RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 16.5.2007 
COM(2007) 255 final    
RAPORT AL COMISIEI 
RAPORT DE CONVERGEN ŢĂ 2007 PENTRU CIPRU 
(întocmit în conformitate cu articolul 122 a lineatul (2) din tratat la cererea Ciprului) 
 
  
{SEC(2007) 623} 
 
RO 2   RO 1. OBIECTUL RAPORTULUI  
Articolul 122 alineatul (2) din tratat prevede ca, cel pu ţin la fiecare doi ani sau la 
cererea unui stat membru care face obiectul unei derog ări, Comisia şi BCE să 
prezinte Consiliului un raport cu privire la progresele înregistrate de statele membre în îndeplinirea obliga ţiilor privind realiz area uniunii economice şi monetare. 
Prezentul raport a fost întocmit ca r ăspuns la cererea  Ciprului, depus ă la 
13 februarie 2007. Una dintre anexele te hnice ale prezentului raport (SEC(2007) 
623), con ţine o evaluare mai detaliat ă a stării de convergen ţă a Ciprului. 
Conţinutul rapoartelor întocmite de Comisie şi BCE este reglementat de articolul 121 
alineatul (1) din tratat. Articolul respectiv prevede c ă rapoartele trebuie s ă includă o 
examinare a compatibilit ăţii legislaţiei naţionale, inclusiv statutul b ăncii sale centrale 
naţionale, cu articolele 108 şi 109 din tratat şi cu statutul SEBC şi cel al BCE 
(Statutul SEBC). Rapoartele trebuie de asemenea s ă stabileasc ă dacă statul membru 
respectiv a atins un grad  înalt de convergen ţă durabilă pe baza îndeplinirii criteriilor 
de convergen ţă (stabilitatea pre ţurilor, situa ţia finanţelor publice, stabilitatea ratei de 
schimb, ratele dobânzilor pe termen lung) şi luând în considerare şi alţi factori 
menţionaţi în articolul 121 alineatul (1) ultimul  paragraf. Cele patru criterii de 
convergen ţă
 sunt prezentate pe larg într-un protoc ol anexat tratatului (Protocolul nr. 
21 privind criteriile de convergen ţă).  
Prezentul raport examineaz ă numai domeniile în care guvernul Republicii Cipru 
exercită control efectiv, în conformitate cu Protocolul nr. 10, anexat Actului de 
aderare din 2003, a şa cum s-a procedat şi în cadrul celorlalte proceduri pertinente (de 
exemplu, PDE, Lisabona, pa rticiparea la ERM II). 
Examinarea compatibilit ăţii legislaţiei naţionale , inclusiv a statutelor b ăncilor 
centrale na ţionale, cu articolele 108 şi 109 din tratat şi cu statutul SEBC necesit ă o 
evaluare a compatibilit ăţii cu interzicerea finan ţării monetare (articolul 101 CE) şi 
interzicerea accesului privilegiat (articolul 102 CE); consecven ţa cu obiectivele 
SEBC [articolul 105 alineat ul (1) CE]; independen ţa băncilor centrale (articolul 108 
CE) şi integrarea b ăncilor centrale na ţionale în SEBC (numeroase articole din 
Tratatul CE şi din Statutul SEBC). 
Criteriul de stabilitate a pre ţurilor  este definit la articolul 121 alineatul (1) prima 
liniuţă din tratat: „realizarea unui grad  înalt de stabilitate a pre ţurilor […] rezult ă 
dintr-o rat ă a inflaţiei apropiat ă de rata a cel mult trei st ate membre care au cele mai 
bune rezultate în materi e de stabilitate a pre ţurilor”. 
Articolul 1 din Protocolul pr ivind criteriile de convergen ţă prevede c ă acest „criteriu 
de stabilitate a pre ţurilor […] are o stabilitate durabil ă a nivelului pre ţurilor şi o rată 
medie a infla ţiei, în cursul unei perioa de de un an înaintea examin ării, care nu poate 
depăşi cu mai mult de 1,5% rata infla ţiei a cel mult trei state membre care au 
înregistrat cele mai bune r ezultate în dom eniul stabilit ăţii preţurilor. Infla ţia se 
calculează cu ajutorul indicelui pre ţurilor de consum pe o baz ă comparabil ă, ţinând 
seama de diferen ţele dintre defini ţiile naţionale”. Cerin ţa privind durabilitatea 
presupune ca rezultatele satisf ăcătoare în materie de infla ţie să fie atribuite în mod 
esenţial evoluţiei costurilor de produc ţie şi a altor factori care influen ţează evoluţia 
 
RO 3   RO preţurilor din punct de vedere structural, şi nu influen ţei factorilor temporari. Prin 
urmare, examinarea convergen ţei include o evaluare a factorilor determinan ţi ai 
inflaţiei şi a perspectivelor pe termen mediu. Aceasta estimeaz ă de asemenea 
posibilitatea ca ţara respectiv ă să atingă valoarea de referin ţă în lunile urm ătoare. 1 
Valoarea de referin ţă a inflaţiei a fost calculat ă la 3,0% în martie 20072, cu Finlanda, 
Polonia şi Suedia ca state membre cu cele mai bune rezultate. 
La articolul 121 a treia liniu ţă, tratatul define şte criteriul ratei de schimb  ca 
reprezentând „respectarea limitelor normale de fluctua ţie prevăzute de mecanismul 
ratei de schimb din Sistemul Monetar European, timp de cel pu ţin doi ani, f ără 
devalorizarea monedei în raport cu cea a altui stat membru”. 
Articolul 3 din Protocolul pr ivind criteriile de convergen ţă prevede: „Criteriul de 
participare la mecanismul ratei de schimb (…) înseamn ă că un stat membru a 
respectat marjele normale de fluctua ţie prevăzute de c ătre mecanismul ratei de 
schimb al Sistemului Monetar European f ără să cunoască tensiuni grave cel pu ţin pe 
parcursul ultimilor doi ani dinaintea examin ării. În special, statul membru nu a 
devalorizat din proprie ini ţiativă rata de schimb central ă bilaterală a monedei sale 
faţă de moneda unui alt stat membru în aceea şi perioadă”. 
Perioada de doi ani pe ntru evaluarea stabilit ăţii ratei de schimb în prezentul raport 
este 27 aprilie 2005 - 26 aprilie 2007. 
Criteriul de convergen ţă care se refer ă la situaţia finanţelor publice  este definit la 
articolul 121 alinea tul (1) a doua liniu ţă din tratat „caracter ul solid al finan ţelor 
publice; acesta rezult ă dintr-o situa ţie bugetar ă care nu cunoa şte deficit public 
excesiv în în ţelesul articolului 104 alineatul (6)”. În plus, articolul 2 din Protocolul 
privind criteriile de convergen ţă prevede c ă acest criteriu înseamn ă că „în momentul 
examinării, un stat membru nu face obiectul unei decizii a Consiliului men ţionată la 
articolul 104c alineatul 6 din tratat, privind existen ţa unui deficit excesiv”. 
Articolul 121 alineatul (1) a patra liniu ţă din tratat men ţionează „caracterul durabil al 
convergen ţe i  a t i n s e  d e  s t a t u l  m e m b r u  şi al particip ării sale la mecanismul ratei de 
schimb din Sistemul Monetar European, care se reflect ă în nivelul ratelor dobânzilor 
pe termen lung” . Articolul 4 din Protocolul pr ivind criteriile de convergen ţă prevede 
că acest „criteriu de convergen ţă a ratelor dobânzilor (…) înseamn ă că un stat 
membru a avut o rat ă a dobânzii nominal ă medie pe termen lung care nu poate dep ăşi 
cu mai mult de 2% pe aceea a cel mult trei st ate membre care au înregistrat cele mai 
bune rezultate în domeniul stabilit ăţii preţurilor. Ratele dobânzilor sunt calculate pe 
baza obliga ţiunilor de stat pe termen l ung sau a unor titluri comparabile, ţinând 
seama de diferen ţele dintre defini ţiile naţionale”. 
Valoarea de referin ţă a ratei dobânzii a fost calculat ă la 6,4% în martie 2007. 
                                                 
1 Previziunile referitoare la valoarea de referin ţă sunt afectate de incertitudi ni semnificative având în 
vedere faptul c ă aceasta este calculat ă pe baza previziunilor referitoare la infla ţie pentru cele trei state 
membre pentru care se prevede cea mai mic ă inflaţie în perioada respectiv ă, sporind astfel marja de 
eroare. 
2 Data ini ţială pentru datele utilizate în prezentul raport este 26 aprilie 2007. 
 
RO 4   RO Conform articolului 121 di n tratat, este necesar ă de asemenea examinarea altor 
factori relevan ţi pentru integrarea economic ă şi pentru convergen ţă. Printre ace şti 
factori suplimentari se num ără integrarea pie ţei financiare şi a pieţei produselor, 
evoluţia balanţelor de pl ăţi ale conturilor curente şi evoluţia costurilor salariale 
unitare şi a altor indici de pre ţ. Acestea din urm ă sunt incluse în evaluarea stabilit ăţii 
preţurilor. 
În raportul de convergen ţă din decembrie 2006 Comisia a estimat c ă Cipru 
îndeplinea trei dintre criteriile de convergen ţă (stabilitatea pre ţurilor, situa ţia 
finanţelor publice şi ratele dobânzilor pe termen lung). În a şteptarea adopt ării 
proiectului de lege de modificare a legii privind Banca central ă a Ciprului din 2002 şi 
2003, s-a considerat c ă legislaţia cipriotă, în special legea privind Banca central ă a 
Ciprului, nu este pe deplin compatibil ă cu articolul 109 din tratat şi cu statutul SEBC 
în ceea ce prive şte integrarea b ăncii centrale în SEBC la momentul adopt ării 
monedei unice euro.  
2. COMPATIBILITATE JURIDIC Ă 
Toate incompatibilit ăţile rămase au fost abordate într-o lege care modific ă legile 
privind Banca central ă a Ciprului din 2002 şi 2003, adoptat ă de Parlament la 
15 martie 2007. Legea a intrat  în vigoare la data adopt ării, deşi anumite dispozi ţii vor 
începe să producă efecte abia la data introducerii eu ro în Cipru. În special, legea a 
abrogat sau modificat o serie de articole pentru a se ţine seama de rolurile şi 
competen ţele respective atribuite BCE, SEBC şi Consiliului CE de c ătre Tratatul CE. 
Este vorba de dispozi ţii privind politica monetar ă, operaţiunile monetare şi 
instrumentele SEBC, desf ăşurarea opera ţiunilor de schimb valutar şi emiterea de 
bancnote şi monede. 
Legislaţia cipriot ă, în special legea privind Banca central ă a Ciprului, este 
compatibil ă cu cerinţele Tratatului CE şi cu cele ale statutului SEBC. 
3. STABILITATEA PRE ŢURILOR  
Respectarea valorii de referin ţă 
În Cipru infla ţia medie pe 12 luni s-a 
aflat sub valoarea de referin ţă din 
august 2005. Rata medie a infla ţiei în 
Cipru în perioada de 12 luni pân ă în 
martie 2007 a fost de 2,0%, sub valoarea de referin ţă de 3,0% şi se 
pare că va rămâne sub valoarea de 
referinţă şi în următoarele luni.
 3 
                                                 
3 Conform previziunilor Comisiei din prim ăvara anului 2007, infla ţia medie pe 12 luni în Cipru va sc ădea 
la 1,3% în decembrie 2007, iar valoarea de referin ţă va rămâne la 2,8%. 0123456
2004 2005 2006 2007Cipru
Valoare de referin ţăGrafic 1. Cipru: Criteriul privind infla ţia începand cu luna
mai 2004
(procent, media anual ă)
Surse: Eurostat, Prognoza de prim ăvară 2007 a Serviciilor Comisiei Europene
 
RO 5   RO Factori determinan ţi şi durabilitate  
Cipru s-a bucurat dint otdeauna de o infla ţie destul de sc ăzută, deşi uneori volatil ă, 
care reflect ă sensibilitatea economiei sale de dimensiuni reduse şi deschis ă la 
şocurile pre ţurilor externe. Infla ţia IAPC a fost în medie de 2,6% în perioada 1999-
2006. Cu toate acestea, infla ţia a atins cote înalte de pân ă la 6% în prim ăvara anului 
2000 şi din nou în iarna anului 2003, primul  caz datorându-se în mare parte pre ţurilor 
mari pentru energie şi alimente, iar cel de-al doilea în special cre şterii ratei TVA 
datorită aderării şi accizelor. Infla ţia a crescut în prima jum ătate a anului 2006, dar a 
scăzut apoi la 1,4% în martie 2007, mai ales ca urmare a varia ţiei preţurilor pentru 
energie şi alimente.  
Inflaţia IAPC calculat ă excluzând energia şi alimentele netransformate r ămâne sub 
control, la o medie sub 1% din 2004. Infla ţia de baz ă moderată arată că presiunile 
inflaţioniste determinante au r ămas limitate, pe fondul unui decalaj de produc ţie 
negativ şi al creşterilor moderate ale costurilor salariale unitare (între 1 şi 2% anual 
din 2004). În contextul unei pie ţi a muncii care se restrânge,  presiunile salariale din 
ultimii ani, au fost atenuate de num ărul tot mai mare de lucr ători străini care au 
participat la sporirea for ţei de munc ă şi de disciplina exemplar ă în acest domeniu în 
sectorul public şi în cel privat. Rata de schimb efectiv ă a lirei cipriote era stabil ă în 
perioada 2005-2006, r ămânând astfel neutr ă faţă de preţurile de import. 
Inflaţia ar trebui s ă rămână la cote sc ăzute în urm ătoarele luni datorit ă unui efect de 
bază pozitiv al pre ţurilor petrolului, datorit ă preţurilor scăzute pentru articolele de 
îmbrăcăminte şi încălţăminte şi reducerii accizelor la automobile. Evolu ţia inflaţiei 
pe termen mediu va depinde în mare m ăsură de evoluţia preţurilor pentru energie şi a 
altor preţuri de import, precum şi de controlarea eventualelor presiuni salariale şi ale 
cererii în cont extul unor condi ţii ciclice semnificative şi al convergen ţei ratei 
dobânzii şi a rezervelor obligatorii. Se prevede ca cre şterile ratelor TVA pentru 
produse alimentare, produse farmaceutice şi restaurante legate de îndeplinirea 
cerinţelor UE, în condi ţiile în care actualele derog ări expiră la sfârşitul anului 2007, 
să aibă un impact semnificativ asupra infla ţiei (aproximativ un punct procentual). 
Deşi acest efect ar fi temporar , nu pot fi excluse efectele secundare, în special cele 
datorate consecin ţelor creşterii TVA asupra indicelui costurilor de trai. 
Cipru îndepline şte criteriul de stabilitate a pre ţurilor.  
 
RO 6   RO 4. SITUAŢIA FINAN ŢELOR PUBLICE  
În prezent Cipru nu face obiectul unei decizii a Consiliului privind existen ţa unui 
deficit excesiv, decizia privind existen ţa unui astfel de deficit excesiv în Cipru 
adoptată de Consiliu la 5 iulie 20044 fiind abrogat ă de Decizia Consiliului din 
11 iulie 20065.  
Deficitul public general a atins cota maxim ă de 6,3% din PIB în 2003, dar a fost 
redus semnificativ în urm ătorii ani, la 1,5% din PIB în 2006, ca urmare a aplic ării 
unei ajust ări fiscale puternice în 2004 şi 2005. Pentru 2007, previziunile serviciilor 
Comisiei din prim ăvara anului 2007 estimeaz ă un deficit aproape neschimbat (1,4% 
din PIB).  
În avizul s ău privind 
Programul de convergen ţă 
actualizat pentru Cipru din decembrie 2006, Consiliul a considerat c ă după 
corectarea deficitului excesiv în 2005, Cipru făcea progrese 
considerabile spre obiectivul pe termen mediu (OTM) şi că strategia 
bugetară din program p ărea 
suficientă pentru atingerea 
OTM pân ă în 2008. În 
acelaşi timp, Consiliul a invitat Cipru s ă controleze cheltuielil e publice cu pensiile şi 
să aplice în continuare reforme în domeniul pensiilor şi în cel al îngrijirii s ănătăţii 
pentru a îmbun ătăţi durabilitatea pe termen lung a finan ţelor publice şi pentru a 
aplica strategia de consolidare fiscal ă aşa cum se prevede în program. 
În perioada de şapte ani de pân ă în 2006, valorile ve niturilor totale şi cele ale 
cheltuielilor totale au urmat, în medie, o tendin ţă ascendent ă. Veniturile totale au 
crescut, în special datorit ă unei combina ţii de m
ăsuri structurale şi derogatorii. 
Măsurile structurale includeau  alinierea ratelor TVA la acquis  în mai 2004 şi măsuri 
pentru descurajarea evaziunii fiscale, în timp ce m ăsurile derogato rii se prezentau 
sub forma unui dividend excep ţional pentru profiturile din trecut ale organiza ţiilor 
semi-guvernamentale şi a unei amnistii fiscale. Che ltuielile primare curente au 
crescut, în special datorit ă creşterilor salariale şi a transferurilor sociale. Dup ă 2005, 
creşterea cheltuielilor a fost restric ţionată de impunerea unui pl afon pentru ratele 
nominale de cre ştere ale cheltuielilor primare şi de capital curente.  
                                                 
4 2005/184/CE, JO L 62, 9.3.2005, p.19. 
5 2006/627/CE, JO L 256, 20.9.2006, pp.13-14. -7
-6
-5
-4
-3
-2
-1
0
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007(*)01020304050607080
Sold bugetar (scala din stânga)
Sold ciclic ajustat (scala din stânga)
Datoria brut ă (scala dreapta)
Surse: Eurostat şi Serviciile Comisiei Europene(*) Prognoza de prim ăvară 2007 a Serviciilor Comisiei Europenescala inversat ăGrafic 2 . Cipru: Soldul bugetului guvernamental si situatia datoriei publice 
(procent din PIB)
 
RO 7   RO Datoria public ă a urmat o tendin ţă ascendent ă între 2000 şi 2004 dar este în sc ădere 
din 2005. Aceasta a sc ăzut la 65,3% din PIB în 2006 şi, conform Previziunilor 
serviciilor Comisiei din prim ăvara anului 2007, va continua s ă scadă în 2007, 
ajungând la 61,5% din PIB. 
Cipru îndepline şte criteriul situa ţiei finanţelor publice.  
5. STABILITATEA RATEI DE SCHIMB  
Cipru particip ă la ERM II din 2 mai 
2005, adic ă de 24 de luni la data 
adoptării prezentului raport. Înainte 
de intrarea în ERM II, Banca centrală a Ciprului aplica un sistem 
de evaluare unilateral fa ţă de euro, 
cu fluctua ţii în limite relativ 
restrânse. În timpul perioadei evaluate în care Cipru nu participa la ERM II (27 aprilie – 1 mai 2005), lira a rămas la valori apropiate de 
viitoarea rat ă centrală. De la intrarea 
în ERM II, lira s-a men ţinut în jum ătatea superioar ă a marjei de fluctua ţie, aproape 
de rata central ă şi nu a înregistrat tensiuni grave. Indicatorii suplimentari, precum 
evoluţia ratelor dobânzilor  pe termen scurt şi rezervele valu tare, nu atest ă existenţa 
unor presiuni asupra ratei de schimb. 
Cipru îndepline şte criteriul ra tei de schimb. 
6. R
ATELE DOBÂNZILOR PE TERMEN 
LUNG  
În anul care a precedat luna martie 
2007, rata medie a dobânzii pe termen lung în Cipru a fost de 4,2 %, sub valoarea de referin ţă de 
6,4%. Ratele medii ale dobânzilor pe termen lung în Cipru s-au aflat sub valoarea de referin ţă din 
noiembrie 2005. Ratele dobânzilor pe termen lung în Cipru au sc ăzut 
considerabil în ultimii ani, ca şi diferenţele faţă de zona euro. Micile diferen ţe de 
randament fa ţă de zona euro arat ă că riscul de ţară rezidual perceput de pie ţe este 
scăzut.  
Cipru îndepline şte criteriul de convergen ţă a ratelor dobânzilor pe termen lung.  34567
2004 2005 2006Cipru
Valoare de referin ţăGrafic 4. Cipru: Criteriul privind rata dobânzii pe termen lung
(procent, media anual ă)
Surse: BCE, Eurostat, Serviciile Comisiei Europene0,00,20,40,60,81,01,21,41,61,82,02,22,4
mai.05 sep.05 ian.06 mai.06 sep.06 ian.07Grafic 3.  CYP: Devia ţia ratei de schimb de la rata central ă
(procent, valori zilnice)
Surse: Eurostat şi Serviciile Comisiei Europene
 
RO 8   RO 7. ALŢI FACTORI  
Au fost examina ţi si alţi factori, inclusiv integrarea pie ţelor financiar ă şi a produselor 
şi evoluţia balanţelor de pl ăţi. Economia Ciprului este integrat ă foarte bine în cea a 
UE. În special, comer ţul şi ISD sunt în cre ştere iar sistemul financiar cipriot este 
strâns legat de sistem ele financiare din UE şi din alte ţări în materie de filiale şi 
sucursale ale b ăncilor str ăine care opereaz ă în Cipru. Deficitul contului curent în 
Cipru a crescut în ultimii ani, de la 3,2%  din PIB în 2003 la 5,9% din PIB în 2006. În 
această perioadă, deficitul contului curent şi cel al contului de cap ital a crescut de la 
1,9% la 5,9% din PIB. Deficitu l contului curent reflect ă diferenţe majore între 
schimburile comerciale nete cu bunuri şi servicii. În general, excedentele substan ţiale 
în schimburile comerciale cu servicii nu compenseaz ă deficitele mari din schimburile 
comerciale cu bunuri şi balanţele negative de venituri. Din punct de vedere al 
finanţării, influxurile de ISD nete au acoperit ma re parte din soldul contului curent.  
* * * 
Pe baza evalu ării îndeplinirii criteriilor de convergen ţă, Comisia consider ă că Cipru a 
atins un grad înalt de convergen ţă durabilă.