1.Uniunea pune la dispoziția Poloniei o contribuție financiară sub formă de sprijin nerambursabil în valoare de 23 851 681 924 EUR. O sumă de 20 270 784 381 EUR se pune la dispoziție pentru a fi angajată din punct de vedere juridic până la 31 decembrie 2022. Sub rezerva actualizării prevăzute la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241, în urma căreia pentru Polonia ar rezulta o sumă egală sau mai mare decât 23 851 681 924 EUR, se pune la dispoziție o sumă suplimentară de 3 580 897 543 EUR pentru a fi angajată din punct de vedere juridic în perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2023. În cazul în care actualizarea prevăzută la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241 conduce la o contribuție financiară maximă actualizată pentru Polonia care este mai mică de 23 851 681 924 EUR, diferența dintre contribuția financiară maximă actualizată și suma de 20 270 784 381 EUR este disponibilă pentru a fi angajată din punct de vedere juridic în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 20 alineatul (8) din Regulamentul (UE) 2021/241 de la 1 ianuarie 2023 până la 31 decembrie 2023.

(63)În plus, pentru a sprijini reformele și investițiile suplimentare, Polonia a solicitat sprijin sub formă de împrumut. Cuantumul maxim al împrumutului solicitat de Polonia este mai mic de 6,8 % din venitul său național brut pe 2019 în prețuri curente. Valoarea costurilor totale estimate ale planului de redresare și reziliență este mai mare decât contribuția financiară disponibilă pentru Polonia și sprijinul sub formă de împrumut solicitat, luate împreună.

(57)Polonia prevede un proiect transfrontalier sau multinațional în domeniul digitalizării. În special, în cadrul proiectelor importante de interes european comun (PIIEC), aceasta intenționează să sprijine investiții prin intermediul proiectului Next Generation Cloud Infrastructure and Services (Infrastructură și servicii de cloud de generație următoare).

(25)Se preconizează că măsurile de promovare a tranziției verzi și a celei digitale vor spori caracterul inovator și durabil al economiei poloneze și vor contribui la reziliența socială prin reducerea decalajului dintre zonele urbane și cele rurale. În special, se preconizează că investițiile în dezvoltarea infrastructurii de rețea vor acoperi lacunele („zonele albe”) în ceea ce privește accesul în bandă largă și dezvoltarea tehnologiei 5G în zonele rurale. Se preconizează că investițiile în transportul urban durabil vor accelera tranziția verde a orașelor prin punerea în aplicare a unor planuri de mobilitate urbană durabilă și prin dezvoltarea transportului public cu emisii zero în orașe și la nivel regional. Se preconizează că investițiile în material rulant cu emisii scăzute și cu emisii zero pentru conexiunile cu autobuzul în zonele cu un grad scăzut de accesibilitate a transporturilor vor contribui la conectarea regiunilor îndepărtate la centrele de activitate economică.

(24)Planul de redresare și reziliență include diverse intervenții menite să contribuie la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale prin politici privind copiii și tineretul. Se preconizează că reformele și investițiile vor îmbunătăți accesul la servicii de calitate de îngrijire a copiilor cu vârsta sub trei ani și vor promova dezvoltarea educației și formării profesionale, a învățământului superior și a învățării pe tot parcursul vieții prin înființarea de centre sectoriale de competențe și printr-o mai bună coordonare a politicilor în materie de competențe. În plus, planul de redresare și reziliență se axează pe modernizarea școlilor, inclusiv prin înființarea de laboratoare în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM), ceea ce se preconizează că va asigura adaptarea continuă la provocările actuale în materie de învățare, în special la digitalizare.

(17)Planul de redresare și reziliență include acțiuni menite să abordeze provocările legate de sustenabilitatea transporturilor, cu măsuri specifice de îmbunătățire a siguranței rutiere, decarbonizarea transportului rutier, inclusiv prin promovarea electromobilității și a transportului pe bază de hidrogen, mobilitatea urbană durabilă, transferul modal către transportul feroviar și transportul intermodal. O reformă a siguranței rutiere și investițiile legate de aceasta au ca scop promovarea asigurării respectării normelor de siguranță și protecția persoanelor vulnerabile, progresând astfel către obiectivul Poloniei pentru 2030 de reducere cu 50 % a numărului de decese și vătămări grave cauzate de accidentele rutiere. Se preconizează că decarbonizarea transportului rutier va fi promovată prin stimulente pentru vehiculele cu emisii zero și prin măsuri fiscale sau financiare în conformitate cu principiul „poluatorul plătește”, precum și prin investiții în transportul public curat, cu accent pe mobilitatea urbană durabilă. Reformele și investițiile din sectorul feroviar se concentrează pe tronsoanele TEN-T și pe materialul rulant cu emisii zero echipate cu Sistemul european de management al traficului feroviar (ERTMS), precum și pe promovarea sistemului unic de emitere de bilete în format electronic.

(2)La 9 iulie 2019 și la 20 iulie 2020, Consiliul a adresat recomandări Poloniei în contextul semestrului european. În special, Consiliul a recomandat Poloniei să ia toate măsurile necesare pentru a aborda în mod eficace impactul economic al pandemiei, garantând, în același timp, sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, să îmbunătățească eficiența cheltuielilor publice și să îmbunătățească reziliența, accesibilitatea și eficacitatea sistemului de sănătate. De asemenea, Consiliul a recomandat Poloniei să asigure caracterul adecvat al viitoarelor prestații de pensii și sustenabilitatea sistemului de pensii, să sporească participarea pe piața forței de muncă prin îmbunătățirea accesului la servicii de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung, să elimine obstacolele rămase în calea unor tipuri mai permanente de locuri de muncă, consolidând, în același timp, formulele flexibile de lucru și schemele de șomaj tehnic, să direcționeze mai bine prestațiile sociale, să promoveze educația și competențele de calitate, în special prin învățarea în rândul adulților, să îmbunătățească competențele digitale și să promoveze în continuare transformarea digitală. În plus, Consiliul a recomandat consolidarea capacității de inovare a economiei și direcționarea cu prioritate a investițiilor către tranziția verde și digitală, în special către infrastructura digitală, către producția și utilizarea energiei în mod curat și eficient, precum și către transportul durabil, contribuind la decarbonizarea treptată a economiei, ținând seama de disparitățile regionale. În plus, Consiliul a recomandat să se asigure accesul la finanțare și lichidități pentru întreprinderi și să se promoveze redresarea economică prin concentrarea la începutul perioadei a proiectelor de investiții publice mature și prin promovarea investițiilor private. În sfârșit, Consiliul a recomandat îmbunătățirea mediului de reglementare, în special prin consolidarea rolului consultărilor partenerilor sociali și al consultărilor publice în procesul legislativ, precum și consolidarea climatului investițional prin asigurarea independenței sistemului judiciar. În urma evaluării progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a acestor recomandări specifice țării la momentul transmiterii planului de redresare și reziliență, Comisia constată că recomandărilor privind abordarea eficace a impactului economic al pandemiei li s-a dat curs pe deplin.

COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 1.6.2022 COM(2022) 268 final ANEXĂ

la Propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Poloniei {SWD(2022) 161 final}



ANEXĂ SECȚIUNEA 1: REFORME ȘI INVESTIȚII INCLUSE ÎN PLANUL DE REDRESARE ȘI REZILIENȚĂ 1 Descrierea reformelor și a investițiilor A. COMPONENTA A: „REZILIENȚA ȘI COMPETITIVITATEA ECONOMIEI” Această componentă a planului polonez de redresare și reziliență contribuie la abordarea mai multor provocări legate de reziliența și competitivitatea economiei poloneze. Prima provocare majoră este legată de climatul investițional și de mediul de afaceri, care au fost împiedicate în ultimii ani de deficiențe de reglementare, de cerințe și proceduri administrative împovărătoare și de modificări frecvente ale principalelor legi. În al doilea rând, Polonia nu și-a mărit încă capacitatea de inovare pentru a-și moderniza modelul de creștere de la competitivitatea din punctul de vedere al costurilor la durabilitate și la activități cu o valoare adăugată mai mare. Cheltuielile totale pentru cercetare și dezvoltare (C &D) rămân scăzute, situându-se la 1,4 % din PIB față de 2,3 % în UE în 2020. Deși cheltuielile întreprinderilor pentru C &Dau crescut de peste patru ori în ultimii zece ani, acestea rămân sub media UE. În al treilea rând, transformarea digitală și alte tranziții economice necesită eforturi de îmbunătățire a relevanței competențelor pentru piața forței de muncă și modernizarea educației și formării profesionale. În al patrulea rând, femeile, persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și persoanele cu un nivel scăzut de calificare participă pe piața forței de muncă mult mai puțin decât în multe alte țări ale UE. Acest lucru este rezultatul mai multor factori, printre care un acces limitat la îngrijirea copiilor și la îngrijirea pe termen lung, precum și o vârstă legală și efectivă scăzută de pensionare. În plus, flexibilitatea pieței forței de muncă este limitată de regimurile speciale de pensii și de lipsa de flexibilitate în ceea ce privește organizarea timpului de lucru. În cele din urmă, ponderea contractelor de muncă temporară rămâne ridicată, chiar dacă a scăzut în mod constant. Principalul obiectiv al componentei este de a stimula investițiile, de a crește productivitatea și de a spori competitivitatea și reziliența economiei poloneze. În acest scop, componenta vizează următoarele: I) să consolideze sustenabilitatea și caracterul adecvat al cadrului bugetar; II) reducerea sarcinii administrative și de reglementare pentru întreprinderi și antreprenori; (III) sprijinirea tranziției digitale și verzi și a rezilienței sectoarelor-cheie ale economiei, inclusiv a sectorului agroalimentar; îmbunătățirea ecosistemului de inovare; V) să promoveze relevanța competențelor pe piața forței de muncă și să îmbunătățească învățarea pe tot parcursul vieții; (VI) creșterea participării pe piața forței de muncă și creșterea vârstei efective de pensionare; VII) îmbunătățirea accesului și a calității serviciilor de îngrijire a copiilor cu vârsta sub 3 ani și viii) creșterea eficacității serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. Componenta abordează următoarele recomandări specifice fiecărei țări emise pentru Polonia în cadrul semestrului european în 2019 și 2020, în special: Recomandările specifice fiecărei țări 3, 2019 și 4, 2020 se refereau la îmbunătățirea climatului de investiții și a mediului de reglementare, în special prin consolidarea rolului consultărilor publice în procesul legislativ. Componenta abordează, de asemenea, următoarele aspecte: Recomandările specifice fiecărei țări 1, 2019 și 1, 2020 privind îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice și a procesului bugetar, precum și sprijinirea redresării economice prin măsuri publice; Recomandarea 2, 2019, specifică fiecărei țări, referitoare la caracterul adecvat al viitoarelor prestații de pensii și la sustenabilitatea sistemului de pensii, în special prin luarea de măsuri de creștere a vârstei efective de pensionare, precum și prin luarea de măsuri pentru creșterea participării pe piața forței de muncă, inclusiv prin îmbunătățirea accesului la servicii de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung, precum și prin eliminarea obstacolelor rămase în calea unor tipuri mai permanente de locuri de muncă și, în cele din urmă, prin măsuri de creștere a relevanței competențelor pe piața forței de muncă și de îmbunătățire a învățării pe tot parcursul vieții; Recomandarea 3, 2019, specifică fiecărei țări prin consolidarea capacității de inovare a economiei, inclusiv prin sprijinirea instituțiilor de cercetare și a colaborării lor mai strânse cu întreprinderile. Se preconizează că nicio măsură din această componentă nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurilor și a etapelor de atenuare prevăzute în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01). A.1. Descrierea reformelor și a investițiilor pentru care se prevede acordarea sprijinului financiar nerambursabil Subcomponenta A1 – Reducerea impactului COVID-19 asupra întreprinderilor A1.1 Reforma cadrului bugetar Obiectivul general al reformei este de a spori transparența și eficiența cheltuielilor publice. În acest scop, reforma vizează: (I) facilitarea unei gestionări mai eficiente a fondurilor publice; (II) consolidarea responsabilității în gestionarea fondurilor publice; (III) creșterea sustenabilității finanțelor publice și prevenirea unei creșteri nesustenabile a cheltuielilor. Reforma constă în punerea în aplicare a două măsuri legislative. În primul rând, Legea privind finanțele publice se modifică prin includerea unui nou sistem de clasificare, a unui nou model de gestiune bugetară și a unui cadru bugetar pe termen mediu redefinit. Ca urmare a modificării, se instituie un nou sistem bugetar. În al doilea rând, Legea privind finanțele publice se modifică prin extinderea domeniului de aplicare al regulii de stabilizare a cheltuielilor la mai multe unități ale administrației publice, în special la fondurile cu scop special. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 31 martie 2025.

A1.2 Reducerea sarcinii administrative și de reglementare Obiectivul general al reformei este de a reduce sarcina administrativă și de reglementare care afectează întreprinderile din Polonia, precum și de a încuraja investițiile private, în special în IMM-uri. În acest scop, reforma vizează (i) simplificarea procedurilor administrative și juridice, (ii) reducerea la minimum a cerințelor legale pentru întreprinderi și antreprenori, (iii) accelerarea procesului decizional, (iv) asigurarea condițiilor adecvate pentru ca întreprinderile să investească, în special în regiunile mai puțin dezvoltate; și (v) facilitarea comunicării dintre cetățeni și întreprinderi cu autoritățile publice. Reforma constă în două pachete legislative. Primul („scut juridic”: Tarcza prawna) introduce următoarele dispoziții legale: (I) să facă din procedurile electronice canalul dominant pentru gestionarea a cel puțin opt proceduri administrative și juridice, inclusiv depunerea declarațiilor de către operatorii turistici și antreprenori la Fondul de garantare a asigurărilor; (II) simplificarea procedurilor administrative, în special în ceea ce privește profesiile de navigator și comerțul cu băuturi alcoolice; (III) să reducă utilizarea procedurii de două ori în cel puțin zece proceduri legate în special de resursele geologice; (IV) să limiteze numărul de documente și formalități necesare în procedurile administrative, de exemplu în ceea ce privește amenajarea teritoriului și procesele de construcție; și (v) prelungirea termenelor pentru anumite proceduri administrative, de exemplu, pentru înmatricularea unui autoturism cumpărat într-un alt stat membru. Al doilea pachet legislativ modifică „Legea privind zonele de investiții” („Polska Strefa Inwestycji”) pentru a crește numărul de zone definite ca „zone economice speciale” în Polonia și pentru a crea un nou model de acordare de sprijin financiar întreprinderilor care desfășoară activități în zone economice speciale, în principal sub formă de facilități fiscale și subvenții pentru achiziționarea de terenuri de investiții. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 31 decembrie 2023. A1.2.1 Investiții pentru întreprinderi în produse, servicii și competențe ale angajaților și ale personalului legate de diversificarea activităților Obiectivul general al acestei investiții este de a sprijini reziliența IMM-urilor și a microîntreprinderilor în sectoarele cele mai afectate de pandemia de COVID-19 în Polonia, și anume în sectoarele HoReCa, al turismului și al culturii. În acest scop, investițiile urmăresc să încurajeze extinderea și diversificarea activităților desfășurate de IMM-uri și microîntreprinderi în aceste sectoare. Investiția constă în punerea în aplicare a următoarelor trei tipuri de activități: -Investiții în proiectarea și producerea bunurilor și serviciilor lor, cum ar fi: (I) achiziționarea de mașini și echipamente necesare pentru lansarea de noi produse/servicii; (II) lucrări de construcții, inclusiv construirea de noi linii de producție; (III) investițiile legate de tranziția verde, în special pentru a încuraja prevenirea generării de deșeuri încă din faza de proiectare, reciclarea/reutilizarea deșeurilor și pentru a pune în aplicare soluții în domeniul energiei din surse regenerabile; -Servicii de consultanță pentru punerea în aplicare a proiectelor; -Perfecționarea/recalificarea angajaților prin furnizarea de formare în domeniul noilor soluții informatice, al noilor tehnologii, al analizei nevoilor clienților, al gestionării informațiilor/datelor, precum și al gestionării riscurilor. Măsura asigură o punere în aplicare echilibrată a tuturor tipurilor de proiecte descrise, ținând seama atât de nevoile specifice ale beneficiarilor, cât și de obiectivele Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență. Punerea în aplicare a investiției se finalizează până la 30 iunie 2026. A1.2.2 Sprijin pentru pregătirea siturilor de investiții pentru investiții de importanță majoră pentru economie Obiectivul general al acestei investiții este de a extinde numărul de situri de investiții din Polonia, și anume zone zonale și construite în scopul dezvoltării industriale și a afacerilor. În acest scop, investiția construiește cel puțin 4200 hectare de suprafețe investiționale. Investițiile constau în (i) consolidarea terenurilor și – în cazuri excepționale – achiziționarea de terenuri, (ii) construirea infrastructurii necesare, inclusiv construirea de instalații pentru ca întreprinderile să își desfășoare activitățile, (iii) construirea de infrastructuri de utilități, și anume conexiuni de apă, gaze și energie, (iv) precum și furnizarea de asistență tehnică autorităților regionale și locale. Investițiile se realizează în mare parte în orașele mijlocii rămase în urmă în ceea ce privește dezvoltarea economică. Se preconizează că această măsură nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurii și de etapele de atenuare prevăzute în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01). Aceasta include, printre altele, următoarele:

-cel puțin 70 % (în greutate) din lucrările de construcție și demolări nepericuloase generate pe șantier trebuie să fie pregătite pentru reutilizare, reciclare și alte operațiuni de valorificare materială, inclusiv operațiuni de rambleiere care utilizează deșeuri pentru a înlocui alte materiale, în conformitate cu ierarhia deșeurilor și cu Protocolul UE de gestionare a deșeurilor din construcții și demolări. -Construirea infrastructurii de transport și distribuție a combustibililor gazoși trebuie să permită, în momentul construcției, transportul gazelor din surse regenerabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. -Construcția de clădiri noi trebuie să fie în conformitate cu clădirile al căror consum de energie este aproape egal cu zero, astfel cum se prevede în Directiva privind performanța energetică a clădirilor (Directiva (UE) 2018/844). -Criteriile de eligibilitate pentru proiectele care urmează să facă parte din siturile de investiții exclud următoarea listă de activități: (I) activitățile legate de combustibilii fosili, inclusiv utilizarea în aval, (ii) activitățile din cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) care realizează emisii preconizate de gaze cu efect de seră care nu sunt inferioare valorilor de referință relevante; (III) activități legate de depozitele de deșeuri, incineratoare și instalații de tratare mecano-biologică; și (iv) activitățile în care eliminarea pe termen lung a deșeurilor poate dăuna mediului. În plus, mandatul impune selectarea numai a activităților care respectă legislația UE și națională relevantă în materie de mediu. -În cele din urmă, siturile de investiții se asigură că există garanții adecvate pentru a evita prejudicierea obiectivului privind biodiversitatea. În special, stabilirea siturilor de investiții se realizează în deplină conformitate cu Directiva EIM (Directiva 2014/52/UE), cu Directiva privind habitatele (Directiva 92/43/CEE) și cu Directiva privind păsările (Directiva 2009/147/CE). Punerea în aplicare a investiției se finalizează până la 31 decembrie 2025. A1.3 Reforma planificării funciare Obiectivul general al reformei este de a crea un climat de investiții stabil și previzibil pentru sectorul construcțiilor, precum și de a combate răspândirea necontrolată a clădirilor în zonele periurbane, în special în cele mai mari orașe. În acest scop, scopul reformei este (i) de a raționaliza legislația existentă și de a îmbunătăți cadrul juridic pentru amenajarea teritoriului la nivel municipal; (II) să creeze norme transparente și clare pentru amenajarea teritoriului la nivel municipal, în special prin asigurarea accesului la informații clare, digitale și fiabile cu privire la dezvoltarea terenurilor în municipalități; (III) să sporească participarea părților interesate și a partenerilor sociali la elaborarea planurilor generale municipale. Reforma constă în adoptarea unei noi legi privind amenajarea teritoriului. Printre altele, legea: (I) să introducă cerința ca toate municipalitățile să elaboreze și să adopte o strategie pe termen lung legată de dezvoltarea terenurilor în municipalitate; (II) să introducă obligația ca toate municipalitățile să elaboreze și să adopte planuri generale de amenajare a teritoriului, care să fie transformate în legislație locală, care să stabilească normele generale de construcție în zona municipală și să se bazeze pe strategia pe termen lung a municipalității referitoare la amenajarea teritoriului; (III) să introducă o cerință care să oblige investitorii să realizeze proiecte suplimentare în beneficiul municipalității atunci când construiesc noi proiecte de dezvoltare, cu scopul, printre altele, de a reduce dezvoltarea locuințelor fără o prestare suficientă de servicii; (IV) să definească procesul prin care părțile interesate pot participa la elaborarea strategiilor și a planurilor generale în municipalități. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 31 martie 2023. A1.3.1 Punerea în aplicare a reformei privind amenajarea teritoriului Investiția urmărește să sprijine punerea în aplicare a noii reforme a amenajării teritoriului prevăzută în reforma A.1.3 a componentei A. Investițiile au scopul de a oferi sprijin municipalităților pentru pregătirea strategiilor de dezvoltare și a planurilor generale de dezvoltare, cu obiectivul ca toate municipalitățile din Polonia să adopte noi planuri generale de amenajare a teritoriului. Investiția constă în trei tipuri de acțiuni: (I) furnizarea de asistență tehnică pentru pregătirea planurilor de dezvoltare; (II) furnizarea de materiale educaționale municipalităților (cum ar fi webinare și manuale); (III) asigurarea unei formări specifice pentru planificatorii implicați în elaborarea planurilor generale în municipalități, în vederea formării a cel puțin 1700 de angajați. Punerea în aplicare a investiției se finalizează până la 30 iunie 2026. A1.4 Reforma pentru îmbunătățirea competitivității și a protecției producătorilor/consumatorilor din sectorul agricol Obiectivul general al reformei este de a consolida poziția consumatorilor și a producătorilor în cadrul lanțului de aprovizionare agroalimentar, cu scopul de a spori investițiile și reziliența tuturor actorilor din sectorul agroalimentar, în special a IMM-urilor și a micilor producători. În acest scop, reforma vizează: (I) crearea unui set de principii și bune practici în relațiile verticale din cadrul lanțului de aprovizionare agroalimentar; (II) îmbunătățirea sistemului de executare a contractelor în sectorul agroalimentar pentru a preveni exploatarea avantajelor contractuale; și (iii) creșterea transparenței pieței. Reforma constă într-o nouă lege de combatere a utilizării neloiale a avantajelor contractuale în sectorul agroalimentar, care depășește cadrul Directivei 2019/633 privind practicile comerciale neloiale. Reforma constă în: I.Pe lângă lista practicilor comerciale neloiale prevăzută în Directiva 2019/633, reforma introduce o definiție deschisă a practicilor comerciale neloiale. În special, astfel de practici comerciale suplimentare sunt identificate ca fiind neloiale de către Oficiul pentru Concurență și Protecția Consumatorilor (UOKiK) dacă (i) sunt contrare cerințelor de bună conduită comercială; și denaturează sau pot denatura în mod semnificativ interesele celorlalte părți contractante.

II.Reforma protejează toți operatorii comerciali, inclusiv cumpărătorii de produse agricole și alimentare. Reforma include, de asemenea, elaborarea unei evaluări la jumătatea perioadei a noii legi, care include o evaluare a îndeplinirii obiectivelor și identifică căi de acțiune pentru a aborda eventualele probleme de punere în aplicare. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 30 iunie 2025. A1.4.1 Investiții menite să diversifice și să scurteze lanțul de aprovizionare agricol și alimentar și să consolideze reziliența actorilor din cadrul lanțului Obiectivul general al acestei investiții este de a spori competitivitatea și reziliența sectorului agroalimentar și al pescuitului din Polonia. În acest scop, investițiile vizează (i) sprijinirea tranziției verzi și digitale în sectorul agroalimentar și al pescuitului; (II) să scurteze și să consolideze reziliența lanțului de aprovizionare cu produse agroalimentare, pescuit și acvacultură, în special prin sprijinirea IMM-urilor locale, a micilor producători și a pescarilor; (III) evitarea risipei de alimente și abordarea zonelor albe și a barierelor tehnice legate de redistribuirea produselor alimentare. Investiția constă în următoarele inițiative: -Construirea și modernizarea centrelor locale de stocare și distribuție, a piețelor angro, a piețelor alimentare locale și a cooperativelor, inclusiv modernizarea logisticii și a infrastructurii TIC. -Sprijin pentru IMM-uri și microîntreprinderi în sectorul prelucrării agroalimentare, inclusiv în sectorul pescuitului și acvaculturii, care implică achiziționarea de mașini și echipamente, inclusiv de echipamente de transport, precum și extinderea și modernizarea infrastructurii instalațiilor. -Sprijin pentru fermieri și pescari pentru prelucrarea și comercializarea produselor agricole și alimentare, inclusiv pentru construirea și modernizarea infrastructurii, precum și pentru achiziționarea de noi mașini și echipamente pentru prelucrarea, transportul și depozitarea produselor. Sprijinul include, de asemenea, organizarea vânzărilor de produse agroalimentare pe internet, precum și organizarea livrărilor. -Sprijinirea organizațiilor caritabile din sectorul agroalimentar pentru modernizarea clădirilor, a infrastructurii și a echipamentelor, inclusiv a echipamentelor de transport. Sprijinul include dezvoltarea de sisteme informatice și de aplicații digitale. -Sprijin pentru producătorii agricoli în vederea punerii în aplicare a soluțiilor „Agricultură 4.0”. Aceasta include achiziționarea de senzori, mese și echipamente digitale, precum și achiziționarea și întreținerea de soluții digitale, cum ar fi aplicații și software. -Sprijin pentru producătorii din agricultură, pescuit și acvacultură în legătură cu tranziția verde. Aceasta include renovarea infrastructurii producătorilor, inclusiv înlocuirea acoperișurilor care conțin materiale dăunătoare sănătății sau mediului, modernizarea termică a clădirilor, înlocuirea sistemelor electrice și de ventilație cu sisteme eficiente din punct de vedere energetic, precum și înlocuirea stâlpilor impregnați cu creozot în plantațiile de hamei. Se preconizează că această măsură nu prejudiciază în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurii și de etapele de atenuare prevăzute în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01). Printre acestea se numără următoarele: -Camioanele și alte vehicule grele achiziționate sunt doar camioane cu emisii zero, cu emisii scăzute sau cu GNL/GNC care funcționează cu biogaz/biometan. Vehiculele cu destinație specială trebuie să respecte aceleași norme menționate mai sus. Pentru vehiculele care utilizează biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă, trebuie îndeplinite următoarele condiții: (I) îndeplinește criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute la articolele 29-31 și normele privind biocombustibilii pe bază de alimente și furaje prevăzute la articolul 26 din Directiva privind energia din surse regenerabile [Directiva (UE) 2018/2001 (REDII)], precum și în actele de punere în aplicare și în actele delegate conexe; și (ii) oferă asigurări că numai biocombustibilii, biolichidele și combustibilii din biomasă conformi cu REDII sunt utilizați de vehiculele achiziționate în cadrul unei scheme de sprijin din partea Mecanismului de redresare și reziliență; și (iii) este completată de „măsuri de însoțire” care demonstrează că ponderea biocombustibililor, a biolichidelor și a combustibililor din biomasă din mixul național este majorată în timp. -Toate renovările clădirilor trebuie efectuate în conformitate cu Directiva privind performanța energetică a clădirilor (Directiva (UE) 2018/844). -Instalațiile de producere a energiei din biogaz îndeplinesc criteriile de durabilitate și de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră prevăzute la articolele 29-31 și normele privind biocombustibilii pe bază de alimente și furaje prevăzute la articolul 26 din Directiva privind energia din surse regenerabile [Directiva (UE) 2018/2001 (REDII)], precum și actele de punere în aplicare și actele delegate conexe. Punerea în aplicare a investiției se finalizează până la 31 decembrie 2025.

Subcomponenta A2 – Dezvoltarea sistemului național de inovare: consolidarea coordonării, stimularea capacității de inovare și a cooperării între întreprinderi și organizațiile de cercetare, inclusiv în domeniul tehnologiilor de mediu A2.1 Accelerarea robotizării și a digitalizării și a proceselor de inovare Reforma urmărește să consolideze cererea de cunoștințe și inovare și implementarea efectivă a acestora în întreprinderi, în economia digitală. Reforma constă în introducerea de preferințe fiscale pentru întreprinderile care desfășoară procesul de digitalizare prin investiții în robotizare și digitalizare. Scutirea fiscală ia forma unei deduceri fiscale suplimentare pentru a sprijini achiziționarea de roboți. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 30 iunie 2022. A2.1.1 Investiții în sprijinul robotizării și digitalizării în întreprinderi Obiectivul acestei investiții este de a sprijini proiectele care implică introducerea de soluții inovatoare care vizează transformarea digitală. Investiția constă în digitalizarea proceselor operaționale, sprijinind tranziția către Industria 4.0, cu un accent deosebit pe robotizare și pe tehnologiile operaționale. Investiția sprijină utilizarea tehnologiilor de tip cloud și a inteligenței artificiale în integrarea și gestionarea proceselor de producție și de afaceri; punerea în aplicare a liniilor de producție inteligente, construirea de fabrici inteligente; implementarea tehnologiilor digitale moderne care sprijină tranziția către reducerea emisiilor de mediu (în special a emisiilor de gaze cu efect de seră) și reducerea utilizării resurselor naturale și a impactului asupra mediului al proceselor de producție și de afaceri. Punerea în aplicare a investiției se finalizează până la 30 iunie 2026. A2.2 Crearea condițiilor pentru tranziția către un model de economie circulară Obiectivul reformei este crearea unui cadru juridic adecvat pentru funcționarea comerțului cu materii prime secundare. Reforma introduce reglementări privind încetarea statutului de deșeu pentru principalele deșeuri industriale (cu cel mai mare potențial economic) și punerea în aplicare a unei definiții a materiei prime secundare, care ar facilita circulația și utilizarea deșeurilor ca materii prime secundare. Reforma constă într-un cadru pentru dezvoltarea pieței materiilor prime secundare pentru a facilita gestionarea acestor materiale, ceea ce duce la o reducere a exploatării zăcămintelor de resurse naturale, înlocuind materialele și produsele naturale. Reforma va duce la o reducere a depozitării deșeurilor în haldele de deșeuri. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 30 iunie 2024. A2.2.1 Investiții în implementarea tehnologiilor de mediu și a inovării, inclusiv a celor legate de economia circulară Obiectivul acestei investiții este de a sprijini utilizarea materiilor prime secundare, inclusiv prin finanțarea, printre altele, a infrastructurii de cercetare și dezvoltare (C &D) în vederea dezvoltării de tehnologii pentru utilizarea deșeurilor ca materii prime secundare, cu scopul de a crea o economie mai eficientă.

Investiția constă în două acțiuni. Prima acțiune sprijină proiectele atribuite IMM-urilor pentru a dezvolta și a pune în aplicare tehnologii ecologice legate de economia circulară, care au ca rezultat o mai bună gestionare a materialelor, o eficiență energetică sporită și o schimbare de filozofie a întreprinderilor către zero deșeuri. Punerea în aplicare a acțiunii se finalizează până la 31 martie 2025. În cadrul celei de-a doua acțiuni, se finanțează proiecte care sprijină dezvoltarea tehnologiilor care contribuie la crearea unei piețe pentru materiile prime secundare. Punerea în aplicare a acțiunii se finalizează până la 30 septembrie 2025. Selecția beneficiarilor se efectuează în conformitate cu criteriile de selecție specificate, în conformitate cu principiile nediscriminării și transparenței. Proiectele vizează dezvoltarea și punerea în aplicare sau aplicarea unor soluții industriale ecologice care se preconizează că vor duce la o creștere a eficienței energetice în procesele de producție și operaționale sau la reducerea deșeurilor provenite din procesele de producție și operaționale sau la reutilizarea sau reciclarea deșeurilor sau la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră din procesele de producție și operaționale. Pentru a se asigura că măsura respectă Orientările tehnice „A nu prejudicia în mod semnificativ” (2021/C 58/01), criteriile de eligibilitate cuprinse în termenii de referință pentru viitoarele cereri de proiecte exclud următoarea listă de activități: (I) activități legate de combustibilii fosili, inclusiv utilizarea în aval ; (II) activitățile din cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) care realizează emisii de gaze cu efect de seră preconizate care nu sunt inferioare valorilor de referință relevante ; (III) activități legate de depozitele de deșeuri, incineratoare și instalații de tratare mecano-biologică ; și (iv) activitățile în care eliminarea pe termen lung a deșeurilor poate dăuna mediului. A2.3 Furnizarea temeiului instituțional și juridic pentru dezvoltarea vehiculelor aeriene fără pilot (UAV) Obiectivul reformei este de a înființa o entitate care să sprijine testarea și punerea în aplicare a unor noi soluții bazate pe UAV, în special în zonele urbanizate. Reforma acordă Agenției Poloneze de Servicii de Navigație Aeriană dreptul de a deține capitaluri proprii în societăți comerciale și o autorizează pe aceasta sau pe filialele sale să desfășoare proiecte-pilot care sprijină punerea în aplicare a modelelor de afaceri și a serviciilor bazate pe vehicule aeriene fără pilot. Agenția poloneză de servicii de navigație aeriană acționează, de asemenea, ca furnizor de servicii specializate pentru UAV în cadrul rețelei planificate de centre de competență. Punerea în aplicare a acestei reforme se finalizează până la 30 iunie 2023. A2.3.1 Dezvoltarea și echiparea centrelor de competență (centre de formare specializate, centre de sprijin pentru punerea în aplicare, observatoare) și a infrastructurii de gestionare a industriei vehiculelor fără pilot, ca ecosistem de inovare Obiectivul acestei investiții este de a institui un sistem integrat de centre de competență, proiecte-pilot și infrastructuri pentru vehiculele fără pilot. Investiția constă în punerea în aplicare a centrelor locale și a infrastructurii pentru vehiculele fără pilot. Centrele și/sau infrastructurile locale se implementează în zece locații. Elementele-cheie ale proiectului sprijinit sunt infrastructura terestră, centrele locale de gestionare a datelor și a traficului, precum și serviciile digitale și producătorii implementați. Al doilea element al investiției constă în testarea și punerea în aplicare a serviciilor de vehicule fără pilot la bord în proiecte-pilot desfășurate în centre de competență individuale. Proiectele-pilot vor fi puse în aplicare în cadrul unor programe specializate în domeniile coordonării autonome a traficului, infrastructurilor esențiale (porturi și infrastructuri energetice), serviciilor de ordine publică (securitate și protecție civilă) și mobilității urbane. Punerea în aplicare a investiției se finalizează până la 30 iunie 2026. A2.4 Consolidarea mecanismelor de cooperare între știință și industrie Reforma constă în două acțiuni. Obiectivul primei acțiuni este de a permite universităților și institutelor de cercetare să devină acționari ai societăților. Se preconizează că acest lucru va duce la o mai mare interdisciplinară și flexibilitate a transferului de tehnologie. Prima acțiune din cadrul acestei reforme constă în extinderea categoriilor de entități cu care universitățile sunt în măsură să înființeze entități cu scop special. Acestea sunt institute de cercetare, institute ale Academiei Poloneze de Științe și institute ale Rețelei de cercetare Łukasiewicz. Reforma va permite crearea de vehicule cu destinație specială concepute special pentru comercializarea rezultatelor C &D.

Punerea în aplicare a acestei reforme urma să fie finalizată până la 31 martie 2022. A doua acțiune din cadrul acestei reforme stabilește, pentru institutele de cercetare și unitățile subordonate aflate sub supravegherea Ministerului Agriculturii și Dezvoltării Rurale, norme privind utilizarea laboratoarelor, infrastructura de cercetare și transferul de cunoștințe în cadrul cooperării dintre știință și știință și dintre mediul științific și mediul de afaceri. Normele de acordare a ajutoarelor respectă principiile nediscriminării și transparenței. Punerea în aplicare a acestei reforme urma să fie finalizată până la 31 martie 2022. A2.4.1 Investiții în dezvoltarea capacităților de cercetare Obiectivul acestei investiții este de a asigura o cooperare mai strânsă între instituțiile de cercetare și inovare, precum și între instituțiile științifice și sectorul de afaceri. Acesta contribuie la creșterea rezultatelor de înaltă calitate în domeniul C &D, cu un potențial ridicat de comercializare. Această investiție constă în finanțarea infrastructurii de cercetare din cadrul Rețelei de cercetare Łukasiewicz, al Foii de parcurs poloneze pentru infrastructura de cercetare, precum și în cadrul institutelor agroalimentare și al unităților subordonate aflate sub supravegherea Ministerului Agriculturii și Dezvoltării Rurale. Pentru a se asigura că măsura respectă Orientările tehnice „A nu prejudicia în mod semnificativ” (2021/C 58/01), criteriile de eligibilitate cuprinse în termenii de referință pentru viitoarele cereri de proiecte exclud următoarea listă de activități: (I) activități legate de combustibilii fosili, inclusiv utilizarea în aval; (II) activitățile din cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) care realizează emisii de gaze cu efect de seră preconizate care nu sunt inferioare valorilor de referință relevante; (III) activități legate de depozitele de deșeuri, incineratoare și instalații de tratare mecano-biologică; și (iv) activitățile în care eliminarea pe termen lung a deșeurilor poate dăuna mediului. Următoarele acțiuni de C &D&I din cadrul acestei investiții sunt considerate conforme cu Orientările tehnice „A nu aduce prejudicii semnificative” (2021/C 58/01): (I) acele acțiuni de C &D&I din cadrul acestei investiții care au ca rezultat rezultate neutre din punct de vedere tehnologic la nivelul aplicării lor; (II) acele acțiuni de C &D&I din cadrul acestei investiții care sprijină alternative cu impact scăzut asupra mediului pentru care există; sau (iii) acele acțiuni de C &D&I din cadrul acestei investiții care se concentrează în principal pe dezvoltarea de alternative cu cel mai mic impact posibil asupra mediului în sector pentru acele activități pentru care nu există alternative cu impact redus fezabile din punct de vedere tehnologic și economic. Punerea în aplicare a investiției se finalizează până la 31 decembrie 2025. Subcomponenta A3 – Educație pentru economia modernă A3.1 Forța de muncă pentru economia modernă: îmbunătățirea corelării competențelor și calificărilor cu cerințele pieței forței de muncă datorită introducerii de noi tehnologii în economie și transformării verzi și digitale Principalul obiectiv al reformei este de a pregăti forța de muncă pentru economia modernă și de a îmbunătăți corelarea competențelor și calificărilor cu cerințele pieței forței de muncă, legată de introducerea de noi tehnologii în economie și de transformarea verde și digitală. Această reformă vizează instituirea unor centre sectoriale de competențe și modificarea legislației relevante pentru a oferi servicii specifice de perfecționare și recalificare. Obiectivul reformei include sprijinirea cooperării angajatorilor cu furnizorii de învățământ profesional, contribuția la diseminarea soluțiilor inovatoare și sprijinirea inovării în domeniul formării profesionale. Se abordează, de asemenea, chestiunea incluziunii persoanelor cu handicap. Ca atare, centrele de competențe completează oferta existentă de învățământ profesional și tehnic secundar și superior și de învățare pe tot parcursul vieții. Reforma include o modificare a Legii educației și a Cartei profesorilor. Aceasta va urma unui proces de revizuire în strânsă cooperare cu partenerii sociali, autoritățile regionale, sectoarele și alte părți interesate. Modificarea Legii educației prevede un plan de dezvoltare pentru rețeaua centrelor de competențe, stabilește locul și rolul centrelor de competențe în sistemul de educație și formare, stabilește condițiile de angajare a personalului în centrele de competențe, stabilește dispoziții pentru revizuiri ciclice pentru a asigura supravegherea gestionării și sustenabilității acestora după 2026 și adaptează un sistem de guvernanță existent cu dispoziții adaptate privind guvernanța centrelor de competențe, inclusiv angajatorii (inclusiv reprezentanții IMM-urilor), partenerii sociali și alte părți interesate relevante, inclusiv autoritățile regionale și locale. Acesta include, de asemenea, stabilirea unor mecanisme de finanțare (inclusiv după încetarea sprijinului UE), a condițiilor de formare, a dispozițiilor privind orientarea profesională și a programelor de învățământ și identifică tipurile de formare oferite, grupurile-țintă, tipurile de calificări și standarde, mecanismele de asigurare a calității și de verificare, precum și modul în care sectoarele sunt legate de centrele de competențe. Modificarea Cartei cadrelor didactice permite formarea profesională continuă de către centrele de competențe pentru cadrele didactice din învățământul profesional actual. Reforma urmărește, de asemenea, să adapteze coordonarea educației și formării profesionale, a învățământului superior și a învățării pe tot parcursul vieții în regiuni, în vederea creării unor metode durabile și eficiente de cooperare și interacțiune între diferitele părți interesate în domeniul dezvoltării competențelor care fac parte din diferitele structuri de guvernanță (cum ar fi instituțiile de învățământ, instituțiile de pe piața muncii, întreprinderile și organizațiile patronale, precum și autoritățile locale). Acest lucru se va realiza prin intrarea în vigoare a modificărilor aduse mai multor acte legislative, după un proces de revizuire a mecanismelor de coordonare existente și în strânsă cooperare cu autoritățile locale și regionale. Reforma identifică drepturile și responsabilitățile regiunilor în coordonarea politicilor în materie de competențe și influențează ofertele de actualizare a competențelor instituțiilor de învățare pe tot parcursul vieții pe baza programelor operaționalizate de punere în aplicare a Strategiei (naționale) integrate pentru competențe 2030 la nivel regional. Aceste modificări includ înființarea legală a unor echipe regionale de coordonare (câte una în fiecare voievodat polonez) care coordonează politica de educație și formare profesională, învățământul superior și învățarea pe tot parcursul vieții; o structură de guvernanță care să includă responsabilități pentru regiuni și partenerii sociali; obligația de a adopta programe operaționale de punere în aplicare a Strategiei naționale integrate pentru competențe 2030 la nivel regional (câte unul în fiecare voievodat), de a actualiza un program o dată la cinci ani și de a se asigura că oferta de învățare este adaptată la nevoile în materie de competențe diagnosticate. Modificările includ dispoziții privind funcționarea Biroului de coordonare (care furnizează servicii pentru echipele de coordonare regionale) și un plan de punere în aplicare pentru monitorizare și evaluare. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 31 martie 2025.

A3.1.1 Investiții în formarea profesională modernă, învățământul superior și învățarea pe tot parcursul vieții Investiția, legată de reforma A3.1, vizează crearea efectivă și funcționarea deplină a rețelei de centre de competențe sectoriale pentru a sprijini dezvoltarea formării profesionale moderne, a învățământului superior și a învățării pe tot parcursul vieții. Aceasta include crearea de centre de competențe și furnizarea de cursuri și programe de formare profesională, inclusiv pentru adulți, studenți, tineri, profesori de educație și formare profesională și angajați. Investiția nu include achiziționarea de terenuri. Pentru furnizarea de programe de perfecționare și de recalificare și de formare în centrele de competențe, inclusiv certificarea rezultatelor învățării, 24 000 de cursanți beneficiază de formare în toate centrele. Dintre acești cursanți, cel puțin 60 % trebuie să fie adulți (cu vârsta de cel puțin 25 ani – fără a include cadrele didactice din învățământul și formarea profesională); cel puțin 20 % dintre cursanți trebuie să fie tineri (între 14 și 24 de ani); cel puțin 10 % dintre cursanți trebuie să fie profesori actuali de educație și formare profesională, care vor participa la formare în primii doi ani de funcționare a centrelor de competențe (în urma reformei Legii privind cadrele didactice). În cele din urmă, fiecare program de perfecționare include cel puțin o dimensiune digitală și o dimensiune verde, bazate pe cele mai bune cunoștințe și cunoștințe științifice disponibile. Cel puțin 90 organizații sectoriale sunt incluse în centrele de competențe (pentru care se oferă formare). Investiția instituie, de asemenea, cel puțin 14 echipe de coordonare regională funcționale, cu obiectivul general de a ajunge la 16 echipe de coordonare regională (câte una pentru fiecare voievodat). Aceste echipe coordonează politicile în domeniul educației și formării profesionale și al învățării pe tot parcursul vieții. Investițiile includ sprijin și dezvoltarea unor mecanisme de coordonare la nivel central și regional, precum și sprijin pentru activitățile echipelor regionale în vederea îndeplinirii sarcinilor acestora. În plus, cu obiectivul general de a dezvolta 16 programe de punere în aplicare operaționalizate la nivel regional (câte unul pentru fiecare voievodat), cel puțin 14 de programe de punere în aplicare operaționalizate la nivel regional sunt dezvoltate de echipele regionale de coordonare pentru educație și formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții. Acestea sunt programe de punere în aplicare a Strategiei naționale integrate pentru competențe 2030 la nivel regional. Punerea în aplicare a investiției se finalizează până la 30 iunie 2026. Subcomponenta A4 – Creșterea corelării structurale, a eficienței și a rezilienței în situații de criză a pieței forței de muncă A4.1 Instituții eficace pentru piața forței de muncă Obiectivul general al reformei este de a spori participarea pe piața forței de muncă cu scopul de a contribui la creșterea productivității, a rezilienței în situații de criză și a competitivității globale a economiei poloneze. Un alt obiectiv este acela de a aduce o nouă flexibilitate și securitate pe piața forței de muncă din Polonia. În acest scop, reforma vizează: (I) redefinirea modului de funcționare a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și consolidarea politicilor active în domeniul pieței forței de muncă; (II) facilitarea procesului de angajare a lucrătorilor străini; (III) facilitarea procedurilor de recrutare prin punerea în aplicare a unor noi dispoziții privind contractele electronice; și (iv) explorarea modalităților de intensificare a utilizării contractelor colective de muncă și a unui singur contract de muncă. Reforma constă într-o nouă legislație privind serviciile publice de ocupare a forței de muncă, privind angajarea resortisanților țărilor terțe și privind încheierea electronică a anumitor contracte de muncă. În plus, reforma constă în adoptarea unor noi standarde și a unui nou cadru de performanță privind funcționarea și coordonarea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. Se realizează un proces de consultare a partenerilor sociali cu privire la potențialul de acorduri colective și un studiu cuprinzător privind rolul potențial al unui singur contract de muncă. Se pun în aplicare modificările juridice relevante, astfel cum au fost identificate în consultare și în studiu. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 30 septembrie 2024. A4.1.1 Investiții în sprijinul reformei instituțiilor de pe piața forței de muncă Obiectivul general al acestei investiții este de a spori capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă de a sprijini funcționarea pieței forței de muncă. În acest scop, investiția vizează digitalizarea serviciilor și a instrumentelor utilizate de serviciile publice de ocupare a forței de muncă, formarea personalului serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și desfășurarea unei campanii de informare cu privire la noile servicii oferite de serviciile publice de ocupare a forței de muncă, inclusiv pentru viitorii lor utilizatori pentru prima dată. Investițiile constau în (i) digitalizarea proceselor serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și (ii) cursuri de formare pentru personalul serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, (iii) elaborarea de noi standarde. Punerea în aplicare a investiției se finalizează până la 30 iunie 2025.

A4.2 Reforma în vederea îmbunătățirii situației părinților pe piața forței de muncă prin creșterea accesului la servicii de îngrijire de înaltă calitate pentru copiii cu vârsta de până la trei ani Obiectivul general al reformei este de a facilita accesul copiilor cu vârsta de până la trei ani la structurile de îngrijire a copiilor și de a asigura standarde înalte de educație și de calitate pentru serviciile de îngrijire a copiilor. În acest scop, scopul reformei este (i) de a raționaliza gestionarea fondurilor interne și externe pentru crearea și funcționarea structurilor de îngrijire a copiilor; (II) să pună în aplicare o finanțare internă stabilă pe termen lung a serviciilor de îngrijire a copiilor în vârstă de până la trei ani; precum și (iii) să pună în aplicare un set de standarde minime obligatorii în materie de educație și calitate pentru structurile de îngrijire a copiilor. Reforma constă în adoptarea unei modificări a legii privind îngrijirea copiilor cu vârsta de până la trei ani și în instituirea unui program multianual specific pentru crearea și funcționarea structurilor de îngrijire a copiilor. Printre altele, amendamentul reunește gestionarea a trei surse de finanțare distincte pentru crearea și funcționarea structurilor de îngrijire a copiilor: finanțarea internă, Fondul social european + și Mecanismul de redresare și reziliență. Reforma constă, de asemenea, în conceperea unui sistem relevant și în asigurarea unor fonduri suficiente pentru a institui o finanțare internă stabilă pe termen lung a serviciilor de îngrijire a copiilor pentru copiii cu vârsta de până la trei ani. În cele din urmă, reforma constă în efectuarea unei revizuiri strategice a standardelor existente în materie de îngrijire și educație pentru copiii sub trei ani, în elaborarea unor orientări educaționale relevante și a unor sprijin pentru structurile de îngrijire a copiilor, precum și în punerea în aplicare a modificărilor juridice relevante pe baza acestei revizuiri, în vederea stabilirii unui set de standarde minime obligatorii în materie de educație și calitate pentru structurile de îngrijire a copiilor, pentru a asigura o înaltă calitate a educației și îngrijirii de la o vârstă fragedă. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 30 iunie 2024. A4.2.1 Sprijin pentru structurile de îngrijire a copiilor cu vârsta de până la trei ani (creșe, cluburi de copii) sub Maluch + Obiectivul general al acestei investiții este de a spori disponibilitatea structurilor de îngrijire a copiilor de până la trei ani prin subvenționarea costurilor de construcție a structurilor de îngrijire a copiilor și prin instituirea unui sistem de gestionare a finanțării structurilor de îngrijire a copiilor pentru copiii cu vârsta de până la trei ani. În acest scop, investiția vizează (i) punerea în aplicare a unui sistem informatic de gestionare a finanțării și creării de structuri de îngrijire a copiilor pentru copiii cu vârsta de până la trei ani și (ii) crearea de noi locuri în structurile de îngrijire a copiilor (creșe, cluburi pentru copii) pentru copiii cu vârsta de până la trei ani. Investiția constă într-o dezvoltare și o implementare a unui sistem informatic pentru a gestiona finanțarea și crearea de structuri de îngrijire a copiilor pentru copiii cu vârsta de până la trei ani. Sistemul combină diferite surse de finanțare a serviciilor de îngrijire a copiilor (fonduri europene, finanțare națională de la bugetul central, finanțare din partea administrațiilor locale). Investiția constă, de asemenea, în crearea a 47500 de noi locuri în creșe și cluburi pentru copii prin construirea de noi facilități și renovarea (renovări și adaptări) celor existente. În mod excepțional, dacă este necesar, aceasta poate include achiziționarea de bunuri imobile și de infrastructură (achiziționarea de terenuri sau de spații). Se respectă o delimitare clară între finanțarea din Mecanismul de redresare și reziliență și alte fonduri europene. Punerea în aplicare a investiției se finalizează până la 30 iunie 2026. A4.3 Punerea în aplicare a cadrului juridic pentru dezvoltarea economiei sociale Obiectivul general al reformei este de a crește rata de activitate profesională a persoanelor expuse riscului de excluziune socială și de a sprijini dezinstituționalizarea serviciilor sociale. În acest scop, scopul reformei este de a defini în legislație un cadru pentru funcționarea actorilor din economia socială. Reforma constă în adoptarea unei legi privind economia socială. Legea definește normele de bază referitoare la acest sector, inclusiv, în special, principiile de funcționare și sprijinire a unei întreprinderi sociale, noi moduri de cooperare între entitățile economiei sociale și administrația locală în punerea în aplicare a serviciilor sociale, precum și principiile coordonării politicilor în domeniul dezvoltării economiei sociale. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 30 iunie 2022. A4.3.1 Programe de sprijinire a investițiilor care permit, în special, dezvoltarea de activități, creșterea participării la furnizarea de servicii sociale, îmbunătățirea calității reintegrării în entitățile economiei sociale Obiectivul general al acestei investiții este de a maximiza impactul entităților economiei sociale în ceea ce privește reintegrarea socială și profesională a persoanelor expuse riscului de excluziune socială și de a sprijini dezinstituționalizarea serviciilor sociale. În acest scop, investiția urmărește să ajute entitățile să obțină statutul de întreprindere socială și să mențină locurile de muncă în entitățile economiei sociale. Investiția constă în pregătirea și punerea în aplicare a programelor care oferă granturi entităților eligibile. Obiectivele de măsurare a realizării investiției sunt (i) acordarea statutului de întreprindere socială unui număr de 1400 de entități și (ii) acordarea de sprijin financiar pentru cel puțin 1000 de entități sociale.

Selecția beneficiarilor se efectuează în conformitate cu criteriile de selecție specificate, care respectă principiile nediscriminării și transparenței. Punerea în aplicare a investiției se finalizează până la 31 decembrie 2025. A4.4 Creșterea flexibilității formelor de ocupare a forței de muncă și introducerea muncii la distanță Obiectivul general al reformei este de a facilita reconcilierea responsabilităților familiale și profesionale și de a ajuta persoanele din grupuri cu rate mai scăzute de participare pe piața forței de muncă să își găsească un loc de muncă obișnuit. În acest scop, munca la distanță și formele flexibile de organizare a timpului de lucru sunt consacrate în Codul muncii. Reforma constă în adoptarea unei modificări a Codului muncii. Amendamentul permite munca la distanță în orice moment, nu numai în circumstanțe extraordinare, și pune în aplicare forme flexibile de organizare a timpului de lucru. Amendamentul definește, de asemenea, mai multe modalități operaționale de lucru la distanță și flexibile, inclusiv: (I) posibilitatea de a lucra de la distanță în afara locului de muncă, pe baza unor acorduri între lucrător și angajator, (ii) o definiție a normelor privind instrumentele de lucru care trebuie furnizate de angajator și (iii) crearea unui cadru pentru principiile de sănătate și securitate aplicabile muncii la distanță. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 30 septembrie 2022. A4.4.1 Investiții legate de echiparea lucrătorilor/întreprinderilor pentru a lucra de la distanță Obiectivul general al acestei investiții este de a crește productivitatea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii. În acest scop, investiția urmărește să echipeze întreprinderile și să își formeze angajații pentru munca la distanță. Investiția constă în punerea în aplicare a unor programe de consiliere și de granturi pentru entitățile eligibile, pentru a le pregăti mai bine pentru practicile de lucru la distanță. Obiectivul de a măsura realizarea investiției este furnizarea de consiliere cu privire la digitalizare pentru cel puțin 3000 de întreprinderi și, dacă se consideră necesar ca rezultat al unei astfel de consultații, achiziționarea de software/licențe și perfecționarea digitală a personalului. Dacă beneficiarul a efectuat anterior analiza de mai sus, grantul poate fi utilizat pentru achiziționarea de software/licențe și pentru perfecționarea digitală a personalului. Selecția beneficiarilor se face pe baza unor criterii de selecție specificate, în conformitate cu principiile nediscriminării și transparenței. Punerea în aplicare a investiției se finalizează până la 30 iunie 2025. A4.5 Extinderea carierelor și promovarea muncii dincolo de vârsta legală de pensionare Obiectivul general al reformei este de a spori capacitatea și motivația lucrătorilor de a rămâne pe piața forței de muncă dincolo de vârsta de pensionare. În acest scop, se pune în aplicare un stimulent fiscal pentru persoanele care au împlinit vârsta legală de pensionare, dar care preferă să nu se pensioneze și să continue să lucreze. În termen de doi ani de la punerea în aplicare a stimulentului fiscal, se publică un raport de evaluare a efectului acestuia asupra vârstei efective de pensionare. Reforma constă în adoptarea unei modificări a legii privind impozitul pe venitul persoanelor fizice și în evaluarea acestei măsuri. Modificarea reduce, începând cu 2023, impozitul pe venitul persoanelor fizice pentru persoanele care au împlinit vârsta legală de pensionare, dar care nu doresc să se pensioneze și să își continue activitatea profesională. Lucrătorii care se încadrează în prima categorie de impozit pe venit (85 528 PLN în 2021) și care câștigă cel mult salariul mediu brut în economia națională din Polonia sunt scutiți de impozitul pe venit. Rata impozitului pe venitul persoanelor fizice se reduce pentru alți lucrători cu venituri mai mari care au atins vârsta legală de pensionare, dar care nu se pensionează și nu continuă să lucreze. Datorită acestui stimulent fiscal, contribuabilii trebuie să câștige sume suplimentare corespunzătoare cuantumului impozitului pe venit neplătit, care se preconizează că îi va stimula să își extindă cariera. În termen de doi ani de la introducerea măsurii menționate anterior, se completează un raport pentru a evalua efectul modificărilor aduse impozitului pe venitul persoanelor fizice asupra vârstei efective de pensionare. Aceasta analizează impactul asupra participării pe piața forței de muncă, asupra sustenabilității sistemului de pensii, asupra finanțelor publice și asupra egalității de gen. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 31 decembrie 2024. A4.6 Creșterea participării pe piața forței de muncă a anumitor grupuri prin dezvoltarea îngrijirii pe termen lung

Obiectivul general al reformei este de a spori participarea pe piața muncii a anumitor grupuri, în special a femeilor, prin dezvoltarea sistemului de îngrijire pe termen lung în Polonia. În acest scop, se efectuează o revizuire strategică a sistemului de îngrijire pe termen lung, urmată de modificări legislative relevante. Reforma constă în publicarea unei analize a sistemului de îngrijire pe termen lung din Polonia, urmată de o modificare a legislației relevante pentru a pune în aplicare prioritățile de reformă identificate în această analiză. Analiza analizează, în special, modalitățile posibile de a integra asistența socială și medicală pe termen lung, de a accelera dezinstituționalizarea acestor servicii, de a le plasa sub o singură autoritate, de a reduce fragmentarea furnizării de servicii de îngrijire, de a crea un sistem stabil de finanțare adecvată a serviciilor de îngrijire pe termen lung, în special a îngrijirii la domiciliu și la nivelul comunității, și de a introduce un cadru de calitate privind serviciile de îngrijire pe termen lung (cerințe pentru personal, echipamente, admiterea pe piață a furnizorilor de servicii de îngrijire pe termen lung). Analiza analizează, de asemenea, modalitățile de revizuire a prestațiilor de îngrijire pentru a permite continuarea activității profesionale. Analiza se efectuează în consultare cu părțile interesate relevante, inclusiv cu partenerii sociali care se ocupă de dispozițiile privind îngrijirea pe termen lung, și cu autoritățile locale. Prioritățile de reformă, astfel cum au fost identificate în analiză, sunt puse în aplicare printr-o modificare a legislației relevante ca parte a reformei. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 31 decembrie 2024. A4.7 Limitarea segmentării pieței forței de muncă Obiectivul general al reformei este de a limita segmentarea pieței forței de muncă și de a spori securitatea socială a anumitor lucrători. În acest scop, toate contractele de muncă de drept civil sunt supuse contribuțiilor la asigurările sociale, cu excepția contractelor de mandat încheiate cu elevii și elevii din învățământul secundar până la vârsta de 26 ani. Reforma este pusă în aplicare prin intermediul unui act juridic care garantează că angajarea pe baza unor contracte de drept civil este supusă contribuțiilor la asigurările sociale: prestații de pensie, de invaliditate, de accident și de boală profesională. În plus, se elimină norma potrivit căreia contribuția la asigurările sociale se plătește pe baza salariului minim pentru contractele de drept civil. Punerea în aplicare a reformei se finalizează până la 31 martie 2023. A.2. Jaloane, ținte, indicatori și calendarul de monitorizare și implementare aplicabile sprijinului financiar nerambursabil A1 – MEDIUL DE AFACERI Nr. secvențial Măsură conexă (reformă sau investiție) Jalon/Țintă Denumire Indicatori calitativi

(pentru obiectivele de etapă) Indicatori cantitativi

(pentru obiective) Calendar orientativ pentru atingerea jaloanelor/țintelor Descrierea fiecărui jalon și a fiecărei ținte Unitate de măsură Valoare de referință Obiectiv Trimestru An A1G A1.1 Reforma cadrului bugetar Jalon Elaborarea unei note conceptuale privind harta standardizată a conturilor integrată cu clasificarea bugetară Publicare pe site-ul web al Ministerului de Finanțe T1 2022 Publicarea notei explicative pe site-ul Biuletyn Informacji Publicznej (site-ul web de informare publică) al Ministerului de Finanțe. Nota explicativă prezintă descrierea și stabilirea noului sistem de clasificare. A2G A1.1 Reforma cadrului bugetar Jalon Intrarea în vigoare a unei modificări la Legea finanțelor publice elaborată de Ministerul Finanțelor pentru implementarea noului sistem bugetar, inclusiv a noului sistem de clasificare, a noului model de gestiune bugetară și a cadrului bugetar pe termen mediu redefinit Dispoziție din modificarea Legii privind finanțele publice care indică intrarea sa în vigoare T1 2025 Intrarea în vigoare a unei modificări a Legii finanțelor publice în vederea punerii în aplicare a noului sistem bugetar, inclusiv a noului sistem de clasificare, a noului model de gestiune bugetară și a cadrului bugetar pe termen mediu redefinit. Noul sistem de clasificare integrează clasificarea bugetară și clasificarea performanței existente și le corelează cu planul de conturi standard. Tranzacțiile se înregistrează pe aceeași bază, ceea ce se preconizează că va îmbunătăți calitatea datelor din raportarea bugetară, financiară și statistică. Noul sistem include o serie de segmente separate, precum și structuri de codificare a datelor în aceste segmente, care trebuie să răspundă nevoilor de informare ale diferiților utilizatori ai sistemului. A3G A1.1 Reforma cadrului bugetar Jalon Intrarea în vigoare a unei modificări a Legii privind finanțele publice care extinde domeniul de aplicare al regulii privind cheltuielile de stabilizare (SER) pentru a include fondurile cu scop special de stat Dispoziție din modificarea Legii privind finanțele publice care indică intrarea sa în vigoare T3 2021 Intrarea în vigoare a unei modificări a Legii privind finanțele publice pentru a extinde domeniul de aplicare al normei privind cheltuielile de stabilizare (SER).

Printre efectele presupuse ale modificărilor se numără includerea unui număr mai mare de unități ale administrației publice (fonduri cu scop special de stat) în domeniul de aplicare al SER, ceea ce va permite creșterea transparenței și a eficienței gestionării finanțelor publice. Ministerul Finanțelor este responsabil de pregătirea modificării. A4G A1.1 Reforma cadrului bugetar Jalon Revizuirea funcționării regulii stabilizării cheltuielilor în perioada 2019-2023, în vederea:

evaluarea eficacității normei, inclusiv aplicarea clauzei de retragere și a clauzei de returnare

analizarea impactului modificărilor normelor UE asupra formulei normei de stabilizare a cheltuielilor Publicarea pe site-ul web al Ministerului de Finanțe, Biuletyn Informacji Publicznej T1 2025 Publicarea unei revizuiri a funcționării regulii privind cheltuielile de stabilizare (SER), cu o trimitere specială la domeniul său de aplicare, după cinci ani de funcționare (revizuire 2019-2023). Revizuirea se publică pe site-ul web al Ministerului de Finanțe.

SER a fost introdus în 2013 ca instrument de sprijinire a aplicării politicii bugetare. În 2018, a fost efectuată revizuirea funcționării SER pentru primii cinci ani. Următoarea revizuire va acoperi perioada 2019-2023. Analiza funcționării SER trebuie să permită elaborarea de recomandări privind, printre altele, îndeplinirea obiectivelor și a parametrilor formulei SER și domeniul de aplicare al acesteia. A5G A1.2 Reducerea în continuare a sarcinii administrative și de reglementare Jalon Intrarea în vigoare a unui pachet legislativ pentru reducerea sarcinii administrative pentru întreprinderi și cetățeni Dispoziții din pachetul legislativ care indică intrarea sa în vigoare T2 2022 Intrarea în vigoare a unui pachet legislativ care vizează eliminarea barierelor juridice care afectează climatul de investiții, în special prin: 1) simplificarea procedurilor administrative și tacite în cel puțin 12 de proceduri, în special în ceea ce privește profesiile de navigatori și comerțul cu băuturi alcoolice; 2) reducerea utilizării procedurii de două ori în cel puțin 10 proceduri, legate în special de resursele geologice; 3) digitalizarea modului de tratare a cererilor în cel puțin opt proceduri administrative, legate, de exemplu, de depunerea declarațiilor de către operatorii și antreprenorii din domeniul turismului la Fondul de garantare a asigurărilor și de depunerea cererilor de prestații sociale de către studenți, precum și în ceea ce privește procedurile geodezice; 4) introducerea altor raționalizări ale procedurilor administrative (cum ar fi limitarea numărului de documente sau mai puține formalități de îndeplinit) legate în special de introducerea unei serii de îmbunătățiri în procesul de amenajare a teritoriului, în procesul de construcție și în procesul de consolidare a terenurilor; 5) prelungirea termenului pentru îndeplinirea obligațiilor antreprenorilor și ale persoanelor fizice față de administrație în unele cazuri de proceduri administrative, de exemplu prelungirea de la 30 la 60 de zile a termenului de înregistrare a unui autoturism cumpărat în alte state membre sau prelungirea termenului pentru utilizarea voucherului turistic de la 31 martie 2022 la 30 septembrie 2022. A6G A1.2 Reducerea în continuare a sarcinii administrative și de reglementare Jalon Intrarea în vigoare a unei modificări a Legii privind zonele de investiții Dispoziție din modificarea Legii privind zonele de investiții care indică intrarea sa în vigoare T4 2023 Intrarea în vigoare a unei modificări a Legii privind zonele de investiții poloneze, care:

1) creșterea suprafeței zonelor economice speciale din Polonia cu 30 %;

2) să definească un nou model de acordare de sprijin financiar întreprinderilor care desfășoară activități în zone economice speciale, sub formă de facilități fiscale și subvenții pentru achiziționarea de terenuri de investiții.

Noua lege va fi pe deplin conformă cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01). A7G A1.2.1 Investiții pentru întreprinderi în produse, servicii și competențe ale angajaților și ale personalului legate de diversificarea activităților Țintă T1 – Numărul de IMM-uri și microîntreprinderi din sectoarele HoReCa, cultură și turism care și-au modernizat activitățile comerciale Număr 0 2500 T2 2024 Cel puțin 2500 de IMM-uri și microîntreprinderi din sectoarele HoReCa, cultură și turism au finalizat proiecte care vizează modernizarea activităților lor comerciale. Proiectele includ următoarele trei tipuri de activități:

1) investiții în proiectarea și producerea bunurilor și serviciilor lor, cum ar fi: (I) achiziționarea de mașini și echipamente necesare pentru lansarea de noi produse/servicii; (II) lucrări de construcții, inclusiv construirea de noi linii de producție; (III) investițiile legate de tranziția verde, în special pentru a încuraja prevenirea generării de deșeuri, reciclarea/reutilizarea deșeurilor și pentru a pune în aplicare soluții în domeniul energiei din surse regenerabile;

2) servicii de consultanță pentru punerea în aplicare a proiectelor;

3) perfecționarea/recalificarea angajaților prin oferirea de cursuri de formare în domeniul noilor soluții informatice, al noilor tehnologii, al analizei nevoilor clienților, al gestionării informațiilor/datelor, precum și al gestionării riscurilor. Investiția trebuie să asigure o punere în aplicare echilibrată a tuturor tipurilor de proiecte descrise în țintă, ținând seama atât de nevoile specifice ale beneficiarilor, cât și de obiectivele Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență. Investițiile din cadrul acestei măsuri trebuie să fie în deplină conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01). A8G A1.2.1 Investiții pentru întreprinderi în produse, servicii și competențe ale angajaților și ale personalului legate de diversificarea activităților Țintă T2 – Numărul de IMM-uri și microîntreprinderi din sectoarele HoReCa, cultură și turism care și-au modernizat activitățile comerciale Număr 2 500 5 000 T2 2026 Cel puțin 5000 de IMM-uri și microîntreprinderi din sectoarele HoReCa, cultură și turism au finalizat proiecte care vizează modernizarea activităților lor comerciale. Proiectele includ următoarele trei tipuri de activități:

1) investiții în proiectarea și producția de bunuri și servicii, cum ar fi: (I) achiziționarea de mașini și echipamente necesare pentru lansarea de noi produse/servicii; (II) lucrări de construcții, inclusiv construirea de noi linii de producție; (III) investițiile legate de tranziția verde, în special pentru a încuraja prevenirea generării de deșeuri, reciclarea/reutilizarea deșeurilor și pentru a pune în aplicare soluții în domeniul energiei din surse regenerabile;

2) servicii de consultanță pentru punerea în aplicare a proiectelor;

3) perfecționarea/recalificarea angajaților prin oferirea de cursuri de formare în domeniul noilor soluții informatice, al noilor tehnologii, al analizei nevoilor clienților, al gestionării informațiilor/datelor, precum și al gestionării riscurilor. Investiția trebuie să asigure o punere în aplicare echilibrată a tuturor tipurilor de proiecte descrise în țintă, ținând seama atât de nevoile specifice ale beneficiarilor, cât și de obiectivele Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență. Investițiile din cadrul acestei măsuri trebuie să fie în deplină conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01). A9G A1.2.2 Sprijin pentru pregătirea siturilor de investiții pentru investiții de importanță majoră pentru economie Jalon Adoptarea selecției finale a domeniilor de investiții care urmează să fie dezvoltate Notificarea selecției finale a domeniilor de investiții care urmează să fie dezvoltate T4 2022 Adoptarea selecției finale a domeniilor de investiții care urmează să fie dezvoltate. Sprijinul acordat în cadrul acestei investiții constă în:

1) furnizarea de fonduri pentru consolidarea terenurilor, inclusiv, în mod excepțional, pentru achiziționarea de terenuri;

2) furnizarea de fonduri pentru construirea infrastructurii necesare, inclusiv construirea de instalații de producție și stocare, precum și de infrastructură pentru utilități (cum ar fi apă, gaz, energie);

3) acordarea de asistență tehnică autorităților locale și regionale.

Ministerul Dezvoltării, Muncii și Tehnologiei este responsabil de elaborarea criteriilor.

La elaborarea criteriilor se iau în considerare următoarele caracteristici:

(a) se acordă prioritate zonelor de investiții care se află în regiunile cele mai afectate de pandemia de COVID-19, care sunt determinate de creșterea din 2020 a ratei șomajului și de scăderea din 2020 a produsului intern brut;

b) se acordă prioritate domeniilor de investiții care se află în regiunile cele mai subdezvoltate, care se stabilesc în funcție de nivelul din 2019 al produsului intern brut pe cap de locuitor (mai mic PIB pe cap de locuitor, ceea ce înseamnă mai puțin dezvoltat) și de rata șomajului din 2019 (rata mai ridicată a șomajului înseamnă mai puțin dezvoltată);

c) se acordă prioritate zonelor care se află în regiunile cu cele mai mari nevoi de investiții în domeniul mediului și al climei;

d) se acordă prioritate proiectelor cu cel mai înalt nivel de maturitate.

Criteriile respectă principiile transparenței și nediscriminării. Măsura se pune în aplicare în deplină conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01). În special, se asigură conformitatea investițiilor care beneficiază de sprijin cu articolele 6 alineatul (3) și 12 din Directiva privind habitatele și cu articolul 5 din Directiva privind păsările și, dacă este necesar, se efectuează o evaluare a impactului asupra mediului (EIM) sau o verificare, în conformitate cu Directiva EIM. Toate proiectele de investiții finanțate în cadrul acestei componente care necesită o decizie EIM respectă Directiva 2011/92/UE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2014/52/UE. În mod specific, toate proiectele noi care necesită o evaluare a impactului asupra mediului sunt autorizate în temeiul Legii privind furnizarea de informații privind mediul și protecția acestuia, participarea publicului la protecția mediului și evaluarea impactului asupra mediului, astfel cum a fost modificată prin Legea din 30 martie 2021 de modificare a legii respective și a altor acte. Dispozițiile „Orientărilor privind acțiunile de remediere pentru proiectele cofinanțate din fondurile UE afectate de încălcarea 2016/2046”, astfel cum au fost comunicate Poloniei la 23 februarie 2021 [ref. Ares (2021) 1423319], sunt luate în considerare la punerea în aplicare a tuturor proiectelor de investiții pentru care s-a solicitat sau a fost emisă o decizie de mediu sau o autorizație de construcție sau de dezvoltare înainte de intrarea în vigoare a Legii din 30 martie 2021. A10G A1.2.2 Sprijin pentru pregătirea siturilor de investiții pentru investiții de importanță majoră pentru economie Țintă Suprafețele de investiții dezvoltate, exprimate în hectare Număr 14 860 17 660 T4 2023 17 660 hectare de situri de investiții operaționale din Polonia (2 800 hectare noi). Construcția de situri de investiții trebuie să conțină criterii de selecție detaliate pentru a asigura conformitatea cu Orientările tehnice „A nu prejudicia în mod semnificativ” (2021/C 58/01) prin utilizarea unei liste de excludere. A11G A1.2.2 Sprijin pentru pregătirea siturilor de investiții pentru investiții de importanță majoră pentru economie Țintă Suprafețele de investiții dezvoltate, exprimate în hectare Număr 17 660 19 060 T4 2025 19 060 hectare de situri de investiții operaționale din Polonia (4 200 hectare noi). Construcția de situri de investiții trebuie să conțină criterii de selecție detaliate pentru a asigura conformitatea cu Orientările tehnice „A nu prejudicia în mod semnificativ” (2021/C 58/01) prin utilizarea unei liste de excludere. A12G A1.3 Reforma planificării funciare Jalon Intrarea în vigoare a unui nou act privind amenajarea teritoriului Dispoziție din actul privind amenajarea teritoriului care indică intrarea sa în vigoare T1 2023 În urma unei consultări publice, intrarea în vigoare a unui nou act privind amenajarea teritoriului care:

1) să introducă cerința ca toate municipalitățile să elaboreze și să adopte o strategie pe termen lung legată de amenajarea teritoriului în municipalitate;

2) să introducă obligația ca toate municipalitățile să elaboreze și să adopte planuri generale de amenajare a teritoriului, care să fie transformate în legislație locală, care să stabilească normele generale de construcție în zona municipală și să se bazeze pe strategia pe termen lung a municipalității referitoare la amenajarea teritoriului;

3) să introducă o cerință care să oblige investitorii să realizeze proiecte suplimentare în beneficiul municipalității atunci când construiesc noi proiecte de dezvoltare, în scopul, printre altele, de a reduce dezvoltarea de locuințe fără o prestare suficientă de servicii;

4) definirea procesului prin care părțile interesate pot participa la elaborarea strategiilor și a planurilor generale în municipalități. A13G A1.3.1 Punerea în aplicare a reformei privind amenajarea teritoriului Jalon Publicarea unui document care stabilește mecanismul de alocare și valoarea orientativă a sprijinului care urmează să fie acordat fiecărei municipalități din Polonia pentru punerea în aplicare a reformei privind amenajarea teritoriului Publicare pe site-ul Ministerului Dezvoltării Economice și Tehnologiei T3 2022 În urma unei consultări publice, publicarea unui document care stabilește mecanismul de alocare și valoarea orientativă a sprijinului pe care fiecare municipalitate îl primește pentru punerea în aplicare a reformei în materie de amenajare a teritoriului stabilită în etapa A12G. În special, documentul indică cuantumul sprijinului care urmează să fie acordat fiecărei municipalități și explică pentru ce tip de activități se utilizează sprijinul. Toate municipalitățile din Polonia primesc sprijin pentru punerea în aplicare a acestei măsuri. Cuantumul sprijinului care urmează să fie alocat fiecărei municipalități ia în considerare populația și suprafața municipalității (municipalitățile mai populate/extinse primesc mai mult sprijin), luând în considerare, în același timp, nevoile specifice ale municipalităților. A14G A1.3.1 Punerea în aplicare a reformei privind amenajarea teritoriului Țintă Personal din cadrul autorităților locale și al urbaniștilor care au finalizat un curs privind noua lege privind amenajarea teritoriului Număr 0 850 T2 2024 Cel puțin 850 de membri ai personalului din cadrul autorităților locale și al urbaniștilor au finalizat un curs privind noua lege privind amenajarea teritoriului stabilită în etapa de referință A12G. A15G A1.3.1 Punerea în aplicare a reformei privind amenajarea teritoriului Țintă Personal din cadrul autorităților locale și al urbaniștilor care au finalizat un curs privind noua lege privind amenajarea teritoriului Număr 850 1 700 T2 2026 Cel puțin 1 700 de membri ai personalului din cadrul autorităților locale și al urbaniștilor care au finalizat un curs privind noua lege privind amenajarea teritoriului stabilit în etapa de referință A12G. A16G A1.3.1 Punerea în aplicare a reformei privind amenajarea teritoriului Țintă Ponderea municipalităților care au adoptat planuri generale de amenajare a teritoriului % (Procent) 0 25 T4 2024 Cel puțin 25 % dintre municipalități au elaborat și adoptat un plan general de amenajare a teritoriului, în conformitate cu noua lege stabilită în etapa A12G. A17G A1.3.1 Punerea în aplicare a reformei privind amenajarea teritoriului Țintă Ponderea municipalităților care au adoptat planuri generale de amenajare a teritoriului % (Procent) 25 100 T2 2026 100 % dintre municipalități au elaborat și adoptat un plan general de amenajare a teritoriului, în conformitate cu noua lege stabilită în etapa A12G. A18G A1.4 Reforma pentru îmbunătățirea competitivității și a protecției producătorilor/consumatorilor din sectorul agricol Jalon Intrarea în vigoare a unei noi legi de combatere a utilizării neloiale a avantajelor contractuale în sectorul comerțului agricol și alimentar Dispoziție din noua lege privind combaterea utilizării neloiale a avantajelor contractuale în sectorul comerțului cu produse agricole și alimentare, care indică intrarea sa în vigoare T1 2022 În urma unei consultări publice, intrarea în vigoare a unei noi legi de combatere a utilizării neloiale a avantajelor contractuale în sectorul comerțului agricol și alimentar, care:

1) să ofere baza pentru o mai bună funcționare a lanțului de aprovizionare cu alimente și să aprobe un set de principii privind bunele practici în relațiile verticale din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, precum și să asigure o armonizare minimă a standardelor, astfel cum se prevede în Directiva (UE) 2019/633;

2) protejarea tuturor tranzacțiilor comerciale cu produse agricole și alimentare împotriva practicilor comerciale neloiale;

3) merg dincolo de Directiva (UE) 2019/633 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind practicile comerciale neloiale dintre întreprinderi în cadrul lanțului de aprovizionare agricol și alimentar.

Această lege depășește domeniul de aplicare al Directivei privind practicile comerciale neloiale în următoarele moduri:

deși directiva prevede o listă închisă a practicilor comerciale neloiale, noua lege introduce, pe lângă această listă, o definiție deschisă a practicilor comerciale neloiale. În special, astfel de practici comerciale suplimentare sunt identificate ca fiind neloiale de către Oficiul pentru Concurență și Protecția Consumatorilor (UOKiK) dacă (i) sunt contrare cerințelor de bună conduită comercială; (II) și denaturează sau pot denatura în mod semnificativ interesul celeilalte părți contractante; Deși directiva protejează doar furnizorii de produse agricole și alimentare, noua lege protejează toți operatorii comerciali, inclusiv cumpărătorii de produse agricole și alimentare. Reforma permite Oficiului pentru Concurență și Protecția Consumatorilor să investigheze nu numai cazurile prezentate de participanții la piață, ci și să efectueze propriile investigații. A19G A1.4 Reforma pentru îmbunătățirea competitivității și a protecției producătorilor/consumatorilor din sectorul agricol Jalon Adoptarea unei evaluări la jumătatea perioadei a noii legi pentru combaterea utilizării neloiale a avantajelor contractuale în sectorul comerțului agricol și alimentar Publicare pe site-ul Oficiului pentru Concurență și Protecția Consumatorilor T2 2025 Revizuirea include o evaluare a îndeplinirii obiectivelor reformei privind practicile comerciale neloiale în sectorul agroalimentar și identifică căi de acțiune pentru a aborda eventualele probleme de punere în aplicare. A20G A1.4.1 Investiții menite să diversifice și să scurteze lanțul de aprovizionare cu produse agricole și alimentare și să consolideze reziliența entităților din cadrul lanțului Jalon Adoptarea criteriilor de selecție a beneficiarilor pentru toate proiectele din cadrul acestei investiții Publicarea pe site-ul Ministerului Agriculturii și Dezvoltării Rurale și al Agenției pentru Restructurarea și Modernizarea Agriculturii adoptarea criteriilor de selecție a beneficiarilor T1 2022 În urma unei consultări publice, adoptarea criteriilor de selecție a beneficiarilor pentru toate proiectele din cadrul acestei investiții. Criteriile de selecție respectă principiile nediscriminării și transparenței.

Criteriile de selecție acordă prioritate următoarelor domenii:

(I) digitalizarea;

(II) crearea de locuri de muncă;

(III) protecția mediului și practicile durabile de producție alimentară;

(IV) economia circulară, inclusiv acțiunile legate de prevenirea risipei de alimente.

Procesul de depunere a cererilor și de verificare este efectuat de Agenția pentru Restructurarea și Modernizarea Agriculturii (ARMA), pentru a asigura coerența, transparența și pentru a preveni dubla finanțare. A21G A1.4.1 Investiții menite să diversifice și să scurteze lanțul de aprovizionare cu produse agricole și alimentare și să consolideze reziliența entităților din cadrul lanțului Țintă Centre de distribuție și depozitare care au fost construite sau modernizate și piețe cu ridicata modernizate Număr 0 72 T4 2025 Cel puțin 72 de centre de distribuție și depozitare și piețe cu ridicata (inclusiv cooperative) construite sau modernizate. Obiectivul este de a crea un set de centre independente de distribuție și depozitare la nivel local pentru a diversifica și a scurta lanțul de aprovizionare cu alimente, precum și pentru a încuraja practici de producție mai durabile în sectorul agroalimentar, în special prin prevenirea risipei de alimente. Investiția constă în: (I)Construirea sau modernizarea clădirilor și a infrastructurii relevante, cum ar fi instalațiile de depozitare, ambalare, încărcare și vânzare, facilități sociale și laboratoare. În plus, investițiile includ achiziționarea de panouri solare și construirea de instalații de recuperare a căldurii, cuptoare de biomasă și agenți frigorifici cu impact redus sau neutru asupra mediului. Modernizarea clădirilor include, de asemenea, investiții pentru modernizarea termică a clădirilor, construirea de instalații de tratare a deșeurilor și construirea de instalații de economisire a apei și a energiei. (II)Achiziționarea și instalarea de mașini și echipamente pentru depozitarea, vânzarea, ambalarea și transportul produselor agroalimentare (III)Achiziționarea și instalarea de sisteme informatice pentru sprijinirea, depozitarea și comercializarea produselor alimentare, inclusiv sisteme legate de gestionare și contabilitate. (IV)Achiziționarea de noi mijloace de transport specializate pentru gestionarea antrepozitelor (cum ar fi motostivuitoare) și pentru transportul produselor agroalimentare (cum ar fi cisterne, silozuri, depozite frigorifice și izoterme). Echipamentele de transport se achiziționează în deplină conformitate cu orientările tehnice DNSH (2021/C58/01). (V)Investiții legate de respectarea sistemelor certificate de management al calității (VI)Taxe în avans pentru brevete și licențe. Investiția trebuie să asigure o punere în aplicare echilibrată a tuturor tipurilor de proiecte descrise în țintă, ținând seama atât de nevoile specifice ale beneficiarilor, cât și de obiectivele Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență. Investițiile se realizează în conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01), în special în ceea ce privește cerințele legate de eficiența energetică, echipamentele de transport, energia din surse regenerabile și gestionarea deșeurilor. A22G A1.4.1 Investiții menite să diversifice și să scurteze lanțul de aprovizionare cu produse agricole și alimentare și să consolideze reziliența entităților din cadrul lanțului Țintă IMM-uri din sectorul agroalimentar care au finalizat proiecte de modernizare a infrastructurii și echipamentelor Număr 0 400 T4 2024 Cel puțin 400 de IMM-uri din sectorul agroalimentar și al pescuitului au finalizat proiecte de modernizare a infrastructurii și echipamentelor lor. Investițiile constau în următoarele tipuri de activități:

1) construirea sau modernizarea clădirilor și a infrastructurii relevante, cum ar fi instalațiile de producție și depozitare și laboratoarele. Sprijinul acoperă, de asemenea, investițiile verzi, cum ar fi construirea de instalații de depozitare și gestionare a deșeurilor, de instalații de tratare a apelor uzate și de instalații de biogaz. În plus, investițiile includ achiziționarea de panouri solare și construirea de instalații de recuperare a căldurii, cuptoare de biomasă și agenți frigorifici cu impact redus sau neutru asupra mediului.

2) achiziționarea și instalarea de mașini și echipamente pentru depozitarea, prelucrarea și vânzarea produselor agroalimentare, pescărești și de acvacultură.

3) achiziționarea și instalarea de sisteme informatice pentru a sprijini procesele de producție, depozitare și vânzare, inclusiv gestionarea și contabilitatea.

4) achiziționarea de noi mijloace specializate de transport cu emisii zero sau scăzute pentru gestionarea antrepozitelor (cum ar fi motostivuitoarele) și pentru transportul produselor agroalimentare și pescărești și de acvacultură (cum ar fi cisternele, silozurile, depozitele frigorifice și izotermele).

5) investiții legate de respectarea sistemelor certificate de management al calității.

6) taxe în avans pentru brevete și licențe. Investiția trebuie să asigure o punere în aplicare echilibrată a tuturor tipurilor de proiecte descrise în țintă, ținând seama atât de nevoile specifice ale beneficiarilor, cât și de obiectivele Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență. Investiția se efectuează în deplină conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01), în special în ceea ce privește cerințele legate de eficiența energetică, energia din surse regenerabile, gestionarea deșeurilor și echipamentele de transport. A23G A1.4.1 Investiții menite să diversifice și să scurteze lanțul de aprovizionare cu produse agricole și alimentare și să consolideze reziliența entităților din cadrul lanțului Țintă IMM-uri din sectorul agroalimentar care au finalizat proiecte de modernizare a infrastructurii și echipamentelor Număr 400 800 T4 2025 Cel puțin 800 de IMM-uri din sectorul agroalimentar și al pescuitului au finalizat proiecte de modernizare a infrastructurii și echipamentelor lor. Investiția constă în următoarele tipuri de proiecte:

1) construirea sau modernizarea clădirilor și a infrastructurii relevante, cum ar fi instalațiile de producție și depozitare și laboratoarele. Sprijinul acoperă, de asemenea, investițiile verzi, cum ar fi construirea de instalații de depozitare și gestionare a deșeurilor, de instalații de tratare a apelor uzate și de instalații de biogaz. În plus, investițiile includ achiziționarea de panouri solare și construirea de instalații de recuperare a căldurii, cuptoare de biomasă și agenți frigorifici cu impact redus sau neutru asupra mediului.

2) achiziționarea și instalarea de mașini și echipamente pentru depozitarea, prelucrarea și vânzarea produselor agroalimentare, pescărești și de acvacultură.

3) achiziționarea și instalarea de sisteme informatice pentru a sprijini procesele de producție, depozitare și vânzare, inclusiv gestionarea și contabilitatea.

4) achiziționarea de noi mijloace specializate de transport cu emisii zero sau scăzute pentru gestionarea antrepozitelor (cum ar fi motostivuitoarele) și pentru transportul produselor agroalimentare și pescărești și de acvacultură (cum ar fi cisternele, silozurile, depozitele frigorifice și izotermele).

5) investiții legate de respectarea sistemelor certificate de management al calității.

6) taxe în avans pentru brevete și licențe. Investiția trebuie să asigure o punere în aplicare echilibrată a tuturor tipurilor de proiecte descrise în țintă, ținând seama atât de nevoile specifice ale beneficiarilor, cât și de obiectivele Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență. Investiția se efectuează în deplină conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01), în special în ceea ce privește cerințele legate de eficiența energetică, energia din surse regenerabile, gestionarea deșeurilor și echipamentele de transport. A24G A1.4.1 Investiții menite să diversifice și să scurteze lanțul de aprovizionare cu produse agricole și alimentare și să consolideze reziliența entităților din cadrul lanțului Țintă Organizații caritabile din sectorul alimentar care au finalizat proiecte de modernizare a infrastructurii și echipamentelor lor Număr 0 50 T4 2025 Cel puțin 50 de organizații caritabile din sectorul alimentar au finalizat proiecte de modernizare a infrastructurii și echipamentelor lor, în vederea încurajării unor modele de consum alimentar mai durabile, în special prin prevenirea risipei de alimente. Investițiile sprijină modernizarea infrastructurii organizațiilor caritabile, inclusiv:

1) construirea și adaptarea clădirilor existente pentru depozitarea, pregătirea și distribuirea alimentelor.

2) achiziționarea de rezervoare frigorifice, frigidere, congelatoare și generatoare de energie.

3) achiziționarea de mașini, dispozitive și echipamente pentru prelucrarea, depozitarea, ambalarea și distribuirea produselor alimentare și a meselor.

5) achiziționarea de dispozitive și aplicații informatice pentru gestionarea proceselor logistice legate de distribuirea alimentelor.

6) achiziționarea de mijloace de transport specializate necesare pentru colectarea și transportul produselor alimentare și al gestionării depozitelor (cum ar fi camioanele pentru alimente, izotermele, motostivuitoarele și ascensoarele). Investiția trebuie să asigure o punere în aplicare echilibrată a tuturor tipurilor de proiecte descrise în țintă, ținând seama atât de nevoile specifice ale beneficiarilor, cât și de obiectivele Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență. Investiția se efectuează în deplină conformitate cu Orientările tehnice DNSH (2021/C 58/01), în special în ceea ce privește cerințele legate de eficiența energetică, energia din surse regenerabile, gestionarea deșeurilor și echipamentele de transport. A25G A1.4.1 Investiții menite să diversifice și să scurteze lanțul de aprovizionare cu produse agricole și alimentare și să consolideze reziliența entităților din cadrul lanțului Țintă Fermieri și pescari care au finalizat proiecte de modernizare a infrastructurii și a echipamentelor lor, au scurtat lanțurile de aprovizionare cu alimente și au pus în aplicare soluții agricole 4.0 în procesele de producție Număr 0 5 764 T4 2023 Cel puțin 5 764 de fermieri și pescari au finalizat proiecte de modernizare a infrastructurii și a echipamentelor lor, cu scopul de a le spori reziliența la crizele viitoare și de a consolida modelele de producție sustenabile, de a scurta lanțurile de aprovizionare și de a sprijini tehnologiile agricole 4.0. Investițiile includ: 1) construirea și modernizarea de clădiri și infrastructuri pentru prelucrarea produselor agricole, pescărești și de acvacultură și a produselor alimentare de către fermieri. Sprijinul include, de asemenea, înlocuirea materialelor dăunătoare mediului și sănătății din clădirile utilizate pentru producția agricolă; 2) construirea de instalații de recuperare a căldurii, cuptoare cu biomasă și agenți frigorifici cu impact redus sau neutru asupra mediului. Sprijinul include, de asemenea, modernizarea termică a clădirilor, construirea de stații de depozitare și gestionare a deșeurilor, de stații de epurare a apelor uzate și de instalații de biogaz, precum și achiziționarea de panouri fotovoltaice și solare. 3) achiziționarea și instalarea de mașini și echipamente pentru producția, prelucrarea și depozitarea produselor agricole, pescărești și de acvacultură de către fermieri. 4) construirea sau modernizarea locurilor de vânzare directă a produselor alimentare locale. Aceasta include dezvoltarea, adaptarea și construirea de spații destinate vânzării directe, precum și achiziționarea de echipamente relevante, cum ar fi frigidere, congelatoare, mașini și dispozitive de prelucrare. 5) achiziționarea și instalarea de sisteme informatice și de soluții digitale legate de agricultură 4.0 pentru a sprijini procesele de producție, depozitare și vânzare a produselor agroalimentare. Aceasta include achiziționarea de mașini, echipamente și software în aceste scopuri, inclusiv senzori, echipamente informatice și aplicații software. 6) achiziționarea de vehicule specializate de transport cu emisii zero/scăzute, cum ar fi camioanele frigorifice, camioane-cisternă și camioanele cu izotermă, pentru a sprijini vânzarea la domiciliu sau transportul de produse agroalimentare.

7) crearea de instrumente online pentru vânzarea de produse agricole, pescărești, de acvacultură și alimentare, precum și sprijinirea organizării livrărilor. 8) taxe în avans pentru brevete și licențe. Investiția trebuie să asigure o punere în aplicare echilibrată a tuturor tipurilor de proiecte descrise în țintă, ținând seama atât de nevoile specifice ale beneficiarilor, cât și de obiectivele Regulamentului