[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 18.10.2010

COM(2010) 567 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

RAPORTUL ANUAL SAPARD – ANUL 2009

SEC(2010) 1202

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

RAPORTUL ANUAL SAPARD – ANUL 2009

1. INTRODUCERE

Începând din 2000, Uniunea Europeană (UE) și-a consolidat sprijinul de preaderare pentru dezvoltarea rurală a zece țări candidate din Europa Centrală și de Est prin crearea instrumentului Sapard, Programul Special de Aderare pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală. Pentru implementarea acestuia a fost aleasă o abordare unică: autoritățile naționale din țările candidate și-au asumat întreaga responsabilitate printr-o „gestionare descentralizată” în întregime, permițând astfel realizarea programului Sapard. Programul are două obiective: implementarea a numeroase microproiecte de dezvoltare rurală și crearea unor structuri capabile să aplice acquis-ul comunitar după aderare. Informații detaliate privind implementarea programului Sapard se pot găsi și în rapoartele anuale precedente publicate pe site-ul Comisiei http://ec.europa.eu/agriculture/external/enlarge/publi/index_en.htm.

Raportul de față abordează în special implementarea și execuția financiară a programului Sapard în Bulgaria, România și Croația, întrucât programele Sapard ale celor opt noi state membre care au aderat la UE la 1 mai 2004 au fost finalizate. În decursul anului 2004, aceste state au încetat să mai contracteze proiecte în cadrul programelor Sapard și au trecut la contractări în cadrul programelor postaderare de dezvoltare rurală. Plățile către beneficiarii finali efectuate în cadrul programelor Sapard implementate în statele respective s-au încheiat spre sfârșitul anului 2006, iar tranșele finale ale acestor programe au fost plătite de Comisie în 2007 și 2008.

România și Bulgaria, care au aderat la UE la 1 ianuarie 2007, au încetat să mai încheie contracte Sapard cu beneficiarii finali la 31 iulie 2007 și, respectiv, la 31 octombrie 2007.

Programul țării candidate Croația a fost aprobat printr-o decizie a Comisiei la 8 februarie 2006. În urma adoptării Deciziei Comisiei din 29 septembrie 2006 de atribuire a competențelor de gestionare, Croația a devenit eligibilă pentru a primi fonduri Sapard. Încheierea de contracte cu beneficiarii finali în cadrul acestui program a continuat până în august 2009.

Ultimele plăți către beneficiarii finali ai acestor trei programe au fost efectuate spre sfârșitul anului 2009, iar cererile de plată a tranșei finale au fost transmise Comisiei la sfârșitul lunii decembrie 2009.

Au fost întocmite rapoarte anuale Sapard pentru anii 2000-2008. Întrucât implementarea programului s-a finalizat în 2009, Raportul anual Sapard 2009 este ultimul din această serie.

2. IMPLEMENTAREA șI GESTIONAREA PROGRAMULUI

2.1 Rezultatele generale ale execuției financiare[1]

În Raportul anual Sapard 2005 s-a evaluat gradul de îndeplinire a obiectivelor în cele opt noi state membre care au încetat să mai încheie contracte. Bulgaria și România au făcut obiectul unei analize similare în raportul pe 2007, an în care cele două state membre au încetat să mai încheie contracte. În ceea ce privește Croația, unde contractarea și plățile către beneficiarii finali s-au încheiat în 2009, rezultatele implementării pot fi consultate mai jos.

Întrucât Bulgaria și România au încetat să mai încheie contracte Sapard cu beneficiarii finali în 2007, implementarea în 2009 a programelor respective s-a axat în principal pe execuția financiară și pe aspecte de control. Croația însă mai putea încheia contracte cu beneficiarii finali în vederea acordării de fonduri UE și a oprit încheierea de contracte în august 2009.

La sfârșitul anului 2009, fondurile Sapard alocate țărilor beneficiare pentru perioada 2000-2006 se ridicau în total la 2 890,3 milioane EUR, din care s-au alocat 1 334,1 milioane EUR celor opt țări care au aderat la UE în 2004[2] și 1 556,2 milioane EUR Bulgariei, României și Croației. Suma de 2 890,3 milioane EUR este cu 45,7 milioane EUR mai mică decât cea alocată în anul anterior, din cauza dezangajării în 2009 a fondurilor destinate programului Bulgariei.

În perioada 2000-2009, Comisia a plătit efectiv o sumă totală de 2 700,5 milioane EUR[3], reprezentând 99,6%[4] din totalul fondurilor alocate celor opt noi state membre și 88,2% din suma alocată Bulgariei, României și Croației.

Plățile efectuate de Comisie în 2009 s-au ridicat la 254,1 milioane EUR și vizau exclusiv Bulgaria, România și Croația.

Rata execuției financiare de 88,2% la sfârșitul anului 2009 reprezintă o îmbunătățire în raport cu situația de la sfârșitul anului 2008, când ritmul implementării financiare a încetinit din cauza problemelor de control existente în Bulgaria și în România și a absorbției lente de către beneficiarii din Croația. În cazul acestor țări, ratele execuției la sfârșitul anilor 2006, 2007 și 2008 au fost de 46%, de 62% și, respectiv, de 69,8%.

2.2 Proiectele contractate și execuția financiară[5]

2.2.1 Cele opt noi state membre

În cele opt noi state membre au fost contractate peste 34 000 de proiecte, reprezentând o contribuție comunitară de 1 448 milioane EUR. Ratele execuției financiare a programelor au atins 100%, cu excepția programului leton care a atins o rată de 95%4.

2.2.2 România[6]

La 31 iulie 2007, data la care România a încetat să mai încheie contracte cu beneficiarii finali, suma contractată era de 1 132 milioane EUR.

La sfârșitul anului 2009, suma contractată a scăzut la aproximativ 1 023 de milioane EUR din fonduri UE pentru aproximativ 4 400 de proiecte aprobate și finalizate, comparativ cu 1 066 de milioane EUR din fonduri UE la 31.12.2008. Scăderea sumei contractate cu aproape 10% față de 2007 este consecința anulării unor proiecte.

Cele trei măsuri principale, „Investiții în exploatațiile agricole”, „Prelucrarea și comercializarea produselor agricole și pescărești” și „Investiții în infrastructura rurală” , au reprezentat aproximativ 88% din suma contractată în cadrul programului pentru peste 3 200 de proiecte aprobate și finalizate. La sfârșitul lui 2009, plățile efectuate de la începutul programului în favoarea României, inclusiv avansurile, se ridicau la 1.030,7 milioane EUR, adică 88,9%4 din suma alocată programului Sapard.

2.2.3 Bulgaria 6

La 31 octombrie 2007, dată la care Bulgaria a încetat să mai încheie contracte cu beneficiarii finali, suma contractată era de 458 de milioane EUR.

La sfârșitul lui 2009, suma contractată a scăzut la aproximativ 346 de milioane EUR din fonduri UE pentru peste 2 600 de proiecte aprobate și finalizate, comparativ cu 376 de milioane EUR din fonduri UE pentru peste 2 700 de proiecte la 31.12.2008. Scăderea sumei contractate cu aproape 25% față de 2007 este consecința anulării unor proiecte.

Cele trei măsuri principale, „Investiții în exploatațiile agricole”, „Prelucrarea și comercializarea produselor agricole și pescărești”, inclusiv submăsura „Piețele cu ridicata” , și „Dezvoltarea și diversificarea activităților economice”, au reprezentat 82% din suma contractată în cadrul programului pentru peste 2 200 de proiecte aprobate și finalizate.

Absorbția lentă a fondurilor până la sfârșitul anilor 2007 și 2008 a avut drept consecință dezangajarea unor fonduri UE în valoare de 27,6 milioane EUR în 2008 și, respectiv, de 45,7 milioane EUR în 2009; astfel, suma totală de 444,7 milioane EUR alocată inițial programului a scăzut cu 16%, ajungând la 371,4 milioane EUR.

La sfârșitul anului 2009, plățile efectuate de la începutul programului în favoarea Bulgariei, inclusiv avansurile, se ridicau la 327,6 milioane EUR, adică 88,2%4 din suma finală alocată programului Sapard. Rata execuției financiare este de 73,6% în raport cu suma de 444,7 milioane EUR alocată inițial.

2.2.4 Croația 6

Programul Sapard pentru Croația, care a fost adoptat în februarie 2006 și pentru care competențele de gestionare au fost atribuite în septembrie 2006, a obținut o sumă de 25 de milioane EUR pe baza unui acord anual unic de finanțare pentru anul 2006. Această sumă a fost alocată măsurilor „ Investiții în exploatațiile agricole ” (34%) și „ Prelucrarea și comercializarea produselor agricole și piscicole ” (66%).

Încheierea de contracte pentru alocarea de fonduri UE beneficiarilor finali a continuat până în august 2009, iar la sfârșitul anului 2009 suma contractată era de aproximativ 12,7 milioane EUR, reprezentând 51% din suma alocată programului.

La sfârșitul lui 2009 au fost aprobate și finalizate 37 de proiecte. Plățile totale efectuate de Comisie în favoarea Croației s-au ridicat la 14 milioane EUR, inclusiv un avans de 7,2 milioane EUR, reprezentând 55,8%4 din suma alocată programului Sapard.

Programul cu tranșă unică, adoptat la sfârșitul perioadei de programare 2000-2006, a permis Croației să creeze instituțiile și capacitatea administrativă pentru gestionarea fondurilor UE. Cu toate acestea, în ciuda eforturilor depuse, programul nu a reușit să absoarbă decât aproximativ jumătate din fondurile alocate. Experiența dobândită în aplicarea programului Sapard a folosit la pregătirea și la implementarea sprijinului de preaderare pentru dezvoltare rurală prevăzut de programul IPARD adoptat la începutul anului 2008.

2.2.5 Cererea de plată finală

La sfârșitul lunii decembrie 2009, au fost trimise Comisiei cererile de plată a tranșei finale a programelor pentru Bulgaria, România și Croația. Ratele execuției financiare rezultate din compararea cheltuielilor declarate ale UE cu contribuția inițială a UE alocată programelor au fost de 72%, de 87% și, respectiv, de 48%. Din cauză că sumele alocate programelor din Bulgaria. România și Croația nu au fost cheltuite în totalitate, au rămas neutilizate fonduri în valoare de 123 de milioane EUR, 152 de milioane EUR si, respectiv, 13 milioane EUR. În plus, întrucât sumele deja plătite de Comisie în contul acestor programe, inclusiv avansurile, au depășit cheltuielile declarate, tranșele finale negative ale programelor vor fi recuperate de către Comisie. Potrivit unor calcule provizorii realizate pe baza sumelor declarate, tranșele finale care urmează să fie recuperate se ridică la aproximativ 5,9 milioane EUR, 23,3 milioane EUR și, respectiv, 1,9 milioane EUR. Cu toate acestea, valoarea tranșelor finale continuă să facă obiectul controalelor și al verificării și închiderii conturilor anuale, urmând să fie adoptată printr-o decizie a Comisiei.

2.2.6 Efectul de levier

Valoarea totală a fondurilor publice plătite beneficiarilor finali declarată în cele din urmă în cadrul tuturor programelor Sapard la sfârșitul anului 2009 este de 3 564 de milioane EUR, din care 2 669 de milioane EUR reprezintă contribuția Comunității. Deoarece o mare parte a investițiilor realizate în cadrul programului Sapard sunt investiții generatoare de venituri, sprijinite în proporție de până la 50% din fonduri publice, impactul general direct al sprijinului comunitar în temeiul instrumentului Sapard, inclusiv finanțarea privată, se ridică așadar la un total de aproximativ 6 378 de milioane EUR în investiții și servicii furnizate. Prin urmare, fiecare euro plătit de Comunitate în cadrul programului Sapard are drept rezultat o investiție de 2,39 EUR .

Factorul de multiplicare al fiecăruia dintre programele implementate în Bulgaria, România și Croația a fost de 2,79 EUR, 1,97 EUR și respectiv 2,70 EUR. Întrucât investițiile în infrastructura rurală, care nu implică contribuții private, reprezintă 45% din valoarea totală a cheltuielilor declarate pentru programul României, efectul de levier al acestui program este mult mai redus decât cel al programelor Bulgariei și Croației.

3. MONITORIZARE șI ASPECTE JURIDICE

În decursul anului 2009, UE a continuat să conlucreze îndeaproape cu țările beneficiare Bulgaria, România și Croația în privința monitorizării și evaluării. Astfel, pe lângă activitatea continuă de monitorizare, au fost organizate în anul respectiv patru comitete de monitorizare, unul pentru Bulgaria, unul pentru România și două pentru Croația.

În decembrie 2008, Comisia a prelungit cu un an (conform regulii „n+3”) termenul de dezangajare pentru AFA 2006 semnate cu Bulgaria, România și Croația, de la sfârșitul lui 2008 la sfârșitul lui 2009, pentru a da acestor țări posibilitatea de a-și crește puterea de absorbție prin executarea, până la sfârșitul lui 2009, a plăților pentru proiectele contractate în cadrul programului Sapard.

În 2009 a fost adoptată o decizie a Comisiei de modificare a programului pentru Bulgaria[7]. Această decizie viza modificarea tabelului financiar pentru a ține seama de dezangajarea sumei de 45,7 milioane EUR din Acordul anual de finanțare (AFA) 2005. Partea din suma angajată care a rămas necheltuită până la sfârșitul lui 2008 a fost astfel dezangajată conform regulii „n+3” privind dezangajarea.

În ceea ce privește România și Croația, Comisia nu a adoptat nicio decizie de modificare a programelor.

4. ACTIVITățI LEGATE DE ATRIBUIREA COMPETENțELOR DE GESTIONARE, DE AUDITURI șI DE CONTROALE

4.1 Situația la zi cu privire la atribuirea competențelor de gestionare a ajutoarelor și la misiunile de monitorizare[8]

În cazul programului Sapard, garanția se obține dintr-un sistem de gestionare și de control al programelor, creat în conformitate atât cu principiile fondurilor agricole, cât și cu dispozițiile relevante din regulamentul financiar privind ajutorul extern. Această garanție se bazează pe o abordare descentralizată care prezintă șase caracteristici principale:

- agențiile Sapard create și acreditate de fiecare țară candidată, responsabile cu implementarea programelor;

- atribuirea de către Comisie a competențelor de gestionare

- norme privind controalele ex-ante care trebuie efectuate de agențiile Sapard în cazul tuturor proiectelor și al tuturor plăților conexe înainte de aprobarea proiectului și înainte de fiecare plată;

- norme privind controalele ex-post care trebuie efectuate de agențiile Sapard în cazul tuturor proiectelor în termen de 5 ani de data efectuării plății finale în cadrul proiectului;

- certificarea conturilor anuale ale agențiilor Sapard de către auditori independenți;

- procedură de închidere în două etape: în primul rând, o procedură financiară anuală de verificare și închidere a conturilor, prin care se determină valoarea cheltuielilor efectuate de agențiile Sapard pe parcursul exercițiului financiar anterior, care se plătește din fondurile Sapard și, în al doilea rând, o verificare a conformității cu excepția finanțării realizate fără respectarea normelor aplicabile.

În 2009 nu s-a efectuat nicio misiune de audit privind atribuirea competențelor de gestionare și nu a fost adoptată nicio decizie a Comisiei în acest sens.

Conform Regulamentului (CE) nr. 2222/2000, Comisia monitorizează totodată respectarea permanentă a condițiilor și a dispozițiilor prevăzute în respectivul regulament, inclusiv în anexa la acesta. Pe această bază, o misiune de monitorizare a fost efectuată în Croația în decembrie 2009. Având în vedere rezultatele acestor controale, se pare că, în general, criteriile de acreditare sunt respectate. Trebuie remarcat că, având în vedere obiectivul misiunii, proiectele nu au fost analizate foarte amănunțit, în special în ceea ce privește eligibilitatea lor, și că acestea ar putea face în continuare obiectul unor verificări ale conformității.

4.2 Planuri de acțiune și reluarea rambursărilor către Bulgaria și România în 2009

Potrivit descrierii din Raportul anual Sapard 2008, ca urmare a constatărilor misiunii efectuate în 2008 în Bulgaria și România, s-a solicitat autorităților naționale ale ambelor țări, prin scrisori trimise în iunie și, respectiv, iulie 2008, să elaboreze un plan de acțiune pentru remedierea deficiențelor în materie de control și să informeze Comisia cu privire la implementarea planului respectiv. De asemenea, aceste țări au fost informate în legătură cu întreruperea de către Comisie a rambursării cheltuielilor declarate în ceea ce privește trei măsuri importante în cazul Bulgariei și toate măsurile în cazul României, până la implementarea adecvată a planurilor de acțiune ale țărilor respective.

În 2009, Comisia a continuat să monitorizeze îndeaproape implementarea planurilor de acțiune. Comisia a analizat informațiile suplimentare primite din care reiese că, după cum s-a convenit, activitatea suplimentară solicitată de Comisie din partea agenției și a autorității responsabile cu auditul a fost efectuată și că a fost trimis un raport în acest sens. S-au solicitat informații suplimentare și, pe baza acestora și a concluziei autorităților independente responsabile cu auditul, potrivit căreia planurile de acțiune au fost implementate, s-a reluat rambursarea cheltuielilor către Bulgaria și România în iulie și, respectiv, septembrie 2009. Pentru informații suplimentare, a se vedea punctul 4.4 de mai jos.

4.3 Decizii de verificare și închidere a conturilor

Conform dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 2222/2000, Comisia trebuie să procedeze la verificarea și închiderea contului sau a conturilor agențiilor Sapard, deschise în țările candidate. Pe această bază, Comisia a adoptat, la 30 septembrie 2009, o decizie de verificare și închidere a conturilor din 2008 ale Croației.

Dat fiind că procedura de analizare a informațiilor suplimentare solicitate României și Bulgariei este încă în curs, pentru aceste țări nu s-a putut adopta până la acea dată nicio decizie de verificare și închidere a conturilor pentru exercițiul financiar 2008. De asemenea, trebuie remarcat că decizia de verificare și închidere a conturilor privind conturile din 2007 ale României rămâne suspendată din motive similare.

4.4 Verificarea conformității

În 2009, Comisia a efectuat două misiuni de verificare a conformității pentru a audita cheltuielile din cadrul programului Sapard, una în România, în noiembrie și cealaltă în Bulgaria, în decembrie.

În cursul acestor misiuni de audit a fost examinat noul sistem de gestionare, control și sancțiuni aplicabil măsurilor vizate finanțate în cadrul programului Sapard. De asemenea, misiunile au analizat rezultatele implementării planurilor de acțiune în raport cu măsurile vizate și au concluzionat că sistemul de gestionare, de control și de sancționare a fost ameliorat în comparație cu situația din trecut și că planurile de acțiune a fost implementate. Misiunea a dezvăluit însă și alte deficiențe, atât în ceea ce privește controalele administrative, cât și controalele la fața locului.

4.4.1 România

În cazul României, auditul de conformitate s-a axat pe următoarele măsuri: „Prelucrare și comercializare”, „Dezvoltarea și ameliorarea infrastructurii rurale”, „Investiții în exploatațiile agricole” și „Diversificarea activităților economice” . A fost analizată și implementarea planului de acțiune solicitată autorităților române, metodele utilizate fiind verificarea dosarelor și controalele la fața locului în cadrul măsurilor selectate, precum și alte teste. În special, au fost efectuate controale pentru a se obține garanția că sistemul de control a fost implementat conform procedurilor acreditate și că verificările s-au desfășurat conform standardelor în vigoare.

Principalele constatări au vizat controalele la fața locului realizate în cadrul activității de supraveghere efectuate de agenția Sapard, probele și documentația din rapoartele de control referitoare la măsurătorile efectuate și administrarea bazei de date conținând prețuri de referință.

4.4.2 Bulgaria

În cazul Bulgariei, auditul de conformitate s-a axat pe următoarele măsuri: „Investiții în exploatațiile agricole”, „Prelucrarea și comercializarea produselor agricole și piscicole”, „Diversificarea activităților economice generatoare de venituri alternative”, „Renovarea și dezvoltarea satelor”, „Protejarea și conservarea patrimoniului rural și ale tradițiilor culturale” și „Dezvoltarea și ameliorarea infrastructurii rurale” . A fost analizată și implementarea planului de acțiune solicitată autorităților bulgare, metodele utilizate fiind verificarea dosarelor și controalele la fața locului în cadrul măsurilor selectate, precum și alte teste.

Principalele constatări au vizat absența de pe lista de verificare utilizată în cadrul controalelor la fața locului a indicațiilor privind modul în care s-au realizat măsurătorile și lipsa documentației din rapoartele de control.

Rezultatele auditurilor de conformitate, cum ar fi posibilitatea aplicării unor corecții financiare cheltuielilor în cauză, vor fi examinate la finalul procedurilor de verificare și închidere a conturilor.

4.5 Informații privind neregulile și fraudele

Obligația de a raporta neregulile constatate este prevăzută în secțiunea F din Acordul multianual de finanțare semnat cu țările beneficiare.

În 2009[9], OLAF a primit 367 de prime notificări și 667 de comunicări actualizate cu privire la neregulile constatate în cadrul programului Sapard în nouă state membre și în tara candidată Croația.

Numărul rapoartelor a crescut cu 59% față de 2008. Cele mai multe rapoarte au venit din partea Bulgariei, României și Poloniei. Tendințele de raportare sunt în schimbare. În Bulgaria se observă o creștere a numărului cazurilor notificate de la 56 în 2008 la 250 în 2009, în Polonia creșterea este mai redusă (2%), în timp ce în România se observă o scădere de 42%, în Ungaria numărul cazurilor a scăzut cu 36%, iar Croația nu a raportat niciun caz nou.

Valoarea contribuției financiare a UE alocată programelor Sapard, notificată ca fiind neregulată în 2009, a crescut cu 103% față de 2008, iar suma de recuperat a crescut cu 139%. Cea mai mare sumă trebuie recuperată de la Bulgaria.

Doar Bulgaria, România, Ungaria și Polonia au raportat cazuri de suspiciune de fraudă. Dintre cazurile înregistrate în 2009, 77% au fost notificate de Bulgaria, 14% de Ungaria, 5% de România și 2% de Polonia.

În 2009, cele mai frecvent utilizate metode de depistare au fost „auditul” (în 21% din totalitatea cazurilor), „controlul documentelor” (15%), „controlul administrativ sau financiar la nivel național” (15%) și „colaborarea între servicii” (11%).

În 2009, cele mai frecvente tipuri de nereguli au fost „falsificarea documentelor justificative” (în 29% din cazuri), „nerespectarea altor reglementări/condiții contractuale” (13%) și „încălcarea normelor de achiziții publice” (11%). Cea mai mare schimbare comparativ cu 2008 a fost creșterea ponderii cazurilor de „falsificare a documentelor justificative” de la 18% la 29%. Toate aceste cazuri au fost raportate de Bulgaria.

Pe parcursul anului 2009, OLAF a continuat să ancheteze cazuri grave de fraudă și nereguli în cadrul măsurii Sapard „Prelucrarea și comercializarea produselor agricole și piscicole”, atât în Bulgaria, cât și în România. Anchetele desfășurate de OLAF au scos la lumină dovezi clare de fraudă sistematică în cazul a numeroase proiecte finanțate de Sapard. Aceste dovezi au fost transmise autorităților judiciare și agențiilor de plăți din țările respective pentru ca acestea să ia măsurile corespunzătoare (urmărire penală și recuperare financiară)

La sfârșitul lui 2009, anchetele OLAF asupra a numeroase proiecte finanțate de Sapard în Bulgaria și România erau încă în curs, iar numărul acestor anchete a crescut.

5 . TRANZIțIA LA PROGRAMELE DE DEZOLTARE RURALă șI LA INSTRUMENTUL DE SPRIJIN PENTRU PREADERARE (IPA)

Regulamentul (CE) nr. 447/2004 al Comisiei prevede norme vizând facilitarea tranziției de la sprijinul acordat în cadrul Sapard la finanțarea postaderare din Fondul European de Orientare şi Garantare Agricolă (FEOGA), secțiunea garantare. După aderare și după încetarea încheierii de contracte cu beneficiarii finali în cadrul Sapard, statele membre care au aderat la UE în 2004 au putut include plățile proiectelor în cazul cărora creditele Sapard se epuizaseră sau erau insuficiente, în programele de dezvoltare rurală pentru perioada 2004-2006. Toate țările, cu excepția Estoniei și Letoniei, au făcut uz de această posibilitate.

În conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 248/2007 al Comisiei, angajamentele multianuale restante asumate în cadrul programelor Sapard din Bulgaria și România, legate de împădurire, de grupurile de producători sau de programele de agromediu, ar putea fi incluse în programele de dezvoltare rurală pentru perioada 2007-2013 și finanțate prin Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR).

La 25 februarie 2008, cu ocazia aprobării de către Comisie, în cadrul componentei V a IPA, a programului pentru agricultură și dezvoltare rurală al Croației, această țară a primit un sprijin suplimentar de preaderare pentru perioada 2007-2013.

6. EVOLUțII VIITOARE

Deși toate programele Sapard au fost implementate, deși au fost plătite sau recuperate tranșele finale a opt noi state membre și deși cererile de plată a tranșei finale depuse de România, Bulgaria și Croația au fost primite de Comisie, unele evenimente și acțiuni legate de Sapard continuă și după 2009; dintre acestea merită amintite:

- tranșa finală a programelor Sapard ale Bulgariei, României și Croației poate fi achitată, în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 248/2007 din 8 martie 2007, numai după ce

- se trimite Comisiei o declarație de cheltuieli certificată;

- raportul final privind implementarea este trimis Comisiei și aprobat de către aceasta;

- se adoptă decizia privind verificarea și închiderea conturilor.

- În conformitate cu MAFA, cele opt țări beneficiare ale programului Sapard care au devenit state membre în 2004, trebuie să continue, timp de încă cinci ani de la efectuarea plății finale a proiectului, să verifice dacă proiectul a suferit vreo modificare substanțială și să înregistreze datoriile în registrul debitorilor până la recuperarea sau anularea tuturor datoriilor la sfârșitul celui de-al doilea an de la înregistrarea acestora. Sumele recuperate și cele anulate trebuie notificate Comisiei și fac obiectul recuperării de către aceasta. În această privință, Comisia și cele opt state membre pentru care s-a achitat deja tranșa finală au stabilit o procedură de raportare anuală.

7. CONCLUZII șI EVALUAREA REALIZăRII OBIECTIELOR

Precedentele rapoartele anuale Sapard au prezentat în detaliu evaluarea impactului general al instrumentului Sapard cu privire la obiectivele urmărite de cele zece țări beneficiare.

În general, s-a constatat că diversele măsuri finanțate în cadrul Sapard contribuie la o dezvoltare economică durabilă, la ameliorarea mediului și a condițiilor de trai, la dezvoltarea infrastructurii rurale și la crearea de noi locuri de muncă în zonele rurale. Investițiile realizate pe exploatații și în industria alimentară au contribuit la pregătirea sectorului agricol pentru aderarea la UE și, în special, la atingerea standardelor UE.

Experiența dobândită pe parcursul implementării măsurilor din cadrul programelor Sapard și al creării structurilor de implementare necesare a fost utilizată în perioada de postaderare la elaborarea programelor de dezvoltare rurală finanțate prin Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală și prin Fondul European de Garantare Agricolă, precum și la elaborarea programului IPARD din Croația.

În 2009, au fost efectuate evaluări ex-post ale celor opt programe deja finalizate.

Pe scurt, aceste evaluări au demonstrat că fondurile Sapard de preaderare utilizate pentru investiții în sectorul agricol și pentru măsuri de investiții în sectorul prelucrării au fost relativ eficiente, contribuind la creșterea competitivității și a veniturilor mai degrabă la nivelul individual al beneficiarilor decât la nivel sectorial, unde impactul a fost moderat din cauza limitărilor bugetului Sapard.

Efectele asupra economiilor rurale sunt prezentate, de obicei, ca fiind semnificative la nivel microcomunitar și local. Bugetul relativ redus de care au dispus programele Sapard nu le-a permis acestora să aibă un impact mai semnificativ la nivel regional și național.

Din cauza procentului scăzut din buget alocat măsurii „Diversificarea activităților economice”, Sapard nu a avut o contribuție semnificativă la reducerea dependenței de agricultură a zonelor rurale.

În plus, evaluările au confirmat efectele pozitive ale programului Sapard asupra instituirii structurilor instituționale necesare pentru gestionarea și controlul fondurilor UE, asupra creării și menținerii locurilor de muncă, asupra modernizării tehnologice și, indirect, asupra introducerii tehnologiilor ecologice.

Pe parcursul celui de-al doilea semestru al anului 2010, este programată finalizarea unui raport de sinteză, cuprinzând o evaluare orizontală a evaluărilor ex-post ale celor opt programe deja încheiate. O evaluare similară va fi realizată după încheierea programelor pentru Bulgaria, România și Croația și după finalizarea evaluărilor ex-post ale acestora.

[1] A se vedea anexa A.

[2] Republica Cehă (CZ), Estonia (EE), Ungaria (HU), Letonia (LV), Lituania (LT), Polonia (PL), Slovacia (SK), Slovenia (SI).

[3] Plăți de prefinanțare și rambursare.

[4] Pentru informații privind execuția financiară pe țări, a se vedea tabelul 3 din anexa A.

[5] Pentru numărul proiectelor contractate și al plăților către beneficiarii finali, pe țări, a se vedea anexa B.

[6] Pentru informații privind implementarea în România, Bulgaria și Croația, a se vedea anexa C.

[7] A se vedea anexa D.

[8] A se vedea anexa E.

[9] A se vedea anexa F. Informațiile vizează doar trei trimestre de raportare din 2009.