ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11.4

Comitetul participă și la Mesele rotunde UE-China și UE-India, în ambele formând delegația UE. Prima Masă rotundă a fost creată în 2001, cea de-a doua, în iunie 2007. Ambele se întrunesc de două ori pe an și activitatea ambelor a primit deja recunoașterea summiturilor anuale. În plus, Comitetul are contacte la nivelul societății civile cu CES naționale atât din Coreea de Sud, cât și din Thailanda, prin Asociația Internațională a Consiliilor Economice și Sociale și a Instituțiilor Similare (AICESIS).
3.1.2

În ansamblu, sistemul se dovedește eficace. Produsele în chestiune aparțin practic tuturor categoriilor merceologice: vegetale și animale, proaspete și prelucrate, băuturi, produse de pescărie, condimente etc., după cum se poate observa din tabelul de mai jos, care prezintă datele actualizate în decembrie 2007, de unde reiese că numărul total al produselor cu denumiri de origine protejată și cu indicații de origine protejată este de 772. Dacă se analizează mai departe numărul produselor înregistrate, de exemplu, în perioada 2000 — 2006, DOP au crescut cu 22 %, iar IGP cu 40 %, ceea ce reprezintă o creștere medie totală de 29 % în doar cinci ani. TABELUL I: Indicații și denumiri înregistrate de DG AGRI până la 15 decembrie 2007 (http://ec.europa.eu/agriculture/qual/fr/1bbaa_fr.htm) DE AT BE CY DK ES FI FR EL HU IE IT LU NL PL PT CZ UK SK SI SE CO Tot. Fructe, legume și cereale 3 3 0 0 1 34 1 27 32 0 0 53 0 2 0 22 0 1 0 0 0 0 179 Brânzeturi 4 6 1 0 2 19 0 45 20 0 1 33 0 4 1 12 0 12 0 0 1 0 161 Cărnuri (și măruntaie proaspete) 3 0 0 0 0 13 0 50 0 0 1 2 1 0 0 27 0 7 0 0 0 0 104 Uleiuri și alte grăsimi/Ulei de măsline 1 1 1 0 0 20 0 9 26 0 0 38 1 0 0 6 0 0 0 1 0 0 104 Produse pe bază de carne 8 2 2 0 0 10 0 4 0 1 1 29 1 0 0 28 0 0 0 0 0 0 86 Ape minerale 31 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 31 Produse de brutărie, patiserie, cofetărie 4 0 1 1 0 7 0 3 1 0 0 3 0 0 0 0 4 0 1 0 1 0 26 Alte produse de origine animală (ouă, miere, diverse produse lactate cu excepția untului etc.) 0 0 0 0 0 3 0 6 1 0 0 2 1 0 0 10 0 1 0 0 0 0 24 Alte produse din anexa I (mirodenii etc.) 0 0 0 0 0 4 0 7 1 0 0 4 0 0 0 0 1 3 0 0 0 1 (7) 21 Bere 12 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 2 0 0 0 0 17 Pește, moluște și crustacee 3 0 0 0 0 1 0 2 1 0 1 0 0 0 0 0 2 3 0 0 0 0 13 Uleiuri esențiale 0 0 0 0 0 0 0 1 1 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 Gume și rășini naturale 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 Fân 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 TOTAL 69 12 5 1 3 111 1 155 85 1 4 165 4 6 1 105 10 29 1 1 2 1 772
2.8

În conformitate cu prioritățile privind „Generarea de energie electrică cu emisii aproape zero” (ZEP — Near Zero Emission Power Generation), propuse în cel de-al al 7-lea Program-cadru, scopul inițial al platformei este identificarea și eliminarea obstacolelor din calea creării unor instalații de generare a energiei electrice extrem de eficiente, cu emisii aproape de zero, care să reducă drastic impactul ecologic al utilizării combustibililor fosili. Acestea includ captarea și depozitarea CO2, precum și tehnologii nepoluante de conversie care să ducă la îmbunătățirea substanțială a eficienței, fiabilității și costurilor instalațiilor.
8.1

Tabelul 5 cuprinde datele Eurostat privind finanțele statelor membre. Datoria publică medie din zona Euro-12, de 68,8 % din PIB, depășește atât criteriul de convergență al UEM, de 60 %, cât și mediile pentru UE-15 (63 %) și UE-25 (61,9 %). În general, datoria publică a statelor de pe „lista de observare” reprezintă mai puțin de 50 % din PIB și, în multe situații, mult mai puțin. Austria face excepție (61,7 %). În plus, toate statele de pe „lista de observare” și-au redus datoria publică în perioada 1999 — 2006. Reducerea a fost substanțială în Irlanda*, Țările de Jos* și Suedia*. Din „grupul de control”, doar Spania are o datorie publică sub 50 % din PIB, ca urmare a unei reduceri semnificative în perioada respectivă. Italia (106,8 %) și Grecia (95,3) se află la sfârșitul clasamentului.
4.4

În totalul consumului Uniunii Europene, în prezent, aproximativ 50 % din sursele de energie primară sunt importate și se așteaptă ca acestea să crească la 70 % în viitorul apropiat (2030). UE este deci dependentă, în special în privința petrolului și gazului, de importurile din câteva țări (cum ar fi națiunile OPEC sau Rusia) care au o poziție puternică pe piață. Dat fiind că aceste țări și regiuni sunt adesea caracterizate de o instabilitate politică și economică considerabilă, nu poate fi garantată o aprovizionare constantă. Creșterile recente ale prețului la petrol au demonstrat vulnerabilitatea economică a UE. Prin urmare, descoperirea de resurse proprii în Uniunea Europeană, ca și exploatarea durabilă a celor existente, reprezintă sarcini importante. Dependența de importul de energie are consecințe majore asupra siguranței aprovizionării, acest lucru fiind valabil pentru toate sursele de energie, cu excepția cărbunelui, deoarece cărbunele este importat dintr-un număr mai mare de state, care sunt, în plus, considerate stabile. La aceasta se adaugă faptul că Europa are propriile sale resurse de cărbune, viabile din punct de vedere economic (extracția lignitului în UE este relativ ieftină).
5.2

CESE are convingerea că resursele umane vor fi cheia de boltă a relansării competitivității UE, atât sub aspectul capacităților și calificării mâinii de lucru, cât și sub aspectul noului model de guvernanță managerială.
4.2.1

Obiectivul Cadrului pentru promovarea cooperării economice transatlantice este de a realiza „o integrare economică transatlantică mai aprofundată și o creștere economică de pe urma căreia să beneficieze atât cetățenii, cât și competitivitatea economiilor implicate”. Acesta poate fi realizat sub supravegherea Consiliului Economic Transatlantic, care se reunește cel puțin odată pe an și are mandatul de „a coordona eforturile specificate în documentul-cadru, având ca obiectiv accelerarea progresului”, precum și de a stabili obiective intermediare și de a facilita acțiunile comune. Un asemenea mandat îi conferă CET o autoritate considerabilă pentru a conduce procesul de integrare economică transatlantică, mai cu seamă într-un moment de criză.
4.11.1

Experiențele inițiativelor cetățenești premergătoare Tratatului de la Lisabona au arătat că tocmai lansarea unei inițiative poate dura mult; de aceea, Comitetul consideră că intervalul de timp de un an propus de Comisie este prea scurt și pledează pentru 18 luni. Referitor la mențiunea de mai sus, privind faptul că, dincolo de obiectivul ei concret, inițiativa lansează un proces pentru crearea unei opinii publice europene autentice, Comitetul consideră că ar fi regretabil dacă s-ar pune sub semnul întrebării rezultatul pozitiv al unui astfel de proces, cu toate implicațiile lui juridice și sociale, din cauza unui interval de timp relativ scurt, de un an.
7.5

Profetismul exagerat, care prevestește catastrofe dramatice imediate și de neevitat, creează un climat de teamă cronică ce duce la egocentrism și servește drept pretext pentru comportamente de tip NIMBY (not in my backyard – „nu în curtea mea”), nefaste pentru coeziunea socială și dezvoltarea durabilă. Inițiativele locale împotriva turbinelor eoliene pe motiv că strică peisajul sau incinerarea necontrolată a deșeurilor, pentru a se evita plata taxei de colectare, constituie exemple grăitoare ale acestei închideri în sine.
3.2

Totuși, până în prezent aceasta nu s-a materializat peste tot în UE, existând încă zone geografice și grupuri sociale în pericol de „excluziune digitală”. Excluziunea digitală poate fi legată de factori demografici (vârstă, gen, tip de gospodărie etc.), socioeconomici (educație, ocupație, statut social, venit etc.) sau geografici (cum ar fi locuința, zona, caracteristicile locale sau regionale, factorii geopolitici etc.). Deficiențele pieței serviciilor electronice sunt cauzate, de la caz la caz, de caracteristicile defavorabile ale unui teritoriu, de o populație puțin numeroasă, de un sistem de taxe împovărător sau de toate acestea la un loc. Deoarece în zonele afectate de astfel de factori cererea și tranzacțiile sunt adesea insuficiente, este posibil ca operatorii privați să decidă să nu investească aici.
3.15

Handicap International a inițiat un concurs pentru organizații nonprofit în vederea integrării persoanelor cu handicap în activitățile acestora. Tunisia și Iordania au fost cooptate în Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD). Ca partener al PNUD în Iordania, a fost înființată organizația Al Hussein Society for the Habilitation and Rehabilitation of the Physically Challenged, destinată persoanelor cu handicap fizic. Obiectivul este acela de a facilita accesul persoanelor cu handicap la posibilitățile tehnologiei informaționale, prin amenajarea unor laboratoare informatice echipate cu programe speciale pentru calculator, printre altele aplicații grafice, și prin organizarea unor cursuri de informatică.
2.2.2

RPC nu privește decât produsele cosmetice, nu și medicamentele, dispozitivele medicale sau produsele biocide. În sensul regulamentului, termenul de „produs cosmetic” definește orice substanță sau amestec destinate punerii în contact cu părțile externe ale corpului uman sau cu dinții și mucoasele cavității bucale, cu scopul exclusiv sau principal de a le curăța, de a le parfuma, de a le schimba aspectul, de a le proteja, de a le menține în condiții bune sau de a corecta mirosurile corpului. Nu se consideră produs cosmetic o substanță sau un amestec destinat să fie ingerat, inhalat, injectat sau implantat în corpul uman. Produsele cosmetice includ, de exemplu, produsele pentru îngrijirea părului (șampoane, balsmuri de păr etc.), produsele pentru îngrijirea pielii (loțiunile pentru corp, cremele de față, produsele pentru unghii etc.), produsele de igienă personală (produsele pentru baie și duș, pastele de dinți, deodorantele/antiperspirantele etc.), produsele cosmetice destinate colorării (vopsele de păr, machiaj etc.), produsele de parfumerie (parfumuri, apă de toaletă etc.).
6.1.2

Planurile de dezvoltare teritorială ar trebui să prevadă acțiuni specifice de formare, destinate femeilor angajate, soțiilor colaboratoare și femeilor întreprinzătoare, valorificându-le capacitatea de adaptare, de inovare și de transmitere a expertizei și experienței. Femeile care au beneficiat de instruire ar trebui încurajate să o transmită celorlalte femei prin intermediul unor instrumente formale (cooperative, structuri de participare la deciziile luate de autoritățile locale, grupuri de acțiune în cadrul dezvoltării rurale etc.) și informale (grupuri de discuții și de autoformare, intervenții în instituțiile de învățământ, transmisii radio și TV, rubrici în ziare, întreprinderi sociale etc.). În afară de resursele financiare, stimulentele necesare sunt reprezentate de disponibilizarea de timp liber pentru femei, datorită prezenței în teritoriu a unor servicii și dotări eficiente (concedii retribuite, structuri de îngrijire a copiilor, transport performant și gratuit (16), înlocuirea temporară pentru activități de îngrijire, creșe în mediul rural etc.).
4.4

Fondul Monetar Internațional [Retrasarea contururilor viitorului sistem financiar (Redesigning the Contours of the Future Financial System), notă de poziție a personalului FMI – 16 august 2010 SPN/10/10] subliniază rolul esențial al băncilor cooperatiste: „Băncile cooperatiste mai mici sau instituțiile mutuale pot, de asemenea, să prospere. Aceste bănci, care depind în mai mică măsură de așteptările acționarilor, au reușit, în general, să evite multe dintre greșelile făcute de instituțiile mai mari din sectorul privat. Deși nu sunt considerate întotdeauna cele mai eficiente, vibrante sau inovatoare instituții, în multe țări ele răspund într-un mod fiabil și sigur nevoilor de creditare ale întreprinderilor mici și mijlocii și ale multor gospodării”.
2.5

Agricultura socială are multiple forme de organizare. Ea se poate manifesta sub forma unor întreprinderi agricole private gestionate de un întreprinzător privat pentru care agricultura socială permite o diversificare a surselor de venituri, continuând totodată o producție normală destinată pieței; de asemenea, poate apărea sub formă de cooperative sociale, de asociații, de fundații, adică de organizații fără scop lucrativ. În alte cazuri, agricultura socială, deși organizată în cadrul unor exploatații agricole, ține de organisme publice sau de agenții din sectorul sănătății.
2.4

În 2009, Comisia a solicitat CESE să elaboreze un aviz exploratoriu privind modalitățile de promovare a parteneriatelor în materie de fonduri structurale, pe baza bunelor practici. În completarea avizului respectiv al Comitetului a fost publicat documentul intitulat It takes two to tango (Se dansează mai bine în doi!), care prezintă o selecție de cazuri de bune practici existente în statele membre. Propunerea CESE, de elaborare a unui cod de bune practici, a fost însușită între timp de către Comisie.
b)

punerea în valoare a Acordului de autoreglementare „Principiile UE pentru rețele de socializare mai sigure” (The Safer Social Networking Principles for the EU, 10 februarie 2009);
3.8

În viitoarea strategie de dezvoltare teritorială trebuie să se definească obiective și instrumente care să încurajeze cooperarea economică și socială la nivel macroregional, în special în domeniile următoare: — conexiunea dintre infrastructurile de cercetare și inovare (cf. „domeniile de cercetare”), privilegind centrele de competențe, pentru a stabili o legătură între centrele de excelență și a dinamiza polii de dezvoltare din Europa; — investiții în materie de cercetare și inovare a întreprinderilor, dezvoltarea de produse și servicii etc., internaționalizarea sistemelor de producție locale (clustere), sprijinirea formării de rețele europene; — rețelele de infrastructură TENT-T dincolo de aspectul referitor la transporturi (gestionarea rețelelor de apă, protecția mediului, energie, sisteme de informații și telecomunicații etc.); — dezvoltarea rețelei instituționale și a nivelurilor macroregional și transnațional ale sistemelor de administrație publică, organizate de jos în sus etc.
3.1.4

Datele privind numărul de noi întreprinzători în cursul unui anumit an lasă de asemenea să se înțeleagă că migranții dovedesc mai mult spirit întreprinzător decât autohtonii. În cursul perioadei 1998-2008, numărul mediu anual de noi întreprinzători migranți s-a dublat în Germania (ajungând la peste 100 000 pe an) și în Marea Britanie (ajungând la aproape 90 000 pe an). În Spania și Italia, cifrele medii anuale au crescut de 6 ori (până la peste 75 000 pe an) și respectiv de 8 ori (până la 46 000). În Franța a existat o mică creștere (până la 35 000) în aceeași perioadă (8).
4.6

În plus, încercarea de a „echilibra” distribuția spațială a activităților economice prin investiții în zone mai defavorizate riscă într-o mare măsură să reprezinte o „forțare” care nu are legătură cu potențialul real al acelor zone, împiedicând aglomerările eficiente în zonele ce cad sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera c) și favorizându-i pe așa-numiții „vânători de subvenții locale”, în zonele ce cad sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera a). Stabilirea în prealabil și statică a zonelor defavorizate creează un context deosebit de defavorabil pentru competitivitate și inovare, inhibând dezvoltarea clusterelor de inovare, pe care Strategia Europa 2020 le identifică drept elemente-cheie ale strategiilor de specializare inteligentă pentru creșterea regională și al căror sprijin pentru dezvoltare, promovat de Comisia Europeană, „trebuie să fie concentrat asupra domeniilor cu avantaj comparativ” (12), adică asupra sectoarelor economice în care intervenția prezintă cel mai bun raport costuri/beneficii.
1.4

O importanță deosebită o prezintă punerea recentă în legătură a Acordului de cooperare regională privind combaterea pirateriei și a jafurilor armate asupra navelor în Asia (Regional Cooperation Agreement on Combating Piracy and Armed Robbery against Ships in Asia – ReCAAP) cu Codul de conduită de la Djibouti și cu acordurile bilaterale de urmărire în justiție a piraților, încheiate între UE și Kenya, Seychelles, Mauritius și alte țări.
—

Pfeiffer, Stephen – Perspective actuale privind identificarea și evaluarea elevilor supradotați (Current perspectives on the identification and assessment of gifted students), în Journal of Psychoeducational assessment, 2011.Wallace, B. y Erikson, G. – Diversitatea în educațiasupradotaților. Perspective internaționale pe teme globale (Diversity in Gifted Education. International perspectives on global issues), New York, Routledge, 2006.
4.3.3

La unele universități chineze există deja centre pentru cercetarea chestiunilor legate de drepturile omului, de exemplu la CUPL (Chinese University of Political Science and Law), unde să găsește „Facultatea de drept UE-China” înființată și operată în comun de UE și RPC. Și la Facultatea de drept din cadrul Universității Renmin, „drepturile omului” fac parte din cursurile de bază ale studenților la drept. În plus, se depun în prezent eforturi pentru a promova cooperarea cu Curtea Europeană a Drepturilor Omului din Strasbourg, prin publicații, conferințe ale unor vorbitori invitați, stagii etc.
1.1

Obsolescența programată este legată de modul de producție industrială, care are nevoie de o rată de reînnoire minimă a produselor sale. Deși această reînnoire a produselor poate fi necesară, anumite abuzuri trebuie combătute. Comitetul Economic și Social European face bine distincția între defectarea calculată cu bună știință și accelerarea modurilor noastre de consum. Deși ar trebui puse în discuție acele practici de marketing care promovează inovații majore, în condițiile în care, de multe ori, acestea nu sunt decât accesorii, preocuparea avizului de față este punerea sub control a celor mai flagrante cazuri și îmbunătățirea garanțiilor pentru consumatori. Obiectivul este de a contribui la consolidarea încrederii în întreprinderile noastre europene. Propunerile sunt de ordin tehnic, comercial, normativ, educativ și informativ. Ele se înscriu în cadrul strategic ce vizează un echilibru mai echitabil și mai just în lanțul de producție-distribuție-consum.
2.4.2

Aceste materii prime esențiale includ mineralele metalice și industriale, materialele de construcții și metalele de bază, cum ar fi cobalt, galium, indium și o gamă de pământuri rare. Utilizarea acestora are influență în multe moduri diferite asupra vieții noastre de zi cu zi, în special în fabricarea automobilelor, avioanelor și aparatelor IT. În Comunicarea sa din 2011, Comisia a prezentat o listă compusă din 14 „materii prime esențiale”, cu rate de substituție și reciclare, pe care în prezent o actualizează pentru a include progresele tehnologice, cele înregistrate pe piață sau alte tipuri de progrese. Anumite componente de bază vor face bineînțeles parte din multe produse importate procesate în prealabil, iar alte materii strategice nu sunt în prezent critice; cu toate acestea echipamentele IT și alte echipamente esențiale se pot perima rapid, putând fi apoi imediat aruncate.
7.1

CESE sugerează Comisiei Europene să studieze crearea unui fond european de solidaritate energetică, pentru a susține acțiunile propuse de CESE, în special: informarea/formarea cetățenilor, punerea într-o rețea europeană a proiectelor locale, sprijinirea schimburilor, transferului și generalizării la nivel european a bunelor practici dezvoltate în proiectele transnaționale finanțate de UE sau dezvoltate la nivel local și național. Astfel, se pot da ca exemple, mecanismele instituite de state sau de autorități locale pentru a sprijini financiar plata facturilor (tarife sociale, cecuri pentru energie etc.), suspendarea obligațiilor în perioada de iarnă, instituirea ghișeelor unice, formarea consilierilor în domeniul eficienței energetice (de exemplu, proiectul european Achieve), renovarea cartierelor, crearea unui sistem de ajutoare sau de asistență tehnică acordate lucrărilor care sporesc eficiența energetică (de exemplu, proiectul european CEB-ELENA „European Local Energy Assistance Facility”) și microîntreprinderilor care produc energie din surse regenerabile, precum și instrumentele financiare adaptate gospodăriilor vulnerabile (de exemplu: proiectul european FinSH - Financial and Support Instruments for Fuel Poverty in Social Housing).
3.11

CESE reamintește unele domenii fundamentale care trebuie incluse în analiza accesibilității ca drept al omului: — „Adaptare rezonabilă” înseamnă „acele modificări și adaptări adecvate și necesare care nu determină un cost disproporționat sau nejustificat, necesare, într-un caz particular, pentru a garanta că persoanele cu handicap au acces și pot exercita toate drepturile omului și libertățile fundamentale, în condiții egale cu ceilalți” (articolul 2 din CNUDPH). Adaptarea rezonabilă nu se substituie în niciun caz obligației de a asigura accesibilitatea infrastructurii, a mediului construit și a serviciilor și bunurilor, în conformitate cu principiile proiectării universale. Adaptarea rezonabilă are ca scop garantarea justiției sociale, în sensul asigurării nediscriminării și egalității, luându-se în considerare demnitatea, autonomia și preferințele persoanei respective. CESE este de părere că, în general, creșterea standardelor în materie de accesibilitate duce la creșterea amenajărilor corespunzătoare; — CESE consideră că principiul „costului disproporționat sau nejustificat” ar trebui pus în aplicare conform reglementărilor în vigoare și, prin urmare, invită autoritățile publice să controleze și să sprijine procesul de adaptare rezonabilă prin mijloace alternative (fonduri, achiziții publice etc.). Acest proces ar trebui să includă o evaluare a impactului, în care dreptul cetăţeanului să prevaleze în fața nevoilor furnizorului. Este important să se garanteze că excepţiile de la aplicarea principiului amenajării corespunzătoare sunt foarte reduse ca număr.
2.3

Cariera universitară a femeilor rămâne marcată și de o segregare verticală considerabilă. În 2010, ponderea studentelor (55 %) și absolventelor (59 %) era mai mare decât cea a studenților, dar numărul bărbaților îl depășește pe cel al femeilor în rândul doctoranzilor și al doctorilor (ponderea femeilor în rândul doctoranzilor este de 49 %, iar în rândul absolvenților de studii doctorale, de 46 %). În plus, femeile reprezintă numai 44 % din personalul universitar de gradul C, 37 % de gradul B și 20 % de gradul A. Subreprezentarea femeilor este și mai evidentă în știință și tehnologie, unde ponderea este următoarea: 33 % din personalul universitar de gradul C, 23 % – de gradul B și numai 11 % – de gradul A (4).
3.4

În cazul Muntenegrului s-a înregistrat o îmbunătățire evidentă sub aspectul publicării documentelor de negociere. Comisia a publicat pe site-ul său toate rapoartele de țară, care pot servi drept instrumente utile de evaluare, de către toate părţile interesate, a gradului de nealiniere a legislaţiei naţionale la acquis. În plus, Consiliul a anticipat în mod proactiv așteptările, publicând pozițiile comune ale UE pentru capitolele 23 și 24, având în vedere importanța reformelor implicate și interesul manifestat de public față de acestea. Rămâne de văzut dacă această bună practică se va concretiza într-o politică ce ar urma să se aplice în cazul Serbiei și Turciei, ori pentru capitolele deja deschise. De asemenea, nu există niciun motiv oficial pentru care Consiliul să nu poată face publice toate criteriile de referință de deschidere a unui capitol, odată ce acestea au fost aprobate în unanimitate. Accesul în timp util la astfel de documente esențiale în negocieri are o importanță crucială pentru furnizarea de informații și contribuții de către societatea civilă, prezentarea corectă în mass-media și monitorizarea independentă a îndeplinirii obligațiilor guvernamentale.