice”. În această listă 
figurau aproximativ 27 de proiecte în 
sectorul gazelor și numai 6 proiecte în 
sectorul energiei electrice, cu un cost 
estimativ de aproximativ 17 miliarde de 
euro. Comisia considera aceste proiecte 
ca fiind esențiale pentru îmbunătățirea 
securității aprovizionării și pentru o mai 
bună conectare a piețelor de energie pe 
termen scurt și pe termen mediu.103  
Toate aceste liste au fost elaborate fără 
a se dispune de o evaluare analitică 
clară, subiacentă, cu privire la proiectele 
cărora ar trebui să li se acorde prioritate 
pentru a permite UE să își atingă obiecti -
vele sale în domeniul politicii energetice 
(a se vedea punctul 82). Utilizarea unor 
astfel de liste ca bază pentru adoptarea 
deciziilor privind finanțarea acordată de 
UE implică o serie de riscuri și, în cazul 
în care intenționează să utilizeze în 
continuare astfel de liste pentru a defini 
prioritățile de investiții, Comisia ar trebui 
să țină cont de aceste riscuri:
(a) o listă poate include un număr atât 
de mare de proiecte încât conceptul 
de listă reprezentând proiectele care 
sunt prioritare este grav subminat, 
întrucât lista nu se mai axează, așa -
dar, pe numărul restrâns de proiecte 
care încearcă să răspundă nevoilor 
celor mai presante ale UE. Lista iniți -
ală de PIC în sectorul TEN-E includea 
550 de proiecte și, după raționaliza -
rea acesteia din 2006, continua să 
numere 248 de proiecte;
(b) întrucât aceste liste sunt elaborate 
pe baza unor propuneri din partea 
statelor membre în loc să se prezinte 
proiecte care să răspundă în mod 
demonstrabil unor nevoi la nivelul 
UE, o astfel de listă poate să consti -
tuie, în practică, doar un amalgam 
de proiecte pentru care promotori 
de proiecte din statele membre ar 
dori finanțare din motive interne; și
(c) unele proiecte de pe aceste liste pot 
fi deja în curs de desfășurare sau 
sunt deja finalizate, utilizându-se 
finanțare din alte surse naționale sau 
private68.64 Regulamentul (UE) 
nr. 347/2013.
65 Energy infrastructure: Priorities 
for 2020 and beyond  
(Infrastructura energetică: 
Priorități pentru 2020 și 
ulterior), 2011, pagina 14. 
Energie electrică: rețeaua 
offshore din mările nordice, 
interconexiuni nord-sud în 
Europa de Vest, interconexiuni 
nord-sud în Europa Centrală, 
de Est și de Sud-Est, Planul de 
interconectare a pieței 
energiei din zona baltică, 
implementarea rețelelor 
inteligente, autostrăzile de 
energie electrică pe termen 
lung; gaze: interconexiuni 
nord-sud privind gazele 
naturale în Europa de Vest, 
interconexiuni nord-sud 
privind gazele naturale în 
Europa Centrală, de Est și de 
Sud-Est, Coridorul sudic de 
gaze naturale, Planul de 
interconectare a pieței 
energiei din zona baltică.
66 Restul de nouă constau în 
șapte proiecte privind petrolul 
și două proiecte privind 
rețelele inteligente.
67 COM(2014) 330 final, p. 10.
68 În octombrie 2014, a fost 
finalizată linia de energie 
electrică de 400 kV dintre 
Bescanó și Santa Llogaia din 
Spania, ceea ce a reprezentat 
un pas înainte către noua 
interconexiune electrică dintre 
Franța și Spania. Acest proiect 
este încă inclus în lista de PIC și 
în lista pentru FEIS.
52 Observații
PEER, MIE și fondurile ESI nu 
sunt concepute în primul rând 
pentru a consolida piața internă 
a energiei
104  
Obiectivul inițial al Programului PEER 
pentru energie  era de a finanța proiec -
te mature de infrastructură energetică 
care ar putea asigura creștere economică 
într-o perioadă de timp scurtă. Prin ur -
mare, dezvoltarea pieței interne a ener -
giei și obținerea de beneficii din punctul 
de vedere al securității aprovizionării cu 
energie nu figurau printre obiectivele 
principale ale programului. Tuturor sta -
telor membre le-a fost alocată finan -
țare pentru proiecte de infrastructură 
energetică. În mare măsură, programul 
nu a reușit să își atingă obiectivul inițial 
de a asigura creșterea economică într-o 
perioadă scurtă de timp, întrucât:
(a) unele dintre proiectele pentru care 
au fost alocate fonduri nu erau sufi -
cient de mature. O serie de proiecte 
cu o valoare totală de 422 de mili -
oane de euro (reprezentând 18,6 % 
din totalul finanțărilor acordate prin 
PEER) au fost anulate; de exemplu, 
gazoductul Nabucco, interconexiu -
nea de gaze ITGI-Poseidon, con -
ductele GALSI și proiectele de flux 
inversat de gaze din România;
(b) s-au înregistrat întârzieri semnifica -
tive în implementarea proiectelor 
și, drept urmare, până la 28 fe -
bruarie 2015, fuseseră executate 
plăți în valoare de numai 1,1 miliar -
de de euro în cadrul PEER. Acestea 
reprezintă 48 % din sumele alocate 
inițial.105  
Obiectivul Mecanismului pentru inter -
conectarea Europei (MIE) în domeniul 
energiei este de a oferi sprijin pentru 
punerea în aplicare a PIC. Sunt eligibile 
pentru finanțare din partea MIE numai 
proiectele de interes comun (PIC) care 
nu sunt viabile din punct de vedere 
comercial în cadrul de reglementare 
existent, în condițiile în care există și 
o repartizare transfrontalieră a costurilor. 
MIE oferă finanțări nerambursabile și alte 
instrumente financiare pentru lucrări 
și pentru studii tehnice necesare, sub 
forma unor cereri de propuneri.
106  
Anumite aspecte ale modului în care 
este conceput MIE îi limitează potenția -
lul de a sprijini dezvoltarea pieței interne 
a energiei:
(a) Comisia poate finanța numai proiec -
te care sunt depuse în cadrul cereri -
lor de propuneri, ceea ce înseamnă 
că posibilitățile de care dispune pen -
tru a viza PIC specifice sunt limitate;
(b) deoarece maturitatea este un criteriu 
ce prezintă importanță pentru acor -
darea finanțărilor nerambursabile, 
cu cât acțiunile sunt mai mature, cu 
atât au mai multe șanse să fie finan -
țate. Proiectele respective nu au însă 
neapărat cel mai mare impact asupra 
dezvoltării pieței interne a energiei;
(c) întrucât stadiul punerii în aplicare 
a pieței interne a energiei în statele 
membre nu constituie unul dintre 
criteriile utilizate pentru selecția 
proiectelor, Comisia dispune numai 
de o sferă limitată pentru a utili -
za instrumentul MIE cu scopul de 
a stimula reformele aferente pieței 
interne a energiei.
53 Observații
107  
Între 2007 și 2013, aproximativ 1,3 mili -
arde de euro au fost alocați din Fondu -
rile structurale și de investiții euro -
pene  (fondurile ESI) pentru a finanța 
infrastructura pentru energie electrică 
și gaze. Între 2014 și 2020, această cifră 
ar trebui să atingă aproximativ 2 miliar -
de de euro. 11 state membre au primit 
finanțare în perioada 2007-2013, Polo -
nia fiind cel mai important beneficiar, 
acestei țări revenindu-i 63 % din totalul 
alocărilor din fondurile ESI pentru in -
frastructură energetică.
108  
Majoritatea acestor alocări au fost 
utilizate pentru interconexiuni la nivel 
regional și pentru modernizarea infras -
tructurii energetice existente în cadrul 
unui stat membru. O parte din ele a fost 
utilizată, de asemenea, pentru construi -
rea de interconexiuni transfrontaliere, de 
terminale de GNL și de instalații subte -
rane de stocare. În perioada 2014-2020, 
șase state membre – Bulgaria, Republica 
Cehă, Grecia, Lituania, Polonia și Româ -
nia – intenționează să utilizeze alocările 
din fondurile ESI pentru investiții în 
infrastructura energetică.
109  
Selecția proiectelor în cadrul fondurilor 
ESI ține de competența statelor membre. 
Comisia aprobă numai proiectele majo -
re69. Atunci când a negociat acordurile 
de parteneriat și programele operaționa -
le ale statelor membre pentru perioada 
de finanțare 2014-2020, Comisia a avut 
oportunitatea de a încerca să includă 
indicatori de performanță legați de 
dezvoltarea pieței interne a energiei, 
dar nu a făcut acest lucru. Investițiile în 
infrastructura energetică nu sunt o prio -
ritate a fondurilor ESI. Ele reprezintă 
aproximativ 0,5 % din totalul bugetului 
alocat FEDR, Fondului de coeziune și 
FSE atât în perioada 2007-2013, cât și în 
perioada 2014-2020.Numeroase infrastructuri 
energetice cofinanțate de 
UE nu au avut încă niciun 
impact asupra pieței interne 
a energiei
110  
În cadrul auditului, au fost examinate 
15 proiecte de infrastructură energetică 
care au beneficiat de cofinanțare din 
partea UE, 10 privind gazele și 5 privind 
energia electrică (a se vedea tabelul 6 ). 
Am analizat impactul potențial al proiec -
telor asupra funcționării pieței interne 
a energiei.69 În cazul investițiilor în 
infrastructură energetică care 
intră sub incidența 
obiectivului tematic de 
promovare a sistemelor de 
transport sustenabile și 
eliminare a blocajelor din 
cadrul infrastructurilor 
rețelelor majore, proiectele al 
căror cost total eligibil este 
mai mare de 75 de milioane de 
euro; în cazul altor investiții în 
infrastructură energetică ce țin 
de fondurile ESI, care, în marea 
lor parte, nu intră în sfera 
prezentului raport, pragul este 
de 50 de milioane de euro.
54 Observații
111 
Dintre aceste proiecte, în iulie 2015:
(a) un proiect a avut un impact semnifi -
cativ asupra pieței interne a energiei, 
și anume, linia de interconexiune de 
energie electrică EstLink 2  dintre 
Finlanda și Estonia, care a fost finali -
zată și a fost dată integral în funcțiu -
ne (a se vedea caseta 13 );
(b) un alt proiect important a fost fina -
lizat și a fost recent dat în funcțiune, 
și anume interconexiunea de ener -
gie electrică Franța-Spania (a se 
vedea, de asemenea, caseta 10 ).
Proiectul EstLink 2 a transformat piața de energie electrică din regiune
EstLink 2  a primit o finanțare de 100 de milioane de euro din partea PEER. Proiectul a avut drept scop construirea 
unei a doua interconexiuni de energie electrică între Finlanda și Estonia, cu o capacitate de transport de 650 MW. 
Acest proiect s-a dovedit a fi un succes până în prezent, depășind dificultățile tehnice și de altă natură legate de 
finalizarea și punerea sa în funcțiune. Proiectul are un efect pozitiv asupra pieței energiei electrice, în special în 
Estonia, unde prețurile energiei electrice au devenit mai puțin volatile și converg cu cele din Finlanda.Caseta 13
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Observații
Lista proiectelor examinate în cadrul auditului
ProiectStadiul proiectului
(în iunie 2015)State membreCostul proiectului
(în milioane de euro)Cofinanțare din 
partea UE
(în milioane de euro)Instrument de 
finanțare al UEGazeInterconexiunea Bulgaria-Grecia Data preconizată 2018 Bulgaria, Grecia 220 45 PEER
Interconexiunea 
Bulgaria-RomâniaData preconizată 2015 Bulgaria, România 24 9 PEER
Gazoductul Nabucco FinalizatAustria, Bulgaria, 
Ungaria, Germania, 
România7 900
(planificat)200
(alocat)PEER
Interconexiunea 
Letonia-LituaniaFinalizat în 2013 Lituania, Letonia 33 13 PEER
Conducta Jurbarkas-Klaipeda Finalizat în 2013 Lituania 46 21 Fondurile ESI
Consolidarea capacității 
Klaipeda-KiemenaiÎn curs de desfășurare Lituania 64 28 MIE
Terminalul de GNL
SwinuojscieData preconizată 2015 Polonia 65755 PEER
199 Fondurile ESI
Conducta Gustorzyn-Odalanow Finalizat în 2014 Polonia 102 49 Fondurile ESI
Interconexiunea
GIPLÎn curs de desfășurare Polonia, Lituania 558 306 MIE
Interconexiunea Franța-Spania Finalizat în 2012 Franța, Spania 617 45 PEER
Subtotal 2 321 970Energie electricăInterconexiunea
Franța-SpaniaDat în funcțiune în 
iunie  2015Franța, Spania 721 225 PEER
Consolidarea Portugalia-Spania Finalizat în 2011 Portugalia, Spania 136 46 PEER
Interconexiunea EstLink  2Dat în funcțiune în 
2014Estonia, Finlanda 320 100 PEER
Interconexiunea NordBalt Data preconizată 2015 Suedia, Lituania 366 175 PEER
Interconexiunea
LitPolData preconizată 2015Polonia 528207 Fondurile ESI
2 TEN-E
Lituania 1322 TEN-E
58 MIE (cerere)
Subtotal 1 543 815
Total 3 864 1 785Tabelul 6
56 Observații
112  
Celelalte proiecte nu au avut încă un im -
pact de aceeași anvergură asupra pieței 
interne a energiei, din diverse motive:
(a) unul dintre cele zece proiecte pri -
vind gazele deschide noi perspecti -
ve pentru piață, și anume, proiectul 
GIPL  dintre Polonia și Lituania, care 
va permite comerțul cu gaze între 
țări care în prezent nu dispun de 
nicio interconexiune. Celelalte nouă 
proiecte erau axate în general pe 
creșterea capacităților existente sau 
pe abordarea directă a preocupărilor 
legate de securitatea aprovizionării 
cu energie;(b) dintre cele 15 proiecte, doar cinci 
fuseseră finalizate. Cu cât proiectele 
sunt finalizate și date în funcțiune 
mai repede, cu atât impactul lor 
asupra pieței interne este mai mare. 
Cu toate acestea, proiectele care nu 
erau pe deplin mature la momentul 
la care au fost adoptate deciziile de 
finanțare pot avea nevoie de mai 
mult timp pentru a fi finalizate decât 
fusese prevăzut. Acestea fiind spuse, 
proiectele de anvergură legate de 
infrastructuri sunt complexe din 
punct de vedere tehnic, iar lucrările 
planificate durează, adesea, mai 
mult decât era estimat, parțial din 
cauza situațiilor neprevăzute (a se 
vedea exemplul din caseta 14 );
Proiectul NordBalt
Proiectul NordBalt  prevede construirea unei interconexiuni de energie electrică între Suedia și Lituania și are 
potențialul de a avea un impact semnificativ asupra funcționării pieței energiei electrice din statele membre care 
cooperează în cadrul planului BEMIP , deoarece ar putea intensifica schimburile comerciale de energie electrică 
din cadrul bursei comune nordice și baltice. Totuși, instalarea unui cablu în Marea Baltică s-a dovedit a fi un proces 
complex, proiectul fiind planificat să fie finalizat numai în luna iunie 2016, la șase ani și jumătate după includerea sa 
pe lista de proiecte finanțate din instrumentul PEER.Caseta 14
Imaginea 3 – Stația terestră NordBalt din Klaipeda, Lituania
© Litgrid
57 Observații
(c) potențialul interconexiunilor de 
a facilita fluxul de energie între piețe 
învecinate depinde de capacitatea 
sistemelor de transport de energie 
din statele membre (a se vedea 
punctul 73). Această problemă a fost 
observată în cazul a două dintre pro -
iectele examinate în scopul auditului 
(a se vedea caseta 15 );(d) eficiența a două dintre proiectele de 
interconexiune de gaze riscă să fie li -
mitată în măsura în care acestea pre -
văd construirea unor noi capacități 
de transport pe lângă capacitățile 
deja existente (a se vedea exemplele 
din caseta 16 ).
Exemple de interconexiuni care nu sunt facilitate de rețelele interne
Proiectul LitPol  implică construirea unei interconexiuni de energie electrică între Polonia și Lituania pentru a 
reduce nivelul de izolare a celor trei țări baltice în raport cu piața energiei din Uniunea Europeană. Totuși, uti -
lizarea potențială a acestei linii pentru importul de energie electrică în Lituania dinspre Polonia este limitată 
din cauza capacității insuficiente de producție de energie din Polonia în apropierea frontierei cu Lituania și din 
cauza interconexiunii insuficiente cu alte regiuni poloneze în care există o capacitate mai mare de producție. 
Fluxul bidirecțional de energie va fi disponibil numai dacă rețeaua poloneză este îmbunătățită, dar astfel de 
lucrări nu sunt prevăzute înainte de 2020.
Interconexiunea de gaze Bulgaria-România  va permite circulația a 1,3 milioane de m3/zi de gaze naturale din 
România către Bulgaria. Cu toate acestea, în condițiile actuale, presiunea scăzută din sistemul de gaze din România 
nu va permite circulația transfrontalieră a unui astfel de volum către Bulgaria. De asemenea, s-ar putea confrunta în 
prezent cu astfel de constrângeri și potențialele fluxuri de gaze către și dinspre Ungaria. Sunt necesare investiții su -
plimentare în rețeaua de transport de gaze din România pentru a conecta sistemul intern de transport cu conducta 
de tranzit pentru transport care traversează România. De asemenea, ar fi necesar ca România să abroge o lege inter -
nă care interzice astfel de exporturi de gaze.
Construirea unor noi gazoducte pe lângă conductele deja existente
În cadrul proiectelor de interconexiune de gaze între România, Bulgaria și Grecia , se construiesc noi gazoduc -
te în plus față de conductele existente, deoarece capacitatea rețelei existente de tranzit pentru gaze care traver -
sează România și Bulgaria către Grecia a fost rezervată de un furnizor dintr-o țară terță în temeiul unui contract pe 
termen lung.Caseta 15 Caseta 16
58
 Concluzii și recomandări
113  
Obiectivul UE de finalizare a pieței 
interne a energiei până în 2014 nu a fost 
atins. În general, infrastructura energe -
tică din Europa nu este încă proiectată 
pentru piețe complet integrate și, prin 
urmare, nu oferă în prezent o securita -
te efectivă a aprovizionării cu energie. 
Sprijinul financiar de la bugetul UE în 
domeniul infrastructurii energetice 
a contribuit numai într-o măsură limitată 
la piața internă a energiei și la securita -
tea aprovizionării cu energie (a se vedea 
punctul 27).
Obiectivul de finalizare a pieței 
interne a energiei până în 2014 
nu a fost atins
114  
Din 2007, piața internă a energiei a fost 
elementul central al procesului de elabo -
rare a politicii energetice a UE. Cel de al 
treilea pachet privind energia, adoptat în 
2009, prevedea obligativitatea transpu -
nerii directivelor privind gazul și energia 
electrică până la 3 martie 2011. Obiecti -
vul respectiv nu a fost însă atins în anul 
respectiv. În 2011, Consiliul și-a reiterat 
angajamentul privind piața internă 
a energiei, afirmând că aceasta ar trebui 
finalizată până în 2014. Totuși, nici chiar 
acest din urmă obiectiv nu a fost atins 
din cauza mai multor probleme (a se ve -
dea punctul 29).115  
Mai este o cale lungă de parcurs până 
când cel de al treilea pachet privind 
energia să poată fi considerat pe deplin 
pus în aplicare. Procesul Comisiei de mo -
nitorizare a punerii în aplicare a dispo -
zițiilor sale în statele membre este încă 
în curs de desfășurare și după expirarea 
termenului-limită de 2014 (a se vedea 
punctele 30-33).
Recomandarea 1  
Finalizarea verificărilor 
privind neconformitatea
Întrucât piața internă a energiei este încă 
nefinalizată, Comisia ar trebui să depu -
nă eforturi pentru ca, până la sfârșitul 
anului 2016, să își finalizeze evaluările 
și să inițieze eventualele proceduri de 
constatare a neîndeplinirii obligațiilor 
care se pot dovedi necesare împotriva 
statelor membre.
59 Concluzii și recomandări
116  
Autoritățile naționale de reglementare 
de pe teritoriul UE se confruntă în conti -
nuare cu dificultăți în ceea ce privește in -
dependența lor și libertatea de a-și exer -
cita raționamentul profesional. Nu toate 
aceste autorități dispun de resurse care 
să fie proporționale cu sarcinile pe care 
trebuie să le execute, printre care coo -
perarea în scopul activităților întreprinse 
la nivelul UE, precum cele conduse de 
Agenția pentru Cooperarea Autorităților 
de Reglementare din Domeniul Energiei 
(ACER). ACER nu deține competențe pen -
tru a constrânge autoritățile naționale 
de reglementare din statele membre să 
îi furnizeze date relevante privind piața 
energiei (punctele 35-36).
Recomandarea 2  
Autoritățile naționale de 
reglementare și ACER
(a) Statele membre ar trebui să se asi -
gure că autoritățile naționale de re -
glementare sunt independente și că 
nu se confruntă cu nicio restricție la 
adresa sferei rolului lor. Autoritățile 
naționale de reglementare ar trebui 
să aibă suficiente resurse disponibile 
pentru activitățile lor, inclusiv pentru 
a le permite să participe pe deplin la 
activitățile de cooperare de la nivelul 
UE.
(b) Comisia ar trebui să se asigure că 
ACER dispune de prerogativele nece -
sare pentru a obține de la instituțiile 
relevante din statele membre infor -
mațiile de care are nevoie pentru 
a-și îndeplini sarcinile care i-au fost 
atribuite.117  
Diferențele importante care există între 
modurile în care statele membre își orga -
nizează piețele lor de energie frânează 
dezvoltarea ulterioară a pieței interne 
a energiei. În realitate, există 28 de cadre 
juridice naționale, care, în practică, 
formează mai degrabă un amalgam de 
piețe locale, naționale și regionale decât 
o piață internă a energiei. Deși scopul 
măsurii de separare a activităților și al 
măsurilor de alt tip a fost de a crea con -
dițiile de reglementare pentru o piață in -
ternă a energiei, sunt frecvente cazurile 
în care măsurile nu au condus la o piață 
liberalizată și competitivă. Dezvoltarea 
în continuare a pieței interne a energiei 
din UE, prin identificarea unor modalități 
practice care să permită acestor piețe să 
funcționeze împreună, rămâne o pro -
vocare majoră din mai multe motive, 
printre care: faptul că în UE sunt utilizate 
mai multe mecanisme de comercializare 
diferite și acela că piețele de energie 
sunt influențate de diverse intervenții 
(punctul 39 și punctele 43-46).
Recomandarea 3  
Schimburi comerciale 
transparente
Comisia ar trebui să promoveze dezvol -
tarea generalizată a unor mecanisme de 
comercializare transparente atât pentru 
gaze, cât și pentru energie electrică. 
Printre altele, ar trebui să se faciliteze 
și să se sprijine crearea unor burse în 
statele membre în care nu există astfel 
de mecanisme în momentul de față sau 
în care sunt predominante mecanismele 
de comerț direct între întreprinderi.
60 Concluzii și recomandări
118  
Codurile de rețea sunt norme tehnice 
care urmăresc să asigure o bază pentru 
interoperabilitatea tehnică în cadrul 
sistemelor de transport de energie elec -
trică și de gaze din UE. Codurile prevăd 
standarde tehnice comune care ar trebui 
să asigure libera circulație transfron -
talieră a energiei. Deși s-au înregistrat, 
recent, progrese în ceea ce privește 
aprobarea codurilor de rețea pentru 
gaze, niciunul dintre codurile de rețea 
pentru energia electrică nu a fost încă 
aprobat în mod definitiv prin interme -
diul procedurii comitetelor. Unele coduri 
de rețea sunt în curs de adoptare de 
către anumite state membre, înainte de 
aprobarea lor definitivă, în cadrul unor 
inițiative regionale de punere în aplicare 
timpurie (punctele 47-51).
Recomandarea 4  
Aprobarea și punerea în 
aplicare a codurilor de 
rețea
Comisia ar trebui să accelereze pro -
cedura comitetelor, astfel încât să se 
asigure aprobarea codurilor de rețea 
pentru energie electrică până la sfârși -
tul anului 2015. De asemenea, ACER și 
cele două organizații ENTSO ar trebui 
încurajate să sprijine punerea în aplicare 
timpurie a codurilor de rețea de către 
statele membre în cadrul unor inițiative 
de cooperare regionale.119  
Deși s-au înregistrat progrese în ceea ce 
privește piața internă a energiei, efectele 
depline ale acesteia asupra prețurilor nu 
se fac încă simțite, existând în continuare 
diferențe semnificative în ceea ce priveș -
te prețul energiei între statele membre.
120  
Nu s-a ajuns la o convergență a prețu -
rilor angro pentru energie electrică în 
UE, fiind evidente diferențe semnifica -
tive chiar și între unele state membre 
învecinate. Pentru a stimula comerțul 
transfrontalier cu energie electrică, UE 
a stabilit un obiectiv potrivit căruia inter -
conexiunile electrice transfrontaliere ale 
unui stat membru ar trebui să fie de mi -
nimum 10 % din capacitatea sa instalată 
de producție. Totuși, acest obiectiv este 
lipsit de relevanță, deoarece se axează 
mai degrabă pe dezvoltarea infrastructu -
rii, în loc să se bazeze pe dinamica cererii 
în scopul obținerii unei convergențe 
a prețurilor (punctele 59-64).
121  
Chiar dacă actualul model-țintă pentru 
gaze, bazat pe platforme de comercia -
lizare, ar fi pus în aplicare, este posibil 
ca efectul acestuia asupra prețurilor 
angro medii pentru gaze să fie doar unul 
limitat. Construirea unor gazoducte de 
mare amploare la nivelul UE ca moda -
litate de facilitare a dezvoltării unui 
comerț competitiv bazat pe platforme 
de comercializare la nivelul întregii UE ar 
necesita investiții semnificative. Cu toate 
acestea, în anumite cazuri, argumentul 
economic în favoarea derulării unor 
astfel de proiecte ar putea să fie complet 
inexistent. Există modalități alternative 
de introducere a concurenței pe piețele 
de gaze, de exemplu, instalarea unor 
terminale de GNL amplasate strategic 
pentru a servi una sau mai multe piețe 
naționale (punctele 65-71).
61 Concluzii și recomandări
Recomandarea 5  
Modele pentru dezvoltarea 
pieței și a infrastructurii 
pentru energie electrică și 
gaze
Comisia ar trebui:
(a) să aibă în vedere stabilirea obiecti -
velor în materie de interconexiune 
electrică  mai degrabă pe baza nevo -
ilor pieței decât pe baza capacității 
naționale fixe de producție;
(b) să reevalueze costurile și benefici -
ile potențiale ale modelului-țintă 
pentru gaze  și, având în vedere 
incertitudinile care există în legătură 
cu cererea de gaze, să analizeze dacă 
există alternative la construirea pe 
scară largă a unor gazoducte, cum ar 
fi instalarea unor terminale de GNL 
amplasate strategic pentru a servi 
una sau mai multe piețe naționale, 
utilizând soluții compatibile cu piața 
internă a energiei. Aceasta ar trebui 
să aibă la bază o evaluare aprofun -
dată a nevoilor la nivelul UE (a se 
vedea recomandarea 7 ).
Infrastructura energetică din 
Europa nu este încă adaptată 
pentru piețe complet integrate 
și, prin urmare, nu oferă în 
prezent o securitate efectivă 
a aprovizionării cu energie
122  
Infrastructura energetică din unele state 
membre și dintre acestea nu este încă 
adaptată pentru piața internă a energiei. 
În practică, capacitatea insuficientă a in -
frastructurii dintr-un stat membru poate 
să constituie un obstacol în calea impor -
turilor și a exporturilor potențiale și să 
limiteze măsura în care un stat membru 
poate acționa ca țară de tranzit. Subzis -
tă, de asemenea, lacune în infrastructura 
transfrontalieră de transport de gaze și 
de energie electrică dintre statele mem -
bre (punctele 73-81).Recomandarea 6  
Utilizarea optimă 
a infrastructurii existente
Comisia ar trebui:
(a) să identifice infrastructurile energe -
tice transfrontaliere care nu sunt uti -
lizate la potențialul lor maxim pentru 
sprijinirea pieței interne a energiei, 
fie din cauză că sunt blocate de con -
tracte bilaterale pe termen lung ce 
nu permit accesul terților la rețea, fie 
din cauza neutilizării capacităților lor 
tehnice, precum fluxurile inversate 
de gaze;
(b) să colaboreze cu părțile interesate 
din statele membre pentru a îmbu -
nătăți măsura în care aceste infras -
tructuri sunt efectiv utilizate în mod 
continuu în beneficiul pieței interne 
a energiei;
(c) să analizeze beneficiile care ar 
putea fi generate de înființarea unor 
operatori regionali de sisteme de 
transport ca mijloc de încurajare și 
de gestionare eficientă a fluxurilor 
transfrontaliere de energie, valori -
ficând la maximum infrastructura 
existentă.
123  
Pentru a se putea lua decizii în cunoștin -
ță de cauză cu privire la dezvoltarea pie -
ței interne a energiei și la consolidarea 
securității aprovizionării cu energie, este 
necesară o evaluare aprofundată a nevo -
ilor în materie de infrastructură energe -
tică la nivelul UE (punctul 82). Având în 
vedere amploarea nevoilor în materie de 
investiții în domeniul energiei la nivelul 
UE, o astfel de evaluare aprofundată ar 
constitui un instrument esențial pentru 
direcționarea fondurilor UE și din alte 
surse în cadrul sectorului (punctele 82, 
84 și 99). În prezent, instrumentele de 
planificare utilizate de Comisie, în princi -
pal listele de proiecte de interes comun 
și planurile de dezvoltare a rețelei pe 
zece ani, prezintă limite considerabile 
(punctele 85-87). De asemenea, Comisia 
62 Concluzii și recomandări
nu dispune de niciun model avansat de 
dezvoltare a pieței pe care să se sprijine 
analiza necesară a nevoilor (punctul 83).
Recomandarea 7  
Realizarea unei evaluări 
aprofundate a nevoilor în 
materie de infrastructură la 
nivelul UE
Comisia ar trebui:
(a) să procedeze la o evaluare apro -
fundată, la nivelul UE, a nevoilor în 
materie de infrastructură energetică 
în vederea dezvoltării pieței interne 
a energiei; această evaluare ar trebui 
să funcționeze ca referință pentru 
alte documente, precum planurile 
de dezvoltare a rețelei pe zece ani;
(b) să implementeze, pentru a sprijini 
evaluarea nevoilor, o capacitate 
de modelare a piețelor de energie, 
incluzând o gamă largă de proiecții 
privind cererea, fie pe plan intern, 
fie în cadrul Agenției pentru Coope -
rarea Autorităților de Reglementare 
din Domeniul Energiei (ACER);
(c) să colaboreze cu ENTSO-E și 
ENTSO-G în vederea utilizării eva -
luării nevoilor în scopul planificării 
infrastructurii aferente pieței interne 
a energiei din UE, inclusiv în scopul 
elaborării planurilor de dezvoltare 
a rețelei pe zece ani.124  
Dezvoltarea infrastructurii energetice 
transfrontaliere presupune o cooperare 
între statele membre învecinate. În acest 
context, finanțarea proiectelor, reparti -
zarea costurilor și obținerea autorizațiilor 
de urbanism pot pune probleme. La 
nivelul UE, s-au înregistrat o serie de ex -
periențe pozitive în ceea ce privește co -
operarea regională în sectorul energiei, 
aceasta prinzând contur atât sub forma 
unor inițiative politice, cât și sub forma 
unor inițiative tehnice. Unele dintre ac -
tivitățile de coordonare ale Comisiei au 
înregistrat rezultate pozitive (a se vedea 
punctele 88-93).
Sprijinul financiar acordat 
de Uniunea Europeană în 
domeniul infrastructurii 
energetice a contribuit numai 
într-o măsură limitată la 
dezvoltarea pieței interne 
a energiei și la securitatea 
aprovizionării cu energie
125  
Prioritizarea insuficientă a proiectelor 
a redus eficacitatea finanțării acordate 
de UE pentru infrastructura energetică. 
Comisia a utilizat mai multe liste de pro -
iecte specifice ca modalitate de ierarhi -
zare în ordinea priorităților a investițiilor 
realizate din bugetul UE și de identificare 
a proiectelor care sunt eligibile pentru 
finanțare. Totuși, aceste liste au fost 
definite de Comisie fără a se dispune 
de o evaluare aprofundată a nevoilor în 
materie de dezvoltare a infrastructurii 
la nivelul UE. Aceasta antrenează o serie 
de riscuri care subminează utilitatea 
unor astfel de liste ca instrumente de 
prioritizare a investițiilor și de orientare 
a fondurilor UE (punctele 100-103).
63 Concluzii și recomandări
Recomandarea 8  
Ameliorarea utilizării 
listelor de PIC
Comisia ar trebui să își amelioreze proce -
durile de planificare și, în special, prioriti -
zarea și modul de finanțare a proiectelor 
de interes comun (PIC), sprijinindu-se 
pe o evaluare aprofundată a nevoilor în 
materie de infrastructură energetică la 
nivelul UE (a se vedea recomandarea 7 ).
126  
Principalele instrumente ale UE de 
finanțare a proiectelor de infrastructură 
energetică – PEER, Mecanismul pentru 
interconectarea Europei și fondurile 
structurale și de investiții europene – nu 
sunt concepute în primul rând pentru 
a consolida piața internă a energiei, iar 
acest fapt reiese în mod clar din anumite 
aspecte legate de modalitatea de punere 
în aplicare a acestora. Finanțarea prin 
MIE nu este condiționată de realizarea 
unor reforme privind piața energiei, iar 
în acordurile de parteneriat pentru fon -
durile ESI din perioada 2014-2020 nu au 
fost introduse condiții privind dezvolta -
rea pieței energiei (punctele 104-108).Recomandarea 9  
Funcționarea adecvată și 
continuă a pieței interne 
a energiei drept condiție 
pentru finanțarea de 
către UE a proiectelor de 
infrastructură energetică
Comisia ar trebui să formuleze propuneri 
legislative cu privire la modalitatea de 
a condiționa deciziile sale de selecție 
a unor proiecte de infrastructură energe -
tică în vederea finanțării de funcționarea 
adecvată și continuă a pieței energiei din 
statele membre.
127  
Există exemple de proiecte de infrastruc -
tură energetică finanțate de UE care 
au avut un efect pozitiv asupra pieței 
interne a energiei și a securității alimen -
tării. Totuși, impactul a numeroase alte 
proiecte a rămas unul limitat, până în 
prezent, din mai multe motive: unele 
nu s-au axat pe nevoile în materie de 
dezvoltare a pieței interne; puține au 
fost finalizate și au fost date în funcțiune; 
în cazul altora, problemele legate de ca -
pacitatea din statele membre învecinate 
au constituit obstacole în calea utilizării 
lor; iar eficacitatea unora dintre proiecte 
este limitată deoarece acestea urmăresc 
să dezvolte infrastructuri suplimenta -
re, pe lângă infrastructurile existente 
(punctele 109-111).
Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 21 octombrie 2015.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

64
 Anexe Anexa I(a) Prețurile medii de consum pentru energie electrică, incluzând taxele pentru 
consumatorii casnici: primul trimestru al anului 2015, în eurocenți per 1 KWh
> 22,0119,01-22,00 14,01-1 9,00 < 14,00Gri: /uni021Bări ter/uni021BePre/uni021Buri per kWh (c€)
 14,54
 20,23 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,7912
 14,59
 ,3520
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
Notă:  Accesibilitatea prețurilor de consum constituie o problemă separată, care ar trebui examinată în contextul nivelului de venituri nete dispo -
nibile din fiecare stat membru. Așa cum s-a afirmat la punctul 23, prezentul audit nu a vizat sărăcia energetică.
Sursa:  Comisia Europeană.
65 Anexe Anexa I(b) Prețurile medii pentru energie electrică, fără TVA și taxele nerecuperabile, pen -
tru consumatorii industriali: primul trimestru al anului 2015, în eurocenți per 1 kWh
 > 14,01 12,01-14,00  9,01-12,00 < 9,00 Gri: țări terțe Prețuri per kWh (c€)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Sursa:  Comisia Europeană.
66 Anexe Anexa IIPrețurile la sursă ale gazului plătite de furnizori și evaluate pentru statele membre 
ale UE – media anuală din 2014 (în euro per MWh)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de ACER. Cipru și Malta nu dispun în prezent de piețe de gaze; prin urmare, 
nu sunt incluse. 
 Pre/uni021Bul pe platforma de comercializare  Pre/uni021Buri de import declarate la frontieră 
 
   
        
 
 
  
  
 
  
    
   26,4Sud 
24,7Nord 
27,822,1
24,1
31,8 26,227,0 25,724,724,0 23,923,7
23,924,127,628,8
32,0
29,3
35,3
25,1
26,7
30,9
28,224,3
26,4
28,927,625,4
25,0
67 Anexe Anexa IIIParticiparea statelor membre la grupurile de lucru ale ACER, în perioada 
ianuarie 2013-mai 2015
Consiliul 
autorităților de 
reglementareGrupul de lucru 
pentru energie 
electricăGrupul de lucru 
pentru gazeGrupul de lucru 
pentru punere în 
aplicare, monito -
rizare și evaluare 
comparativăGrupul de lucru 
pentru integritatea 
și transparența 
pieței
Nr. de reuniuni organizate 22 24 25 24 20
Austria 22 24 25 19 20
Germania 22 23 25 17 19
Regatul Unit 22 24 24 15 20
Franța 20 23 24 17 20
Belgia 22 21 25 24 11
Spania 22 19 25 19 17
Suedia 22 23 21 17 19
Portugalia 22 24 25 5 16
Italia 22 20 21 11 16
Țările de Jos 22 24 22 6 16
Polonia 21 22 25 2 16
Ungaria 22 18 22 0 19
Danemarca 22 21 16 6 11
Finlanda 22 21 15 0 16
Republica Cehă 22 13 9 4 19
Irlanda 22 14 14 0 12
Luxemburg 19 8 9 0 14
Slovenia 18 0 8 0 7
Croația 15 3 5 1 4
Grecia 20 1 5 0 2
Lituania 18 1 3 0 2
Letonia 16 0 6 0 1
Malta 22 0 0 0 0
România 18 1 2 0 1
Estonia 18 0 0 0 0
Cipru 14 0 0 0 0
Bulgaria 2 0 0 0 0
Slovacia 1 0 0 0 0
68
Recomandarea 1
Comisia acceptă recomandarea.
Serviciile Comisiei au declarat că punerea în aplicare 
a normelor celui de al treilea pachet privind energia 
constituie o prioritate în 2015. Verificările conformității 
privind punerea în aplicare a celui de al treilea pachet 
privind energia au fost finalizate în toate cele 28 de state 
membre și, în prezent, autoritățile statelor membre în 
cauză sunt informate cu privire la toate eventualele 
probleme care decurg din incompatibilitatea cu legislația 
privind piața internă.
Recomandarea 2 (a)
Această recomandare se adresează statelor membre. 
Cu toate acestea, Comisia este de acord cu recomanda -
rea și va examina cu o atenție deosebită independența 
autorităților naționale de reglementare (ANR) în timpul 
evaluării conformității cu normele celui de al treilea 
pachet privind piața internă a energiei.
Recomandarea 2 (b)
Comisia acceptă această recomandare și analizează 
posibilitățile de consolidare a competențelor actuale ale 
Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglemen -
tare din Domeniul Energiei (ACER), inclusiv față de statele 
membre, astfel încât aceasta să fie adaptată la realitățile 
unei piețe interne mai integrate.
Recomandarea 3
Comisia acceptă recomandarea.
Pentru a rezolva problema comercializării insuficiente 
prin burse, Comisia a adoptat reglementări în domeniul 
gazelor și al energiei electrice prin care crearea unor 
burse de energie devine obligatorie (de exemplu, în 
domeniul gazelor, Regulamentul privind mecanismele de 
alocare a capacității în sistemele de transport al gazelor și 
Regulamentul privind echilibrarea rețelelor de transport 
de gaze și, în domeniul energiei electrice, Regulamentul 
privind alocarea capacităților și gestionarea congestii -
lor, care stabilește normele privind cuplarea piețelor la 
nivelul UE). În plus, punerea în aplicare a Regulamentului 
(UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consi -
liului privind integritatea și transparența pieței angro de 
energie este în curs.Sinteză
IV
Comisia subliniază importanța unei bune funcționări 
a pieței energiei electrice și a gazelor pentru securitatea 
aprovizionării cu energie.
V
Comunicarea „ Progresele înregistrate în ceea ce privește 
finalizarea pieței interne a energiei” [COM(2014) 634 final] 
a recunoscut faptul că Europa a înregistrat progrese 
importante în direcția finalizării pieței interne a energiei. 
Comerțul transfrontalier este în creștere, sursele rege -
nerabile de energie sunt integrate cu succes în sistem 
și au început lucrările privind introducerea rețelelor 
inteligente și facilitarea generării distribuite. Cu toate 
acestea, este, de asemenea, evident că acest proces nu 
s-a încheiat încă, întrucât există obstacole în calea bunei 
funcționări a pieței. Proiectul de uniune energetică ar 
trebui să înlăture aceste obstacole. Comisia a luat măsuri 
concrete pentru a elimina obstacolele care persistă pe 
piața internă a energiei, în special în cadrul inițiativei cu 
privire la o nouă organizare a pieței.
În ceea ce privește infrastructura energetică, este impor -
tant de reținut că:
– infrastructura energetică ar trebui să fie finanțată 
de piață, adică prin tarife impuse utilizatorilor, 
aprobate de autorități de reglementare indepen -
dente; prin urmare, sprijinul financiar de la buge -
tul UE ar trebui să fie mai degrabă excepția decât 
regula.
– în cazul în care a fost alocat sprijin financiar, secu -
ritatea aprovizionării s-a îmbunătățit semnificativ 
în anumite regiuni [a se vedea exemplele privind 
Programul energetic european pentru redresare 
(PEER) menționate în observația Curții de Con -
turi de la punctul 103 sau cele privind mai multe 
dintre proiectele auditate cofinanțate de Meca -
nismul pentru interconectarea Europei (MIE) ori 
de fondurile structurale și de investiții europene 
(fondurile ESI), menționate în observația Curții de 
la punctele 109-111].Răspunsul  
Comisiei
Răspunsul Comisiei 69
VII
Comisia este de părere că infrastructura transeuropeană 
trebuie să fie îmbunătățită pentru a avea un impact 
maxim asupra pieței interne a energiei. Comisia recu -
noaște că este necesară efectuarea, la nivelul UE, a unei 
evaluări cuprinzătoare a nevoilor în materie de infrastruc -
tură, dar dorește să evidențieze, totodată, faptul că 
planificarea infrastructurii are deja loc în mare măsură în 
cadrul planificării infrastructurii la nivelul UE, care este 
o realitate, și modul în care aceasta este avută în vedere 
în politica Comisiei. Cu toate că ar putea fi necesară 
o optimizare a procedurilor și a instrumentelor, există 
deja o evaluare temeinică a nevoilor în ceea ce privește 
infrastructura energetică europeană esențială. A se 
vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la recomanda -
rea 7 și la punctul 82.
Recomandarea 6 (a)
Comisia acceptă recomandarea. Comisia a început deja 
să pună în aplicare măsuri în acest sens. Acest lucru este 
valabil, în special, în ceea ce privește Grupul la nivel înalt 
pentru conectarea rețelelor de gaze în Europa Centrală 
și de Sud-Est. Obiectivul acestui grup este de a coordona 
eforturile de facilitare a infrastructurii transfrontaliere 
și transeuropene care diversifică aprovizionarea cu 
gaze în regiune, precum și de a pune în aplicare norme 
armonizate.
Recomandarea 6 (b)
Comisia acceptă recomandarea. Comisia a întreprins deja 
acțiuni în acest sens, în cadrul inițiativelor regionale. Unul 
dintre principalele obiective ale inițiativelor regionale este 
de a se concentra asupra blocajelor (fizice sau de regle -
mentare) din infrastructura transfrontalieră.
Recomandarea 6 (c)
Comisia acceptă recomandarea.
În numeroase norme de punere în aplicare („coduri de 
rețea”) cu privire la operarea rețelelor și comercializarea 
energiei, cooperarea dintre OST a devenit deja un ele -
ment obligatoriu.
În contextul inițiativei privind o nouă organizare a pieței 
energiei electrice, Comisia explorează posibilitățile de 
intensificare a cooperării și de partajare a responsabilități -
lor între OST, pe baza conceptului de „inițiative de coope -
rare în domeniul securității regionale”, în special în regiu -
nile cu un grad ridicat de conectare, ca un prim pas către 
un nivel mai mare de integrare a OST la nivel regional.Recomandarea 4
Comisia acceptă recomandarea.
Comisarul pentru politici climatice și energie a declarat 
că adoptarea codurilor de rețea constituie o prioritate. 
Comisia a desfășurat o activitate intensă, în colaborare 
cu autoritățile de reglementare, operatorii de sisteme 
de transport (OST) și alte părți interesate, în vederea 
redefinirii codurilor de rețea propuse într-un mod care să 
garanteze neutralitatea acestora și să asigure o punere 
în aplicare eficace. Se preconizează ca, până la sfârșitul 
anului 2015, să fie votate de comitet 8 din cele 10 coduri 
de rețea pentru energie electrică propuse.
Comisia promovează în mod activ punerea în aplicare 
timpurie a codurilor de rețea în cadrul inițiativelor de 
cooperare regională.
Recomandarea 5 (a)
Comisia acceptă recomandarea.
Cu toate că obiectivul actual de 10 % pentru 2020 se 
bazează pe capacitatea de producție, la modelarea 
obiectivului de interconectare electrică la nivel regional 
sau național vor fi luate în considerare și vor avea un 
rol important aspectele legate de costuri și potențialul 
schimburilor comerciale. Se va oferi astfel flexibilitatea 
necesară pentru adaptarea la nevoile pieței a obiectivu -
lui de interconectare electrică de minimum 15 % stabilit 
pentru 2030.
Recomandarea 5 (b)
Comisia acceptă această recomandare.
Planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani pentru 2015 
în domeniul gazelor oferă deja o bună evaluare a nece -
sităților în materie de infrastructură, bazată pe o mare 
varietate de scenarii privind cererea în viitor, prețurile, 
dezvoltarea infrastructurii și alte aspecte. Analiza arată 
în mod clar că nu toate proiectele planificate vor fi 
necesare. Procesul în curs privind proiectele de interes 
comun (PIC) se bazează pe această evaluare. În plus, 
pentru a ajunge la o mai bună evaluare a nevoilor pentru 
piața gazelor din UE, au fost inițiate lucrările pregătitoare 
privind elaborarea unei strategii a UE pentru utilizarea 
gazului natural lichefiat (GNL) și depozitarea gazelor, pe 
care Comisia o va publica în ianuarie 2016.
Răspunsul Comisiei 70
De exemplu, procesul de selecție a proiectelor de interes 
comun vizează identificarea acelor proiecte care contri -
buie în cea mai mare măsură la atingerea obiectivelor 
politicii UE în domeniul energiei (accesibilitate, securitate 
a aprovizionării, sustenabilitate).
Până la sfârșitul anului 2016 va fi efectuată o analiză mai 
solidă a nevoilor, care va acoperi atât piața energiei elec -
trice, cât și piața gazelor. A se vedea răspunsul Comisiei la 
recomandarea 7 (a).
În ceea ce privește finanțarea, atunci când selectează 
acțiuni pentru acordarea de sprijin financiar, pentru pro -
iectele în cazul cărora s-a stabilit că este necesar un spri -
jin din partea sectorului public, se ține cont, de aseme -
nea, de maturitate, precum și de alte criterii de evaluare. 
Comisia colaborează strâns cu BEI și alte părți interesate 
pentru a mări nivelul de asistență tehnică acordată pen -
tru îmbunătățirea listei de proiecte de interes strategic. 
Prin urmare, nu se preconizează acțiuni ulterioare.
Recomandarea 9
Comisia nu acceptă această recomandare.
Comisia este ferm convinsă că, pentru a asigura o piață 
internă eficace a energiei, este nevoie să se realizeze pro -
grese atât în ceea ce privește infrastructura, cât și în ceea 
ce privește reglementarea pieței. Cu toate acestea, o con -
diționalitate rigidă ar fi prea complexă pentru a fi pusă în 
aplicare în mod legal și riscă să prejudicieze dezvoltarea 
infrastructurii necesare.Recomandarea 7 (a)
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia a întreprins deja acțiuni în acest sens, desfă -
șurând o activitate continuă de întocmire a planurilor de 
dezvoltare a rețelei pe zece ani și de efectuare (începând 
cu 2013) a analizei cost-beneficiu însoțitoare. În plus, 
articolul 11 alineatul (8) din Regulamentul TEN-E prevede 
că ENTSO de energie electrică și ENTSO de gaze prezintă 
Comisiei și ACER, până la 31 decembrie 2016, un model 
(interconectat) de rețea pentru energie electrică și gaze. 
Comisia va veghea ca acest termen să fie respectat.
Recomandarea 7 (b)
Comisia acceptă parțial această recomandare.
Crearea, în cadrul instituției, a capacităților de evalu -
are a nevoilor și de modelare ar putea avea implicații 
considerabile în materie de resurse, atât pentru Comisie, 
cât și pentru ACER. Externalizarea acestor capacități către 
ENTSO-E ȘI ENTSO-G, sub monitorizarea și supraveghe -
rea ACER, ar putea fi considerată o alternativă relevantă.
Recomandarea 7 (c)
Comisia acceptă recomandarea.
Atât analiza cost-beneficiu la nivelul sistemului energetic 
care stă la baza planificării și a evaluării nevoilor, cât și 
planurile de dezvoltare a rețelei pe zece ani sunt stabilite 
de către ENTSO-E și ENTSO-G, în strânsă cooperare cu 
Comisia și ACER.
Recomandarea 8
Comisia acceptă parțial această recomandare.
În ceea ce privește stabilirea priorităților, Comisia reamin -
tește că îmbunătățirea procedurilor de planificare face 
parte din mecanismul de cooperare sistematică cu toate 
părțile interesate implicate.
Răspunsul Comisiei 71
țărilor vecine, organizarea unei piețe interne a energiei 
necesită o cooperare strânsă între UE și statele membre/
guvernele naționale.
Răspuns comun al Comisiei la 
punctele 14-18
În ceea ce privește infrastructura energetică, gradul de 
interconectare a sistemelor europene de transport al 
energiei electrice și al gazelor este în creștere, dar sunt 
necesare încă investiții importante în infrastructură. 
Până la sfârșitul anului 2015 vor fi finalizate 13 proiecte 
din prima listă a Uniunii de proiecte de interes comun 
(PIC) pentru gaze naturale și energie electrică. Puțin mai 
mult de 100 de proiecte de interes comun sunt în faza de 
obținere a autorizațiilor și se preconizează că vor intra în 
curând în faza de construcție. Cu toate că cea mai mare 
parte a investițiilor în infrastructura energetică sunt rea -
lizate de către sectorul privat, la nivelul UE a fost pus la 
dispoziție un set de instrumente specifice, pentru a face 
față provocărilor financiare suplimentare. De la lansarea 
Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE), în 
2014, s-a alocat suma de 796 de milioane EUR, sub formă 
de granturi, pentru propuneri de proiecte-cheie în mate -
rie de infrastructură energetică, în întreaga Europă. Se 
acordă, de asemenea, sprijin financiar suplimentar prin 
intermediul fondurilor structurale și de investiții euro -
pene (fondurile ESI). În plus, Fondul european pentru 
investiții strategice va oferi sprijin suplimentar pentru 
proiecte energetice de importanță strategică.
În vederea abordării într-un mod mai eficace a proble -
melor specifice de infrastructură din unele regiuni din 
Europa, a fost consolidată cooperarea regională dintre 
statele membre vizate. Acest lucru a dus la crearea Gru -
pului la nivel înalt pentru conectarea rețelelor de gaze în 
Peninsula Iberică și a Grupului la nivel înalt pentru conec -
tarea rețelelor de gaze în Europa Centrală și de Sud-Est, 
precum și la o reformă a Grupului la nivel înalt pentru 
regiunea Mării Baltice (BEMIP). Grupurile urmează să 
propună soluții concrete la problemele de infrastructură 
și să asigure implementarea proiectelor relevante.Introducere
03
Statelor membre le revine responsabilitatea principală în 
ceea ce privește aplicarea și asigurarea respectării legisla -
ției UE, iar disponibilitatea acestora de a pune în aplicare 
pe deplin și în mod corect legislația este crucială. În 
prezent, guvernele naționale rămân responsabile pentru 
elaborarea legislației în materie de energie și a politicilor 
care afectează piața internă. În calitate de proprietari ai 
societăților de furnizare și transport de energie, acestea 
continuă să aibă, de asemenea, un rol-cheie pe piețele 
europene ale energiei.
05
Comisia consideră că o piață a energiei cu adevărat 
deschisă, competitivă și cu un grad ridicat de conectare 
este cea mai bună modalitate de a asigura securitatea 
aprovizionării cu energie și va permite Europei să pună 
în aplicare tranziția necesară către un sector energetic 
competitiv, cu emisii scăzute de carbon, în modul cel 
mai eficient din punctul de vedere al costurilor și cel mai 
sigur.
Comisia, susținută de Consiliu și Parlament, a elaborat, 
prin urmare, o strategie pentru o uniune energetică; unul 
dintre elementele-cheie ale acestei strategii se referă la 
angajamentul de a elimina principalele obstacole care 
stau în calea realizării unor piețe energetice mai bine 
integrate în Europa.
În cadrul acestei strategii, Comisia își va înteți eforturile 
de asigurare a punerii în aplicare pe deplin a legislației 
în domeniul energiei și a legislației conexe existente. 
Comisia a lansat, de asemenea, o revizuire cuprinză -
toare a legislației UE existente în domeniul energiei, în 
special în domeniul energiei electrice („Inițiativa privind 
organizarea pieței de energie”), în vederea adaptării 
normelor existente privind „cel de al treilea pachet”, 
dacă este necesar, pentru a promova integrarea pieței. 
Pe lângă aceasta, a inițiat un proces de revizuire cuprin -
zătoare a actelor sale legislative referitoare la securitatea 
aprovizionării.
13
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 5.
Comisia consideră că, întrucât statele membre au obli -
gația de a ține seama de efectele pe care deciziile luate 
la nivel național, în temeiul legislației UE, îl au asupra 
Răspunsul Comisiei 72
acte legislative este în curs [în special prin adoptarea, în 
domeniul energiei electrice, a Liniilor directoare privind 
alocarea capacităților și gestionarea congestiilor (CACM) 
și, în domeniul gazelor, a Liniilor directoare privind meca -
nismele de alocare a capacității în sistemele de transport 
al gazelor (CAM)/principiile de gestionare a congestiei 
(CMP) și codurile de rețea privind echilibrarea rețelelor 
de transport de gaze] și va reduce semnificativ insuficien -
țele actualului cadru de reglementare privind comerțul 
cu energie.
46
Comisia consideră că intervențiile necoordonate ale 
statului pe piețele energiei reprezintă unul dintre 
principalele obstacole în calea unei piețe integrate, 
abordarea acestui aspect fiind, prin urmare, deosebit de 
importantă pentru funcționarea pieței interne a energiei 
și pentru securitatea aprovizionării.  În comunicarea sa 
intitulată „Realizarea pieței interne a energiei electrice și 
valorificarea la maximum a intervenției publice” [C(2013) 
7243 final], Comisia a evidențiat principalele aspecte și 
măsurile propuse, iar în cadrul inițiativei în curs privind 
o nouă organizare a pieței pune un accent deosebit 
pe eliminarea intervențiilor care nu sunt necesare [a se 
vedea Comunicarea intitulată „Lansarea procesului de 
consultare publică privind o nouă organizare a pieței 
energiei”, COM(2015) 340].
50 (a)
Comisia ia act de faptul că operatorii naționali de sisteme 
de transport, autoritățile naționale de reglementare și 
statele membre au avut adesea reticențe în a accepta 
adaptarea actualelor norme naționale sau regionale 
în favoarea unei soluții de compromis, care ar crea, la 
nivel regional sau la nivelul UE, o piață mai integrată/
mai extinsă. Comisia promovează creșterea gradului 
de integrare a pieței interne a energiei, chiar și în cazul 
piețelor care funcționează în mod corespunzător, astfel 
încât să poată fi valorificate pe deplin beneficiile poten -
țiale ale integrării la nivel european, cum ar fi o concu -
rență sporită, mai multă lichiditate și o securitate sporită 
a aprovizionării.
50 (b)
Adoptarea unor acte legislative ale UE în materie de 
norme tehnice impune modificări ale sistemelor națio -
nale existente și, prin urmare, găsirea, la nivelul celor 28 
de state membre, a unor soluții de compromis cu privire 
la chestiuni tehnice, adesea complexe, legate de func -
ționarea sistemului sau a comercializării energiei, care Observații
29 – Prima teză
Statele membre dețin un rol-cheie în crearea pieței 
interne. A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la 
punctul 3. Acțiunile întreprinse de acestea sunt hotărâ -
toare atât pentru eliminarea efectivă a obstacolelor din 
calea comerțului transfrontalier cu energie, cât și pentru 
coordonarea cu vecinii în ceea ce privește operarea siste -
mului. Comisia își poate îndeplini cu succes sarcina creării 
unei piețe interne a energiei numai dacă statele membre 
contribuie în mod proactiv la eliminarea obstacolelor din 
calea comerțului transfrontalier.
32 – A treia teză
Aspectele legate de protecția consumatorilor din cel 
de al treilea pachet legislativ constituie un alt subiect 
important pe care Comisia îl are în vedere atunci când 
verifică transpunerea actelor relevante și conformitatea 
cu acestea.
35
Comisia consideră că soluțiile la controversele trans -
frontaliere dintre statele membre devin din ce în ce mai 
importante. Cu cât piețele devin mai integrate, cu atât 
se face mai mult simțită nevoia unei autorități indepen -
dente care să modereze și, în cele din urmă, să soluțio -
neze conflictele dintre statele membre în chestiuni de 
reglementare.
Comisia continuă să încurajeze toate statele membre 
să participe la reuniuni ale grupurilor de lucru. Pentru 
a asigura transparența în ceea ce privește activitatea lor, 
concluziile reuniunilor sunt puse la dispoziția tuturor 
statelor membre.
40
Inițiativa privind o nouă organizare a pieței energiei 
[COM(2015) 340], lansată de Comisie la 15 iulie 2015, 
urmărește tocmai consolidarea cadrului juridic al coope -
rării dintre OST.
44
Comisia consideră, de asemenea, că, în contextul actual, 
mecanismele existente sunt eterogene. Pentru a depăși 
această situație, Comisia a adoptat acte legislative de 
armonizare a mecanismelor de comercializare a gaze -
lor și a energiei electrice. Punerea în aplicare a acestor 
Răspunsul Comisiei 73
53
Comisia colaborează în mod activ cu Bulgaria, inclusiv cu 
țările membre ale Comunității Energiei (care formează 
împreună „Regiunea a 8-a”), pentru a accelera proce -
sul de instituire a unei burse de energie, în scopul de 
a participa pe deplin la comerțul cu energie la nivelul UE 
(„cuplarea piețelor”).
54
Comisia ia act de faptul că, în ceea ce privește comerțul 
direct dintre întreprinderi (așa-numitele tranzacții pe 
baza unor „contracte nestandardizate”), nu a intrat încă 
în vigoare cadrul privind mecanismele de supraveghere 
instituit prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 
1348/2014 privind Regulamentul REMIT. Regulamentul 
acoperă, în prezent, numai așa-numitele tranzacții pe 
baza unor „contracte standard” (tranzacțiile de la locurile 
de tranzacționare). Dispozițiile privind tranzacțiile pe 
baza unor „contracte nestandardizate” (adică tranzacțiile 
bilaterale din afara locurilor de tranzacționare) vor intra 
în vigoare în martie 2016.
59
Convergența prețurilor este sub așteptări, în special din 
cauza intervențiilor statului care diferă în mare măsură, 
fapt care favorizează existența unor forme foarte variate 
de aprovizionare cu energie electrică. Cu toate acestea, 
este cert că inițiativele privind piața internă, cum ar fi 
cuplarea piețelor, au aliniat prețurile (a se vedea expe -
riențele recente privind cuplarea piețelor bazată pe flu -
xuri) și au potențialul de a face acest lucru în continuare, 
în special în cazul în care statele membre decid să ia 
măsuri pentru o mai bună aliniere a intervențiilor lor.
61
Regulamentul privind alocarea capacităților și gestiona -
rea congestiilor, care în august 2015 a devenit obligatoriu 
din punct de vedere juridic în toate statele membre, 
a creat mecanisme de comercializare armonizate. Comi -
sia este de acord că există, în continuare, alte obstacole 
în calea convergenței depline a prețurilor (cum ar fi lipsa 
interconectării, intervențiile necoordonate ale statului în 
diferite state membre etc.).au efecte distributive importante. Acest lucru limitează 
capacitatea de planificare cu exactitate a perioadei 
necesare pentru găsirea soluțiilor de compromis care se 
impun.
Comisia a luat măsuri pentru a asigura o planificare clară 
și transparentă, publicând periodic informații cu privire la 
procesul adoptării preconizate.
50 (c)
Comisia analizează posibilitățile de îmbunătățire a proce -
sului de adoptare a codurilor de rețea în cadrul inițiativei 
privind o nouă organizare a pieței energiei.
50 (d)
Codurile de rețea și Liniile directoare sunt documente 
ale Comisiei care vizează înlăturarea barierelor din 
calea comerțului prin alinierea normelor privind piața și 
exploatarea rețelelor.
Comisiei îi revine responsabilitatea de a se asigura că 
proiectele de texte propuse de ENTSO-E și ACER respectă 
legislația UE, sunt neutre față de toate părțile interesate 
și nu se rezumă la a confirma situația de fapt, ci gene -
rează progrese reale pentru piața internă a energiei [a se 
vedea răspunsul Comisiei la punctul 50 litera (a)].
În cazul propunerilor de coduri în domeniul energiei 
electrice, Comisia a trebuit să lucreze intens pe textele 
propuse înainte de a le putea adopta ca acte legislative 
ale UE. Prin urmare, procesul de adoptare a durat mai 
mult decât s-a prevăzut inițial, din cauza, printre altele, 
a relevanței economice pronunțate și a posibilelor 
efecte distributive ale normelor adoptate. Timpul alocat 
reformulării codurilor și negocierilor cu statele membre 
și cu părțile interesate pentru a le convinge de necesita -
tea unei legislații ambițioase a fost bine investit, întrucât 
codurile care vor fi adoptate în final vor determina pro -
grese reale în ceea ce privește armonizarea.
51
Comisia ia act de faptul că, în special în domeniul 
energiei electrice, OST și autoritățile de reglementare 
naționale au fost foarte activi în ceea ce privește pune -
rea în aplicare timpurie a codurilor de rețea (a se vedea, 
de exemplu, procesul de cuplare voluntară a piețelor, 
inițiativele privind echilibrarea sau acțiunile cu privire la 
centrele regionale de coordonare a securității).
Răspunsul Comisiei 74
(PIC). Procesul de selectare a PIC este realizat într-un mod 
transparent și riguros.
83
Ținând seama de restricțiile privind nivelurile de personal 
(și alte limitări similare din cadrul ACER), Comisia consi -
deră că modelarea infrastructurii, precum și elaborarea 
unei serii de scenarii ar putea fi efectuate de către ENTSO, 
sub atenta supraveghere a Comisiei și a ACER.
Ar trebui remarcat faptul că versiunea din 2014 a planului 
de dezvoltare a rețelei de energie electrică pe zece ani 
include deja patru scenarii. Metodologia și elaborarea de 
scenarii pot fi îmbunătățite și actualizate; atât Comisia, 
cât și ACER colaborează îndeaproape cu ENTSO în acest 
sens.
84
Finanțarea nu se bazează numai pe o evaluare de sus în 
jos ( top down ) a nevoilor predefinite, ci trebuie neapă -
rat să se bazeze pe o analiză și o evaluare în funcție de 
cerințe specifice. Atunci când sunt evaluate proiecte 
specifice, maturitatea este unul dintre criteriile esențiale 
de evaluare, pe lângă beneficiile pe care proiectele le vor 
genera în regiunea în care se desfășoară. Acest lucru este 
valabil și pentru instrumentele financiare și granturi.
86 – A patra teză
Scopul planurilor de dezvoltare a rețelei de energie 
electrică pe zece ani nu este să corespundă în totalitate 
planurilor naționale, întrucât sunt concepute să repre -
zinte mai mult decât o listă a tuturor planurilor naționale. 
Acestea se concentrează pe dezvoltarea infrastructurii 
transeuropene și au ca obiective principale integrarea 
pieței, securitatea aprovizionării și sustenabilitatea.
87
Planificarea trebuie să se bazeze pe seturi de date com -
plete, fiabile și robuste. Obținerea acestor date, în special 
din partea promotorilor de proiecte, dar și din partea 
statelor membre, este, într-adevăr, una dintre principa -
lele provocări pentru următoarea versiune a planurilor de 
dezvoltare a rețelei pe zece ani.64
Comisia este de acord cu faptul că ar trebui eliminată 
reglementarea prețurilor care conduce la prețuri ale 
energiei inferioare costurilor și a abordat această chesti -
une în cadrul discuțiilor cu statele membre, precum și în 
cadrul procedurilor de constatare a neîndeplinirii obliga -
țiilor. Curtea de Justiție a Uniunii Europene s-a pronunțat 
recent în favoarea măsurilor întreprinse de Comisie în 
vederea eliminării prețurilor reglementate (C-36/14).
70
În cadrul Comisiei există un departament care se ocupă 
de monitorizarea pieței și de previziuni în domeniul ener -
giei. Comisia recunoaște că, din cauza unor constrângeri 
privind resursele, dispune de o capacitate limitată de 
a efectua analize complexe. O consolidare a capacităților 
sale ar fi binevenită.
În orice caz, Comisia ar putea fi nevoită să apeleze la 
experți externi.
75
Principalul instrument pentru a ajuta statele membre să 
își atingă obiectivul de 10 % este identificarea și sprijini -
rea punerii în aplicare a unor proiecte de interes comun 
relevante. De exemplu, o parte importantă a planului de 
acțiune al inițiativei regionale din Europa de Sud-Vest 
vizează creșterea ratei de interconectare între Peninsula 
Iberică și piața continentală a energiei electrice.
82
Comisia recunoaște că este necesară o evaluare cuprin -
zătoare a necesităților în materie de infrastructură la 
nivelul UE, dar dorește să evidențieze, totodată, faptul că 
planificarea infrastructurii are deja loc în mare măsură la 
nivelul UE și modul în care aceasta este avută în vedere în 
politica Comisiei.
Planurile de dezvoltare a rețelei pe zece ani elaborate 
de Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de 
transport (ENTSO) se bazează pe o evaluare temeinică 
a necesităților în materie de infrastructură, care ține cont 
și de cerere. Frecvența cu care sunt actualizate, și anume 
o dată la doi ani, garantează că atât modificările privind 
cererea, cât și cele privind modelele de generare sunt 
reflectate în plan. Pe baza acestor planuri și utilizând 
metodologia din analiza cost-beneficiu la nivelul siste -
mului energetic, astfel cum se prevede în Regulamentul 
TEN-E, se selectează, ulterior, proiectele care urmează să 
fie incluse pe lista proiectelor de interes comun a Uniunii 
Răspunsul Comisiei 75
104
Comisia admite că întârzierile înregistrate în ceea ce pri -
vește implementarea proiectelor, în cadrul Programului 
energetic european pentru redresare (PEER), au constituit 
obstacole în calea unei creșteri economice rapide.
Cu toate acestea, beneficiile pe termen lung sunt 
considerabile, în special în ceea ce privește securitatea 
aprovizionării.
Toate proiectele de implementare a fluxului reversibil și 
de interconectare din Europa Centrală și de Est (cu excep -
ția unui proiect) au fost finalizate, ceea ce a contribuit la 
o îmbunătățire semnificativă a rezilienței rețelei de gaze 
a UE în cazul unor întreruperi ale aprovizionării similare 
cu întreruperea înregistrată la începutul anului 2009.
Proiectul „NordBalt 02” a contribuit la finalizarea lucră -
rilor necesare de modernizare a rețelei de transport din 
Lituania, cu scopul de a facilita fluxul de energie electrică 
prin intermediul interconectorului. Proiectul „EstLink 2” 
a conectat rețeaua estonă/rețeaua baltică la piața nor -
dică a energiei prin intermediul unui cablu submarin, 
până în Finlanda.
Prin crearea unei noi conexiuni prin cablu submarin între 
Italia și Malta, rețeaua Maltei a încetat să fie izolată de 
restul Europei.
109
Pentru programele operaționale din perioada 2014-2020, 
doar șase state membre au ales Prioritatea de investiții 
FEDR legată, printre altele, de îmbunătățirea securității 
aprovizionării prin dezvoltarea unor sisteme inteligente 
de stocare și transport de energie. În legislația referi -
toare la această prioritate de investiții este prevăzută 
o condiționalitate ex ante  specifică, prin care se asigură 
consecvența cu părți relevante din legislația privind piața 
internă a energiei și cu cadrul PIC. Indicatorii de rezul -
tat sunt stabiliți în programele operaționale relevante 
(mai degrabă decât în acordurile de parteneriat) pentru 
fiecare dintre obiectivele specifice aprobate și includ 
indicatori de rezultat privind aspecte ale pieței interne 
a energiei.90
Comisia a declarat că integrarea piețelor regionale este 
un instrument esențial pentru realizarea de progrese în 
ceea ce privește piața internă a energiei. Comisia va con -
tinua să sprijine în mod activ și să dezvolte în continuare 
inițiativele regionale în toate domeniile pieței interne (de 
exemplu, infrastructura, comerțul cu energie, exploa -
tarea sistemului, caracterul adecvat al capacității de 
producție, schemele de sprijin pentru energia din surse 
regenerabile), fără a pierde din vedere obiectivul final al 
realizării unei piețe integrate la nivelul UE.
100
Atât în domeniul gazelor, cât și al energiei electrice, pro -
cesul de elaborare a planurilor de dezvoltare a rețelei pe 
zece ani de către ENTSO respective oferă o bună imagine 
de ansamblu a cazurilor în care este necesar să se efectu -
eze investiții în rețele la nivel european.
Aceste planuri stau la baza unor proceduri precum lista 
PIC. Cu toate acestea, este important să se reamintească 
faptul că proiectele prioritare sau importante din punct 
de vedere strategic nu necesită neapărat finanțare la 
nivelul UE pentru a putea demara. Există alte bariere nefi -
nanciare (de exemplu, acordarea autorizațiilor) care sunt 
adesea mai importante. Procesul PIC vizează să creeze 
condițiile necesare pentru înlăturarea acestor obstacole. 
În cazul în care există obstacole specifice legate de finan -
țare, este luată în considerare posibilitatea acordării de 
sprijin din bugetul UE (de exemplu, în cadrul Mecanismu -
lui pentru interconectarea Europei). Acesta este motivul 
pentru care, în general, listele nu sunt întocmite în scopul 
unic de prioritizare a investițiilor realizate din bugetul UE.
103
Lista proiectelor de interes comun se bazează pe o eva -
luare aprofundată care este îmbunătățită prin perfecțio -
narea a diverse aspecte ale analizei cost-beneficiu (de 
exemplu, modalitățile de evaluare a securității aprovizio -
nării cu energie). În conformitate cu legislația în vigoare 
cu privire la Mecanismul pentru interconectarea Europei, 
o condiție prealabilă pentru ca un proiect să beneficieze 
de sprijin financiar este ca acesta să figureze pe listă. Cu 
toate acestea, decizia privind acordarea sprijinului este 
luată, în conformitate cu actualul cadru juridic, după exa -
minarea cererii pe baza unui set de criterii de atribuire 
care ține seama de obiectivele de politică, precum și de 
aspectele tehnice și financiare.
Răspunsul Comisiei 76
Recomandarea 1
Comisia acceptă recomandarea.
Serviciile Comisiei au declarat că punerea în aplicare 
a normelor celui de al treilea pachet privind energia 
constituie o prioritate în 2015. Verificările conformității 
privind punerea în aplicare a celui de al treilea pachet 
privind energia au fost finalizate în toate cele 28 de state 
membre și, în prezent, autoritățile statelor membre în 
cauză sunt informate cu privire la toate eventualele 
probleme care decurg din incompatibilitatea cu legislația 
privind piața internă.
Recomandarea 2 (a)
Această recomandare se adresează statelor membre. 
Cu toate acestea, Comisia este de acord cu recomanda -
rea și va examina cu o atenție deosebită independența 
autorităților naționale de reglementare (ANR) în timpul 
evaluării conformității cu normele celui de al treilea 
pachet privind piața internă a energiei.
Recomandarea 2 (b)
Comisia acceptă această recomandare și analizează 
posibilitățile de consolidare a competențelor actuale ale 
ACER, inclusiv față de statele membre, în scopul adaptării 
la realitățile unei piețe interne mai integrate.
Recomandarea 3
Comisia acceptă recomandarea.
Pentru a rezolva problema comercializării insuficiente 
prin burse, Comisia a adoptat reglementări în domeniul 
gazelor și al energiei electrice prin care crearea unor 
burse de energie devine obligatorie (de exemplu, în 
domeniul gazelor, Regulamentul privind mecanismele de 
alocare a capacității în sistemele de transport al gazelor și 
Regulamentul privind echilibrarea rețelelor de transport 
de gaze și, în domeniul energiei electrice, Regulamentul 
privind alocarea capacităților și gestionarea congestii -
lor, care stabilește normele privind cuplarea piețelor la 
nivelul UE). În plus, punerea în aplicare a Regulamentului 
(UE) nr. 1227/2011 al Parlamentului European și al Consi -
liului privind integritatea și transparența pieței angro de 
energie este în curs.Sprijinirea tranziției către o economie cu emisii scăzute 
de dioxid de carbon, inclusiv a investițiilor în eficiența 
energetică, energia regenerabilă și rețelele de distribuție 
inteligente, reprezintă o prioritate pentru fondurile ESI 
în perioada 2014-2020, fiind prevăzute, în special, alocări 
minime obligatorii pentru FEDR. Investițiile cu privire 
la alte aspecte ale infrastructurii energetice, cum ar fi 
eliminarea blocajelor din infrastructurile esențiale ale 
rețelelor, sunt importante pentru anumite state mem -
bre. Aceste investiții reprezintă, într-adevăr, în medie, 
aproximativ 0,5 % din suma totală alocată din FEDR, 
Fondul de coeziune și FSE, atât în perioada 2007-2013, 
cât și în perioada 2014  -2020, dar în unele state membre 
acest procent este mai mare (aproximativ 2 %), reflectând 
nevoile și prioritățile naționale.
112 (b)
Implementarea tuturor proiectelor cofinanțate din buge -
tul UE este monitorizată îndeaproape și cererile promo -
torilor de proiecte privind modificarea deciziilor de grant 
sunt examinate cu atenție, și chiar respinse, în cazul în 
care argumentele prezentate sunt insuficiente.
Concluzii și recomandări
113
Este important să se menționeze că: 
– se preconizează ca infrastructura energetică să fie 
finanțată prin intermediul tarifelor impuse utiliza -
torilor și al pieței; prin urmare, sprijinul financiar 
de la bugetul UE ar trebui să fie mai degrabă 
excepția decât regula;
– în cazul în care a fost alocat sprijin financiar, secu -
ritatea aprovizionării s-a îmbunătățit semnificativ 
în anumite regiuni (a se vedea exemplele privind 
PEER din observația Curții de la punctul 103 sau 
mai multe dintre proiectele auditate cofinanțate 
de MIE și fondurile ESI, menționate în observațiile 
Curții de la punctele 109-111).
Răspunsul Comisiei 77
Recomandarea 5 (b)
Comisia acceptă această recomandare.
Planul de dezvoltare a rețelei pe zece ani pentru 2015 
în domeniul gazelor oferă deja o bună evaluare a nece -
sităților în materie de infrastructură, bazată pe o mare 
varietate de scenarii privind cererea în viitor, prețurile, 
dezvoltarea infrastructurii și alte aspecte. Analiza arată 
în mod clar că nu toate proiectele planificate vor fi 
necesare. Procesul în curs privind proiectele de interes 
comun (PIC) se bazează pe această evaluare. În plus, 
pentru a ajunge la o mai bună evaluare a nevoilor pentru 
piața gazelor din UE, au fost inițiate lucrările pregătitoare 
privind elaborarea unei strategii a UE pentru utilizarea 
gazului natural lichefiat (GNL) și depozitarea gazelor, pe 
care Comisia o va publica în ianuarie 2016.
Recomandarea 6 (a)
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia a început deja să pună în aplicare acțiuni în acest 
sens. Acest lucru este valabil, în special, în ceea ce pri -
vește Grupul la nivel înalt pentru conectarea rețelelor de 
gaze în Europa Centrală și de Sud-Est. Obiectivul acestui 
grup este de a coordona eforturile de facilitare a infras -
tructurii transfrontaliere și transeuropene care diversifică 
aprovizionarea cu gaze în regiune, precum și de a pune 
în aplicare norme armonizate.
Recomandarea 6 (b)
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia a întreprins deja acțiuni în acest sens, în cadrul 
inițiativelor regionale. Unul dintre principalele obiective 
ale inițiativelor regionale este de a se concentra asupra 
blocajelor (fizice sau de reglementare) din infrastructura 
transfrontalieră.
Recomandarea 6 (c)
Comisia acceptă recomandarea.
În numeroase norme de punere în aplicare („coduri de 
rețea”) cu privire la operarea rețelelor și comercializarea 
energiei, cooperarea dintre OST a devenit deja un ele -
ment obligatoriu.
În contextul inițiativei privind o nouă organizare a pieței 
energiei electrice, Comisia explorează posibilitățile de 
intensificare a cooperării și de partajare a responsabi -
lităților între OST, pe baza conceptului de „inițiative de Recomandarea 4
Comisia acceptă recomandarea.
Comisarul pentru politici climatice și energie a declarat 
că adoptarea codurilor de rețea reprezintă o prioritate. 
Comisia a desfășurat o activitate intensă, în colaborare 
cu autoritățile de reglementare, OST și alte părți intere -
sate, în vederea redefinirii codurilor de rețea propuse 
într-un mod care să garanteze neutralitatea acestora și 
să asigure o punere în aplicare eficace. Se preconizează 
ca, până la sfârșitul anului 2015, să fie votate de comitet 
8 din cele 10 coduri de coduri de rețea pentru energie 
electrică propuse.
Comisia promovează în mod activ punerea în aplicare 
timpurie a codurilor de rețea în cadrul inițiativelor de 
cooperare regională.
120
Convergența prețurilor este sub așteptări, în special din 
cauza intervențiilor statului care diferă în mare măsură, 
fapt care favorizează existența unor forme foarte variate 
de aprovizionare cu energie electrică. Cu toate acestea, 
este cert că inițiativele privind piața internă, cum ar fi 
cuplarea piețelor, au aliniat prețurile (a se vedea expe -
riențele recente privind cuplarea piețelor bazată pe flu -
xuri) și au potențialul de a face acest lucru în continuare, 
în special în cazul în care statele membre decid să ia 
măsuri pentru o mai bună aliniere a intervențiilor lor.
Recomandarea 5 (a)
Comisia acceptă recomandarea.
Cu toate că obiectivul actual de 10 % pentru 2020 se 
bazează pe capacitatea de producție, la modelarea 
obiectivului de interconectare electrică la nivel regional 
sau național vor fi luate în considerare și vor avea un 
rol important aspectele legate de costuri și potențialul 
schimburilor comerciale. Se va oferi astfel flexibilitatea 
necesară pentru adaptarea la nevoile pieței a obiectivu -
lui de interconectare electrică de minimum 15 % stabilit 
pentru 2030.
Răspunsul Comisiei 78
Aceste planuri stau la baza unor proceduri precum lista 
PIC. Cu toate acestea, este important să se reamintească 
faptul că proiectele prioritare sau importante din punct 
de vedere strategic nu necesită neapărat finanțare la 
nivelul UE pentru a putea demara. Există alte bariere nefi -
nanciare (de exemplu, acordarea autorizațiilor) care sunt 
adesea mai importante. Procesul PIC vizează să creeze 
condițiile necesare pentru înlăturarea acestor obstacole. 
În cazul în care există obstacole specifice legate de finan -
țare, este luată în considerare posibilitatea acordării de 
sprijin din bugetul UE (de exemplu, în cadrul Mecanismu -
lui pentru interconectarea Europei). Acesta este motivul 
pentru care, în general, listele nu sunt întocmite în scopul 
unic de prioritizare a investițiilor realizate din bugetul UE.
Recomandarea 8
Comisia acceptă parțial această recomandare.
În ceea ce privește stabilirea priorităților, Comisia reamin -
tește că îmbunătățirea procedurilor de planificare face 
parte din mecanismul de cooperare sistematică cu toate 
părțile interesate implicate.
De exemplu, procedura de selecție a PIC vizează identi -
ficarea acelor proiecte care contribuie în cea mai mare 
măsură la atingerea obiectivelor politicii UE în dome -
niul energiei (accesibilitate, securitate a aprovizionării, 
sustenabilitate).
Până la sfârșitul anului 2016 va fi efectuată o analiză 
mai solidă a nevoilor, care va acoperi atât piața energiei 
electrice, cât și piața gazelor. A se vedea, de asemenea, 
răspunsul Comisiei la recomandarea 7.
În ceea ce privește finanțarea, atunci când selectează 
acțiuni pentru acordarea de sprijin financiar, pentru pro -
iectele în cazul cărora s-a stabilit că este necesar un spri -
jin din partea sectorului public, se ține cont, de aseme -
nea, de maturitate, precum și de alte criterii de evaluare. 
Comisia colaborează strâns cu BEI și alte părți interesate 
pentru a mări nivelul de asistență tehnică acordată pen -
tru îmbunătățirea listei de proiecte de interes strategic. 
Prin urmare, nu se preconizează acțiuni ulterioare.cooperare în domeniul securității regionale”, în spe -
cial în regiunile cu un grad ridicat de conectare, ca un 
prim pas către un nivel mai mare de integrare a OST la 
nivel regional.
Recomandarea 7 (a)
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia a întreprins deja acțiuni în acest sens, desfă -
șurând o activitate continuă de întocmire a planurilor de 
dezvoltare a rețelei pe zece ani și de efectuare (începând 
cu 2013) a analizei cost - beneficiu însoțitoare. În plus, 
articolul 11 alineatul (8) din Regulamentul TEN-E prevede 
că ENTSO de energie electrică și ENTSO de gaze prezintă 
Comisiei și ACER, până la 31 decembrie 2016, un model 
(interconectat) de rețea pentru energie electrică și gaze. 
Comisia va veghea ca acest termen să fie respectat.
Recomandarea 7 (b)
Comisia acceptă parțial această recomandare.
Crearea, în cadrul instituției, a capacităților de evalu -
are a nevoilor și de modelare ar putea avea implicații 
considerabile în materie de resurse, atât pentru Comisie, 
cât și pentru ACER. Externalizarea acestor capacități către 
ENTSO-E ȘI ENTSO-G, sub monitorizarea și supraveghe -
rea ACER, ar putea fi considerată o alternativă relevantă.
Recomandarea 7 (c)
Comisia acceptă recomandarea.
Atât analiza cost-beneficiu la nivelul sistemului energetic 
care stă la baza planificării și a evaluării nevoilor, cât și 
planurile de dezvoltare a rețelei pe zece ani sunt stabilite 
de către ENTSO-E și ENTSO-G, în strânsă cooperare cu 
Comisia și ACER.
125
Atât în domeniul gazelor, cât și al energiei electrice, 
procesul de elaborare a planurilor de dezvoltare a rețe -
lei pe zece ani de către ENTSO respective oferă o bună 
imagine de ansamblu a cazurilor în care este necesar să 
se efectueze investiții în rețele la nivel european.
Răspunsul Comisiei 79
126
În ceea ce privește fondurile ESI, FEDR în cadrul obiec -
tivului tematic de promovare a transportului sustenabil 
și de eliminare a blocajelor din infrastructurile rețelelor 
esențiale este menit să îmbunătățească securitatea apro -
vizionării cu energie atât în țara proprie, cât și în țările 
vecine. Securitatea aprovizionării reprezintă unul dintre 
obiectivele pieței interne. Condiționalitățile ex ante  afe-
rente fondurilor ESI, introduse în cadrul de reglementare 
2014-2020 pentru a se asigura eficacitatea și eficiența 
investițiilor realizate din fondurile ESI, contribuie la 
realizarea unor reforme ale pieței interne și la o mai bună 
implementare a proiectelor finanțate din fondurile ESI.
MIE are în mod clar obiective privind piața internă a ener -
giei, astfel cum se menționează la articolul 4 din regu -
lament. Acest fapt este evidențiat la articolul 17 alinea -
tul (6), fiind unul dintre obiectivele prioritare care trebuie 
abordate în cadrul primelor două programe de lucru.
Cu toate acestea, nu este posibil să se coreleze finanțarea 
MIE cu absența/prezența unor reforme ale pieței interne 
a energiei, astfel cum s-a explicat în răspunsul Comisiei la 
recomandarea 9.
Recomandarea 9
Comisia nu acceptă această recomandare.
Comisia este ferm convinsă că, pentru a asigura o piață 
internă eficace a energiei, este nevoie să se realizeze pro -
grese atât în ceea ce privește infrastructura, cât și în ceea 
ce privește reglementarea pieței. Cu toate acestea, o con -
diționalitate rigidă ar fi prea complexă pentru a fi pusă în 
aplicare în mod legal și riscă să prejudicieze dezvoltarea 
infrastructurii necesare.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Acest audit a urmărit să stabilească dacă punerea în 
aplicare a  măsurilor luate în cadrul politicii privind piața 
internă a energiei și cheltuielile UE efectuate pentru 
infrastructura energetică au procurat în mod eficace 
beneficii din punctul de vedere al securității aprovizionării 
cu energie. Obiectivul de finalizare a pieței interne 
a energiei până în 2014, stabilit de UE, nu a fost atins. În 
general, infrastructura energetică din Europa nu este încă 
proiectată pentru piețe complet integrate și, prin urmare, 
nu oferă în prezent o securitate efectivă a aprovizionării cu 
energie. Sprijinul financiar de la bugetul UE în domeniul 
infrastructurii energetice a  contribuit numai într-o măsură 
limitată la piața internă a energiei și la securitatea 
aprovizionării cu energie.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ