RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 227/27

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă (CDD) din acordurile de liber schimb (ALS) încheiate de UE”

(aviz din proprie inițiativă)

(2018/C 227/04)

Raportor: Tanja BUZEK

Decizia Adunării Plenare 19.10.2017 Temei juridic Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă REX Data adoptării în secțiune 26.1.2018 Data adoptării în sesiunea plenară 14.2.2018 Sesiunea plenară nr. 532 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 133/1/9

1. Concluzii și recomandări

1.1. Comitetul Economic și Social European (CESE) salută inițiativa Comisiei Europene de a evalua, printr-un document neoficial ( 1 ) , punerea în aplicare a capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă (CDD) din acordurile comerciale încheiate de UE și de a se consulta cu societatea civilă pe această temă.

1.2. CESE a jucat un rol important în sensibilizarea societății civile cu privire la politica comercială a UE, atât în UE, cât și în țările terțe. Membrii CESE au fost și vor fi angajați și în viitor în consolidarea cooperării cu societatea civilă din țările terțe, în vederea monitorizării negocierilor și a punerii în aplicare a acordurilor comerciale ale UE.

1.3. CESE încurajează Comisia să își intensifice dialogul cu societatea civilă pentru a perfecționa modul în care funcționează capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile comerciale actuale și viitoare și, în special, pentru a reflecta acest lucru în revizuirea capitolului privind comerțul și dezvoltarea durabilă din Acordul economic și comercial cuprinzător UE-Canada (CETA).

1.4. În orice caz, CESE îndeamnă Comisia să fie mai ambițioasă în abordarea sa, în special în ceea ce privește consolidarea aplicabilității efective a angajamentelor din capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă, aspect de o importanță crucială pentru CESE. Capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă trebuie să aibă aceeași importanță ca și cele privind aspectele comerciale, tehnice sau tarifare.

1.4.1. CESE recomandă ca grupurile consultative interne (GCI) să fie mandatate să monitorizeze impactul tuturor capitolelor din acordurile comerciale asupra drepturilor omului, a drepturilor lucrătorilor și a drepturilor privind mediul, iar domeniul de aplicare să includă în mod necesar și interesele consumatorilor.

1.4.2. CESE regretă abordarea restrictivă cu privire la interesele consumatorilor din capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă și ar dori să fie introdus în cadrul acestora un capitol specific privind consumatorii, care să includă standardele internaționale relevante privind protecția consumatorilor și să consolideze cooperarea pentru asigurarea respectării drepturilor consumatorilor.

1.5. În opinia CESE, capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă joacă un rol esențial în atingerea obiectivelor stabilite de Comisie în strategiile sale „Comerț pentru toți” ( 2 ) și „Valorificarea oportunităților legate de globalizare” ( 3 ) și consideră că înființarea grupurilor consultative interne reprezintă una dintre principalele realizări ale capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă, dat fiind că ele capacitează societatea civilă din țările terțe, încurajează eforturile acesteia de a promova activ valori similare celor recunoscute ca fiind „valori ale UE”, inclusiv standardele sociale, de mediu și cele privind protecția consumatorilor și diversitatea culturală, contribuie la vizibilitatea imaginii publice a UE în țările terțe și oferă o platformă importantă de monitorizare a respectării angajamentelor cu privire la drepturile omului, drepturile lucrătorilor și drepturile privind mediul, în cadrul acordurilor comerciale.

1.6. CESE apreciază mandatul care i-a fost acordat pentru a asigura o parte din componența grupurilor consultative interne și secretariatul acestora. Cu toate acestea, Comitetul subliniază că finanțarea și resursele rămân o problemă crucială în funcționarea actualelor și viitoarelor grupuri consultative interne și solicită atât Comisiei, cât și Consiliului și Parlamentului, să coopereze cu CESE, pentru a implementa de urgență soluții sistemice în acest domeniu.

1.7. CESE consideră că este necesar ca Comisia să ia măsuri pentru îmbunătățirea eficacității capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă și a grupurilor consultative interne, în mod special, ca organisme însărcinate cu monitorizarea acestor angajamente. Multe dintre recomandările de natură practică ar putea fi puse în aplicare fără modificarea textului capitolelor actuale privind comerțul și dezvoltarea durabilă; prin urmare, acest lucru ar trebui făcut fără întârziere.

1.7.1. Printre deficiențele identificate se numără componența neechilibrată și întârzierile în instituirea grupurilor consultative interne, necesitatea unor reuniuni comune între grupurile din UE și cele din țările partenere și a participării președinților acestor grupuri la ședințele Comitetelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă (cu dreptul de a prezenta poziția propriilor grupuri) și lipsa unei finanțări adecvate pentru grupurile consultative interne, atât din partea UE, cât și a țărilor partenere.

1.7.2. În acest scop, CESE sugerează includerea în textul acordului a unor reuniuni comune între grupurile consultative interne din UE și cele din țările partenere, ca să se poată face schimburi de experiențe privind proiectele comune și să se elaboreze recomandări comune.

1.7.3. Recomandăm ferm sprijinirea consolidării capacităților societății civile din UE și, în special, din țările partenere, înainte de intrarea în vigoare a acordului și încurajarea instituirii rapide a grupurilor consultative interne, cu sprijinul politic, financiar și logistic necesar, asigurând, totodată, o componență echilibrată.

1.7.4. De asemenea, Comitetul atrage atenția Comisiei asupra chestiunilor nesoluționate, care pot genera confuzie în rândul societății civile, ca urmare a naturii transversale a acordurilor de asociere ale UE și a acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA) cu Georgia, Moldova și Ucraina și a rolului mai amplu conferit forumurilor societății civile, în special în America Latină, ceea ce a condus la diluarea mesajelor esențiale ale grupurilor consultative interne, de fiecare parte.

1.7.5. În plus, CESE critică lipsa unui răspuns din partea Comisiei la plângerile formulate de grupurile consultative interne. Prin urmare, mecanismele de monitorizare ar trebui să poată declanșa anchete, în mod independent, în cazurile de încălcare a unor angajamente clare în materie de comerț și de dezvoltare durabilă.

1.8. CESE îndeamnă Comisia să instituie un mecanism simplificat și mai transparent de tratare a plângerilor și recomandă, de asemenea, ca președinții grupurilor consultative interne să participe la reuniunile Comitetului privind comerțul și dezvoltarea durabilă, iar acesta din urmă să fie obligat să răspundă la problemele și recomandările formulate de grupurile consultative interne, într-un interval de timp rezonabil. CESE recomandă instituirea unui dialog periodic între grupurile consultative interne din UE, Comisie, SEAE, Parlamentul European și statele membre ale UE.

1.9. În ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), CESE recomandă includerea unei clauze specifice privind promovarea ODD în toate mandatele viitoare pentru capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă.

1.10. În ceea ce privește angajamentul ferm al Comisiei Europene de a consolida dispozițiile referitoare la muncă, țările partenere ar trebui să demonstreze respectarea deplină a celor opt convenții de bază în domeniul muncii ale OIM înainte de încheierea unui acord comercial. În cazul în care o țară parteneră nu a ratificat sau nu a pus în aplicare în mod corespunzător aceste convenții sau nu a demonstrat că asigură un nivel de protecție echivalent, CESE recomandă să se aibă în vedere includerea în capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă a unei foi de parcurs privind asumarea unor angajamente ferme, pentru a garanta că acest lucru va fi realizat în timp util.

1.11. CESE observă că documentul neoficial pune problema sancțiunilor. Comitetul încurajează Comisia să examineze în continuare mecanismele de sancționare existente în acordurile comerciale, modul în care au fost utilizate până în prezent și să tragă învățăminte de pe urma eventualelor lor limitări, pentru a evalua și a îmbunătăți eficacitatea unui eventual mecanism executoriu de asigurare a conformității, care ar putea fi introdus în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă. În acest sens, Comisia ar trebui să țină seama de faptul că grupurile societății civile și-au exprimat atât sprijinul, cât și serioase îngrijorări cu privire la utilizarea acestor mecanisme.

1.12. CESE este pregătit să contribuie la elaborarea unor noi idei, care să ajute Comisia să sporească eficacitatea mecanismelor independente de punere în aplicare din cadrul capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă, nu în ultimul rând prin dreptul de a răspunde atunci când preocupările sale nu sunt luate în considerare. Cu toate acestea, orice posibilitate de a recurge la sancțiuni atunci când este necesar va trebui să fie nuanțată, dacă se dorește ca partenerii comerciali să dea dovadă de deschidere față de o astfel de abordare: spre deosebire de SPG+, în eventualitatea unui litigiu, nu există posibilitatea de a retrage nicio dispoziție.

2. Context

2.1. De la includerea în premieră a unor dispoziții privind dezvoltarea durabilă în Acordul de parteneriat economic UE-Cariforum (APE) și în Acordul de liber schimb (ALS) UE-Coreea, care a intrat în vigoare în 2011, toate acordurile comerciale încheiate de UE cuprind un capitol privind comerțul și dezvoltarea durabilă. În prezent, UE are, de asemenea, acorduri care includ capitole privind comerțul și dezvoltarea durabilă cu America Centrală, Columbia și Peru, Georgia, Moldova și Ucraina, la care urmează să se adauge și alte noi acorduri.

2.2. În ultimii ani, a crescut interesul pentru introducerea în acordurile comerciale a unor dispoziții privind munca, mediul și protecția consumatorilor. Discuțiile se desfășoară în cadrul Parlamentului European și al Consiliului, în statele membre și în rândul părților interesate din cadrul societății civile, printre care și CESE.

2.3. În ultimii ani, CESE a elaborat mai multe avize și a prezentat recomandări cu privire la diverse aspecte ale comerțului și ale dezvoltării durabile în cadrul politicii comerciale a UE, în special avizul privind strategia „Comerț pentru toți” ( 4 ) , avizul privind rolul comerțului și al investițiilor în legătură cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ( 5 ) și, foarte concret, avizul asupra capitolului privind comerțul și dezvoltarea durabilă din ALS UE-Coreea ( 6 ) . În iulie 2017, CESE a organizat o conferință cu privire la modalitățile de a obține un impact real prin capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă din cadrul ALS, la care au participat mai cu seamă membri ai diferitelor grupuri consultative interne (GCI) ( 7 )

2.4. Există o serie de evaluări ale impactului și ale eficienței capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă. În pofida faptului că, în general, în UE există un sprijin puternic pentru includerea în acordurile de liber schimb actuale și viitoare a unor angajamente ambițioase privind drepturile lucrătorilor, mediul și protecția consumatorului, precum și a unui rol activ al societății civile, trebuie să se demonstreze și că capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă pot contribui la îndeplinirea obiectivelor ambițioase stabilite în comunicarea „Comerț pentru toți” ( 8 ) și în recentul document de reflecție al Comisiei privind valorificarea oportunităților legate de globalizare ( 9 )

2.5. În contextul aprobării acordului CETA de către Parlamentul European, comisarul UE pentru comerț, dna Malmström, a promis membrilor PE că va deschide o consultare publică amplă cu ei ( 10 ) și cu societatea civilă, inclusiv cu CESE, în legătură cu capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă. Această reflecție referitoare la punerea în aplicare a capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă este, de asemenea, necesară în contextul negocierilor comerciale în curs de desfășurare cu Mexic și Mercosur și în vederea stabilirii poziției UE în cazul unei eventuale revizuiri a capitolului respectiv din CETA ( 11 ) , după cum au convenit ambele părți în cadrul instrumentului comun de interpretare privind CETA ( 12 )

2.6. Documentul neoficial al Comisiei, publicat la 11 iulie 2017 ( 13 ) , intenționa să lanseze o dezbatere cu Parlamentul European, cu Consiliul, precum și cu părțile interesate din societatea civilă, în lunile următoare. Documentul conține descrierea și evaluarea practicilor actuale și prezintă două opțiuni pentru îmbunătățirea implementării capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă, adresând părților interesate o serie de întrebări. Scopul prezentului aviz al CESE este de a contribui la acest proces și de a reflecta asupra acestor aspecte.

2.7. Statele membre au primit acest document și prezintă observații și propuneri. Parlamentul European a organizat o dezbatere în sesiunea plenară din ianuarie 2018.

3. Observații generale

3.1. CESE salută inițiativa Comisiei Europene de a evalua punerea în aplicare a capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile comerciale încheiate de UE ( 14 ) și documentul neoficial al DG Comerț prin care se deschide o dezbatere și se lansează consultări cu societatea civilă asupra modalităților de a îmbunătăți această punere în aplicare.

3.2. În opinia CESE, capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă joacă un rol esențial în atingerea obiectivului Comisiei de a promova ODD ale ONU, așa cum afirmă în cadrul strategiei sale „Comerț pentru toți” și al documentului de reflecție privind valorificarea oportunităților legate de globalizare. Aceste capitole sunt tot atât de importante ca și îndeplinirea angajamentelor internaționale, cum ar fi cele formulate în cadrul Acordului de la Paris privind schimbările climatice și cele privind comerțul cu combustibili fosili.

3.3. În contextul ODD, CESE dorește să atragă atenția asupra concluziilor și recomandărilor din avizul ( 15 ) său, în special a aceleia de a include în toate mandatele viitoare pentru capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă „o clauză specială care să impună ambelor părți ale fiecărui mecanism de monitorizare al societății civile să colaboreze, pentru a promova ODD”. În opinia sa, capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă „trebuie să beneficieze de o pondere egală cu cele care vizează aspecte comerciale, tehnice sau tarifare”.

3.3.1. Comitetul a observat deja ( 16 ) că ODD 17 se referă în mod specific la rolul societății civile, afirmând că „reușita agendei pentru dezvoltare durabilă presupune parteneriate între guverne, sectorul privat și societatea civilă”. De asemenea, pentru prima dată în istoria ONU, documentul privind ODD precizează că guvernele răspund în fața cetățenilor.

3.4. Cu toate acestea, CESE regretă abordarea restrictivă a intereselor consumatorilor, adoptată în dezbaterea actuală referitoare la capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă și la domeniul lor general de aplicare. În timp ce strategia „Comerț pentru toți” pune accentul, în mod deosebit, pe încrederea consumatorilor în produse sigure, principiile directoare ale ONU privind protecția consumatorilor ( 17 ) oferă o viziune mult mai largă, abordând inclusiv protecția vieții private a consumatorilor, drepturile lor în comerțul electronic și dreptul la o aplicare efectivă a drepturilor consumatorilor. Având în vedere impactul liberalizării comerțului asupra consumatorilor, CESE ar dori să se introducă în cadrul abordării comerțului și dezvoltării durabile un capitol specific referitor la „comerț și consumatori”, care să cuprindă standardele internaționale relevante privind protecția consumatorilor și să consolideze cooperarea în ceea ce privește asigurarea respectării drepturilor consumatorilor.

3.5. CESE dorește, de asemenea, un angajament din partea Comisiei de a include dimensiunea de gen în politica sa comercială și, în special, în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă. În multe țări cu care UE are schimburi comerciale, femeile reprezintă majoritatea forței de muncă în anumite sectoare, cum ar fi industria textilă. Prin urmare, acordurile comerciale ale UE nu ar trebui să accentueze inegalitățile de gen. Comisia Europeană ar trebui să asigure respectarea deplină a standardelor internaționale de muncă privind egalitatea de gen și drepturile lucrătoarelor la locul de muncă. În special, CESE solicită respectarea Convenției nr. 100 a OIM privind egalitatea de remunerare, a Convenției nr. 111 privind discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă și al exercitării profesiei, care promovează nediscriminarea la locul de muncă și a Convenției nr. 183 privind protecția maternității.

3.6. CESE încurajează Comisia să-și intensifice dialogul cu societatea civilă pentru a perfecționa modul în care funcționează capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile comerciale actuale și viitoare. Acest lucru ar trebui să se reflecte în special în revizuirea capitolului privind comerțul și dezvoltarea durabilă din CETA ( 18 ) . CESE salută revizuirea timpurie a dispozițiilor privind comerțul și forța de muncă și, respectiv, comerțul și mediul din cadrul acestui acord, după cum a promis comisarul Malmström, și dorește să fie implicat în această revizuire.

3.7. CESE a jucat un rol important în sensibilizarea societății civile cu privire la politica comercială a UE, atât în UE, cât și în țările terțe. Membrii CESE au fost și vor fi angajați și în viitor în consolidarea cooperării cu societatea civilă din țările terțe, în vederea monitorizării negocierilor și a punerii în aplicare a acordurilor comerciale ale UE. Această acțiune proactivă a CESE a avut un rol esențial în capacitarea organizațiilor societății civile din străinătate și în democratizarea proceselor decizionale comerciale.

3.8. În pofida perioadei relativ scurte de punere în aplicare a dispozițiilor privind comerțul și dezvoltarea durabilă (șase ani de la intrarea în vigoare a primului acord de liber schimb de nouă generație, Acordul de liber schimb între UE și Coreea), CESE a identificat o serie de realizări și deficiențe care ar trebui analizate și utilizate în cadrul viitoarei revizuiri a capitolului privind comerțul și dezvoltarea durabilă din CETA, precum și a altor acorduri comerciale.

3.9. Una dintre realizările principale ale capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă constă în instituirea grupurilor consultative interne (GCI), pentru a oferi societății civile o platformă importantă de monitorizare a angajamentelor privind drepturile omului, drepturile lucrătorilor și drepturile privind mediul în acordurile comerciale. Cu toate acestea, CESE consideră că este important să se extindă domeniul de aplicare pentru a acoperi și interesele consumatorilor.

3.9.1. În măsura în care competențele sale îi permit acest lucru, UE ar trebui, de asemenea, să încerce să dezvolte sinergii sporite între modul de redactare al capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă și cele 27 de convenții obligatorii în domeniul mediului și ale OIM, relevante pentru programul său SGP+ [precum și cerințele mecanismului „Totul în afară de arme” (EBA) la adresa țărilor celor mai puțin dezvoltate].

3.10. CESE apreciază mandatul care i-a fost acordat pentru a asigura secretariatul și o parte din componența celor șase GCI-uri stabilite până în prezent prin următoarele acorduri: ALS UE-Coreea, ALS UE-Columbia/Peru, Acordul de asociere UE-America Centrală, acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător UE-Georgia, acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător UE-Moldova, acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător UE-Ucraina, precum și pentru Comitetul consultativ pentru Acordul de parteneriat economic CARIFORUM-UE. În plus, CESE așteaptă cu interes să își continue activitatea în viitoarele GCI-uri, cum ar fi cele pentru CETA și ALS UE-Japonia.

3.10.1. De asemenea, Comitetul atrage atenția Comisiei asupra chestiunilor nesoluționate care pot genera confuzie – în primul rând asupra naturii transversale a acordurilor de asociere ale UE și a acordurilor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (DCFTA) cu Georgia, Moldova și Ucraina, care sunt greu de diferențiat de către societatea civilă de la nivel local și, în al doilea rând, asupra rolului mai amplu conferit forumurilor societății civile, în special în America Latină, ceea ce a condus la diluarea priorităților și mesajelor esențiale ale grupurilor consultative interne, de fiecare parte.

3.11. Cu toate acestea, finanțarea și resursele rămân o problemă crucială. În condițiile în care există șapte mecanisme de monitorizare (șase ALS și Acordul de parteneriat economic CARIFORUM-UE), la care se preconizează că se vor adăuga și altele, inclusiv în cadrul acordurilor-cheie cu Canada și Japonia, va fi dificil pentru CESE să asigure funcționarea efectivă a grupurilor consultative interne actuale și a celor viitoare, în absența unor resurse suplimentare. Comisia ar trebui să elaboreze urgent soluții sistemice împreună cu CESE și să se asigure, împreună cu Parlamentul și cu Consiliul, că sunt disponibile resurse adecvate pentru ca aceste mecanisme de monitorizare să funcționeze și să contribuie la participarea deplină a grupurilor reprezentative din societatea civilă.

3.12. Mecanismele eficiente de aplicare a capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă sunt de o importanță crucială pentru CESE, după cum se arată într-o serie de avize emise de acesta ( 19 ) . Grupurile consultative interne, ca organisme de monitorizare, au un rol important în asigurarea detectării și abordării eficiente a încălcării angajamentelor înscrise în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă. În calitate de membru activ al grupurilor consultative interne ale UE, CESE a contribuit în mare măsură la munca lor și, prin urmare, îndeamnă Comisia să dea dovadă de mai multă ambiție în ceea ce privește instituirea unui mecanism eficient de punere în aplicare. În cazul Coreei de Sud, CESE observă că grupul consultativ intern al UE a solicitat Comisiei ( 20 ) să inițieze proceduri de soluționare a litigiilor, însă Comisia, în pofida unor tentative de a aborda această chestiune, nu a făcut încă acest lucru. În acest context, CESE a subliniat că „punerea în aplicare a prevederilor legate de dezvoltarea durabilă din cadrul ALS, în special în ce privește ocuparea forței de muncă, rămâne nesatisfăcătoare” ( 21 )

3.13. CESE consideră că întreprinderile pot juca un rol important în asigurarea respectării drepturilor lucrătorilor și a drepturilor sociale, prin promovarea și punerea în aplicare a unor legi care să protejeze drepturile lucrătorilor și prin dialogul social cu sindicatele, pentru a conveni asupra unor standarde decente, atât în operațiunile lor directe, cât și în ansamblul lanțurilor lor de aprovizionare. CESE solicită Comisiei să garanteze că acordurile comerciale vor sprijini o bună conduită în afaceri și vor preveni dumpingul social și subminarea standardelor sociale, prin elaborarea unor clauze de responsabilitate socială a întreprinderilor, care să cuprindă angajamente robuste și conforme cu principiile directoare ale OCDE privind afacerile și drepturile omului, și prin includerea punctelor de contact naționale ( 22 ) , care ar trebui să fie independente și structurate, astfel încât să-i implice pe partenerii sociali, ca membri ai punctului de contact național sau ai comitetului său de supraveghere. Acestea ar trebui să beneficieze de formarea adecvată, să dispună de personalul necesar și să fie finanțate în mod corespunzător.

3.14. CESE este pregătit să contribuie la elaborarea unor noi idei, care să ajute Comisia să sporească eficacitatea mecanismelor independente de punere în aplicare din cadrul capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă, nu în ultimul rând prin dreptul de a răspunde atunci când preocupările sale nu sunt luate în considerare. Orice posibilitate de a recurge la sancțiuni atunci când este necesar va trebui să aibă la bază o abordare nuanțată.

4. Observații specifice

4.1. CESE consideră că sunt necesare măsuri din partea Comisiei pentru îmbunătățirea eficacității capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă, astfel încât să se garanteze respectarea drepturilor sociale, de mediu, a drepturilor consumatorilor și a drepturilor lucrătorilor. Un aspect esențial este cel legat de îmbunătățirea eficacității grupurilor consultative interne, ca organisme însărcinate cu monitorizarea acestor angajamente.

4.1.1. CESE observă că diferite părți interesate au prezentat propuneri de îmbunătățire a independenței și eficacității capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă în cadrul acordurilor comerciale și împărtășește opinia potrivit căreia respectarea angajamentelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă trebuie puternic încurajată. În ceea ce privește prevederile referitoare la muncă, acestea includ propunerea de a se institui un secretariat independent privind condițiile de muncă ( 23 ) și un mecanism colectiv de tratare a plângerilor, propus în capitolul model privind condițiile de muncă ( 24 )

4.2. CESE și-a evaluat experiența în ce privește capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă. Au fost constatate următoarele deficiențe, iar CESE invită Comisia să le soluționeze: — lipsa unei componențe echilibrate a grupurilor consultative interne din țările UE și din țările partenere; — în unele țări partenere, lipsa voinței politice de a-și institui grupul consultativ intern în timp util; — lipsa unei finanțări adecvate pentru grupurile consultative interne, atât în UE, cât și în țările partenere; — necesitatea de a include în textul acordului reuniuni comune între grupurile consultative interne din UE și cele ale țărilor partenere, ca să poată face schimb de experiență privind proiectele comune și să elaboreze recomandări comune; — necesitatea participării președinților grupurilor consultative interne la ședințele comitetelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă, cu dreptul de a prezenta poziția propriilor grupuri, pentru a transmite guvernelor mesajele societății civile; — lipsa de reacție a Comisiei Europene la plângerile formulate de grupurile consultative interne cu privire la încălcările angajamentelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă.

4.3. Membrii CESE din grupurile consultative interne, precum și alte organizații care reprezintă sectorul afacerilor, forța de muncă și sectorul voluntariatului au formulat o serie de recomandări legate de măsurile pe care le poate lua Comisia pentru a soluționa deficiențele acordurilor comerciale și a asigura eficacitatea grupurilor consultative interne, garantând îndeplinirea angajamentelor de a respecta drepturile sociale, drepturile lucrătorilor și dispozițiile legate de mediu. Comisia ar trebui să analizeze amănunțit aceste recomandări. Astfel, Comisia ar trebui, printre altele: — să sprijine consolidarea capacităților și o mai bună promovare și prezentare a conținutului capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă în rândul societății civile din UE și din țările partenere, înainte de intrarea în vigoare a acordului; — să instituie un secretariat independent privind condițiile de muncă și un mecanism de depunere a plângerilor colective; — să asigure finanțare și resurse adecvate atât pentru grupurile consultative interne din UE, cât și pentru cele din țările partenere, astfel încât reprezentanții societății civile să poată participa pe deplin, și să acorde finanțare pentru activități justificate, inclusiv activități de analiză sau ateliere de lucru, organizate cu ocazia reuniunilor anuale comune; — să încurajeze guvernele țărilor partenere să instituie rapid grupuri consultative interne și să le ofere sprijinul politic și logistic necesar, garantând totodată o componență echilibrată a acestora; — să instituie un mecanism mai transparent și simplificat de depunere a plângerilor; — să instituie un dialog periodic între grupurile consultative interne din UE, Comisie, SEAE, Parlamentul European și statele membre ale UE; — să impună Comitetului privind comerțul și dezvoltarea durabilă să răspundă la problemele și recomandările formulate de grupurile consultative interne, într-un interval de timp rezonabil; — să mandateze grupurile consultative interne să monitorizeze impactul tuturor părților acordurilor comerciale asupra drepturilor omului, drepturilor lucrătorilor, drepturilor privind mediul și drepturilor consumatorilor – nu numai impactul capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă (CESE observă cu satisfacție că această propunere a fost luată în considerare în raportul Comisiei privind punerea în aplicare a comunicării „Comerț pentru toți”); — să solicite țărilor partenere să demonstreze respectarea deplină a celor opt convenții de bază ale OIM în domeniul muncii înainte de încheierea unui acord comercial. În cazul în care o țară parteneră nu a ratificat sau nu a pus în aplicare în mod corespunzător aceste convenții sau nu a demonstrat că asigură un nivel de protecție echivalent, ar trebui să se aibă în vedere includerea în capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă a unei foi de parcurs privind asumarea unor angajamente ferme, pentru a se garanta că acest lucru va fi realizat în timp util; — să solicite, atât guvernelor, cât și întreprinderilor care își desfășoară activitatea pe teritoriile acestora, să demonstreze respectarea standardelor definite în Agenda privind munca decentă a OIM (25), care sunt mai exigente decât standardele fundamentale de muncă, și solicită angajamente privind alte drepturi, cum ar fi cele privind egalitatea de gen, securitatea și sănătatea.

4.4. CESE consideră că recomandările de natură practică menționate anterior pot fi puse în aplicare fără modificarea textului capitolelor actuale privind comerțul și dezvoltarea durabilă și că, prin urmare, acest lucru ar trebui făcut fără întârziere.

4.5. Pentru ca mecanismele de monitorizare să fie eficace, CESE consideră că este esențial ca ele să fie în măsură să declanșeze anchete de sine stătătoare în cazurile de încălcare a angajamentelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă. În cazul detectării unor abuzuri, ar trebui să se lanseze fără întârziere o procedură de soluționare a litigiilor, cu un mandat care să permită în mod concret garantarea respectării dispozițiilor. CESE constată că în acordurile comerciale încheiate de diferite țări, inclusiv de SUA și Canada, există o serie de modele care iau în considerare posibilitatea de a aplica sancțiuni materiale în cazul încălcării angajamentelor.

4.6. CESE regretă că documentul neoficial pare să sugereze că valoarea penalităților sau a sancțiunilor din acordurile comerciale poate fi evaluată numai pe baza cazului judiciar unic al Guatemalei, în urma acțiunii introduse de Statele Unite în temeiul Acordului de Liber Schimb Central American (CAFTA) ( 26 ) . Cu toate acestea, eșecul SUA de a se impune în acest caz nu a fost cauzat de existența sau inexistența unor sancțiuni, ci de modul în care au fost concepute obligațiile în capitolul privind condițiile de muncă din cadrul CAFTA. Capitolul respectiv impune obligația legală ca încălcările drepturilor în materie de dreptul muncii să aibă loc „într-un mod care afectează comerțul”, pentru a putea justifica impunerea sancțiunilor. În acest caz, judecătorii au considerat că, deși au existat încălcări clare ale drepturilor prevăzute de OIM în materie de muncă, nu au existat suficiente dovezi care să indice că acestea au avut loc „într-un mod care afectează comerțul”. Comisia trebuie să examineze în continuare mecanismele de sancționare existente în acordurile comerciale, modul în care au fost utilizate până în prezent, dar și eventualele lor limitări, luând act totodată de faptul că grupurile societății civile și-au exprimat atât sprijinul, cât și serioase îngrijorări cu privire la utilizarea acestor mecanisme.

4.7. Există și alte limitări ale abordării SUA față de sancțiuni în ceea ce privește admisibilitatea, domeniul de aplicare și durata procedurii, ceea ce a însemnat că doar un număr foarte mic de cazuri au fost soluționate prin abordarea care recurge la sancțiuni. Comisia ar trebui să învețe din limitările mecanismelor de sancțiuni existente în acordurile comerciale încheiate de SUA, precum și de alte țări, cum ar fi Canada, pentru a evalua și îmbunătăți eficacitatea unui eventual mecanism executoriu de asigurare a conformității care ar putea fi introdus în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă. O posibilă limitare este riscul ca UE să descurajeze angajarea partenerilor comerciali în negocieri sau să-și reducă propria putere de negociere în cadrul acestor negocieri.

4.8. CESE este pregătit să sprijine Comisia în elaborarea unui mecanism eficace, care să îmbunătățească implementarea și monitorizarea capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă din cadrul ALS ale UE și să garanteze respectarea deplină a dispozițiilor, pe baza experiențelor altor țări și a propunerilor elaborate de grupurile care reprezintă mediul de afaceri, grupurile interesate de protecția mediului, grupurile de lucrători și alte grupuri ale societății civile.

Bruxelles, 14 februarie 2018. Președintele Comitetului Economic și Social European Georges DASSIS

(1) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/july/tradoc_155686.pdf

(2) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/january/tradoc_154151.pdf

(3) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_ro.pdf

(4) Avizul CESE pe tema „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă”; raportor: dl PEEL (UK-I) (JO C 264, 20.7.2016, p. 123).

(5) REX/486 – Avizul CESE pe tema „Rolul esențial al comerțului și investițiilor în realizarea și punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD)” [raportor: dl PEEL (UK-I); coraportor: dl QUAREZ (FR-II)] (încă nepublicat în JO).

(6) Avizul CESE pe tema „Acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și Republica Coreea – capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă”, raportor: dl FORNEA (RO-II) (JO C 81, 2.3.2018, p. 201).

(7) Conferința pe tema „Capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă din cadrul acordurilor comerciale ale UE – cum se poate obține un impact real?” – Sinteza mesajelor principale: http://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/summary_conference_on_tsd_chapters_in_eu_trade_agreements.pdf

(8) Op. cit.

(9) Op. cit.

(10) Scrisoarea comisarului Malmström către președintele Comisiei INTA, dl LANGE, ianuarie 2017, https://ec.europa.eu/carol/index-iframe.cfm?fuseaction=download&documentId=090166e5af9d7b2e&title=letter.pdf

(11) Scrisoarea comisarului Malmström către ministrul canadian al comerțului internațional, dl CHAMPAGNE, octombrie 2017, https://ec.europa.eu/carol/index-iframe.cfm?fuseaction=download&documentId=090166e5b568bc60&title=SIGNED_LETTER.pdf

(12) Instrumentul comun de interpretare privind Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA) dintre Canada și Uniunea Europeană și statele sale membre (JO L 11, 14.1.2017, p. 3).

(13) http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1689

(14) Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare a acordurilor de liber schimb, publicat la 9 noiembrie 2017.

(15) REX/486 – Avizul CESE pe tema „Rolul esențial al comerțului și investițiilor în realizarea și punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD)” [raportor: dl PEEL (UK-I); coraportor: dl QUAREZ (FR-II)] (încă nepublicat în JO).

(16) REX/486 – Avizul CESE pe tema „Rolul esențial al comerțului și investițiilor în realizarea și punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD)” [raportor: dl PEEL (UK-I); coraportor: dl QUAREZ (FR-II)] (încă nepublicat în JO).

(17) http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/ditccplpmisc2016d1_en.pdf

(18) Scrisoarea comisarului Malmström către ministrul canadian al comerțului internațional, dl Champagne, octombrie 2017, op. cit.

(19) Avizul CESE pe tema „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă”, raportor: dl Peel (UK-I) (JO C 264, 20.7.2016, p. 123); Avizul CESE privind poziția CESE față de unele chestiuni specifice fundamentale ridicate în cadrul negocierilor privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții; raportor: dl de Buck; coraportor: dna Buzek (JO C 487, 28.12.2016, p. 30). Avizul CESE pe tema „Acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și Republica Coreea – capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă”, raportor: dl Fornea (RO-II) (JO C 81, 2.3.2018, p. 201).

(20) Scrisoarea adresată comisarului Malmström privind consultările guvernamentale în temeiul ALS dintre UE și Coreea, decembrie 2016, http://ec.europa.eu/carol/?fuseaction=download&documentId=090166e5af1bf802&title=EU_DAG%20letter%20to%20Commissioner%20Malmstrom_signed%20by%20the%20Chair%20and%20Vice-Chairs.pdf

(21) Avizul CESE pe tema „Acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și Republica Coreea – capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă”, raportor: dl Fornea (RO-II) (JO C 81, 2.3.2018, p. 201).

(22) Guvernele care aderă la principiile directoare sunt obligate să creeze un punct de contact național al cărui rol principal este de a le spori eficacitatea, prin desfășurarea de activități promoționale, gestionarea solicitărilor de informații și contribuția la soluționarea problemelor care ar putea apărea din cauza presupuselor nerespectări ale acestor principii, în cazuri specifice. Punctele de contact naționale ajută întreprinderile și părțile interesate să ia măsuri adecvate pentru o și mai bună respectare a principiilor directoare. Ele oferă o platformă de mediere și conciliere pentru rezolvarea problemelor practice care pot apărea la punerea în aplicare a principiilor directoare.

(23) Document neoficial, pe baza unei propuneri comune a Confederației Europene a Sindicatelor (CES) și a Federației Americane a Muncii și Congresul Organizațiilor Industriale (AFL-CIO), septembrie 2016, https://www.etuc.org/en/page/non-paper-introducing-independent-labour-secretariat-ceta

(24) Proiect de model de capitol privind condițiile de muncă în vederea încheierii de acorduri comerciale ale UE, elaborat de Friedrich Ebert Stiftung (FES), în cooperare cu președintele Comisiei pentru comerț internațional (INTA), Bernd Lange, iunie 2017 http://www.fes-asia.org/news/model-labour-chapter-for-eu-trade-agreements/

(25) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---integration/documents/publication/wcms_229374.pdf

(26) Cf. https://www.ictsd.org/bridges-news/bridges/news/trade-dispute-panel-issues-ruling-in-us-guatemala-labour-law-case